prop · G2035 · 1978-12-31 00:00:00 — TiU grund för förslaget ligger en av militärbefälhavaren i västramilitärområdet gjord utredning om möjligheterna att ta fram ett skjutfält somger utrymme för en kompanianfallsbana, två plutonsbanor och en pansarvämsbana.Utredningen har gjorts i fortlöpande samråd med i länoch med planmyndigheterna i kommun. Övriga berörda kommuner har hållitsorienterade under utredningens gång. Utredningen har visat att endast tvåområden, benämnda och Vreten, kan komma i fråga som skjutfält för gamisonen.Alternativet innebär att mark förvärvas i anslutning till en av gamisonenf. n. utnyttjad skjutplats som ligger sydväst om . SkjutfältsalternativetBjärsjö 9-10. " 1978/79:5 30 alternativca 2450 ha, varav 30 ha utgör öppen åker, 1 700 ha skogsmark och återstoden impedimentoch övrig mark. Altemativet Vreten är beläget sydost om idirekt anslutning tiU det befintliga gamisonsövningsfältet. Detta områdeomfattar ca 2 540 ha, varav 425 ha öppen åker, 1800 ha skogsmark och återstodenimpediment m. m. Chefenför armén framhåUer att det har funnits ett trängande behov av ettskjutfält för garnison. Den förestående utökningen av gamisonen ochövergången till utbUdning av jägarbataljon vid Livregementets husarer (K 3)framhäver ytterligare behovet av ett skjutfält som medger att föreskrivenutbildning inom gamisonen kan genomföras på ett effektivt sätt. Chefen förarmén anser att de två områden som har redovisats av militärbefälhavaren är deenda realistiska altemativen till skjutfålt inom ett avstånd från som ärgodtagbart från utbUdningssynpunkt. Båda områdena är enligt arméchefenanvändbara som skjutfält. Alternativet Vreten förordas med hänsyn tiU att detgränsar till det nuvarande garnisonsövningsfältet. Detta innebär värdefuUamöjligheter att samutnyttja fälten, när skjutning med skarp ammunition intepågår på skjutfältet. Chefen för armén framhåller att han har ansett sig inteha möjlighet att göra någon avvägning meUan civUa och mUitära intressen vidvalet av altemativ. Försvaretsfredsorganisationsutredning har i samband med sina utredningar om arménsförband tagit upp frågan om skjutfält för gamison. I sittslutbetänkande del 2 har utredningen kraftigt strakit under behovet av att gamisonensnarast får ett större skjutfält. Fråganom skjutfält för gamison har på regeringens uppdrag närmare utretts avförsvarets fastighetsnämnd. I samband med utredningen har på initiativ av länsstyrelseni , som av fastighetsnämnden har beretts tillfälle att avgeyttrande i frågan, militärbefälhavaren utarbetat ytterligare ett alternativsom utgör en modifiering av Vretenaltemativet. Det nya altemativet har kallatsVreten mindre och innebär tiU skUlnad från det ursprungliga förslaget attskjutplatsen behåUs i sin nuvarande omfattning som plutonsanfallsbana.Härigenom kan det ursprangliga Vretenområdet minskas med motsvarande yta ochfår då en omfattning av ca I 900 ha, varav 250 ha öppen åker, 1450 ha skogsmarkoch återstoden impediment och övrig mark. Militärbefälhavaren har anfört attdetta alternativ visserligen inte tillgodoser behovet av skjutfålt på sammasätt som huvudalternativet Vreten men att det dock från övningssynpunkt skulleinnebära en avsevärd förbättring i förhållande till det nuvarande läget. Fastighetsnämndenkonstaterar i sitt yttrande i skjutfältsfrågan att behovet av ett nyttskjutfält för gamison är väl dokumenterat. Nämnden hänvisar därvidsärskilt till vad försvarets fredsorganisationsutredning har anfört i frågan.Vidare slår nämnden fast att det finns tre olika altemativ till nytt skjutfålt,vilka samtliga är godtagbara från militär synpunkt. Vid sin bedömning av dessahar nämnden ansett sig först böra göra en jämförelse meUan ochhuvudalternativet Vreten. 