prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Av förarbetena (prop.1975/76:145) framgår atl med gemensamt hushåll avses "ekonomisk hushållsgemenskap".Enligl praxis har ekonomisk hushållsgemenskap ansetts föreligga om de sammanboendegemensamt äger en fastighet eller innehar en bostadsrätt eller om de hargemensamt hyreskontrakt. I övriga fall har förmedlingsorganet varit beroende avvad de sökande själva uppger. I många fall där bådemannen och kvinnan har egna inkomster anser de atl någon ekonomiskhushållsgemenskap inte föreligger eftersom var och en själv slår för sinautgifter. Bostadsslyrelsen föreslår alt man och kvinna som bor i samma bostadskall jämställas med makar om de inle är nära anhöriga eller kan styrka attdel är fråga om elt inneboendeförhållande. Om förmedlingsorganeninte får tillgång till uppgift om deklarerad/ör-mögenhet enligtdepartementspromemorian Ds Bo 1978:2 föreslår bostadsslyrelsen attbestämmelsen ändras. Bestämmelsen omreducering av bostadskostnaden pä grund av oskäligt hög bostadskostnad,inneboende nära anhörig och för stort antal rum bör enligt styrelsen slopas.Kontrollen av dessa uppgifter fordrar stor arbetsinsats av förmedlingsorganenshandläggare och har endast marginell belydelse för bostadsbidragets storlek.Belräffande inneboende nära anhörig finns ofta rimliga skäl för att denne/dennabor tillsammans med bidragsta-garen. Begränsas reduceringen lill de fall då deninneboende inte är nära släkting, kan de uppgifter som sökanden behöver lämnaminskas väsentligt. Slopas bestämmelsen om reducering på grund av för stortantal rum behöver sökanden inle ange rumsantalet i bostaden och kommunens kontrollarbetebegränsas. De övre bosladskoslnadsgränsema för resp. hushållsstorlek ger i sigen begränsning av bostadsbidragets storiek, vilken bör vara lillräcklig även idessa fall. Bosladsslyrelsens förslag innebär sålunda all endast vid uthymingtill annan än nära anhörig bör bostadskostnaden reduceras. Å/dersgränsen förstatligt bostadsbidrag är . För statskommunalt bostadsbidrag kan i vissafall barn som uppbär studiehjälp räknas med. Det innebär ettbeiydande administrativt arbete för handläg-gama att la in uppgifter frånskoloma om bamens studiegång, eftersom studieavbrott efter grundskola blir alllvanligare. Föräldrar med arbetslösa barn i motsvarande ålder upplever det somen stor orättvisa att de inle får bidrag för sina hemmavarande bam ,trots att de behöver lika slor bostad för familjen. En gemensam åldersgräns på18 år skulle vara lättare att förstå för bidragstagama, eftersom barn numerablir myndiga vid denna ålder. Del är också den gräns som gäller inom taxeringssystemet.Ansökningsblanketten skulle vidare bli enklare om bidragstagama slapp lämnauppgifier om skola, skolkommun etc. för bam som studerar. Styrelsenföreslår alt åldersgränsen för statligt och statskommunalt bostadsbidrag förbarnfamiljer höjs till och attdärvid möjligheten att för slaiskommunala bostadsbidrag medräkna äldre bara somfår studiehjälp slopas. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 28 har införtsmöjligheten att lä räkna med barn som bidragssökanden har gemensam vårdnad omeller umgängesrätl lill. Kravet är enligt att bamet/bamenskall vistas hos föräldem under bidragsåret. Styrelsen anseratt bestämmelsen är administrativt besvärlig. Någon reell möjlighel allkontrollera all barnet verkligen vistas hos bidragslagaren under minst tvåmånader finns inte. Bestämmelsen inbjuder lill missbruk bland bidragstagamaoch har endast marginell effekt för bostadsbidragets sloriek i många fall.Bostadsstyrelsen föreslår atl bestämmelsen avskaffas. Fr.o.m kan familjmed handikappad hushållsmedlem beviljas statskommunalt bostadsbidrag som ärhögre än vad som kan medges enligt gällande hyresgränser. Enligt enundersökning avseende 35 kommuner hade uppgift om handikappad hushållsmedlemlämnats i av alla ansökningar och lett till högre bidragsbelopp i0,2-0,av ansökningarna. föreslåratt bestämmelsenavskalfas, eftersom samhället redan tar hänsyn till handikappade genom