prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett borttagande av räntebidragen skulle därför förfierbosladshusens del innebära en allvarlig försämring av stödvillkoren.Efiersom kosinaden per lägenhet i fiertalet fall kraftigt understiger denbeloppsgräns upp till vilken bidrag ulgår med 35 96 skulle föriuslen avräntebidragen inle kompenseras av en höjning av del nuvarande absoluta takelförenergisparbidragel -/lägenhet. Jag förordar därför alt de nuvarandevillkoren för energisparbidrag och räntebidrag i samband med energispariånlämnas oförändrade såvitt gäller fierbostadshus. Mitt förslag i fråga omräniebidrag i dessa fall innebär således all de lägsia garanteraderäntesatserna förarbeten som påbörjas skall varadesamma som för , dvs. 5 96 för konventionellt beskattade ägare avflerbostadshus och i övriga fall. Tilldem som lillhör vissa inkomsisvaga grupper kan - om beloppet inte överstiger6000 kr. - ell s.k. särskilt förbättringslån utgå i stället för energispariånoch energisparbidrag. Del särskilda förbättringslånei är i sin helheträntefritt och slående. Med hänsyn lill beloppets förhållandevis måttligastorlek anser jag att det här inle finns samma behov som för energisparstödet iövrigi alt kunna differentiera subventionerna efter åtgärdernas art. Jagföreslår därför inga ändringar för de särskilda förbättringslå-nens del. Jagvill erinra om all en översyn av förbältringslångiv-ningen i desshelhet f n. pågår inom (jfr prop. 1978/79:100 bil. 16 s. 49). Enväsenilig grund för mitt förslag i fråga om den allmänna utformningen avenergisparstödet är all energisparverksamheien och olika åtgärdersenergisparunde effekier fortlöpande utvärderas. Resultaten från olika utvärderingarbör successivt kunna utnyttjas för en effektivisering av den pågåendeenergisparverksamheten och av de styrmedel som används. Prop.1978/79:115 13 samiidigivikligl all undvika tvära och läla otnkaslningar i stödsystemet. Bådemedborgarna och företagen måsie kunna planera sitt handlande och också kunnaförslå varför ändringar görs. 1 annat fall riskerar man atl förlora denspontana vilja all medverka som är en väsenilig förutsättning för allprogrammet över huvud tagel skall kunna genomföras. Ett mer aktivt UtnytQandeav styrmedlen får inte äventyra en fortsatt bred enighet i sirävandena att nåen mer effekliv energianvändning. Den lösning som jag har förordat i delföregående (avsniii 2.1) och som innebär all de ändringar som regeringenöverväger kan las upp lill diskussion i en delegation med pariamentariskförankring ger enligt min mening därvid stora fördelar. Vadjag nu har anfört innebär all jag anser atl en viss försiktighet är påkalladinför ändringar av de bidrag som ulgår. Inte minsl hänger della samman medall de kunskaper som finns om effekterna av olika energisparäigärder ännu ärganska begränsade. Vissa ändringar bör dock genomföras . Jag villdärför kon redogöra för vad jag avser att föreslå regeringen däresi riksdagenbifaller vad jag nu har föreslagil om stödets allmänna uiformning. Lånoch bidrag kan utgå även till sådana föQdåtgäVder som är direktföranledda av slödberätligade ålgärder, men som inte själva har någonenergibesparande effekt. Det viktigaste exemplet på sådana åtgärder är s. k.renoveringsåtgärder, t. ex. utbyte av fasadskikl och fönsier. Kosinaderna förutbyte av fasadskikl är ofta i samma storiek som kosinaderna för värmeisoleringen.Kosinaden för ulbyle till nytt treglasfönster överstiger avsevärt kosinaden föratt bättra isoleringen med en tredje ruta. Delta minskar väsentligt nyttan avsiödet från energisparsynpunkl. 1977/78:76 har också förutsatts allenergisparäigärder som förutsätter ulbyle även av andra delar skall utföras ihuvudsak först när ell sådani ulbyle ändå måsle göras. Det finns därför inteskäl alt i normalfallet ge stimulanser i form av bidrag även lill den del avkostnaderna som avser renovering. Jag kommer därför all föreslå regeringen allbidrag inle skall utgå lill sådana koslnader i samband med atl stöd lämnas lillarbeten för förbättring av värmeisolering. 