prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — av djur påjordbruksfastighet eller i renskötsel- jordbruksfastighet eller i renskötselrörelseupptages till de värden, som rörelse upptages till de värden, somriksskatteverket enligt punkt/ femte riksskatteverketenligt punkt 2 femtestycket av anvisningarna till 41 § stycket av anvisningama till 41 §kommunalskattelagen (1928:370)se- kommunalskattelagen (1928:370) se- 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. 2 Senaste lydelse 1977:1173. nast har fastställt före utgången av del är som närmasl föregår laxeringsåret, eller - om sådani värde icke har fastställts för vissa djur - lill del allmänna saluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn tagas lill inkurans och prisfallsrisk. nasthar fastställt före ulgången av det år som närmasl föregår taxeringsåret,eller - om sådani värde icke har fastslällls för vissa djur - lill del allmännasaluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn tagas lill inkurans och prisfallsrisk. Skulderoch andra avgående poster i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5§. Hänsyn tages icke lill annan latent skatteskuld än ulskiftningsskatteskuld,såvida icke annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar. Omvärdet av tillgångarna i förvärvskällan överstiger beloppel av skulder ochandra avgående poster. Hr förmögenhetsvärdet av förvärvskällan nedsättas tilltrettio procenl av del överskjutande värdel. Om förvärvskällan innehaves medfideikommissräti. Hr dock nedsättning ske till tjugo procenl av sisinämndavärde. Beslämmelsernai femte stycket H icke leda till all förmögenheisvärdet av förvärvskällan sättslägre än till vad som molsvarar värdel av sådana fastigheter i förvärvskällan,som tillhöra ägaren av denna, efter avdrag förde skulder som belöpa pä dessafastigheter. Härvid skall som värde av jordbruksfastighet upplagas fastighetenslaxeringsvärde minskal med den del av det taxerade byggnadsvärdet som avserekonomibyggnader och som värde av fastighet i rörelse del laxerade markvärdet.På fastigheterna skall anses belöpa så stor del av skulderna i förvärvskällansom nu angivna värde av fastigheterna utgör av del sammanlagda värdet avtillgångarna i förvärvskällan. Sistnämnda värde beräknas med hänsyn till fastigheternashela taxeringsvärde. Bestämmelserna i detta siycke tillämpas icke påförvärvskälla som innehaves med fideikommissräti. Bestämmelsernai denna anvisningspunkt lillämpas även när förvärvskällan innehaves indireklgenom förmedling av juridisk person. inkomstbeskattning åinjutes enligl bestämmelserna om skogskonto eller investeringskonto för skog, upptagas till halva värdet. Har medel avsatts till fond för särskilt ändamål enligt föreskrift i lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningen medgivits för 3.Medel, för vilka uppskov med 3. Medel, för vilka uppskov med inkomstbeskattningåinjutes enligt bestämmelserna om skogskonto, upphovsmannakonto eller invesleringskontoför skog, upptagas till halva värdet. Har medel avsatts till fond för särskiltändamål enligt föreskrift i lag ellerannan författning och har avdrag vidinkomstberäkningen 3Senaste lydelse 1974:1055. 1978/79:210 74 avsättningen.Hr halva del avsatta medgivits föravsätlningen, får halva beloppel upptagas som skuld. det avsatta beloppel upplagas som skuld.Är fordran för sin lillkomsl gjord beroende av elt villkor, som är ovisst,antingen i den meningen all det är osäkert, om den såsom villkor bestämdatilldragelsen kommer att inlräffa, eller i den meningen att del visserligen ärsäkert, att tilldragelsen skall inträffa, men ovisst när, skall fordringen ickemedräknas. Däremoi har den omständigheten, alt fordran, som löper ulan ränta,ännu ej är förfallen lill betalning, betydelse endast för beräkningen av dessförhandenvarande värde (4 §). Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denhar kommil ul från trycket i , och lillämpas förstagången vid taxering. 