prop · G20375 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommittén föreslårsålunda att en svensk medborgare vid bosättning utomlands får folkpension i förhållandetill intjänad rätt inom ATP resp. utfört förvärvsarbete i före är 1960.Med denna inriktning får rälten till folkpension vid bosättning utomlands enklar karaklär av intjänad rätt till första basbeloppet - ett system som på ettenkelt sätt kan anslutas till vad som gäller i flertalet andra länder. Kommitténföreslår vidare att personer som uppbär folkpension eller har uppnått en ålderav vid lagens ikraftträdande alltjämt skall ha rätt atl åberopa 57-62-årsregelnom en tillämpning av denna ger högre folkpension. Kommittén erinrarslutligen om de dispensregler som f. n. gäller vid sidan av 57-62-ärsregeln ochsom innebäratt den som flyttar ulomlands sedan han har beviljats folkpensionkan fä behålla pensionen efter prövning i del enskilda fallet, om flyttningenhar skett av hälsoskäl eller andra särskilda omständigheter föreligger. Behovav dispens kan enligt kommittén föreligga också om det av kommittén förordadeförslaget genomförs. Kommittén anser att dispensreglerna därför bör finnaskvar. Sedan erfarenhet har vunnits av de föreslagna reglerna om rätt tillfolkpension vid bosällning utomlands kan det enligt kommittén finnas anledningatt se över dispensreglerna. 3.3.2Invandrares rätt tiU folkpension Kommitténsförslag om rätl lill folkpension för utländska medborgare vid bosättning iSverige bygger på de överväganden som invandramiredningen redovisade i sitthuvudbetänkande (SOU 1974:69) Invandrarna och minoriteterna. Invandramiredningenkonstaterade att den övervägande delen av 1978/79:75 44 invandrarnai täcks av de konventioner som har ingått eller eljesl anslutitsig till. Det totala anialei invandrare uppgick /78 till ca425 000. Av dessa var ca 331 000 skyddade av konventioner med annal land,omkring 38 000 omfattade av den europeiska överenskommelsen och 56 000 ej konventionsskyddade. Invandramiredningenunderströk atl det även för medborgare i en del länder, med vilka intehar ingått särskilda konventioner, på grund av den av biträddaeuropeiska pensionsöverenskommelsen föreligger rält till folkpension i efier15 års bosättning i riket, varav skall ligga föreansökan om pension. Vissa invandrargmpper läcks emellertid varken avkonventioner eller av den europeiska överenskommelsen och saknar sålunda heltfolkpensionsskydd. Enligt invandrarut-redningens mening var det angeläget attdet för dessa tillskapades ett skydd av åtminstone den omfattning somföreligger enligt den europeiska överenskommelsen. Invandramiredningenföreslog därför all samtliga i bosatta utlänningar skulle tillförsäkrasett lagfäst minimiskydd i form av rätt lill folkpension efter viss tidsvistelse i . Enmedborgare i stat som är ansluten lill den nämnda överenskommelsen ärberättigad till folkpension i samma omfallning som svenska medborgare underföljande fömtsättningar: a) Han skall vara stadigvarande bosatt i . b) Han skall efter fyllda ha uppehållit sig i i sammanlagtminst . c) Han skall före ansökan om pension havarit stadigvarande bosall i minsl i oavbmten följd. d) Förrätt till förtidspension krävs därjämte atl personen i fråga stadig varande bosalt sig i innan den sjukdom, som förorsakar nedsätt ningen av arbetsförmågan, första gången medicinskt konstaterades. talar flera skäl förden av invandramiredningen föreslagnalösningen. Ett av dem är au man ansluter till ett redan känt regelsystem somhar vunnit internationellt erkännande och som har accepterats av flera länder. Euannat skäl är att en väntelid i form av intjänande under är det vanligakravet för ålderspension i flera länder på kontinenten. Kommittén anser att manbör respektera önskemål av den som trots bosättning i vill behålla sitturspmngliga medborgarskap. Sådana önskemål, som ofta synes gmndade påprincipiella skäl, bör enligt kommiuén inte medföra alt personen i fråga gårmiste om möjligheter till folkpension. Kommittén förordar