prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Ellpar remissinstanser har efleriysl ett klarläggande beträffande betydelsen avgod tro hos tredje man. En instans erinrar om att det i förarbetena till detnuvarande lagrummet uttalades att tredje man inte kan åberopa godtrosskydd. Detär emellertid, sägs del i yttrandet, inte säkert atl lösningen börupprätthållas i fräga om kravet på all rättshandlingen skall behövas förfamiljens underhåll. Detla är en för tredje man alldeles särskilt svårbedömdomständighet, som del inte heller är lätt för den handlande maken all leda ibevis. 112§ i det remitterade förslaget svarar mot 14 § i propositionsförslaget. 1978/79:12 187 Jagkan instämma i detla uttalande. Om tredje man inte tillerkänns något 5 kap.13 §', godtrosskydd kan följden länkas bli all den rätt, som lagen ger en makesom 7 kap. 2 och är i behov av medel för familjens försörjning, blir svårall förverkliga. Jag ~5 Sy omt förordar därför en regel med innebörd att deuttag som en make gör av sjuk ' 'P- 1 y " eller bortavarandemakes medel skall vara bindande för den andra maken även om medlen intebehövdes för familjens underhåll, förutsatt att den hos vilken uttaget harskett varken insåg eller borde ha insett hur del förhöll sig härmed. Bestämmelsenbildar ett andra stycke i paragrafen. Jag vill betona atl god tro hos tredjeman inte botar annan brist i rekvisilen för fullmaktsregelns tillämpning. Någonrisk för atl den sjuke eller bortavarande makens rättssäkerhet äventyras kandärför inte anses föreligga. Somjag har nämnt i del föregående bör de bestämmelser om s. k. hushållsfullmaktsom nu är upptagna i 12 § upphävas. Till följd härav måsle också 13 §, somgäller missbruk av behörighet enligt 12 §, upphävas. 115§ görs nu en hänvisning till vad som är stadgal om makes släktnamn. Dennabestämmelse har med språklig ändring tagits in som 13 § i departementsförslagel.Det kan tilläggas atl bestämmelserna om bl. a. makes släktnamn f n. ses över avnamnlagsutredningen (Ju 1972:06). Frågan om alt låta den förevarandebestämmelsen utgå, vilket de sakkunniga har föreslagit, bör därför lämpligenprövas i ett senare sammanhang. Detta gäller för övrigi även i fråga ommotsvarande bestämmelse i 5 kap. 1 § FB om barns släktnamn. Somen konsekvens av förslaget att upphäva nuvarande bestämmelser i 5 kap. 12 § omhushållsfullmakt har andra stycket fåll utgå. Pai-agrafernainnehåller nu vissa bestämmelser om husiras ansvar för skuld som avses i 5 kap.12 §. Även dessa bestämmelser bör upphävas som följd av atl institutethushållsfullmakl slopas. Paragrafeninnehåller regler om äktenskapsskillnad när båda makarna är överens om attskiljas. Enligt de nuvarande reglerna skall äktenskapsskillnaden föregås avbetänketid om någon av makarna är vårdnadshavare för 'I propositionsförslaget har bestämmelserna om hushällsfullmakt och missbmk avsådan fullmakt med redaktionell ändring behållits (5 kap. 12 och 13§§). 13 § idet remitterade förslaget svarar mot 15 § i propositionsförslaget. 1978/79:12 188 Kravet på betänketid i dessa fall har införts för alt man i 11kap. 14 § GB barnens intresse så långt möjligt skall förekomma förhastadebeslul om skilsmässa. Medde nya regler om gemensam vårdnad som trädde i krafl kan enmake i ett äktenskap sorn står inför sin upplösning ha vårdnaden om barn under16 är gemensamt med en annan person än sin make. Familjelagssakkunnigaframhåller alt reglerna om betänketid givelvis bör gälla om barnel bor hosmakarna och därigenom har en faktisk gemenskap med siyvföräldern. Bor däremotbamel varaktigt hos den andra föräldern, bör enligt de sakkunniga någonbetänketid inte krävas före äktenskapsskillnaden. De sakkunniga har föreslagitall paragrafen omarbetas i enlighet härmed. Någonerinran mol förslaget har inte förts fram under remissbehandlingen. Jagförordar alt del genomförs. I paragrafen bör sålunda föreskrivas all betänketidskall föregå äktenskapsskillnaden om make varaktigt bor tillsammans med egetbarn som slår under makens vårdnad. Degällande