prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Nyvalda fullmäktige i den minskade kommunen får anlila delegeradesarbeisulskoll Prop.1978/79:157 113 ochkommittéer saml den minskade kommunens nämnder och beredningar. Alt den ökadekommunens nämnder och beredningar i della fall inle slår lill fullmäktigesförfogande behöver inte sägas ut särskilt. Förde nyvalda fullmäktige kommer delegerades arbeisulskoll i prakliken alt fungerasom en kommunstyrelse. DeUa gäller framför allt vid nybildning av kommun. Delbör dock understrykas att den eller de gamla kommunstyrelserna formellt harkvar sina uppgifter och befogenheter enligl kommunallagen. Styrelsen måstedärför alltid ges tillfälle att yttra sig i ett ärende som skall avgöras av denyvalda fullmäktige. Bestämmelsernai denna paragraf gäller endasi de fall då nyvalda fullmäktige lagit överbeslutanderätten från indelningsdelegerade. I de fall indelningsdelegerade inleulses är del tillräckligt all nyvalda fullmäktige under de två första månadernaav mandattiden kan uinyiija den gamla kommunstyrelsen och de gamla nämndernaoch beredningarna i kommunen. Del bör understrykas au delegerade alllid ulsesvid nybildning av kommun. 1denna paragraf, som motsvarar 23 § , finns särskilda bestämmelser om räu allanföra kommunalbesvär över beslul som före enindelningsändrings ikraftträdande fallas av kommunfullmäktige, kommunstyrelsenoch annan nämnd i en kommun sorii berörs av ändringen. Beslämmelsernainnebär all kretsen av dem som har besvärsrält utvidgas i förhållande lill vadsom gäller enligl kommunallagens besvärsregler. Besvärsberälligade är såledesinle bara medlemmar av kommunen utan också annan kommun som berörs avindelningsändringen och medlem av sådan kommun. Den utvidgade besvärsräliengäller under liden från del kommunen enligt den nya indelningen kan förvärvarättigheter och ikläda sig skyldigheler enligt I kap. 13 § tillsindelningsändringen iräder i kraft. I den allmänna motiveringen (avsnill 2.7.3)har jag anslutit mig lill kommilléns uppfattning all den utvidgadebesvärsrälien bör gälla inle bara som f n. beslul för kommun enligt den äldreindelningen ulan även beslul som avser kommunen enligt den nya indelningen. Jaghar också i likhet med kommillén förordal att de särskilda besvärsgrunder somanges i 23 § tas bort. Bestämmelserna har ulformais i enlighel med dessaställningstaganden. De innehåller också en uttrycklig regel som innebär atl denutvidgade besvärsrälien gäller även de fall då länsslyrelsen har bifallitbesvär eller meddelat verkställighetsförbud. Reglernai denna paragraf avser beslul av kommunfullmäktige, nämnder och beredningar ikommun som berörs av en indelningsändring. Beslämmelser om en på motsvarandesäll utvidgad rält att anföra besvär över beslul av indelningsdelegerade samldess arbeisulskoll och kommittéer finns i 23 § förslaget till lag om kommunalaindelningsdelegerade. 8 1978/79. 1978/79:157 114 I dettaavsnitt finns bestämmelserom förfarandet i ärenden om indelningsändring.Bestämmelserna är tillämpliga på alla typer av ärenden vare sig det ärregeringen eller kammarkollegiet som beslutar om indelningsändringen. Beslämmelsernamolsvarar i slorl 24-32 §§ . 1 avsniilei finns emellertid ingenmoisvarighel till 29 och 30 §§. 1 29 § första stycket anges hur länsstyrelsenskall förfara när har avslutat ulredning eller funnit anledningalt avbryta den eller väsentligi ändra dess inriklning. Enligt 29 § andrastycket skall utlåtande infordras i ärende som har utretts avkammarkollegiel eller under dess inseende. 1 30 § föreskrivs all kammarkollegielskall avge ullålande i ärende som hänskjuls till regeringens avgörande. Dessabeslämmelser, som innebär en deialjreglering av förfarandet, kan utan vidareundvaras i den nya indelningslagen. Det kan förutsättas atl kammarkollegiet ochlänsstyrelserna även utan uttryckliga föreskrifter därom vidtar sådana ålgärdersom anges i bestämmelserna. Enbeslämmelse som molsvarar 29 § iredje slyckel om kammarkollegiels räu altavslå en ansökan om indelningsändring har placerats i 1 kap. 4§. Heltny är bestämmelsen i 24 § om undersökning av ortsbefolkningens inställning indelningsändring. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om vem som har rätt all ta inilialiv till enindelningsändring. Den molsvarar 24 och 31 §§ . Enfråga om indelningsändring kan enligt första slyckel väckas av kommun ellermedlem av kommun, som skulle beröras av ändringen, genom ansökan hoskammarkollegiel. lorde liksom hiltills bli del vanligaste sättet atlväcka indelningsärende. Kommunmedlem är enligt 3 § kommunallagen den som ärkyrkobokförd i kommunen, äger fastighet där eller är taxerad lill kommunalskalldär. Frågankan också väckas av eller tas upp av regeringen ellerkammarkollegiet på eget initiativ. 1 fråga om regeringens inilialivräil innebärparagrafen en saklig ändring i förhållande lill reglerna i . Enligt 31 § KILfår regeringen, om den lar initiativ lill en indelningsändring, förordna omutredning på del sätt den finner lämpligt. Någon motsvarighet härtill har intetagits in i den nya lagen. Den ordning för anordnande av utredning somföreskrivs i lagen bör gälla utan undanlag. Regeringen har sålunda, när den påeget inilialiv tar upp frågan om en indelningsändring, all överlämna ålkammarkollegiel att ombesörja ulredningen enligl indelningslagens beslämmelser.Hiltills har också denna ordning tillämpats i nästan samtliga fall dåregeringen har begagnat sig av sin initiativrätt. Prop.1978/79:157 115 Paragrafen, som motsvarar25 § , innehåller de grundläggande reglerna om ordningen för ulredning iindelningsärenden. Kammarkollegiel har enligtparagrafen huvudansvaret för att lämplig utredning kommer till stånd i allatyper av indelningsärenden vare sig det är regeringen eller kollegiet som ärbeslulande myndighet. Normallbör någon form av ulredning ske i varje indelningsärende. De skilda möjligheterall anordna ulredning som lagen ger innebär att ulredningen inte behöver gessiörre omfaiining än vad som krävs i del enskilda fallel. Ulredningen kanalllid avbrytas, om del framkommer all någon ändring inte bör komma lill slånd.Del kan givelvis förekomma, framför allt i ärenden av mindre omfattning, atldet finns en tillräcklig utredning redan vid ansökningstillfället. Del ärsjälvklart all del i sådani fall inle behöver göras någon särskild ulredning. När en fråga omindelningsändring har väckts, åvilar del kammarkollegiel att avgöra omutredningen skall göras inom kollegiet, hos eller av särskildutredare. Avgörandet bör ske efter samråd med länsslyrelsen. Del kan därförvara lämpligt all kammarkollegiel på ell så tidigt stadium som möjligl inhämtarpreliminära synpunkler från länsslyrelsen på hur utredningen bör gå till ochvilken omfattning den bör fä. kan det ocksä vara värdefulll allbereda berörda kommuner lillfälle au yitra sig innan utredningsformen beslulas. Del är angeläget attlänsslyrelsen i betydligt högre grad än f. n. utnyttjas i utredningsarbelel. Omlänsslyrelsen i samrädsförfarandel framför önskemål om all få hand omutredningen, bör detla regelmässigt lillgodoses. Är ärendet av mindreomfattning lalar dock mycket för all ulredningen bör göras inomkammarkollegiet. Liksom har kammarkollegiet också möjlighet att uppdraåt en särskild utredare all verkslälla utredningen. Denna uiredningsform lordefrämsi behöva utnyttjas i fråga om kyrkliga indelningsärenden. Enligt 25 § får ocksålänsstyrelsen förordna utredningsman till sill biträde i ärende som överiämnalstill länsslyrelsen för utredning. Denna möjlighet synes emellertid hautnyttjats myckel sällan, och någol siörte behov all ha kvar bestämmelsen tordedärför inte föreligga. Om önskar anlila en sakkunnig ellerexpert, ulan de befogenheter som en särskild utredare har, kan delta ske medslöd av 19 § andra slyckel länsstyrelsein-slmktionen (1971:460). Dennaparagraf innehåller vissa närmare beslämmelser om ulredningen. Den motsvarar 26§ . Iförhållande till gällande bestämmelser innehåller paragrafen endast en