prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — som föreslås som enda lillålnaavverk-ningsmelod när skogen inle längre har god tillväxt, kan i vissa situaUonervaru direkt olämplig också från skogliga synpunkter men ändå krävas enligtlagförslagels ordalydelse. Skogsbrukets nalurvårdshänsyn börformuleras klarare och närmare riktlinjer bör inte dras upp av skogsstyrelsenensam ----- utan av och naturvårdsverkettillsammans med un- dersiällningsmöjlighet hos regeringen. 4.66 vid Lundsuniversitet:--- Den föreslagna skogsvårdslagen, som innebär en kraftignedskärning av den enskildes beslulanderält, är tillämplig främst om Alt 2föredras och om inga andra värden än virkesråvaran behöver beaktas iskogsekosystem. Den kan därför knappast accepteras i sin nuvarandeförslagsform. 4.67 : Allmänt.Verket är emellertid inte berett atl nu föreslå ell avskaffande av den gällandeskogsvårdslagen, men enligi verkels mening bör fömlsältningarna för ensamhällsekonomiskt optimal skogspolitik närmare utredas. Eventuellt skulle ensådan politik kunna genomföras genom en tillämpning av den nuvarande lagen sommer överensstämmer med de ursprungliga intentionerna vid dess tillkomst. Avverkning.----- Tillkomsten av anmälningsplikten lorde hamedfört en icke oväsentlig skärpning av lillämpningen av såväl återväxt-som av verkningsbestämmelserna (inkl bestämmelsen om skydd för utvecklings bar skog) i skogsvårdslagen. Detta torde ha bidragit till sänkningen av råvaruulbudet 1975-77. Sammanfattningsvis finner industriverket atl del avgörandesamhällsekonomiska problemet för avverkningspoliliken är risken för ekonomisktorationella begränsningar i råvaruulbudet med åtföljande samhällsekonomiskaförluster som följd av ett alllför lågt utnyttjande av skogsindustrinskapacitet. Enligt verkels mening lalar samhällsekonomiska överväganden för ettundanröjande av förekommande hinder för ett rationellt utnyttjande av virkeskapilalet.Ett sådant hinder är skogsvårdslagens avverkningsbe-gränsande bestämmelser.Verket kan därför inte tillstyrka skogsutrednings förslag attytterligare skärpa de avverkningsreglerande bestämmelserna. 1978/79:110 169 4.68 iSödermanlands län: A///f7(//i/. - ' av styrker deltu förslag--- . Fråga om mark är alt anse somskogsmark ----- bör------- prövas av i samråd med skogsvårdsstyrel sen och respeklive kommun. 1 specialmotiveringen till denna paragraf bör särskiltföljande mening observeras; "Den nya lagens vidgade krav på attlågproduktiva bestånd skall ersättas med ny skog kommer inte alltid att kunnaförenas med markägarnas önskemål om atl t.ex. i anslutning till bebyggelsebehålla öppna marker eller skog av hagmarkskaraktär." Motiveringen strider helt mot naturvårdens intressen ochde önskemål som brukar framföras i olika sammanhang om alt man skall undvikaatt plantera igen områden närmast torp och gärdar och annan bebyggelse. Naturvårdens,kulturminnesvårdens och den enskilda människans önskemål åsidosätts helt av detsynsätt som utredningen här ger uttryck för. Anläggning av ny skog. Under punkl 3 i denna paragrafsägs att ny skog skall anläggas om skogsbestånds tillväxt på grund av glesheteller olämpligt trädslag avsevärt understiger den tillväxt som är möjlig. ----- Den------- föreslagna föreskrifien innebär atllänsstyrelsernas arbele med bibehållandet av Mälariandskapets lövskogartvingas gå andra vägar. Alternativet synes vara alt göra naturreservat ellernationalpark av hela . Nalurvårdshänsyn.