prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — motiverats av behov avborgensleckning för lån till på allmänna kapitalmarknaden.Verkets borgensteckning för detta bolag per den 30juni 1978 utgjorde förblocken 1 -3 2 904 miQ. kr., varav 150 miQ. avser block 3. Finansieringsbehovetför block I och 2 under /79 beräknas uppgå till 1385 miQ. kr.Av medelsbehovet beräknas 825 miQ. upplånas mot borgen av verket. Verketförutsätter att vissa kostnader för block I laddning av blocketförsenas på grund av prövning enligt villkorslagen ersätts av staten. Föratt finansiera utbyggnaden av block 3 har vattenfallsverket beräknat att ettlån om 150 miQ. behöver tas upp . /80 beräknas finansieringsbehovet för blocken 1 och 2 uppgå till800 milj. kr., varav 600 miQ. beräknas lånefinansieras och 200 miQ. kr.finansieras genom delägartillskott. Förändringar och förskjutningar av såvälkapitalbehov som upplåningstidpunkter kan emellertid uppkomma. Med hänsynhärtill föreslår verkei att ramen för borgensteckning höjs med 1000 miQ. o. m. /80. /80 beräknas det totala kapitalbehovet för block 3 till 691 miQ.kr., varav 241 miQ. avses finansieras av delägarna. Med hänsyn tillönskemålet om flexibilitet och ttll det faktum att hittillshuvudsakligen finansierats av delägarna föreslås atl ramen för borgensteckningför /80 höjs med 600 miQ. Avden ram om 140 miQ. som gäller för borgensåtaganden gentemotdistributionsbolag hade 111,5 miQ. /79 fömtses erforderliga borgensåtaganden av verket uppgå till24 milj.kr. Motsvarande behov under /80 beräknas 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 312 uppgåtill 13 miQ. Ytterligare behov förutses för bl. a. Energiverk AB.För att erforderiigt utrymme skall finnas föreslår verket attramen för borgensåtaganden gentemot eldistributionsbolag höjs med 20 miQ. kr.till 160 miQ. Verketsförslag innebär således att borgensramen sammantaget skall ökas med 1 620 miQ.kr. till 6293 miQ. varav 20 miQ. av ökningen motiveras av att ramen föreldistributionsföretag höjs ttll 160 miQ. Vattenfallsverketföreslår vidare en modifiering av verkets befogenheter i fråga omborgensåtaganden. Enligtgällande befogenheter skall frågor om utlåning till befintliga företag förelektrisk distributionsverksamhet och om borgensteckning för lån, som företagentar upp på allmänna kapitalmarknaden, underställas regeringens prövning, omsumman av sådant delägarlån och borgensåtagande gentemot varje enskilt företagtillsammans med tidigare åtaganden mot företaget överstiger 10 miQ. mening medför denna regel, till föQd av distributionsverksamhetensutveckling och inflationen, att utlåning eller borgensteckning för de störredistributionsföretagen i omotiverad utsträckning måste underställasregeringen. Verket föreslår därför att befogenhets-föreskrifterna ändras så attnuvarande begränsning av verkets egna befogenheter på 10 miQ. gentemotvarje enskilt företag utgår och att verket självt får besluta om utlåning tillresp. borgensteckning för eldistributionsföretag inom den för varje budgetårgällande ramen för utlåning resp. inom gällande av regeringen anvisad totalramför borgensteckning. ansluter sig till vattenfallsverkets bedömning all befinlligtprognosmalerial över elbelastningens utveckling inte ger anledning att frångåden prognos som låg till grund för förra årets anslagsframställning.Industriverket anser vidare att vattenfallsverkets engagemang iutvecklingsprojekt avseende alternativa energiformer liksom i vidmakthållandeoch utbyggnad av små vattenkraftverk är välkommet och påpekar att satsningarnainom båda områdena är av sådan art att investeringsbidrag från anslaget förenergibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. kan komma i fråga. Även deåtgärder för att erhålla en säkrare försörjning med importbränslen somvattenfallsverket redovisar är enligt industriverkets mening önskvärda.Industriverket påpekar dock att det är angeläget atl en ökad samordning avdetta slag av insatser kommer till stånd. Riksrevisionsverketföreslår beträffande finansiering av rörelsetillgångar