prop · G20396 · 1978-12-31 00:00:00 — En sådan verksamhei kan organiseras inom ÖriB V-GbK/Fo 32 - KA 4. Utredningen tar inte ställning i denna fråga utan förutsätteratt den granskas i samband med marinchefens och ()utredning om ÖriB V:s förbandsbundna verkstad. Chefenför marinen anser att underhåUsorganisationen i av ekonomiska skälskall dimensioneras med utgångspunkt i att general- och årsöversyner av fartygflyttas till . Härigenom kan balansen mellan Muskövarvel och KkrVtillgodoses och kostnaderna hållas nere. påvästkusten främsta uppgift när det gäller fartygsunderhåll skall vara atlsvara för det omedelbara underhåll som krävs för ulbildningen av patrullbåts-, minsvepar-och kustartilleriförband saml för kuslflottans övningsverksamhei. Chefen förmarinen anmäler atl underhållsorganisationen i under den kommande programplaneperiodenfortlöpande kommeratt anpassas i denna riktning under medverkan av FMV. Jaghar den uppfattningen att beslut nu bör fattas alt i princip ulforma organisationenför underhåll av vapen- och skeppsteknisk materiel i på del säll somchefen för marinen har föreslagit, även om konsekvenserna av en flyttning av fartygsunderhälletfrån inte har hunnit penetreras i alla detaljer. Härviddimensioneras den förbandsbundna verkstaden med utgångspunkt i altgeneralöversyner och andra större arbeten på fartyg flyttas till . Ävekonomiska skäl ärdet nödvändigt att snabbt anpassa underhållsorganisationen lillden minskade krigsorganisationen på . Hänsyn bör därvid las tillbehovet av alt -förutom med civila resurser - siödja mobiliseringen av hjälpfartygsför-bandoch underhållet av de stridsfartygsförband som i vissa lägen skall kunnautnyttjas på . Det ankommer på regeringen all besluta omorganisationens omfattning. Beträffandeförslaget att lägga ned i konstaterar utredningen alt ekonomiskaförhållanden tvingar fram indragning av ytterligare en flottiljadminislration.Detta medför en allvariig effeklföriusl i operativt avseende och en minskadhandlingsfrihet för flygvapnets krigs- 1978/79:96 11 Vid valet av flottilj för nedläggning måstedärför enligt utredningen de militära effekliviielskraven väga tyngre än deallmänt samhälleliga kraven. Vid sin granskning av de operativa förhållandenahar utredningen funnit all valel måste slå mellan jaktflottiljerna iVästerås, i , F 16 i och F 17 i . fortsatta granskning av dessa fyra flottiljer - där militärafaktorer har vägts mol allmänt samhälleliga faktorer såsom regionalpolitiskaförhållanden, markfrågor, flygbuller och konsekvenser för berörd personal -har de operativa och ekonomiska faktorerna pekal på . De regionalpolitiskafaktorerna motsäger inte detta resultat. Utredningen föreslårdärföratt F 1läggs ned. Utredningen förutsälteratt flygplatsen behålls som krigsflygbas. Både överbefälhavaren och chefen för flygvapnet biträder FFU:s förslag liksom huvudparten av de övriga remissinsianserna. Invändningar kommerfrån i , och VästeråsSocialdemokratiska Arbetarekommun, vilka anser alt det med hänsyn till deregionalpolitiska förhållandena i länet och kommunen är klart olämpligt att drain , men att alternativ verksamhet måsle lillföras och länet om F1 ändå läggs ned. TCO-S vill alt resultatet av försvarskommitténs arbete skallavvaktas innan något beslut om nedläggning av ytterligare en flottilj fattas.SACO/SR och de lokala personalorganisalionerna vid anser det motiverat meden fömyad prövning av vilken flottilj som bör väljas. För egen del anserjag att det av ekonomiska skäl ärnödvändigt att nu besluta om nedläggning av ytterligare enflottiljadministration. Det förslag som utredningen har lagt fram innebär attnackdelarna från operativa och regionalpoliliska synpunkier liksom förpersonalen enligt min mening blir mindre än vid något annat möjligt alteraativ.Jag förordar därför att flygflottilj () läggs ned men atlflottiljens flygplats behålls som krigsflygbas. Beträffande genomförandet av förslagen framhåller FFU altdet är angeläget att beslut fattas snabbt