bestämmelserna i 1 § innebär alt makar som är överens om atl skiljasmen som inte har vårdnaden om barn , inte kan fä beslut ombetänkelid. Om makarna inte är överens om skilsmässa, skall äktenskapsskillnadendäremot föregås av betänketid (2 S). Desakkunniga har föreslagit all makar som önskar betänketid skall ha rält lillbeslul därom. Förslaget är föranlett av en skrivelse frän Sverigesadvokatsamfund. Enligt samfundet förekommer del inte sällan all båda makarnainför en äktenskapsskillnad önskar betänkelid. För all betänketid skallbestämmas i dessa fall fordras emellertid alt en make formellt motsätter sigskilsmässan. Ett sådant förfarande är enligt samfundet stötande, meningslöstoch onödigt dyrbart. Makarna avslår därför i allmänhet frän en välmotiveradbetänketid och begär i stället omedelbar skilsmässa. Desakkunniga framhåller alt lagens regler inte kan anses vara lämpligt utformadei den mån de leder lill skenbetonade rättegångar. Och om det förekommer allmakar som önskar betänkelid men som inte vill utnyttja möjligheten alt genombestridande inför domstol erhålla beslul härom i ställetväljeromedelbaräklenskapsskillnad,ärdella enligt de sakkunniga skäl nog för altinföra rätt lill betänketid även efter gemensam ansökan. Någonerinran mot förslaget har inte förts fram under remissbehandlingen. Det haruttryckligen tillstyrkts av bl. Också för egen delkanjag instämma i vad de sakkunniga har yttrat. Jag föreslår alltså atl I Sförses med ett tillägg enligt vilkel äktenskapsskillnaden skall föregås avbetänketid om makarna begär del. 1paragrafen regleras frågan om en makes underhållsskyldighet efteräktenskapsskillnad. Den ersätter de bestämmelser som finns i 14 § förstastycket. Ändringarna har ulföriigl behandlats i den allmänna motiveringen Prop.1978/79:12 189 (avsnitt5.3.2). H kap. 14 § GB Förstastycket innehåller huvudregeln all varje make efter äktenskapsskillnad svararför sin försörjning. Eftersom denna princip i stor utsträckning tillämpas redannu innebär regeln ingen egentlig saklig nyhet. Detstår givelvis makama fritt att avtala om underhällsbidrag efteräktenskapsskillnad även om sådant inte skulle utgå med en strikt tillämpning avdenna paragraf, inklusive undantagsreglerna i andra och tredje styckena. Dettorde vara vanligt atl underhållsbidrag åtminstone för en begränsad lid avtalassom led i en mer omfattande ekonomisk uppgörelse vid vilken den bidragsskyldigefår kompensation, t. ex. genom all få behålla vissa tillgångar odelade.Avtalsfriheten innebär också att makarna fritt kan bestämma om t. ex.förfallodagar saml ändra tidigare överenskommelser. Andrastycket innehåller den undantagsregeln atl underhåll till frånskild makekanbestämmas all utgå under en övergångstid. Regeln är bl. a. avsedd alt ersättaden bestämmelse som fogades lill paragrafen i samband med atlhemskillnadsinstitutet avskaffades och som anger atl det vid prövningen avunderhållsbehovet skall beaktas atl make kan ha ett särskilt behov av bidragför tiden närmast efter äktenskapsskillnaden. Somde sakkunniga har framhållit har en frånskild person samma rält som alla andraall fä del av samhällets stödinsatser. Den förutvarande makens underhållsskyldighetär av sekundär natur. När underhållsbehovet bedöms, skall alltså hänsyn tastill de sociala förmåner som kan tillkomma den frånskilde maken. Vad särskiltgäller studiestöd kan det dock tänkas att man i det enskilda fallet inte kankräva atl den fränskilde sätter sig i skuld med stora belopp föratt faenuibildningsomgören egen försörjning möjlig. I sådana fall bör del kunna utgåunderhållsbidrag under en viss utbildningstid. Enmakes underhållsskyldighet är beroende också av hans eller hennes förmåga ochomständigheterna i övrigt. De faktiska förhållandena bör i allmänhet varaavgörande. Av de frånskilda makarnas ekonomiska oberoende följer alt var ochen av dem i princip har frihet atl inom rimliga gränser själv ordna sinaarbets- och inkomstförhållanden även om den faktiska möjligheten all betalaunderhållsbidrag