detsärskilda kommunala bostadstillägget för handikappade och genombostadsanpassningsbidragel. Barn med förlängtbarnbidrag berättigar till statskommunalt bostadsbidrag efter sålänge de är skolplikliga. Förlängt bambidrag utgår lill bam som har fyllt 16 åroch går i gmndskola. Berättigade till föriängl bambidrag är ävenutvecklingsstörda ungdomar som får undervisning i särskola eller specialskolaoch är skolplikliga upp till , i vissa fall upp till . Med hänsyntill förslaget om en allmän höjning av åldersgränsen för statligt ochstatskommunalt bostadsbidrag lill föreslås alt denna speciellabestämmelse avskaffas. Barn som bor påinstitution och endast kortare perioder vistas i hemmet kan varaberättigade till statligt och statskommunaltbostadsbidrag . Därefter kan de vara berättigade tillstatskommunalt bostadsbidrag så länge de är skolplikliga, i vissa fall upptill . En undersökning avseende 35 kommuner visade att sådana barn påverkadebidragets storiek i 0,av det lolala antalet ärenden. 1 flertalet fall blirbidragsökningen endast av marginell belydelse för familjen, medan dehandläggande myndighetema - förmedlingsorganet och sociala centralnämnden -orsakas etl beiydande merarbete. Dessa barn känner landstingen och kommunernatill genom omsorgsnämnden resp. sociala centralnämnden. Under barnens vistelsei hemmen utgår barnbidrag och kostnadsersättning för det antal dagar vistelsenvarar. Bidrag till bostadskostnaden bör därför kunna utgå på likartat sätt.Härigenom undviks att administrationen i det generella bostadsbidragssystemetkompliceras. föreslår att bestämmelsen om bostadsbidrag tillbam på institution avskaffas. Bostadsstyrelsendiskuterar också om bestämmelseraa om väsentUg förändring av inkomsten kanslopas med hänsyn till del omfattande administrativa arbete som de medför förkommuneraa. Flertalet av de skäl som år Prop.1978/79:100 Bilaga 16 29 1969 motiverade atl bestämmelserna ominkomstminskning infördes har försvunnil genom atl många sociala förmånernumera är skattepliktiga. har i den nämnda skrivelsen den12 bl. a. anförl all del kvarstår många fall som innebär en faktiskinkomstminskning. Som exempel härpå nämns bl.a.atl den ena maken slutar arbeta utanför hemmet ulan att del betraktas somarbetslöshet eller föranleds av sjukdom eller barasbörd. anserdärför atl regeln om inkomstminskning bör behållas eftersom alternativet äralt bidragstagare med behov av ekonomiskl stöd måste få socialhjälp som heltbelastar kommunen. Med anledning härav föreslår styrelsen ingen ändring avdenna bestämmelse. har inleheller ansett sig kunna tillstyrka atl regeln om inkomstökningar slopas, dåkommuneraa förlorar stora belopp på grund av okända inkomstökningar.Med hänvisning till vad kommunförbundet har anfört och under förutsättning avetl genomförande av förslagen i departementspromemorian Ds Bo 1978:2 om en ulökad,dalamässig kontroll gentemol sjukpenninggrundande inkomst fr.o.m. bidragsårel1979 föreslår styrelsen ingen ändring av bestämmelsen om beaktande avinkomstökningar. Bostadsstyrelsenbeslutade vid sammanträde att bilda en arbetsgrupp meduppgifi atl utreda och lämna förslag i frågor rörande förenklingar av olikaadministrativa rutiner m. m. för bostadsbidragen. Arbetsgruppen har bl.a.utformat en ny förenklad, fyrsidig ansökningsblankett, som har använis fr. o.m bidragsårel 1977. Denna synes ha fungerat tillfredsställande. Gruppen hardärefter behandlat frågor om ett system med automatisk prövning av beslut ombostadsbidrag som väsentligen bygger på boende- ochbostadsfinansieringsulredningamas förslag i betänkandet (SOU 1975:51)Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Förslaget innebar att beslut om fortsatlbostadsbidrag skulle prövas automatiskt på gmndval av befintligaregisteruppgifter och uppgifter om den nya laxerade inkomsten. Arbetsgruppenhar redovisat sina synpunkter i en promemoria dalerad . Gruppensslutsats är att del i dagens situation synes som en utökad förtryckning avansökningsblanketten skulle vara alt föredra framför en automatisk prövning somleder till