om sirukturen i stort vid de marinamyndigheterna i och så att nödvändigt detaljarbete kankomma i gång . Eljest försenas utfallet av de föreslagna besparingsåtgärderna.Enligt utredningen vore del ocksä olyckligt för den anställda personalen omosäkerheten om verksamhetens framtida inriktning och organisation förlängdes. FFU anser att genomförandet är mera kompliceral för flygvapneisdel än för marinens, eftersom det gäller nedläggning av ett förband. Erfarenheternafrån lidigare förbandsnedläggningar lyder på att räknat från tidpunktenför beslut om nedläggning allmänt sett är en lämplig avvecklingslid. FFU anserdärför atl F I bör läggas ned den . Utredningens synpunkter för genomförandet avförslagen godtas i stort setl av de remissinstanser som har yttrat sig ifrågan. Enligt min mening bör de föreslagna organisationsförändringamage- Prop.1978/79:96 12 nomföras skyndsamt, bl.a. för alt snabbt uppnå de avseddabesparingarna. Jag vill särskilt framhålla nödvändigheten av alt bygga ulRosenholm så att anläggningen i kan läggas ned så snarl som möjligt. De föreslagna åtgärdema jämte vissa rationaliseringsåtgärderoch anpassning med hänsyn till ändrade uppgifter innebär enligt utredningennär åtgärderna är genomförda en besparing som för marinens del i Karlskronauppgår till nära 10 milj. kr. för budgetår, varvid personalbehovel minskarmedca 140 anställda, och i till drygt 13 milj. kr. för budgetår med ettminskat personalbehov av ca 195 anslällda. Vid flygvapnet sparas ca 28 milj.kr. per budgelår, varvid personalbehovet minskar med ca 250 anställda.Tillsammans utgör besparingarna ca 50 milj. kr. per budgetår och minskningenav personalbehovet ca 585 anställda. HärtiU kommer de besparingar som kanbedömas uppstå genom förslaget om minskning av ÖrlB V:s verkstadsavdelning i Göleborg. Utredningen har uppskattat behovet av investerings medel,där huvuddelen krävs för byggnadsåtgärder, till ca 50 milj. kr. i Karlskronaför atl kunna lägga ned anläggningen i och lill knappt 10 milj. kr. i Göleborgför att slå samman ÖrlB V och GbK/Fo 32 till en myndighet. Inom flygvapnet beräknasengångskostnadema huvudsakligen för flyttning och avveckling av personal uppgåtill omkring 15 milj. kr. för att kunna lägga ned F I i . Jag vill erinra om alt det krävs investeringar för attbesparingar skall bli möjliga. Medel för att genomföra förslagen behövsdessutom medan besparingarna erhålls belydligt . Dettafår enligt min mening inte hindra att de föreslagna åtgärdema, som syftar tillatt behålla den långsiktiga balansen mellan freds- och krigsorganisationen,genomförs. Det är också angeläget att de besparingar som kan uppnås genom deåtgärder som jag nu har förordat inom marinens och flygvapnets fredsorganisationliksom genom de organisationsförändringar inom armén som harbeslutat om (prop. 1977/78:65, FöU 1977/78:11, rskr 1977/78:173) kan las tillvara för krigsorganisationens utveckling på lång sikt. Som jag har förordat tidigare bör de föreslagna åtgärdernagenomföras snabbt. Jag anser därför att invesleringsmedel för marinens del börplaneras in med början redan budgelårel 1981/82. innebären tidigareläggningmed i förhållande till överbefälhavarens planering. Jag återkommer idel ordinarie budgetarbetet med förslag hur en sådan tidigareläggning bör ske. Utredningens förslag innebär vidare att de anställda vidmyndigheterna i och kan behålla sina bostadsorter. Besväriigaomställningsproblem kan därför enligt FFU undvikas. Nedläggningen av F Iinnebär att antalet anställda minskar med ca 250 och atl ca 80 anställda måsteomfördelas till andra militära myndigheler. Utredningen förutsätter attpersonalminskningen både vid marinen och flygvapnet sker genom na- 1978/79:96 13 luriigavgång och en effektiv omplaceringsverksamhet. Enligt utredningen är det ocksåviktigt atl berörd personal får medverka tidigt i planläggningen. Särskilda ätgärderbör vidtas för att underiåta övergången för den personal som berörs. Deremissinstanser som har uttalat sig i