prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Samkörningar harinte bara beirakials som risk för inirång i den personliga iniegrilelen utanhar närmast betraklais som i sig innefattande sådani inirång. Mångasamkörningar kan emellertid ha positiva effekter för de regisirerade i form avautomatiska adressändringsaviseringar, förtryckta blanketter och minskatuppgiftslämnande för allmänheten. Del bör vara en strävan all lämnade uppgifteri ett sammanhang är förtryckta på den blankett, med hjälp av vilken man skalllämna uppgifter i ett annal sammanhang. Prop.1978/79:109 111 Byråkrailuiredningenpåminnerom all beslul om medborgarnas förmåner och skyldigheler i mycket storutsträckning bygger på uppgifter som lämnas lill skilda samhällsorgan. Dessauppgifter kan vara likariadeför olika former av förmåner och skyldigheter. Deluppgiftslämnande som i olika sammanhang läggs pä medborgarna kan vurabelungande och dessulom framslå som mer eller mindre onödigt eftersom sammaeller liknande uppgifter har lämnals. Möjlighelen alt genomsamköming utnyttja lidigare lämnade uppgifter för annal ändamål kan medföraläunader för den enskilde. Sumlidjgl kun olika myndigheler på del sättet slippaatl kontrollera uppgifterna. Byråkrailuiredningen anser alt del finnsanledning all diskulera delta när man kommer in på frågan om samköming mellanolika regisier. Samköming kan vara ell säll au ändra arbetsfördelningen mellansamhällsorganen och individerna i syfte all underlätta för den enskilde. Frånlikartade utgångspunkter framför DEFU kritik mol DALK:s slåndpunkl alluppgifter som samlals in för ell ändamål i princip inte bör få användas förandra och senare uppkomna syften. överenssiämmer enligi DEFU inie med vadvederbörande deparlemenlschef anförde vid DEFU:s tillkomst. Då sades all manmåsie vara beredd all i ökad omfattning använda uppgifier som insamlats förvissa specifika ändamål även för andra liknande syften. Som exempel nämndesbland annal all del också bör vara möjligl att utnyttja uppgifter som användsför ett adminisiraiivt ändamål för andra adminisiraiiva ändamål. Vidare harDEFU genom sina direkliv fåll lill uppgift alt uireda om kraven på sekreless-och iniegrileisskydd hindrar samordning och samulnyttjande för uppgifter. Molbakgmnden härav har DEFU svårt alt förstå eller insiämma i DALK:s uttalandenangående sådant samuinylljande som avses ske genom samköming. Följden av DALK:suttalande blirall samuinylljande av uppgifter myndigheleremellan försvåras ochkraven på uppgiftslämnarna ökar. Den av DALK ullalade meningen slår alltså islrid med syfiet för DEFU:s verksamhei. DEFUkonstaterar vidare att det avsnitt i DALK:s betänkande i vilket sumkörningsfrågornahuvudsakligen behandlas i stor utsträckning berör sumkörning i kontrollerundesyfte och understundom synes sälla likhetstecken mellan samköming ochkontroll. DEFU finner denna sammankoppling vara missvisande. Samköming kanvisseriigen vara användbart för atl underlätta kontroll, men tekniken måsleockså kunna utnyttjas vid i.ex. uppdaiering av undru register som ju är en formav samköming. Samköming kan ofta i sådana fall ställas som alternativ tilliradilionell uppgiftsinsamling. Räll använd kan meloden ge belydande lättnaderi uppgiftslämnandet Uttalanden formulerade så att "samköming i principinie bör få äga rum eftersom även uppgifter av tämligen banal natur kan kommaatl leda ull Olillböriigt inrång i den enskildes personliga iniegriiel"kan relalivi läll misslolkas och lägga hinder i vägen för vällovligasamkörningar. Enligi DEFU:s mening är del minsl lika vikligl all sådanasamkörningar som inie medför särskilda risker för olillböriigt intrångverkligen kommer lill stånd. 