prop · G20386 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:86 Regeringens proposition 1978/79:86 omändring i lagen (1971:289) om aUmänna förvaltningsdomstolar, m. m.; Regeringenföreslår alt antaga de föi'slag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås de lagändringar som behövs för genomförandel av länsdomsiolsreformen.Denna reform, som beslöis av , innebär all denuvarande lansdomslolarna skall bryias ul från länssiyrelserna och omvandlas lillfrislående allmänna förvaliningsdomsio-lar, en i varje län. De föreslagnalagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1978/79. Prop, 1978/79:86 2 Lag omändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga o.m lagen (1971:289) om allmännulörvall- ningsdomslolar " '............ dels au 18 § skall upphöra all gälla, dels all nuvarande 12 a och 13-17 §§ skall belecknas 13respektive 22-26 §§, dels all 1 § och de nya 13 och 24 §§ skall ha nedanangivna lydelse, dels all rubriken närmast före nuvarande 13 § skall sällasnärmasi före nya 22 §, delsan i lagen skall införas åtla nya paragrafer, 14-21 §f;,avnedan angivna lydelse, dels all i lagen, närmast före 14 och 19 §§, skall införasnya rubriker av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1§' Regeringsrätten är, i enlighel med vad iregeringsformen sägs, högsta allmänna förvaltningsdomstol. Den har sin säie i Siockholm. Kammarrätt är allmän förvallningsdomstol närmast underregeringsrätten. Kammarrätterna är kammarrätten i , kammarrätten iGöteborg, kammarrätten i och kammarrätten i . Länsrätl är allmän förvaltnings-domsiol närmasi under kammarräii.I varje län finns en länsräll. 12 a §2 13 § I kammarrätts domkrets skall för kammarrätten finnasnämndemän till det antal, som föreskrives av regeringen. Regeringen fastställerför varje län inom domkretsen del anial nämndemän som skall ulses. Kammarrättenfördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efier samråd med dem. Nämndeman i kammarrån utses genom val. I fråga om val avsamt valbarhet, rätl till avsägelse, mandal-period och behörighet Jör nämndemani kammarräii äger vad som föreskriviis om nämndeman i länsskatterält och 1 Senaste lydelse 1976:401. 2 Senaste lydelse 1976:562. Ändringen innebär atl andra och iredje styckena upphävs. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse länsrätl motsvarande lillämpning. Regeringen får för visst län förordna an nämndemän i kammarräiiskaU väljas bland dem som för samma mandatperiod har uisetls till nämndemän i hovräu.Nämndeman i hovrän får även iannatfaU, om han är behörig dänill, ijånsigöra somnämndeman i den kammarräii inom vars domkreis han är kyrkobokförd. 1. mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfatt ningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mäl enligt barnavårdslagen (1960:97), lagen (1954:579) om nyk terhetsvärd, utlänningslagen (1954: 193), smittskyddslagen (1968:231) och lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkstäUighet av beslut om värd eller behandling i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mäl enligt 21 kap. , 3. såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, mål om varning eller återkallelse och, såvitt gäller utländskt körkort, mål om varning eller vägran att godkänna körkortet, aUt enligt vad därom är särskUt föreskrivet. / länsrätt finns och, om regeringen inte bestämmerannat, en eller flera rådmän. I de länsrätter som 1* 1978/79. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse regeringen bestämmer finns också en eller flerachefsrådmän. , chefsrådman öch rådman skall vara lagfarna. De utnamnes av regeringen. Länsrätt får efter beslut av regeringen vara delad iavdelningar. Avdelning består av ordförande och minst två rådmän. Ordförande ärlagmannen eller en chefsrådman. Om sårskild sammansåiining av länsrätt vid behandUng avmål om fastighetstaxering finns bestämmelser i taxeringslagen (1956:623). Länsrätt är domför med en lagfaren domare och trenämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än fyra nämndemän får inte sitta irätten. Om domförhet vid behandUng av mäl om fastighetstaxeringfinns, förutom i 18 §, besiämmelser 1 taxeringslagen (1956:623). Regeringen bestämmer hur många nämndemän som skall finnasi varie län för tjänstgöring 1 länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan läns- rån. 3. vid beslulsom avser endasl rällelse av felräkning, felskrivning eller annal uppenbartförbiseende, 4. vidbeslut, såviil gäller svenskl körkort, traflkkori eUer iraklorkort, om åierkallelsetills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägran ilUs vidare allgodkänna körkortet, när del är uppenbart alt sådani beslut bör meddelas, 5. vidannat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning atl måletprövas av full-suiten rätl, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vidbeslut som ime innefattar prövning av målel i sak. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mälenligt bevissäkringslagen (1975:1027)förskatte- och avgiftsprocessen, enligilagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifier, omhandlings undantagande från taxeringsrevision, skaiterevision eller annangranskning och om befrielse från skyldighei alt lämna kontrolluppgift enligttaxeringslagen (1956:623) 3. mål omomhändertagande för uiredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960:97), 4. mål enligt uppbörds- och folkbok- föringsförfaitningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5. mål om uppdelning av taxerings värde enligt 8§ 3 mom. sista stycket kommunalskatielagen (1928:370), Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6. mål somavser ändring av taxerad inkomsi med högst , 7. målenligt skatte- och taxeringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmermed parternas samstämmiga mening, 8. mål ivilket saken är uppenbar. Vissa bestämmelser om kammarrätt och länsrätt Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. Valförrättasav eller, om i länet finns kommun som Inte Ingår 1 landstingskommun,av och kommun-fuUmäktige med den fördelning dem emellan somlänsstyrelsen bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas val avkommunfullmäklige i . Valet skall vara proportioneUt, om det begärs av minst sämånga ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande ledamöterdelas med det antal personer som valet avser, ökad med 1. Om förfarandet vidsådant proportioneUt val är sårskilt föreskrivet. Vart tredje är väljes halva antalet nämndemän i kammarrättoch länsrätt. När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandUng avmål om fastighetstaxering skall ske framgår av taxeringslagen (1956:623). Regeringen får för visst län förordna att nämndemän ikammarrätt skaU väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts tillnämndemän i hovrätt. hovrätt fär även 1 annat faU, om han är behörig därtill,tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd. Valbar tUl nämndeman i kammarrätt och lånsrätt är myndigsvensk medborgare, som är kyrkobokförd i länet och inte harfyUt . Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse, länsnykterhetsnämndeller under lånsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,socialvårdskonsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan somhar tiU yrke an föra andras talan inför rätta fär inte vara nämndeman. Nämndeman i länsrän fär inte vara nämndeman Ikammarrätt. Den som har fyUt eller uppger annat giltigthinder är inte skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgåttsom nämndeman år inte skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses för sex är menfår avgå . Om nämndeman i sådan rätt visar giltigt hinder, färrätten entlediga honom . Den som harjyllt sextio är har rätt att frånträdauppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdragei. Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall ha avlagt domared. De som slår i sådani förhållande lill varandra som sägs i 4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöter i allmän förvaltningsdomstol. 15§3 Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svenskmedborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd får ej ulöva befattningsom ledamot eller föredragande. 1 fråga om nämndeman i kammartätl gäller vadsom är särskilt föreskrivet. Besiämmelserom mandatperiod för sådan nämndeman som ingår i länsräll vid behandling av mälomfaslig-helstaxering finns i taxeringslagen (1956:623). Närledighet uppkommer, utses ny nämndeman för den tid som återstår. Andras antaletnämndemän, får nytiUträdande nämndeman utses än som följer avförsta siycket. 24§ Ledamot och föredragande i allmän förvallningsdomstol skall vara svenskmedborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd för ej utöva befattningsom ledamol eller föredragande. I fråga om nämndeman i kammarrätt och länsrättgäller 20 och 21 §§. Dennalag träder i kraft den . Målsom vid ikraftträdandet är anhängigt hos länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätteller länsrätt prövas av länsrätl. Omuppdrag att vara nämndeman i länsskatterält, fastighetstaxeringsrält ellerlänsrätt inte är förfallet och inte heller har upphört den 30juni 1979, skall uppdragetfrån och med avse länsrätt. 3Senaste lydelse 1976:562. 