prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Enannan typ av osäkerhetsfaktorer är den höjning av ambitionsnivå beträffandeskydd av arbetsmiQö och yttre miQö som har aviserats. Medde förutsättningar som har använts för beräkningarna i industriverkets studieoch de osäkerheter beträffande åtgångstal och belastningsförhållanden somredovisats i det föregående kan kraven på total energitillförsel under år 1990anses ligga mellan 490 och , med beräknat värde . Därav utgörbehövlig elproduktion mellan 140 och , med ett beräknat värde på 145TWh. Denosäkerhet som råder när del gäller att bedöma framtida efterfrågan på energiinnebär i fråga om vissa faktorer - miQöskyddsåtgärder, tortårs-produktion avelenergi - att efterfrågan kan visa sig bli högre snarare än lägre jämfört medprognosvärdet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 16 1.6.1 Energianvändning och energihushållning Eftersom energipolitiken inte kan tillåtas dominera överandra samhällspolitiska mål har kommissionen utgått från attenergihushushållningen i första hand skall ske genom att existerande ochtillkommande energianvändning för olika ändamål görs så effektiv som möjligt.Besparingsmöjligheterna har därför karllagts ulifrån industriverkets s. k.referensprognos och verksamheten hos olika kategorier av användare har ansettsgiven. Energianvändningen ligger f.n. omkring ochca av användningen avser bränslen - främsi oQeprodukter -, resterande ca20% avser el. Inom industrisektorn, vars andel av den totalaenergianvändningen uppgår till , svarar bränslen för och el förca av energiåtgången. 1 industrins bränsleanvändning ingår i stort settallt kol och koks som används i . Vidare finns ett ston inslag avinhemska bränslen genom massaindustrins lutar, som svarar för ca hälfien avbranschens energi. Mellan 15 och , eller avindustrisektorns hela energianvändning, bedöms gå till uppvärmning ochventilation av byggnader samt varmvaitenförbrukning. Samfärdselsektorns energianvändning domineras helt avbränslen, dvs. oQeprodukter, och uppgick till knappt , varav bl.a. ca för personbilstrafik, ca för kollektivtrafik, drygl 12 TWhför lastbilstrafik och drygt för godstrafik i övrigt. I sektornövrigt har traditionellt inräknats all energianvändning utanför industrin ochsamfärdseln, dvs. bostäder (hushåll), service, jordbruk, förvaltning osv. Påsenare är har det blivit möjligt att skilja ut bostäderna som en egen sektoroch föra resten till en ny övrig-sektor, nämligen service m. m. Del heltdominerande användningsområdet för bostadssektorn är uppvärmning, inkl.venlilatton och varmvattenförbrukning. av bostädernas totalaenergianvändning om drygt avsåg hushållsel. Även inomseklorn service m.m. dominerar uppvärmning. Uppvärmning av lokaler fördeladesig på elvärme, på Qärrvärme och på andrauppvärmningsformer, särskilt oQa, och uppgick till sammanlagt ca . Inomindustrisektorn räknar hushållningsgrupp i förhållande tillreferensprognosen med besparingsmöjligheter på upp till vid en måttligsparambition och ytteriigare , dvs. upp till totalt , omambitionsnivån höjs. 1 lågalternativet hänför sig ca till sådanabesparingar som bedöms vara uppnåeliga i befintliga anläggningar genom ökadeekonomis- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 15 Denökande effekliviseringen och den fortgående strukturförändringen inom industrisektornger tillsammans en minskande insats av energi per produktionsvolymsenhet, dvs.minskade specifika energiåtgångstal för industrin som helhet. Energianvändningeninom samfärdselsektorn domineras av energi för landsvägstransporter. Förreferensprognosen har antagits atl vissa, väsentligen frivilliga,besparingsåtgärder vidtas. De redan höjda drivmedelspriserna väntas dessutompå sikl leda lill effektivare fordon och motorer. Den väntade långsammaretillväxten i industriproduktionen leder till lägre ökningstakter än tidigareför godstransporterna och därmed till lägre tillväxt för energianvändningen. Åtgärderför bättre värmehushållning i befintlig bebygelse antas kunna