1978/79: 5 31 attvissa förhållanden är särskilt betydelsefulla vid en sådan jämförelse, nämligenmilitär användbarhet, jord- och skogsbruksnäringarna, fysisk planering,naturvård, vägtrafik och påverkan på omgivningen. Efter att ha gjort eningående bedömning av dessa förhållanden vid de båda altemativen gör nämndenen sammanfattande avvägning mellan de olika faktorer som talar för eller motresp. Nämnden börjar därvid med atl väga fördelama från rentmilitär synpunkt av att ett skjutfält enligt Vretenaltemativet medgersamutnyttjande för andra övningar på ett helt annat sätt än alternativet Bjärsjömot det avgjort större intrång för jord- och skogsbraket inbegripetsysselsättningseffekter - som Vreten skulle medföra. Nämnden gör denbedömningen att intrånget för jord- och skogsbruksnä-ringama är så betydandeatt det inte uppvägs av fördelama från övningssynpunkt. Om enbart dessaförhållanden vore avgörande skulle nämnden förorda . Andra förhållandenmåste dock enligt nämndens mening vägas in i jämförelsen. Dessa är främst andracivila samhällsintressen än jord- och skogsbruket. Ett sådant förhåUande är defördelar som alternativet Vreten innebär för möjlighetema att genomföra enlångsiktig rationell samhäUsplanering inom Skövderegionen. Fastighetsnämndenfinner att dessa fördelar måste tillmätas avsevärd vikt. En annan betydelsefullfaktor som talar i samma riktning är enligt nämnden risken för att de mycketvärdefulla naturområdena på Sydbillingen kan komma att skadas allvarligt genombrand om altemativet genomförs. I samma riktning talar också det förhåUandetatt den militära trafiken i huvudsak kan ske på interna vägar till Vreten menmåste belasta det allmänna vägnätet vid val av . När det gäUerbullerfrågorna anser nämnden att de är så svårbedömbara att den inte vill tillmätadem något större inflytande vid valet av alternativ. När samtiiga nu angivnafaktorer förs in i bilden finner fastighetsnämnden att i valet mellanalternativen och Vreten övervägande skäl talar för Vreten. Vidsin bedömning av altemativet Vreten mindre konstaterar fastighetsnämnden attde minskade anspråk på markanskaffning som detta alternativ innebär måstebedömas som en betydelsefull fördel för jord- och skogs-braksnäringarna och förmöjlighetema till fortsatt sysselsättning på Vretens gård. Eftersom altemativetförutsätter att skjutplatsen vid skaU utnyttjas för skjutning ävensedan ett nytt skjutfält har tagits i anspråk medför det dock inte sammafördelar för övriga berörda samhällsintressen som huvudalternativet Vreten.Nämnden gör emellertid den bedömningen att den fördel för jord- och skogsbraksnäringamasom alternativet Vreten mindre medför skulle kunna uppnås utan att i avgörandegrad minska de fördelar för andra samhällsintressen som huvudaltemativet Vreteninnebär. Starka skäl synes därför enligt nämndens mening tala för alternativet Vretenmindre. delar inte de av och kommunuttalade farhågoma för att aUemativet inte innebär någon långsiktig lösning avmarkbehovet för gamisonen. 1978/79:5 32 konstateraratt gamisonen, efter förvärv av ett skjutfält enligt altemativet Vreten mindreoch sedan viss redan medgiven uträtning av gamisonsöv-ningsfältets östra gränshar genomförts, kommer att disponera ett sammanhängande övnings- och skjutfältom ca 4700 ha. har den bestämda uppfattningen att ytteriigaremark av någon betydande omfattning därefter inte behöver tillföras gamisonenunder den tid som kan överblickas. Påde grunder som har redovisats i fastighetsnämndens utredning finner nämndensmajoritet att det nya skjutfåltet för gamison bör anordnas enligt altemativetVreten mindre. Föregen del anser jag det nödvändigt att gamisonen i får bättre övningsmöjligheternär det gäller skjutning med skarp ammunition. Vid valet mellan de tre altemativsom finns anser jag i likhet med fastighetsnämnden att ett skjutfält inomområdet Vreten utifrån försvarets intressen vore att föredra framför ettskjutfält enligt Bjärsjöaltemativet. Jag fäster vikt bl. a. vidfastighetsnämndens uttalande att ett skjutfålt även enligt alternativet Vretenmindre skulle innebära att ytterligare mark av någon betydande omfattning intebehövde tillföras gamisonen som kan överblickas. Ett skjutfältenligt Bjärsjöaltemativet kommer inte att innebära samma garanti mot framtidamarkanspråk