1978/79:109 112 som atl hindra samköming när sådana risker verkligenförekommer. Kommunförbundei uttalar i sistnämnda sammanhang allkommunema är stora uppgiftslämnare lill statliga myndigheter av bl. a.stalisliska uppgifter och att ett samutnyitjande av uppgifter av intresse förfiera myndigheler måste åsladkommas så långl detta är möjligl för alt minskauppgiftslämnar-bördan. Angående DALK:s uppfattning all från fall till fall fåpröva senare uppkomna behov att använda regisier för andra syften än de ursprungligauttalar DEFU: Enligi DEFU:s mening medför DALK:s förslag krav påytterligare en byråkralisk omgång i samband med inrällande av regisier, ävenlillfälliga sådana, och vid samköming. DEFU ifrågasätter starkt om intedatainspektionens prövning kan anses vara tillfyllest - i synnerhet som delfortfarande är möjligt atl föra lalan mol inspektionens beslut genom atlbesvära sig hos regeringen. Det av DALK föreslagna förfaringssättet kan i mångafalll komma att ställa väl höga krav på myndigheiernas planering och framförhållning.Av vad DEFU erfarit i kontakten med statliga myndigheter, kan nyainformationsbehov uppstå med mycket kon varsel. Det förfarande som DALKföreslår skulle ha en starkt begränsande effeki på samkörningsmöj-ligheterna ijusl sådana fall. Sådana uppgiftskrav uppfattas dessutom av uppgiftslämnarnasom de mest belungande då de sällan kan aviseras i förväg och bl. a. av dessaskäl stör planerade aktiviteter. I linje härmed biträder DEFU DALK:s åsikt, alt det allmäntselt kan finnas anledning atl vara mindre reslrikliv då samköming eller annalsamuinylljande av dala planeras för velenskapliga forskningsändamål,samhällsplanering och siaiislikproduklion. för dessa ändamål presenierasdessutom ofta i aggregerad form, varför möjligheternu att hänföra uppgifterlill enskild person måsle belraklas som små. STfi berör också den sisl nämnda frågan och ärav denuppfattningen att del med hänsyn till SCB:s åligganden är önskvärl alt förslaglill nya register regelmässigt remitteras till SCB för all ge verkei lillfälleatl i ett lidigi skede bevaka de slaiisliska inlressena. Så sker ivissa fall, men inte i sådan omfattning atl det medger verket att ha enfullständig bevakning av dessa intressen när bl. a. nya ställiga register skapas.SCB förordar slarkl en generell reglering av användningen av personregister förstatistiska och forskningsändamål som principielll - på angivna villkor ochefter vederbörliga tillstånd - medger en användning för dessa ändamål ulan altde behöver ullryckligen anges vid slarten. Två enligt SCB:s uppfattning siarkaskäl talar lor en sådan ordning. För det försia är forskningens/slalislikensframlida behov svåra alt fömtse. Talrika exempel finns på sådanasamhällsviktiga användningar av adminisiraiiva register för forskningsändamål,som hade vurit svåru eller omöjliga att förutse. För del andra finns det - omföml nämnda skyddsåtgärder vidlas - ingen reell risk för kränkning av denpersonliga integritelen om personregisier lilläggsvis används för atl få fram denallmänt utformade (anonyma) informaiion som är utmärkande för 1978/79:109 "3 JOoch SCB berör i vilken form sumkörning och lillgång till oliku uppgifter börregleras. JOpåpekar att del särskilt är inom den offenlliga sektom som det finnspersonregister där själva innehållet utgör en fara ur integriietssynpunktInnehållet i dessa register är i stor utsträckning skyddai från insyn avallmänheten genom bestämmelserna i sekretesslagen. Då del gäller vissa registerhar statsmakterna förfaltningsvägen även reglerat i vilka fall uppgiftema iregistret får lämnas ut till annan myndighet. Så är fallet t. ex. medpolisregister och socialregister. Dessa författningar tillkom långl innanADB-lekniken kommit i tillämpning och är således ej motiverade med alluppgifierna skulle vara datalagrade. 