prop · G203190 · 1978-12-31 00:00:00 — 3. andrafordringar för vilka siaten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel,bankakliebolag, sparbank, ceniralkassa eller annan under A 1 eller 2 avseddkassa eller inrällning, kredilakliebolag, sådani bankägl aktiebolag som enligtregeringens medgivande får jämställas med kreditaktiebolag vid lillämpningenav detla siycke eller försäkringsförelag med svensk koncession svarar, 4. fordringar förvilka säkerhelen utgöres av värdehandling eller fordran, som angives under A1-3, 5. garanliförbindelser för vilkabanken erhållil säkerhei i värdehandling eller fordran som angives under A 14, 1. andra fullgoda obligationer ån de som angives underA 2, 2. fordringar för vilka utländsktbankföretag eller annal försäkringsföretag än som avses under A 3 eller samfällighetsföreningsvarar, 3. fordringar för vilka säkerheten utgöresav värdehandling eller fordran, som angives under B I eller2, eller inleckning i jordbruks-, affärs-dier bostadsfastighet eller tomträtt IiUsådan fastighet inom sjuttiofem B. för fordringar för vilka utländskt bankföretag svarar ellerannat försäkringsföretag än som avses under A 3 och fordringar för vilkasäkerheten utgöres av inteckning i jordbruks-, affärs- eller bostadsfastigheteller tomträtt IiU sådan fastighet inom sjuttiofem proceni av det uppskattadevärdet av den fasta egendomen eller, i fråga om tomträtt av byggnad som hörtill tomträtten. proceni av del uppskallade värdel av den jästa egendomeneller, i fråga om tomträtt av byggnad som hör till tomträtten, 4. garanliförhinddser för vilka banken erhåUit säkerhei Ivärdehandling eller fordran, som angives under B I 3, 1. ,fordringar för vilka säkerhelen uigöres av inteckning i jordbruksfastighet, i bostadsfastighet meden- eller tvåfamiljshus eller med fterfamiljshus för vilket slatligtbostadslån utgår eller i lomlrätt lill sådan faslighet, om inteckningssäkerhetenär förstärkt med borgen och inteckningen ligger mellan sjuitiojem av det uppskattade värdel av den fasta egendomen eller, ifråguom tomträtt, av byggnad som hör lill tointrätten, inteckning i fastighet, somhelt eller delvis är inrättad för industriell verksamhet, eller i lomirått tillsådan fastighei inom femiio proceni av del uppskallade värdet av den fastaegendomen eller, i fråga om lomtrält, av byggnad och annan egendom som hör tilltomträtten, föriagsbevis eller aktie, som noleras vid fondbörs här i landeteller borgen, dock ej till högre belopp för varje låntagare än tjugofemtusenkronor, 2. garantiförbindelser för vilka banken erhåUit säkerhet iform av värdehandling, fordran eller hor-gensjörbinddse som angives under Cl. D. övriga lillgångar och garantiförbindelser utom sådanasom enligt femte och sjätte styckena skola avräknas från eget kapital. För placeringar, som angivas under A, fordras ej egetkapital. I övrigt skaU bankbolag vid varje tid- C. med femtio proceni för andra garantiförbindelser än kreditgarantieroch sådana garanliförhinddser som anges under A 5. Fordringar, för vilka avsatts reserver som avses i jjårdesiycket I. skall upptas lill sitt bruttovärde, garanliförbindelser dock lill sitlnominella belopp och övriga lillgångar lill sitl nettovärde. Med eget kapilal avses aktiekapital, reservfond,dispositionsfond och av bolagsstämman fastställd vinstbalans. Med eget kapital får, inlill ell belopp som motsvarar delbelopp vartiU bolagets eget kapital uppgår, likslällas 1. hälfien av ett belopp som sva rar mol bankbolagets reserver för utlåning, garanliförbindelser och utländska valutor saml mot bola gets reserv för obligationer, var med avses det belopp med vilket obligationernas värde enligi 91 § 2 mom andra stycket översliger del bokförda värdel, 2. det nominella värdel av för lagsbevis, utställda av bankbola get; i fråga om föriagskapilal, som långivaren kan återkräva , skall dock iakllagas atl med bo lagels kapital får likställas högst så stor del av det förfallande beloppet som svarar mol lio pro ceni av bolagels aktiekapital. 