prop · G20365 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:65 Regeringens proposition omändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att en särskild arbetarskyddsavgift på 0,03 procentenheterskall uttas i enlighet med vad som lidigare anmälts i prop.1977/78: 101. 1Riksdagen 1978/79. 1978/79:65 2 Lag om ändring i lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgift Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgifi skall ha nedanangivna lydelse. 5 §' För ett vart av åren 1976 och För ell vart av åren 1976, 1977 1977 skall arbetarskyddsavgift utgå och 1979 skall arbetarskyddsavgift med ytterligare tre hundradels pro- utgå med ytterligare tre hundradels cent av lönesumman enligt 3 §. procent av lönesumman enligt 3 §. Förhöjd avgift skall dock ej erläg- Förhöjd avgift skall dock ej eriäg gas av kommun eller landstings- gas av kommun eller landstings kommun, kommun. Genomtilläggsavgiften influtna medel skall föras till en fond benämnd fonden förarbetsmiljöförbättringar, som förvaltas enligt grunder som regeringenfastställer. Medlenskall enligt särskilda bestämmelser användas för att bekosta ränlelätinader ochtäcka vissa andra kostnader i samband med statligt kreditslöd för arbelsmiljöförbättringar. Dennalag träder i kraft den 1978/79:65 i Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , De , , , , ,Bondeslam. Sedanden finns särskilda stimulansätgärderllir arliels-miljöföi bättringar, garanlilån för arbelsmiljöförbättringar.Dessa är i första hand avsedda för mindre och medelstora företag (SFS 1975:632,ändrad 1978:82), beslutade (prop. 1975:66, SoU 1975: 16, rskr1975: 191) atl staten fick teckna garanti för län för att finansieraförbättringar av arbetsmiljön i dessti förelag. Garantin avsäg lan om högst lOOOOOkr. Länen skulle löpa pä med amorieringsfria.För att stimulera föietagen till arbetsmiljöfiirbätiringar beslöts också attstaten skulle betala ränian . Det statliga garantiåtagandelskulle avse totalt 200 milj. kr. den I september 1975-den 31december 1976. Vid utgången av hade garantier endasltecknats för knappt 55 milj. kr. och beslutade (prop.1976/77:35, SoU 1976/77:20, rskr 1976/77:70) alt stödet, inom dess tidigareram av 200 milj, kr., skulle utgå även under är 1977. I förslag lill tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetårel1977/78 (prop. 1977/78: 101) föreslog regeringen bl.a. att slödel skulle utgåäven och atl ramen skulle utvidgas med ytterligare 100 milj. kr.samt att beloppet per företag skulle höjas till . godkändei förslaget i vad avsåg garanlilån för arbelsmiljöförbättringar (SoU1977/78:21, rskr 1977/78: 138), Lånegarantier tecknas sedan den för statensräkning av de s,k, utvecklingsfonderna i resp, län (SFS 1978: 19). Dessförinnantecknades de av företagareföreningen i länet. Som villkor för att garanti skalltecknas gäller all lånet avser förbättring av arbetsmiljön i redan befintliganläggning och atl möjligheter lill annan finansiering saknas. Låneansökan skallha tillstyrkts av de anställdas företrädare i skyddsfrågor. De kostnader som följer av garantilånesystemet beslår främsiav riinte-tl 1978/79. Kariong: S, 3, rad 13 Tillägges: (SFS - - - 1978:82). S. 3, rad 33 Stär: 197.V 3.59 :«: Rattad till; 1978: 19. l«>7S/79:6. nch ;idMiinisiiaiuiiiskosiii:idci samt kostnader för infriandenav ställda gaianiiei. F()i atl finansiera verksamheien inom den första ramen om200 milj. kl. togs for aren 1976 och 1977 ul en särskild avgift om 0,03 procent-cnhclcrenligt lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift (paragrafen införd 195:353). Medlenfördes till fonden för arbelsmiljöförbättringar. , komnuin ochlandstingskommun är undantagna från garanlisystemet. Staten har dock beUilat avgiftför ändamålet. För atl läcka de kostnader som skulle följa av att ramenutvidgades med 100 milj. kr. anförde föredraganden i piop. I977/7H: 101 all hansenare ämnade föreslå atl en särskild arbetarskydds:ivgift om 0,03 procenlenhelerskall las ul även för är I97'J, enligt de leglei" som gällde för åren 1976och 1977. Siaicns mdusiiivcik (SIND). som har tillsynen över verksamheien,har fortlöpande rapporterat utfiillei. Vid utgången av september månad h.idcuaiaiiiici icckntils om ca 245 milj. kr., fördelat påknäppt 3 900 företag med iippsktiiliiingsvis55 000 anställda. fanns hos ulvccklingsfoiidciiia 300inneliggande ansökningar om sammanlagt 22 milj. kl. Den htnsvisa loidelningenav beviljade resp. avslagna och inneliggande ansökningai per den 30 september1978 redovisas i följande labell. lordelning [>ii lan: . iy75-.3() sepl. 197S(belopp i I(KK)-tal kr.) I iin Hcviljadi.' anscikningtii Avslagnaansökningar Inneliggande ansök- ningar per den . 