ändringi sak. I första stycket har sålunda tagits in en föreskrift om alt samråd skallske med de kommuner som har intresse av frägan. Del är självklart all Prop.1978/79:157 116 manunder utredningens gång skall samråda med de kommuner som direkl berörs avindelningsändringen. Även kringliggande kommuner, som inte direkt skulleberöras av ändringen, kan emellertid också ha etl visst intresse av frågan. Dekan t. ex. ha inleli ett samarbete på något område med de direkt berördakommunerna. Samrådet bör därför omfatta även kringliggande kommuner, i den månändringen är av betydelse för dessa 1. ex. genom alt eu inlerkommunaltsamarbele påverkas. 1övrigl innehåller paragrafen inle några särskilda föreskrifter i fråga omuiredningens omfattning och beskaffenhet. Del är med hänsyn till de olika lyperav indelningsärenden som förekommer knappast möjligt att ge detaljerade föreskrifterom innehållet i utredningen. Jag anser del lämpligt alt även i den nya lagenslå fast atl ulredningen skall omfatta alla omständigheter som inverkar påfrågan. Del är givetvis viktigt atl konsekvenserna av en indelningsändring frånolika synpunkler blir allsidigt belysta. Utredningens närmare innehåll fåravgöras med hänsyn lill de krav indelningslagen i sin helhet släller. Meduttrycket "annan indelning" i andra slyckel avses statiig administrativindelning, judiciell indelning (indelning i domkretsar för domstolarna),indelning i fastighelsregisterområden samt landstingskommunal och kyrkligindelning. 1denna paragraf föreskrivs skyldighet för slalliga och kommunala myndigheler altlämna upplysningar och biträde ät den som verkställer en utredning i etlindelningsärende, dvs. kammarkollegiet, eller särskild utredare.Det är inte meningen att myndigheterna skall göra omfattande, självständigautredningar i ärendet. 1 synnerhet gentemot de kommunala myndigheterna bör enviss återhållsamhet iakttas vid tillämpningen av paragrafen. Paragrafenmolsvarar delvis beslämmelserna i första slyckel om utredningsmansbefogenheter. Den nuvarande bestämmelsen om möjlighet att utlysa sammanträdenblir överflödig genom de nya reglerna i 24 § om undersökning omortsbefolkningens inställning lill indelningsändring. All bestämmelsen tas bortinnebär naturiiglvis inte något hinder mot att sammanträden hålls, om del anseslämpligt. Enligl27 § andra stycket skall utredningsmannen anmäla hos utredningsmyndigheten,om han finner atl utredningens omfattning bör väsentligen ändras eller atlulredningen bör avbrytas. Detla får anses vara sä självklart atl beslämmelseninle har getts någon motsvarighet i den nya lagen. Om sådana föreskrifter behövsi någol fall, bör de kunna lämnas i utredarens förordnande. Prop.1978/79:157 117 Dennaparagraf, som saknar motsvarighel i , innehåller bestämmelser om särskildundersökning om ortsbefolkningens inställning till en indelningsändring. Bestämmelsernahar behandlats i avsnitt 2.4 i den allmänna motiveringen. Ensärskild undersökning om ortsbefolkningens inställning enligl denna paragrafblir aktuell i de fall då enligt 1 kap. 1 § Iredje slyckel särskild hänsynskall las lill önskemål och synpunkler frän befolkningen. Del gäller alllså viddelning av en kommun och överföring av område från en kommun lill en annan. 1dessa fall skall särskild undersökning ske om del finns skäl lill del. Som jagsagt i den allmänna motiveringen bör kommunfullmäktige i första hand geslillfälle all inhämta synpunkler från befolkningen med slöd av 2 kap. 18 §kommunallagen, öm så sker, behövs naturiiglvis i regel inle någon särskildundersökning av den statliga utredningsmyndighelen. kan även enopinionsmätning, som anordnas pä privat initiativ, vara så klariäggande all ensärskild undersökning framslår som obehövlig. Beslutom en särskild undersökning fallas av kammarkollegiel, om indelningsulredningengörs av kollegiel eller av en särskild utredare. I ärende som länsslyrelsenutreder är del som fattar beslutet. Undersökningenverkställs av som också beslutarom lämplig form förundersökningen. Som