genomföras i ettstort antal nu befintliga byggnader fram och väntas leda till ensänkning av deras energiåtgång. Äveninom övriga sektorer väntas användningen allmänt sett bli effektivare. Efterfråganpå el- och Qärrvärme väntas öka snabbare än den totala energiefterfrågan. Iviss utsträckning flyttas därmed de förluster som görs i omvandlingen frånenergibärare till nyttiggjord energi (t.ex. från olja till lokalvärme) från deslutliga användarna till omvandlingsanläggningarna och distributionsnäten förel- och Qärrvärme. Tillsammans med prognoserna för efterfrågan har därförockså översiktliga beräkningar gjorts för att belysa de totala kraven påtillförsel av energibärare. Den tillförda energin uppgår i prognosen till 490TWh och . Enrad osäkerhetsfaktorer utanför det svenska energisystemet i prognosberäkningarnamåste beaktas när dessa utnytQas för en vidare analys av försörjningssystemet.Dessa osäkerhetsfaktorer finns både i de allmänna bakgrundsförutsättningamaoch de specifika energifrågorna. Industriverketsstudie avser det svenska energiförsörjningssyslemet under förhållanden sominte störs av allvariiga kriser. Ytterligareen betydelsefull fakior som inte närmare har behandlats är världsmarknadsprisetpå råoQa. Detta har antagits förbli oförändrat (i fasl penningvärde) eller ökaendast långsamt. Enannan typ av osäkerhetsfaktorer är den höjning av ambitionsnivå beträffandeskydd av arbetsmiQö och yttre miQö som har aviserats. Medde förutsättningar som har använts för beräkningarna i industriverkets studieoch de osäkerheter beträffande åtgångstal och belastningsförhållanden somredovisats i det föregående kan kraven på total energitillförsel under år 1990anses ligga mellan 490 och , med beräknat värde 510TWh. Därav utgörbehövligelproduktton mellan 140och , med ett beräknat värde på . Denosäkerhei som råder när det gäller att bedöma framtida efterfrågan på energiinnebär i fråga om vissa faktorer - miQöskyddsåtgärder, tortårs-produktion avelenergi - att efterfrågan kan visa sig bli högre snarare än lägre jämfört medprognosvärdet. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 18 I det lägre besparingsalternativet förutsätts att en radstimulansåtgärder vidtas beträffande peisonbilsirafiken. Ätgärderna bör bl.a.inriklas på att förmå bilåkarna alt avstå frän visst resande, att planerabilresandet bättre, t. ex. genom att samåka med andra personer samt att övergåtill kollektivt resande. 1 del högre alternativet kan ytterligare besparingarnås genom att bl.a. normer införs för högsta lillålna specifikabränsleförbrukning i bilarna och genom en ändrad konstruktion av t. ex. denårliga fordonskatten, så alt denna görs starkt progressiv med hänsyn till denspecifika bränsleförbrukningen. Förlaslbilsirafiken föreligger i princip liknande sparmöjligheter som förpersonbilslrafiken. En fortsatt effektivisering av transporterna haremel-lertid intecknats i industriverkets prognos, vilket gör attbesparingsmöj-ligheterna är marginella vid en måttlig ambitionsnivå. I etthögre besparingsalternativ krävs en betydande styrning och samordning avtransporterna. Inom den inrikes luftfarten bedöms vissa mindrebesparingar kunna nås vid den lägre ambitionsnivån genom atl den genomsnittligabeläggningsgraden höjs. 1 del högre allemalivei behöver sannolikt vissa trafiksvagaturer dras in och flyghastigheten minskas. 1 det högre alternativet skulle dessulom information ochsparkampanjer ha viss effeki vad gäller fritidsbåtar. Drivmedelsbesparingarborde också kunna nås genom fartminskning och genom att införa någon form avskatt på motorbåtar med en hög specifik bränsleförbrukning. Planverkelhar lämnat en rapport om beräknade sparmöjligheter inombehyggdsesektorn. De lekniska besparingsåtgärder som enligt planverkel kankomma i fråga avser anlingen byggnadsiekniska åtgärder, som ändrarklimatskärmens egenskaper, eller inslallaiionslekniska åtgärder, som ändrarenergiåtgångstalen för uppvärmning, ventilation, varmvatten och belysning. Resultatenav hushållningsgruppens arbeie med beräkningar av möjliga besparingar redovisasdels i form av trender för bebyggelsens energibehov, dels i form avutvecklingsförlopp för dessa energibehov vid olika strategier förenergibesparing. Med utgångspunkt i remissutfallet avseende planverketsrapporter om energihushållning i bebyggelsen har inom bostadsdepartementetgjorts bl. a. samhällsekonomiska analyser som leder till beräkning av fyra ambitionsnivåer. 