1 forlsällningen kommer då lån ochbidrag all utgå lill kostnaderna för isoleringsarbeten samt lån, men intebidrag, lill kostnaden för den egenlliga renoveringen, t.ex. utbyte avfasadskikl och fönster. Somjag ålerkommer till i del följande avser bosiadsslyrelsen atl ändra reglernaför slöd lill fasad isoleringar så atl t. v. endasl hus med mer påtagligabrisler i isoleringen kommer att la slöd. Jag kommer i anslutning därtill atlöverväga att differentiera bidraget till isolering så all ägarna av sådana husstimuleras alt - när isoleringen väl utförs - mer än f. n. söka närma sig denisoleringsstandard som gäller som krav vid nybyggnad. Medundanlag för vad jag nu har redovisal kommer jag inle allaktualisera några ytterligare differentieringar av bidraget utöver vad som kankomma atl påkallas av sysselsältningsskäl i samband med utnyttjandet avplaneringsreserven. Jag avser alt forlsällningsvis hålla underrättad Prop.1978/79:115 14 omvilka ålgärder regeringen vidtar med stöd av del begärda bemyndigandet. Ändringarhar aklualiserals även i fråga om lill vilka ålgärdslyper slöd skall kunna utgåsaml vilka villkor sotn bör kunna ställas i satnband med stöd. Bosiadsslyrelsenhar således i anslutning till sin rapport förordal en översyn av reglerna förenergisparstödel så all vissa ålgärder av drifts- och underhållskaraklär -1,ex. tätningsåigärder och byte av oljebrännare - i vissa fall skall bli slödberätligade.Detta torde enligt slyrelsen vara nödvändigt för att sådana åtgärder skallvidlas i tillräckligt stor omfallning. Jag har i del föregående strukit undervikten av att sådana enkla åtgärder som ger stor omedelbareffekl utförs redan iell tidigt skede. Del finns därför siarka skäl atl inom energisparstödets ramstimulera även ålgärder av denna lyp. Fortsatta undersökningar behöver dockgöras av vilka ålgärder som i så fall bör komma i fråga. Som jag återkommertill i det föQande bör också vissa låneadmini-straliva frågor övervägas i dellasammanhang. Därvid kan vissa ändringar av grunderna för siödet komma attaktualiseras, vilka i så fall kräver medverkan. Enligt min mening finnsdet också i vissa fall skäl all kräva alt vissa energisparåtgärder uiförs ikombination med varandra. En rörutsäilning för atl Slöd skall utgå lill sådanaålgärder bör då vara all dessa uiförs med andra specificeradeåtgärder. 1 sådana kombinationer kan jusl vissa drifts- och underhållsarbetenkomma att ingå, efiersom de ofta är en förutsättning för all man fulll ut skallkunna dra nylta av sådana energi-sparåtgärder som slöds med lån och bidrag. Ävende frågor som jag nu har nämnt faller inom ramen för del av mig föreslagnabemyndigandet. De är dock, som framgått, inte av den arten atl de inom dennärmasi föreslående tiden kan föranleda några förslag till ändringar avreglerna för energisparstödet. Reglemaom lån och bidrag förutsätter en normering av de koslnader som far läggas lillgrund för beräkning av siödet saml en specificering av de krav på ulförande m.m. som skall vara uppfyllda för att slöd skall utgå. Dessa uppgifter bör somhiltills ligga på bosiadsslyrelsen. Del innebär att bostads-styrelsen har enceniral roll i sirävandena all fortlöpande effektivisera stödet. Slyrelsen har i sinrapport anmält atl den avser att skärpa de krav som gäller i fråga omtilläggsisolering så alt stödet förbehålls de byggnader där de slörslaenergisparvinsterna slår all hämta. slår enligt min mening väl i samklangmed de förslag somjag har redovisal i del föregående. Somjag har nämnt kan delhär finnas skäl att förstärka effekterna genom en samtidig ändring avbidragsvillkoren. Slyrelsenhar vidare för avsikl att slälla krav på typgodkännande som villkor för stödlill installation av lermosiatiska radiaiorventiler. Enligt min mening finnsdel all anledning all kräva alt den som tillverkar produkter som kaninstalleras med statligt stöd också är beredd all underkasta sina produkter Prop.1978/79:115 15 denfunktionskontroll som lypgodkännandeprövningen