prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt avtalet förbinder sig staien och föreningsrörelscn attunder till nämnden anslå medel motsvarande nuvarandebidrag till växtförädling samt därutöver vardera 1.5 milj.kr. För densenare hälfien av avtalsperioden skall omförhandling ske. Enligt avtalet skallstatens och föreningsrörelsens bidrag för uppgå till108.50000 kr. Ansvaret för genomförandet av avtalet åvilarväxlförädlingsnämnden. Anslaget bör i enlighet med avtalet mellan staten ochjordbrukets föreningsrörelse för föras upp med . De medel som enligt avtalet tillskjuts av jordbruketsföreningsrörelse bör tas till uppbörd under anslaget. Kostnadema förväxtförädlingsnämndens administration bör bestridas av de medel som nämndendisponerar. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Bidrag lill vä.xtJÖrädUng för /80anvisa ett reservationsanslag av . FONDEN FÖR STATENS AKTIER Teckning av aktier i svenska utsädesaktiebolaget Nytl anslag (förslag) 2000000 Somjag redogjort för har Svalövsgruppen för statensräkning träffat avtal med SLR om att bilda ett nytt växlförädlingsförelag.Svalöf AB. Avtalet har i de delar det berör Allmänna svenskautsädesakliebolaget och dessa. Avtalet,som är träffat under förbehåll av godkännande av regeringen och avföreningsstämma i , innebär att utsädesföreningensförädlingsverksamhel och utsädesbolaget förs samman till ettföretag. Parterna har vid överläggningarna kommit överens om attstaien utöver ulsädesföreningens tillgångar skall tillskjuta 2 milj. kr.Beloppet skall tillföras SLR. I utbyte erhåller staten 8000 aktier iutsädesbolaget. Prop.1978/79:130 23 För erläggande av köpeskilling för dessa aktier i utsädesaktiebolaget bör anvisas ett investeringsanslag för budgetårel1979/80 av 2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Teckning av aklier i Allmänna svenskaiilsädesakliebolagel för /80 anvisa ett investeringsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå att aniaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:130 24 Sammanfattning av växtförädlingsutredningens betänkande 1 Tillkomsten av växtförädlingsutredning Vetenskapligl grundad växtförädling har bedrivits iSverige . då bildades. Växtförädlingbygger dels på de kunskaper som vunnits inom genetiken och med dennanärbesläktade discipliner, dels på en rad praktiska tillämpningar.Växtförädling bedrivs i f. n. vid tre större förädlingsanstalter. som får ett avsevärt statligt bidrag till sin verksamhet.Utsädesföreningens sorter försäljs genom dess handelspartner svenskautsädesaktiebolaget som ägs av . Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt som aren del av och får ett mindre slatligtbidrag. Praktisk växtförädling bedrivs därutöver vidlanlbmksuniversitetets försöksavdelning för växtförädling av frukt och bär iBalsgård. Dessutom finns sex genetiska institutioner inom högskoleområdet.Historik och dagsläge för svensk växtförädling redovisas i korthet. Fylligarebeskrivningar i dessa avseenden lämnas senare i betänkandet, främst i dokumentationen(avdelning III). I kapitlet redogörs vidare för den oro inför svenskväxtförädlings framtid som kommit till ullryck i olikasammanhang, bl. a. i och vid uppvaktningar i jordbruksdepartementet.Vid dessa lillfällen har bl. a. klyftan mellan den teoretiska och tillämpadegenetiken samt den internationalisering av växtförädlingen som ägt rum undersenare år framhållits som allvarliga risker för svensk växtförädling. 2 Genetiska principer i växtförädlingens tjänst I kapitlet ges en kort beskrivning av de hiltills mestanvända metoderna i växtförädlingen, nämligen urval, korsning,hybridslimulation, höjning av kromosomtalet och utlösning av mutationer.Dessulom berörs olika problem som sammanhänger med tillämpningen av genetikenssenaste rön i växtförädlingen. 