prop · G20375 · 1978-12-31 00:00:00 — a. haftden utgångspunkten alt inkomst av förvärvsarbete eller viss ersättning som kananses träda i stället för sådan inkomst i princip alltid skall varapensionsgrundande för ATP. Mol bakgrund härav finner kommittén del angelägel atlmöjlighet öppnas för dem som uppbär partiell förtidspension att förvärvapensionspoäng på inkomster vid sidan av pensionen. Kommitténerinrar om att, förutom arbetsinkomster, vissa specificerade ersättningar förinkomstbortfall, t. ex. sjukpenning, är pensionsgrundande för ATP. Bland dessapensionsgrundande ersättningar ingår fr. o. m. den livräntor frånden nya arbetsskadeförsäkringen. Skälet härför är att den arbetsskadadesåldersförmåner från den allmänna pensioneringen i princip skall motsvara deförmåner han skulle ha fått om han inte hade skadats. Kommittén finner detrimligt alt inte endast den som uppbär partiell förtidspension utan även densom uppbär hel förtidspension bereds möjlighet att förvärva pensionspoäng på sinarbetsskadelivränta. Kommittén föreslår således att den som uppbär förtidspension- partiell eller hel - skall kunna få pensionsgmndande inkomst beräknad. Detkan enligt kommittén visseriigen hävdas alt den som har hel förtidspensionnormalt inte kan erhålla inkomster av betydelse för beräkningen avpensionsgrundande inkomst genom eget förvärvsarbete utan att pensionen då skallomprövas. Kommittén vill dock inte utesluta att möjligheten att tjäna inpensionspoäng kan vara av värde för den som uppbär hel förtidspension. Det kangälla en person som har enbart folkpension eller ATP utanantagandepoängberäkning eller med synneriigen låg antagandepoäng. Kommitténpekar i sammanhanget på dem som arbetar i skyddade verkstäder. Förhållandenakan i dessa fall vara sådana att skäl inte föreligger att omprövaförtidspensionen, t. ex. för att man ännu inte kan avgöra om en förbättring avarbetsförmågan kan väntas bli beslående. Kommitténdiskuterar olika metoder för beräkning av pensionspoäng vid förtidspension.Därvid avvisar kommittén tanken pä att den utgående förtidspensionen skulle blipensionsgrundande jämte sidoinkomsten. Kommittén avvisar ocksä en lösning somskulle innebära att man vid beräkningen av pensionsgrundande inkomstverkställer ett i förhållande till invaliditeten reducerat basbeloppsavdragfrån sidoinkomsten. Som skäl härför anger kommittén att man inte vill medverkatill atl det öppnas en gynnsammare väg in i ATP-syslemet för förtidspensionärerän för dem som Prop.1978/79:75 36 t.ex. av olika anledningar arbetar deltid eller korttid. Kommittén stannar för altföreslå att pensionspoäng beräknas på restarbeisinkomsten enligt gällande bestämmelser- således efter samma regler som gäller för övriga försäkrade. Den som uppbärpartiell förtidspension beräknad med ledning av antagandepoäng får emellertidenligt förslaget dessutom tillgodoräkna sig en mot invaliditeten svarande delav antagandepoängen, dvs. halva antagandepoängen vid halv förtidspension ochtvå tredjedelar av nämnda poäng vid två tredjedels förtidspension. Förtidspensionärenskall dock alltid vara garanterad minst sin aniagandepoäng. Den som uppbär helförtidspension med antagandepoäng föreslås få tillgodoräkna sig de på grundvalav förvärvsarbete intjänade poängen i den mån de överstiger antagandepoängen. Desålunda förvärvade pensionspoängen skall enligt förslaget beaktas vid bestämmandelav den försäkrades ålderspension från ATP. Däremot bör enligt kommittén intekomma i fråga att låta den förvärvade pensionspoängen påverka den utgåendeförtidspensionen. Om emellertid förtidspensionären återvinner sinarbetsförmåga och därefter åter blir invalidiserad skall man enligt kommitténkunna ta hänsyn till de nya pensionspoängen. Kommitténframhåller att arbetsgivare, som i sin tjänst har arbetstagare som uppbärförtidspension, redan enligt gällande bestämmelser erlägger arbetsgivaravgifterpå lön som utgår till sådana arbetstagare. Avgifter eriäggs däremot inte av egenföretagaresom under motsvarande förhållanden haft inkomst av annat förvärvsarbete änanställning. Öppnas möjlighet för förtidspensionärer alt tjäna in pensionspoängpå sina sidoinkomster börenligt kommittén avgifter i fortsättningen eriäggasäven på sidoinkomst som härrör från annat förvärvsarbete än anställning. 