därför all invandramtredningensförslag genomförs såvitt gäller ålders-, änke- och förtidspension. Dådet gäller barnpension kan enligt kommittén en lösning efter mönster av denprovisoriska europeiska överenskommelsen emellertid knappast ansestillfredsställande. Kommittén påpekar att i de bilaterala konventionernasbestämmelser genomgående har tagit speciell hänsyn till Prop.1978/79:75 45 barnen.Delsamma bör enligt kommittén gälla också för den kategori invandrarbarn somhär avses. Kommittén föreslår således efter mönster av vad som gäller enligt konventionernamed och alt ett invandrarbarn av den kategori som nuåsyftas skall få rätt till barnpension a) om den avlidne föräldern före sin död varit bosatt iSverige under minsl och barnet vid dödsfallet var bosalt i eller b) om barnet är bosatl i och barnet eller den avlidneföräldern vid dödsfallet var bosatt i . Kommittén anser altmotsvarande synpunkter gör sig gällande beträffande vårdbidrag för svårthandikappade barn. Del framstår enligt kommittén som stötande att stadga längreväntelider i sådana fall. Dessutom bordet finnas en regel som möjliggör attvårdbidraget kan övergå i förtidspension ulan ny prövning av altkvalifikationsvillkoren är uppfyllda. Kommittén föreslår därför alt vårdbidragför svårt handikappat barn skall kunna utgå sedan föräldern har varil bosatt iSverige och att vårdbidrag skall kunna ersättas med förtidspensiondå barnel fyller utan att man återigen prövar om barnet eller föräldramauppfyller kvalifikationsvillkoren. 3.3.3Övergängsbestämmelserna inom ATP för utländska medborgare Förrält till oavkortad tilläggspension krävs enligt allmänna regler att den försäkradehar tillgodoräknats pensionspoäng för minsl . För svenska medborgare somär födda fordras enligt särskilda övergångsbestämmelser ettmindre antal poängår för full pension. Övergångsreglerna har sin gmnd i att denu angivna åldersklasserna vid ATP-systemets genomförande inte hade möjlighetalt före pensionsåldem tjäna in en oavkortad ATP enligt vanliga regler. Delindrigare villkoren enligt övergångsreglerna har motiverats med att dessaäldre försäkrade genom sin insats i näringslivet har bidragit till den välståndsuppbyggnadsom gjort ATP-reformen möjlig. Med denna motivering begränsades ocksåbestämmelsernas tillämplighet till svenska medborgare. Enligt den nordiskatrygghetskonventionen gäller bestämmelserna också för medborgare i övriganordiska länder Kommittén föreslårattutländska medborgare får möjlighet att åberopa sig på övergångsbestämmelsemainom ATP i den mån de har varit förvärvsverksamma i före år 1960.Invandrare som har varit förvärvsverk-samma här före ATP-reformenhar, framhåller kommittén, genom sin insats i det svenska näringslivet - ilikhet med svenska medborgare - bidragit till att göra denna reform möjlig.Visserligen förvärvar, enligt vad kommittén påpekar, många av de personer dethär gäller svenskt medborgarskap och de kan därmed också åberopa sig pånuvarande övergångsbestämmelser. Erfarenheterna från bl. a.konventionsförhandlingar ger emellertid vid handen atl personer som alltjämtefter lång lids vistelse i ett 1978/79:75 46 främmandeland väljer att behålla sitt ursprungliga medborgarskap ofta har mycket starkaprincipiella skäl för sill ställningstagande. Den förordade lösningen tordeenligt kommittén inte endast ha den fördelen atl den av flertalet bör kunnaupplevas som rättvis utan den skulle också på ett tillfredsställande sätt knytaan till de principer som har kommit till ullryck i bl. a. konventionerna medÖsterrike och . Kommitténföreslår att invandrares förvärvsverksamma år beaktas genom ettsärskilt avräkningsförfarande. Avräkningen föreslås utformad så att invandrarengenom sina yrkesverksamma år i får möjlighet atl erhållaATP efter samma beräkningsgmnder som gäller för en svensk medborgare i sammaålder. De föreslagna reglerna bör enligt kommittén inte gmnda räu till pensionför tid före ikraftträdandet. Kommitténkan inte ange i vilken omfattning dess förslag om