1978/79:190 149 Nuvarande lyddse Förestagen lyddse punkl ha egel kapilal till lägsl nittio proceni av ellbelopp, som molsvarar sammanlagl en proceni av summan av placeringar, som angivas under B,fyra proceni av summan av placeringar, som angivas under C, och åtla proceniav summan av placeringar, som angivas under D. TiUgång skall lagas upp till bokfört värde och garantiförbindelselill sill nominella belopp. Lagom ändring i lagen (1955:416) om sparbanker Härigenom förordnas, atl 26 § lagen (1955:416) omsparbanker skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Sparbank skall lill insältarnas Sparbank skall lill insätlarnas skydd ha egna fonder //// vissl lågs- skydd vid varje lidpunki ha egna Delta bestämmes i för- fonder som uppgår till sju proceni hållande till tillgångar av lillgångar och av och till garantiförbindelser som garantiförbindelser som sparban- ingåll (placeringar). ken ingått (placeringar). Vid beräkningen av kravet på egna man av placeringar får avdrag gö- fonder indelas placeringarna i ,föl- ras jande fyra grupper, nämligen I. inneliggande kassa, chec- A. med hela beloppet för kar, postremissväxlar samt förd- 1. inneliggande kassa, checkar, ringar hos och riks- postremissväxlar samt fordringar gäldskonloret, hosriksbanken och riksgäldskon toret, 2. skattkammarväxlaroch obligationer som utfärdats av staien, kommun eller därmed jämförlig samfällighel,allmän kassa eller inrällning, vars reglemenle fastställts av regeringen,kreditaktiebolag eller Nordiska investeringsbanken, 3. andrafordringar för vilka slalen, kommun eller därmed jämförlig samfällighet,bankaktiebolag, sparbank, centralkassa eller annan under A 1 eller 2 avseddkassa eller inrättning, kreditaktiebolag, sådant bankägl akiiebolag som enligtregeringens medgivande får jämställas med kredilakliebolag vid lillämpningenav detla siycke eller försäkringsföretag med svensk koncession svarar, 4. fordringar förvilka säkerhelen uigöres av värdehandling eller fordran, som angives under A1-3, 5. garanliförbindelser för vilka.sparbanken erhållil säkerhei i värdehandling eller fordran, som angives underA 1 -4, 1. andra fullgoda obligationer ån de som angivas underA 2, 2. fordringarför vilka utländskt bankförelag eller annat försäk-riug.sjörelag än som avsesunder A 3 eller samfällighetsförening svarar, 3. jördringarför vilka säkerheten utgöres av värdehandling eller fordran, som angives under B I eller2, eller inteckning i jordbruks-, affärs- eller bosladsfaslighet eller tomirätttill sådan jåsiighei inom sjuttiofem proceni av det uppskattade värdet av denfasta egendomen eller, ifråga om lomlrätt, av byggnad som hör till tomiråtten, 4. garanliförbindelser för vilka erhållit säkerhet i vär dehandling eller fordran, som an gives under B 1 3, 1. fordringar jör vilka säkerheten uigöres av inteckning i jordbruksfastighet, i bostadsfaslighel meden- eller två-Jamitjshus, eller med fterfamiljshus för vilket stalUglbostadslån utgår eller i tomlrält till sådan fastighet, om inteckningssäkerhetenär förstärkt med borgen och inteckningen ligger mellan sjuttiofem av det uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, ifråga om tomträtt, av byggnad sorn hör till tomträtten, inteckning i fastighet, som heh eller delvis är inrättadför industrieU verksamhet, eller i tomträtt IiU sådan fastighet inom femtioprocent av det uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, i fråga om tomiräti,av byggnad och annan egendom som hör till tomträtten. B. för ford ringur för vilka utländskt bankföre lag eller annat försäkringsföretag än som avses under A 3 svarar och fordringar för vilka säkerheten ut göres av inteckning i jordbruks-, af färs- eller bostadsfaslighel eller lomtrält IiU sådan faslighet inom av det uppskat tade värdet av den fasta egendo men eller i fråga om lomtrält av byggnad som hör till lomlrällen, C. med femiio procent för andra garantiförbindelser än kredilgaran lier och sådana