prop · G203218 · 1978-12-31 00:00:00 — om lag om förbud mot att tillförakärnreaktorer kärnbränsle, m. m.; Regeringen föreslår atlantaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslaglill lag om förbud mol att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle.Förslaget föranleds av att de politiska partierna bar enats omatl en folkomröstning om kärnkraftens framtida användning bör hållas senastunder . Förslaget syftar lill alt skapa rådrum i fråga omladdning av sådana reaktorer som ännu inte har tillförts kärnbränsle. Lagen föreslås sålunda blitillämplig på reaktorer som ännu inte har tillförts kärnbränsle. Förbudet motall ladda sådana reaktorer föreslås gälla till utgången av juni månad 1980eller den lidigare lidpunki som regeringen föreskriver. Uppslår förlust genom fördröjningav en reaktors idriftlagande på grund av lagen, blir enligt förslagetreaklorinnehavaren berättigad lill ersättning av staten för den föriust somhärigenom har uppkommit för honom. Lagen föreslås träda i krafl envecka efter den dag, dä den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 1 propositionen läggs också framförslag om särskill stöd lill studiecirklar i energifrågor under budgetåret1979/80. Stödet föreslås utgå till sådana studiecirklar som påbörjas och ommöjligt genomförs före folkomröstningen och som behandlar frågor som äraktuella i samband med folkomröstningen. Förslaget innebär bl. a. attcirklarna skall få tilläggsbidrag med . och atl bidragskall lämnas lill ta fram studiematerial m.m. Ipropositionen föreslås alt 5,4 miQ. anvisas för materialbidrag m. m. 1 Rik.Hlagen 1978/79. Prop.1978/79:218 2 Lag om förbud mot att tillförakärnreaktorer kärnbränsle Härigenom föreskrivs följande. 1 § Enkärnreaklor, som vid denna lags ikraftträdande inte har tillförts kärnbränsle,får inte tillföras sådant bränsle före utgången av juni månad 1980 eller dentidigare lidpunki som regeringen föreskriver, även om del inte finns någolhinder mol della enligt annan lagsliflning. 2 § Om denna lagföranleder all etl tillstånd enligt 2 § lagen (1977:140) om särskill tillståndatt tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. inte kan UtnylQas, är kärnreaklornsinnehavare berättigad till ersättning av staten för föriust som har uppkommitgenom all reaktorns idriftlagande har fördröjts. Om reaktorns innehavare försummar alt vidta skäligaålgärder för atl begränsa föriuslen, sätts ersätiningen ned i molsvarande mån. 3 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 1 §döms lill böter eller fängelse i högst . Denna lag iräder i krafl en veckaefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , De , , , , , Proposition om lag om förbud mot att under viss tidtillföra kärnreaktorer kärnbränsle, m. m. Det svenska kärnkraftprogrammelomfattar f.n. 13 kärnkraftblock (prop. 1, NU 1975:30, rskr1975:202). Elt kärnkraftblock beslår av reaktor, turbin, övrig utrustning ochbyggnader. Tillstånd enligt alomenergilagen (1956:306) har meddelals för tolvblock. Dessa är antingen i drift, färdigställda eller i olika stadier avuppförande. Sex kärnkraftblock är i kommersielldrift. Den första anläggningen, 1, togs 1972. Däreftertogs under liden ytleriigare fyra block i drift,nämligen 2, saml . Del sjättekärnkraftblockel, , logs 1977. Ytterligare två kärnkraftblock.Ringhals 3 och , är färdigställda. Idrifllagningen av dessa block ärberoende på prövning enligt lagen (1977: 140) om särskilt tillstånd atttillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m., den s.k. villkorslagen. Kärnkraflblocken ochForsmark 2 kommer enligt kraftföretagens planer all bli färdigställda underhöslen 1979 resp. . Också för dessa block kommer frågan om laddningatt bli beroende på prövning enligt villkorslagen. Beställningar för kärnkraftblocken ochOskarshamn 3 lades ut . Arbetet på anläggningarna har emellertidbedrivits i lägre takt än vad som enligt de ursprungliga planerna skulle havarit fallel. ti /79. Prop.1978/79:218 4 Verksamhelen på kärnenergiområdelregleras enligt