1977/78: 76 presenieras riktlinjerna förenergihushållning i befintlig bebyggelse för . Målet är attenergiförbrukningen (brutto) i dagens byggnadsbestånd skall vara 39till lägre än f.n., vilkel molsvarar av den lolalaenergianvändningen i dagens byggnadsbestånd. Detta sparprogram omfattarinvesteringar om sammanlagl 31 till . Utgångspunktenför programmel är all del nu finns ett slorl intresse för prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet ka stimulansåtgärder, mera information m.m. Resterandebesparingspotential avses uppnås genom effektivare uinyttjande av anläggningarbyggda rned ny teknik. 1 det högre besparingsalternativet ingår samma åtgärdersom i lågalter-naiivet, men med ännu starkare styrning uppnås högregenomförande. Åtgärder av typ ransonering har dock inte beaktats. Dessutomingår dyrare ätgärder än i lågalternativet. Sammanlagt har hushållningsgruppen beräknatinvesteringskostnaderna vid den lägre ambitionsnivån till ca . besparingsprognos för industrisektorninnebär besparingar med i förhållande till referensprognosen. Av demöjliga besparingarna avser ca massa- och pappersindustrin och ca 3 TWhden kemiska industrin. Totalt beräknas de hushållningsåtgärder som induslriverkelhar lagt till grund för sin besparingsprognos kräva ca 6 miQarder kr. 1 princip finns fyra olika sätt att uppnåenergibesparingar inom transportsektorn: - Transportbehoven kan sänkas genom ändradsamhällsstruktur Resandeplanering och transportorganisation kanförbättras och övergång kan ske från mindre till mer energieffektivatransportmedel - Den specifika energiålgången kan sänkas genom allfordonen körs, underhålls etc. på ett bättre sätt - Den specifika energiålgången kan sänkas genomtekniska förändringar i drivsystem, fordonens uiformning och uiruslning etc. 1 förhållande till industriverkets referensprognos räknarhushållnings-gruppen med besparingsmöjligheter på upp lill ca i det lägreoch ytterligare nära i det högre besparingsalternaiivel. Fördelningen påolika transportmedel framgår av föQande tabell. Möjligaenergibesparingar inom transportsektorn, TWh Personbilar" Lastbilar Inrikes luftfart Bussar Jiirnväg Inrikes sjöfarlFritidsbålar Övrigi " Vid beräkningenav energibesparingarna inom personbilstrafiken har hänsyn lagils lill en ökad energikonsumtion inom kollektivtrankcn på totalt 0,3 resp. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 18 I det lägre besparingsalternaiivel förutsätts att en radstimulansåtgärder vidlas beträffande personbilslrafiken. Åtgärderna bör bl.a.inriktas på att förmå bilåkarna atl avstå från vissl resande, att planerabilresandet bättre, t. ex. genom alt samåka med andra personer samt att övergåtill kollektivt resande. 1 del högre allemalivei kan ytterligare besparingarnäs genom att bl.a. normer införs för högsta tillåtna specifikabränsleförbrukning i bilarna och genom en ändrad konstruktion av t. ex. denårliga fordonskatten, så alt denna görs slarkl progressiv med hänsyn till denspecifika bränsleförbrukningen. För laslbilsirafiken föreligger i princip liknandesparmöjligheter som för personbilslrafiken. En fortsatt effektivisering avtransporterna har emellertid intecknats i industriverkets prognos, vilket göratt besparingsmöjligheterna är marginella vid en måttlig ambitionsnivå. I etthögre besparingsalternaliv krävs en belydande slyrning och samordning avtransporterna. Inom den inrikes luftfarten bedöms vissa mindrebesparingar kunna nås vitl den lägre ambitionsnivån genom att dengenomsnittliga beläggningsgraden höjs. 1 del högre alternativet behöversannolikt vissa Irafiksvaga turer dras in och flyghastighelen minskas. 