skulle minska. Alt en make efter en skilsmässa slutar ettarbete eller pä annat sätt sänker sina inkomster i avsikt all undgåbetalningsskyldighet mot den förutvarande maken kan dock naluriigtvis integodtas. Den bidragsskyldiges förvärvsförmåga är ju oförändrad. Frågan vilkenbetydelse ett arbetsbyte och liknande har får bedömas med hänsyn till debakomliggande förhållandena. Förall den underhållsskyldige skall anses ha förmåga atl betala underhållsbidragfår försi och främst krävas atl han förfogar över större medel än som går ålför hans egen försörjning. Är han försörjningsskyldig mol eget barn, bör ocksådetta förbehållas belopp för sina grundläggande behov innan bidrag lill den f d.maken kan utgå. Att barnens behov har företräde lorde med tillräcklig tydlighetkunna utläsas av 7 kap. 3 S FB i dess lydelse enligt departementsförslagel ochkräver ingen uttrycklig föreskrift i förevarande paragraf 1978/79:12 190 Underhållsbidragenligt andra slyckel bör bestämmas för viss begränsad 11 kap. 14 a § GBtid. Någon tidsgräns har inte angetts i lagen. Liksom de sakkunniga anserjagalt frågan lämpar sig bättre för avgörande frän fall lill fall. Itredje stycket behandlas de fall dä del finns skäl att döma ul underhållsbidragför än en övergångstid. Förslaget överensstämmer i sak med desakkunnigas. Iförsta hand nämns i slyckel fall då makarna har varit gifta under en lång tidoch den ena maken efter äktenskapsskillnaden har svårt atl försörja sig själv.Den omständigheten all äktenskapet har varat länge får, som de sakkunniga harframhållit, inte vara enbart avgörande. Del måsle dessutom föreliggaförsörjningssvårigheter av mera permanent slag lill följd av jämförelsevis högålder, brist på utbildning, sjukdom e. d. Iundantagsfall kan underhållsbidrag för längre lid utgå också i andrasituationer. Som jag harangen i den allmännamotiveringen bör möjligheten utnyttjas restriktivt. Ulanall del särskilt har sagts gäller naturligtvis alt även bidrag som avses itredje stycket skall bestämmas med hänsyn till den underhållsskyldiges förmågaoch övriga omständigheter. Ävenunderhållsbidrag enligt tredje stycket bör tidsbegränsas där del är möjligt. Iandra fall kan det vara meningslöst all med hänsyn lill denunderhållsberättigades förvärvsförmåga begränsa bidragsliden. En situation dåett tidsbegränsat underhållsbidrag kan komma i fråga är när man känner till enframlida händelse som innebär atl behovet av bidrag faller bort. Skulle denframtida händelsen leda till att bidragsbehovel minskar, kan del ibland varalämpligt att redan på förhand bestämma ett lägre bidrag för tiden efter dennahändelse. På detla sätt kan ett jämkningsförfarande undvikas. En framtida rätltill pension kan här nämnas som exempel på en händelse som kan förutses. Attbestämma bidraget lill olika belopp kan komma i fråga också av andra skäl. ex. kan en frånskild make ha ell siörre behov av bidrag alldeles efter skilsmässan. Förstastycket ersätter nuvarande 14 § andra stycket och motsvarar 15 § första stycketi de sakkunnigas förslag. Som huvudregel gäller att underhällsbidrag efteräktenskapsskillnad skall utges fortlöpande, dvs. för bestämda perioder. Om detfinns särskilda skäl kan underhållsbidraget dock bestämmas till ettengångsbelopp. Bland de omständigheter som domstol vid denna bedömning särskilthar att beakta är den underhållsskyldiges förmögenhetsförhållanden. Någothinder möter inte mol all bestämma både ett engångsbelopp och ett periodisktbidrag. Makama har frihet all avtala om hur betalningen skall fullgöras. Ienlighel med vad jag har sagt i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3.4) nuvarande bestämmelsen i 14 § andra stycket all periodiska bidrag Prop.1978/79:12 191 skallupphöra att utgå om den underhållsberättigade gifterom sig tagits bort. Enligtde allmänna bestämmelserna om jämkning skall bidraget dock kunna sältasned eller helt falla bort om dét nya äktenskapet medför en ändring till detbättre i den underhållsberättigades ekonomiska förhållanden. sättkan