preliminära beslut om bidrag som skall omprövas. Ytterligareförutsättningar för bedömning av ansökningsförfarandets utformning blirstatsmakternas beslut med anledning av dels förslagen i departementspromemorian(Ds Bo 1978:2) angående överföring av vissa uppgifter från taxeringsmyndigheternatill kommuneraa, dels styrelsens förslag om förenkling avbidragsbe-stämmelseraa. Styrelsen anser därför att utredningsarbetet börfortsätta när dessa förutsättningar har klarlagts. Yttrande överbosladsslyrelsens förenklingsförslag har efter remiss avgetts av centralastudiestödsnämnden (CSN), studiestödsutredningen. () och (). 1978/79:100 Bilaga 16 30 Bostadsslyrelsenlämnar en redogörelse över bidragsgivningens omfattning. I december 1977utgick bostadsbidrag till 591 000 hushåll, varav 484000 barnfamiljer och 107 000 hushåll ulan bam. Sedandecember 1976 hade antaletbarnfamiljer med bidrag minskal med 15000 medan antalet hushåll ulan barn hade ökal med 10000. 1978 uppskallas antalet makar medbam som har bostadsbidrag ha minskat med omkring40000. I övriga grupper beräknas antalet hushåll med bidrag vara ungefärdetsamma som . Minskningen av antaletmakar med barn som har bostadsbidrag beror enligt styrelsen främst på atthöjningen av den nedre inkomstgränsen för bidrag inte har följt inkomstutvecklingen. För övrigahushållsgrupper har den nedre inkomstgränsen haft mindre betydelse eftersomen stor del av hushållen har inkomster som understiger gränsen. Effekten blirsåledes en förskjutning ibidragsgivningens inriktning. Den 1 januari 1979höjs nämnda inkomstgräns med . Denna höjning lorde, relativtseft, ganska nära stämma överens med denfaktiska inkomstökningen . kan såledesantalet makar med barn som är berättigade till bostadsbidrag inte antas minska på grund av denna del avinkomstprövningen. Den 1 Januari1980 bör den nedre inkomstgränsen anpassas med hänsyn till inkomstökningen under år 1978.Bostadsstyrelsen föreslår en ökning med . för familjer med barn och med . för hushåll utan barn, dvs. Bostadsbidragenreduceras av bidragsgmndande inkomst mellan den nedre inkomstgränsenoch . och av inkomsten . Den högre reduceringen har väsentligeffekt endast för gruppen makar med bara. Att dessa har högre bidragsgrundande inkomst beror tillstor del på att båda föräldramas inkomst slås ihop vid inkomstprövningen.De högre inkomstema motsvaras av en större försörjningsbörda och motiverar i och för sig inle en slörreinkomstreducering än för övrigahushållstyper. har varit oförändrad sedan år1975 och har alltså realt sänkts väsentligt på grund av inflation. En anpassning till det sjunkande penningvärdet skulle motivera en uppräkning till . Med hänsyn lilldels andra förändringar av bidragsvillkoren, dels att stödet främst bör riklas lill lägre inkomstgmpper är det tveksamt om gränsen för högre reduktion helt bör anpassas till dennominella inkomstutvecklingen. Styrelsen föreslår därför en höjning till65000 kr. vill idetta sammanhang även framhålla de marginaleffekter som uppkommer vid en inkomstökning för hushåll med bostadsbidrag.Ett sätt att begränsa dem vore i och för sig att ha endast en reduk- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 lionsfaklor, , för bostadsbidragen.Slyrelsen har inte funnit detta lämpligt med hänsyn till bl. a. att bidrag då ivissa fall skulle utgå vid höga inkomster. Problemet kan knappast lösas inomramen för bostadsbidragen utan förutsätter en samordnad översyn av skatter ocholika inkomstprövade statliga och kommunala förmåner. Beträffande dehyresgränser inom vilka statskommunalt bostadsbidrag kan utgå anförbostadsslyrelsen följande. Gränsema förde bostadsutgiftersom högst beaktas vid beräkning av bostadsbidrag - övre hyresgränsen - höjsden med i genomsnitt för såväl bamfamiljer som hushållutan barn. Mer än hälften av hushållen med bostadsbidrag har f. n.bostadsutgifter som överstiger de övre hyresgränsema. Denna andel beräknas ökaytterligare den , varför en alll mindre del av hushållen lårnågon höjning av bostadsbidragen vid ökade bostadsutgifter. Anpassningen