från försvarets sida, eftersom ett sådant skjutfält medför väsentiigtmindre möjligheter än ett skjutfält vid Vreten till ett utnyttjande för andraövningar än skjutningar. Mot ett skjutfält vid Vreten talar dock det betydandeintrång för jord- och skogsbraket som det skuUe innebära att anordna ett skjutfähdär. Även om detta intrång i inte oväsentlig grad skulle begränsas om manskulle välja det av fastighetsnämnden förordade mindre altemativet anser jagmig inte utan stöd av och berörda kommuner och mot en stark lokalopinion kunna förorda att ett skjutfält anskaffas enligt något av de två Vretenalternativen.Altemativet innebär enligt chefen för armén att frågan om skjutfält förSkövde gamison får en godtagbar lösning. Intrånget för jord-och skogsbraket är väsentiigtmindre i detta altemativ. Jag förordar därför att ett skjutfält för gamisonanskaffas enligt alternativet . utredning framgår att länets naturvårdsmyndighetermotsätter sig att vägar och branddammar anläggs inom den del av Bjärsjöområdetsom ingår i det interimistiska naturreservatet på . Med hänsyntill den uppenbara risken för bränder i samband med skjutningarna kan jag integodta naturvårdsmyndighetemas ståndpunkt i denna fråga. Jag anser deloundgängligen nödvändigt att vägar och branddammar anläggs inom hela detblivande skjutfältet i den utsträckning som behövs för att håUa en godbrandberedskap. Avden utredning i skjutfältsfrågan som har gjort framgår att dethar bedömts möjligt att i viss utsträckning kombinera Bjärsjöområdetsutnyttjande som skjutfält med eventuell framtida brytning av de mine-raler m. m.som förekommer inom . Jag vill i denna fråga 1978/79:5 33 understrykaatt eventueU framtida mineralbrytning eUer annan Uknande verksamhet inte fårmedföra sådant intrång att den militära övningsverksamheten försvåras. SödraBUlingen är ett attraktivt område från naturvårdssynpunkt och för det röriigafriluftslivet. Jag räknar med att allmänheten skall kunna få tiUträde tillskjutfältet som frilufts- och strövområde i den utsträckning som det är möjligtutan att utbildningsverksamheten störs eller gäUande säkerhetsbestämmelseröverträds. Detta innebär normalt att tiUträde kan medges och söndagaroch under övningsuppehåU i övrigt. Jag vill dock framhålla att jag inte anserdet möjligt att gå naturvårdens och friluftslivets intressen inom BjärsjöområdettiU mötes i högre grad än vad som gäller för försvarets övnings- och skjutfålti allmänhet. Somjag har angett i det föregående innebär ett skjutfält vid väsentiigtmindre möjligheter tUl utnyttjande för andra övningar än ett skjutfält vid Vreten.Ett samutnyttjande med garnisonsövningsfältet är av naturliga skäl omöjligt.Den beslutade utökningen och koncentrationen av gamisonen kommer att medföraatt belastningen på gamisonsövningsfältet ökar och att krav kankomma att ställas på utvidgning av fältet. Mot bakgrand härav anser jag detinte möjligt att - som fastighetsnämnden har räknat med i fråga om ettskjutfält vid Vreten - låta det med kommun avtalade s. k. militäraintresseområdet öster och sydost om garnisonsövningsfältet utgå som sådant. Desociala konsekvensema av att anordna ett skjutfält inom Bjärsjöområdet synesbli av begränsad omfattning. Elva personer är bosatta inom området och måsteflytta när skjutfältet tas i brak. Jag utgår från att den delegation föranskaffning av skjutfältet, som jag förordar i det följande, i samråd medvederbörande kommunala myndigheter närmare undersöker möjlighetema att erbjudadessa personer annan bostad. Ett antal jordbrukare kommer att tvingas avståhela eller delar av sitt skogsinnehav. Det är angeläget att ersättningsmark imöjligaste mån erbjuds sådana markägare som för sin fortsatta verksamhet harbehov av markkompensation. Jag avser att föreslå regeringen attlantbruksnämnden får uppdrag att aktivt medverka när det gäller frågor omersättningsmark. Lämpligt belägen domänmark bör även kunna komma i fråga somutbytesmark. Föratt minska risken för bullerstömingar bör anfallsbanomas placering