frågan anser att ulredningens förslag ärrealistiskt. Jagförutsätter att de problem som kan uppstå för personalen begränsas så långl somdet är möjligt. Jag utgår vidare från att organisationsförändringarna iKarlskrona och genomförs i nära samverkan mellan militära myndigheter,statens personalnämnd, försvarets personalnämnd och berördapersonalorganisationer. De förutsatta personalminskningarna bör liksom lidigaregenomföras i samband med naturlig avgång och i förening med en effektivomplaceringsverksamhet. Närdet gäller anserjag att läget är annoriunda än i och Kariskronadärför atl en militär anläggning skall överges och att viss personal förutsättsflytta från orten. Civil flygtrafik skall kunna bedrivas också när den militäraverksamheien har avvecklats. 1 fortsättningen kommer endast en baslropp urflygvapnet atl vara föriagd till . Mot denna bakgrund finns det enligtmin mening skäl alt i särskild ordning överväga hur de tillgångar som lämnasskall kunna nyttiggöras på annat säll. Enligt vad jag har inhämtat kommerchefen för att föreslå regeringen att en särskildarbetsgrupp tillkallas för att bevaka sysselsättningsutvecklingen på orten ochfölja den samlade planeringen av avvecklingen. 1 arbetsgruppen kommer att ingåföreträdare för kommunen saml för berörda myndigheter ochpersonalorganisationer. Liksom i och bör dock ansvaret föravvecklingen och genomförandet av organisationsförändringarna ligga hos demilitära myndigheterna i nära samverkan med lidigare angivna myndigheler och personalorganisationer. Fleraremissinstanser har tagil upp frågan om förmåner till den personal som berörsav de föreslagna ålgärderna. Sådana frågor bör i sedvanlig ordning bli föremålför förhandling mellan och personalorganisationerna.Jag vill dock erinra om att trygghetsavtalels bestämmelser om bl.a. åriig ersältningnumera är tillämpliga på såväl civil som militär och civilmilitär personal. Beiräffandetidsplan för alt genomföra organisationsförändringama föreslår jag atllidpunkten för indragning av fastställs till . Tidsplan förövriga organisationsförändringar bör fastställas av regeringen. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslårriksdagen alt n 1978179, I saml. 1978/79:96 14 1. godkänna de förslag lilländringar i marinens och flygvapnets fredsorganisation somjag har förordat, 2. bemyndiga regeringen atl vidtade övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra vadjag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden laglfram. Dendel av fredsorganisationen vid marinen och flygvapnet som försvaretsfredsorganisationsutredning (FFU) har ägnat särskiU intresse redovisas i detföljande. 1.1De berörda myndigheternas lokalisering och uppgifter Avbilden och det följande textavsnittet framgår de berörda myndighetemaslokalisering samt uppgifier i stort. NK/KA 5 ÖrlB O, BÖS, l.hkpdiv ÖrlB V, l.hkpdiv:s detachement GbK/Fo32, KA 4 ÖrlB S, /Fo 15, KA 2 Örlogsb åser (ÖriB S, ÖriB V och ÖriB O) och kustartilleriförsvar (BK, GbK, SK, GKoch NK) är underställda militärbefälhavare (är dock underställt chefen förGotlands militärkommando) men lyder under chefen för marinen i fråga omutbildning, taktik, organisaiion, utrustning och personal. Prop.1978/7996 16 Integration mellan kuslarlilleriförsvar ochförsvarsområden finns vid BK/Fo 15 saml GbK/Fo 32. Nuvarande organisation förörlogsbaser och kuslarlilleriförsvar fastställdes (OLLl-marinen). Örlogsskolor (KÖS och BÖS) och helikopterdivision (1. hkpdiv.med detachement) är underställda örlogsbaschefer men lyder under chefen förmarinen i fråga om centralt organiserad utbildning och försök. KÖS organisaiionfastställdes och BÖS organisation . Helikoplerdivisionen ingår iförsöksverksamhet med gemensam organisation för försvarels lunga helikoptrar m.m. Kustarlilleriregemenlen (KA 1 - KA 5) är underställda kustartil-leriförsvarscheferoch saknar egna förvaltningsresurser. KA 3 och KA 5 är integrerade med kuslarlilleriförsvar(GK/KA 3 och NK/KA 5) och hargemensam chef och stab med dessa. för kustartilleriregemente fastställdes (regementsstab). bevakningsområden (BoMö och BoLu) är underställdamilitärbefälhavare och saknar egna förvaltningsresurser. Kustfioltan (Kfl), kustartilleriets skjutskola (KAS) samt () är underställda chefen för marinen. Kfl och KAS understöds iförvaltningshänseende av örlogsbaser resp. kustartilleriförsvar. 