3.1.2Vidgad rätt tiU beräkning av förtidspension frän ATP med antagandepoäng Kommitténföreslår att villkoren för beräkning av förtidspension med antagandepoängmildras. För att sådan beräkning skall få äga rum fordras enligt gällanderegler att den försäkrade antingen för pensionsfallet har ensjukpenninggrundande inkomst som svarar mot en årsinkomst av förvärvsarbetelägst lika med det vid årets ingång gällande basbeloppet eller också kantillgodoräkna sig pensionspoäng för tre av de fyra åren närmast förpensionsfallet. Kommittén framhåller att gällande regler kan medföra att densom av en eller annan anledning endast tillfälligt lämnar förvärvslivet föriorarrätten att beräkna förtidspension efter den förmånligare metoden medantagandepoäng. Det kan enligt kommittén vara otillfredsställandeatt försäkrade efter så som något kan komma att ställasutanför denna rätl. Kommittén pekar här på bl. a. dem som för värd av småbarnmåste avstå från förvärvsarbete . Kommittén föreslår därför alt pensionsberäk- Prop.1978/79:75 37 ningmed aniagandepoäng skall kunna ske även när pensionspoäng föreligger endast förtvå av de fyra åren närmast för pensionsfallet. 3.1.3ATP-poäng vid förtida uttag av hel ålderspension Kommitténföreslår atl försäkrad som under del av år gjort ett förtida uttag av helålderspension skall få rätt att förvärva pensionspoäng på förvärvsinkomstervid sidan av pensionen. Kommittén finner del otillfredsställande att den somgör ett förtida uttag av hel ålderspension i slutet av eller som återkallarett sådant uttag efter att ha uppburit pension under endast en del av åretenligt gällande bestämmelser inte har möjlighet att tillgodoräkna sig pensionspoängför förvärvsinkomster som han har haft under tid då pension inte har utgått. Ensådan möjlighet torde enligt kommittén vara av särskilt värde för dem somtillhör den s. k. övergångsgenerationen inom ATP. Ett genomförande av förslagetskulle också, framhåller kommittén, bidra till all öka röriigheten inompensioneringen. Kommittén föreslår en motsvarande utvidgning av skyldighetenatt eriägga egenavgifter. 3.2Rätt tUl barnpension i vissa faU m. m. 3.2.1Förlängd retroaktivtid för barnpension Omett bams fader eller moder avlider har barnet rätt till barnpension från folkpensioneringenfram till dess det har fyllt . Finns förutsäuningar därför kan barnel ocksäbli berättigat till bampension frän tilläggspensioneringen fram till . Rätten till pension uppkommer i princip i och med dödsfallet. Pensionutgår fr. o. m. den månad föräldern avled eller, om föräldern vid sin döduppbar ålders- eller förtidspension, fr. o. m. månaden näst efter dödsfallet.För att pensionen skall börja utbetalas fordras dock i regel, liksom i fråga omövriga pensionsförmåner, att det görs ansökan därom hos försäkringskassa. Om enansökan om pension inlämnas efter det att rätt till pension harinträtt kan pensionen utges retroaktivt. En längsta tid för retroaktivutbetalning gäller dock för barnpension, liksom för andra pensionsförmåner.Denna längsta retroaktivtid är före ingången av den månad undervilken ansökan gjordes hos . Idet betänkande av socialförsäkringsutskottet (SfU 1975/76:3) som ligger tillgrund för kommitténs uppdrag har anförts att det inte är uteslutet atträttsförluster kan uppstå på grund av alt barnpensionsansökningar kommer insenare än efter dödsfallet. Utskottet har funnit det angeläget atlförhindra sådana föriuster och har ansett att en ändring bör ske i rätten att uppbärabarnpension retroaktivt. framhåller påminner försäkrad om bl. a. ansökan omålderspension genom att skriftligen den försäkrade fyller65 år utsända en underrättelse jämte ansökningsblan- 1978/79:75 