garanliförbindelser som anges under A 5. Fordringar, för vilka avsatts reserver som avses i ftärde stycket I., skall upptas till SUt bruttovärde, garantiförbin delser dock till sitt nominella be lopp och övriga tillgångar till sitt nettovärde. Med egna fonder avses grundfond, reservfond och garaniifond.Med egna fonder får, intill ett belopp som motsvarar det belopp vartillsparbankens egna fonder uppgår, likslällas 1. hälfien av en belopp som sva rar mol reserver för uilåning, garanliförbindelser och utländska valutor samt av sparban kens reserv för obligationer, var med avses det belopp med vUket obligationernas värde enligt 48 § andra stycket överstiger det bok förda värdet, 2. det nomineUa värdet av för lagsbevis utställda av ; i fråga om föriagskapilal, som långivaren kan återkrävainom , skall dock iakttagas att med kapilal fär likställashögst så stor del av del förfallande beloppet som svarar mot tioprocent av reservfonden. 1978/79:190 151 Nuvarunde lyddse Föreslagen lyddse jörlagsbevis eller akiie som noleras vid,fondbörs här i lundei,eller horgen, dock ej lill högre belopp för vurje låntagare än ijugojemtu-senkronor, 2. garanliförbindelser för vilka erhållilsäkerhet i form av värdehandling, fordran eller borgensförbindelse som angivesunder C 1, D. övriga lillgångar och garanliförbindelser inom sådanasom enligi femle och .sjätte styckena skola avräknas från egna ,fonder. För placeringar, som angivas under A, fordras ej egnafonder. I övrigi skall sparbank vid varje lidpunki ha egna fonder lill av ett belopp, som motsvarar sammanlagt en proceni av summan av placeringar, som angivas under B, fyra proceni av summan a v placeringar. Lag om ändring i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen Härigenom förordnas, alt 34 § lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ceniralkassa jämte anslulna jord- Ceniralkassa jämte anslulna jord brukskassor skall till insätlarnas brukskassor skall lill insätlarnas skydd ha egel kapilal //// vissl lågs- skydd vid varje lidpunki ha eget ka- la belopp. beslämmes för pital som uppgår lill av kassorna gemensamt i förhållande cenlralkassans jämte anslulna till deras tillgångar och av dem in- jordbrukskassors lillgångar och av gångna garanliförbindelser (place- garantiförbindelser som kassorna ringar). Vid beräkningen av kapi- ingått (placeringar). Från summan lalkravei indelas placeringarna i av placeringar får avdrag göras följande fyra grupper, nämligen 1. inneliggande kassa, chec- A. med hela beloppet för kar, poslremissväxlar saml förd- 1. inneliggande kassa, checkar, ringar hos och . poslremissväxlar saml fordringar hos och riksgäldskoniorei, 2. skallkammarväxlar och obligationersom utfärdats av staien, kommun eller därmed jämförlig samfällighel, allmänkassa eller inrättning, vars reglemenle fastställts av regeringen, kreditakiiebolageller Nordiska invesleringsbanken, 3. andra fordringar för vilka siaten,kommun eller därmed jämförlig samfällighel, bankakliebolag, sparbank, ceniralkassaeller annan under A 1 eller 2 avsedd kassa eller inrältning. kredilakliebolag, sådanibankägl aktiebolag som enligt regeringens medgivande får jämställas med kredilakliebolagvid lillämpning av della siycke eller försäkringsförelag med svensk koncessionsvarar, 4. fordringar för vilka säkerhelen uigöresav värdehandling eller fordran, som angives under A 1 - 3, 5. garanliförbindelser, som utfiirdals av cenlralkassaneller anslulen jordbrukskassa och för vilka kassan erhållil säkerhei i värdehandling eller fordran, som angives under A 1-4, B.l.andra fullgoda obUgaiioner än de som angivas under A 2, 2. jördringar för vilka ulländsklbankförelag eller annal försäk-ringsjörelag än som avses under A 3 eller samjälligheisföreningsva rar, 3. fordringar för vilka säkerheten utgöresav värdehandling eller fordran, son; angives under B 1 eller2, eller inteckning i jordbruks-, affärs- eller bosladsfaslighet eller tomträtttUl sådan fastighet inom av del uppskattade