------ Denna föreskrift hör hemma imålsättnings- paragrafen och bör återföras dit. 4.69 : Allmäni. Lagförslaget inne håller regler som är klart skadliga även från skogliga synpunkier. 1 själva verket bygger förslaget på en sektorsyn som är förlegad. Skillnaden mot skogsvårdslag är att del nya förslaget tillgodoser skogsindustrin, men inle alllid skogsbrukel. En avgörande anmärkning mot den lagstiftning somutredningen föreslår är enligt föreningens mening att den är atl karakiäriserasom en lag om skyldighei all leverera virke lill skogsindustrin och inle som enskogsvårdslag. Den saknar en grundläggande regel om atl skogsbrukets utformningmåsle vara lämplig från allmän, samhällelig synpunkt. Vidare synes i vissa fall de föreslagna reglerna varariskabla för skogs markens produktionspotential i längre tidsperspektiv och sakna möjlighet till anpassning efter skiftande, lokala förhållanden. Detta gäller särskilt av verkningsreglerna. Avverkning.----- I lagtexten anges att den enda form avavverkning som tillåts, när skogen nått viss ålder, ärslutavverkning. Blädning skulle då enligt lagtexten normalt vara förbjuden,även om de lokala förhållandena (slarkl sluttande exponerade lägen etc.)innebär att blädning skulle vara lämpligare också från skoglig synpunkt. Vidare saknar lagförslaget något så självklart som entydlig skyddsregel för all hindra olämplig avverkning. en sådan---- .Alt som utredningen gjort föreslå enlagregel, som binder lill en viss avverkningsform vilken för övrigi anses som konlroversielli flera hänseenden, understryker förslagels karaklär av en ren partsinlaga förde intressen, som vill tillgodose skogsinduslrins råvaruförsörjning i kort ochmedellångt tidsperspektiv. Att ulredningen avlägsnat sig från de iskogsvårdslagstiftningen tillgodosedda skogliga aspektema visar sig också i vill tvinga fram avverkning också när en avverkning inle är lönsam förskogsägaren. Prop.1978/79:110 170 1 framtiden måsle tillses all ingaytterligare försäm ringar inträder i möjlighelerna att använda skogsområden för röriigl fri luftsliv etc. Lämpligt lorde vara all införa ett slags plankrav för större av verkningar ---- samt tillståndspliki----- i övrigt för avverkning och andra skogliga åtgärder som mer än helt tillfälligtförändrar markens tillgänglighet Kanske bör i.o.m. införas ell nytt skyddsinstitul inaturvårdslagen, nämligen skogsskyddsområde inom vilkel gäller särskild tillstånds- plikt och reslrikliv lillslåndsgivning beträffande åtgärder som försämrar tillgängligheten.--- 1 detta sammanhang bör övervägas införande av en särskildskogs- skyddsavgift --- vid all slutavverkning. Denna bör utgöra en viss pro centsats av nettovinsten av avverkningen och användas direkl för reser vatsersättningar. -- gäller att den markägare, som har skydds värda naturmiljöer på sitt område, får tåla vissa inskränkningar utan ersättning, medan grannen kanske tillåts bedriva skogsbrukfullt ui och därmed får en större intäkt. Om den senare fick erlägga en avgift,motsvarande den inskränkning han kunnai råka ut för utan ersäuning, blir markägarnalikställda och pengar kommer dessutom alt finnas för längre gående skydd avskogsmiljöer. 4.70 : AUmänl. Styrelsen anser att den nya skogsvårdslagen i vart fallinte göres tillämplig på kyrklig jord. Inte heller på den församlingsägda börlagen tillämpas om ingen uppmjukning sker av bestämmelsen om insättande avmedel på skogsvårdskonto. Inledande bestämmelser.