inom fältetstuderas noggrant. Det ankommer på fortifikaiionsförvalt-ningen och chefen förarmén att göra detta i nära samråd med och berörda kommuner. Omdet ändå visar sig att boende utanför fältet blir särskilt störda måsteförsvaret vara berett att lösa in vederbörande fastighet om ägaren kräverdetta. Frågan om inlösen skall ske måste dock bedömas enligt vanliga immissionsrättsligaprinciper. Länsstyrelsenhar föreslagit att en skyddszon läggs ut kring skjutfältet och att inom dennazon pågående markanvändning bör säkerstäUas. Jag biträder förslaget som bl. a.innebär att eventuellt inlöst mark inom skydds- 1978/79:5 34 zoneninte bör få tas i anspråk som övningsmark. Frågan om skyddszon bör tas upp iden kommunala fysiska planeringen. Önskemålhar framställts om att inrätta ett särskilt samarbetsorgan som skall medverkavid utformning av skötselplaner för skjutfältet, reglering av allmänhetens tiUträdem.fl. frågor av allmänt intresse. Med hänsyn till bl. a. det föreslagna skjutfältsområdetsbetydelse från naturvårdssynpunkt och för det rörliga friluftslivet anser jagdet nödvändigt att ett sådant samarbetsorgan inrättas. Det ankommer påfortifikationsförvaltningen att efter samråd med chefen för armén,och berörda kommuner föreslå sammansättning av och bestämmelserför ett sådant organ. Regeringen äger besluta i frågan. Ilikhet med fastighetsnämnden anser jag att skjutningarna på Heneområdet skallupphöra så snart det nya skjutfältet kan tas i bruk men att området skall behållasav försvaret som närövningsområde för andra övningar mot bakgrand av denbeslutade utökningen och koncentrationen av gamisonen i . Sedan denbeslutade överflyttningen av T 2 tUl P 4-K 3:s område genomförts bör T 2:skasern- och övningsområde ställas till förfogande för andra samhälleligaändamål. Ensärskild delegation bör tillsättas för att genomföra skjutfältsanskaffningen.Delegationen bör också ha till uppgift att pröva i vilken utsträckningfastigheter utanför skjutfältet bör lösas in på grand av bullerstömingar. Detankommer på regeringen att besluta i frågan. Fortifikationsförvaltningenhar överslagsmässigt beräknat kostnaderna för att anskaffa erforderlig mark m. m.tUl 15 milj. kr. Som jag har nämnt i del föregående har medel för att påbörjamarkanskaffningen beräknats under anslaget Arméförband: Anskaffning avanläggningar för /79. 4 Nytt pansarövningsfält för garnison Gotiandsregementes (P 18) kasem- och motorområde är beläget på slätt i södradelen av tätorten , där regementet i direkt anslutning till nämnda områdedisponerar ett övningsfält om ca 540 ha. Regementet disponerar för övningaräven i viss utsträckning ca 640 ha närbelägen domänmark. Denna mark användsockså av övriga i föriagda förband, Gotiands artilleriregemente (A 7) ochGotiands luftvämsbataljon (Lv 2). Vid nordöst om P 18 vidare ca 800 ha mark som är användbar för övningar. Slutiigenanvänds A 7:s ca 2300 ha stora skjutfält vid sydväst omVisby också av Lv 2 och P 18 i den utsträckning som det är möjligt med hänsyntill fältets egentliga användning som artilleriskjutfält. Prop,1978/79:5 35 Övningsfältet i anslutning till P I8:s kasern- ochmotorområde är sä trångt att när det gäller stridsvagnsulbildningen endastenskild utbildning och utbildning i grupp kan genomföras där. Utbildning ipluton måste ske helt utan fältmässighet. För huvuddelen av plutonsutbildningenliksom för all utbildning i kompani och bataljon är förbandet hänvisat till Tingstäde-fältetoch skjutfålt. Med avkall pä fältmässigheten kan man på Ting-städefältetöva i pluton och kompani och på skjutfält i kompani och reduceradbataljon. 