1978/79 96 1.2Stabs- och förvaltningsorganisationen i BK/FO15 med KA 2 5422 81 89 33 3681/2959 1/2 Siffrorna avser antalet tjänster enligt fastställd organisation.Lokalvärds-personal, viss ekonomipersonal,anställda elever vid KA 2 och värnpliktig personal har inte medtagits 1.3Stabs- och förvaltningsorganisationen i GbK/Fo 32 med KA 4 217 1/2 Siffrorna avser antalet tjänster enligt fastställdorganisation. Lokalvärds-personal, vissekonomi-personal, anställda elever vid KA 2 och värnpliktig personal har inte medtagits 1978/7996 19 Medhänsyn till FFU:s inriktning av sitt arbete och till andra pågående utredningarhar följande enheter undantagits, nämligen - G K / K A 3 i fråga om slabs-och förvaltningsorganisationen. FFU har i delbetänkande 10 (Ds Fö 1974:1)avgett förslag om fredsorganisationen på , vilket delvis har lett tillbeslut. Överbefälhavaren har därefter fåll regeringens uppdrag att utreda vissafrågor som bl.a. berör GK/KA 3:s uppgifter och ställning. Detta ärende bereds fn. inom försvarsstaben och torde överlämnas till regeringen . 1 del 1 av sillslutbetänkande har FFU behandlal flottans utbildningsorganisation och bl.a.framhållit atl Kfl bör vara kvar som sammanhållet utbildningsförband i fred. Kfl:slydnadsförhållande har därefter behandlats av försvarsmaktensledningsutredning och (FöU 1977/78:9, rskr 1977/78:174) har beslutatom dess ställning rned anledning av prop. 1977/78:63 om försvarsmaktenscentrala ledning m.m. Kfl saknar, som har framhållits tidigare, egna verkslällandeförvaltningsresurser. - KAS, som har till uppgift attvidareutbilda, befäl vid kustartilleriet. Skolan är föriagd tillStockholm i anslutning till marinsiaben. Kursverksamheten genomförs och förläggs huvudsakligen till kustartillerietsfredsförband, varvid erforderlig utrustning och förvallning erhålls påplatsen. - B o M ö och BoLu, som är småenheter vilka inte har några uppgifier i fråga om mobilisering och därmedsammanhängande förvaltning. - 1. hkpdiv. och dess detachement i , som ingår i pågående försök med gemensam organisation för försvarets tunga helikoptrar. För söksperioden sträcker sig till , varefter överbefälhavaren skall komma in med de förslag i fråga om organisation m.m. som försöken kan föranleda. 2.1Västmanlands flygflottilj () i ; Väslmanlandsflygflottilj (F I) är föriagd till Hässlö sydost om . Den ligger i Östra militärområdet. F Iär en jaktflottilj med två divisioner utrustade med flygplan J 35 F.Vid flygfäUel finns en civil flygstation. Reguljär luftfart bedrivs dagligenav SAS. Härtill kommer tung chartertrafik och taxiflyg. F 1är sektorflottilj för luftförsvarssektor O 5. Dess ansvar för krigs- ochmobiliseringsplanläggning samt förvaltning, bl.a. av friliggande stridslednings-och luflbevakningsanläggningar i fredsdrift, är mycket stort. Utbildningsförhållandenaför flygutbildningen är goda. Prop.1978/7996 20 ningsområdenfinns nära basen. Stridsledningsmöjlighetema i området är också goda. Antaletanställda var enligt uppgift från flygstaben ca 970, varavca 400 vid Hässlö och ca 570 på platser utanför anläggningen. Av de senaretillhör ca 350 mellersta teleservicebasen (). Personalläget är gott ochöverensstämmer i princip med personalförteckningen. Kasern-och flygfältsområdet upptar en yta av ca 450 ha. Flygfältet har en start- ochlandningsbana som är . Huvuddelen av byggnaderna är uppförda åren1943-1944. Byggnaderna har inte genomgått normal modernisering, varför en belydandeiståndsättning krävs. Hangarerna och flygverkstaden är omoderna, starktnedslitna och olämpliga för flygplan 37. Flottiljen är lill en del lokaliseradpå vattentäkt, vilket