1 del högre alternativet skulle dessutom information ochsparkampanjer ha viss effekt vad gäller fritidsbåtar. Drivmedelsbesparingarborde också kunna nås genom fartminskning och genom att införa någon form avskatt på motorbåtar med en hög specifik bränsleförbrukning. har lämnal en rapport omberäknade sparmöjligheter inom bebyggelsesektorn. De tekniskabesparingsåtgärder som enligt planverkel kan komma i fråga avser antingenbyggnadstekniska åtgärder, som ändrar klimatskärmens egenskaper, ellerinstallationstekniska ålgärder, som ändrar energiåtgångslalen för uppvärmning,ventilation, varmvatten och belysning. Resullalen av hushållningsgruppens arbele med beräkningarav möjliga besparingar redovisas dels i form av trender för bebyggelsensenergibehov, dels i form av utvecklingsförlopp för dessa energibehov vid olikastrategier för energibesparing. Med utgångspunkt i remissutfallet avseende planverkets rapporterom energihushållning i bebyggelsen har inom gjorls bl. a.samhällsekonomiska analyser som leder till beräkning av fyra ambitionsnivåer. 1977/78: 76 presenteras riktlinjerna förenergihushållning i befintlig bebyggelse för . Målet är attenergiförbrukningen (brutto) i dagens byggnadsbestånd skall vara 39till lägre än f.n., vilket motsvarar av den totalaenergianvändningen i dagens byggnadsbestånd. sparprogram omfattarinvesteringar om sammanlagl 31 till 48 miQarder kr. Utgångspunktenför programmel är atl del nu finns ett stort iniresse för 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet energibesparande och alt anledning därför saknas att f.n.införa några tvingande regler för att åstadkomma ett tillräckligt stortsparande. De redovisade bedömningarna av möjliga besparingar ibyggnadsbeståndet har i vissa delar utgått från olika förutsättningar ochuiförs oberoende av varandra. En jämförelse av beräknade besparingsmöjligheterframgår av föQande figur. EKCdOöie/kWh) ©EKC(5ore/kWh) ~i r-------- \-------- \-------- 1------- 1 10 20 30 40 50 60 TWh/år brutto Jämförelse av hesparingsmöjligheicr inom byggnadsbeslundel 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet Möjligheternaatt spara energi inom övriga användningsområden har studerats av en särskildarbetsgrupp inom hushållningsgruppen. De beräknade besparingarna för dessaövriga ändamål framgår av föQande tabell. Energianvändningför övriga ändamål , TWh Eldrift i övriga lokaler Renhållning, byggnadsverksamh.. m. m. exkl. gatubelysning 0,7" 3,7" "Har ej granskals närmare av hushällningsgruppen Kommissionenstillförselgrupp har i en rapport (Ds I 1978:9) redovisat underiag förbedömningar och värderingar när det gäller tillförsel och produklion avenergiråvaror. Dekända och utvinningsvärda oQetillgångarna har beräknats till ca 98 miljarderton. De totala utvinningsvärda tillgångarna har med. hänsyn till bl.a. jordensgeologi bedömts kunna uppgå till . Nuvarandeproduktion är ca 3 miQarder ton . Av speciellt intresse för svensklvidkommande är de kända och utvinningsvärda tillgångarna i . Dessa harbedömts utgöra ca 3 miQarder ton, vilket motsvarar nuvarande väridsförbrukningunder eller hela förbrukning under . Någrautvinningsvärda oQetillgångar av betydelse har ännu inte hittats i . Delhalvstatliga bolaget har under perioden 1964-1976prospekterat efter oQa inom landet. Prospektering efter oQa utanför landetsgränser har utförts av de likaledes halvstatliga bolagetPetroswede AB. Några kommersiellt exploateringsbara fynd har inte gjorts. Dethelstatliga bolaget har givits en centralroll i den statliga oQepolitiken. Bolaget skall bedriva verksamhei inom olikafrån försörjningssynpunkt betydelsefulla led av oQehanteringen, bl. a. arbetaupp nya kanaler för den svenska marknadens långsiktiga försörjning med råoQa. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 21 Väridenskända och ekonomiskt utnylQningsbara tillgångar av naturgas uppgick år 1977till ca 65000 miQarder m'. Nuvarande produklion är ca 1 600 miljarder m' perår. Stora områden återstår alt prospeklera rant hela världen, främst i haven.Geologer har uppskattat att de lokala tillgångarna av gas i världen troligen ärca fyra gånger siörre än de kända tillgångarna. Naturgasen transporteras iallmänhet som gas i rör till förbrukningscentra och förbrukare. På senare århar det även blivit möjligl alt kondensera gasen och transportera den sjövägeni flytande form (s. k. LNG). Därmed har del möjliga avsättningsområdet förnaturgas utvidgats väsentligt. Energimässigtmotsvarar världens kända och utvinningsvärda naturgastillgångar ungefär tvåtredjedelar av motsvarande oQetillgångar. Naturgasär f n. inte tillgänglig i men förutsättningarna härför utreds genomdet halvstatliga bolaget . Beroende på varifrån eventuell gas hämtaskan importen ske i rör eller som LNG. Stenkolbrukar från användarsynpunkt indelas i två huvudkvaliteter, nämligen ångkol förförbränning och kokskol (metallurgisk kol) som kan förädlas till gas och koks.Jämfört med andra energitillgångar, t.ex. oQa och gas, kan tillgångarna på kolbeslämmas med ganska stor noggrannhet. De kända tillgångarna har beräknats tilldrygt 10000 miQarder ton. Nuvarande produktion är drygt 2 miQarder ton per år.Koltillgångarna i är små och håller låg kvalitet och lågt förbränningsvärde.Den brytvärda mängden kol har uppskattats till ca 30 miQ. ton med ellenergivärde molsvarande ca . År1976 förbrukades i ca 3 miQ. Kolet används nästan uteslutandeinom industrin, främst järn- och stålindustrin samt till en mindre del inomgruvindustrin och cementindustrin. Frånsett inverkan på miQön och osäkerhetenom de ekonomiska förutsättningarna finns emellertid flera faktorer somförsvårar ett snabbt ökat kolutnyttjande i . Bl.a. saknas egentligakolhamnar liksom transportsystem för distribution av kol. Deglobala tillgångarna på oQesand och oQeskifTer är betydande. Tillgångarna påoQeskiffer bedöms uppgå till motsvarande 400 miQarder ton oQa, varav 30miQarder ton anses kunna utvinnas med dagens teknik. Kommersiell produktionsker huvudsakligen i och . Väridsproduktionen av skifferoQavar ca 7 miQ. Desvenska skifferförekomslerna är av dålig kvalitet beroende på lågabränslevärden, höga askhaller och i vissa fall höga svavelhalter. Denulvinningsbara mängden olja har bedömts uppgå till ca 450 miQ. Även omendast en mindre del av dessa skiffrar kan nyttiggöras har i skiffernen betydande potentiell energikälla. Uranför fredliga ändamål utnytQas f n. praktiskt taget enbart för produktion av eli kärnkraftverk. De uppskattade urantillgångarna i västvärlden har beräknatslill drygl 4 miQ. Nuvarande produktion i västvärlden är ca perår. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 22 återfinns i alunskiffrarna i Ranstadsomrädel. Uranhalten ide svenska skiffrarna är låg, men skifferkvantileten är å andra sidan mycketstor. Den totala kvantitet som från ekonomisk synpunkt skall vara möjlig attutvinna i Ranstadsomrädel bedöms vara uran. Uranhaltiga skiffrarförekommer även inom andra områden i . Den globala tillgången på torv är mycket stor. Dennuvarande utvinningen torde uppgå till ca 210 miQ. Härav svararSovjetunionen för och för ca 2,. Torvmängden i är iprincip tillräcklig för atl ersätta hela den nuvarande oQeförbrukningen under100 år. Den utvinningsvärda mängden torde vara avsevärt mindre efiersomflertalet lorvmarker dels är små och t. v. svåra att utnyttja, dels liggertransportmässigt ogynnsamt lill. Många kan också från miQösynpunkt varaangelägna all bevara orörda. Vid en medveten satsning på torvutvinning ochtorvanvändning lorde det enligt lillförselgruppen om ungefär vara möjligtalt med nuvarande teknik producera ca 10 miQ. ton torv , molsvarande ca2 miQ. DeoutnytQade vatlenkrafttillgångar som praktiskt kan tillgodogöras ulgör minsl33 TWh . fattade under höslen 1977 beslul om riktlinjer för denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och . Ibeslutet anges vilka vattendrag som bör undantas från fortsattvattenkraftutbyggnad. Del gäller de outbyggda huvudälvarna älv, Kalixälv. och , vissa av de s. k. skogsälvarna saml en