prop · G203169 · 1978-12-31 00:00:00 — 2.4Bestämmelsema i marknadsföringslagen och Marknadsföringslagen(1975: 1418) har till ändamål att främja konsumenternas intressen i sambandmed näringsidkares marknadsföring av varor, tjänster och andra nyttigheter samtatt motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter ellernäringsidkare. Lagens centrala bestämmelser finns i tre generalklausuler. Avintresse i det här sammanhanget är främst bestämmelserna i 2 och 4 §§. Enligt2 § är det möjligt att förbjuda reklamåtgärd eller annan handling som företasvid marknadsföring av vara, tjänst eller annan nyttighet och som genom attstrida mot god affärssed eller på annat sätt är otillbörlig mot konsumentereller näringsidkare. I 4§ anges att förbud kan meddelas mot bl. a. saluhållande till konsument förenskilt bruk av vara, som på grund av sina egenskaper medför särskild risk förskada på person eller egendom. Detsamma gäller om varan är uppenbart otjänligför sitt huvudsakliga ändamål. Generalklausulenom otillbörlig marknadsföring ger i fråga om alla varor och tjänster påmarknaden stöd för förbud mot reklamåtgärder som exempelvis brister ivederhäftighet. Något ingripande mot själva saluhållandet av produkter som dyrkpistolertorde dock inte vara möjligt med stöd av denna bestämmelse. beslut (jfr avsnitt 2.5) har också fastslagits att inteheller regeln i 4 § marknadsföringslagen om produktsäkerhet utgör grund föringripande mot försäljningen av dyrkpistoler eller liknande verktyg. finns bestämmelser om försök, förberedelse, stämpling ochmedverkan till brott. Enligt23 kap. 2 § första stycket kan den som, med uppsåt att utföra eller främjabrott anskaffar, förfärdigar, lämnar, mottager, förvarar, fortskaffar eller tarannan dylik befattning med bl. a. dyrk eller annat sådant hjälpmedel, dömas förförberedelse till brott. Enligt 8 kap. 12 § är bl. a stöld och grov stöldstraffbelagt på förberedelsestadiet. För straffbarhet förutsätts uppsåt attutföra eller främja straffbelagd gärning. Gärningsmannen skall antingen självha uppsåt att begå brott eller äga kännedom om att annan har uppsåt att begåbrott. Det behöver dock inte vara fråga om ett visst bestämt brott. I36 kap. finns bestämmelser om förverkande av egendom och om annansärskild rättsverkan av brott. Enligt36 kap. 2 § gäller bl. a. att egendom, som har använts som hjälpmedel vid brottenligt , kan förklaras förverkad, om det är påkallat tillförebyggande av brott eller annars särskilda skäl föreligger. Prop.1978/79: 169 27 Enligt 36 kap. 3 § kan vidare föremål, som på grund av sinsärskilda beskaffenhet och omständigheterna i övrigt kan befaras komma tillbrottslig användning, förklaras förverkat. Att brott har begåtts är inte enförutsättning för denna bestämmelses tillämpning. För att ett förverkandeskall kunna ske är det emellertid inte tillräckligt att beskaffenheten i ochför sig är sådan att föremålet kan befaras komma till brottslig användning. Därulöverfordras att omständigheterna ger stöd för en sådan farhåga. Med stöd av bestämmelserna i kan det såledesvara möjligt att under vissa förutsättningar förverka dyrkverktyg. Någongenerell kontroll över handeln med dyrkverktyg kan man dock givetvis inte uppnåmed stöd av dessa bestämmelser. 2.5 Den kritiserade marknadsföringen av dyrkpistoler har ett företag i dyrkpistoler genom bl. a. annonser i dagspressen. hemställde i skrivelse den 14 februari1978 till att konsumentombudsmannen (KO) skulle pröva huruvidamarknadsföringen kunde anses stå i överensstämmelse med marknadsföringslagensbestämmelser. Enligt mening kunde en okontrolleradförsäljning av verktyg av detta slag leda till en ökning av antalet inbrott ibostäder och bilar med stora skadeverkningar som följd. 