1978 Antal Belopp Anlai Belopp Anial Belopp Gal aniiläncn bc-gränsas inte till viss bransch.Tillverkningsindustrin har dock dominerat och svarar för 557i. av de beviljadeansökningarna under 1978/79:65 5 perioden den I september 1975-den 30 juni 1978.Reparations-, tvätteri-och annan serviceverksamhet svarar för ,byggnadsverksamhet för , varuhandel, restaurang- och hotellverksamhet för10% och övriga näringsgrenar sammantaget för . Ålgärderna avser huvudsakligen förbättring av ventilationoch luftrening, , saml förbättring av personalrum och sanitäraförhållanden, . I proposition 1977/78: 101 anförde föredraganden alt verksamheienmed dessa garanlilån borde utvärderas för att ge underlag förbedömningar om behovet av framtida stimulansåtgärder i syfte atl förbättraarbetsmiljön. SIND har sålunda på regeringens uppdrag sökt utvärderaeffekterna av verksamheien. Verkei framhåller i sin rapport atl utvärderingensomfattning fick begränsas p.g.a. tidsskäl och atl den därför inte kan göraanspråk på alt ge en hell representativ bild av låneformens effekter.Utvärderingen bör därför närmast ses som en översiktlig undersökning. Undersökningen omfattar 240 förelag. Varje utvecklingsfondhar, med utgångspunkt från ett frågeformulär, intervjuat företagsledning ochskyddsombud i tio slumpmässigt utvalda företag som respektive fond beviljat arbetsmiljögarantilån.I de fall där yrkesinspektionen eller annan tillsynsmyndighet har haft kontaktmed företagel, har även dessa besvarat vissa frågor. I det följande redovisas de huvudsakliga resultaten avundersökningen. Skyddsombuden anser sig vara initiativtagare till åtgärdeni fråga i av fallen, och att företagsledningen varit initiativtagare i 42%av fallen. Företagsledningen däremot anser att initiativet i av fallenkommit från ledningen och att initiativet i av fallen kommit frånskyddsombuden. Båda parter anser att tillsynsmyndigheten varit initiativtagaretill åtgärden i fråga i av fallen. Företagsledningen har i av fallen fått impuls tilldenna finansieringsform genom länets utvecklingsfond och genom direktulsändbroschyr i av fallen. Skyddsombudens främsta informationskälla har varitfacklig information (av fallen) samt massmedia (av fallen) och direktulsändbroschyr (av fallen). Mer än hälften () av företagsledarna anser attinvesteringen i fråga hade genomförts även utan finansiering med hjälp avgarantilånen. Däremot anser av de tillfrågade alt investeringen i frågakunnat tidigareläggas lack vare låneformen. av företagsledarna och skyddsombuden anser atldel fortfarande finns lika angelägna åtgärder kvar att genomföra i företagel,som de som finansierats med hjälp av arbetsmiljögarantilån. Företagen som ingick i undersökningen hade i genomsnitt 23anställda och hade beviljats arbetsmiljögarantilån med i genomsnitt 66000 kr.per förelag. Prop.1978/79:65 6 I samband med undersökningen sammanställdes också vilkaanledningar som legat till grund för beslut om avslag på inlämnade ansökningar. (Sammanlagt har av behandlade ansökningar, ca 550, lett till avslagsbeslut. )av avslagsbesluten grundas på alt ålgärderna i realiteten inte avsåg rena arbelsmiljöförbättringar.1 av fallen hade det sökande förelaget bankmässig säkerhet och kunde därmedinte beviljas arbetsmiljögarantilån. Företagets ekonomiska ställning ochlönsamhet var alltför svag i av de ansökningar som tett till avslagsbeslut. Det är nu systemet med garantilån för arbelsmiljöförbättringarinfördes för mindre och medelstora företag (prop. 1975: 66, SoU 1975: 16, rskr1975: 191). Möjligheten att på detla säU komma till rätta med brister iarbetsmiljön har utnyttjats av drygt 3 800 företag. Totalt har under periodenden 30 september 1978 garantier tecknats för nästan 245milj. Garantilånen har bidragit till att förbättra arbetsmiljön för mångatusen anställda i de mindre och medelstora företagen. () har på regeringens uppdraggjort en utvärdering av verksamheien med garantilån