3 Växtförädlingens betydelse och vissa uppgifterbeträffande växtförädlingen Det ekonomiska värdet av växtförädlingens framsteg förutvecklingen av jordbruk och trädgårdsnäring är svårt att beräkna. En radfakiorer i samverkan leder till att avkastning och produktivitet höjs. I mångasammanhang har växtförädlingen genomsnittligt angetts leda till en enprocenligårlig skördeökning i jordbmket. I kapitlet anförs en rad för utvecklingen avjordbruk och trädgårdsnäring betydelsefulla framsieg inom växtförädlingen, bl.a. ökad stråstyrka och höjd proteinhall hos spannmål, resistens 1978/79:130 25 mot växtskadegörarc hos olika växtslag. framtagande avenkornsfrö av sockerbeta samt sänkning av halten av erukasyra i oljeväxter. Sorter från och Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt används vardera på knappt hälften av åkerarealen iSverige. Wei-bullssorterna är därvid f.n. dominerande i spannmålsodlingen -nästan tvä tredjedelar av det spannmålsutsäde som säljs i landet ärWeibullssorter. Svenska sorter har en stor spridning även utomlands. har en mycket framskjuten ställning i sockerbetsförädlingen och dess sorterodlas på drygt en tredjedel av , exkl. statshandelsländernas.sockerbetsareal. De samlade ekonomiska insatserna för svensk växtförädlingoch angränsande genetisk forskning var /77 ca 65 milj. kr.Därav svarade staten för knappt en tredjedel. Huvuddelen av de statliga medlentillfördes som bidrag över statsbudgeten. I ett särskilt avsnitt beskrivs nuvarande rättsligaförhållanden inom växtförädlingen. I kapitlet diskuteras växtförädlingens betydelse i globaltperspektiv. a. beskrivs utvecklingen av den "grönarevolutionen"". En rad internationella forskningsinstitut påjordbruksområdet presenteras. I särskilda avsnitt beskrivs organisationen avväxtförädling och utsädeshandel i några västeuropeiska länder och samtnuvarande nordisk samverkan inom växtförädlingen och dess teori. Växtförädlingens roll inom såväl intemationellaorganisationers biståndsverksamhet som de bilaterala svenskabiståndsinsatserna belyses. Utredningen ägnar särskild uppmärksamhet åtSveriges utsädesförenings engagemang i biståndsverksamheten. Utredningen har haft överläggningar med företrädare för enrad företag, organisationer och institutioner inom eller med anknytning tillväxtförädlingen. Dessa överläggningar redovisas i koncentrat i detta kapitel. Flertalet intressenter har uttalat önskemål om vidgadsamordning inom växtförädlingen och ökade forskningsinsatser i anslutningdärlill. Graden av samordning och formerna för denna har dock skiftat mellanolika framförda förslag. I kapitlet refereras överläggningar med förelrädareför . Allmänna svenska utsädesaktiebolaget. W. WeibullAB, , och , statens växtsortnämnd, , statens rådför skogs- och jordbruksforskning, vissa universitetsinslilulioner samtväxtförädlingen i övriga nordiska länder. 1 anslutning till överläggningarnahar utredningen bl.a. besökt växtförädlingsanslalter i och övrigaskandinaviska länder. Prop.1978/79:130 26 II Analys och förslag 7 Forskning och utveckling i svensk växtförädling Utredningen slår inledningsvis fast betydelsen av dengrundforskning i kulturväxternas genetik som bedrivs vid , Weibullsholm. Balsgård samtuniversitetsinstitutionerna, men konstaterar attuniversitetsverksamheten inte är tillfyllest. Behovet av långsiktig,målinriktad forskning stryks under. Utredningen betonar den betydelse sambandetmellan teori och praktik har för utvecklingen av växtförädlingen. I kapitlet anges en rad angelägna forskningsområden inomväxtförädling, genetik och angränsande vetenskaper. Bland dessa märks forskningom kulturväxternas genetiska struktur, avkastning och kvalitet, resistens molskadegörare, klimaianpassning, fröbildning och vegetativ förökning, avanceradurvalsmetodik, livsmedels- och produktfrågor, överförande av värdefullakromosom- och genmaterial till kulturväxterna från deras primitiva anförvantersamt rörande hybrid-DNA (s.k. genetisk ingenjörsteknik). 