-- När nu utredningen vill, att dennya skogsvårdslagen skall omfatta all skog, finns det skäl attnotera, att där med också följer, atl även skötseln av den kyrkliga skogen skall underkas tas tillsyn av skogsvårdssiyrelserna. Den kyrkliga skogen förvallas nu av sliftsnämnderna. Om denna förvaltning skall fortsätta, kommer stifts nämnderna i sin förvaltning av skogen att vara underkastade skogsvårds styrelsernas tillsyn. Denna dualism verkar inte genomtänkt. 4.71 jordägareförbund:- Skogsvårdslagstiftningenbör lik som grundas på ekonomiska överväganden. anser att förslaget till nyskogsvårdslag måste omarbetas för atl ge mindre ulrymme för byråkratiskstyrning och siörre möjligheter för skogsägama all själva bestämma över sitt skogsbruk -------- Avvägningen mellan skogsbruket och andra behovbör gö ras i särskild ordning när sådana behov gör sig gällande. Ett stort antal remissinstanser avstyrker hell införandetav ett obligatoriskt skogsvårdskonlo. Ungefär lika många är för det föreslagnasystemet eller ett modifierat sådani. Ofta kommer olika meningar till ullryckinom remissinstansen. Några anser alt frågan bör utredas ytterligare. 1978/79:110 171 ' ': . 5.1 Statskontoret: .SA(»,i,'.Ti'rjn/.sA(>7r().Statskontoret tillstyrker förslaget beirälTunde skogsvårdskonton. 5.2 Styrelsen förSveriges : Skogsvårdskonlo. Styrelsen vill tillstyrkaförslaget om införande av skogsvårdskonton men anser att den nedre gränsen förobligatorisk avsättning bör höjas. 5.3 En av ledamöterna i styrelsen förSveriges () unför avvikande mening såvitt avseravsnittet finansiering av skogs-bmksåtgärder. 5.4 : Skogsvårdskonlo.Skogsstyrelsen anser att ett skogsvårdskonto i princip enligt det förslag somutredningen utarbetat är ett angeläget komplement lill övriga skogspoliliska medel som föreslagits. ----- Slyrelsen anser---- att systemet kan ulformas på ett administra tivt enkell sätt och således beiräffande normbeloppen anknytas lill befintlig anmälnings- och hyggeskorlrutin. I anslutning till den skyldig- hel som kommer att föreligga för alla skogsägare alt deklarera efter bokfö ringsmässiga principer lorde reglei-na för skogsvårdskontot innebära ett yt terst begränsal merarbete för dem. ----- anser atl gränsen för obligatorisk I %-insättning på skogsvårdskonlo borde ligga vid 25 000 kronorstaxeringsvärde. Av åtgärden berörda antalet fastigheter skulle därvidreduceras til! vill--- för det fall förslaget om skogsvårdskonloinle skulle genomföras, understryka nödvändigheten av attsärskilda bestämmelser om säkerhet för åierväxlåigärder införes i lagen. 5.5 Tre av ledamöter () delar inle i yttrandet framförda synpunkier på finansieringen av skogsvårdsåtgärder via ett skogsvårdskonto. Reservanterna ansluter sig i stort till den av i utredningen gjorda reservationen och me nar alt ell obligatoriskt system enligt ulredningens förslag av principiella skäl inle kan godias. 1 slället önskar man att nuvarande skogskontosystem byggs ut. 5.6 : AUmänl. Verket instämmer iutredningens åsikt, att skogsbruket liksom normalt självt bör finansiera skogsvårdsåtgär derna. Detta förutsätter då alt virkespriserna förutom andra kostnader även förmår bära skogsvårdskoslnaden. Om så inte blir fallet, eller om .samhiillet av sysselsättningsskäl eller andra orsaker, vill öka skogsvårdsin- satsernu är det rimligt atl slutligt stöd utgår, såsom utredningen föreslår. Skogsvårdskonlo.