1978/79:86 9 Härigenomföreskrivs i fråga om dels atl 1 kap. 2 § skall ha nedanangivna lydelse, dels att punkt 4 i övergångsbestämmelserna lill lagen (1969:244)om ändring i skall upphöra all gälla. Itingsrätt skola finnas och 1 tingsrätt skola finnas en eller fiera rådmän.De skola vara och, om regeringen inte bestämmer annat, en eller fiera rådmän. tingsrättersom regeringen bestämmer skola också finnas en eller flera chefs rådmän. , chefsrädman och rådman skola vara lagfarna. Tingsrätt mä vara delad i avdel- Tingsrätt må vara delad i avdel- ningar, ningar. Ordförande på avdelning är lagmanneneUer en chefsrådman. Vid tingsrätt skall finnas kansli, som hålles öppet förallmänheten å bestämda lider. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1969:244. Lagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenomföreskrivs i fräga om förvaltningsprocesslagen (1971:291)' dels att i 1, 9 och33 §§ orden "skatterätt, fastigheistaxeringsrätt och länsrätt"i olika böjningsformer skall bytas ul mot "länsräll och den mellankommunalaskatterätten" i motsvarande form, dels att 27 § skall ha nedan angivnalydelse. ISenaste lydelse av 1 § 1978:29 Senaste lydelse av 9 § 1978:29 Senaste lydelseav 33 § 1978:29. Prop.1978/79:86 10 27 §2 Finner skatterätt, fastighetstaxe- Finner länsrätt atl förhör med ringsrätteller länsrätt alt förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör vittne eller sakkunnig lämpligen bör hällas av annan länsrätt eUer av den hållas av annan skatterätt, fastighets- mellankommunala skatterätten, får taxeringsrått eller länsrätt, lär rätten rätten efter samråd med denna efter samråd med denna besluta beslula härom. Vad nu har sagls härom. gäller ocksä den mellankommunala skatterätten, om denna finner att förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör hållasav länsrätt. I fråga om bevisupptagning enligt första stycket gäller 35 kap. 10och 11 §§ i tillämpliga delar. Dennalag träder i kraft . 2Senaste lydelse 1973:1107. 1 § Den mellankommunalaskatterätten prövar besvär över beslut av taxeringsnämnd enligt vad somföreskrivs i taxeringslagen (1956:623). 2 § Den mellankommunalaskatterätten har sill kansli i . Rättensammanträder på den orl där den har sill kansli. När del föreligger särskildaskäl, får rälten sammanträda på annan ort. 3 § I den mellankommunalaskatterätten finns en eller flera ordförande vilka förordnas av regeringen förviss tid. Ordförande skall vara lagfaren. 4 § Föreskrifierna i 17 § förstastycket, 18,22 och 24 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar om domförhet,omröslning, behörighet och domared är tillämpliga på den mellankommunalaskatterätten. Därvid skall vad som sägs om länsrätt eller allmänförvaltningsdomstol i stället avse den mellankommunala skatterätten. 5 § Nämndeman i den mellankommunalaskatterätten förordnas av regeringen. Till nämndeman Hr utses endast myndigsvensk medborgare, som Prop.1978/79:86 11 Föreskrifternai 20 § andra, tredje och fjärde styckena samt 21 § försia och iredje styckenalagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar om behörighet och skyldighetatt vara nämndeman är tillämpliga på den mellankommunala skatterätten. Därvidskall vad som sägs om länsrätl i stället avse den mellankommunala skatterätten. Dennalag träder i kraft den . Genom denna lag upphävslagen (1971:52) om skatterätt, fasiigheistaxeringsrätt och länsrätt. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskatielagen (1928:370)' dels att i49 §,50 §2 mom.och 75 § 1 mom.samtianvisningarnatill29 §3c och4 ordel "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "länsrätl"i motsvarandeform, dels att 3 § skall ha nedan angivna lydelse. Medtaxeringsår förstås i denna lag det kalenderår, under vilket taxering i förstainstans verkställes, och med beskattningsår det kalenderår, som närmastföregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår icke sammanfaller medkalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gått till ända närmastföre under taxeringsåret. Medlänsrätt försläs i denna lag åven den mellankommunala skatterätten, om inteannat framgår av omständigheterna. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . 1 Senastelydelse av 49 § 1972:77 Senaste lydelse av 50 § 2 mom. 1977:572 Senaste lydelse av 75 § 1 mom. 1972:77 Senastelydelse av anvisningarna till 29§ 3c 1971:407 Senaste lydelse av anvisningama till29 § 4 1971:407. 2 Senaste lydelse1978:942. 1**1978/79. Lagom ändring i förordningen (1933:395) om ersättningsskatt Härigenom föreskrivs atl4 och 7 §§ förordningen (1933:395) om ersättningsskatt skall ha nedan angivnalydelse. Vid bedömande av frägan, humvida utdelningen avsett genom ersätl- 1 Senaste lydelse 1957:68. 