1978/79:210 75 Lagom ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst Härigenomföreskrivs atl 3 § 3 och 4 mom. lagen (1951:763) om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst' skall ha nedan angivna lydelse. I fråga om inkomsi av rörelse skola lagens bestämmelser gälla endasiföljande intäkter, nämligen: 1) intäkt genom vetenskaplig, 1) inläkt genom vetenskaplig, litterär, konstnäriig eller därmed litterär, konstnäriig eller därmed jämföriig verksamhei; jämföriig verksamhei, under förut sättning au intäkten inte föranlett uppskov med beskattning enligt lagen (1979:000) om upphovsmannakonto; 2) intäkt vid överiålelse avhyresrätt samt av varumärke, firmanamn och andra liknande rältigheler avgoodwills natur; 3) intäkt i form avengångsersättning, som erhållits på grund av avbrotts-försäkring eller såsomskadestånd eller dylikt för inkomstbortfall i rörelsen till följd avexpropriation, rekvisition eller annal liknande förfarande; 4) inläkt i form avengångsersättning vid avyttring av patenträtt eller liknande rättighet saml vidavyttring eller avlösning av rält till royaliy, alll under förutsättning altavytiringen eller avlösningen skett i samband med överiålelse, upplåtelse ellernedläggande av rörelse; 5) intäktvid avyttring, i samband med överlåtelse, upplåtelse eller nedläggande av rörelse, av för stadigvarande bruk i rörelsen avsedda maskiner eller andra inventarier, vilka icke vid beräkning av värde minskningsavdrag hänföras till byggnad, samt av andra varor och produkier i rörelsen än ovan vid 4) avses; saml 6) intäkt,som uppkommit därigenom atl avsättning till särskilda investe ringsfonder för föriorade inventarier och lagerlillgångar eller för avyttrat fartyg eller till särskild nyanskaffningsfond återförts till beskattning under sådana förhållanden atl, därest det återförda beloppet i stället utgjort köpeskilling för tillgångarna i fråga, köpeskillingen enligt 5) ovan skulle anseits såsom ackumulerad inkomst, dock all ränta som lillägges det återförda beloppel icke skall anses utgöra sådan inkomsi. denna lag stadgas om överiålelse, upplåtelse eller nedläggande av ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:860. 2 Senaslelydelse 1974:860. rörelse skall äga molsvarande lillämpning beträffande rörelsefilial och rörelsegren. 4 mom. 1 fråga om inkomsi av lillfällig förvärvsverk- samhel gäller lagens beslämmelser, såviii avser realisalionsvinst, vid avyttring av aktie eller andel i bolag vars aklier eller andelar vid tiden för avytiringen //// huvudsaklig del ägdes eller på därmed jämförligt säll innehades - direkl eller genom förmedling av juridisk person - av en fysisk person eller ett fåtal fysiska personer och förvärvals lidigare än före avytiringen, samt sådan vinst vid avyttring av fastighet som avses i 2 § lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisalionsvinst eller som lill mer än hälften uigörs av återvunna avdrag för värdeminskning av den avyttrade fasligheten. 4 m o m . I fräga om inkomst av tillfälligförvärvsverksamhelgö//ö lagens beslämmelser, såvitt avser realisationsvinst,vid avyttring av aktie eller andel i bolag vars aklier eller andelar vid lidenför avytiringen ägdes eller innehades på sätt som anges i 54 i) femte stycketkommunalskaltelagen (1928:370) och förvärvals tidigare än föreavytiringen, saml sådan vinsl vid avytiringen av fastighel som avses i 2§ lagen(1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst eller som lill merän hälften utgöres av återvunna avdrag för värdeminskning av den avyttradefastigheten. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den har kommit ut frän trycket i Svenskförfattningssamling. 