att vattenfallsverketanmodas atl i anslagsframställningen för /81 redovisa ettförslag till finansiering av sådana tillgångar - omsättningstillgångar inkl.kärnbränsle samt maskiner och inventarier -som är baserat på den avvattenfallsverket och föror- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 313 dadeprincipen atl ett permanent behov av rörelsemedel skall finansieras med anslag. Riksrevisionsverkeidelar vattenfallsverkets uppfattning alt den nuvarande regeln om attunderställa regeringen varje fråga om lån till eller borgensteckning föreldistribulionsbolag för vilket de samlade åtagandena överstiger 10 miQ. kr.inte är ändamålsenlig. Enligt mening bör en årlig prövningav ramarna för lån och borgensteckning samt en rapportering i efterhand av hurramarna utnyttjats vara tillfyllest. Delegationenför energiforskning framhåller atl energiindustrin som helhet, dvs. såvälvaltenfallsverket som den privata industrin, bör öka sitt engagemang iforskning och utveckling avseende ny energileknik. Detta gäller insatser påbåde kort och medellång sikt. Delegationen finner det mot den bakgrundenvärdefullt att vattenfallsverket satsar medel på forskning och utveckling somhar betydelse för verkets uppgifier som producent och distributör av elenergi. Delegationenkonsiaterar vidare att vattenfallsverket inom vissa områden utför arbete somligger nära det statliga energiforskningsprogrammet och tar mot bl. a. denbakgrunden upp frågan om former för samverkan mellan energiforskningsprogrammetoch energiindustrin. Ett sätt att förbättra samverkan, som enligtdelegationens mening bör prövas är att skapa ett eller flera kollektivaforskningsprogram. Dessutom bör vattenfallsverket vid planeringen av sinainsatser ha ett systematiskt informationsutbyte med programorganen inom denstatliga energiforskningen. Delegationen avser atl diskutera dessa frågor medvattenfallsverket. Förvaltningsbolagför eldistributions fö retagen har i skrivelse hemställt om att få bildaett förvaltningsbolag med uppgift att äga och förvalta de staten tillhörigaaktter i eldisiributtonsföretag som f.n. förvahas av verket. I skrivelse den 16maj 1978 har vattenfallsverket förnyat framställningen. Ävskrivelsen framgår att vattenfallsverket både harförvärvat och bildat nya eldistributionsbolag för att främja strukturomvandlingenparallellt med fortsatt utvidgning av den i egen regi bedrivnadetaQdistributionen. Samgående med andra intressenter, främst kommuner, harhärvid varit regel. Detstatiiga engagemanget i distributionsrörelser i bolagsform omfattar f n. Fem av dessa äger aktiemajoriteten i ytterligare åtta företag.Hämtöver företräder valtenfallsverket statens minoritetsintresse i tre företag. Deav fastställda riktlinjerna för fortsatt strukturomvandling påeldislributionsområdet (prop. 1975/76:100 bil. 15 s. 158, NU 1975/ 76:45, rskr1975/76:263) förutsätter enligt vattenfallsverket en utveckling mot större ochmer rationella enheter. En utgångspunkt är vidare att 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 314 huvudansvaretför distributionen skall åvila det allmänna, varmed avses att kommunema bör gesökat inflylande. förutsätts även fortsättningsvis verkaaktivt för en rationell utveckling på området. Förattsamordna de statliga intressena i distributionsbolagen har valtenfallsverketbildat ett förvaltningsråd med uppgift att i största möjliga utsträckningarbeta på samma sätt som styrelsen i ett tänkt förvaltningsbolag. Genom rådethar verket till självkoslnad erbjudit distributionsbolagen tekniska, ekonomiskaoch administrativa Qänster och tillhandahållit bl. a. system för debitering ochredovisning. Deerfarenheter som har vunnits av förvaltningsrådets möjligheter atl utöva eneffektiv ägarfunktion för de skilda bolagen visar enligt valtenfallsverket attdetta inte i alla avseenden kan ske på önskvärt sätl om inte ägarintressenahålls samman av en särskild juridisk bolagsenhet. Slutsatsen gäller särskiltför helägda eller till ägda bolag. Genomatt bilda ett förvaltningsbolag skulle, enligt