------ Med dugens höga planterings- ochröjnings- kostnader är del kanske nödvändigt att säkerslälla lillgång på medel till fullgoda skogsvårdsålgärder vid ett icke kontinuerligt skogsbruk. Önsk värl är givelvis all även den mindre men aklive skogsägaren inle drabbas av ell besvärligt byråkratiskt system. Om reglerna utformas så, alt del pas siva skogsägundct motverkus. ärdet däremoi bra. 5.7 StiftsnämndenI : Skogsvårdskonlo. Insättning på skogs vårdskonlo bör för kyrkans del ske vid den skogsförvallande myndighe ten, nämligen stiftsnämnden. Paragrafens lydelse är-- inte lill- lämpbur för kyrkans skogsinnehav. Prop.1978/79:110 172 5.8 i län:- Ulredningenshuvudtanke alt skogsbrukel i princip bör vura självfinunsierande är enligilänsslyrelsens mening riklig.----- 5.9 i län: AUmänl.------------------ Kosinadernaför återväxt åtgärder bör ingå i avverkningskalkylen. tillslryker utred ningens lorslag till lag om insättning på skogsvårdskonlo. Innan lu gen genomförs anser- atl den bör bli föremål för ytterli gare översyn för atl anpassas lill det nuvarande taxeringssyslemet 5.10 Fyraav i län ordinarie ledamöter (. , och ) samt en suppleant (Åborn) anför i reserva lion: Förslaget om inrättande av skogsvårdskonton avstyrkes . ------ - Skogsägare som ej avverkar skog och som därförsaknar skogsin komsier under lorde beredas möjlighet alt göra frivilliga insätt ningar på skogskonton.-- Det är viktigt atl medel finns för atl säker slälla återväxten uv skogen. Dettu torde dock kunna ske genom en utök ning av möjligheten till insättning pä nuvarande skogskonton. Tjf länsråd () anmälde skiljaktig mening ienlighet med reservationen. 5.11 Länsstyrelseni : Skogsvårdskonlo. ac cepterar i slort sett de synpunkier och förslag som ulredningen framlagl för atl bl.a. skapa finansiella garaniier för skogsvårdsåtgärder som krävs enligt skogsvårdslagen. Med full förståelse för de invändningar som kan resas mol föreslaget finansieringssystem bedöms fördelarna med den per sonliga konloinsältningen påtaglig. Beiräffande den insättning som föreslås i samband medslutavverkning bör uppmärksammas all problem kan uppstå vid avveckling av dåligskog som saknar rolnelio. 1 kan som exempel nämnas avverkning avdålig lövskog. Medelsinsällningen får inte verka bromsande på intresset försådan uvverkning och det är därför viktigt att stimulansåtgärder kan tillgripasför efterföljande återväxtåtgärder. 5.12 Sju av ledamöterna i i (Samzelius,Ek holm, , , , och ) anför i reser vation; Under åberopande av vad som anförts i reservation av ledmolen i utredningen och i remissyttranden i ärendei av LRF;s pro vinsförbund och Handelskammare avstyrker vi förslaget om infö rande UV ell finansieringssystem i form av skogsvårdskonlo. 5.13 i : Skogsvårdskonlo. Länsstyrel sen biträder utredningens förslag om obligatorisk insältning av medel på särskilt skogskonto i samband med slutavverkningar. Förslaget om årlig insättning av I % av skogsbruksvärdetfår bl.a. ses mot bakgrund av förslaget atl i skogsvårdslagen föreskrivaskyldighet all ulföra plunt- och ungskogsröjningar. 5.14 Sex av ledamiiterna i i (, Boger. Karison och samt ) anmälde vid beslutels fallande skiljaktig mening innebärande bifall till den av ulred- ningsledumolen uvgivna reservationer beträffande avsnittet "Förslag till lag om insättning pä skogsvårdskonlo". Prop.1978/79:110 173 5.15 Länsstyrelseni : 5A(),iji'((n/.vA();i/('. lagstiftning en om insältning på skogsvårdskonlo tillstyrks------ . emellertid undunlus från skyldigheten alt uvsällu medeltill skogsvårdskon lo ----- . 