8 Former för svensk växtförädling ettorganisationsförslag Ulredningen pekar på den betydelse växtförädlingenhittills haft och framgent kan få för produktiviteten och effektiviteten inomjordbruk och trädgårdsnäring. Vidare framhålls den positiva roll för miljö,folkhälsa och regional utveckling som växtförädlingen med tillräckliga resurseroch en målmedveten inriktning kan få. I samspel med utvecklingsarbetet inomandra områden kan belydande resultat vinnas genom en intensifierad verksamhet,i såväl som internationellt. framhåller utredningenangelägenheten i att de resultat som successivt nås genom växtförädlingen utnyttjaspå bästa sätt. Utredningen förordar att de olika leden i produktionskedjornainom livsmedelsindustrin bringas att samverka i ökad utsträckning. I fråga om ansvaret för växtförädlingen konstaterarutredningen att starka skäl talar för ett ansvar som är gemensamt för staten,lantbrukarna själva och jordbruksnäringen i slort. Utredningens organisaioriska förslag lar sikte dels på enförstärkning av grundforskningen till förmån för den samlade svenskaväxtförädlingen, dels på en effektivisering av verksamheien vid och dess kommersiella partner svenskautsädesaktiebolaget. Förslaget kan vad gäller organisaioriska frågor delas in itre olika delar: och utsädesbolaget till ett företag. Inrällande aven professur i kulturväxternas genelik och förädling. Inrättande aven växtförädlingsnämnd. Vidare diskuteras de svenska växtförädlingsförelagensexportverksamhet, liksom möjlighetema till ökad nordisk samverkan ochväxtförädlingens roll i biståndsarbetet. Viss ändring föreslås avlagstiftningen på växtförädlingsområdel. Den historiska översikt ulredningen gjort har klart visatpå de problem som är förknippade med atl, som skett inom svalövsorganisationen,bedriva praktisk växtförädling inom en enhet och att marknadsföra och försäljaprodukterna inom en annan. Dessa olägenheier har lett lill att de inlressen 1978/79:130 27 utsädesföreningen och utsädesbolaget företräder harförsvagats. Ocksä en analys av utsädesföreningens resp. utsädesbolagetsverksamhet visar på svjnigheter, vilka direkt kan härledas tilluppdelningen på två enheter. Utredningensslutsats har därför blivit att den praktiska växtförädlingen ochmarknadsföringen bör närmas till varandra. En integration av växtförädling ochmarknadsföring skulle leda till såväl ett bättre samband och samspel mellan debåda funktionerna som en effektivare verksamhet. Detla bör enligt utredningenske genom atl ulsädesföreningen och utsädesbolagel förs samman till ettnybildat företag. Utredningen föreslår att staien tar initiativ tillförhandlingar i detta syfte. Med lanke på statens betydande stöd tillutsädesföreningen och engagemanget från lantbrukets föreningsrörelse, i såvälutsädesbolaget som försäljningsorganisationen för växtförädlingsprodukter,hävdar ulredningen att ett fortsatt ansvarstagande från dessa båda parterssida är naturligt. Också vikten av att det nya företagets verksamhet i förstahand grundas på ett långsiktigt ansvar gentemot det svenska jordbruketframhålls som motiv fören samverkan mellan samhället och lantbrukarnas egenorganisation. Utredningen lämnar dock inte något detaljerat förslag beträffandeägarförhållandena inom det nya förelaget. Olika möjligheter bör undersökas,såväl vad gäller förutsättningarna att bredda ägaransvaret som beträffandeformerna för det statliga ansvarstagandet. Enhuvuduppgift för det nya företaget bör enligt utredningen vara att bedrivaväxtförädling inriktad på det svenska jordbrukets behov. En strävan bör varaatt denna verksamhet skall kunna finansieras genom de intäkter försäljningen avde vid företaget framtagna produkterna ger. Ökade intäkter frånexportmarknaden bör därvid eftersträvas. Utredningen framhåller emellertidnödvändigheten av att även förädlingsverksamhet som inte helt kan finansierasgenom de intäkter de ger bedrivs av det nya företaget. För att möjliggöra dettabör extema tillskott lillföras förelaget. Dessa kan vara av olika slag. Defrämst tänkbara alternativen torde därvid vara tillskott genom medel avsatta isamband med jordbmksförhandlingarna samt statsbidrag över budgeten. Utredningen betonar forsknings- och utvecklingsarbetetsavgörande betydelse