bl.a. atomenergilagen och villkorslagen. Båda lagarna larsikte på säkerheten, atomenergilagen vad gäller befallning med klyvbartmalerial samt uppförande och drifl av kärnanläggningar och villkorslagen såvittavser hantering och förvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Enligt atomenergilagen krävstillstånd bl.a. för att uppföra, inneha och driva kärnreaklor (2 §). Tillståndfår begränsas lill att gälla viss lid (4 S). När elt tillstånd meddelas liksomunder den lid tillståndel är gällande får uppställas sådana villkor som ärpåkallade av säkerhetsskäl eller annars från allmän synpunkt. Möjligheten altföreskriva nya eller ändrade villkor under etl tillstånds giltighetstid hartillkommit med hänvisning till atl den snabba lekniska utvecklingen påkärnenergiområdel gör atl det kan uppkomma behov av all uppställa villkor sominte var aktuella när tillståndet meddelades (prop. 1956: 178 s. 26). Ettmeddelat tillstånd kan återkallas, om uppställt villkor inte iakttas ellerannars synneriiga skäl föranleder därtill. I förarbetena till atomenergilagen framhålls (prop. 1956:178 s. 28) alt återkallelse av ett tillstånd eller uppställande av nya villkorkan medföra ölägenheter för den enskilde. När fråga uppstår om atl återkallaelt tillstånd eller all under tillståndels giltighetstid ändra uppställtvillkor eller uppställa nya villkor bör enligt propositionen självfallettillbörlig hänsyn las lill den enskildes intresse. Någon generell regel omersättning för de förluster som i sådana fall kan uppstå har emellertid inteansetts böra uppställas. Skulle det i något fall framstå som uppenbart obilligtatl ersättning inte lämnas, avses delta bli föremål för särskild prövning. Alomenergilagen innehåller ocksä bl. Tillstånd enligt atomenergilagen meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. I förordningen (1976: 12) omtillsynsmyndighet enligt atomenergilagen m.m. har regeringen överlåtit ålstatens kärnkraft-inspektion all pröva vissa tillståndsfrågor. Tillstånd attuppföra, inneha eller driva kärnreaktorer meddelas dock av regeringen. Enligt nämnda förordning skallstatens kärnkraftinspektion ulöva tillsynen över efterlevnaden avlillslåndsskyldigheten enligt atomenergilagen samt av de villkor som harmeddelals med slöd av samma lag. Inspektionen får vidare meddela deföreskrifter som finns behövliga för alt säkerställa efterievnaden avföreskrivna villkor. Villkorslagen gäller kärnreaktorerför vilka före denna lags ikraftträdande har erhållits tillstånd enligt 2 §atomenergilagen och som inte har tillförts kärnbränsle före (1 §). En sådan reaktor får inte tillföras kärnbränsle utan särskilt tillståndav regeringen. Tillstånd får meddelas endasl omreaktorns innehavare har företett avlal, som på elt betryggande sätttillgodoser behovet av upparbetning av Prop.1978/79:218 5 använt kärnbränsle, och dessutom har visat hur och var enhelt säker slutlig förvaring av det vid upparbelningen erhållna högaklivaavfallet kan ske. Vid s. k. direktdeponering krävs för tillstånd att reaktornsinnehavare har visat hur och våren helt säker slutlig förvaring av använt, ejupparbetat kärnbränsle kan ske (2 S). Om tillstånd alt ladda en reaktorvägras eller villkorslagen i annat fall föranleder att ett tillstånd enligtatomenergilagen inte kan utnylQas, är reaktorns innehavare berättigad tillersältning av slalen (4 §). Ersättningen är begränsad till förlust till följdav sådan åtgärd som före villkorslagens ikraftträdande har vidtagits medanledning av tillståndet enligt atomenergilagen. 1 princip är alltså reaktornsinnehavare berättigad till ersältning för de kostnader som han lagt ner närvillkorslagen trädde i kraft. Hit hör enligt förarbetena (prop. 1976/77:53 s.25) inte bara kostnader för reaktorn ulan också sådana koslnader som hänför sigtill lurbin, övrig utrustning och byggnader som ingår i kärnkraftblockel. Somersättningsgilla kostnader räknas också sådana kostnader som uppstått efterlagens ikraftträdande och som sammanhänger med ansvaret för personal ochbehövliga avveck-lingsålgärder. Härutöver utgår ersättning förandra förluster som uppkommer till följd av atl tillstånd enligt villkorslagenvägras eller alt lillslånd enligt alomenergilagen inte kan utnytQas.Ersättning kan alltså enligt förarbetena utgå för skadestånd som en reaktorinnehavaredrar på sig genom atl han tvingas bryta kontrakt med leverantörer eller genomall han inte kan fullgöra gjorda åtaganden alt leverera elektrisk kraft. 