1 praktiken förs numer allaintegritets-känsliga regisier av siörre omfallning med ADB. Enligi JO:s meningbör man gå vidare med den metod som iraditionelll använts för all skyddauppgifter i integrilelskänsliga register. Del bör således förfaltningsvägenregleras vilka uppgifier som får lämnas ul och lill vilka myndigheler de fårlämnas. Härvid bör regleras såväl utlämnande i särskilda fall som generelltöveriämnande av uppgifter och oavsett humvida detla sker genom utlämnande avuppgifter i läsbar form eller på annat sätt t. ex. genom samköming med annatpersonregister. En sådan lösning ligger enligt JO för övrigi väl i linje meddel inom jusliliedeparlemenlet utarbetade förslaget lill ny sekretesslag (Ds Ju1977:11). CBanser att del bör få en gynnsam effekt från integriletsskyddssynpunkl Omställiga register regleras i lagar och förordningar. Också SCB hänvisar lillden inom jusiitiedepartementel upprättade promemorian Handlingssekreless och tystnadspliktoch dess förslag till reglering av informationsulbyle myndigheler emellan. Ompreciseringen beiräffande användningen av ell föreslaget nytt regisier skallgälla även statistik och forskning krävs alt statistikens och forskningensbehov klargörs på ett tidigt stadium så atl dessa kan tillgodoses inom ramenför regleringen av registret. Sårbarheiskommiiién,slulligen, påminner om alt man i en lägesrapport som en sårbarhelsfaklor harbehandlat integration och inbördes beroende och funnit (sid. 253) alt enlångtgående inlegralion mellan olika syslem förstärker de skadeverkningar somuppstår när datasystem blir utslagna t ex. på gmnd av krigsangrepp,lerrorislhandlingar eller rena olyckshändelser av katastrofkaraktär. När mantalar om integration och inbördes beroende är man även inne påsamkörningsproblem som brukar diskuteras i datalagssammanhang. Kommittén görvidare gällande alt möjligheterna att hindra och begränsa olika samkörningarofta ger gynnsamma effekier även från sårbarheissyn-punkt samt pekar på atl deti framliden även måsie ske en prövning, med utgångspunkt frånsårbarheisaspekier, av i vud mån inlegralion mellan olika syslem bör ske. 8Riksdagen 1978/79. 1978/79:109 114 DäLK:s övervägandenoch slutsatser har med några undantag i huvudsak godtagits eller lämnals ulanerinran i remissyttrandena. Viss krilik förekommerdock, främsi beiräffande denföreslagna monopolställningen fördel cenlrala befolkningsregislrel och i frågaom den förordade ökningen av regislerinnehållei. par inslanser avslyrkerDALK:s förslag och några diskuterar också vem .som bör ha registeransvarel förSPAR. Ihuvudsak posiliva lill DALK:s förslug äryA, hovrätten för ,överåklagaren i Göleborg, dalainspeklionen, värnpliklsverket, postverket, SCB,, RR V, socialsiyrelsen, försäkringsinspekiionen, bankinspektionen,lokala skattemyndigheten i , DEFU, landsarkivet i , Sverigesadvckatsamfund, TCO, . En del uv dessu inslunser framför emellertid krilik påvissa punkler. JKanser i likhel med DALK att en styrning till SPAR bör ske när del gäller uttagav urval av personuppgifter och andra uttag. SPAR bör, med den begränsning somföljer av regislerinnehållei, ensamt svura för berörda uttag. Delta innebäruppenbara fördelar. En sådan ordning lorde som kommittén framhållit inte stridamol offeniligheisprincipen såviti gäller urval på maskinläsbart medium ochurval i form av adresser på etiketter. Vad däremot avser uttag av andrauppgifter som kan fås med stöd av offentlighetsprincipen är frågan mer tveksam.En styrning till SPAR kan i dessa fall troligen inte ske utan särskildlagstiftning. Hovrällenför Väsira delar DALK:s uppfattning att det med hänsyn till bl. a.iniegritetsskyddel bör finnas endast ett offentligt regisier med SPAR:sfunklioner saml atl en regel med sådant innehåll bör tas in i datalagen. 