jag har sagt i den allmänna motiveringen bör länsslyrelsensamråda med resp. kommun både i fråga om valet av undersökningsform och dennärmare uppläggningen av undersökningen. Del är vikligl all välja räll lidpunklför undersökningen. Den bör inle genomföras förrän utredningen framskridit sålångl alt frågorna blivit ordentligt belysta och information kunnai spridaslill dem som skall della i undersökningen. För undersökningen bör lämplig formväljas med hänsyn till den ifrågasatta indelningsändringens omfattning ochövriga förhållanden. Regelrätta folkomröslningar torde komma atl tillhöraundanlagsfallen. Särskilt vid mindre omfattande omrädesöverföringar bör ofta enenklare form av opinionsmätning vara lillräcklig. I fråga om vilka delar av deneller de berörda kommunerna som undersökningen bör omfatta får jag hänvisa tillvad jag har sagt i den allmänna motiveringen. Fören undersökning som genomförs i form av omröstning får länsslyrelsen anlilakommunens valnämnd, om inte nämndens ordinarie arbetsuppgifter hindras. Detankommer pä nämnden själv alt bedöma om sä är fallel. Vid en omröstning börvalnämnden ha molsvarande uppgifter som vid de allmänna valen. Nämnden börsåledes utse omröstningsförrättare och svara för de prakliska arrangemangen isamband med omröstningen. Den slutliga röslsammanräkningen bör däremot liksomvid de allmänna valen skötas av . Om valnämnden inle kan medverka,ankommer del på länsslyrelsen alt själv ombesörja alla de åtgärder som behövsför all genomföra omröstningen. Frägan om kostnaderna för valnämndens medverkanbehandlas i 26 §. Prop.1978/79:157 118 Detbör slutligen understrykas atl vid bedömningen av resultatet av enfolkomröstning hänsyn måste tas inte bara lill hur de dellagande röstat ulanocksä lill hur mänga av de röstberättigade som dellagil i omrösiningen, vilkeiär en bra mätare på intresset för frågan i områdei. Paragrafen,som molsvarar 28 § , innehåller beslämmelser om upprättande av förslag tillindelningsändring när ulredningen visar alt en ändring bör komma lill slånd.Den som verkställer utredningen skall i sådant fall alltid upprätta förslaglill ändringen saml lill den ekonomiska reglering och de övriga föreskriftersom behövs för ändringens genomförande. gäller alllså även länsstyrelseeller särskild utredare, när de verkställer utredning. Någothinder finns dock inte mot all kammarkollegiet delar upp en ulredning t. ex. såatl länsslyrelsen utreder frågan om indelningsändring bör ske eller ej, medankollegiel lar hand om den ekonomiska regleringen m. m. Förslagtill ändring i annan indelning skall alllid upprällas om del behövs, oavsell omulredningen verkställs av kammarkollegiel, länsslyrelsen eller särskildutredare och oavsell om det är regeringen eller kammarkollegiel som skallbeslula om den kommunala indelningsändringen. Paragrafeninnehåller beslämmelser om uiredningskoslnader. Sådana kosinader uppkommer iallmänhel endasi när en särskild utredare har förordnats. Paragrafen motsvarar32 § . 1 första stycket behandlas frågan om vem som t. v. skall belalakostnaden och i andra stycket frågan om pä vem kostnaden slutligen skallstanna. Det ligger i sakens natur alt det färgöras en skälighetsbedömning ivarje enskilt fall. 1 paragrafen reglerasendasi kostnaderna för ulredningen i ett indelningsärende som har väcktsenligl 20 §. Del skall vidare vara fråga om ulredning som verkställs enligt21-25 §§. En kommun kan således inte med slöd av denna paragraf få ersättningför kosinader för sådan ulredning av en indelningsfråga som görs innan ärendethar väckts enligl 20 §. Kostnader för utredningar som kommunerna efter etlbeslul om indelningsändring verkställer för ändringens genomförande kan inteheller ersäuas med stöd av paragrafen. Till uiredningskoslnader kan i principinte räknas annal än sådana kostnader som uppkommer för utredningsmyndigheten ellersom denna enligl uttryckliga beslämmelser eller allmänna rättsgrundsatser ärskyldig atl belala. 