1linje med detta kan ersättning utgå för ökade kostnader för alternativproduklion eller för anskaffande av ersätlningskrafl om därigenomersättningsskyldigheten kan begränsas. Däremol får reaklorinnehavaren inteersältning för utebliven vinst. Försummar reaktorns innehavare altvidta skäliga ålgärder för att begränsa föriuslen, skall ersätiningen sättasned i molsvarande mån. Villkorslagen innehåller ocksåföreskrifter om straffansvar för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet tar enkärnreaklor i drifl utan atl ha behövligt tillstånd lill del. Som jag har redogjort för hartillstånd enligt alomenergilagen meddelals för tolv kärnreaktorer. Sexreaktorer är i kommersiell drifl. Två reaktorer är färdigställda. Frågan omlillslånd enligt villkorslagen all tillföra reaktorerna kärnbränsle har dockinte slutligt prövats för dessa anläggningar. Ytterligare två reaktorer kanberäknas bli färdigställda resp. . Ocksä i dessafall blir lidpunkten för laddning beroende på om och när tillstånd enligtvillkorslagen kan erhållas. Prop.1978/79:218 6 gäller de två resterande reaktorerna har beställningarlagts ut och arbele avseende anläggningarna pågår om än i begränsad omfattningjämfört med de ursprungliga byggnadsplanerna. De politiska partierna har undervåren 1979 enats om alt en folkomröstning om kärnkraftens framtida användningbör hållas senast . Beslut om folkomröstning fattasav . Det bör dock redan nu slås fasl atl inga nya reaktorer får laddasförrän kärnkraftens framtida användning har klarlagts. Oberoende av utgången avden prövning som skall företas enligt villkorslagen bör därför enligt minmening inga reaktorer, som inte har tillförts kärnbränsle, t. v. fåtillföras sådanl bränsle. Verksamhelen på kärnenergiområdelregleras som har nämnts av bl.a. alomenergilagen och villkorslagen.Båda lagarna tar som jag lidigare har framhållit sikte på säkerheten. Lagarnaär inte tillämpliga på den situation som har uppstått. Det rådrum som, medhänsyn lill vad jag anfört om folkomröstning, behövs i fråga om laddningav reaktorer som ännu inte har tillförts kärnbränsle bör därför skapas med slödav en särskild lag. En sådan lag bör innehålla eltförbud mot att ladda reaktorer som ännu inte har tillförts kärnbränsle men somenligt meddelade tillstånd får tillföras sådant bränsle. Elt sä utformatförbud medför ingen ändring av lämnade lillslånd enligt atomenergilagen ellervillkorslagen. Men del förhindrar atl de rättigheter som föQer av tillståndenutövas. Med>begreppel tillförakärnbränsle avses här, liksom enligt villkorslagen (1 § andra styckel), atl enreaktor första gången tillförs kärnbränsle så all en självunderhållandekärnklyvningsreaklion kan ske. De reaktorer som redan har tagils i driftomfattas alltså inte av förbudet. Flera skäl, bl. a. hänsyn tillkraftförelagens planering och lill de åtgärder som kraflföretagen kommer allbehöva vidta, talar för att förbudel ullryckligen anges gälla under viss,bestämd tid. Den folkomröstning som de politiska partierna har enats om, avsesäga rum senast . Mot bakgrund av det sagda förordarjag atl ell förbud mol alt ladda reaktorer som ännu inte har tagils i driftskall gälla lill utgången av juni månad 1980. Del bör dock finnas möjlighelalt, om kärnkraftens framlida användning har klarlagts, föreskrivaen lidigare lidpunkt. Detta bör ankomma på regeringen. Etl förbud med det innehåll som nusagts innebär en väsentlig inskränkning i tillslåndsinnehavarnas rättigheter.Det kan också få omfattande ekonomiska konsekvenser för de berörda förelagen. 