vidgade möjligheter att förvärvapensionspoäng kommer att påverka pensionsutbetalningarna från ATP.Kostnadsökningar kan emellertid väntas bli aktuella först . Kommitténframhåller att till förslagen på förmånssidan inom ATP kopplas förslag ommotsvarande utvidgning av skyldigheten att eriägga ATP-avgift, i den mån avgiftinte erläggs redan enligt gällande bestämmelser. Avförslagen rörande pension till utlandssvenskar och utländska medborgare kanenligt kommittén endast förslaget om ökade möjligheter för invandrare atlerhålla folkpension vid bosättning i bedömas medföra kostnader av någonbetydenhet. Enligt kommittén kan med stor säkerhet sägas att dessa kostnaderper år inte kommer att överstiga 10 milj. kr. och att de troligen kommer attstanna vid ca 5 milj. kr. Det kan antas att kostnaderna till en del inteinnebär någon reell kostnadsökning utan snarare en omfördelning. Mänga som f. n.inte kan få folkpension torde nämligen erhålla socialhjälp med ungefär sammabelopp. Kommitténföreslår att de nya bestämmelserna träder i kraft den 1 januari 1979.Försäkrade som vid ikraftträdandet uppbär pension eller har uppnått föreslås få rätt atl alltjämt åberopa 57-62-årsregeln om en tillämpningav denna ger högre folkpension vid bosättning ulomlands. 4.1Intjänande av ATP-pension m. m. Kommitténsförslag om m öj 1 i g h e t för förtidspensionär att förvärva pensionspoäng påinkomster vid sidan av pensionen tillstyrks eller lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser som yttrar sig i denna fråga. Bland deremissinstanser som är positiva till förslaget kan Prop.1978/79:75 47 , ,, . Kommunernas penslonsanstaU, ochKooperationens pensionsanstalt. och Landstingsförbundetframhåller förslagets betydelse för dem som sysselsätts i verkstäder förskyddat arbete. Riksförsäkringsverketframhåller att kommitténs förslag medför atl pensionsgrundande inkomsi skallberäknas för ytteriigare mellan 275 000 och 300 000 försäkrade. Förslagetinnebär dessutom att lokal skattemyndighet i åtskilliga fall får besvära denförsäkrade med utredningar och beslut trots atl den pensionsgmndande inkomsieninte är relevant därför atl anlagandepo-ängenärhögre. Verket föreslårdärföratten regel införs, som innebäratt lokal skaltemyndighet inte behöver fastställapensionsgrundande inkomsi om den nya pensionspoängen uppenbarligen blir lägreän antagandepoängen och om egenavgifter inte skall debiteras. Verketifrågasätter också om inte pensionsgmndande inkomst skall beräknas även för årdå försäkrad avlider. ställer sig tveksam till den av kommittén anvisade metoden förberäkning av pensionspoäng. menar att det kan vara en bättremetod att låta förtidspensionen grunda rätt lill ATP på samma sätt somdelpension. understryker vikten av att en sådan metod blirföremål för fortsatt utredning. Kommitténsförslag om en mildring av villkoren för beräkning av förtidspension med s. k. antagandepoänggodtas av de remissinstanser som yttrar sig häröver. ifrågasätter dock om inte sådan beräkning bör ske redan närpensionspoäng har tillgodoräknats för ett av de fyra åren närmast förpensionsfallet. förslag om vidgade möjligheter att förvärva ATP-poäng i samband med förlidauttag av ålderspension vinner allmän anslutning hos remissinstanserna. anser i likhet med kommittén att den som gör ett förlida uttagav hel ålderspension i slutet av eller som återkallar ett sådani uttagefter att ha uppburit pension endasl under en kortare del av året bör kunnatillgodoräknas pensionspoäng för förvärvsinkomster som han har haft under tiddå pension inte uppburits. Förbundet ifrågasätter emellertid om poäng bör fåtjänas in på inkomst som någon har förvärvat under månad då han har uppburithel ålderspension. Kommitténsförslag au egenavgift skall eriäggas av försäkrad som uppbär partiellförtidspension liksom av försäkrad som under det av är uppbär förtida uttagenhel ålderspension lämnas utan erinran av remissinstanserna. 