5.16 Fem av ledamöterna i länsstyrelseni (.Andersson, , Duvidsson, A-M och )anför i reservation: Vi inslämmer i länsslyrelsens yttrande med de ändringardäri som föranleds UV bifall till reservutionen av utredningsledamoten med instämmande av exeperten i motsvarande del. 5.17 En ledamot i iSkaraborgs län (Ekered) unför i reservation; " kaninte biträda delta förslag. Redan inom ramen för den föreslagnaskogsvårdslagstiftningen har skogsvårdsstyrelserna fäll medel atl se till atlerforderliga ålgärder vidtas i fall man konsiaterar försummelse". 5.18 i : Allmäni.Länsstyrelsen biträder utredningens grundinställning atl skogsbruket skallbära sina egna kostnader. Beträffande det belopp som skall avsättasi samband med slutavverkning för att täcka de efterföljande åierväxlkoslnaderna bi träder utredningens förslag. Den andra delen, I % av skogsbruksvärdet , kanbefaras bli något meru administrativt belungande. Med lanke på dess belydelse för alt ga rantera vården av kostnadskrävande nyanlagda bestånd vill slyrelsen än dock tillstyrka ulredningens förslag. I det fall obligalorisk avsättning på skogsvårdskonlo ickeskulle vara möjlig utt genomföra är nuvarande bestämmelser angående slällandeav säkerhet för åierväxlåigärder ell minimikrav. Del är vidare anglägel allnämnda besiämmelser utvidgas atl gälla även eftersläpande åtgärder. 5.19 Sex av ledamöterna i i Gävleborgslän (Grenholm, Jo , , , och ) anför i leservation;---- Viavvisar förslaget om den tvångsvisa avsättningen till personligl skogsvårdskonto samt den årliga avsäitningsskyldighetenmed viss procent på fastighetens skogsbruksvärde. Enligt vår mening är anmälningsplikten i förening medmöjligheten atl begära säkerhet för återväxtåtgärderna tillräckliga föratttrygga fullgörandet av åtgärder för skogsålerväxten. Vi ansluter oss därförtill utredningsledamoten reservation. 5.20 Länsstyrelseni Västernorrlandes län: Skogsvårdskonto. Sty relsen tillstyrker ulredningens förslag atl skogsägare skall vara skyldiga alt avsätta medel för åierväxlåigärder då slulavverkning skell och medel för röjning med vissl belopp . -------- Skulle inle ell sådani syslem införas anser länssiyrelsenatl be stämmelser motsvarande nuvarande 8 24 mäste ingå i lagen. 5.21 Fem av ledamöterna i iVästernorrlands län (, , , och ) anför i reserva tion; Med hänvisning till vad som anförts i utredningens betänkande av le damoten och experten avslyrker vi utredning ens förslag om obligatoriska avsättningar till skogsvårdskonton. Prop.1978/79:110 174 5.22 i : Skogsvårdskonlo. Detföre slagna obligatoriska skogsvårdskonlol kan - om reglerna för konlot utfor mas på ett ändamålsenligt sätt - påtagligt underlätta självfinansieringen. anser det vura förenal med många fördelar alt reser vation av pengar för återväxtåtgärder redan vid slulavverkningen görs lill en självklarhet. är klarl positiv till det föreslagna obligatoriskaskogs vårdskontot. Om skogsvårdskonlol blir verklighet, är det angeläget attden administrativa hanteringen och antalet blanketter för ändamålet begränsassä långl del är praktiskt och formelll möjligt. får därförföreslå atl blanketten för avverkningsanmälan redigeras på ell sådani sätt attden vid insättning på bankkonto i samband med slutavverkning kan användas förkommunikation mellan samtliga parter, d. v. s markägaren, skattemyndigheterna,bankerna och skogsvårdssiyrelsen. 