1sådana fall uppkommer frågor om ekonomisk ersältning från staten. I förarbetena lill alomenergilagenförutsätts att ersättning kan lämnas lill en tillsländsinnehavare l.ex. om nyavillkor för tillståndet sätts upp. Hur en sådan ersättning skall beräknas angesemellertid inte. 1978/79:218 7 från att frågan blir föremål för särskild prövning om deti någol fall skulle framstå som uppenbart obilligl att ersättning inte lämnas. 1 villkorslagen lämnas föreskrifterom ersättning för det fall att tillstånd enligt den lagen vägras eller lagen iannat fall föranleder alt tillständ enligt atomenergilagen inte kan utnyttjas.Kärnreaklorns innehavare är då berättigad till ersättning av staten förförlust till följd av åtgärder som han före villkorslagens ikraftträdande harvidtagit med anledning av tillståndet enligt atomenergilagen. I förarbetenatill villkorslagen har ersättningsreglerna motiverats ganska utföriigl. Enligt min mening bör det i den avmig förordade lagen slås fast en rält till ersättning av staten för innehavarnaav de reaktorer som omfattas av förbudet att tillföra reaktorer kärnbränsle.Ersättningen bör avse de förluster som uppslår genom all reaktorernasidriftlagande fördröjs. Skulle med anledning av den förutsatta folkomröstningenbeslut fattas om en avveckling av kärnkraften, måste givelvis ersältning utgåför de kärnkraflblock som är i kommersiell drifl liksom för övriga block förvilka tillstånd enligt atomenergilagen föreligger. Denna ersättningsfråga färemellertid då behandlas i elt sammanhang. Ultryckel förlust används även ivillkorslagen. Ersättningsreglerna i den lagen avser emellertid avveckling avpågående projekt medan den föreslagna lagen enbart syftar till att skaparådrum i fråga om laddning av sådana reaktorer som ännu inte har tillförtskärnbränsle. Det är därför naturligt all i delta sammanhang som förlust räknade kostnader som uppstår genom fördröjning av en reaktors idriftlagande. Ersättningsfrågorna enligt denförordade lagen kommer enligt min bedömning atl bli svårlösta. De bör i förstahand lösas genom förhandlingar mellan staten och reaktorinnehavarna. I dessaförhandlingar kan följande riktlinjer vara till ledning för bedömningen aversättningsfrågorna. I princip bör de koslnader somuppstår genom fördröjningen av en reaktors idriftlagande vara ersättningsgilla.Hit hör i första hand sådana kostnader som måste läggas ned pä anläggningenskonservering och eventuell återställning. Del bör gälla åtgärder inte barabeträffande reaktorn utan också i fräga om turbin, annan utrustning ochbyggnader som ingår i kärnkraftblocket. Ersättning bör vidare kunna utgåför ökade kostnader för anläggningarnas finansiering. Utbyggnaden avkärnkraftverk i finansieras, med undantag av statens vattenfallsverksanläggningar, till stor del genom län på kapitalmarknaden. Andelen eget kapitali form av aktiekapital och i vissa fall lån från delägare torde normall svaraför en mindre del av den totala finansieringen. Ökade koslnader kan sålundauppstå t.ex. om anläggningarnas förmåga att avkasta medel för alt betala räntoroch amorteringar fördröjs. Ökade kostnader kan också uppkomma exempelvis genomatt lån mäste tas upp lill högre ränla på grund av fördröjning av en reaktorsidriftlagande. 1978/79:218 8 Om fördröjningen medför atl enreaktorinnehavare drar på sig skadestånd genom att han inte kan fullgöragjorda åtaganden alt leverera elektrisk krafl, bör ersältning härför kunnautgå. Ersättning bör utgå också i fråga om ökade kostnader för all producera elpå annal sätl eller för att anskaffa ersättningskraft omersällningsskyldighelen därigenom kan begränsas. Däremot börreaklorinnehavaren inte få ersättning för utebliven vinst. Som ersättningsgilla kostnader börräknas också sådana merkostnader som hänger samman med utbildning av nypersonal eller extraordinära kostnader för att behålla behövlig personal vid defärdigställda kärnkraftblocken. Vissa delar av ett kärnkraftblockkan omfaltas av garantier som lämnats av leverantörer lill delama. Garantigäller i regel