värdel av denfasta egendomen eller, i fråga om lomlrätt, av byggnad som hör tilltomträtten, 4. garantiförbindelser, som ut färdats av centralkassan eller an sluten jordbrukskassa och för vilka kassan erhållit säkerhet i värde handling eller fordran, som angives under B 1 -3, C.l .fordringar för vilka säkerheten utgöres av inteckningi jordbruksfastighet, i bostadsfastighet med en- eller tvåfamiljshus eller medfterfamiljshus för vilket statligt bostadslån utgår eller i tomträtt tiU sådanfastighet, om inteckningssäkerheten är för- B. för fordringar för vilka ulländsklbankföre-lag eller annat försäkringsföretag ån som avses under A 3 svarar ochfordringar jör vilka säkerheten utgöres av inteckning i jordbruks-, affärs-eller bosladsfastighet eller lomlrätt lill sådan fastighet inom sjulliofem proceniav del uppskattade värdel av den fasta egendomen eller, I fråga om tomträttav byggnad som hör till lomlrällen. C. femiio procent för andra garantiförbindelser änkreditgarantier och sådana garantiförbindelser som anges under A 5. Fordringar, för vilka avsatts reserver som avses i fjärdestycket 1., skall upptas till sitt bruttovärde. stärkt med borgen och inteckningen ligger mellansjuttiofem och etthundra proceni av del uppskattade värdet av den fastaegendomen eller, i frå garanliförbinddscr dock lill sill nominella belopp ochövriga tillgångar lill sill nettovärde Med egel kapital avses insatskapital, reservfond,dispositionsfond och av siämma faslställd vinstbalans. Med eget kapital får, intill ell belopp som molsvarar detbelopp vartill cenlralkassans och anslutna jordbrukskassors eget kapital uppgår,likställas 1.hälften av ett belopp som svarar mot centralkassans och de anslutnajordbrukskassornas reserver för utlåning, garanliförbindelser och utländskavalutor samt moire-serv för obligationer, varmed avses det belopp med vilkel obligalionernasvärde enligt 44 § andra siycket översliger del Prop.1978/79:190 154 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden Initiativet lill den nu föreliggande ulredningen omlättnader i kapilalkraven för bankerna har lagils av bankinspektionen i samrädmed . Varje sänkning av kapilalkravel innebär en försämring av insältarskyddel.När inspektionen det oaktat förordade, atl kapilalkravel skulle mildras,berodde delta i försia hand på alt inspektionen fann denna ålgärd ofrånkomlig.Skälen härför, som angavs i skrivelsen från inspekiionen och ytteriigare harutvecklats i betänkandet, behöver inle nu upprepas. Men ir lektionen kunde också peka på vissa möjligheter allgenomföra en sänkning av kapilalkravel på sådani sätt, all insältarskyddelbevarades bältre än vid en generell sänkning. En huvudlinje var, alllättnaderna och det därmed förenade ökade expansionsutrymmet i främsta rummetskulle komma de välkonsoliderade bankerna till del. Såsom en lämplig väg allgenomföra en sådan differenliering mellan bankerna angav inspekiionen all värderegleringskonlonaåtminstone lill någon del skulle få inräknas i kapitalbasen. För att tillvaratainsällarnas iniresse av skydd borde vidare en översyn ske av den riskkalalogsom angav kravel på kapilal för olika slag av placeringar. Erfarenhelerna fråntiden efter genomförandel av lagsiiftning hade nämligen givil vidhanden, all både skärpningar och lättnader var påkallade. borde enförenkling ske av 1968 ärs regler, efiersom dessa visal sig invecklade och svårtillämpadeoch bankernas kapilalläckningsberäkningar därför inle sällan visal sig olillförliiliga.Nämnda förhållande är inle betydelselöst från säkerhetssynpunkl. För insällarnamåsle del vara ell naturlijl krav, alt bankledningarna och bankinspektionenfortlöpande har en rätl visande bild av kapitalläckningssilualionen i respeklivebanker. Bakom inspektionens förslag låg slulligen som en självklarförutsättning, atl lättnaderna i kapilalkravel inte blev större än nödvändigi.Redan 1968 års reform innebar en betydande lällnad i förhållande lill vad som lidigareansetts nödvändigi. har