38 keit.När det gäller familjepension finns också vissa underrällelseruliner. Sålunda fårförsäkringskassan kännedom om ett dödsfall genom en s. k. snabbavisering frånlänsstyrelsen ungefär efterdet atl dödsfallet har anmälts tillpastorsexpeditionen. Där så har varil möjligl har på snabbavise-ringen ocksåangivits eventuella efteriämnade bams personnummer. Försäkringskassaninrapporterar uppgifter om dödsfallet lill dataanläggningfrån vilken i sin tur utsänds underrättelser lill dödsboet med-i förekommandefall - ansökningsblankett för änkepension samt broschyr angåendefamiljepension. erhåller dessulom frånriksförsäkringsverket en förteckning, grundad på uppgifterom folkbokföringsförändringar,vilken upptar bl. a. dödsfall. Denna förteckning kommer till kassan efter del atl dödsfallet har anmälts till pastorsexpeditionen.Innehåller förteckningen uppgifter om dödsfall, som inte redan har snabbaviserats,underrättas dödsboet enligt ovan. tas de fall framvari ansökan om bampension ännu inte har kommit in. Detta material dalakörs motuppgifter om allmänna barnbidrag för att bl. a. undersöka att bamet inte har avlidil.Försäkringskassan gör sedan i de fall där del är aktuellt en undersökning omvarför barnpensionsansökan inte har aorts och upplyser ånyo dödsboet om möjligheternatill pension åt barnet. Systemet uppges fungera bra. bedömning kan man trots successivt förbättrade underrättelserutinerinte utesluta att ansökningar om barnpension även fortsättningsvis kan komma insenare än efter dödsfallet. Kommittén pekar på t. ex. risken förförbiseenden i något av de olika leden vid inrapportering av dödsfall ochefterföljande underrättelser. Det är enligt kommittén vidare tveksamt om detmed nuvarande system alltid kommer att gå att få fullständiga uppgifter omefterlämnade barn i fall då förälder som inte är barnets vårdnadshavare haravlidit. Kommittén anser det vara angeläget all rättsföriuster förhindrassåvitt gäller barnpension, särskilt mot bakgmnd av att barnpensionen är avseddalt trygga försörjningen för barn som har mist endera av eller båda sinaföräldrar. Kommittén förordar därför att det öppnas möjlighet att beviljabarnpension retroaktivt än . Det framhålls atttidpunkten för pensionsrättens inträde normalt sett låter sig fastställas utansvårigheter såvitt gäller barnpension. De skäl som kan tala för en kortretroaktivtid beträffande bl. a. förtidspension gör sig således inte gällandenär fråga är om barnpension. Inte heller några andra skäl kan enligt kommitténanföras mot en utvidgning av rätten att uppbära barnpension retroaktivt. Närdet gäller retroaktivtidens längd konstaterar kommittén att det knappast kankomma i fråga att införa bestämmelser som innebär att pension kan uppbäras förobegränsad tid efter den till vilken pensionen hänför sig och kanske t. o. m.efter det att rätten till pension har upphört. Retroaktiviteten börrimligen också begränsas till än vad som skulle bli fallet om deallmänna reglerna om tioårig preskription gjordes 1978/79:75 39 Kommittén erinrar om atl barnpensionens ändamål är atl lillgodosebarnels behov av medel lill sin löpande försörjning. En regel som ger utrymmeför utbetalning av mycket höga kapitalbelopp på en och samma gång skulle enligtkommittén förta pensionen denna karaktär. En så lång retroakliviid skulle vidarege upphov till betydande merarbete för försäkringskassoma. Enligt kommitténsbedömning skulle utredningen i del enskilda ärendet, avräkning mot ochsamordning med andra sociala förmåner i sådant fall kunna bli mycket omfattandeoch alltför svårbemästrad. För att nu påtalade olägenheter skall elimineras börsålunda retroaktivtiden begränsas. Kommittén stannar för atl föreslå attbarnpension skall kunna utgå retroaktivt föreansökningsmånaden. Förslaget ansluter till vad som har förordats i den motionsom ligger till gmnd för kommitténs uppdrag i denna del. Inom den angivnatidsramen torde enligt kommittén möjligheterna till utredning alltjämt varaförhållandevis