viss bestämd tid och denna kan löpa oavselt om reaktorn tagits idrift eller inte. Det kan alltså inträffa att garantitiden löpt ut om och näranläggningen las i försenad drifl. Reaklorinnehavaren kan då själv fä stå förkostnaderna för exempelvis en reparation. Enligt min mening är del rimligt attsom ersätlningsgill kostnad räknas vad anläggningens innehavare i ett sådantfall kunnat utfå av garantigivaren, om garantin allQämt hade varit gällande. Vid tillämpning av de föreslagnareglerna får ledning sökas också i allmänna ersältningsrättsliga principer,särskilt på skadeståndsrättens område. Det är alltsä t.ex. självklart att manvid prövning av frågor om en ersättningsgill kostnad har uppkommit genom alt enreaktors idriftlagande har fördröjts har atl tillämpa de allmänna principernaför orsaks- och adekvansbedömning. Till slut får det ankomma pärättstillämpningen att med ledning av vad som har anförts och av allmännarättsgrundsatser pröva de ersättningsfrågor som kan uppkomma. Jag vill understryka att del ärendast de merkostnader eller nytillkommande kostnader som uppstår lill följdav fördröjning av en reaktors idriftlagande på grund av lagen som kommer ifråga för ersältning. Fråga om ersättning kan uppstå försl när tillstånd atttillföra en reaktor kärnbränsle enligt villkorslagen har meddelats och endaslavse koslnader som uppkommit efter denna tidpunkt. Å andra sidan kan nyssnämnda kostnader uppstå under fiera är framåt i tiden. Rätt till ersättningför kostnader på grund av att en reaktors idriftlagande fördröjts bör sålundakunna göras gällande för längre lid än som föreslagils för förbudet atltillföra reaktorn kärnbränsle. Kostnaderna bör kunna ersättas efterhand som dehar uppkommit. En reaktorinnehavare bör varaskyldig atl i möjlig mån försöka begränsa de koslnader som kan uppkomma. Om haninte har gjort del, bör ersättningen kunna jämkas. För den som tillför en kärnreaklorkärnbränsle i slrid mol det föreslagna förbudet bör straffansvar föreskrivas.PåföQderna bör, liksom i alomenergilagen och villkorslagen, vara böter ellerfängelse i högst . 1978/79:218 9 Inom industridepartementet hargjorts vissa beräkningar av storleken av de kostnader som kan komma i fråga förersältning enligt de riktlinjer som har angetts. Utgångspunkterna förberäkningarna har varit all fyra kärnkraflblock kan komma all beröras avförbudel, nämligen och . Av dessa ärreaktorerna och klara att tillföras kärnbränsle om ochnär tillstånd lämnas enligt villkorslagen. Beträffande reaktorerna 4och har dessa beräknats kunna tillföras kärnbränsle i november 1979resp. i enlighel med gällande tidplaner. Som lidigare harberörts kan avsevärd tid komma atl förflyta innan samtliga fyra blockeventuellt kan tas i drift till föQd av främst personella och tekniskabegränsningar. Det har ansetts rimligt atl anla alt den genomsnittligaförseningsliden för de fyra reaktorernas idriftlagning uppgår till ca 22månader. Preliminära beräkningar avmerkostnaderna ger, grovt räknat, vid handen att kostnaderna under enlolvmånadersperiod, varvid laddning har antagits kunna ske den 1 juli 1979resp. vid senare planenliga laddningstidpunkter om inte den nu föreslagnalagen lagl hinder i vägen, ligger i slorieksordningen 500-600 miQ. ochunder en 22-månadersperiod i slorieksordningen 1500-2000 miQ. Del kannämnas alt den ökade oljeförbrukningen lorde uppgå till ca 5 miQ. ton under22-månadersperio-den under förutsättning att vallenlillrinning, elförbrukningm.fl. faktorer utvecklas normalt. Delta innebär med nuvarande oQepriser en ökadbelastning på bytesbalansen med minst 3 miQarder kr. Del bör emellertid understrykasalt merkostnaderna i hög grad beror på de nämnda faktorerna. De verkligakostnaderna kan därför bestämmas försl i efterhand. Jag vill framhålla atl del f. n.inte är möjligl atl göra annat än en grov bedömning av kostnadernasslorieksordning. Del står dock redan nu klart atl berörda kraflföretag, statensvatlenfallsverk och , kan komma all åsamkas betydandekoslnader om reaktorernas