1978/79:75 48 4.2 Rätttill barnpension i vissa fall m. m. Detövervägande antalet remissinstanser som yttrar sig i denna del tillstyrkereller lämnar utan erinran kommitténs förslag om utsträckt rätl lill barnpensionför förfluten tid. Bland de remissinstanser som tillstyrker förslaget kannämnas kammarrätten i , , ,, och Kooperationens pensionsanstalt.Riksförsäkringsverket släller sig dock tveksamt till kommitténs förslag atl vadsom har utgått för myckel i änkepension under retroakiiviiden skall räknas avfrån den barnpension som fastställs att utgå . Verket anserattsådan avräkning i varje fall endast bör ske i de fall änkan och barnet tillhörsamma familj. Liknande synpunkter anförs av . LOifrågasätter behovei av begränsningar i fråga om retroaktiviteten och föreslårdärför att barnpension skall kunna beviljas oberoende av när ansökan härominges. Kommunernas penslonsanstaU finner inte behovet av en förlängd retroakliviidi fråga om barnpension särskilt uttalat. Anstalten är dessutom tveksam tillsärbehandlingen i detta hänseende av barnpensionen. De fall, där det förframtiden kan vara sakligt berättigat alt sträcka ut relroaktivtiden, bör enligtanstalten kunna lösas efter prövning i varje enskilt fall. Kommitténsförslag om avräkning på retroaktivt beräknad barnpension för vad som harutbetalats i arbetsskadelivränta utöver vad som skulle ha utgått ompensionsbeslutet hade förelegat vid utbetalningen av livräntan lämnas utanerinran av remissinstanserna. Detsamma gäller kommitténs förslag med avseendepå reglerna om ändring av pension. 4.3 Pensiontill utlandssvenskar och utländska medborgare Kommitténsförslag att svensk medborgare får folkpension vid bosättning utomlandsi förhållandetill intjänad rätt inom ATP resp. -övergångsvis - år då han utförtförvärvsarbete i lår stöd av bl. a. ,, länsstyrelserna i , och län,, , , , SvenskaPersonal-Pensionskassan, Kommunernas pensionsanstalt, ochKooperationens pensionsanstalt. LO fömtsätter dock atl tid varunder ulomlandsbosatt svensk har varit anställd i den svenska handelsflottan och eriagtsjömansskatt jämställs med bosättningstid i såvitt avser de föreslagnaövergångsbestämmelserna. har inget all invända mot att 57-62-årsregeln slopas. Verkeianser emellertid att del finns risk för alt kvinnor kommer att missgynnas medden av kommittén föreslagna lösningen. Man kan inte -framhåller verket - bortsefrån att kvinnoma till följd av bl. a. den otillräckligt utbyggda barnomsorgenoch förhållandena på arbetsmarknaden har sämre förutsättningar än männen attförvärva ATP. Verket vill därför föreslå att Prop.1978/79:75 49 rättentill folkpension vid bosättning ulomlands i stället knyts an till antalet bosällningsåri . anser atl försäkrade som på grund avhandikapp inte har haft möjlighet alt arbeta kommer alt missgynnas genomkommitténs förslag. /SR anser alt en svensk medborgare i princip bör varaberättigad lill folkpension oavsett i vilket land han är bosatt. kan emellertid den begränsningen införas atl den som harvarit bosatl i än t. ex. erhåller folkpensionvid bosättning utomlands i förhållande till intjänad rätt inom ATP. Under allaomständigheter bör den som uppbär folkpension vid utflyttningen få behålla sinpension. tillstyrker kommitténs förslag om rätt tillfolkpension vid bosättning utomlands i förhållande till intjänad ATP.Föreningen anser emellertid att nuvarande regler bör bibehållas som komplementoch byggas ul till att omfatta svenska medborgare som har varit mantalsskrivnai minsl . Kommitténs förslag om rätttill folkpension för utländska medborgare bosatta i tillstyrks ellerlämnas utan erinran av bl. a. , länsstyrelserna iStockholms, , och län. ,, , och SvenskaPersonal-Pensionskassan. Enligt bör dock förslagetkompletteras så att bam, för vilket har utgått vårdbidrag, kan bli berättigat tillhandikappersättning utan kvalifikationstid. tillstyrker förslaget men anför att det inte bidrar tillatt undanröja återstående hinder mot ratifikation av i sammanhanget aktuella . anser att målet måste vara att alla i bosatta utländskamedborgare skall ha rätt till pension pä likartade