goda som pensionens karaktär av löpandekonsumtionsstöd inte åsidosätts i alltför hög grad. Kommitténhar i förevarande sammanhang övervägt möjlighetema att slopa kravet på ansökanför beviljande av bampension. Kommittén konstalerar dock att en sådan ordningalltför mycket skulle avvika från vad som gäller beträffande andra förmånerinom socialförsäkringen. I åtskilliga fall fordras, också såvitt avserbarnpension, en ansökan med detaljuppgifter i olika avseenden för att rätten tillpension liksom pensionens storlek skall kunna fastställas. Kommittén vill på grundhärav inte förorda att ansökningsförfarandet avskaffas vid beviljandet avbarnpension. Kommittén har ocksåövervägt om ändring av retroaktivtiden bör ske även i fråga om andrapensionsförmåner än barnpension. Såvitt gäller änkepension framhåller kommitténhärvid atl frågan om efterievandepensioneringens framtida utformning kommer attbehandlas i kommitténs fortsatta utredningsarbete och att det intill desskommittén har tagit ställning i sistnämnda fråga synes mindre välbetänkt atllägga fram förslag om ändrad retroaktivtid för änkepension. Vad beträffarförtidspension konstaterar kommittén att det i vissa fall kan erbjuda problem atllängre lid efteråt fastslå arbetsförmågan blev varaktigtnedsatt i sådan grad som fordras föratt pension skall kunna utgå. Kommitténpåpekar också att samordningen mellan sjukpenning och pension minskar behovetav retroaktiv förtidspension. Enligt 17 kap. 1 § AFL gäller atl pensionsbelopp,som försl förfaller till betalning efter beviljande av förtidspension, skallminskas med sjukpenning som enligt AFL har utgått för den tid som pensionenavser. På grund härav och då sjukförsäkringen generellt sett ger högreersättning åt den försäkrade än förtidspensioneringen kommer en föriängning avretroaktivtiden för förtidspension enligt kommittén att sakna större betydelse.Kommittén avstyrker således en ändring av retroaktivtiden för förtidspension.Av samma skäl avstyrks en föriängning av retroaktivtiden för sjukbidrag. Mot bakgmndav de påtalade utredningssvårigheterna bör man enligt kommittén inte heller 1978/79:75 40 öppnamöjligheler att utge handikappersättning eller vårdbidrag tillbakaän . Kommittén anser vidare alt något ullalat behov av förlängdretroaktivtid inte föreligger i fråga om ålderspension eftersom ansökan häromsom inkommer senare än medför att denförsäkrade (år tillgodoräkna sig pension efter bestämmelserna om uppskjutetuttag. Mednu angivna ståndpunkter såviti gäller huvudförmånerna saknas enligt kommitténanledning alt förlänga retroakiiviiden för de särskilda tilläggsför-månernafrån folkpensioneringen, dvs. barntillägg, pensionstillskott, hustrulilläggoch kommunalt bostadstillägg. Kommitténerinrar om att 17 kap. AFL innehåller särskilda regler om samordning mellan åena sidan bl. a. barnpension och å andra sidan yrkesskadelivränta, socialhjälpoch bidragsförskott. Dessa regler är utformade på sådant sätt att de utanändring bör kunna tillämpas också vid den av kommittén föreslagna längreretroaktivtiden för bampension. Vad däremot gäller samordningen mellanbarnpension och efierievandelivränta som utgår enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring finns enligt kommittén skäl att införa en särskildbestämmelse om avräkning på retroaktivt beräknad barnpension för livränta sommed anledning av samma inkomstföriust har utgått förden tid pensionsbeloppetavser. Likaså bör enligt kommittén införas en särskild föreskrifi om avräkningpå barnpension från folkpensioneringen, som utges för förfluten tid, förbarntillägg som har utgått med för högt belopp till vilkenpensionen hänför sig. En särskild reglering bör också genomföras i fråga omavräkning på retroaktivt utgiven barnpension i form av ATP för änkepension fråntilläggspensioneringen vilken har utgått med högrebelopp än som skulle ha varit fallet därest beslutet om barnpension hadeförelegat vid utbetalningen av änkepensionen. Kommittén föreslår således attavräkning skall kunna göras på barnpension för vad som under retroaktivtidenmed för högt belopp har utgivits i barntillägg resp. änkepension till annan än bamet.Det framhålls att de föreslagna avräkningsreglerna inte innebär någon nyhet iprincipiellt hänseende eftersom de bygger på nuvarande bestämmelser omsamordning mellan utgående barnpension å ena sidan och barntilläggresp. änkepension å andra sidan. 