idriftlagande försenas. I de fall där frågor om ersältningskulle bli aktuella, uppkommer frågan om hur de ersättningsbelopp som kan kommaall utgå skall täckas. Om de berörda kraflföretagen själva skulle svara förkostnaderna för atl idrifllagningen försenals, skulle detla kunna medföra altdessa kraflföretag tvingades höja sina ellaxor. Delta skulle kunna medföra enallmän höjning av eltaxorna med en snedvridning av förhållandena mellan olikaelproducenter och olika kraftslag som följd. Den ersättning som staten kan kommaalt få betala kommer att belasta statsbudgeten och kan läckas antingen genom entillfällig särskild skall eller tas ul över budgeten. Som framhålls i denkomplelleringsproposition som regeringen framlagt för innebärde budgetpolitiska utsikterna alt största återhållsamhet måste iakttas vadgäller nya åtaganden. Varje sådanl åtagande måsle därför finansieras medinkomstförstärkningar eller besparingar. Jag finner det mol denna bakgrundnaturligt att Prop.1978/79:218 10 här aktuella ersättningar finansieras med en särskildskatt eller avgift. Regeringen får återkomma lill i denna fråga. Jag har tidigare framhållit atteventuella ersättningsfrågor i första hand bör lösas genom förhandlingar mellanstaten och innehavaren av reaktorn. Skulle frågor om ersättning uppkomma, är detenligt min mening nödvändigt att förhandlingar utan dröjsmål upptas med detberörda kraftföretaget för atl nå en överenskommelse om eventuell ersättning.Det ankommer i ett sådant fall pä regeringen atl utse förhandlare för statenoch att i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att en överenskommelse skallkunna träffas med kraftföretaget. Jag vill i detta sammanhang ta uppen annan fråga som har samband med den folkomröstning som jag harnämnt. Del är väsentligl atl de frågeställningar som aktualiserasi samband med en folkomröstning om kärnkraftens framtida användning, blirordentligt belysta för allmänheten. Det är av stor vikt atl medborgarna infören sådan folkomröstning ges möjlighel alt öka sina kunskaper i och debatterafrägor som är aktuella i samband med folkomröstningen. Enligt min mening ärstudiecirkelverksamhelen en lämplig form för delta. Studiecirklar i dessafrågor bör därför stödjas särskilt. För att verksamheten skall kunna kommaigång behöver medel föreligga redan vid ingången avbudgetårel 1979/80. För att stimulera till debatt ochökning av kunskapema i energifrågor beslöt (prop. 1978/79: 18, UbU1978/79: 11, rskr 1978/79:26) alt särskilt stöd skulle lämnas tillstudiecirklar i energifrågor som genomfördes under budgetårel 1978/79. anvisade 2,2 milj. kr.för materialbidrag m. m. för studiecirklar i energifrågor och förinformalionsätgärder för atl främja rekryteringen av deltagare lill sådana cirklar.Av beloppet beräknades 2 milj. kr. avse materialbidrag och 200000 kr.informationsåtgärder. Dessa medel anvisades underdel pä tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 under Qorlonde huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget Materialbidrag m. m. för energistudiecirklar.Skolöverstyrelsen har disponerat medlen för materialbidrag. För samtligacirklar har materialbidraget utgått med . Enligt riksdagsbeslutet skullevidare studiecirklar i energifrågor vara garanterade ett lilläggsbidrag på 15kr. även om de inte var prioriterade enligt beslämmelserna iförordningen (1963:463) om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbildningsarbetet (omtryckt senast 1974:455, ändrad senast genom regeringensbeslut ), den s. k. folkbildningsförordningen.Tilläggsbidraget lämnas ulöver de statsbidrag som normalt utgår till sådanacirklar som uppfyller kraven för stöd lill allmänna studiecirklar enligtfolkbildningsförordningen och ulgär från samma anslag som dessa slalsbidrag,nämligen det under nionde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Bidrag tillsludiecirkelverksamhel. 1978/79:218 11 beslöt vidare altslalsbidrag i dessa fall skulle fä utgå för studiecirklar som omfattade lägst15 timmar mot normall .