vattenfallsverket, fördelarvinnas i föQande hänseenden. Delångsiktiga finansieringsfrågorna skulle kunna skötas effektivare genom attförvaltningsbolaget svarar för samlad upplåning och priotering mellan olikainvesteringsbehov. Företag med svag finansiell ställning men angelägnainvesteringar kan härigenom tillförsäkras erforderliga resurser i störreutsträckning är f. n. Även kortsiktiga finansieringsfrågor skulle kunna skötassmidigare genom att tillfälliga likviditetsöverskott inom ett bolag viaförvaltningsbolaget kan överföras till andra. Detta är värdefullt eftersomlikviditetssvängningama inom bolagen är betydande bl. a. till föQd av att dettllämpar olika debiteringsterminer. Genomgällande regler om koncernbidrag skulle bildandet av ett förvaltningsbolag gemöjligheter att utjämna resultaten mellen enheter som ägs till minsl 90%.Härigenom skapas förutsättningar för att motverka de skillnader i ekonomiskställning och tariffnivå som föreligger och tenderar att förstärkas mellanframför allt tätorts- och landsbygdsföretag. Vidare skulle den avvattenfallsverket förvaltade gruppen av distributionsförelag bli jämställd medandra koncernbildningar från skattesynpunkt. Bl.a. skulle den dubbelbeskattningsom f. n. sker av utdelning från bolagen till verket kunna undvikas genom attsådant kapital som behövs för fortsatt utveckling av detaQdistributionen kankvarhållas hos förvaltningsbolaget. Avbelydelse är också enligt vattenfallsverket den förbättrade insynen i dentotala verksamheten för arbetstagare och andra intressenter, bl.a. genomårsredovisning för hela gruppens resultat, liksom de möjligheter tillstyrelserepresentation som förvaltningsbolaget skulle öppna. Verkets avsikt äratl erbjuda de inom bolaget verksamma personalorganisationerna tvåstyrelseposter samt att erbjuda och/eller företrädareför konsumentintresset representation i styrelsen. Handläggningenav bolagens försäkringsfrågor skulle kunna förenklas liksom en önskvärdsamordning av deras redovisning, rapportering, bokslut och resultatanalyserkunna ske. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 315 Förvaltningsbolaget skulle enligt valtenfallsverkelsförslag bildas genom att bolagsordning och bolagsnamn ändras för ett f. n.disponibelt helägt bolag utan egen rörelse. Verkets aktieinnehav idistributionsforetagen avses sedan överlåtas till förvaltningsbolaget tillbokfört värde, när så krävs först efter medintressents godkännande, mot attverket får motsvarande fordran på förvaltningsbolaget. I samband härmed ökasockså aktiekapitalet till i starten 5 miQ. Verketslån till distributionsbolagen tas likaledes över av förvaltningsbolaget. Förvaltningsbolagets uppgift skall vara alt företrädavattenfallsverkets intressen i distributionsbolagen. Nya bolag, som avses ingåi koncernen, skall, som , först bildas av vattenfallsverket ocheventuell annan intressent och godkännas av regering och riksdag. Förstdärefter överförs de till förvaltningsbolaget. Över vattenfallsverkets förslag har ,statens industriverk, . ,och yttrat sig. konstaterar att vattenfallsverketsförslagom att bilda ett förvaltningsbolag har stöd av de av antagnariktlinjerna för eldistributionen och har inget att erinra mot förslaget.Riksrevisionsverket anser dock att målel för bolagets verksamhei bör uttryckasmer stringent samt atl bolaget bör starta med ett högre aktiekapital än avvaltenfallsverket föreslagna 5 miQ. eftersom bolagets soliditet annarsskulle bli för låg, särskilt med hänsyn till den roll bolaget avses spela påkapitalmarknaden. Krav på marknadsmässig förräntning av från vattenfallsverketerhållna lånemedel bör vidare enligt ställas direkt frånden tidpunkt bolaget bildas. berör också behovet av atl fålillgång till information från förvaltningsbolaget för atl kunna granskavattenfallsverkets verksamhet. har principiellt ingel att erinra motvattenfallsverkets förslag från vare sig struktur-, koncessions-, bidrags-,taxe- eller förvärvssynpunkt. anser dock att bl. a. slyrelsen ibolaget bör få en sammansättning som inte innebär att det lokala