förarbetsmiljöförbättringar. Syftet med utvärderingen har varit atl ge ett bätireunderlag för en bedömning av behovei av framtida stimulansåtgärder förarbetsmiljöförbättringar. Utvärderingen kan enligt verket inte göra anspråk påatt ge en helt representativ bild av låneformens effekter utan den bör närmastses som en översiktlig undersökning. Företagsledning och skyddsombud i 240 avföretag som beviljats garanlilån har bl.a. intervjuals om vem som varitinitiativtagare till att investeringen i fråga kommit till stånd, om detfortfarande finns lika angelägna arbetsmiljöinvesleringar kvar att genomföra iföretagen, saml om låneformens betydelse för åtgärdernas genomförande. Jag delar SIND:s uppfattning atl utvärderingen börbetraktas som en översiktlig undersökning. Det kan därmed enligt min meninginte utgöra en tillräcklig grund för ett beslut om arbetsmiljögaranlilånensfortsatta existens. Jag vill ändå redovisa några av de resultat som harframkommit. På frågan om arbetsmiljöinvesteringarna skulle hagenomförts utan finansiering via arbetsmiljögarantilån, svarade mer än hälftenav företagsledarna ja. Av de tillfrågade företagen anser dock aU derasarbetsmiljöinvesteringar har kunnat tidigareläggas med hjälp av lånen. Undersökningentyder på att merparten av de investeringar som genomförts med hjälp avgarantilånen ändå skulle ha genomförts förr eller . Lånen synes såledesfrämst ha inneburil atl de berörda investeringarna lidigarelagts. Undersökningen visar vidare att skyddsombuden spelat enviktig roll när det gällt att ta initiativ till arbetsmiljöinvesteringar. 1978/79:65 7 skyddsombuden anser all de själva varitinitiativtagare lill investeringen i fråga, och att företagsledningen varitdel i av fallen. Företagsledningen å sin sida anser all skyddsombuden varilinitiativtagare i av fallen och företagsledningen själv i av fallen.Båda parter är eniga om atl tillsynsmyndighet genom föreläggande varil den som lagitinitiativ till den genomförda investeringen i av fallen. Det faktum atlskyddsombuden anser sig vara initiativtagare i nära hälften av fallen visarenligt min mening atl de anställda genom sina företrädare i skyddsfrågor fållökad möjlighet aU påverka arbetsmiljö, vilket också var ell av syftena när arbetsmiljögaranlilåneninfördes. SIND har isamband med aU resultaten av utvärderingen överiämnades till regeringen ävenbifogat synpunkter på låneformen från verket och tio utvecklingsfonder. Från SINDframhålls att erfarenheten visar att miljöförbättringar vanligtvis genomförs isamband med effektivitets- och produktionsslimule-rande investeringar.Stimulansinslagen i arbetsmiljögaranlilånen är enligt verket tämligen begränsadevarför låneformen i sig knappast lockar fram miljösatsningar som inte har ävenandra motiv och som förr eller senare ändå skulle kommit till stånd. Antaletlån är slorl som det genomsnittliga lånebeloppet är lågt. Dettamedför en betydande administrativ hantering. Det kan enligt verkels meningifrågasättas om denna står i rimlig proportion till effekten av insatserna.Enligt verkels mening bör finansieringen av arbetsmiljöinvesteringar kunnalösas inom ramen för nuvarande system för industrigarantilån och rörelselånfrån utvecklingsfonderna. Enligt vad jag erfarit kommer Lö i skrivelse lillregeringen framföra liknande synpunkter beträffande finansieringen av arbelsmiljöförbättringari de små och medelstora företagen. LO kommer vidare föreslå atl verksamhetenmed garantilån för arbelsmiljöförbättringar inte skall förlängas efter 1978 årsutgång. Frånutvecklingsfonderna framhålls dock all erfarenheterna av arbetsmiljögaranlilånenär goda. Följaktligen anser nio av de tio fonderna atl det finns skäl attförlänga tiden för systemets giltighet. Även hantverks- ochindustriorganisation - Familjeföretagen anser atl arbetsmiljögaranlilånenfungerat väl, men att ett osäkerhetsmoment ligger i atl det är fråga om entemporär lagstiftning. Organisationen hardärför i skrivelse till regeringenhemställt att låneformen borde permanentas. Av vad jagnu anfört framgår att meningarna om låneformen är delade. Jag är därför inteberedd att förorda en ytteriigare föriängning av verksamheten. Arbelsmiljöproblem återfinns på många olika arbetsställenvare sig de är stora eller små, har privata eller offentliga huvudmän. Delfinns därför