3 Senasle lydelse 1978:973. Lag om ändring i lagen(1960:63) om rätt till förlustutjämning vid Härigenom föreskrivsalt punkt I av anvisningarna till 2 § lagen (1960:63) om rätt tillföriustuljämning vid laxering för inkomst' skall ha nedan angivna lydelse. Föriust, som berättigartill förlustavdrag, skall beräknas på grundval av den för föriusiåret avgivnasjälvdeklaralionen. Om utredningen det föranleder, måförlusten likvälbestämmas till större eller mindre belopp än deklarationen utvisar. Däiyid mädock avdrag för värdeminskning eller dyl., vilka äro av beskaffenhet atl kunnaförskjutas från till ett annat eller vilka avse tillgång, vid varsförsäljning eventuell vinst skall bedömas enligt reglerna för skattepliktigrealisationsvinst, ävensom avdrag för värdeminskning å byggnad, som utgörlagertillgång, /cA* tillgodoräknas den skaltskyldige med större belopp än hanyrkat i deklarationen för föriusiåret. Till värdeminskningsavdrag av hithörandeslagräknas bland annal avdrag för värdeminskning å byggnad, å sådana maskiner ochandra inventarier vilka avskrivas enligt reglerna för planenlig avskrivning, åpatenträtt eller liknande tidsbegränsad rättighet och å varumärke, firmanamneller andra rättigheter av goodwills natur ävensom avdrag för minskning avskogs ingångsvärde. Förlust, som berättigarlill förlustavdrag, skall beräknas pä grundval av den för föriusiåret avgivnasjälvdeklaralionen men får bestämmas lill större eller mindre belopp än vaddeklarationen utvisar. Avdrag för sådan värdeminskning eller dyl. som kanförskjutas frän etl är till ell annat eller som avser tillgång, vid varsförsäljning eventuell vinst skall bedömas enligl reglerna för skattepliktigrealisationsvinst, och avdrag för värdeminskning av byggnad, som utgörlagertillgäng,./öV dock inte tillgodoräknas den skattskyldige med större beloppän han har yrkat i deklarationen för föriusiåret. Till värdeminskningsavdrag5om nu sagts räknas bl. a. avdrag för värdeminskning av byggnad, av sådanamaskiner och andra inventarier som avskiivs enligt reglerna för planenligavskrivning, av patenträtt eller liknande tidsbegränsad rättighet och av varumärke,firmanamn eller andra rättigheter av goodwills natur och även avdrag förminskning av skogs ingångsvärde. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:53. 2 Senaste lydelse 1967:753. Harinvesteringsfond, särskild nyanskaffningsfond eller fond för åler-anskaffningav fastighel återförts till beskallning, skall vid beräkning av den förlust,som berättigar till förlustavdrag, bortses från del belopp, som på grund avålerföringen upptagits såsom skattepliktig intäkt, dock endast i den män dettabelopp inrymmes i den för förluståret fastställda beskattningsbara inkomstenminskad, i förekommande fall, med garaniibelopp för fastighel. Harsärskild nyanskaffningsfond eller fond för åleranskaffning av faslighet ellerannan investeringsjönd än allmän investeringsfond återförts lill beskallning,skall vid beräkning av den föriust, som berättigar till förlustavdrag, bortsesfrån del belopp, som på grund av ålerföringen upptagits som skattepliktiginläkl. Vad nu sagts gäller endasi i den mån det till beskattning återfördabeloppel Iniyms i den för förluståret fastställda beskattningsbara inkomslenminskad, i förekommande fall, med garaniibelopp för fastighel. Dennalag iräder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denhar kommit ut från trycket i . Lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen Härigenom föreskrivs au 7§ lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning' skall ha nedan angivna lydelse. Avdragmedges icke, om mer än hälften av bolagets aktier vid uidel-ningstillfälletägdes eller på därmed jämföriigt sätt innehades av svenskt aktiebolag, svenskekonomisk förening eller utländskt bolag. Vid tillämpning av första styckel medräknas icke aktie somtillhör förvahningsföretagsom avses i 54 § fjärde styckel kommunalskattelagen, om sådant företag, iförekommande fall jämte bolag och förening som med hänsyn tilläganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses slåföretaget nära, innehade mindre än hälften av samdi-ga aktier i bolaget, utländskt bolag, om skatt enligl kupongskaitelagen(1970:624) skall erläggas för utdelningen till det utländska bolagel med helteller nedsatt belopp, eller annat bolag eller annan förening som är skattskyldig förutdelning på aktien. Avdrag medges inte