innebär. Genom alttypgodkännandeverksamheten numera är avgifisfinansierad finns inga ekonomiskahinder för att den byggs ul i takt med efterfrågan. Bosiadsslyrelsenhar slulligen anmäll all den avser alt göra vissa ytteriigare förändringar ochförenklingar av sina föreskrifter i anslutning till energisparstödet i avsiktatt effektivisera stödet och underiäita ansökningsförfarandet, vilkel jaghälsar med tillfredsställelse. Deenergibesparingar som har uppnåtts i befintliga byggnader kan i stora delarantas vara en direkl följd av energisparstödet. Vissa åtgärder skulleemellertid sannolikt ha blivit genomförda också utan stöd. Del innebär iprincip att samma totala energibesparing skulle ha kunnat uppnås med en lägretotal stödinsats. Om man vill uppnå sparmålet i energisparplanen med den dubblaambiiionen atl energisparåtgärderna ska vara effektiva somspareffeklen per stödkrona ska vara maximal kan följaktligen ell minskat stödtill åtgärder med relativt hög beräknad lönsamhet och därför med litetförväntat slimulansbehov aklualiseras. En sådan minskning skulle också begränsaden med stödet förknippade förmögenheisövertöringen till enskildafastighetsägare. Attmed någon precision förutse vilka invesleringsålgärder som skulle komma att bligenomförda utan energisparstöd är dock f. n. inte möjligt. En ändring av stödetskulle kunna la en negaliv effeki på energisparandel genom att vissa önskvärdasparåtgärder eventuellt inte skulle bli utförda. Deförändringar i energisparstödets inrikining som jag har förordal i delföregående syftar till atl i försia hand åsiadkomma ett mer effektivtenergisparande och en snabbare minskning av energianvändningen. Jag villemellertid betona all man närmare bör siudera frågan om den egenlligastimulanseffekten av stödet för olika slödberätligade ålgärder så atlsiörre hänsyn kan tas till nämnda kostnads- ochfördelnings-aspekter. Jagövergår nu lill vissa frågor som har samband med lånemyndighelernas hanteringav energisparstödet. Energisparlånenär ulformade som annuitetslån. Amorteringstiden är eller den kortare lidsom länsbostadsnämnden besiämmer. Nämnden skall därvid la hänsyn lillåtgärdernas omfattning och den tid som de kan nyttiggöras. Som jag har uttalati det föregående bör lånedelen av energisparstödel belraklas främsi som elllikvidiielsstöd. Vid låga lånebelopp medför en 20-årig amorteringstid atl deåriiga amorteringarna kommer atl uppgå till mycket små belopp. Kostnadema förlånehanteringen kommer därvid inte alt stå i någon rimlig proportion lilllåntagarens nytta av förmånen med en lång amorteringstid. Jag finner det därförangeläget all bosiadsslyrelsen - inom ramen för sill arbete med förenkling avbestämmelser och ruliner inom sitt ansvarsområde - överväger att lämnalänsbostadsnämnderna rekommendationer om hur låneliden bör avvägas motåtgärdernas omfallning. Ända sedan del nuvarande stödet infördes (prop.1974:69, CU 1974:21, rskr Prop.1978/79:115 16 1974:180)har gränsen lorden lägsta kostnad som berättigar till lån och bidrag legal vidI . Administrativa skäl lalar för all denna griins nu höjs. Som jag harniitnnl i det föregående finns det dock myckel som tyder på atl de störstavinsterna i minskad energianvändning på kort sikt står att vinna i lämligenenkla åtgärder,däribland viss drifts- och underhållsålgärder som nuöverhuvudtaget inte är slödberätligade. Samiidigi torde behovei av likvidiielsstödvara mindre uttalat vid mycket små åtgärder. En lösning som tillgodoser bådeintresset av administrativ förenkling och av atl la lill vara de möjligheteratt spara energi som de mindre ålgärderna bjuder kan ligga i all enförhållandevis måttlig höjning av grän.sen för lägsia kosinad kombineras medatt till arbeten av liten omlätining uigår endast bidragsdelen av stödet.Effektema av en sådan ordning saml vilka gränser som iså fall bör lillämpasbehöver dock övervägas närmare. Jag riiknar med aii dessa frågor kommer alt tasupp av bostad.ssiyrelsen i dess fortsatta arbeie med förenklings- ochrationaliseringsfrågor inom lånehanieringen. 