mellan övrehyresgräns och faktiska bosladsulgifter är sämst för familjer med 2 bam.Orsaken är alt hyresgränsen är densamma för hushåll med I och 2 barn, medan detfaktiska ulrymmesbehovet och därmed bostadsutgiften ökar med barnantalet. En bättre anpassning tillbehoven och faktiska utgifter skulle erhållas om de övre hyresgränserna höjsför vaije bam i familjen. Styrelsen föreslår därför en sådan förändring. De övre hyresgränsernabör höjas med hänsyn till väntad ökning av bostadsutgifterna under åren 1978och 1979. Det är dessutom angeläget att de bättre än nu anpassas till faktiskautgifter. Slyrelsen föreslår följande övre hyresgränser att gälla fr. o. m denI : Övre hyresgräns kr. Ensamstående utan barn Makar utan bam Hushåll med 1 bam 5 eller flera bam Enligt gällandebestämmelser skall bidraget utgå med ändrat belopp eller bötja utgå resp.upphöra från och med månaden närmast efter den då en förändring avseendeinkomst eller familjeförhållanden skedde. Denna bestämmelse innebär enliglmånga kommuner och länsbostadsnämnder en alltför tungrodd administration i defall ändringen inträffar i en månad. I dessa fall varierarpraxis mellan kommunema. Styrelsen finner det lämpligt att sådan ändring avinkomst- och familjeförhållanden som inlräffar i en månadskall påverka bidraget redan fr. o. m. den månad ändringen sker. En sådanändring skulle innebära en förenkling ur administrativ synvinkel. Med hänsyntill att sådana ändringar Prop.1978/79:100 Bilaga 16 32 ofta förekommer är del angeläget atl kommunematillämpar samma praxis. Bostadsslyrelsen beräknar all kosinadema förbostadsbidrag under nästa budgetår ökar med 195 milj. kr. på grund av beslutadhöjning den av det statliga bostadsbidraget och avhyresgränsema. Å andra sidan beräknas en utgiftsminskning på grund avinkomstutvecklingen, främst för hushåll utan barn, med 25 milj. kr. Ombidragsreglerna ändras den endast genom att de nedreinkomslgränserna räknas upp enligl styrelsens förslag beräknas ulgiften /80 komma atl minska med 10 milj. kr. Förslaget om höjning avden övre reduk-lionsgränsen beräknas öka kostnaden med 30 milj. kr., medankostnadsökningen på grund av den föreslagna höjningen av de övre hyresgränsemaberäknas lill 160 milj. kr. underbudgeiårei 1979/80. Kostnadsökningen förövriga föreslagna förändringar beräknas till 10 milj. kr. Beträffandesammanboendebegreppet pekar C5A' på att även om förslaget genomförsskillnadema mellan reglema för bostadsbidrag och studiehjälp kommer att idetta avseende kvarstå. Enligt nämnden finns det skäl atl just på denna punktha gemensamma regler. HCK tillstyrkerbostadsstyrelsens förslag om reducering av bostadskostnaden. HCK framhålleratt det finns anledning för t. ex. anhöriga till handikappade alt varainneboende hos den handikappade. Studieslödsulredningenuttalar tveksamhet till förslag om en höjning avåldersgränsen från 17 till för erhållande av statligt bostadsbidrag.Utredningen anser att för att stimulera till och möjliggöra gymnasiala sludiermåste de familjepolitiska stöden inkl. bostadsbidragen förändras så att enavgörande effekt åstadkommes då valet mellan arbete ochfortsatta studier görs, dvs. i regel i 16-årsåldem. Utredningen avvisarbostadsstyrelsens förslag att sänka åldergränsen från 20 till när detgäller möjligheten att för statskommunalt bostadsbidrag få medräkna barn somfår studiehjälp. CSN anser att det inte nu finns anledning att ändraåldersgränsen eftersom studiestödsutredningen inte har slutfört sitt arbete. Det förslag som gällerhandikappad hushållsmedlem avstyrks av DHR, medan HCK anmäler stark tveksamhet.HCK är inte säker på all alla kommuner lar sitt ansvar genom att gå in medkommunalt bostadstillägg handikappade föratt täcka högre bostadskostnad omförslaget genomförs. förslagom barn med förlängt barnbidrag avvisas av DHR, HCK och studiestödsutredningenmen lämnas utan erinran av CSN. Båda handikapporganisationerna framhåller attförenklingar av bidragssystemet är angelägna men inte får ske på bekostnad avvissa gmpper. Ungdomar som går i specialskola eller särskola måste,enligt studiestödsutredningens uppfattning, jämföras med ungdomar påmotsvarande stadium i gmndskolan. 