prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Föreskrifien kompletteras av en bestämmelse i 13 S förstasiycket 1 om atl annan röstsedel är ogiltig. Enligt 8 S första siycket svararstatsverket för kostnaderna för framställning av erforderligt antal röstsedlar. Enfråga med beröringspunkter med den behandlade är om skilda röstsedlaralltid skall framslällas för varje förslag ål vilkel de röstande kan ge sinanslutning eller om möjlighet skall finnas att begagna gemensam röstsedel förflera ståndpunkter. Den senare typen skulle kunna bli aktuell särskilt näralternativa frågor framställs vid omröstningen. För egen del anser jagemellertid alt man i folkomrösiningslagen inle skall räkna med annat än attskilda sedlar skall användas. Jag vill erinra om all tanken på en gemensam Prop.1978/79:195 79 röstsedel,på vilken väljaren har all markera sin mening, avvisades beiräf fandepensionsomrösiningen 1957 (se prop. 1957:177 s. 18). Derösiande vid folkomrösining är bundna antingen av del omröstnings-tema somföljer av RF eller som i del särskilda fallel har beslutals av riksdagen.Anlingen har de rösiande all svara ja eller nej lill ell förslag eller ocksåhar de, som vid pensionsomrösiningen, au välja mellan tre eller flera positivaförslag. I del senare fallel bör de givelvis inte kunna ullala sig för mer änell förslag. Emellertid bör möjlighel finnas för röstande atl markera all hanogillar frågeställningen eller all han inle anser sig kunna fatta ståndpunkt.Vid sidan om röstsedlar som lar upp de akluella meningsyttringarna bör därförfinnas blanka röstsedlar. Dessa bör räknas särskilt för sig och är inle altjämställa med ogiltiga sedlar. Vadsom har sagts i del föregående har föranlett bestämmelser i 7 S andra slyckel ochi 9 S. I 7 S andra siycket föreskrivs därjämte alt röstsedlar för en och sammaomröslning skall vara lika lill storlek, färg och malerial (jfr 6 kap. 2 Sförsia siycket vallagen). Bestämmelsen anlyder alt mer än ett spörsmålsamtidigt kan vara föremål för folkomrösining. I så fall bör olika färger påröstsedlarna användas för de skilda omröstningarna. Av hänvisningen i 8 Siredje slyckel framgår bl. a. au samma kuveriiyp som vid val, med avskurnanedre hörn, begagnas vid folkomrösining. Somredan har nämnts bör statsverket bekosla framslällningen av röstsedlar i denomfattning som kan anses behövlig. I vad mån röstsedlar skall lillhandahållaspartier eller särskilda för omröstningen bildade sammanslutningar får avgörasi en särskild lag inför en viss folkomrösining (se under 18 S). De generellareglerna bör såviu gäller distributionen av röstsedlar endasl innehålla en mot6 kap. 9 S vallagen svarande beslämmelse om alt de röstande i varje lokal däromröslning äger rum skall ha tillgång lill rösisedlar för varie akluellmeningsyttring och till blanka röstsedlar. Denna beslämmelse ålerfinns iförslaget i 8 S andra slyckel. Självaomröstningen bör i allo följa den procedur som tillämpas vid val enligtvallagen. I första hand bör alltså gälla atl röstning sker på den förfolkomröslningen bestämda dagen i omröslningslokalen vid personlig inställelseav den röstande. Samma möjligheter som vid val bör emellertid stå till budsdels all rösta på postanslalt. hos utlandsmyndighet eller på fartyg, dels atl röstagenom bud. Vid omröstningen bör användas kuvert av samma lyp som vid val. Jaganserdet lämpligt alt i första slyckel av paragrafen ge en grundläggande regelom omröstningen, i sak överensstämmande med den som är upptagen i 8 kap. 1 Sförsta stycket vallagen. I andra siyckei har efter mönsier av 8 kap. 1 S andraslyckel lagits in en särskild beslämmelse om röslavgivandel pä poslanstali, hosutlandsmyndighet eller på fartyg för del fall all flera Prop.1978/79:195 80 omrösiningarskulle äga rum eller atl folkomrösining hålls i samband medriksdagsval. I övrigt bör omrösiningsproceduren i del väsenlliga beskrivasgenom en hänvisning lill 8-12 kap. vallagen. Denna hänvisning ulgör ett tredjesiycke i paragrafen. 