bidraget komma atl jämkas därför atl den underhållsberättigade lever tillsammansmed annan under äktenskapsliknande förhållanden. Iandra stycket hänvisas i fråga om den lid för vilken lalan om underhällsbidragefter äktenskapsskillnad får bifallas eller förfallet bidrag sist kan görasgällande lill 5 kap. 7 och 8 §§. Bestämmelsen motsvarar 15 § tredje stycket ide sakkunnigas förslag. Paragrafeninnehåller bestämmelser om jämkning av domar och avtal om underhällsbidragefter äktenskapsskillnad. Den ersätter nuvarande 15 § och, såvitt gällerunderhållsbidrag, även 16 §. Paragrafen överensstämmer i sak med de sakkunnigasförslag till 15 § andra stycket. Bestämmelsernahar i del väsentliga samma innehåll som de föreslagna reglerna om jämkning avunderhållsbidrag under äktenskap. Jag hänvisar i första hand lill vad jag haranfört om förslaget i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3.5. 1 paragrafenhar behållits den nuvarande begränsningen alt synneriiga skäl krävs för altperiodiska bidrag på gmnd av ändring i förhållandena skall få höjas utöver delhögsta belopp till vilket del lidigare har varit bestämt. Den andrabegränsningen som gäller, nämligen all del fordras synneriiga skäl för attdöma ul bidrag om sådant inte lidigare har skolat utgå, har däremot, somframgår av den allmänna motiveringen, bedömts som överflödig och fåll utgå. Enligtförslaget kan underhållsbidrag jämkas vid ändrade förhållanden utan all kravuppställs pä atl ändringen skall vara väsentlig. Gällande rätt intar sedan år1977 samma ståndpunkt. Som jag har framhållit i specialmoliveringen till 11kap. 14 stycket bör barns rätt att få sina grundläggande behov tillgodoseddagå före en fömtvarande makes anspråk på underhäll. Detta bör gälla också ifråga om barn som föds efter del alt bidrag till maken har beslämts. Ökar denbidragsskyldiges underhållsansvar genom tillkomsten av ett nytt barn, kandetla alltså vara en anledning all jämka bidraget till den frånskilda maken. Enbartdet förhållandel alt den underhällsskyldige gifter om sig bör däremot enligtmin mening normalt inte medföra att underhållsbidraget till den frånskildamaken jämkas. Om de samlade ekonomiska resurserna i den nya familjen är små avskäl som makarna inte förmår råda över, bör jämkning av bidraget dock kunnakomma i fråga. I sådana fall får en avvägning göras mellan denbidragsberättigades intresse av fortsatt bidrag och den bidragsskyldiges nyafamiljesituation. 1978/79:12 192 16§ 11 kap. 16 §, 10 § och Hänvisningen i 15 Still 5 kap. 9 § innebär att de nya reglema omjämkning f5 kap 11 24 avoskäliga avtal blir tillämpliga pä avtal om underhällsbidrag efter akten- 25 och 31 §§ GB; skapsskillnad. Den särskilda reglering som f n. finns i 16 §på denna punkt övergångsbest. har fått utgå. Delta betyder att de nuvarandebegränsningarna i jämknings-möjligheterna att underhållsavialel skall varaträffat före äktenskapsskillnaden och atl talan måste väckas frånäktenskapsskillnaden inte har tagits upp i förslaget. Iparagrafen har gjorts endasl en redaktionell ändring med hänsyn till denändrade paragrafindelningen i 11 kap. GB. 11,24 och 25 §§ Äveni dessa paragrafer har redaktionella ändringar gjorts beroende på ändradparagrafindelning, i dessa fall i 5 kap. GB. 1paragrafen har gjorts en redaktionell ändring på grand av en tidigareparagrafändring i FB. 1punkt 1 föreskrivs all de föreslagna ändringarna skall träda i krafl den Ijuli1979. Denya bestämmelserna om underhåll tillämpas från ikraftträdandet även omäktenskapet har ingåtts . All man nu exempelvis upphäverbestämmelsen om alt make under särskilda förhållanden inte har rätt all fåpengar av den andre för personliga eller gemensamma utgifter får på samma sätlomedelbar verkan också i ett äldre äktenskap. Medde nya bestämmelserna blir del möjligt fören make att fä ul underhåll förförfluten tid, även om maken har försuttit rätten enligt 5 kap. 6 § i den äldrelydelsen atl begära ersättning för tid som har gått. Avpunkl 1 följer vidare alt de nyai bestämmelserna om betänketid i 11 kap. 1 §skall tillämpas . 