2 Senaste lydelse 1957:68. Frågaom taxering till ersättningsskatt prövas, efter framställning fråntaxeringsintendent, av den prövningsnämnd, som har att upplaga besvär rörandeföretagets taxering till statlig inkomsi- och förmögen-hetsskatt. Framställningom taxering skall ske hos prövningsnämnden senasi andra årei , då förelagelrätteligen skolai taxeras till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt för sininkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret. Därestföretagel före augusti månads utgång året efter det, då ersätl-ningsskatlpåförts företaget, lill delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, mårestitution ske av därå belöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutasav prövningsnämnd, som i 4 § sägs, och verkställes av . ställd ansökan om sådan restitution skall vara inkommen till Frågaom taxering till ersättningsskall prövas, efter framsiällning från taxeringsintendeni,av den länsrätt, som har att upptaga besvär rörande företagets taxering tillstatlig inkomst- och förmögenhetsskatt. Framställningom laxering skall ske hos länsrätten , dåföretaget rätteligen skolat taxeras till statlig inkomst-och förmögenhetsskattför sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret. Med länsrätt förstås i dennaförord-ningäven den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår avomständigheterna. Därestföretaget före augusti månads utgång året efter det, då ersättningsskattpåförts företaget, till delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, mårestitution ske av därå belöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutasav länsrän, som i 4 § sägs, och verkställes av . Till länsrättenställd ansökan om sädan restitution skall vara inkommen tillrättens kansli. Prop.1978/79:86 13 ningsskalibeskallal belopp, skall iakllagas, all senare inijänad vinsl, i den mån den ej använisför lagsiadgad avsättning lill reservfond eller för erforderiig avsättning lillpå vinsten belöpande skatter, skall anses utdelad före lidigare intjänad vinsl.Å medel, som i enlighel med vad ovan sagls restilueras, ulgår ej ränla. Dennalag iräder i kraft . Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' delsall i 9 § 2 mom., 15 § 1 mom. och 27 § ordel "skatterätt" i olika böjningsformerskall bytas ut moi "länsrätt" i molsvarande form, delsall 1 § skall ha nedan angivna lydelse. Tillstaten skall eriäggas inkomstskatt enligt i denna lag givna bestämmelser. Beträffandestatlig inkomstskatt i form av kupongskatt för utdelning å aktie i svenskl akiiebolagoch beträffande sjömansskatt skall gälla vad därom finnes särskili siadgal. Angåendetaxeringsmyndigheter och förfarandet vid laxering till statlig inkomstskattstadgas i taxeringslagen. Medlänsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inteannat framgår av omständigheterna. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770 Senastelydelse av 9 § 2 mom. 1977:573 Senastelydelse av 15 § 1 mom. 1974:770 Senastelydelse av 27 § 1974:770. 2 Senaste lydelse 1974:773. Lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs att 15 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt'skall ha nedan angivna lydelse. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. Prop.1978/79:86 14 Har här i riket bosall skattskyldig avlidit och efteriämnal bodelägare,som vid hans frånfälle var beroende av honom för sin försörjning, och hardödsboet atl på grund av laxering för förmögenhet enligt denna lag eriäggakvarstående eller tillkommande skatt under uppbördstermin, som äger rum elleravslutas efter dödsfallet, kan, där ömmande omständigheter föreligga, befrielsefrån erläggande hell eller delvis av nämnda skall medgivas efter framställningfrån dödsboet. Befrielse, som sagts må avse skatt, som påförts den avlidneeller, såviti angår del beskattningsår vamnder dödsfallet inträffade, oskiftdödsbo efter honom. Befrielse må dock icke avse skall, som påförts på grund av eftertaxeringoch som rätteligen skolat erläggas under uppbördsiermin, vilken ägt mm föredödsfallet. Besluti ärende angående befrielse Beslut i ärende angående befrielse meddelas av den skatterätt, som har meddelas av den länsrätt, som har att all upplaga besvär rörande boets upplaga besvär rörande boets taxe taxering till statlig inkomstskatt. ring lill statlig inkomstskatt, eller om sådanabesvär förs hos den mellankommunala skatterätten, av denna. Framställningom befrielse skall avlämnas senast under andra kalenderåret efter dödsåret. Dennalag träder i kraft den . 2 Senaste lydelse 1974:859. Lagom ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst' delsatt i 6-9 §§ samt i anvisningarna till 4 § ordel "skatterätt" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, delsatt 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skattskyldig, som villåtnjuta förmånen av skatteberäkning enligt 1 §, har att därom göra ansökan. Ifråga om sådan ansökan och beslut i anledning ' Sena.slelydelse av lagens rubrik 1974:860 Senastelydelse av 6 § 1978:317 Senastelydelse av 7 § 1971:411 Senastelydelse av 8 § 1978:317 Senastelydelse av 9 § 1978:317. 