för det nya företagets förmåga att på lång sikt hävda sigi den inhemska och internationella konkurrensen. Därför bör en målmedvetensatsning ske på dessa verksamheter. Utredningen för - utöver sitt huvudalternativ - fram tvåallernaliva förslag. Enligt det ena föreslås samma organisaiion som ihuvudalternativet, men under helstatligt huvudmannaskap. Enligt det andraföreslås att förstatligas, varvid det bör övervägas ominte basutsäden till föreningens sorter bör försäljas till intresseradeutsädesorgan på liknande sätl som sker t. ex. i vid institutionerunderställda (). Utredningen konslalerar alt ingen av de nuvarandeprofessurerna i ämnet genelik garanlerar en kontinuerlig forskningsverksamhetmed inriktning på våra kulturväxter. Denna brist bör undanröjas genom att ensärskild professur i kulturväxternas genetik och förädUng inrättas vid Sverigeslantbruksuniversitet. Professuren, till vilken en institution knyts, lokaliserastill antingen eller . Organisatoriskt förs institutionen enligtutredningens förslag till alnarpsdel. Utredningenkonstaterar att vissa gränsdragningsproblem kan uppstå mellan den nyainstitutionen och avdelningen för växtförädling vid och växtförädling i . Prop.1978/79:130 28 bruksuniversitetets styrelse ta initiativ till enarbetsfördelning mellan de båda institutionerna. En stor del av verksamheten vid den nya institutionen fårförutsättas ske i kontakt med det föreslagna svalövsföretagel. Därigenom bör institutionenenligt utredningen kunna bli ett dynamiskt tillskott till denväxlförädlingsverksamhel som pågår i . En samverkan med naturvetenskapligainstitutioner vid i blir givetvis också aktuell. Svensk växtförädling tvingas enligt utredningen, om denskall kunna hävda sig i den framtida konkurrensen, ägna betydande uppmärksamhetåt en rad grundläggande, långsiktiga forskningsprojekt. En ökad verksamhet pådessa områden kan inte nås enbart genom den föreslagna effekliviseringen avutsädesföreningen och utsädesbolaget och inrättandet av en ny professur ikulturväxternas genetik och förädling. Det åsyftade forskningsochutvecklingsarbetet torde för svenskt vidkommande kunna lösas enbart genom enbred samverkan - dels mellan stat och näring, dels mellan olika berördaföretag. 1 detta syfte föreslår utredningen bildandet av enväxijör-ädlingsnåmnd, i vilken skall ingå representanter förforskningsinstitutioner, växtförädlingsanstalter, jordbruksnäringen i stortoch den statliga administrationen. skall, i syfte att främja svenskväxtförädling dels initieragrundläggande forsknings- och utvecklingsarbete inom för växtförädlingenavgörande områden. dels tainitiativ till större gemensamma projekt i de fall frågeställningarna inte ärav sådan natur alt de naturligt faller inom de enskilda växtförädlingsförelagensarbete. verksamhet bör enligt utredningenvara pro-jekibunden och finansieras på två principielll olika vägar. Nämndenbör ges möjlighet till ett kontinuerligt arbete genom att medel årligenlillförs verksamheten gemensamt av stat och jordbruksnäring enligt särskilt avtal.Därtill bör ytterligare medel kunna tillföras verksamheten. Omfattningen av desenare medlen blir dels beroende av diskussionerna inom växtförädlingsnämnden,dels - och främst - av det iniresse växtförädlingsföretagen ochjordbruksnäringen i stort visar för en genom samverkan förstärkt svenskväxtförädling. De projekt som kommer till stånd genom nämndens försorgbör uppdras ät befintliga växtförädlingsanstalter och vetenskapligainstitutioner att genomföra. I fråga om de ekonomiska konsekvenserna av de framfördaorganisatoriska förslagen har utredningen avstått från sådana bedömningar i defall dessa avser det framtida statliga stödet lill del föreslagna företagel ochväxtförädlingsnämnden. Sådana överväganden bör enligt utredningen i ställetgöras i samband med de föreslagna förhandlingarna. Kostnaden för erforderligabyggnadsinvesteringar i har emellertid uppskattats lill knappt 20 milj.kr. Vidare har utredningen beräknat driftkostnaderna för den nya