för utdelning på aktier som vidutdelningstillfällel ägs av a) svensktförvaltningsföretag, om det sammanlagda röstetalet för förelagets aktier i detutdelande bolaget - i förekommande fall tillsammans med aktier tillhöriga bolagoch förening som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriskaförhållanden kan anses slå företaget nära - motsvarar mer än hälften avröstetalet för samtliga aklier i bolaget, eller b) svensktaktiebolag etter svensk ekonomisk förening som inle avses under a), om detsammanlagda röstetalet förförelagets aktier i del utdelande bolaget motsvararen fjärdedel eller mer av röstetalet för samlliga aktier i botaget ochföretaget inte visas vara skattskyldigt för indelning på aktierna. Avdragför utdelning pä sådana aktier i det utdelande bolagel som inte avses i förstaslyckel medges under förutsättning att minst hälften av dessa aktier ägs av ettetter flera av följande slag av aktieägare: a) annan än svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk föreningeller utländskt bolag. ' Senaste lydelse av lagens rubnk 1978:955. 2 Senaslelydelse 1978:955. Vidlillämpning av denna paragraf anses aktie, som äges av en av bolag eller föreningbildad pensions- eller annan personalstiftelse, innehavd av bolaget ellerföreningen. b)förvahningsföretag som inte omfattas av första stycket a), c)svenskt aktiebolag ellersvensk ekonomisk förening som visas vara skattskyldigför utdelning på aktierna,och d) ulländsklbolag söm skall erläg ga skalt enligt kupongskaitelagen (1970:624) för utdelning på aktierna med helt eller nedsatt belopp. Vidtillämpning av denna paragraf anses aktie, som ägs av en av bolag ellerförening bildad pensions- eller personalstiftelse, innehavd av bolaget ellerföreningen. förstås sådant företag som avses i punkt 1andra styckel av anvisningarna Ull54 § kommunalskatlelagen (1928:370). Dennalag träder i kraft fyra veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift pä den harkommit ut från trycket i . De nya beslämmelsernatillämpas i fråga om utdelning på aktie som har utgivits i samband med bolagsbildande, om bolaget har anmälts för registrering efter utgången av ,och i fråga om utdelning på aktie, som har utgivits i samband med ökning avaktiekapital, om beslut om ökningen har anmälts för registrering efter nämndatidpunkt. 1978/79:210 ' ' 81 Närvarande:statsministern , ordförande, och slalsråden , ,, , , , , , , , ,De , , , , Föreiagsskaiteberedningen(Fi 1970:77)'överiämnade sitt slulbelänkande (SOU 1977:86 och87) Beskauning av förelag. I betänkandet analyserar beredningen olika former avföretagsbeskattning och sambandet mellan dessa. Betänkandet innehåller ocksäetl stort antal förslag om ändringar inom den nuvarandenellovinslbeskattningens ram. Jag avser alt i det följande inledningsvis ta uppfrågan om i vilken utsträckning neliovinsl-beskatlningen bör uigöra enkomponent inom företagsbeskattningen. Efter della principielll inriktaderesonemang kommer jag att behandla två delområden inom nettovinstbeskallningensram, nämligen dels företagens möjligheler lill resullaluljämning och uppbyggnadav obeskattade reserver, dels dubbel- och kedjebeskatining inom bolagsseklornsaml delar av syslemel för koncernbeskatining. Till prolokollel i della ärendebör som bilaga 1 fogas en sammanställning av beredningens belänkande och sombilaga 2 de delar av beredningens lagförslag som behandlas i propositionen.Belräffande nu gällande regler för beskallning av företag saml beredningensnärmare överväganden hänvisas lill betänkandet. Efterremiss har yitranden över betänkandet avgetls av bokföringsnämnden,, bankinspektionen, försäkringsinspeklionen, riksrevisionsverkel,, allmänna ombudet för mellankommunala mål (AO),arbelsmarknadsslyrelsen, , kammarrätterna i Slockholm ochGöieborg,samtliga länsslyrelser,centralorganisationen /SR, Föreningenauktoriserade revisorer (), Föreningen 'Ledamöter vid avgivande av betänkandet var riksdagsledamoten ,ordförande, riksdagsledamoten , regeringsrådet , fil.lic. , professorn , ombudsmannen ,riksdagsledamoten , andre vice talmannen , riksdagsledamotenJohan A. , tulldirektören listad och docenten . 