och kommunalainflytandet över eldistributionen minskar. anser inte att det finnstillräckliga skäl som från samordningssynpunkt talar för atl inrätta ettförvaUningsbolag. Valtenfallsverkels förslag i fråga om tariffuQämning ochskatter utgör enligt kommunförbundet ytterligare en anledning att avstyrka altett sådant bolag bildas. Det vore enligt förbundets mening inte rimligt omelabonnenierna i ett fåtal kommuner med fördelaktiga taxor skulle belastas medtaxehöjningar för att åstadkomma en resultatuQämning samttdigt som abonnenternai ett betydligt större antal kommuner med i många fall ännu fördelaktiga taxorskulle undgå detta. kan heller inte tillstyrka all ettförvaltningsbolag bildas för att undvika beskattning. och Svenska kraftverksföreningenhar inget 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 316 att erinra mot att ett förvaltningsbolag bildas.Kraftverksföreningen påpekar dock att del förslag till bolagsordning somvattenfallsverket har fogal till sin framställning anger en mera omfattandeverksamhei för förvaltningsbolaget än vad som framgår av framställningen. anför att förbundet verkarför en rationell eldistribution med lokal förankring enligt de av riksdagenantagna riktlinjerna och att det ligger i förbundets intresse att bryta dencentralisering som vattenfallsverkets engagemang på området medför. Mol denbakgrunden finner riksförbundet inte att skäl föreligger för alt inrätta ettförvaltningsbolag. Förbundet anser vidare inte att finansieringsmöjligheterna förutbyggnad av eldistributionen bör påverkas genom att ett förvaltningsbolagbildas utan att statligt stöd i stället bör övervägas när finansieringssvårigheterföreligger. ResultatuQämning och minskade tariffskillnader uppnås enligtriksförbundets mening genom man verkar för en rationell lokal eldistributionmed blandad tätorts- och landsbygdsdistribution. Landets totala elkonsumtion uppgick under budgetåret1977/78 till , vilket är praktiskt taget lika mycket som underföregående budgelår. svarade /78 för41,eller av de totala elleveranserna i landet. Verkets fastaleveranser inkl. överföringsförluster minskade jämfört med föregående budgetårfrån ttll , eller . Tillfälliga leveranser inkl.export uppgick ttll . Av de som vattenfallsverket totalt levereradeunder budgetårel 1977/78 inkl. export svarade vattenkraft för ,värmekraft exkl. kärnkraft för och kärnkraft för medan 6,1 TWhinköptes från andra svenska och utländska leverantörer. Jämfört med föregåendebudgetår ökade vattenkraft- och kärnkraftproduktionen medan den oQebaseradevärmekraftproduktionen och inköpen från andra leverantörer, främst utländska,minskade. I anslagsframställningen för /80 behandlarstatens vattenfallsverk inledningsvis vissa allmänna energifrågor som anknytertill den egna verksamheten. Verket framhåller i detta sammanhang vikten av attutveckla nya energislag och vinna praktiska erfarenheter i demonsirationsanläggningar.Samtidigt varnas för en överdriven optimism i fråga om möjligheterna alt i ennära framtid ersätta de nu dominerande energislagen med oprövade sådana. bedriver forsknings- och utvecklingsarbelebåde i egen regi och i samverkan med andra myndigheter, företag ochorganisattoner. Huvuddelen av verkets egna insatser på forsknings- ochutvecklingsområdet avser arbeten med stark anknytning till byggande och driftav kraftproduktions- och kraftöverförinesanläggningar. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 317 latsäven för utvecklingsinsatser avseende energihushållning och rationellenergianvändning. Inom sistnämnda område utförs prov itied värmepumpar. Vidsidan av de grundläggande och långsiktiga utvecklingsarbeten som inilierals ochfinansieras av verket vissa insatserockså ifråga om alternativa energislag såsom sol och vind, saml beiräffande nyleknik för förbränning av fossila bränslen. Verkelsforsknings- och utvecklingsarbele i anslutning till de etablerade kraflslagenhar dominerats av säkerhetsfrågorna i samband medomhändertagandet av använt kärnbränsle genom verkets dellagande iKBS-projektet. Jagfinner