1 begärt yttrande till KO anförde bl. Denna dyrkpistol måste anses vara ett utmärkt hjälpmedelför upp- dyrkning av den typ av lås för vilken den är avsedd. Under en långföljd av år har all världens låsfabrikanter försökt att omkonstruera sina låstyper så att låspistolen icke skulle kunna användas för ett illegalt öpp nande,men något verksamt botemedel har icke framkommit förrän under de allra senasteåren. För att kunna handha och uppnå eftersträvat resultat meddetta dyrkverktyg krävs av utövaren viss kännedom om låskonstruktioner, kunnatillvarataga verktygets möjligheter och framför allt ha träning i pistolens handhavande. Pistolen kan användas endast för dyrkning av s. k. stiftcylinderlås.Den fungerar icke i skivcylinderlås, av t. ex. den typ som finns i de flestabildörrarna, kan icke dyrka ett i förekommande dörrlås av det finskafabrikatet och den kan ej heller användas för öppnande av de s. k. tillhållarlåsen. Stiftcylinderlås användes utan tvivel i av våravanliga lägenhets- och villadörrar. Denna låstyp förekommer också dock imindre utsträckning i kontors-, affärs- och lagerdörrar. Stiftcylinderlås ärockså mycket vanliga som hänglås, skåplås etc. Det finns t. o. m. vissa mindre kassaskåp som avlåses med stiftcylinderlås.1 vanligtvis förekommande stiftcylinderlås är av de svenska fabrikaten ,FAS och Låsbolaget. Här i landet förekommer en hel del utländska stiftcylinderlåsav bl. a. fabrikaten YALE, 1978/79:169 28 GAF,LIPS, BKS etc. Äldre såväl svenska som utländska stiftcylinderlås, somfortfarande finns i stor omfattning här i landet, är som regel mycket lätta attöppna med dyrkpistolen. Omvid användandet av pistolen personen i fråga är väl förtrogen med verktyget ochdetta medför att låset kan öppnas snabbt genom endast ett fåtal avtryckningaruppkommer med stor sannolikhet inga karaktäristiska spår efter dyrkningen. Omdäremot många avtryckningar måste ske för att låset skall kunna dyrkas uppuppstår på de i låscylin dern befintliga spärrstiftens undersida märken så attdet vid en kriminalteknisk undersökning kan föras i bevis att en dyrkpistolanvänts i låscylindern. Därvid krävs emellertid att cylindern tillvaratages inära anslutning till dyrkningsförfarandet. Har den till låset hörande nyckelnett flertal gånger fått verka i låset kan de specifika märkena suddas ut. Enmindre omfattande försäljning av dessa amerikansktillverkade dyrkpistoler harförekommit här i landet . Det är två här i Stockholmetablerade firmor som idkar engrosshandel med lås, verktyg och andraförnödenheter för låssmedsbranschen som också saluför dessa låspistoler.Försäljningen har emellertid endast skett till etablerade låssmeder och tillandra som bevisligen har haft legal användning av pistolen. De två firmorna ärAB , och , . Detfinns en gammal överenskommelse mellan dessa bolag och Stockholms-polisen attom minsta tvivel föreligger om vederbörande köpares lämplighet att innehadetta och andra dyrkverktyg då skall yttrande inhämtas. ställer bolagensina förfrågningar till eller . Medovanstående uppgifter är vår förhoppning att de av KO i skrivelsen framställdafrågorna har besvarats. Utöver detta vill dock lämnaytterligare kommentarer. Bevisligen har denna typ av dyrkverktyg använts vidinbrott och stöld. har vid någratillfällen kunnat bevisa att dyrkpistol använts vid illegala angrepp på lås.Även Stöldskyddsföreningen har kunnat iakttaga att dyrkpistolkommit till användning i stiftcylinderlås. Utöver detta kan nämnas att förnågra år sedan utfördes en hel del stölder ur de kassalådor, som finnesuppsatta i telefonkiosker och som avlåses med stiftcylinderlås och dessastölder möjliggjordes med tillhjälp av en dylik dyrkpistol. Omfattningen avinbrott och stöld som utföres genom begagnande av olika typer av dyrkverktygkan icke statistiskt bevisas. Tillvägagångssättet vid många av de inbrott ochstölder som utföres kan icke av polisens brottsplatsundersökare klarläggasbl. a. på grund av brist på tid, personal och andra resurser och det kan finnasskäl att antaga att en del av dessa ouppklarade brott utföres med hjälp av dyrkpistol. Stöldskyddsföreningenvill i detta sammanhang till KO framföra som sin uppfattning att det måsteanses vara absolut oförsvarligt att låta ett dylikt dyrkverktyg försäljas iöppen handel till vem som helst. KOyrkade, med stöd av 4 § första stycket marknadsföringslagen, hosmarknadsdomstolen förbud vid vite för företaget att saluhålla dyrkpistolentill privatpersoner. 