6Riksdagen 1978/79. 1978/79:210 82 dearkitekter (), , Konslnäriiga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd (KLYS), sladshypotekskassa. Kooperativaförbundel (KF), i (LO), ,(), Sporlslugefrämjan-del, Slyrelsen för tekniskuiveckling(STU), . (),. (), . Svenska konsultföreningen.Svenska organisalionskon-sulters förening (SÖK), Svenska revisorsamfundet.Svenska sparbanksföreningen. , , , ,föreningsbankers förbund, , Sverigeshaniverks- och induslriorganisalion (SHIO) och ,, , , , , . (), () och Trädgårdsnäringens riksförbund.Skrivelser har även inkommit från Delegationen för företagens uppgiftslämnande(DEFU), , och några ytteriigareorganisationer samt ell antal förelag. Länsslyrelseni har till sitt yttrande fogat ett yttrande frän lokalaskattemyndigheten i fögderi. Länsslyrelsen i län har tillsitt yttrande fogat yttranden frän i sydöstra , Kalmarläns handelskammare. i södra resp. norra ochKalmar läns landsting. Länsslyrelsen i har lill sill yttrandefogat etl yttrande från lokala skattemyndigheten i fögderi. Länsslyrelseni har lill sitt yttrande fogat ett yttrande frän handelskammare.Länsstyrelsen i har bifogat etl yttrande från Västerbottenshandelskammare. LRF och föreningsbankers förbund åberopar utlåtandeav Lantbrukarnas skattedelegalion. LO har till sitt yttrande fogat yttrandenfrån . SAF, , . , , , samtSveriges redareförening hänvisar till yttrande av Näringslivetsskattedelegation. , grossistforbund och inkommit med egna yttranden. hartill sitt yttrande fogat ell uttalande av Svenska väslkustfiskarnascentralförbunds årskongress 1978. SHIO och hänvisarjämte sitt egel yttrande till en bifogad rapport från SHIO:s skatlekommitié1977. 1978/79:210 *' 83 Ensammanställning av remissyttrandena över de delar av betänkandet som tas upp ipropositionen bör fogas till protokollet i detia ärende som bilaga 3. 2Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna synpunkter Medföretagsbeskattning avses vanligen i första hand den pä nettovinsten baserade inkomstskall som eriäggs av aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra juridiska personer som bedriver näringsverksamhet. I begreppet företagsbeskattning inryms emellertid också inkomstbeskattning av enskilda rörelseidkare och jordbrukare (egenföreiagare). Som företagsbeskattning kan därutöver räknas olika former av brultoskaller inom företagssektorn. Utmär kande för bmttoskalterna är att de - till skillnad mol inkomstskatten - utgår oberoende av förelagets resultat. Brultoskallerkan tas ut antingen med företagens intäkter eller med deras kosinader som bas.En brutioskall kan vidare vara generell eller selektiv. Med generellabruttoskatier menas i princip skatter som gmndas på samlliga intäkter ellerkosinader medan de selekliva skatterna träffar endast vissa av dem.Brultoskaller som tas ut med kostnaden för en eller flera produktionsfaktorersom bas brukar också kallas produktionsfaktorskatler. Mervärdeskatten, som grundarsig pä företagens förädlingsvärde, utgör närmasl elt exempel pä en generellbruttoskatt som tas ut på intäkterna. Kategorin produktionsfaktorskatterrepresenteras i dagens skattesystem främst av arbetsgivaravgifterna. Enhuvuduppgift för företagsskatteberedningen har varil att diskutera effeklernaav och de inbördes sambanden mellan inkomstskatten (neiio-vinslbeskattningen)och olika bruttoskatier. Beredningens diskussion mynnar ut i slutsatsen att delnuvarande inkomstskattesystemet bör behällas. I fråga om aktiebolag ochekonomiska föreningar innebär detta att inkomsten i princip skalldubbelbeskattas, dvs. vinsten skall beskattas först hos aktiebolaget ellerföreningen och därefter, när utdelning sker, hos aktie- eller andelsägaren. Fören inkomstbeskattning av aktiebolag m. fl. lalar enligl beredningenfördelningspolitiska motiv och önskemålet om neutralitet mellannäringsverksamhet som bedrivs i bolagsform och