1978/79:100 Bilaga 16 33 DHR och HCK avstyrkerförslaget om barn på insiituiion. Förslaget lämnas utan erinran av CSN. DHRframhåller atl allt i stället bör göras för atl barn på institution gesförutsättningar alt vistas i sina hem även om det gäller korta perioder. F. n. utgårstatskommunalt bostadsbidrag lill ca 50000 folkpensionärer. För budgetåret1978/79 räknar med genomsnittligt 65000 bidragstagare. Ca6 % av kommunerna har ännu inle beslutat all bidrag enligl förordningen skallutgå. Totalkostnaden för /79 beräknas till 62,5 milj. kr. ochanslagsbehovet till 45 milj. kr. Under /80 väntas i genomsnitt80000 folkpensionärer uppbära statskommunalt bostadsbidrag. Totalkostnaden /80 beräknas till 86 milj. kr. och anslagsbehovet till 62 milj.kr. beslutade vid1977/om viktiga reformer inom bostadsbidragssyslemet (prop.1977/78: IOO bil. 16, CU 1977/78:27, rskr 1977/78:264). De ändrade reglematräder i kraft den . Det statliga bostadsbidraget höjs sålundamed . per barn och år. Vidare höjs de hyresgränser mellanvilka statskommunalt bostadsbidrag kan utgå. Inkomslgränserna för oreduceratbidrag för barnfamiljer höjs liksom lidigare år med hänsyn lill löneutvecklingen. Innan jag går in påfrågorna om bidragsbelopp och inkomslprövningsreg-ler anhåller jag om atl förriksdagen få anmäla vissa frågor om administrationen av bostadsbidragen. 1budgetpropositionen lill föregående anmälde jag att jag avsåg atlnärmare överväga de möjligheter lill kontroll av den bidragsgrundande inkomstenmot sjukpenninggmndande inkomst (SGI) som hade anvisal och debetänkligheter mot förslaget som hade anförts av bl. a. datainspektionen. I departementspromemorian(Ds Bo 1978:2) Inkomstprövning av bostadsbidrag framförs vissa förslag till modifieringar av den kontrollrutin sombostadsslyrelsen har anvisal. Promemorian har remissbehandlats. Dennya kontrollrutinen har tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinslanserna. Några instanser framhåller dock atl förslaget är ennödlösning i avvaktan på fortsatl utredningsarbete. Till denna grupp hördatainspektionen. Inspektionen kan acceptera kontrollmtinen endast under enövergångstid av . bör enligt inspektionen en förutsättningslösöversyn av administrationen av bostadsbidrag ske. Vidare bör efter det förstaåret av tillämpningen av rutinen en utvärdering göras. Mol denna bakgrund harregeringen uppdragit åt att underåren 1979 och 1980 tillhandahålla kommunerna uppgifier om SGI som väsentligtöverstiger bidragsgmndande inkomst saml föreskrivit bl.a. att de försäkradeskall informeras om den nya kon-3 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 34 har regeringen uppdragit ätbostadsstyrelsen atl redovisaerfarenhetema av kontrollrutinens tillämpning. Den förbättrade kontrollrutinen bör leda lill alt felaktigt utbetalda bostadsbidrag minskar iomfaiining. Jag vill i sammanhanget också nämna att Jag har för avsikt att föreslå regeringen altbemyndiga mig att lillkalla en utredningför översyn av administrationen av bostadsbidrag. I promemorian behandlas ocksåkonsekvenserna för administrationen avbostadsbidragen av den omläggning av skatteadministrationen som träder i krafl . a. all taxeringsperioden förlängs. Eftersom den senaste till statliginkomstskatt laxerade inkomstenligger lill grund förinkomstprövningen av bostadsbidrag, påverkar omläggningen administrationen avbidragen. Anlingen måsle bidragsårel senareläggas eller ocksåmåsle kommunerna, som administrerarbostadsbidrag lill barnfamiljer ochhushåll ulan barn, få inkomst-uppgifterinnan laxeringen är avslutad. Del övervägande antalet remissinstanser förordaratt kalenderår behålls som bidragsår. 