14 § första stycket marknadsföringslagen föreskrivs bl. a. att näringsidkaresom till konsument för enskilt bruk saluhåller "vara, som på Prop.1978/79:169 > 29 grund av sina egenskaper medför särskild risk för skada påperson eller egendom" kan förbjudas att fortsätta därmed. Till utvecklingav sin talan anförde KO bl. bedriver under firma , . ,handel med lås och annan näringsverksamhet inom låsområdet. Han saluhåller en s.k. dyrkpistol med beteckningen PG 23. Pistolen är avsedd att begagnas som dyrkverktygför att öppna stiftcylinderlås. Pistolen är mekanisk och används genom att enpå pistolens framstycke fastsatt metalltunga förs in i låsetsnyckelkanal. Genom upprepade tryckningar på pistolens avtryckare meden måttlig belastning av låsets cylinderkärna i sidled upphakas låsets fjäderbelastadeöverstift, varefter låsets cylinderkärna frigörs och kan vridasom. Dyrkpistolen kan beställas per postorder till ett pris av . inkl.moms och frakt. har en omfattande annonsering av dyrkpistolenskett i dagspressen. Dyrkpistolen har också marknadsförts genom reklam somdistribuerats såsom masskorsband till bl. a. bensinstationer. Den har anmältstill av bl. a. som uttryckt oro för att enokontrollerad spridning av pistolen kan leda till en ökning av antalet inbrotti bostäder och bilar med stora skadeverkningar som följd. Enligt 4 § förstastycket första punkten marknadsföringslagen kan förbjudanäringsidkare att saluhålla en vara som på grund av sina egenskaper medförsärskild risk för skada på person eller egendom. Av förarbetena till lagrummetframgår att lagstiftaren avsett att förhindra försäljningen av varor i falldär skaderisken anknyter till själva varans konstruktion eller egenskaper. Ettförbud får å andra sidan inte innebära ett alltför långtgående ingrepp. Det ärdärför angeläget att genom sitt ställningstagande skaparklarhet om huruvida det finns möjlighet att ingripa gentemot den typ avskaderisk varom här är fråga. Av avgörande i ärendet, KO ./.Carlo Palombo med firma , beslut 11/1978, framgår att inteenbart varans konstruktion är av väsentlig betydelse vid bedömningen av skadebringandeorsaker. Den av saluförda dyrkpistolen är ett synnerligen effektivt ochlätt-manövrerat verktyg för att öppna det övervägande antalet lås av stiftcy-lindertyp.Denna låstyp är vanligast förekommande på bl. a. ytterdörrar till bostäder ochfritidshus. Stiftcylinderlås förekommer också som dörr-och rattlås på bilar. KOhar erfarit att den aktuella dyrkpistolen kan användas även beträffande vissakassaskåpslås. Enligt vad uppgett går av alla lås att öppnamed dyrkpistolen. Vad gäller innehav och försäljning av dyrkverktyg för uppdyrkningav lås är f. n. inga särskilda restriktioner uppställda. Att detta medförproblem från säkerhetssynpunkt har uppmärksammats i det av låsutredningen år1975 avgivna betänkandet "Konsumentskydd på låsområdet" (SOU 1975:19). 1 betänkandet föreslog utredningen lagstiftning inom låsområdet. förslag skulle innehav och tillverkning av bl. a. dyrkpistolerförutsätta auktorisation eller särskilt tillstånd. förslag haremellertid inte lett till lagstiftning. Mot bakgrund av det anförda är detenligt KOs mening uppenbart att ett okontrollerat saluhållande av dyrkpistolenskapar en avsevärd risk för att pistolen kommer till användning som hjäpmedelvid inbrottsstölder. Ur allmänhetens synvinkel sett kan det inte ligga någotintresse i att dyrkpistolen saluhålls 1978/79:169 30 tillandra än sådana näringsidkare som är seriöst verksamma inom låsbranschen. KOhävdar sålunda att den av saluhållna dyrkpistolen på grund av sinaegenskaper och med hänsyn till den uppenbara faran för att pistolen kommertill användning i brottslig verksamhet måste anses medföra särskild risk föratt enskilda kommer att drabbas av betydande egendomsskada. Frånkonsumentsynpunkt