5.23 Sju av ledamöterna i iVästerbottens län (, lund, . , och ) anför i reserva tion: Enligt vår mening ges tillsynsmyndigheten i förslaget lill skärpt skogsvårdslag fullt tillräckliga befogenheter atl bevaka skogsägarnas eko nomiska skyldigheter för skogsproduklion och skogsvård för att upprätt hålla lagens ambition och målsättning. Förslaget om obligatorisk avsätt ning lill skogsvårdsfonder är därför obehövligt och bör inle genomföras. 5.24 Två av de i i länslutliga handläggning del tagande tjänstemännen (och ) var av skiljaktig mening och anför:----- Erfarenheter från tillämpningen av lagen om investe ringskonto för skog visar en stark benägenhei hos skogsägaren att - när fråga är om ivångsvisa ålgärder - underlåta förete erforderliga utredning ar. ----- Enligt skatteavdelningens mening bör en förbättrad skogsvård åstadkommas helt inom ramen för en skogsvårdslagstiftning.Förslaget om skogsvårdskonto avstyrkes därför. ----- 1 samband med all anmälan kommit in tillskogsvårdsstyrelsen borde styrelsen kunna kräva atl skogsägaren ställersäkerhet för alt åter växtåtgärder efter slutavverkningen utföres. Vid ett sådant förfarande är skogsägaren helt på det klara med att en del av likviden för avverkat virke eller upplåten avverkninsrätt måsle reserveras för återväxt åtgärder. Förfarandet innebär ett bibehållande av säkerhetskraven i nuva rande skogsvårdslagsliftning men bör ges en mera generell tillämp ning. ----- Med hänsyn till utgången i ett ärende om förhandsbesked - RSV/FB Dl 1977:2 - lorde skogsägaren kunna medges avdragvid laxe ringen för i räkenskaperna gjord avsättning för beräknade kostnader för framlida skogsvårdsåtgärder med belopp motsvarande den för kostnader nas bestridande hos skogsvårdssiyrelsen ställda säkerheten. ----- Införes obligalorisk skyldighet för skattskyldigaatt avsätta vid taxeringen avdragsgilla småbelopp inverkar detta negativtpå kontrollen i övrigi.------ Med hänsyn till del ovan anförda bör förslaget beträffandeobligalorisk insättningsskyldighel för röjningskostnader inle genomföras.Skulle emellertid ulredningens förslag om skogsvårdskonto genomföras börlägsta obligatoriska avsättning vara dvs. en procent av skogsbruksvärde50000 kronor. Avsättningar under nämnda belopp bör kunna ske pä frivillig väg. 1978/79:110 175 5.25----------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Skogsvårds'k'önlo. Länsstyrel sen anser au föreslagen avsättning lill reproduklionsåtgärder kommer alt starkt underlättu ett intensivt äterväxlarbete. vill således tillstyrka föreslagensjälvfinansiering. 5.26 Fem av ledamöterna i länsstyrelseni (. , , ) reserverar sig moi styrelsens tillstyrkan av ulredningensförslag atl avsätta en procent av skogsbruksvärdet för främströjningsändamål. 5.27 - : A//wa«f. Beträffande finansieringen UVskogsvårdsåtgärder m. m. anser förbunden rent principiellt atl ålgärdernaskall självfinansieras. Skogsvårdskonlo.------ Förbunden tillstyrker inrättandetav skogs vårdskonto. Vi anseremellertid atl skogsvårdskonlona skall knytas lill fas ligheten i stället för till fastighetsägaren . 5.28 Tjänstemännens centralorganisation:Skogsvårdskonlo. Den principiella utgångspunkten bör vara atl skogsbruketsjälvt skall bära sina kostnader. Genom obligatoriska avsättningar tillskogsvårdskonto ökar förutsäll-ningarna härför. 5.29 Norra skogsägarelorening u.p.a.: Skogsvårdskonlo. Förslaget till lag om insättning på skogsvårdskonlo biträdesi motsats till vad övriga privatskogsbruksorgunisationer i lundet förordat. 