1 promemorian föreslås atl kommunerna i samband med omläggningen skallfå uppgifier om förmögenhel,bruttoinkomst av tjänst m. m. ur självdeklarationerna. Även detla förslag har tillstyrkts av majoriteten avremissinstanserna. Jag anser ocksåatt kalenderår bör behållas som bidragsår. Det är bättre både för den enskildeoch för kommunerna än senareläggning. Frågan omomfattningen av de uppgifter som skall föras över och om hur överförandet skallregleras bereds f. n. i i anslutning till förslaget till skatteregisterlag. Bostadsslyrelsenhar i sin anslagsframslällning föreslagit atl vissa bestämmelserförenklas. anser alt man och kvinna som bor i summa bostad börJämställas med makar, om de inle är nära anhöriga eller kan styrka att det ärfråga om ett inneboendeförhållande. För egen del vill Jiig ifrågasätta om förslagskulle innebära någon väsentligförändring. De som bor i samma bostad men anser alt ekonomisk hushållsgemenskap inte föreligger är troligen ocksåberedda atl styrka att det är frågaom ett inneboendeförhållande. Jag villockså erinra om att den nuvarandebestämmelsens utformning föregicks av noggranna överväganden (prop.1975/76:145). Jag är därför inte beredd alt nu föreslå någon ändring. Jag delar emellertid styrelsens uppfattning attbestämmelsen är svår att till-lämpa.Den bör därför prövas inom ramen för den översyn av bostadsbidragsadministrationensomjag nämnde om. Enligt gällandebestämmelser skall vid beräkning av den bostadskostnad som skall läggas tillgrund för bestämmande av bostadsbidrag hänsyn tas till om bostaden disponeras även av inneboende ellerinte bidragsberättigande barn. Detsamma gäller om bostadskostnaden är oskäligthög med hänsyn till bostadskostnadsläget på orten. Föreligger intesynnerliga skäl, gäller detta även i fall då bostadsstandarden är väsentligthögre än vad som kan anses svara motbidragstagarens och hans familjs behov. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 35 föreslåralt bestämmelsema om reducering av hosiads-koslnaden pä grund av oskäligt högbostadskostnad och för stort antal rum slopas. Jag delar styrelsensuppfattning. De övre hyresgränsema ger i dessa fall en begränsning av bidragelssloriek. vilken bör vara lillräcklig. Jag förordar alt förslagen genomförs. Bostadsslyrelsen föreslårvidare att bostadskostnaden inte skall reduceras när en inneboende är näraanhörig. Detla förslag kan Jag inle biiräda. Även om del naturligtvis oftafinns goda skäl för atl anhöriga delar bostad bör man enligt min mening kunnaräkna med atl anhöriga, på samma sätt som andra inneboende, bidrar tillbostadskostnaden. Jag förordar alltså atl nuvarande regel behålls. förockså fram förslag om generellt höjda åldersgränser och i samband härmedslopad rätt atl för statskommunalt bostadsbidrag räkna med barn medstudiehjälp och barn med förlängt barnbidrag. Dessa bestämmelser har sambandmed utformningen av studiestödet. Förslagen har avstyrkts avstudieslödsulredningen, medan cenlrala sludiestödsnämnden anser atl delbelräffande åldersgränsen och barn med sludiehjälp finns anledning all avvaktaresultaten av studiestödsulredningens arbete för alt om möjligt åsladkomma ensamordnad lösning av ifrågavarande problem. Även jag anser alt en samordnadlösning måste eftersträvas. Jag förordar därför alt förslagen inle genomförs.I denna fråga har jag samrått med utbildningsministern. Fr. o. m. har bidragssökande medumgängesrätl eller gemensam vårdnad möjlighel att för statskommunaltbostadsbidrag få medräkna bostadsutrymme för barnen. Bostadsslyrelsen föreslårnu atl bestämmelsen slopas därför atl den är svår atl tillämpa. För min delanser jag atl fömtsältningama för umgänget eller den gemensamma vårdnadenförbäliras om den av föräldrarna som inte vanligen bor lillsammans med barnenhar så stor bostad att han eller hon kan ha dem boende hos sig någon tid. Närbestämmelsen infördes (prop. 1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:18, rskr1976/77:187) framhöll Jag att vissa krav på intensitet i umgänget mellan föräldraroch bam bör slällas för att bostadsbidraget skall kunna utgå med det högrebeloppet. Jag avsåg med detta uttalande inte alt lägga fast någon bestämdomfattning av umgänget som krav för rätt till det höjda bidraget. Inte hellervar det min avsikt att någon detaljgranskning skulle ske av de faktiskaförhållandena.