genomförls flera mindre lättnader,framför allt i fråga om vissa aktieinnehav, och på inlilialiv av ulredningengenomfördes provisoriski en generell sänkning av kapilalkravel med10 proceni. Del säger sig självi, alt man från de utgångspunkter inspekiionenhar all bevaka måsle iaktta stor försiktighet, när del blir fråga om enytterligare sänkning av kapilalkravel. De synpunkier och förulsältningar som sålunda gällde för inspeklionensinitiativ vann i stort setl gehör, när direkliven för banklagsutredningen uiformades.Däremoi har de endasl till en del beaktats i det förslag som framlagts av banklagsulredningensmajoritet. I den vid betänkandet fogade reservalionen har å andra sidan framlaglsett i detalj uiformat förslag som baserats på nämnda synpunkier ochförutsättningar. Det innebär sålunda en omvärdering av flera olika slagsplaceringar, en tämligen långt gående förenkling och överlag en mindre luvidgningav bankernas expansionsulrymme än majoriteten förordat. Ulredningens huvudförslag att i kapitalbasen ta medhälften av värderegleringskontona ligger i och för sig i linje medtankegångarna i skrivelsen från inspekiionen och i direktiven. 1 princip får devälkonsoliderade bankerna de störsla lättnaderna. Härom har man också varitense inom utred- Prop.1978/79:190 155 Del kan emellerlid, såsom närmare utvecklas i delföljande, med fog ifrågasällas, om inle vissa delar av värderegleringskonlonabör undantagas, innan hälfien av de avsalla beloppen läggs lill kapilalbasen. Däremot har utredningens majoritet avstätt från atl göranågra ändringar i den s.k. riskkalalogen ulom på en punkl, enlreprenadgaranlierna,för vilka en sänkning till hälften föresläs. I sisinämnda hänseende är utredningenenig, och redan i skrivelsen från inspekiionen fästes uppmärksamheten på alten ändring härvidlag kunde vara moiiverad. Den i direkliven anbefalldaöversynen avvisas i övrigi av ulredningsmajorilelen under hänvisning lill olikhei i placeringsslruklur som förelåg vid riskkalalogens lillkomsi ihuvudsak forlfarande kvarslår. Majoriielen hänvisar också lill all ändringar i riskkalalogenkan leda lill all konkurrensförhållandena inom bankväsendet snedvrids. Bankinspektionen kan inle finna della resonemang bärande.Utvecklingen under de gångna lio åren har givil anledning lill en ändrad synpå olika lyper av placeringar. exempel är just entreprenadgarantierna. Likabetydelsefullt är emellertid, alt placeringar i ulländska banker visal sigfarligare än man uppenbarligen räknade med 1968. Flera utländska banker har gåtlomkull, och dessa fallissemang har lell till miljonförlusler för svenskabanker. I några andra fall har allvarlig risk för stora föriusler förelegat.Betecknande är, atl varje bank med utlandsrörelse har detaljerade listor, ivilka anges de banker där deposition kan göras och maximibelopp för sädana.Ett stort antal ulländska banker är hell uteslutna av säkerhetsskäl. Under enperiod och förhöslen 1974 kunde endasl de slörsla och mesivälrenommerade bankerna ifrågakomma för normala deposilioner. Utvecklingen har också visat, all faslighelskrediler inleär sä ofarliga som lidigare antagits. I samband med fastighetskriser iStorbritannien, och har bankerna förlorat myckel stora belopppå faslighelskrediler. Även i har sådana förlusler förekommii, lål varaännu så länge i hell lilen omfallning, främst beroende på del statliga ochkommunala engagemangei i bosladsproduklionen. Men risken för framlida förluslerkvarslår. DeUa gäller även bostadskrediler. I fråga om affärsfastigheter ärriskerna uppenbara. Värdel av dem är ju helt beroende av möjlighelerna alldriva en lönsam rörelse i fasiigheterna. Ett område, där riskerna har visat sigstörre än man hade anledning aniaga 1968, är aktiekredilerna. Utvecklingen påaktiemarknaden och inte minst katastrofen för Trend-invest visar alt riskernamed sådana krediter är belydande. Enligt inspektionens mening är det ofrånkomligt alt de härredovisade erfarenheterna beakias, när kapitalkraven skall