enligt fortifikationsförvaltningen kommer atlkräva kostsamma miljövårdsåtgärder. På grundval av uppgifter om bedömtinvesterings- och iståndsätt-ningsbehov för perioden /79-1993/94 som harlämnats av chefen för flygvapnet och fortifikationsförvaltningen har FFU beräknalkosinaderna till ca 170 milj. kr. 2.2Skånska flygflottiljen () i Skånskaflygflotfiljen () är belägen vid norr om . Denligger i Södra militärområdet. F 10är en jaktflottilj med tre divisioner utrustade med flygplan J 35 F.Vid flygfältet finns en civil flygstation. Linjeflyg utnyttjar flygfältet försin reguljära flygtrafik. F 10är sektorflotfilj för luftförsvarssektor S 1. Flottiljens ansvar för krigs- ochmobiliseringsplanläggning samt förvaltning, bl.a. av friliggande slridslednings-och luflbevakningsanläggningar i fredsdrift, är mycket stort. Utbildningsförhållandenaför flygutbildning är i stort sett goda. Övningsområdena ligger med hänsyntill civilt kontrollerat luftrum och F 5:s flygövningsområde i nordostligriktning från flottiljen och an- och återflyg-ningsvägar kan delvis bli långa. Antaletanställda var ca 1 150, varav ca 475 vid Barkåkra och ca675 (varav ca 325 i södra teleservicebasen - TSB-S) på platser utanför Barkåkra.Personalläget är gott med viss övertalighet i förhållande till organisalionen. Kasern-och flygfältsområdet upptar en yta av ca 400 ha. Flygfältet har två korsandestart- och landningsbanor som är ca 2 000 resp. . Huvuddelen avbyggnaderna är uppförda . Byggnaderna är f.n. i behov avrelativt omfattande underhålls- och iståndsätt-ningsåtgärder. Hangarer ochflygverkstad är omoderna och nybyggnad krävs vid införandet av flygplan JA 37.På grundval av uppgifter om inves- 1978/7996 21 terings-och islåndsättningsbehov för perioden /79-1993/94 har FFU beräknal koslnadematill 140 milj. kr. 2.3 Upplandsflygflottilj (F 16) i Upplandsflygflottilj (F 16) är belägen nordväst om . Flygfältetgränsar till norr om . Flottiljen ligger i Östramilitärområdet. F 16är en jaktfiollilj med två divisioner utrustade med flygplan J 35 F. Till F 16är även föriagt typinflygningsskedet (TIS) på flygplan 35. För denna verksamhetdisponerar flottiljen ett antal flygplan SK 35 C (tvåsitsigt skolflygplan). är inte regelbundet upplåtet för civil flygverksamhet. Allmänflyget disponerari stället det kommunägda Sandbro flygfält norr om F 16. 1 F 16:sorganisation ingår en stridslednings- och luflbevakningsenhel, varförflottiljen har ansvar för förbandsproduktion och förvaltning vid ett antalverksamhetsställen utanför flottiljen. Utbildnings-och stridsledningsförhållandena för flygutbildning är goda med god tillgång tillövningsområden. Samordningen med den civila luftfarten på medför ingamärkbara inskränkningar för flygtrafikverk-samhelen vid F 16. Antaletanställda var ca 500, varav ca 450 inom flottiljområdet.Personalläget är gott. Kasern-och flygfältsområdet upptar en yla av ca 675 ha. Flygfältet har två korsandelandningsbanor som är 2 000 resp. . Huvuddelen av byggnaderna äruppförda . Kasernbeståndet genomgår f n. en omfatlanderenovering. Ovan jord finns såväl ett antal jordläckta betonghangarer somen hangar av trä. Den senare utnyttjas för betjäning av skolflygplan i F 20:sflygverksamhet. Flottilj verkstaden är nybyggd och anpassad för en divisionutrustad med flygplan JA 37. En ny hangar behövs vid införandet av flygplan JA37. InomF 16: s kasemområde ligger även , flygvapnets krigsskola. Chefen för F 20lyder direkl under chefen för flygvapnet men är för sin verkställandeförvaltning, bl.a. lokalförsörjning,hänvisad lill F 16. För sin flygtjänstbetjänas av ett stationskompani ur F 16. Pågrundval av uppgifter om investerings- och islåndsättningsbehov för perioden1978/79-1993/94 har FFU beräknat kostnadema till 75 milj. kr. 2.4 Blekingeflygflottilj (F 17) i Blekingeflygflotfilj (F 17) är förlagd till norr om centrum.Flottiljen ligger i Södra militärområdet. Den är fr.o.m. den sektorflotfiljför luftförsvarssektor S 2. 