del riktigt och angeläget att vattenfallsverket ägnar stor uppmärksamhetåt utvecklings- och experimentverksamhet i syfte att utnytQa nya tekniker förenergiutvinning. De pågående utvecklingsarbeten som verket har redovisat ianslagsframställningen ligger väl i linje med den inställning somjag tidigarehar redovisat i fråga om verkels insatser för att inlroducera andraenergitekniker än de f. n. utnyttjade (kapitel 3). Såväldelegaiionen för energiforskning som statens industriverk har påtalat behovetav samverkan mellan del statliga energiforskningsprogrammet ochenergiindustrin inkl. vattenfallsverket. Jag ser det för min del som hellnaturligt att man från båda hållen har fördelar atl vinna genom utbyte avinformaiion och erfarenheter inte minst i det skede då nya projekt planeras.Det torde också finnas projektuppslag som av t.ex. ekonomiska ellerkompetensmässiga skäl lämpar sig för närmare samarbele mellanvattenfallsverket och de programansvariga organen inom energi-forskningsprogrammet. Idet föregående harjag behandlat frågor som innebär att deli skilda former kommer att ställas anspråk på initiativ eller medverkan frånvattenfallsverkets sida, t. ex. för att utvecka miQövänlig teknik för kolanvändning(avsnitt 5.1) och uppföra koleldade anläggningar (avsniii 9.2.2 och 10.4-5),uppföra torveldade anläggningar (avsnilt 9.2.2) och tidigarelägga vissavattenkraftutbyggnader (avsnitt 10.2). Jag vill i detta sammanhang åierkommatill frågan om valtenfallsverkels verksamhei på något mot bakgrundav den bild jag har tecknat av utvecklingen inom energiområdet under1980-talet och verkets roll däri. harsedan lång tid spelat en mycket viktig roll för landets elförsörjning. Förutomatt verket producerar, distribuerar och säQer elkraft saml svarar förkraftöverföringen på stamnätet bedriver det en omfattande anläggningsverksamheigenom alt svara för byggande av produklionsanläggningar för egel och olikadotterbolags bruk. Utöver verksamheien inom elsektorn handhar verketkanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk. Vidare bedriver eller deliar verkei iviss utsträckning i verksamhet inom energisektorn som inte enbart avserelförsörjningen. Jag tänker bl. a. på kraftvärmeutbyggnad liksom på en del merautvecklingsbe-tonade aktiviteter som jag har redogjort för. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 318 verketgenom olika dotterbolag statliga intressen avseende bl.a. bränsleförsörjning.Inte desto mindre är valtenfallsverkels verksamhet alltjämt, framför allt vadgäller anläggningsverksamheten, i dominerande utsträckning hänförbar tillelförsörjningen. Avde närmare 11 000 personer som vattenfallsverket f. n. sysselsätter är inemot5000 verksamma inom byggande avdelningar samt projekterings-ochplaneringsarbete o.d. i anslutning ttll byggnadsverksamheten. Med beaktande avde prognoser för elanvändning som jag har redogjort för samt av nupågående utbyggnader av kraftproduklionskapaciteten kan den slutsatsen dras alten väsentlig nedgång i anläggningsverksamheten inom vattenfallsverketstraditionella verksamhetsområde kan förväntas en bit in . Såledeskan man, enligt vad jag har erfarit, räkna med att sysselsättningen inom debyggande avdelningarna minskar med över 2000 personer om verketsanläggningsverksamhet inte vidgas till andra slag av anläggningar än dem somhittills har byggts. Utöverde energipolitiska skäl för en kraftfull utvecklingsverksamhet som jag tidigarehar nämnt talar den kommande nedgången av byggnadsverksamheten inomvattenkraft- och kärnkraftområdena, och de därav föQandesysselsättningsproblemen, för ett intensifierat arbete på att utröna om detfinns nya verksamheter inom energiområdet inom vilka verket kan görabetydelsefulla insatser. Det är bl.a. mot den bakgrunden jag finner detpositivt att verkei i sitt utvecklingsarbete liksom i en del planeradeutbyggnader av produktionsanläggningar redan har inlett ett sådant arbete. Deförhållanden som jag här har redovisat kommer att medföra svåraomställningsproblem om inte särskilda åtgärder vidtas. Jag