1 8 kap. vallagen finns allmänna bestämmelser omröstningen, i 9 kap. särskilda bestämmelser om röstning i vallokal, i 10 kap.särskilda bestämmelser om röstning på postanslalt, hos utlandsmyndighet och påfartyg, i 11 kap. särskilda bestämmelser om röstning med valsedelsförsändelseoch i 12 kap. bestämmelser om den vidare behandlingen av röster som haravgivits på postanslalt, hos utlandsmyndighet eller på fartyg. Hänvisningenlill 8 kap. vallagen avser också den i 15 S detta kapilel intagna bestämmelsenom kommuns kosinadsansvar. I tredje slyckel bör, lill komplettering av 8 kap.12 S första slyckel vallagen, föreskrivas all i lokal där omröstning äger rumskall finnas att lillgå eU exemplar av vallagen, av den allmännafolkomrösiningslagen och av den lag som innehåller bestämmelser för denifrågavarande omröstningen. I fråga om folkomrösining i grundlagsfråga bördärjämle gälla att texten lill del förslag som avses med omröstningen skallfinnas i omröslningslokalen. II och 12 SS Paragrafernaupptar enligt förslaget bestämmelserom preliminär och slutlig räkning avrösierna vid folkomröstning. Enligtvallagen räknas de vid val avgivna rösterna dels preliminärt av valförrätiamaoch valnämnderna, dels slulligl av länsstyrelserna. Sammanräkningen vidfolkomröstning torde bli mindre krävande än vid val. Det kunde därförifrågasättas atl anförtro ål omröstningsförrällarna och valnämnderna atlverkslälla sluilig sammanräkning av rösierna. Emellerlid anser jag att man inlebör avslå från den garanti för ell rikligl omröslningsresullat som ligger i ensluilig sammanräkning hos länsstyrelserna. I sammanhangei kan erinras om all isammanräkningsförfarandel ingår prövning av giltigheten av de avgivna rösierna(se 13 S)- Jag föreslår därför all sammanräkningsförfarandet vidfolkomröstning får följa samma ordning som vid val. Rösierna bör alllså ianslutning till folkomröstningen räknas preliminärt av omröstningsförrällarna iomrösiningslokalerna och, såviti gäller del av poströsterna, av valnämndernasamt därefter räknas slutligt av länsstyrelserna. Bestämmelser med dennainnebörd har tagits upp i IIoch 12 SS-Uppgiften atl sammanställaresultaten från de skilda länen och tillkännage folkomröstningens utgång böråvila centrala valmyndigheten. Härom föreslås en föreskrift i 15S- Sammanräkningsförfarandelhar del självklara huvudsyftet alt faslställa röstsiffrorna för de olikameningsyttringarna för hela landet. är det emellerlid av väsentligtiniresse all kunna avläsa opinionsfördelningen inom områden med olika socialslruktur och ätt kunna göra jämförelser med resullalen vid de allmänna valeninom skilda delar av landet. 1978/79:195 81 röstningensinformationsvärde blir större, ju mindre områden som görs tillredovisningsenheter. Vid val enligt vallagen hänförs emellerlid en del avpoströsterna, nämligen de som enligt 13 kap. 9 S räknas preliminärt av valnämnderna,aldrig lill valdistrikt utan endasl lill valkrets. Skäl saknas enligt minmening atl vid folkomrösining frångå denna ordning, som syftar till att iryggarösthemligheten. Folkomrösining kan därför inle redovisas peromrösiningsdisirikl ulöver vad som framgår av protokollen från den preliminärarösträkningen i omrösiningslokalerna. Som minsla område för redovisningen vidden definitiva rösträkningen får i stället anges område som motsvarar valkretsvid val av kommunfullmäklige. Vad som har sagis nu har föranlett bestämmelser i11 S tredje slyckel och i 12 S andra meningen. Vidden preliminära rösiräkningen bör bestämmelserna i 13 kap. vallagen tillämpas.Föreskrifierna i 6 S 4 i della kapilel om uppdelningen av valsedlar i olikagrupper har emellerlid ersälls av besiämmelsersom har lagiis upp i 11 § andraslyckel i förslaget till folkomröstningslag. Bestämmelseni II S tredje stycket, som jag berörde, motsvarar 13 kap. 9 S förstastycket Qärde meningen vallagen. 