1 tredje stycket anges särskilt att även kostnad förvalnämndens medverkan i en undersökning enligl 24 § om ortsbefolkningensinställning till en indelningsändring är atl hänföra lill utrednings-kostnad.Detla innebär all kommunen i regel inte behöver slå för denna kostnad. Möjlighetenatl låta en enskild sökande belala ulredningskostnad bör utnyttjas ytterstsparsamt. Prop.1978/79:157 119 Ändring I indelningen i landstingskommuner Dellakapitel innehåller regler om ändring i den landslingskommunala indelningen.Reglerna överensstämmer i siora delar med vad som enligl 1 kap. gäller i frågaom ändring i kommunindelningen. är naturiigt med hänsyn lill allfiertalel ändringar i den landslingskommunala indelningen sker i samband medalt kommunindelningen ändras och lill all i övrigl i slort sett enhetligaregler gäller för de båda kommuntyperna. I kapitlet finns således bestämmelserom fömlsällningarna för ändring i den landslingskommunala indelningen,beslutanderätten i indelningsärenden, ekonomisk reglering, indelningsändringsikraftlrädande, den landstingskommunala beslutanderätten vid indelningsändring,besvär och förfarandel i indelningsärenden. Dessa beslämmelser har ingenmotsvarighet i , som inle innehåller något kapitel om ändring ilandstingskommunal indelning. 12 b§ finns bestämmelserom kommuns inträde i landstingskommun. Dessabeslämmelser är endasi tillämpliga på och kommuner. Dehar placerais i övergångsbestämmelserna lill den nya indelningslagen. I33 § första stycket finns bestämmelser om nyval av landsting i samband medindelningsändring. Indelningsändringar av den storieken all nyval av landstingkrävs är sällsynta. Det lorde inle finnas någol behov av all kunna sätta sådanaändringar i kraft vid andra lillfällen än efter ordinarielandstingsval. Dessa beslämmelser har därför, i likhel med motsvarandeföreskrifter i om nyval av kommunfullmäktige, inle överförts till den nyaindelningslagen. Enligl33 § andra slyckel avser ordinarie landstingsval, som förtätlas årel innanindelningsändring iräder i kraft, landstingskommunen enligl den nyaindelningen. Av skäl som jag redovisal i den allmänna motiveringen (avsnitt2.8) föreslår jag inle nu någon motsvarighel till denna bestämmelse. Den regelsom anges i bestämmelsen får dock anses gälla även utan uttrycklig föreskrift ilag. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om förutsättningarna förändring i denlandslingskommunala indelningen samt om beslutanderätten i ärenden om sådanaindelningsändringar. Bestämmelsernai första stycket om under vilka förulsäUningar en ändring i denlandslingskommunala indelningen får genomföras innebär alt regeringen fårbesluta om en sådan ändring, om hinder inle möler mol en ändring ilänsindelningen. Denna begränsning är nödvändig med hänsyn till föreskriften i1 kap. 1 § andra slyckel kommunallagen alt varje län ulgör en landstingskommun.En erinran om denna föreskrift har ocksä lagils in i första slyckel. I övriglgäller all en ändring i den landslingskommunala indelningen får ske, omändringen kan anlas medföra bestående fördel för en landstingskommun eller endel av en landstingskommun eller andra fördelar frän Prop.1978/79:157 120 Dessa förutsättningar överensstämmer med dem som gäller för ändring ikommunindelningen enligl I kap. 1 S- Av skäl som jag redovisal i den allmännamotiveringen har del inle ansetts nödvändigt all ta in uttryckliga beslämmelserom verkan av att en landstingskommun molsäller sig en indelningsändring elleromsärskild hänsyn till önskemål och synpunkler från den eller delandstingskommuner som närmast skulle beröras av en ändring eller om särskildhänsyn lill ortsbefolkningens inställning. hindrar givelvis inle allsådan hänsyn tas och bör las, när en ändring i indelningen i landstingskommunerskall beslulas. Ändringar i denlandslingskommunala indelningen kan föranledas inte endasi av omständighetersom hänger samman med den landstingskommunala verksamhelen ulan även av enändring i länsindelningen som orsakas av förhållanden som har med den statligaregionala