sänkas ochfelaktigheter i riskkatalogen därmed får en långl siörre belydelse än hillills.Vid en revision av riskkalalogen bör självfallet endast riskbedömningen vara avgörande.Om denna bedömning leder lill en förskjulning av konkurrensförhållandenamellan bankgrupperna, får delta accepleras. Del är här inle fråga om att åsiadkommaen snedvridning utan om all rälla lill sakliga onöjaktigheler, som visat sigföreligga i del nuvarande systemet. Med utredningsmajoritetens avvisande hållning till enallmän översyn av riskkalalogen sammanhänger, all den inle heller gjort den idirektiven anbefallda förenklingen av nu gällande kapitaltäckningsregler. Somskäl härför anges i betänkandet atl bankinslilulen har anpassal sig lill nu rådandesyslem och tillämpat del ulan siörre svårigheter. Bankinspekiionen, som lordeha den bästa överblicken på detta område, kan inle instämma i Ulredningensuppfattning. Från bankchefer och andra ule på fällel får Prop.1978/79:190 156 inspekiionen ofta motta klagomål över kapitalläckningsreglernasinvecklade beskaffenhei. Sådana klagomål kommer hell nalurligt i samband medall inspektionen påtalar fel i reglernas lillämpning, men klagomålen kommerlika ofta i andra sammanhang. Från säkerhetssynpunkt allvarligare är emellerlid,all felfrekvensen, som varil belydande, ännu lillämpninginle visar någon tendens atl avla. Så senl som kunde inspektionenvid undersökning i en lämligen stor bank konstatera alt man i grundläggandehänseenden missförstått beslämmelserna. Del kan slulligen konstateras, all omen leknisk omläggning skall genomföras, bör delta ske i samband med en allmänsänkning av kapilalkraven. Man riskerar eljesl all vissa banker får höjda kapilalkravoch därmed förenade anpassningssvårigheter. Inom utredningen har rått delade meningar om de förslagsom framlagts beträffande förlagslånen. Övervägande skäl synes lala för denjämställdhet i fråga om maximigränsen för förlagslånens medtagande ikapitalbasen varom ulredningen enats. Vad anjjår förslaget all borttaga dennuvarande särregeln för förlagslån med en återstående löplid av mindre än femår kan väl, såsom skell i den vid belänkandet fogade reservationen, vissabetänkligheter anföras. Den reella belydelsen av regeln i fråga synes dockinte vara särskilt stor. Majoritetens förslag på denna punkl synes kunna accepteras,om det genomföres i samband med en allmän förenkling av kapitaltäckningsreglerna.Däremoi synes det knappasl förenligt med den avvisande hållning sommajoriteten i övrigt inlagit i förenklingsfrågan. Tillsammanslagna innebär utredningsmajoritetens förslagmycket långlgående lättnader i kapitalkraveri. Bankerna får ett ökat expansionsulrymmepå i förhållande lill läget före den provisoriska sänkningen avkapitalkravet som iigde rum 1977. Utnyttjandet av kapitalbasen nedgår inormalfallen från 80-95 proceni lill 40-65 proceni. Självfallet är detönskvärt, att lättnaderna blir så stora all frågan om nya lättnader inlebehöver aklualiseras inom de närmasle åren. Utfallet av en reform blir i dendelen beroende av den framlida utvecklingen, främst inflationsutvecklingen.Enligt inspeklionens mening går förslaget dock väl långt. Del medger enavsevärd ökning av expansionsutrymmet även för banker som inle kan betraktassom välkonsoliderade. Reformen får därmed karaktären av en belydande allmänsänkning av kapitalkrav som lidigare ansetls väl motiverade. Man frångår ocksåi alllför sior utsträckning inspektionens grundtanke alt i insättarsäkerhelensiniresse huvudsakligen medge lättnader för de välkonsoliderade bankerna.Ökningen av expansionsutrymmel bör därför vara mera begränsat. Inspektionen kani nuvarande läge inle lillsiyrka siörre ökning av expansionsutrymmet än 20-40procent i normalfallen. Av central belydelse för de nya reglernas utformning är ivilken utsträckning de med obeskattade medel uppbyggda värderegleringskontonaskall få inräknas i kapitalbasen. Ulredningen har, såsom framgår avbelänkandet, diskuterat olika modeller.