3.2.2Vissa frågor rörande ändring av pension Enligt16 kap. 1 § AFL gäller all den som vill erhålla allmän pension skall göraansökan därom hos försäkringskassa. Pension kan emellertid beviljas i vissafall utan hinder av att ansökan inte har gjorts. Sålunda kan försäkrad tillerkännaspension i form av förtidspension eller sjukbidrag utan att han själv ansökerdärom då ett sjukdomstillstånd efter längre lids sjukskrivning avförsäkringskassan bedöms ha övergått till ett mera definitivt tillstånd av invaliditeteller för framtiden beslående nedsättning av arbetsförmågan. 1978/79:75 41 förvilken sjukbidrag eller begränsad handikappersättning hartillerkänts kan förlängas utan ansökan. Med hänsyn till den samordning somföreligger mellan den allmänna pensioneringen å ena sidan och de statliga och kommunalapersonalpensionssysiemen ä andra sidan finns vidare föreskrift att allmänpension ulan ansökan därom kan tillerkännas den som är berättigad till sådanavtalspension. Allmän pension kan sålunda utges efter framställning frånstatens personalpensionsverk eller Kommunernas pensionsanstalt. Enligt 16 kap. 5 § AFLutgår ålderspension fr. o. m. den månad vamnder den försäkrade fyller 65 åreller, om han vill all pensionen skall börja utgå tidigare eller senare, fr. o.m. den månad som anges i pensionsansökningen. Förtidspension, barntillägg,handikappersättning och vårdbidrag utgår fr. o. m. den månad under vilken rält tillförmånen har inträtt. I sådana fall där försäkrad beviljas förtidspension ellersjukbidrag utan ansökan efter längre lids sjukskrivning utgår dock pensionenfr. o. m. månaden näst efter den då beslutet om pension har meddelats.Familjepension utgår fr. o. m. den månad då den försäkrade har avlidit eller,om denne vid sin död uppbar ålderspension eller förtidspension, fr. o. m.månaden näst efter den vamnder dödsfallet har inträffat. Nybeviljadepensionsförmåner kan utgå retroaktivt före ansökningsmånaden. 6 § första stycket AFL stadgas atl även ökning av förtidspension i regelkräver ansökan. Sådan ökning kan dock beviljas utan ansökan i fall då nybeviljadförtidspension enligt de ovan nämnda reglerna kan tillerkännas även om ansökaninte har gjorts. Den förhöjda förtidspensionen utgår i regel fr. o. m. denmånad varunder rätt till förmånen har inträtt men kan beviljas att utgåretroaktivt före ingången av den månad under vilkenansökan om ökning av pensionen gavs in till . 1 16 kap. 6 §andra stycket AFL föreskrivs att ändring av pension i andra fall än när frågaär om ökning av förtidspension skall gälla fr. o. m. månaden näst efter denunder vilken anledning till ändringen har uppkommit. till kommittén överiämnad framställning av har verketframhållit att det i den praktiska tillämpningen råder oklarhet i vissa fall omhumvida ansökan skall krävas vid ökning av pensionsförmån och frän vilkentidpunkt sådan ökning skall äga rum. Kommittén förordar med hänvisning tillriksförsäkringsverkets framställning all lagtexten preciseras på ifrågavarandepunkter. Enligt kommittén finnsskäl att fastslå att ett ansökningsförfarande skall gälla i fall då deomständigheter som föranleder ökning av pensionen normall inte på annat sättkommer till försäkringskassas kännedom. Som exempel på sådana omständigheteranger kommittén försämring av hälsotillståndet, förändring av den försäkradesekonomiska förhållanden liksom upphörande av makars samboende. Kommitténföreslår därför ett lagfästande av principen att ansökan skall krävas förökning av utgående pension. Enligt kommittén bör dock den förordade regleringeninte omfatta de