enligt min mening principiellt ingen anledning atl särskiltprioritera vissa typer av företag. Om problemen i de små och medelstoraföretagen är så stora eller deras ekonomiska läge så ansträngt atl de anställdai dessa 1978/79: 65 8 företag löper risken atl få en sämre arbetsmiljö än sinakolleger på andra typer av arbetsplatser kan dock finnas skäl lill en annanbedömning. Jag har därför för avsikt atl senare inhämta regeringensbemyndigande atl lillsätla en uiredning med uppgift att bl.a. se över de småoch medelstora förelagens möjligheler all inom ramen för befintligakreditmöjligheter klara av sina arbetsmiljöinvesleringar. Jag vill i delta sammanhang framhålla atl kostnader förall förbättra arbetsmiljön måste ingå som en naturiig del av företagensproduktionskostnader. Del bör därför belalas av produktionen. har vidflera lillfällen slagits fast av , bl.a. i samband med behandlingen avförslaget lill arbetsmiljölag (prop. 1976/77: 149, SoU 1977/78: I, rskr 1977/78: 18). SocialuiskoUet anslöt sig i sitt betänkande också till föredragandensuppfattning atl samhället inte bör avlasta arbetsgivarna deras ansvar förarbetsmiljön. Jag övergår nu till atl behandla vissa frågor omfinansiering m. m. av den redan beslutade verksamheten med arbetsmiljögarantilån.I tilläggsbudget Il till statsbudgeten för /78 (prop. 1977/78:101, SoU 1977/ 78:21, rskr 1977/78: 138) behandlades bl.a. frågan omförlängning av systemet med arbetsmiljögarantilån. 1 propositionen anfördedåvarande chefen för att de kostnader i form avräntebefrielse, garantiinfrianden, administration m. m. som skulle uppståunder enligt gjorda beräkningar förskottsvis skulle kunna täckas av demedel som fanns innestående på fonden för arbelsmiljöförbättringar. För tidendärefter framhöll han emellertid atl fonden måste tillföras nya medel ochföreslog atl en särskild arbetsgivaravgift på skulle las utför enligt samma regler som gällde . Han anfördevidare att detta krävde ändring i lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgifi ochall han hade för avsikt atl senare återkomma i denna fråga. Med anledning häravförordar jag atl lagen ändras i enlighet med förslaget. Utvecklingsfonden i har i skrivelse tillstatens industriverk bl. a. anhållit om atl verkei skall föreslå regeringenalt amorteringstiden för arbetsmiljögaranlilånen skall föriängas från sju . Med anledning härav har SIND inkommii med en skrivelse till regeringen.I skrivelsen föreslår verket alt utvecklingsfonderna lämnas möjlighet, om altsynnerliga skäl föreligger, medge företag som beviljats arbetsmiljögarantilån föriängningav amorteringstiden med sammanlagt högst . Verkei anser atl denna ändringbör genomföras, även om låneformen inte förlängs och påpekar atl deinvesteringar som finansierats med lånen inte syfiar till atl förbättra detekonomiska utfallet av företagens verksamhet. Därmed ökas inte helleramorteringsförmågan på sätt som normalt sker vid företagsekonomiskt betingadeinvesteringar. Enligt industriverket är det troligt att lågkonjunkturen underde får återverkningar på amorteringsförmågan i många av de företagsom beviljats arbetsmiljöga- 1978/79:65 9 Vidare erinrar verkei om all mera fiexiblaregler beträffande amorteringsförhållandena för industrigarantilån ochrörelselån genom regional utvecklingsfond har trätt i krafl den . Jag har förståelse för de synpunkier som framförs avstatens industriverk beiräffande amorleringsförmågan hos de förelag sombeviljats arbetsmiljögarantilån. Efiersom vi ännu inte vet omamorteringsproblem kommer atl uppstå i dessa företag är jag dock inte bereddall nu föreslå en föriängning av amorteringstiden för lånen. Jag förordardärför all regeringen inhämtar bemyndigande atl få besluta omändring av lånens amorteringstid, om del visar sig att amoteringsproblemen blirbetydande för företagen. Med hänvisning lill vad jag nu har anföll hemställer jagatt regeringen föreslår all: 1. aniaga förslagtill lag om ändring i lugen (1971: 282) om arbelarskyddsavgifi m. m., 2. bemyndigaregeringen att, om den finner det påkallat, ändra de regler som gälleramorteringsvillkoren för garantilån för arbelsmiljöförbättringar under deförutsättningar jag angett i det föregående. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå alt antaga de förslag somföredraganden har lagt fram.