verksamhet som bedrivs ulanförmedling av juridisk person. Beredningen framhåller vidare att förelagensinkomstbeskattning har stor betydelse genom all den kan utformas så att denstimulerar den ekonomiska tillväxten. Systemet ger dessutom statsmakternamöjlighet att, tillsammans med andra ålgärder, vid behov stimulera eller dämpaaktiviteten inom näringslivet genom att ändra reglema för beräkning avskatteunderiaget. Dentotala inkomstbeskattningen för aktiebolag m. fl. bör enligl beredningensuppfattning behållas ungefär pä den nivå som följer av nuvarande Prop.1978/79:210 84 regler.Några regler med direkl syfte au skärpa eller lindra egenlorelagarnasskattebelastning föreslås inle heller. Inom ramen för ett sålunda i principoförändrai ullag av inkomstskatt lägger beredningen emellertid fram förslag omomfattande ändringar i reglerna för beräkning av den skattepliktiga inkomslen.Jag återkommer i del följande lill vissa av dessa förslag. Beredningenföreslår inte något större ingrepp i brullobeskailningen. Sålunda avvisastanken på all utvidga underlaget för mervärdeskatten genom atl i högre grad änf. n. skaliebelägga investeringarna. Vad gäller arbelsgivaravgifter uttalarberedningen som sin principiella mening att dessa bör reserveras förfinansiering av de kosinader som svarar mot förmånerna. Beredningen anför ocksåatt hänsynen till kommunernas ekonomi moiiverar försiktighet vid utnyttjande avarbelsgivaravgifter som en mer allmän finansieringskälla för den offentligasektorn. Beredningenlägger inte fram någol förslag om s. k. generaliserade arbetsgivaravgifter(allmän produklionsfakiorskatl), dvs. avgifter som skall träffa såvälförvärvsinkomster (löner m. som andra inkomster (t. ex. kapitalinkomster).En utvidgning av underlaget förde traditionella arbetsgivaravgifterna föreslåsdock. Enligl beredningen bör sålunda värdel av bilförmån - i likhel med vad somf. n. gäller beträffande förmån av fri kost och logi - räknas in i underiagetför beräkning av arbelsgivaravgifter. Beredningensuppfattning all inkomslskallesyslemel även i fortsättningen bör uigöra enviklig komponent av företagsbeskattningen har inle mött någon kritik vidremissbehandlingen. Bland remissinstansema råder således allmän enighel om allsåväl de juridiska personerna som egenföretagarna skall inkomstbeskaltas föröverskottet på sin näringsverksamhet. All aktiebolagens och de ekonomiskaföreningarnas vinster skall - i den mån de delas ul - dubbelbeskattas härocksågodtagits eller lämnats ulan erinran av flertalet remissinslanser. Detsammagäller förslaget atl uttaget av inkomstskatt inom förelagssektorn skall vara istort sett oförändrai. I några remissyttranden, däribland det som avgivits avnäringslivels skattedelegalion, anförs emellertid all dubbelbeskattningen avutdelad vinst bör slopas. Enligt delegationen bör detta ske genom införande avett s. k. avräknings-system, dvs. enligl de regler som i stor utsträckninglillämpas inom EG-området. Vadgäller bruttoskatier föresläs i några remissyttranden - under hänvisning tillreservationer till beredningens betänkande - all en allmän s. k.produklionsfakiorskatl skall införas. Liknande förslag har lämnats i motionertill del nu pågående . Den föreslagna produkiionsfaklorskalien skall iprincip baseras på summan av företagens lönekostnader och brutto-vinster. Medbrutlovinst avses vinslen efter skatt men före vinstdisposiiioner i form avökning av lagerreserv och fondavsättningar. Genom ökning av skatteuttaget hosföretagen anses löntagarnas inkomstskattebelastning - och därmed även derasanspråk på nominella lönehöjningar - kunna minskas. Risken för inflatoriskaeffekter blir därigenom, hävdas det, mindre än om 1978/79:210 85 sammaskattebelopp skulle tas ut genom höjning av inkomsi- eller mervärdeskallen. Föregen del vill jag till en början slå fast att jag delar beredningensuppfattning att inkomslbeskatlningen av förelag skall behållas och atl detsammanlagda uttaget av sådan skall från företagssektorn bör vara i stort selloförändrat.