1 sammanhangei vill jag erinra om atl personersom är upplagna i särskild röstlängd inle har röslräll vid val avkommunfullmäklige och därför skulle kunna sägas inte vara au hänföra lillområde som bildar valkrets vid val av kommunfullmäklige. Av bestämmelser ivallagen som blir tillämpliga också vid folkomröstning (bl. 10 kap. 11 S, 12kap. I och 2 SS och 13 kap. 9 S) samt av förevarande stycke torde emellertidfölja atl rösler från utlandssvenskar skall redovisas för den kommunalavalkrets inom vilken den särskilda rösllängden enligt 4 kap. 20 S vallagenskall vara lillgänglig. En uiirycklig beslämmelse i ämnel anser jag överfiödig. Delyttre tillvägagångssättet vid länsslyrelsens slulliga sammanräkning bör stämmaöverens med vad som skall iakttas vid val. Bestämmelser härom har i förslagetförts in i 12 S- Jagnämnde tidigare (se under 7-9 SS) all man vid den slutliga sammanräkningen börkunna använda sig av ADB-leknik. Några regler härom i lagen anserjag emellerlidinle behövliga. Bestämmelser om markeringar på röstsedlarna för maskinellavläsning får meddelas särskilt, när frågan aktualiseras inför en vissfolkomröstning. Förstastycket innehåller regler om röstsedels ogiliighei. Enligt försia meningenskall en icke officiell röstsedel kasseras. Punkten har kommenterats i delföregående under 7-9 SS- Enligt andra meningen är också röstsedel somavsiktligen har försetts med kännetecken ogiltig. 1andra slyckel föreslås bestämmelser om verkan av all rösikuven innehåller merän en röstsedel. Beslämmelserna överenssiämmer i sak med reglerna i 14 kap. 4 siyckei vallagen. 6 1978/79. 1978/79:195 82 Paragrafenupptar bestämmelser om ålgärder som länssiyrelsen har att vidla för allslutföra sammanräkningsförräliningen. Beslämmelserna har avfattats medföreskrifterna i 14 kap. 8 S vallagen som förebild. Somnämndes under 11 och 12 §§ bör cenlrala valmyndigheien slälla samman resultatenfrån de skilda länsstyrelserna och lillkännage foikomrösl-ningens uigång. Eftermönsier av bestiimmelsen i 14 kap. 12 S iredje meningen vallagen bör vidaregälla au de handlingar som rör folkomröslningen skall bevaras under viss lid.Denna lid kan lämpligen beslämmas lill efier del all omröstningen haravslutats. Föreskrifter i de nu nämnda frågorna har förls in i förevarandeparagraf Riklighetenav en folkomröstning bör kunna prövas efter klagan. F. n. gäller all samtligavalbesvär skall föras hos valprövningsnämnd. Del bör också varadenna som prövar besvär över folkomrösining. Enfolkomröstning bör ses som en enhetlig förrättning för hela landet. Ikonsekvens härmed bör den som vill besvära sig över ett fel angripa delcenlrala beslut varigenom röstresullalel för hela rikel har kungjorts. Talanbör alltså riklas mot centrala valmyndighetens sammanräkningsbeslut, även omklaganden åberopar fel som t. ex. har förekommit vid omröstnings-förrättningeller vid sammanräkning inför . Den grundläggandebesvärsbesiämmelsen ålerfinns i paragrafens försia siycke. Enligt11 S förvaltningslagen fär talan mot sådani beslul av myndighei som kanöverklagas genom besvär föras av den som beslutet angår, om del har gått honomemot. Paragrafen är i och för sig lillämplig också på beslul varigenom cenlralavalmyndigheten har faslsiälll uigången av folkomröstning. Del är emellertidall märka alt utgången av en folkomröstning saknar rällsverkan för någon vissperson. Det är därför tveksamt om 11 S förvaltningslagen ger någon egentligledning när det gäller atl avgöra vem som är besvärsberättigad i sådana fall.Jag anser del befogal atl genom en bestämmelse i folkomröstningslagen preciserakretsen av besvärsberät-ligade. Med hänsyn lill vad jag sade om folkomröstningensom en enhetlig förrättning för hela Iandel föreslårjag alt besvärsrälten ifråga om ett visst fel inte begränsas till personer som är knutna till detsammanräkningsområde eller det län där del påstådda felet har begåits.Talerätt bör försl och främst lillkomma alla som enligt gällande röstlängd varröstberättigade vid folkomröslningen. Därjämle bör personer som i rösllängdenhar uteslutits från rösträtt ha besvärsräll, förutsatt all beslul i frågan av 1978/79:195 83 länsstyrelseni anmärkningsärende föreligger. Som jag har