institutionenoch växtförädlingsnämndens administration lill sammanlagl 1,4 milj. kr. Starka skäl talar för att växtförädlingen är väl lämpadför biståndsinsatser. Utredningen konstaterar att en allt störrebiståndsverksamhet byggls upp inom ramen för utsädesföreningen. Någonmotsvarighet till detta finns inte inom övriga växtförädlingsföretag.Erfarenhetema av den kursverksamhet som bedrivits är goda. Det vidgadeengagemanget i biståndsverksamheten har emellertid inneburit svårigheter förutsädesföreningen ge- 1978/79:130 29 nom att personal fått föras över från denordinarie verksamheten till bislåndsarbetet. För vissa arbeisuppgifier, främstplanering och uppföljning, bör därför särskilda medel anslås inom ramen förstatsbudgetens biståndsanslag. Utredningenhar, genom samtal med företrädare för jordbruk och växtförädling i de nordiskaländerna, funnit ett betydande intresse för en vidgad nordisk samverkan inomväxtförädlingens område. Detta intresse bör tas till vara. Utredningenkonstaterar att starka skäl talar för en nordisk samverkan vad gällerdenlångsiktiga, projektbundna forskning som tidigare behandlats. Genom den formutredningen föreslagit för växtförädlingsnämndens arbete ter det sig naturligtatt nämnden såväl vid sitt urval av projekt som vid sin planering av enskildaprojekt nära samverkar med övriga nordiska länder. Utredningenkonstaterar att betydande vinster skulle kunna göras om svenskaväxtförädlingsföretag kunde stärka sin ställning på exportmarknaden ochföreslår därför att det föreslagna företaget ges resurser som möjliggörsärskilda insatser i detta avseende. Utredningen föreslår också att företagetsledning tar initiativ till överläggningar med övriga växlförädlingsförelag. Omdessa överläggningar leder fram till en exportsamverkan, bör staten genomexportrådet, med tanke såväl på det värde en ökad export har som på denbetydelse en allmänt förbättrad situation för de svenskaväxlförädlingsföretagen skulle få, kunna stödja en sådan samverkan. Utredningen föreslår slutligen att vissa ändringar avlagstiftningen pä växtförädlingsområdet genomförs. I lagen om statsplomberingav utsäde och om växtförädlingsavgift bör införas att bidrag för sort urväxtförädlingsfonden endast kan utgå om reproduktionsutsäde av sorten ställstill förfogande i den utsträckning som gäller för sorter som är skyddade enligtlagstiftningen om växtförädlarrätt. Så bör ske så snart en ny sorl förklaratssom rikssort av växtsortnämnden. Vidare föreslås en harmonisering avskyddstiden för sorter som faller under växtförädlarrätlen och sorter som hörhemma under systemet med växtförädlingsavgifter. 9 Organisationer för kulturväxternas förädling och genetik Ulredningen ger i detta kapitel en fyllig beskrivning avutvecklingen av verksamheten vid svenska växtförädlingsanstalter. Allmänna svenska utsädesaktiebolaget, , saml lantbruksuniversitetetsförsöksavdelning för växtförädling av frukt och bär under de år som dessafungerat behandlas. Utredningen redovisar även den nuvarande verksamheten vidgenetiska institutioner inom högskoleområdet med anknytning tillväxtförädlingen. Till kapitlet har också fogats översikter av organisalionen avväxtförädling och därtill anknuten forskning i de övriga nordiska länderna.Dessa har utarbetats av företrädare för resp. land. 10 propositioner, utredningar m. m. omsvensk växtförädling och genetik Svensk växtförädling och genetik har varitföremål för en rad utredningar och behandlats i ett flertal propositioner tillriksdagen. Prop.1978/79:130 30 kapitlet redovisas utförligt de resonemang som förts ochde förslag som lagts fram i de viktigare utredningarna och propositionerna. 11 Kulturväxternas genetik och förädlingsteori:Forsknings- och utvecklingsprojekt Som underlag för utredningens analys av angelägnaforskningsprojekt inom kulturväxternas genelik och förädlingsteori har 17populärvetenskapliga uppsatser fogats till utredningen. Uppsatserna har påutredningens uppdrag författats av framstående förelrädare för olikaämnesområden. Prop.1978/79:130 31 Sammanställning av remissyttranden över växtföräd-iingsutredningens betänkande Mänga remissinstanser framför allmänna synpunkter påväxtförädlingens betydelse och behovei av växtförädlingsarbete på olikaområden, som i huvudsak överensstämmer med utredningens förslag. 