5.30 : Skogsvårdskonlo. ----- anser att en uppsamling av medel på skogsvårdskontoför egen del är sväradministreradoch onödig. 5.31--------------------------------------------- Kammarkollegiel:Skogsvårdskonlo. och inbetalar skull endust för inkomst från prästlönefondsfastigheloch kyrkofondsfastighet. För den övervägande delen av skogsintäkterna ----- deklarerar och beskattas de enskilda pastoraten.Inom vissa stift finns närmare hundrutulet pastorat. En specialreglering avinnebörd an lingen att den kontoförunde skyldigheten läggs på vederbörande deklara lionsskyldiga puslorui eller utt deklarationsskyldigheten och konloförings- skyldigheten i dess nu berörda omfattning hell överföres lill stiftsnämnd skulle----- möta skilda praktiska svårigheler. ----- Kostnuderna för sådana utförda skogsvårdsålgärder för stiftet som helhet överstiger enligt stiftsnämndemaserfarenhet i regel vud som---- behöver insättas på kontot. bli ukluell endust i undunlagsfall. Under hund har från flera stiftsnämnder framhållits allredan föreliggan de förvaltningsbestämmelser innefattar i sig tillräcklig garanti för ekonomisk beredskap i berörda hänseende . På grund uv berördu förhållanden får kollegiet föreslå attden kyrkliga skogen undantas från den föreslagna lagens tillämpningsområde. 5.32--------------------------------------------------- Riksrevisionsverket:Allmäni. RRV delar ulredningens uppfattning att skogsbrukel i princip skall vara självfinansierat Den föreslagna obligatoriska insättningenpå skogs- Prop.1978/79:110 176 vårdskonlo påverkar--- endasl en del av orsakerna till de konslaterade bristerna i återväxten. Det kan därförenligl RRV;s meningifrågasättas om man inte med en skogsvårdslag av föreslagen typ med förbättradetillsyns-möjligheter för skogsvårdssiyrelserna kan komma till rätta med vissaav de problem som föreligger. I och för sig bör ett system med obligatorisktskogskonto kunna underlätta en lillämpning av lagstiftningen. Mot inrättandeav ell sådande syslem lalar dock atl systemet synes bli administrativtkomplicerat. Vissa oklarheter finns också i systemet t ex. vid försäljning ocharv av skogsfastighet. RRV föreslår därför atl frågan om obligatorisktskogsvårdskonto övervägs ytterligare. 5.33 i : Skogsvårdskonlo. För atlundvika kostnads krävande administrativt arbete borde syftet med dessa konton kunna upp näs enklast vad de kyrkliga skogarna beträffar genom en kontroll av stifts nämndens årsredovisning vari bl. a. skogsvårdsåtgärdernas omfattning re dovisas. vill dock avvisa detta förslag vad kyrkansskogar beträffar. 5.34 i Karlstad:Skogsvårdskonto. Då med största sannolikhet kostnaderna för de av sliflsnämndvarje år nedlagda skogsvårdsåtgärderna överstiger de enligt 3 8 beräknadebeloppen, saknas motiv för att bestämmelserna om insättning på skogsvårdskontoskulle omfatta även kyrkan. föreslår därför atl lagen undantarkyrkan från dessa bestämmelser. 5.35 En ledamot () ilänsstyrelsen i anför i reservation till länsstyrelsensyttrande: Ett skogsvårdskonto av den typ som utredningen förordal bör införas. Del bör dockförenklas administrativt så långt della visar sig möjligl. 5.36 i lan: Skogsvårdskonlo.Vad beträffar förslaget till lag om insättning på skogsvårdskonto ärlänsstyrelsen tveksam. 5.37 i : Skogsvårdskonlo. ----- en stor och kostsam apparat som inte synes slå irimlig proportion