kan det följaktligen inte godtas att dyrkpistolen saluhållstill privatpersoner. Företagetbestred KO:s talan. Ibeslut ogillade talan. Dei 4 § marknadsföringslagen upptagna reglerna om produktsäkerhet har tilluteslutande syfte att stärka konsumentens rättsställning. Närmare bestämtriktar sig reglerna mot den fara för konsumenten som kan ligga i att hanförleds förvärva vara som är ofördelaktig ur synvinkeln av hans intresse; i 4 §första stycket första punkten är därvid fråga om vara som på grund av sinaegenskaper medför särskild risk för skada på person eller egendom. Sistnämndaregel inriktar sig med andra ord på vara som i nu angivet hänseende visar sigofördelaktig för förvärvaren själv eller någon annan inom hans intressesfärdärför att den avviker från vad han skäligen kunnat förvänta sig av densamma.Med hänsyn till vad här sagts är regeln tillämplig exempelvis på trappstege avhelt ostabil konstruktion, på bilbamstol som är klart otillräcklig för syftetatt vid bilolycka skydda bam i bilen (jfr beslut 10/1977) och vidare på leksak,t. ex. slangbåge, uppenbart ägnad att vålla kropps- eller egendomsskada vilkenpå ett eller annat sätt drabbar förvärvarens intressesfär (jfr beslut 11/1978).Alltjämt med hänsyn till vad ovan uttalats är regeln däremot inte tillämpligexempelvis på förskärare, stilett och yxa vilka visar sig ha normal skärpa ieggen; den egenskapen har förvärvaren just förväntat sig, och den stårföljaktligen inte i motsatsställning till hans intresse. Att förskäraren,stiletten och yxan kan brukas såsom livsfarliga vapen är ur synvinkeln av detkonsumentintresse, som ifrågavarande regel vill främja, ett ovidkommandeförhållande. Beträffande en dyrkpistol som den i ärendet aktuella kan ommöjligt i än högre grad sägas att den faller utanför regelns tillämplighet.Fungerar pistolen på förväntat effektivt sätt, svarar den i likhet medförskäraren, stiletten och yxan mot intresset hos den förvärvande konsumenten,och därtill kommer i detta fall ytterligare att varan, om konsumenten ellerannan skulle begagna den i illegalt syfte, inte i sig själv synes vålla skadautan endast möjliggör att skada uppstår genom ett därefter följandesjälvständigt handlande. Pågrund av vad sålunda upptagits finner att KOs i förevarandeärende väckta förbudsyrkande inte kan vinna bifall. 2.6Skrivelser till regeringen från och konsumentombudsmannen Rikspolisstyrelsenoch konsumentombudsmannen (KO) har i skrivelser till regeringen(respektive handelsdepartemen- Prop.1978/79:169 31 tet) och berört den iavsnitt 2.5 beskrivna marknadsföringen och beslut.Rikspolisstyrelsen har anfört bl. Dyrkpistolens konstruktion är inte ny och försäljning harskett under genom två låsgrossistfirmor i . Försäljningenhar tillgått så att intresserade låssmeder hos någon av grossistfirmorna beställten dyrkpistol och därefter har säljaren i varje särskilt fall gjort enbedömning av huruvida köparen varit tillräckligt pålitlig och etablerad inom låssmedsbranschenför att böra betros med innehav av en dyrkpistol. 1 tveksamma fall har säljarföretagetföre försäljning inhämtat uppgifter om köparen. Anledningen till bedömningenoch kontrollen i samband med försäljningen av dyrkpistolen har uppenbarligenvarit medvetenheten om att dyrkpistolen kan användas i samband med inbrott ochatt det därför var av intresse att så långt möjligt undvika att dyrkpistolerkom i orätta händer. Denna ordning synes ha fungerat tillfredsställande ochnågot intresse från allmänhetens sida att få möjlighet att anskaffa dyrkpistolhar inte kunnat förmärkas. 