1.1 : Det kostpoliiiska målet.Socialstyrelsens nämnd för hälsoupplysning (h-nämnden) anser att detväsentligaste målet för växtförädlingen måste vara människornas kvantitativaoch kvalitativa behov av livsmedel. Växtförädlingsarbetet måste främstunderordna sig dessa behov. När det gäller det kvantitativa behovet är detta iregel tillgodosett. Hit hör t. ex. inrikining av forskningen på avkastning,resistensförbättring, klimatanpassning. Däremot har inte alltid aspekterna pålivsmedlens kvalitativa egenskaper tillräckligt beaktats. Det störstaintresset härvid knyter sig till livsmedlens sammansättning frånnäringsfysiologisk synpunkt. Behovet av att djupare penetrera kvalitets- ochnutritionsaspekter har ocksä framförts vid överläggningar mellan ulredningenoch (s. 66). Utredningen har pä s. 94-95 tagit upp dessafolkhälsoaspekter. h-nämnden vill betona vikten av att dessa aspekter beaktas iförädlingsarbetet. Utredningen citerar professor (s. 99- 100)som påpekar att om man ser till vad som satsas på förädling av olika grödor irelation till åkerarealen, så finner man att sockerbetorna får långt mer änandra växtslag; därnäst kommer potatis och sedan oljeväxter. ""Brödsäden behandlas styvmoderligt jämfört med dessa grödor menmycket gynnsamt jämfört med fodersäd och vallväxter"". Utredningendelar i huvudsak professor bedömningar att jordbruksnäringen borde taett siörre ansvar för flera sektorer av växtförädlingsarbeiet. h-nämnden villframhålla att medicinska expertgrupp för kosl och motionrekommenderar bl. a. en ökning av cerealiekonsumlionen och en minskning avsockerkonsumtionen. En viktig uppgift för växtförädlingen i är därförenligt h-nämndens mening att åstadkomma från näringssynpunkt värdefullarece-realier. Genom hälsoupplysningen kommer man allt framgent att stimuleramänniskorna till en större konsumtion av sådana. Om en växtförädlingsnämnd inrättas bör i den enligth-nämndens mening ingå näringsfysiologisk expertis. Det bör dock erinras omatl forskningsrådsnämnden planerar atl inrätta en arbetsgrupp som skall lägganäringsfysiologiska aspekter på jordbruksforskning. delar h-nämndens bedömning av detkostpolitiska målet. Växtförädling kananvändas för att anpassa grödorna till de förutsättningar för jordbruk somnaturen ger, det finns också exempel på motsatsen dvs. att man genom förädlingkunnat framställa sorter som inte kan odlas utan ett batteri av hjälpmedel. Densom vill använda dessa sorter binder sig också för att använda konstgödsel,kemiska bekämpningsmedel, bevattning och drivmedel. Även om det ligger i den enskilde jordbrukarens intresseatt inte använ- 1978/79:130 32 da mer av dessa hjälpmedel än nödvändigi innebär varjetillförsel risker. Det finns dels direkta risker i jordbrukarens arbetsmiljöoch för allmänheten genom anrikning i livsmedel, dels indirekt genomförorening av grund-och ytvatten. Tillförsel av konstgödsel i kombination med bevattninginnebär en otvetydig risk för anrikning av nitrat i grundvattnet. Inom områdenmed lätta jordar, och sådant jordbruk, finns det oanade tendenser till ökningav ni-trathalterna i grundvatten. Detta har bl.a. kunnat påvisas genom den offentligadricksvattenkontrollen och genom undersökningar avvattentäkter i län. Nitrathalter /I i dricksvattnet medför risk försjukdomen met-hemoglobinemi hos spädbarn. Några utländska undersökningar harvisat ett vissl statistiskt .samband mellan höga nitrathalter i dricksvattenoch vissa cancerformer, t. ex. blås- och magcancer. En svensk begränsad undersökningvisade inte något sådani statistiskt samband. Nitrat kan genom bakterier iurinblåsan eller magen omvandlas till nitrit och sedan bilda nilrosaminer. Omdetta verkligen sker hos människan är ej känt.