förvaltningen all göra eller -vilket torde vara den vanligastesilualionen - av en ändring i kommunindelningen över en länsgräns. Regeringensbefogenhet enligt första stycket omfattar alla lyper av ändringar ilandstingsindelningen på angivna grunder eller en kombination av dessa.Del kan dock som jag framhållit i den allmänna motiveringen förulsällas altingen mer omfattande ändring i läns-och landstingsindelningen genomförs utanalt har fallal ell principbeslui om den. Genom beslämmelsen i andrastycket ges kammarkollegiel beslutsbefogenheten beträffande smärre justeringari den landslingskommunala indelningen. Bestämmelsen innebär atlkammarkollegiet får besluta om indelningsändring som bör ske med anledning avsådan ändring i den kommunala indelningen som avses i I kap. 3 § i den nyaindelningslagen. Där sägs atl kammarkollegiel får förordna om ändring ikommunindelningen som behövs på grund av oregelbundenhet i indelningen ellermed hänsyn till fastighets-förhållandena och som inle föranleder ekonomiskreglering mellan kommuner. Avgörande för kammarkollegiets befogenhel altbeslula om ändring i den landslingskommunala indelningen är alltså omfattningenav den kommunala indelningsändring som sker som den landslingskommunala. Närregeringen beslutar om ändring i den landslingskommunala indelningen, fårregeringen enligl första stycket meddela de föreskrifter som behövs förändringens genomförande. Regeringen har enligl 1 kap. 1 § molsvarandebefogenhet vid beslul om ändring i kommunindelningen. Paragrafeninnehåller en beslämmelse om rätt för kammarkollegiel alt avslå en ansökan omändring i den landslingskommunala indelningen. Samma regel gäller enligl I kap.4 § i fråga om ansökan om ändring i kommunindelningen. Avslag på en ansökan omkommunal indelningsändring över länsgräns medför naturiiglvis att även fråganom motsvarande ändring i den landstingskommunala indelningen faller. Prop.1978/79:157 121 Kammarkollegietsbeslul alt förordna om ändring i den landslingskommunala indelningen eller altavslå en ansökan om indelningsändring fär enligt denna paragraf överklagas hosregeringen. Motsvarande bestämmelse finns i fråga om kommunalaindelningsändringar i 1 kap. 5 §. Enligtdenna paragraf skall i fråga om den ekonomiska regleringen vid ändring i denlandslingskommunala indelningen beslämmelserna i 1 kap. 6-10 §§ om ekonomiskreglering mellan kommuner som berörs av en indelningsändring lillämpas påmolsvarande sätt. Dessa bestämmelser är så allmänl hållna atl de gerlillräckligi ulrymme även ål hänsynstaganden till sädana särskilda förhållandensom kan föreligga på del landslingskommunala området. Ekonomisk regleringförekommer förhållandevis sällan vid ändring i landstingsindelningen. Men ensådan reglering skall ske, när det krävs enligl 1 kap. 6 § och genomförasenligl samma regler som gäller vid ekonomisk reglering mellan kommuner. I dessa paragrafer finnsbeslämmelser om bl. a. indelningsändrings ikraftträdande, beslutanderättensfördelning och besvär. Dessa beslämmelser överensstämmer i stort sett medmotsvarande regler i 1 kap. om ändringar i den kommunala indelningen.Beslämmelser om indelningsdelegerade (jfr 1 kap. 17 och 18 §§) har dock inleansetts nödvändiga när del gäller ändringar i den landslingskommunalaindelningen. Dessa ändringar är normall inle av den omfaltningen atl det underövergångsperioden mellan ändringsbeslutet och ikraftträdandet mäste finnas ettsärskilt organ som utövar den landslingskommunala beslutanderätten. En ändringi landstings- och länsindelningen, som är så omfattande alt ett sådant organblir nödvändigt, torde under alla förhållanden inle kunna genomföras ulan altriksdagen lar ställning därtill, varvid även frågan om indelningsdelegerade kanlösas. Beslämmelserom besluianderällen av eu valår (jfr 1 kap. 16 §)har inle heller anseits nödvändiga i fråga om landslingskommunalaindelningsändringar. Dessaparagrafer innehåller beslämmelser om förfarandel i ärenden om ändring i denlandslingskommunala indelningen.