1departementsförslagel har de äldre bestämmelserna om den s. k.hushållsfullmakten (5 kap. 12 §) upphävts. Har någon med stöd av den Prop.1978/79:12 193 bestämmelsenföre ikraftträdandet förpliktat sin make lår enligt punkt 2 övergångsbest. rättshandlingengöras gällande enligt de äldre bestämmelsema. gälleri fråga om äldre bestämmelserna i 5 kap. 14 § om behörighet atl företrädaden andra maken. 1 de fall 5 kap. 12 § i äldre lydelse fortfarande kan görasgällande blir också de upphävda bestämmelserna i 7 kap. 2 § andra stycketsamt 3-5 §§ om hustrus ansvar för skuld tillämpliga i fråga om skuld sommakarna har ådragit sig. Iförtydligande syfte har i andra punkten också föreskrivits att de nyabestämmelserna i 5 kap. 12 § andra stycket om verkan av god tro hos tredje mangäller endast i fråga om sådan rättshandling som har förelagils efterikraftträdandet. 1punkt 3 har lagils in en bestämmelse som motsvarar punkl 3 iövergångsbestämmelserna lill förslaget lill lag om ändring i FB. Mäl omunderhåll som är anhängigt vid ikraftträdandet skall sålunda prövas enligtäldre lag. Avsamma skäl som har åberopats lill stöd för punkten 4 i övergångsbestämmelsernatill lagen om ändring i FB föreskrivs i punkt 4 all lalan om underhållsbidragsom har väckts före utgången av utan hinder av 5 kap. 7 §och II kap. 14a § andra stycket i nya lydelsen fårbifallas tillbaka än tre årföre den dag dä lalan väcktes, i den mån inte fordran pä bidraget skulle hapreskriberats enligt äldre bestämmelser. Enligtpunkt 5' skall bidragsskyldighel som har beslämls enligt äldre bestämmelserbestå enligt vad som följer av domen eller avtalet. Även denna föreskrift harmotsvarighet i övergångsbestämmelserna lill FB (punkt 5). Enligt11 kap. 14 § andra slyckel i dess äldre lydelse skall underhållsbidrag lillmake efter äktenskapsskillnad inte utgå vidare, om den underhållsberättigademaken gifter om sig. Denna verkan av ett omgifte har inte behållits idepartementsförslagel. Även i de fall då bidragsskyldigheien i äldre dom elleravtal inte har begränsats till atl gälla sä länge den bidragsberäliigade makenlever ogift, bör emellertid 11 kap. 14 S andra stycket i dess äldre lydelsefortfarande iakttas. En bestämmelse om delta återfinns i andra meningen avpunkl 5. Någon möjlighel atl med stöd av bestämmelserna om jämkning fa bidragäven för tiden efter ett omgifte finns inte. Ipunkt 6' har förts in en bestämmelse som motsvarar punkten 6 iövergångsbestämmelserna lill förslaget till lag om ändring i FB. Delta betyderatl även bidragsskyldighel enligt GB som har beslämts enligt äldre bestämmelserskall fullgöras enligt de nya bestämmelserna. De nya reglerna om treårigpreskription blir alltså tillämpliga även i fråga om underhållsbidrag enligtdenna balk, men den underhållsberättigade har genom en särskild föreskrift fållen frist intill utgången av för alt kräva ul äldre, obetalda bidrag. Avpunkt 7' följer att de nya bestämmelsema om jämkning gäller även närbidragsskyldigheien har beslämts enligt äldre bestämmelser. De nya bestämmelsernaom jämkning av oskäliga avtal (5 kap. 9 S andra slyckel och 11 kap. 'Punkterna 5, 6 och 7 i det remitterade förslaget svarar mol resp. 6, 7 och 8 ipropositionsförslaget. 13 1978/79. 1978/79:12 194 15S) gäller även i de fall maken skulle ha föriorat sin rält enligt 11 kap. 16 §i dess äldre lydelse all påkalla jämkning av avtalet. Angåendeskälen för denna ståndpunkt, som avviker frän de stikkunnigas, hänvisas tillspecialmotiveringen lill punkl 7 i Övergångsbestämmelserna till FB. Istort sett har äldre bestämmelser motsvarighet i den nya lagen men i 5 kap. harsiörre omdisposilioner skell. 1 den mån hänvisning förekommer i annan lag ellerförfattning skall enligt punkt 8' i stället den nya bestämmelsen tillämpas. 