radoulbyggda älvsträckor i älvar som i övrigt redan har byggls ut. Potentialen förproduktionstillskott i små vattenkraftverk genom bl. a. standardisering är ca 1TWh . I ett kort tidsperspektiv är tillgängen på vindenergimycket ojämn. Stark vind råder sällan så länge att ett vindkraftaggregal kanavge full effeki under i sträck. Detta ställer stora krav påkraftsystemets möjligheter att utjämna produktionen och skärper kravet på attprognosmetoder för vindstyrka utvecklas. Vindkraft byggd på kommersiellavillkor förekommer f n. inle någonstans i väriden. Försöksanläggningarförekommer däremot på ett fiertal platser. I finns en demonstrationsanläggningi effeklklassen 60 kW. Möjlighelerna att utvinna energi ur vinden i Sverigestuderas f. n. främst inom . Vindkraftenbedöms inte kunna ge nämnvärda bidrag lill den svenska energiförsörjningen föreår 1985. Omvandling av solstrålning lill elektrisk energi sker medlåg verkningsgrad jämfört med andra elproduktionsprocesser. Investeringarnablir så höga atl elproduktion inte bedöms konkurrenskraftig, i varje fall inleföre . Vid en maximal satsning innebär della att av samtligabostäder kan uppvärmas med sol resp. . Vid en merabegränsad satsning beräknas motsvarande andelar till 3 resp. . Råvarumässigt kan biomasseområdet delas in i tre delar.Energiskog är Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet en sådan biomassa som kan odlas för energiändamål.Skogsenergi är sådan biomassa som erhålls vid normalt skogsbruk eller nu växernaturligt. Övrig biomassa kan vara av många slag, t.ex. avfall, halm, vass,tång, alger m. m. Energiskog odlas f. n. varken i eller någonannanstans i väriden. 1 har föreslagits alt siörre försöksodlingar medfrämsi sälg- och poppelarter igångsätts. För sälgarter beräknas tidenfrån plantering lill avverkning till . För poppelarter är molsvarandelid . Enligt tillförselgruppen kan föQande tillgång på energifrån energiskogar och skogsavfall m.m. påräknas för energiförsörjningunder de närmasle decennierna. Tillforselgruppens bedömning av energiutvinning frånenergiskogar och skogsavfall Den svenska elproduktionen domineras av vattenkraften, somunder ett är med normal tillrinning till vattenmagasinen f n. svarar för knappt70% av eltillförseln. Kärnkraften svarar f.n. för drygl medan resterandedel utgörs av oQeeldad värmekraft. Prakliskl taget samtliga elproducerande anläggningar ärvia ett omfattande överförings- och distributionssystem sammankopplade tillett för hela landet integrerat elförsörjningssystem. Planeringen avelproduktions-systemet måsle ske med lång framförhållning. Den sker i samrådmellan elproducenterna inom ramen för Centrala driftledningen (CDL). Den svenska bränslemarknaden domineras av handeln medoljeprodukter. Härutöver förekommer numera endast en mindre handel med kol,koks och ved. Oljeprodukter som inte direktimporteras lill konsumenternalagras efter import eller raffinering i kustdepåer. Därifrån sker distributiondirekt till förbrukarna med tankbil, järnvägstank eller tankbåt. F. n. finns ett stort antal elproducenter med varierandeägarintressen och sioriek. De åtta största producenterna svarar för omkring 90%av den totala elproduktionen. Fjärrvärmeverksamheten handhas av kommunerna. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 24 kan dock finnas andra intressenter, t. ex. vad gällerspillvärmeutnylQande. har i ftera fall byggls i samarbete mellankommun och råkraflleverantör. Den tillförda energins fördelning på energiråvaror ochenergibärare och en preliminär energibalans framgår avföQande tabeller. Energitilirörsel , preliminära värden ved, lutar och avi Netto import av el el och installerad eleffekt , - effekt, 1 3 400 1 700 3 450 1 700 -1,9 De energipoliliska styrmedel som slår lill statsmakternasförfogande kan indelas i tre huvudgrupper. - Direktprispåverkande åtgärder såsom skatter och subventioner eller reglering avpriser och taxor. - Direktaregleringsåtgärder såsom kvantitativa resiriktioner (ransoneringar),lagsiiftning, normer, föreskrifter.