föreslagil i det föregående skallnämligen sådani beslul enligt 4 kap. 6S och 18 S första siycket vallagen kunnaöverklagas i samband med besvär över folkomröstning. Någon molsvarandebeslämmelse behövs däremoi inie med anledning av föreskriften i 4 kap. 8 Stredje slyckel vallagen om besvär över länsslyrelsens beslul om rällelse irösllängden. Dels får nämligen besvär föras endasl mot beslul varigenom ansökanom rättelse har bifallits, dels kan rättelse göras endast till någons fördel. -Besiämmelsen om besvärsräll bildar ell andra siycke i förevarande paragraf Deformella reglerna för valbesvär bör lillämpas också i fråga om besvär överfolkomröstning. 1 första slyckel har därför lagits in en hänvisning till vissaregler i vallagen, nämligen 15 kap. 4 S andra och iredje slyckena saml 5, 6 och9SS- De allmänna bestämmelserna(4-13 S§) i förvallningslagen är tillämpliga på valprövningsnämndenshandläggning av såväl valbesvär som besvär över folkomrösining. Denna handläggningkan emellerlid sägas gälla myndigheisuiövning mol enskild endasl såviii gällervalbesvär och lalan moi beslul över anmärkning mol röstlängd eller mol beslutom rättelse av röstlängd. De särskilda beslämmelserna i förvaltningslagen förärenden som gäller sådan myndighetsutövning (14-20 §S) är därför inte direkltillämpliga i fråga om sådan handläggning av besvär över folkomrösining sominle avser beslul om röstlängd. Jag förutsätter emellertid att nämnden - ulanalt särskild föreskrift meddelas därom - kommer att iakita sammaförfaranderegler vid handläggningen av besvär över folkomröstning som vidhandläggningen av valbesvär. Dei 15 kap. 7S vallagen iniagna maleriella beslämmelserna förvalbe-svärsprövningen bör i möjligasle mån tillämpas också på prövningen avbesvär över folkomrösining. Förevarande paragraf ansluler därför nära lillbeslämmelserna i nämnda lagrum i vallagen. På ell par punkler föreslårjagemellertid avvikelser. Utgångenav en folkomröstning i en grundlagsfråga fastställs genom ell konstaterande alldel förslag som har varit föremål för omröstningen har godtagits ellerförkastats. Ett fel får således anses ha haft inverkan på utgången endast omdet har lett till ett annat beslul i grundlagsfrågan än vad som annars skulleha varit fallet. Uigången av en rådgivande folkomröstning fastställs däremotendasl genom angivande av röstetal för de olika meningsriktningarna. Uigångenhar därför i della fall blivit påverkad även av ell fel som medför förskjulningmed endasl ell fåtal rösler i de föreliggande röstetalen. Det vore emellertidorimligt om varje fel, som kan ha påverkat röstsiffrorna men som inle kanrättas genom förnyad rösträk- 1978/79:195 84 ning,skulle leda lill ny omröslning. Endasl när del framslår som befogal bör nyomröstning beslutas. Ny rådgivande omröslning skall naturligtvis komma tillstånd om den kan tänkas ge lill resultat all annan mening än enligt denöverklagade sammanräkning får majorilel i hela rikel. Men även i andra fall kanny omröslning vara moiiverad såviii gäller rådgivande folkomröstning. Storlekenav rösiövervikien för en mening i en rådgivande folkomrösining kan sålunda varaav belydelse för sialsmakiernas framlida slällningslagande i del ämne som ärföremål för folkomrösining. Skillnaderna i röstsiffror kan ha särskilt intresseom tre eller fiera allernaliva förslag har underställts folkomrösining.Ovissheten om det korrekta röslutfallel inom eu snävare geografiskl område kanockså vara skäl all föranstalta om ny omröstning inom området ifråga. Del låler sig, såvitt gäller rådgivande folkomrösining, knappasl göraall i generella ordalag ange när ett fel kan länkas ha medfört så storröslförskjulning att ny omröstning har fog för sig. Frågan får avgöras avvalprövningsnämnden med beaktande av omröstningens syfte ocb den situation somär för handen. Jag föreslår all del i förevarande paragraf föreskrivs allförordnande om ny omröslning, såviti gäller rådgivande folkomrösining, fårmeddelas endast om felet kan ha lett lill au resultatet av folkomröslningen harblivit missvisande med hänsyn lill omröstningens ändamål. Förordnandeom ny omröslning bör i paragrafen anges gälla ett eller fiera områden sombildar valkrets vid val av kommunfullmäklige. Som lidigare har nämnls bör sådanvalkrets vara minsla område för redovisning av röst-utfallet vid den slulligasammanräkningen av folkomrösining (se under 11 och 12 §S). avslulande paragrafen föreslås en beslämmelse som erinrar om all i särskildlag för viss rådgivande folkomröstning skall anges den fråga som skall ställastill folket och tidpunkten för omröstningen. 