1 och med annonserna i dagspressen om försäljning av dyrkpistolentill allmänheten kom en debatt till stånd. Sålunda ifrågasattes från olika hålldet rimliga i alt göra dyrkpistolen tillgänglig för allmänheten, vilket manmenade kunde få till följd en ökad användning av dyrkpistolen i samband medinbrott och att detta skulle komma att direkt motverka de brottsförebyggandeintressena. vägrade t. o. m. att ta in annons omförsäljning av dyrkpistolen. I den uppkomna situationen vände sig flera bl. a.rikspolisstyrelsen till med begäran om attkonsumentombudsmannen skulle pröva huruvida försäljning av dyrkpistolen kundeanses stå i överensstämmelse med marknadsföringslagens bestämmelser. En sådanprövning ansågs angelägen främst ur brottsförebyggande synvinkel. Otvivelaktigt innebär försäljning av dyrkpistol tillallmänheten en ökad risk för att sådan skall komma till användning i sambandmed brott, främst inbrott i bostäder och bilar. Härtill kommer att det inteutan en mycket ingående teknisk undersökning av låset som måste göras direktefter det dyrkpistolen kommit till användning kan fastställas huruvida dyrkpistolanvänts för att öppna låset och det hör till undantagen att det över huvudtaget går att fastställa detta. De inbrott där det finns anledning misstänkaatt dyrkpistol kommit till användning redovisas oftast hos polisen inombegreppet "ingångsväg okänd". Hur stor del av de inbrott somredovisas med okänd ingångsväg som förövats med dyrkpistol går inte attfastställa. En konsekvens av inbrotten med okänd ingångsväg är, attdet för målsäganden är svårt att styrka att inbrott verkligen skett. 1 den mån dyrkpistolkommer till användning vid inbrott medverkar detta ostridigt till att försämra målsägandenssituation i försäkringsfrågan. I samband med den annonskampanj som förekommit om dyrkpistoleroch debatten i dagspressen av vilken bl. a. framgått att man med dyrkpistolkan öppna lås utan att det blir några som helst märken har man vidkriminalpolisen i kunnat konstatera ett markant ökat antal inbrottmed "okänd ingångsväg". Detta kan betyda att dyrkpistol kommit tillanvändning i större utsträckning i samband med in- 1978/79: 169 32 Det kan även vara fråga om en ökad frekvens av för-säkringsbedr'ägerier,dvs. att ett antal anmälningar om inbrott kommit till stånd för att man skallkunna göra anspråk gällande mot försäkringsbolag i medvetande om att inbrottkan förövas utan att det alltid kan konstateras hur gärningsmannen gått tillväga. Medhänsyn till de här relaterade förhållandena och då det inte finns någotlegitimt intresse att tillgodose genom att ge allmänheten möjlighet attanskaffa dyrkpistol anser mycket tungt vägande skäl tala föratt försäljning av dyrkpistol till allmänheten bör förbjudas. Rikspolisstyrelsenhemställer härmed att frågan upptas till prövning och att om möjligt regler skapassom hindrar försäljning av dyrkpistol till annan än auktoriserad eller eljestväletablerad låssmed. Genomnämnda beslut har klarlagts att det inte är möjligt att ingripa motförsäljningen av verktyget i fråga med stöd av marknadsföringslagen. Någonmöjlighet till sådani ingripande med stöd av annan marknadsrättsliglagstiftning föreligger heller inte. Motdenna bakgrund bör enligt /KO:s mening särskilda åtgärderövervägas i syfte att hindra att verktyg av här angivet slag saluhålls fritt påmarknaden. 3 Låstyper och låskonstruktioner Låsutredningenhar lämnat en närmare redogörelse för olika låstyper och egenskaper hoslåskonstruktioner. I det följande redogörs sammanfattningsvis för betänkandeti detta avseende. I huvudsak berörs dock här endast tillhållarlås ochcylinderlås. Det bör understrykas att dyrkpistolen är avsedd endast för enviss typ av cylinderlås, nämligen stiftcylinderlås. Medlås menas enligt svensk standard "regleringsanordning försedd med en ellerflera kolvar varav minst en kolv manövreras med nyckel eller annananordning". Detfinns många olika låstyper. Lås kan delas in efter spärrfunktion och efterlåsens montering eller slutliga placering. Man skiljer i fråga om spärrfunktionmellan tillhållarlås och cylinderlås. Med avseende på montering delas lås in iinstickslås, utanpåliggande lås, infällda lås och hänglås. Tillhållarlåsethar spärranordningar i form av tillhållare placerade inuti låskistan. Tillhållamamåste ställas in i visst läge för att regelkolven skall kunna förskjutas. Dettaläge uppkommer när regelstiftet, som vanligtvis är fastnitat