7.3Förslaget till lag om ändring i I7 kap. 6 § och 8 kap. ÄB finns bestämmelser som gäller underhållsbidrag urkvarlåtenskap. Av skäl som har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt5.2.1) föreslås atl dessa bestämmelser upphävs. Lagenföreslås träda i kraft den I juli 1979.1 enlighel med vad som allmänt brukariakttas vid ändringar i arvslagsliftningen föreslås all de upphävdabestämmelserna fortfarande skall tillämpas om dödsfallet har inträffat föreikraftträdandet. Har arvlåtaren avlidit först därefier men före ikraftträdandetgenom testamente meddelat förordnande som avses i 8 kap. 2 §, får förordnandetanses som ell vanligt testamentariskl förordnande på vilket de upphävdabestämmelserna inte skall tillämpas. 18 kap. ÄB har redan tidigare bl. 10 § upphävts (SFS 1969:621). 1 paragrafentogs upp det fallet att en far hade avlidit och efteriämnal ett barn, vars morhan inte hade varit gift med, med äldre terminologi ett barn utom äktenskap.Ofta saknade ett sådani barn arvsrätt efter sin far. Om så var fallet, hadebamel enligt 10 § rätt all ur behållningen i boet få ut ett belopp som skullemotsvara vad som behövdes för all faderns underhållsskyldighet mol barnet förframtiden skulle fullgöras. I paragrafen reglerades denna rätt närmare. Paragrafenupphävdes i samband med all lika arvsrätt för alla barn infördes . Barnutom äktenskap som är födda före ärver dock sin far och hanssläkt endasl om särskilda förutsättningar är uppfyllda, såvida inte arvsrättförelåg redan enligt äldre rätt, se punkl 3 av övergångsbestämmelserna tilllagen (1969:621)om ändring i . Enligt punkt 4 i dessaövergångsbestämmelser gäller 8 kap. 10 § ÄB fortfarande i frågaom barn som enligtpunkl 3 inte har arvsrätt. Scm de sakkunniga har föreslagit bör dennaövergångsbestämmelse fortfarande gälla. Någon särskild föreskrift härom iövergångsbestämmelserna till den nu aktuella lagen om ändring i ÄB är i ochförsig inte behövlig. 1 de fall då 8 kap. 10 § ÄB alltjämt kommer atl tillämpaskan emellertid också 7 kap. 6 5 ÄB aktualiseras. 1 denna paragraf föreskrivsatt när ell bam har rätt lill underhållsbidrag ur kvariålenskapen, hänsyn inteskall las lill detta när bröstarvinges laglotl bestäms. Genom en särskildövergångsbestämmelse lill förevarande lag har angetts att paragrafen övergångsvisgäller vid tillämpningen av 8 kap. 10 §.ÄB. 'Punkt 8 i del remitterade förslaget svarar mot punkt 9 i propositionsförslaget. Prop.1978/79:12 195 Allövriga bestämmelser i om underhällsbidrag ur kvarlåtenskapUtsöknings-upphävs får betydelse för den fortsatta lillämpningen av 8 kap. 10 §i de fall lagen denna kommer i fråga. När del i paragrafen sägs all barnet intefår erhålla siörre del av behållningen i boet än del skulle fått om del hadevarit av äktenskaplig börd, kommer denna t)egränsning i forlsällningen althänföra sig endasl lill reglerna om arv, inte dessutom lill reglerna i 8 kap. 1§ ÄB om underhållsbidrag ur kvarlåtenskap (se betänkandet s. 148). 7.4Förslaget tUl lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Enligt54 a § första slyckel utsökningslagen i nuvarande lydelse får utmätning ske pågrund av skrifilig, bevittnad förbindelse alt betala bl. a. bidrag på grund avunderhållsskyldighet enligt GB eller FB. Utmätning får dock inte äga mm om delär fråga om underhällsbidrag lill make, såvida inte makarna under den lidbidraget avser levde och alltjämt lever åtskilda pä grund av söndring ellerefter hemskillnad. Inskränkningeni rätten till utmätning för bidrag till make har lill syfte all förekomma allmakarna skapar skenfordringar och tillgriper exekutiva åtgärder för all hindrautmätning för utomståendes fordringar. Förbudet mol utmätning förunderhållsbidrag till make anses, i de fall som regleras i nuvarande 5 kap. 2-6§§ GB, omfatta allt som hör lill familjens underhåll, dvs. även underhåll tillbam (SOU 1961:53 s. 45). Somjag lidigare har föreslagit bör bestämmelserna om underhållsbidrag till barn isin helhet regleras i FB. För all undantagsbestämmelsen i 54 a § skall ha kvarsamma räckvidd som har i departementsförslagel angetts atlbegränsningen gäller bidrag som skall utges lill gäldenärens make för dennesegen del eller för makarnas barn.