fall där 1978/79:75 42 ansökanuttryckligen inte fordras enligt nuvarande regler. I dessa fall fär försäkringskassanändå kännedom om anledningen till ändring av pensionen. Nuvarande föreskrifterhärom bör således enligt kommittén finnas kvar. Kommittén föreslår vidare atlsamma retroaktivregler som har förordats i fråga om nybeviljadepensionsförmåner skall gälla i fråga om förhöjda pensioner i samtliga de falldå ansökan krävs för ökning av pensionen. Kommitténsförslag tar endast sikte på ökning av utgående pensionsförmån. I fråga omminskning av sådan förmån torde enligt kommittén inte finnas anledning altvidta någon förändring av gällande regler. Kommittén framhåller att detknappast bör komma i fråga all uppställa något krav på alt ansökan skall görasför att pension skall utges med lägre belopp eller hell dras in. 1 16 kap. 8 § AFLfinns, påpekar kommittén, särskilda föreskrifter om skyldighet för försäkradsom uppbär förtidspension eller änkepension från folkpensioneringen ellersärskild folkpensionsförmån att hos försäkringskassa anmäla sådana ändradeförhållanden som kan påverka rätlen till förmånen. Härtill ansluter vissaföreskrifter i 20 kap. 4 § AFL om skyldighet att återbetala ersättning som på gmndav underiåten anmälningsskyldighet har utgått med för högt belopp. Dessabestämmelser lorde enligt kommittén vara tillfyllest när det gällerunderrättelseskyldighet i fråga om omständigheter som kan föranleda minskningeller indragning av pension. I fall då minskning skall ske av pension skall,enligt regeln i 16 kap. 6 § andra stycket AFL, ändringen gälla fr. o. m.månaden näst efter den under vilken anledning till ändring har uppkommit. Inteheller denna regel finns del enligt kommittén skäl att ändra. 3.3Pension till utlandssvenskar och utländska medborgare 3.3.1Folkpension vid bosättning utomlands Kommitténpåpekar vid bedömningen av frågan om svensk medborgares rätt till folkpensionvid bosättning utomlands alt nuvarande 57-62-årsregel har kritiserats vidupprepade tillfällen. Ifrågavarande regel lår stundom den konsekvensen att enperson, som har varit yrkesverksam i under i stort sett hela sin aktivatid och därvid tjänat in rält till ATP, vid bosättning utomlands som pensionärkan gå miste om rätten till folkpension enbart på den grunden att han har varitborta från under något enstaka år från det femtiosjunde tilldet sextioandra levnadsåret. Medan en person i den beskrivna situationensåledes går miste om hela folkpensionen kan en annan person, som inte harutfört något förvärvsarbete över huvud taget i och kanske har vistalsutomlands huvuddelen av sitt liv men som uppfyller 57-62-ärsregelns krav, fåhel folkpension oavsett atl han är bosatt utomlands. saknas motiv för att skall svara för ett socialt gmndskydd för personer som är bosatta utomlands. Prop.1978/79:75 43 Såsom folkpensionssystemet är uiformat -utan krav på avgiftsbelalning,intjänande eller försäkringslid och med schabloniserade belopp för allapensionärer - är det enligt kommittén rimligt att man iakttar försiktighet dådet gäller åtaganden om utbetalning av folkpension vid bosällning utomlands. Mankan enligt kommittén inte heller borlse från den kritik som från andra utgångspunkterhar riktats mot 57-62-årsregeln, nämligen att den strider mot likstäilighetsprincipen.Denna internationellt vedertagna princip, som på andra områden av socialförsäkringslagstiftningenhar anslutit sig lill, innebär i delta sammanhang att medborgare i ett annalland skall likställas med svensk medborgare när det gäller rätl lillsocialförsäkringsförmåner. Kommitténbetonar att folkpensionen allljämt bör fylla den dubbla funktionen av socialtgrundskydd och gmndbelopp för ATP. torde det enligt kommittén varaklart alt det inte är möjligt - inte minst av ekonomiska skäl - att låta eneventuellt något mer fiexibel 57-62-årsregel omfatta alla som har varil bosattai . Kommittén anser att en lösning av problemet bör sökasi den metod som har använts i konventionen med .