1978/7996 22 Flottiljenhar fr.o.m. en jaktdivision utrustad med flygplan S 37. Tillflottiljen är förlagd en tung helikoptergmpp samt en helikoptergrupp ur TSB-S. Vid F17:s flygfält finns en civil flygstation som betjänar reguljär civil luftfart,tungt charterflyg och allmänflyg. Flottiljensansvar för mobiliserings- och krigsplanläggning samt förvaltning, bl.a. avfriliggande stridslednings- och luflbevakningsanläggningar i fredsdrift, ärstort. Betingelsernaför flygutbildningen är i huvudsak goda med god lillgång till luftrum. En stordel av flygövningarna kan bedrivas över hav. Flottiljen har två skjutmål i . Antaletanställda var enligt uppgift från flygstaben ca 450, avvilka ca 420 vid anläggningen och 30 på plals utanför denna. Vid övertagandelav sektoransvar samt en stridslednings- och luftbevaknings-enhet från F 12 den1 lillkommer ca 100 personer med placering huvudsakligen utanför kasernområdel.Personalläget är gott. Viss övertalighet på personal finns och bedöms komma atlöka genom överförande av personal i samband med nedläggningen av F 12. Kasern-och flygfältsområdet omfattar en yta av ca 440 ha. Flygfältet har en start- ochlandningsbana i nord-sydlig riktning som är . Flertaletav flottiljens byggnader uppfördes och är till övervägande delav god standard. För anpassning till flygplan 37 har en ny hangar byggts ochnybyggnad av en tillsynsverkstad och ytteriigare en hangar pågår resp. ärbeslutad. Pågmndval av uppgifter om investerings- och islåndsättningsbehov under perioden1978/79-1993/94 har FFU beräknat kostnadema till ca 125 milj. kr. KAS/M FHS och stabstjänstskola Teknisk skola Flygmateriel-skola bevakningsskola Kadett- och aspirantskola för marklinjen Teleteknisk skola Gruppför taktisk utprovning av strilan-iäggning Flygkrigsskolan, () flygförare ur armén ochmarinen 1978/7996 24 Sammanfattningav försvarets fredsorganisationsutrednings överväganden Densisla etappen av utredningsarbetet har försvarets fredsorganisationsutredning (FFU)ägnat åt marinens och flygvapnets fredsorganisation på lägre regional och lokalnivå. 1 fråga om marinen har FFU tidigare redovisat utgångsvärden och vissaöverväganden i Slutbetänkande del 1 och del 2. Delfortsatta arbetet har främst avsett stabs- och förvaltningsorganisationen.Marinens utbildningsorganisation har FFU behandlat ulföriigt i tidigare betänkanden,men förändrade utgångsvärden i fråga om krigsorganisationens utveckling och utbUdningsverksamhetensomfattning har föranlett FFU att ånyo pröva giltigheten av tidigare dragnaslutsatser. är i stort setl rationellt uppbyggd. Karlskronaörlogsskolor och örlogsskolor bör vara kvar som centralautbildningsanstalter och utbildningen ombord bör alltjämt ske i ett sammanhålletutbildningsförband, kustflottan. Inom kustartilleriet sker utbildningen tillstor del vid de fasta krigsförbandens grupperingsplatser. Sambandet mellanutbildningsverksamheten och övrig förbandsproduktion är starkt. FFU anser delvara mest rationellt att behålla fem utbildningsenheter med nuvarandelokalisering i anslutning lill mobiliserings-och förvaltningsmyndigheterna. Befälsordningsreformeninnebär relativt stora förändringar, främst i flottans rekrytering ochutbildning av anställt befäl. Det organisatoriska arbetet med att genomförabefälsutbildningen bör enligt FFU:s mening inriktas så att sjökrigsskolansanläggningar i kan avvecklas. Stabs-och förvaltningsorganisationen för örlogsbaser och kuslarlilleriförsvar faststäUdessenast (OLLl). Därvid behölls vid örlogsbaserna i allt väsenUigt 1966års struktur medan kustartilleriförsvaren fick en sektionsindelad stab och enintegrerad materielför-valtning. FFU anser mot bakgmnd av erfarenhetema frånnuvarande organisation, besparingskraven och krigsorganisationens utvecklingalt förvaltningsorganisationen vid öriogsbasema bör integreras ytterligare.Den struktur som tillämpas vid försvarsområdesregementena i armén och vid 1978/7996 25 kustariilleriförsvarenär dock mindre väl lämpad för örlogsbaserna enligt FFU:s mening.