villkor och att dessa skallöverensstämma med vad som gäller för svenska medborgare. Som en etapplösningkan emellertid enligt verket godtas en lagfäst rätt till folkpension i form av änke-,förtids- och ålderspension i överensstämmelse med bestämmelserna iÖsterrike-konventionen. För en sådan lösning uttalar sig även socialstyrelsen.LO vill med hänsyn till bl. a. principerna för finansieringen avfolkpensionssystemet framhålla vikten av au kvalifikationstiden för rätt tillfolkpension inte överstiger för någon invandrar-gmpp. föreslår vidare att utländskt bam får rätt till bampension påsamma villkor som svenskt barn. Verkei anser slutligen - i likhel med LO - attutländska medborgare som efter viss tids bosättning i har förvärvaträtt till folkpension bör få rätt att exportera folkpensionen på samma villkorsom svenska medborgare. LOföreslär atl tid under vilken en utländsk har varit påmönstrad ombord päfartyg i den svenska handelsflottan eller- såvitt gäller tid -tid under vilken sjömannen har eriagt svensk sjömansskatt jämställs medbosättningstid i . 4 1978/79. 1 sami Nr 75 1978/79:75 50 anseratt folkpensionens dubbla funktion av socialt grundskydd och grundbelopp förATP liksom det förhållandet atl även utländska medborgare erlägger avgifter tillfolkpensioneringen talar för ett mera långtgående förslag än kommitténs. Kommitténs förslagom möjlighelför utländska med borga re som har varit förvärvsverksamma i före år1960 att åberopa sig pä övergångsbestämmelserna inom ATP får ett positivt mottagandeav de remissinsianser som yttrar sig i denna fråga. LO föreslår dock, såvittgäller utländska sjömän som ej är bosatta i , att tjänstgöringslid ombordpå fartyg i den svenska handelsflottan i förevarande hänseende jämställs med förvärvsverksamtid i . 1978/79:75 51 5.1Intjänande av ATP-pension m. m. Beslulom införande av ATP fattades . Tilläggspensioneringen fick därvid denutformning som den i sina huvuddrag fortfarande har. Pensionsrätt börjadetjänas in fr. o. m. . De försia ATP-pensionerna började belalas ut år1963. Pensionsräiteninom ATP är knuten till de arbetsinkomster som den försäkrade har haft undersin aktiva tid. Den intjänade pensionsrätten är avgörande för pensionens storiek. Pensionsgrundande för ATPär den försäkrades inkomst av förvärvsarbete fr. o. m.det år då hanfyller t. o. m.det år då han fyller (övergångsvis ). Inkomstenför år under vilket den försäkrade har avlidit eller uppburit förtidspensioneller hel ålderspension är dock enligt gällande regler inte pensionsgrundande.Den pensionsgrundande inkomsten motsvarar den inkomst som ligger mellanbasbeloppet vid årets ingång och detla belopp. Denförsäkrade tillförs pensionspoäng som utgör den pensionsgrundande inkomstendelad med basbeloppet vid årets ingång. Helålderspension från ATP utgår av produkten av basbeloppet för den månadför vilken pensionen skall utges och medeltalet av de pensionspoäng som hartillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoäng tillgodoräknats för mer än 15år beräknas pensionen på gmndval av medeltalet av de 15 högsta poängtalen. Föroavkortad pension fordras att pensionspoäng har tillgodoräknats för minsl 30år. Enligt särskilda övergångsregler fordras dock endast för dem som ärfödda och för dem som är födda gäller ensuccessiv upptrappning till den allmänna 30-årsregeln. I betänkandet (SOU1977:46) Pensionsfrågor m. m. har pensionskommittén redovisat sinaöverväganden rörande en rad frågor som gäller intjänande av ATP. Vid sin bedömingav hithörande frågor har kommittén bl. a. haft som utgångspunkt att de meracentrala principerna för ATP-systemets utformning så långt det är rimligt börbibehållas oförändrade. Kommittén anser att inkomst av förvärvsarbete liksomviss ersättning som kan anses träda i stället för sådan inkomst i princip alltidskall vara pensionsgrundande för ATP. Denna princip börenligt kommittén gällaäven om den försäkrade är pensionerad och har viss arbetsinkomst vid sidan av pensionen.Kommittén föreslår därför