2 Senaste lydelse 1978:317. Prop.1978/79:86 15 däravskall vad i taxeringslagen (1956:623) är föreskrivet om yrkanden och beslutrörande laxering tillämpas, om icke annat följer av bestämmelserna i denna lag. Medlänsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inteannat framgår av omständigheterna. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)' delsatt i 83 § och 85 § 1 mom. ordet "länsskalterätlen" skall bytas ut mol"länsrätten", delsalt i 73 § och 85 § 1 mom. ordet "skatterätt" skall bytas ut mol "länsrätt", delsalt 2 § 1 mom. skall ha nedan angivna lydelse. 2§1 mom. Där beteckningar, som användas i kommunalskattelagen, lagen om statliginkomstskatt, lagen om statlig förmögenhetsskatt eller taxeringslagen,begagnas i denna lag, hava de, såvida ej annat angives eller av sammanhangetframgår, samma innebörd som i nämnda författningar. Medlänsrän förstås i denna lag även den mellankommunala skatte-ränen, om inteannat framgår av omsländighelerna. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771 Senastelydelse av 73 § 1978:355 Senaste lydelse av 83 § 1978:318 Senaste lydelse av 85§ 1 mom. 1978:318. 2 Senaste lydelse1974:773. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i fräga om taxeringslagen (1956:623)'dels atl i 67 och 73 §§ ordel "länskatterätl" i olika böjningsformerskall byias ul mot "länsrätt" i motsvarande form, dels atl i 39 § 4 mom., 56 § 4 mom., 72 a, 75,76,96,99,103,104,108,111, 113, 115, 116, 116d, 116j, 1161, 116m, 116n, 116o och124 §§ ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"länsrätt" i motsvarande form, dels au i 102,147,156,158och 159 §§, 164 § 1-3 mom., 167 §3och 4 mom., 168, 169, 184, 191 och 193 §§, 195 § 3 och 5 mom. samt 197 § ordet"fasiigheistaxeringsrätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"länsrätt" i motsvarande form, dels att 2 § 1 mom. och 105 § 2 mom.skall ha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införas ire nyaparagrafer, 160-162 §§, av nedan angivna lydelse. 1 mom.2 I denna lag förslås med inkomsnaxering: taxering lill inkomslskall och lillstatlig inkomstskatt; förmögenheisiaxering: taxering till slalligförmögenhetsskatt; allmän fastighetstaxering: sådan laxering av fastighei,som enligt 12 § kommunalskattelagen skall verkställas vart femte är; saml särskUd fastighetstaxering: sådan taxering av fastighei,som skall verkställas de år, då allmän fastighetstaxering icke äger rum. Inkomsttaxeringoch förmögenhelstaxering samt särskild fastighetstaxering innefattas underbenämningen åriig laxering. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773 Senaste lydelseav 72 a § 1974:773 Senaste lydelse av 73 § 1974:868 Senaste lydelse av 76 §1978:316 Senaste lydelse av 99 § 1978:316 Senaste lydelse av 102 § 1973:1106Senaste lydelse av 115 § 1978:196 Senaste lydelse av 116 § 1978:196 Senastelydelse av 116 d § 1978:116 Senaste lydelse av 116 j § 1978:196 Senaste lydelseav 116 I § 1978:196 Senaste lydelse av 116 m § 1978:196 Senaste lydelse av 116 n§ 1978:196 Senaste lydelse av 116 o § 1978:196 Senaste lydelse av 124 §1978:316 Senaste lydelse av 147 § 1973:1106 2 Senaste lydelse 1974:773. Senastelydelse av 156 § 1974:773' Senaste lydelse av 158 § 1973:1106 Senaste lydelseav 159 § 1973:1106 Senaste lydelse av 164 § 1 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av164 § 2 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 164 § 3 mom. 1973:1106 Senastelydelse av 167 § 3 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 167 § 4 mom. 1973:1106 Senastelydelse av 168 § 1973:1106 Senaste lydelse av 169 § 1973:1106 Senaste lydelseav 184 § 1973:1106 Senaste lydelse av 191 § 1973:1106 Senaste lydelse av 193 §1973:1106 Senaste lydelse av 195 § 3 mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 195 § 5mom. 1973:1106 Senaste lydelse av 197 § 1973:1106. 1978/79:86 ,7 Nuvarande lyddse Föreslagen Ivddse Till den åriiga laxeringen hänföres varje beslul som skallantecknas i laxeringslängd enligt vad därom föreskrivits. Med länsräll förslås i denna lag även den mellankommunalaskånelänen, om Inie annai framgår av omsländighelerna. 105 § 2 mom.' Bestämmelserna i I 2mom. Bestämmelserna i 1 mom. mom. äga motsvarande lillämpning äga molsvarande lillämpning på Därest hos tänsskaiie- länsrän. rän fråga uppkommer om ålgärd uppkommer om ålgärd enligt 1 enligt 1 mom. beträffande taxering mom. beiriiffande taxering inom