1977/78:93 om riktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningenm. m. uttalade jag alt det kan finnas anledning att ytterligare prövamöjlighelerna lill decentralisering av beslutanderätten till kommunerna i olikalåne- och bidragsärenden. Jag anmälde samiidigi att dåvarande chefen förbostadsdepartementet tidigare hade aviserat att hon senare skulle komma attlägga fram förslag angående överförande av beslut i fråga om energisparstödlill kommunerna. Regeringen uppdrog den åt bosiadsslyrelsen attmed beakiande av vad som hade anförts i prop. 1977/78:93 belysa möjlighelernatill och kosinaderna för en deeeniralisering av beslutanderätten lillkommunerna i sådana låne- och bidragsärenden i vilka länsbostadsnämndernabeslutar som försia instans. Jag räknar med att bosiadsslyrelsen inom ramenför detta uppdrag kommer all redovisa överväganden även i frågor rörandeenergisparstödet. Jag vill här blott peka på sambandet med de frågor om ökademöjligheler för kommunerna att påverka långivningens inriktning som jagålerkommer till i del följande (avsnilt 3.1). 1samband med ändringar av de beslämmmelser som gäller vilka bidrags-satser somskall lillämpas eller vilka åtgärder som skall vara slödberätligadeaktualiseras vissa övergångsproblem. De arbeten för vilka lån och bidrag söksfår normall inte påbörjas före länsbostadsnämndens beslut. Lån och bidrag utgårvidare endast i mån av tillgång på medel. Detta innebär all de ärenden som äraktualiserade hos lånemyndighelerna sammanlagl kan avse räll belydandeinvesteringar. Det är naturligtvis ett iniresse ati de nya effektivitets- ochlönsamhetskrav som kommer till uitryck genom ändrade lånebe-siämmelser slällspå alla ärenden som är akluella för beslul. 1 annat fall kommer deneftersträvade effekliviseringen all kunna slå igenom försl efter lång lid. Avsamma skäl bör vidare de ändringar i beslämmelserna som jag har föreslagiteller aviserat i del föregående få slå igenom även i ärenden som Prop.1978/79:115 17 länsbostadsnämndernahar pröval före ikraftträdandet men efterden . Detta innebär att denya bestämmelserna bör tillämpas i ärenden i vilka beslut om bidrag eller lånmeddelas efter nämnda dalum. Har sådana beslul meddelats den 11mars-den 30 juni 1979 bör beslutet omprövas med tillämpning av de nyabestämmelserna senast i samband med beslut om utbetalning av bidrag och lån. Harsökanden däremot före fått tillstånd av länsbostadsnämndenatt påbörja arbetena innan bidrags- eller låneansökningen prövas ellerföreligger synneriiga skäl för påbörjandet bör äldre bestämmelser alhjämltillämpas. Den som i dessa fall flr bidrags- eller lånebeslut meddelal undertiden den 11 mars-den 30 juni 1979 bör dock ha möjlighet atl på begäran fåbeslutet omprövat med tillämpning av de nya bestämmelserna. Vadjag nu har anfört innebär - om det godtas - bl. a. all energisparbidrag intelängre utgår till sådana utbyten av fasadskikl och fönsier som påbörjas lillföQd av beslul efter den lOmars 1979. Vidare kommer räntebidrag inle längre attutgå i samband med energispariån lill småhus i de fall som beslul har meddelatsefter . Jagvill avslutningsvis under detla avsnilt beröra frågor om individuell mätningoch debitering av värme- och varmvaitenförbrukning. Energikommissionenföreslår atl ett system för bränsledebilering införs, så alt hyresgästernadebileras de fakiiska bränslekostnaderna. Systemet bör innefatta kontroll av atluppvärmningsanordningarna drivs så effektivt som möjligl och althushållningsåtgärder vidtas av fastighetsägarna. Flertalet av remissinstansernainslämmer i kommissionens förslag, men bl. a. () anför betänkligheter mol förslaget om det skall avsevarje individuellt hushåll. Enfråga som nära sammanhänger med det nyssnämnda förslaget om individuellbränsledebitering är individuell varmvatlenmätning. Kommissionen föreslår attde tekniska och ekonomiska problem som är förknippade med en övergång tillsådan mätning utreds. Förslaget om utredning stöd av