att möjlighet öppnas för dem som uppbärförtidspension att tjäna in pensionspoäng på förvärvsinkomster vid sidan avpensionen. Samma möjlighet föreslås öppnad för dem som underdel av år har gjortett förtida uttag av hel ålderspension. Kommittén föreslår vidare att villkorenför beräkning av förtidspension med antagandepoäng 1978/79:75 52 Kommitténsförslag har i stort vunnit allmän anslutning vid remissbehandlingen. Flertaletremissinsianser tillstyrker i huvudsak förslagen eller har inte några principiellaerinringar mot dem, även om vissa invändningar framförs i enskilda frågor. Ävenjag anser alt förslagen är väl ägnade alt läggas till grund för lagstiftning.Jag kommer i det följande alt närmare redovisa de olika förslagen. Somtidigare har nämnts beräknas inte pensionsgrundande inkomsi förår under vilketden försäkrade har uppburit förtidspension. Kommittén föreslår, med hänvisning tillatt förvärvsinkomster alltid bör vara pensionsgrundande, att möjlighet öppnasför dem som uppbär förtidspension atl förvärva pensionspoäng inom ATP påinkomster vid sidan av pensionen. Kommittén erinrar vidare om atl livräntorfrån den nya arbetsskadeförsäkringen fr. o. m. skall beakiasvid beräkning av pensionsgrundande inkomsi för ATP. Enligt kommittén måste detanses vara rimligt all även livränleiagare som uppbär förtidspensioni någon form bereds möjlighet atl förvärva pensionspoäng på sin arbelsskadelivränia. förordade metoden för beräkning av pensionspoäng vid förtidspensioninnebär att poäng beräknas på den försäkrades förvärvsinkomst efter sammaregler som gäller för övriga försäkrade. Uppbär den försäkrade partiellförtidspension som har beräknats med ledning av s. k. antagandepoäng, läggsenligt förslaget vid beräkningen av pensionspoängen i botten en motinvaliditeten svarande del av antagandepoängen, dvs. halva antagandepoängen vidhalv förtidspension och två tredjedelar av nämnda poäng vid två tredjedelsförtidspension. Desålunda förvärvade pensionspoängen skall enligt förslaget beaktas vid bestämmandetav den försäkrades ålderspension från ATP. Däremot bör enligt kommittén intekomma i fråga att låta den förvärvade pensionspoängen påverka den utgåendeförtidspensionen. Om emellertid förtidspensionären har återvunnit sinarbetsförmåga och därefter ånyo blir invalidiserad skall man enligt kommitténkunna ta hänsyn till de nya pensionspoängen. Kommitténsförslag har fått ett positivt bemötande av remissinstanserna. och framhåller särskilt i sina yttrandenförslagets betydelse för dem som sysselsätts i verkstäder för skyddat arbete.Handikappförbundens centralkommitté släller sig dock i likhet med statenshandikappråd tveksam till den i förslaget anvisade metoden för beräkning avpensionspoäng. menar alt det kan vara en bättre metod att låtaförtidspensionen grunda rätt till ATP på samma sätt som delpension. Jagvill för egen del ansluta mig lill pensionskommitténs förslag. 1978/79:75 53 kommitténförordade metoden för beräkning av pensionspoäng vid förtidspension bygger påreglerna om aniagandepoäng. Dessa regler-vilka gäller för förtidspension tillskillnad från delpension - innebär alt pensionären alltid är garanterad allpensionen på grundval av tidigare förvärvsinkomst fortsätter alt utgå och viduppnåendet av den allmänna pensionsåldern övergår i ålderspension. Denkomplettering som förordar är alltså inte erforderiig.Jag förordar således atl pensionskommitténs förslag genomförs. Enligt minmening bör de i samband med förtidspensionen förvärvade pensionspoängen beaktasäven vid bestämmandet av familjepension efter den försäkrade. Den förordade möjlighetenför förtidspensionärer atl förvärva ATP-poäng på sidoinkomster bör, somkommittén föreslår, medföra en motsvarande utvidgning av skyldigheten atlerlägga egenavgifier. Jag återkommer härtill i avsnitt 5.1.4. Riksförsäkringsverketframhåller i sitt remissyttrande alt kommitténs förslag skulle medföra atlpensionsgrundande inkomst måste beräknas för ytteriigare mellan 275 000 och 300000 försäkrade.