4 S RF följer atl sådana komplelterande förfaranderegler -t. ex. omröstsedlar, om lillhandahållandel av röstsedlar och om rösträkningen - som kanbehövas för en viss folkomrösining kan beslutas i form av lag. lorde emellerlid endasi i sällsynla undantagsfall behöva beslutasinför en folkomrösining i en grundlagsfråga. Medhänsyn lill det nära samband som råder mellan vissa bestämmelser i förslagetlill folkomröslningslag och de föreslagna ändringarna i omgrundlagssliflningsförfarandel förordas alt lagen iräder i kraft samiidigi meddessa ändringar. Prop.1978/79:195 85 Jaghemsläller atl regeringen föreslår all 1. i den ordning som anges i 8kap. 15 S regeringsformen aniaga förslaget lill lag om ändring iregeringsformen, 2. i den ordning som anges i 8kap. 16 § regeringsformen antaga förslaget till lag om ändring iriksdagsordningen dels såviti avserhuvudbestämmelserna och ikraftträdandebeslämmel-sen, dels såviti avsertilläggsbestämmelserna, 3. antaga förslaget lill lag omlagrådet, 4. aniaga förslaget lillfolkomröslningslag. Regeringenanslutersig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Statens offenlliga utredningar Bilaga l Förstärkt skydd för fri- och rättigheter Betänkande av rättighetsskyddsutredningen 1978 ISSN 0375-2.0X Goiab, Siockholm 1978 Till Statsrådet och chefen för Den20 bemyndigade regeringen chefen för alllillkalla en kommiué med högst åtta ledamöter för atl uireda frågan omförstärkt skydd i regeringsformen för de medborgerliga fri- och rällighelerna. Medslöd av della bemyndigande förordnade depariemenischefen fd. ambassadören lill ordförande i kommittén. Vidareförordnade departementschefen lill ledamöier i kommitténulredningssekreteraren , riksdagsledamöterna , sekreteraren ,informationssekreleraren och riksdagsledamoten . Kommitténhar anlagil namnei rättighelsskyddsulredningen. Den31 förordnade depariemenischefen hovrällslagmannen som sakkunnig bilräda ulredningen. Tillexperier i ulredningen förordnade depariemenischefen numerarättschefen ,hovrättsassessorn och den28 departementsråden och , byråchefenBrita Burström och professorn . Tillsekreterare i kommittén förordnades hovrättsfiskalen ClaesH. Den 13 juni1977 förordnades hovrättsfiskalen lill bilrädande sekrelerare. Departemenischefenbarden förordnai atl lagrådsulredningens betänkande (Ds Ju 1977:10)"Lagrådets ställning och uppgifier" jämte därtill fogatarbetsmaterial skall överlämnas lill rättighetsskyddsutredningen i enlighel medvad som anges i direkliven för sisinämnda uiredning. Den10 beslöl regeringen vissa lilläggsdirekliv lill rällighetsskyddsutredningen. Efterbeslut av regeringen har till ulredningen överlämnals enframsiällning från rörande grundlagsskyddadnäringsfrihet. Rällighetsskyddsutredningenfår härmed överlämna siu betänkande. Vid della är lagrådsulredningensbetänkande fogat som bilaga. I arbelet med rätlighetsskyddsutredningensbelänkande har ulredningens samtliga ledamöter saml , ochRegner deltagit. har därjämte i betydande utsträckning medverkal isekretariatets arbete. deltagiti utredningens arbele med grundlagsskyddet vid expropriation och dylikt.Björne, Burström och har deltagit i ulredningens arbele medgrundlagsskyddet mol retroaktiv lagstiftning. Reservalionhar avgivits av Kvisl. Ulredningen har härmedslutfört sitt uppdrag. Siockholm i april 1978Gunnar Hammarbacken bom BeriilFiskesjö Bo Kön berg Sammanfallning ........................................................ .... 13 1 Särskiliförfarande för räiligheisbegränsande lagsiiftning 13 2 Grundlagsstiftning .............................................. 14 3 Lagprövningen.......................................................... .... 15 4 Lagrådsgranskningen ....................................... .... 15 5 Expropriation ..................................................... .... 16 6 Förbud molretroaktiv skattelag................................ .... 16 7 Gmndlagsskyddelför svenskl medborgarskap.......... .... 17 FörfaUningsförslag........................................................... .... 19 1 Ändringar iregeringsformen..................................... .... 19 2 Ändringar iriksdagsordningen ............................ 27 3 Förslag lilllag om lagrådel ................................. 32 1 Utredningensdirekliv................................................ .... 37 2 Frågornastidigare behandling.................................. .... 41 2.1 Inledning......................................................... .... 41 2.2 1809 årsregeringsform ............................ .... 41 2.3 Lagrådets tillkomst ................................. .... 42 2.4 Den lingstenskautredningen.......................... .... 42 2.5 Förfaltningsulredningen.................................. .... 43 2.6 Lagrådsgranskningenfakultativ ................ .... 44 2.7 Grundlagberedningen..................................... .... 44 2.8 1974 årsregeringsform ............................ 45 2.9 reform.............................................. 46 3 Grundläggandesynpunkter...................................... 49 4 Ettsärskilt lagsiiftnlngsjörfarandeförfri- och räiligheisbegränsande 4.1 Bakgrunden ............................................. 53 4.1.1 Rällighelsbegränsningari mänga fall ofrånkomliga 53 4.1.2 Del tidigaregrundlagsarbetet .... 54 6 InnehåU SOU 1978:34 4.1.3 Rällighelsskyddsuiredningens direkliv i den na del....................................... 55 4.2..................................................... Tidigareanförda argument för och mol en särskild beslutsordning ................................ 56 4.2.1 Vid tillkomslen av 1974 årsregeringsform 56 4.2.2 Vid reform..................... ... 57 4.3 Den maleriella metodensmöjligheler iir begränsade; också ell förfarandeskydd behövs ................... 60 4.4 Huvudproblemen .............................. ... 62 4.5 underlag för au lösa"bihangsproblemel" ... 64 4.5.1 En slutsats avrällighelsskyddsuiredningens "frekvensundersökning" ............................................... 64 4.5.2 Frågan om ell generelliundantag för "rena" ftiheisslraff 65 4.5.3 Frågan om ell generelltundanlag för husrannsakan och dylikt ............................................... 66 4.5.4 Frågan om ell generelltundantag för vissa tystnadsplikter 67 4.5.5 Sammanfallning av 4.5 ......... 67 4.6 (Dvrigahuvudproblem ..................... 58 Del särskilda beslulsförfarandet bör vara tillämpligt bara på yrkande ...... 68 A.......................................... Rättighelsskyddsulredningenbygger på grundlagsskyddels nuvarande upplägg ning ................................. 68 B.......................................... Enmetod all minska olägenheierna av gränsoklarheierna ............. 60 4.6.2 I princip ej bara skärpandeingrepp ... 70 4.6.3 1 fråga om lag som innehållerföreskrifier av olika slag 70 4.7 (ivrigahuvudfrågor angående tillämpningsområdet 71 4.7.1 Inledning ............................ 71 4.7.2 I fråga om den fackligakonflikträtten . . 72 4.7.3 1 fråga om utlänningar................. 72 4.7.4 Ett spörsmål röranderegeringsformens yttran-defrihelsbegrepp 73 4.7.5 Tidsbegränsad lag ............... 74 4.7.6 Krig, krigsfara och andraextraordinära situationer 75 4.7.7 Rällighetsbegränsning som följdändring till gmndlagsändring eller till konvenlion . . 76 4.7.8 Om mer än ell särskiltlagsiiftningsförfarande efterordalagen är lillämpligl........... 77 4.7.9 Omräuigheler som bryier sig mol varandra