1 realiteten är det dock inte möjligt att utnyttja Ting-städefältetför grundutbildningen därför att det ligger för långt bort och saknarserviceanordningar för bandfordon. skjutfält ligger närmare men utnyttjasredan nu i alltför stor utsträckning av P 18 för stridsövningar utan skarpammunition. Detta inkräktar på utbildningen vid A 7 och Lv 2. Den ökade motoriseringen, bandfordonsutvecklingen, ombeväpningentill tyngre stridvagnar () och VU-systemets införande innebär attbristen på övningsmark främst för P 18:s stridsfordonsförband är synnerligenbesvärande från utbildningssynpunkt. Försvarets fredsorganisationsutredning har i sitt i maj1977 avgivna slutbetänkande del 2 uttalat bl. a. att en utvidgning avmarktillgångarna för gamison är nödvändig. Om en godtagbar lösning avmarkfrågan inte kan åstadkommas bör enligt utredningenutbildningsorganisationen i minskas. Överbefälhavaren har i skrivelse till regeringen anfört bl.a.att det är ett riksintresse att försvaret av Gotiand har god beredskap ochavsevärd effekt. Det är därför oundgängligen nödvändigt att det övningsfältsom behövs för arméförbanden på kan anskaffas. Om inte godtagbaraförbättringar kommer till stånd får detta stor inverkan på utbildningsbe-tingelsemainom Östra mUitärområdet med betydande operativa, ekonomiska ochorganisatoriska konsekvenser. De operativa konsekvensema är att det kan blinödvändigt att finna andra och sämre alternativ för försvaret av ,anpassade för förband med den utbildning som de begränsadeutbildningsbetingelserna ger möjlighet till. 4.2 Chefen för armén För att få tUI stånd bättre övningsmöjligheter för P 18:spansarfordons-förband har chefen för armén i skrivelse till regeringen iseptember 1971 föreslagit att ett område om ca 700 ha vid MartUle omedelbartöster om den nordligaste delen av skjutfålt anskaffas sompansarövningsfält för regementet. Genom ett sådant förvärv skulleutbildningssituationen vid regementet klart förbättras. Det föreslagna fältetskulle medge övningar främst av formell karaktär, i såväl pluton som kompani.Även tillämpade övningar skulle kunna utföras i begränsad omfattning. Medutnyttjande också av skjutfålt skuUe vidare övningar med reduceradbataljon, understödd av ..rtilleri och luftvärn, kunna genomföras. 1978/79:5 36 ligtförslaget skulle dessutom klart förbättra utbildningsbetingelserna för övrigaförband inom gamison genom att övningar med bandfordon, som måstegenomföras på skjutfålt, i stäUet skulle kunna genomföras på det nya fältetoch sålunda frilägga skjutfältet för skjutningar med skarp ammunition. Chefensför armén förslag remitterades till försvarets fastighetsnämndför utredning och yttrande. Fastighetsnämndenhar gjort en ingående utredning av möjlighetema att åstadkomma en förbättringav övningsbetingelsema vid P 18. Vid denna utredning har nämnden haft upprepadekontakter med i och . haft sammanträden med markägare och representanter för Lantbrukamas länsförbundpå . Nämnden har härvid kunnat konstatera att det från samtiiga parterssida finns ett mycket starkt motstånd mot att anordna ett pansarövningsfältinom det område som chefen för armén har föreslagit. a. har åberopats attområdets utnyttjande för pansarövningar skuUe komma att medföra betydandesociala olägenheter genom bortfall av utkomstmöjligheterna för lantbrukare,att det är olämpligt från miljövårdssynpunkt att anordna ett pansarövningsfältså nära och att området är attraktivt för sommarstugebebyggelse. Det harvidare från skilda håU hävdats att försvarets markbehov borde kunna tUlgodosespå annat sätt än genom förvärv av mark. Påbegäran av fastighetsnämnden har chefen för armén gjort vissa kompletterandeutredningar. Arméchefen har undersökt möjlighetema att - i syfte att minskaeller helt avstå från anspråken på ny övningsmark - samordna P 18:s och A 7:sövningsverksamhet inom försvarets nuvarande område vid och på skjutfähi större utsträckning än vad som redan sker. Någon ytterligare samordning avväsentlig betydelse för övningsverksamheten har emellertid inte befunnitsmöjlig. Undersökning av möjlighetema till ett ökat utnyttjande avövningsområdet vid har visat att detta fält skulle behöva utvidgasmed ca 2 300 ha för att regementet skulle kunna bedriva den aktuellautbildningen där. En inventering har gjorts av möjligheterna att inom ca 2,5mils radie från anskaffa ett annat godtagbart pansarövningsfält.Inventeringen har gett vid handen att