anser det därförvara av stor vikt att i så god ttd som möjligt närmare klargöra inom vilkaområden och under vilka former verkets resurser skall utnytQas liksom att finnaen för de anställda tillfredsställande form för den omställningsprocess somvaltenfallsverket av allt att döma står inför. Det är mot den bakgrunden somjag anser att dessa frågor även bör behandlas inom ramen för en särskildutredning i enlighet med vad jag har anfört (kapitel 3). Jagförutsätter att vattenfallsverket i sitt planeringsarbete successivtöverväger olika initiativ, bl. a. rörande stora investeringsobjekt, för attmöta den situation somjag här har beskrivit. Jagvill i detla sammanhang också nämna attjag mot bakgrund av de här beskrivnaförhållandena och kravet på god energihushållning avser att i annat sammanhangföreslå regeringen att valtenfallsverket får i uppdrag att utreda och snarastlägga fram förslag om ålgärder som syfiar till bättre utnyttjande av befinlligaanläggningar och kompletteringar i förlustminskande och energibesparandesyfte. Det kan t. ex. gälla åtgärder som åstadkommer minskade fallförluster ivattenkraftstationer, förstärkning av stamnät och regionala nät, utbyte aväldre transformatorer och andra åtgärder som förbättrar energihushållningen ochger sysselsättning men som inte alltid motsvarar nuvarande förräntningskrav. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 319 Valtenfallsverkethar i sin anslagsframställning vidare redovisat sin syn på förbrukningen av ochförsörjningen med elenergi. Verket anser att planeringen, trots tendensernatill lägre ökningstakt i elanvändningen, t. v. bör baseras på den prognos sominnebär att eltillförseln i landet uppgår lill och år1990 med hänvisning till bl. a. svårighelerna att förutse den framtidautvecklingen i nuvarande konjunkturläge. Min bedömning av eleflerfrågansutveckling liksom av hur planeringen av krafttillförseln med hänsyn härtillbör bedrivas har jag tidigare redovisat (avsnitt 10.1). Som därvid harframgått räknar jag med en något lägre ökningstakt än vattenfallsverket.Skillnaden saknar emellertid betydelse för mitt ställningstagande till verketsinvesteringsprogram för /80. Förinnevarande budgetår har från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. anvisats2310 miQ. 1977/78: 116, NU 1977/78:67, rskr 1977/78:340). Beloppetär på sedvanligt sätt beräknat med beaktande av att en marginal bör finnas föratt möjliggöra en sådan ökning av vattenfallsverkets investeringar underlöpande budgetår som kan påkallas av konjunkturskäl eller annars frånkraftförsörjningssynpunkt. investeringsram uppgår till2578,2 milj. kr. I beloppet ingår dels 272,4 miQ. som verket har medgettsöverföra från investeringsramen för /78 till föQd avförskjutningar i investeringsprogrammet, dels 66,6 miQ. som utgör outnytQaddel av medel som har anvisats ur konjunkturreserven under /78,dels 4,5 miQ. som verket av sysselsättningsskäl har medgetts ta i anspråkur konjunkturreserven under innevarande budgelår. Jaggår nu över till att redovisa mina förslag i fråga om vattenfallsverkelsutbyggnadsprogram, medelsbehov, m. m. under /80. För dettabudgetår förordarjag en investeringsram av 1 836 miQ. Ramen är beräknad medbeaktande av sädana kostnadsförändringar som erfarenhetsmässigt kan beräknasske fram till det nya budgetårets början. ÄvföQande sammanställning framgår hur vattenfallsverkets medelsförbrukningungefär torde komma att fördela sig på olika objektsgrupper /80.Som jämförelse redovisas utfallet /78 och den beräknademedelsförbrukningen /79 (i miQ. 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknad 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 320 Medelsförbmkningen för valtenkraftanläggningar beräknarjag till 359,8 miQ. Medlen är beräknade så att tidigare beslutade utbyggnads-och ombyggnadsarbeten avseende Harsprånget, Poijus och Ligga i Lule älv, Juktani , Äsele och Stenkullafors i , i samt LillaEdet i skall kunna fortsälla planenligt. För dessa arbeten harjagberäknat 341,4 miQ. Jag har också räknat in 4,5 milj. kr.