remissinsianserna. Frånenergisparsynpunkl är del viktigt atl hyreslagen ulformas så att hyresvärdaroch hyresgäster uppmuntras att minska förbrukningen av bränsle förlägenheternas uppvärmning och varmvaiienförsörjning. Frågani vilken utsträckning man genom ändringar i hyreslagen kan åsiadkomma en ökadberedvillighet all minska konsumtionen av värme och varmvallen är förknippademed vilka möjligheler det finns atl så nära som möjligl anknytabränsledebiieringen till mätningar av hushållens faktiska förbrukning.Mätningarna bör, beroende på de lekniska och ekonomiska förutsättningarna,utföras individuellt eller i mindre kollektiv. De problem som rör bränsleklausulernasutformning och metoderna för atl fördela bränslekosinaderna behandlas f. n. avhyresrättsulredningen (Ju 1975:06). Vad gäller frågan om sådan mätning av värmeoch varmvatten krävs ytterligare kunskaper om de tekniska, ekonomiska ochadministrativa Prop.1978/79:115 18 förutsättningarna.Jag avser därför alt i annat sammanhang begära regeringens bemyndigande alttillkalla en särskild utredare med uppdrag all skyndsamt utreda frågan ommätning och debitering, individuellt eller i mindre kollektiv, av energi föruppvärmning och tappvarmvallenberedning. Uiredaren bör i första hand undersökatillgänglig leknik, besparingsmöjligheter samt ekonomiska och administrativakonsekvenser i samband härmed. 2.2.2Energisparstöd lill kommunala byggnader m. m. Energisparstödkan enligt förordningen (1977:346) om statsbidrag lill energibesparandeålgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. utgå tillenergibesparande åtgärder i kommunala och landslingskommunala byggnader samlvissa byggnader ägda av aktiebolag, ideella organisaiioner och kommunalastiftelser m. fl. Stödet ulgår till ålgärd som syfiar ttll bättre hushållningmed energi eller användning av annat bränsle än oQa vid uppvärmning av byggnad. Stödetutgår i form av bidrag med 35 96 av den kosinad som bosiadsslyrelsen godkännereller, om den slutliga kosinaden uppgår lill lägre belopp, av deltabelopp. Bidrag ulgår dock med högst för varje projekt. Del2 av - utvärdering avenergisparstödel -avser kommunala och landstingskommunala byggnader. Avrapporten framgår bl. a. föQande. UppföQningen avserbidragsgivningen från den tidpunkt då denna stödform infördes och omfattar defyra budgetåren 1974/75-1977/78. har bidrag beviljats medsammanlagt 85 milj. kr. Uppföljningen innefattar 3 655 beslut om bidrag. 80 96avser kommunala och landstingskommunala byggnader. Ca 3/4 av objekten ärskolor, kontor eller sjukhus. Av den uppgivna kostnaden hänför sig 3/4 lillvärme- och ventilationstekniska åtgärder och resterande 1/4 lilllilläggsisolering och övriga ålgärder. Den sammanlagda brutlobesparingen av deålgärder som har beviljats stöd anges i utvärderingentill /år. För /78 anges brutlobesparingen lill 0,31 TWhoch investeringsutgifien till ca 146 milj. kr. Någondirekl jämförelse med den spareffekt av ålgärder i bosläder som redovisas iutvärderingens del 1 kan enligt bosiadsslyrelsen inte göras. Dels avser stödettill kommuner och landstingskommuner m. fi. ålgärder i byggnader med myckelstörre besparingsmöjligheter än i bostäder, framför allt på uppvärmnings- ochventilationssidan, dels bygger de angivna besparingarna i kommunala ochlandstingskommunala m. fi. byggnader på uppgifter från sökandena. Redovisadesparresullai översliger för vissa ålgärder väsentligt de besparingsaniaganden som ligger lill grund för Prop.1978/79:115 19 Stödettill kommunala och landstingskommunala rri. byggnader ger enligtbosladsstyrelsens uppfattning en god stimulans lill energisparande åtgärder,och styrelsen framhåller avslutningsvis att verksamheten bör bibehållas med ihuvudsak nuvarande inriktning. Denuvarande reglema för siödet till energisparande ålgärder i kommunala ochlandslingskommunala byggnader m. m. innebär atl stöd inte utgår lill ålgärdersom syfiar lill minskad energianvändning i t. ex. tappvarmvattensystem ellerbelysningssystem. Bosiadsslyrelsen anför all fiera kommuner