på kolvensförlängning inne i låset, kommer mitt för regelstiftkanalen i tillhållama.Kolven förskjuts och tillhållama ställs in då rätt nyckel förs in i låset ochvrids om. När nyckeln tas ur låset förs tillhållama åter i spärrläge av tillhållarfjädrarna. Tillhållarlås finns i flera olika utföranden. Man skiljer åena sidan mellan symmetriska och osymmetriska lås och å andra sidan mellan låsmed olika antal tillhållare. Det finns lås med tre, fyra, fem, sju eller flera tillhållare.Högre antal tillållare ger större möjligheter att variera nyckeln. Vidosymmetriska lås erhålls betydligt fler nyckelvariationer än vid symmetriska. På dagens cylinderlås består låscylindern av en ellerflera i ett hölje (cylinderhuset) placerade cylindriska kroppar (cylinderkärnaeller cylindertrumma), vilka är vridbara i förhållande till höljet. Vridningär möjlig endast då ett antal i cylidern placerade rörliga spärrar (stifteller skivor) befinner sig i ett visst läge. Flera typer av cylinderiås finns.De spärrade organen är utförda på olika sätt. Två konstruktionsprinciper,stiftscylindrar och skivcylindrar, är vanligast (se figur). 1 det följandeberörs endast stiftcylinderlåsets konstruktion. 3 1978/79. Prop.1978/79:169 34 I stiftcylindem finns ett antal cylindriska stift, i regelfem, sex eller sju stycken. Dessa stift, som löper i de s. k. stiftkanalerna icylinderhus och cylinderkärna, består av minst två delar, överstift ochunderstift. När rätt nyckel är införd i cylinderkärnans nyckelkanal ställerstiften in sig på så sätt, att stiftens delningspunkter mellan över- ochunderstift sammanfaller med gränslinjen mellan cylinderhus och kärna varigenomkärnan utan hinder kan vridas om. När nyckeln dras ur förs stiften tillbaka avi kanalerna befintliga spiralfjädrar och överstiften kommer att befinna sig ikanalerna mitt för delningslinjen. Därvid binds cylinder-käma och cylinderhussamman och någon omvridning blir inte möjlig. Den omvridning av cylinderkärnan,som är möjlig med rätt nyckel, förs av en s. k. medbringare över tillmanöverorgan i låskistan. Dyrksäkerheten hos ett lås bedöms med avseende på fleraolika säkerhetsfaktorer. Ju fler tillhållare, stift eller skivor ett lås har,desto större dyrksäkerhet uppnås. Således skall enligt den nya standarden ett tillhållarlåsha minst sju dubbelverkande tillhållare, ett stiftcylinderlås minst sex spärrstiftparoch ett skivcylinderlås minst sex variabla spärrskivor. Nyckelvariationstalet är av stor betydelse förlåssäkerheten. Om ett vanligt förekommande lås har en konstruktion, som medgerendast ett mindre antal nyckelvariationer, kan det ha till följd att dettillverkas många lås med lika nyckel. Det innebär en ökad fara för forcering avdenna låstyp. Enligt den nya standarden är nyckelvariationstalet för tillhållarlåsminst 2 000 per nyckelprofil samt för stift- respektive skivcy-linderiås minst10 000. Som har framhållits är dyrkpistolen avsedd för uppdyrkningav stiftcylinderlås. Denna låstyp finns enligt uppgift (jfr avsnitt 2.5) iminst av vanliga lägenhets- och villadörrar. Låstypen förekommer också,dock t mindre utsträckning, i kontors-, affärs- och lagerdörrar. Vidare är stiftcylinderlåsmycket vanliga som bl. a. hänglås och skåplås. 4 Dyrkpistoler och andra dyrkverktyg På marknaden finns åtskilliga verktyg och andra hjälpmedelsom kan användas för att utan nyckel öppna låsta dörrar m, m. I första hand ärdessa verktyg emellertid avsedda för andra ändamål. Vissa verktyg används på så sätt att de sticks in i låsetsnyckelkanal för att därigenom påverka låsmekanismen. Dessa verktyg är såledesavsedda att ersätta den nyckel som hör till låset. Hit hör t. ex. dyrkpisto-lema. Det finns också verktyg som inte sticks in i nyckelkanalenutan påverkar låsmekanismen på något annat sätt. Hit hör t. ex. sådana verktygsom sticks in genom en dörrs brevlådeöppning för att sedan påverka Prop.1978/79: 169 läsvredel från dörrens insida. Även i detta fall bringaslåset att öppna sig i enlighet med sin konstruktion.