det inte är möjligt att hitta ett områdesom medför mindre intrång på andra samhälleliga och enskUda intressen än ett fäUvid MartiUe. Möjligheterna att minska omfattningen av det föreslagna fältetvid MartiUe har undersökts. Dessa undersökningar har lett tiU att chefen förarmén har funnit sig kunna godta att områden om sammanlagt ca 130 ha undantasfrån förslaget. Fältet skulle därigenom få en areal av ca 570 ha. Enav bildad arbetsgrupp, vari har ingått representanter 1978/79:5 37 förlänsstyrelsen, kommunen, de mUitära myndigheterna och på , har närmare studerat övningsfältsfrågan. Arbetsgruppenhar övervägt flera altemativ, däribland det föreslagna Martil-lefältet iminskad omfattning, utvidgning av skjutfält väster om väg 140 ()samt ett område söder om , kallat Homa-området, bestående av markmellan Toftafältet och samt mark öster om samma väg och söder om gjort den bedömningen att det enda realistiska altemativet till Martilleområdetär Homaområdet, vUket anses medföra betydligt mindre intrång för bl. a. sysselsättningeninom lantbruket än Martillealternativet. Represen-tantema för har reserverat sig mot denna bedömning och hävdat att intrångetfrån sysselsättningssynpunkt inom lantbruket skulle bli i det närmaste likastort som i MartiUealternativet. Samtiigaregionala och lokala myndigheter, markägarna m.fl. har förklarat sig intekunna godta det av arbetsgruppen föreslagna Homaalternativet. ochkommunen har uttalat att det borde vara möjligt atl uppnå erforderiigförbättring av övningsförhållandena genom att utvidga skjutfält väster omToftavägen och disponera om aktivitetema på skjutfältet. Iyttrande till fastighetsnämnden har chefen för armén hävdat att en utvidgningav skjutfäh väster om inte innebär någon lösning avövningsfältsfrågan. Den anvisade marken är inte lämplig för pansarutbildning.Verksamheten på skjutfältet kan inte omdisponeras på ett sådant sätt att pansarutbUdningenutan skarp ammunition kan tillgodoses. Chefen för armén har förklarat sigberedd att godta det föreslagna Homaalternativet. Efter överläggningar medfastighetsnämnden har arméchefen även godtagit att Homaområdets omfattningminskas från föreslagna 850 ha tiU 760 ha. Påförslag av en enskild person har ytteriigare ett altemativ tUI pansarövningsfälttagits fram. Det gäller det s. k. Slättflisområdet om ca 670 ha beläget österom och endast från P I8:s kasem- och motorområde. Områdetsammanfaller delvis med den av förbanden för övningar utnyttiade domänmarken.Chefen för armén har beträffande detta alternativ uttalat att det inte ärmöjligt att inom detta område genomföra den föreskrivna utbildningen avpansarförband vid P 18. och kommunen har anfört att området är avmycket stort intresse för utbyggnad av tätort. Lantbrakamas länsförbundhar avvisat även detta altemativ. Fastighetsnämndenkonstaterar att det finns ett starkt behov av mark för att kunna bedriva en tillfredsstäUandepansamtbildning vid P 18. Vid bedömningen av de fyra altemativ, MartiUe, Holma,och Slättflis, som har tagits fram, finner nämnden i likhetmed chefen för armén att varken altemativet eller altemativetSlättflis skulle utgöra en från övningssynpunkt godtagbar lösning. 1978/79:5 38 meningbör därför inte något av dessa altemativ komma i fråga. Nämnden har därför haftatt välja mellan altemativen MartiUe och Homa. Härvid har nämnden utgått frånde arealminskningar som chefen för armén har ansett sig kunna godta och sominnebär en areal för MartUlealtemativet av 570 ha och för Homaaltemativet av760 ha. Nämnden konstaterar att Martilleområdet med hänsyn till sinbeskaffenhet och till att det ligger närmare regementets kasem- ochmotorområde från militär synpunkt klart skulle vara att föredra framför Homaområdet.När det gäller det intrång som anordnandet av ett pansarövningsfält skullemedföra för jordbraks- och skogsnäringarna, från sysselsättningssynpunkt ochfrån andra samhälleliga synpunkter gör fastighetsnämnden den bedömningen attnågon avgörande skillnad inte finns mellan de två altemativen.