ochlandslingskommuner i ansökningar eller på annal säll har aktualiserat frågan ombidrag även till sådana ålgärder. Ansökningar har också kommii in beträffandeåtgärder i andra anläggningar än byggnader. Sådana ansökningar har enligtstyrelsen gälll solenergianläggningar för uppvärmning av simbassänger samlstyr- och reglemtrusiningar för molorvärmare vid parkeringsplatser, belysningför idrottsplatser m. m. Slyrelsen föreslår att stödet ulvidgas lill attomfatta sådana åtgärder. Liknandeförslag har förts fram av landstingskommun, Göleborgs kommunoch . Ävenjag anser atl energisparstöd bör kunna utgå även lill andra åtgärder somminskar energiförbrukningen i byggnader än sådana som har direkt samband meduppvärmning. Jag förordaratt regeringen-i likhet med vad jag har föreslagil ifråga om bostäder - inhämtar bemyndigande alt besluta omtill vilka olika former av åtgärder av detta slag som stöd skall kunna utgå. Kommunernasoch landsiingskommunernas insatser inom energisparomrädel är av väseniligbetydelse för energisparverksamheten. Deras byggnadsbestånd omfattar ell slorlanial olika byggnadstyper med skilda användningsområden. Många kommuner ochlandslingskommuner har visat ett aktivt intresse för att vidla energisparandeåtgärder och skaffat sig ökade kunskaper om del egna byggnadsbeståndetsenergistalus. Därigenom har en hög beredskap för all vidla dessa ålgärderuppnåtts. Förkommunala och landslingskommunala byggnader ulgår f n. energisparstöd endast iform av bidrag. Del innebär alt resterande kostnader för de energisparandeåtgärderna måsie täckas genom egel kapital eller genom upplåning påkrediimarknaden. Jag är inte beredd all föreslå atl nu gällande regelsystemändras. Enligt min mening bör emellertid det nuvarande stödet i vissa fallkunna kompletteras. Lånlill energibesparande ålgärder i kommunala och landslingskommunala byggnaderbör kunna lämnas i vissa fall när ålgärderna - ulöver de direkiaenergispareffekierna - har ell särskilt värde från utvärderingssyn-punkl samtkan ge ett förbättrat underlag för beslul om den framlida inriktningen avenergisparplanen och de olika stödformerna. Vidare bör åtgärderna utgöra led ien siörre energisparplan som riskerar atl annars inte kunna genomföras. Prop.1978/79:115 20 Förlånen börgälla i huvudsak de villkor som lillämpas för energispariån tillbostäder m. m. Räniebidrag bör dock inte utgå. Lånen bör ulbeialas av medelunder anslagel lill energibesparande ålgärder inom bosladsbesiåndet m. m. Delbör ankomma på regeringen alt besluta om dessa lån sami alt i övrigi föreskrivade villkor som skall gälla för lånen. 3Rådgivnings-, besiktnings- och demonstrationsverksamhet 3.1Kommunal information, rådgivning och besiktning Dentekniska rådgivnings- och besiktningsverksamheten är av stor betydelse förmöjligheterna all nå det uppställda sparmålet. En viktig förutsättning för atlden enskilde skall vara intresserad av all vidta energisparande åtgärder är atthan får lillräcklig information om vad som är möjligt och allmänt sett lämpligtalt göra. En väl fungerande rådgivnings-och besiktningsverksamhei gerfastighetsägare och andra berörda denna information. En utbyggd rådgivnings-och besiktningsverksamhet utgör vidare grunden för kommunernas ochstatsmakternas möjligheter att styra energisparverksamheten mot en effektivanvändning av energisparstödel. Erfarenhelernafrån den kommunala verksamheien på detla område har visat alt kommunerna måstegöra större insatser i början av sparprogrammet än i slulel. Kommunernasinsatser i inledningsskedet beslår huvudsakligen i alt skaffa sig kunskap ombyggnadsbeståndet i kommunen. Därigenom fårde underiag för all bedöma var enmer akiiv, uppsökande rådgivning och besiktning i försia hand bör sällas in. Genomlagen (1977:439) om energiplanering har kommunerna fåll ansvar för alti sin planering främja hushållningen med energi samt att verka för en säker ochtillräcklig energitillförsel. Lagen täcker såväl planeringen av kommunalverksamhet som kommunernas samhällsplanering.