1kommitténs förslag lill reglering av SPAR i datalagen, 28 § tredje stycket,anges atl annal personregister med ändamål och med innehåll som i förstasiycket sägs får inrättas och föras endast efter beslul av regeringen.Hovrällen ifrågasätter om regeln skall ha denna innebörd, eftersom den kanmedföra alt moliven för all ha ett enda regisier med SPAR:s funktioner frångås.På grund härav och eftersom något behov av den föreslagna regeln inte harredovisats i betänkandet föreslår hovrätten alt dispensmöjligheien i 28 §tredje stycket ulgår ur lagförslaget. Postverketär positivt till inrättandet av SPAR enligt de förutsättningar som DALKföreslår och delar uppfattningen att en begränsning av antaletbefolkningsregister är befogat med hänsyn lill iniegriieis- ochsäkerhels-aspekter. understryker dock kraftigt nödvändigheten av allSPAR kommer atl innehålla alla de uppgifter som tillhandahålls avlänsstyrelserna för urvalsdragning samt planerade uppgifter i faslighels- ochtaxeringsbanden. Detta är motiverat inte minsl med lanke på all SPAR föreslåsfå ensamrätt alt ulföra personnummerkoniroll, personnummersäiining, akiualiseringav andru regisier och urvalsdragning på gmndval av dessa uppgifier. 1978/79:109 115 Enföruisättning för att registret skall få stor användning är alt denregisteransvarige tillämpar en prispolitik som accepteras av direktreklammarknaden. Socialstyrelsentillslyrker DALK:s förslag men påtalar den risk som alltid ligger i enmonopolställning när det gäller tillgänglighet, kostnader m. m. Försäkringsinspekiionenanser all förslaget om SPAR väl torde fylla krav på fullsländighel förakiualisering, komplettering och kontroll av bolagens personregisier.Inspekiionen delar DALK:s uppfattning all del är angeläget alt begränsa antaletlolalregister. Genom inrättandet av SPAR erhålles ell för samtliga användare avbefolkningsregister gemensami cenlralt register vilket lorde medföra ettsäkrare medium för akiualisering, komplettering och kontroll av andrapersonregisier. Lokala skaliemyndigheien iSiockholm är posilivi inställd lill inrältandel av SPÄ och anserattdelta bör utnyttjas så långt möjligt. Registret kan t. ex. ersätta delar av denservice som de lokala skaiiemyndigheierna ger allmänheien som uilämnandeav person- och laxeringsbevis, alt genom maskinella uldrag siälla innehållei ilängder lill förfogande saml atl ge övrig service för att allmänheten skall fltillgång till maskinella registers innehåll eller utskrifter härifrån. Enfömtsättning är dock all rikliga och i efterhand rättade uppgifter gällandelidigare år i lillräcklig omfallning kan tillhandahållas. Ändring av taxeringpå grund av beslul i besvärsinsians ulgör exempel på ändring som bör slå igenomsnarasi. Föruiom regislersäkerhet måsie därför ställas krav på snabbakiualisering. Myndigheien pekar i detla sammanhang också på vad som sägs iRS-projektets , delrapport1976:4 s. 59 och 62 angående förmögenhets- och inkomstuppgifler som finnstillgängliga för internt bmk inom skaltemyndighelerna utan atl för den skullvara offenlliga. Myndighetens arbetsledning och berörd personal förutsätts 11klara anvisningar avseende skyldighet och möjlighet att utlämna uppgifter urskatteregistren. I sammanhanget bör övervägas i vilka fomier de lokalaskattemyndigheternas uppgiftslämnande till RRV och SCB om laxeringsuifallelmm. Det kan enligt myndigheten ifrågasättas om kosinaderna fördel arbetet, som måsle lillämpas, ger vinsler jämfört med direkiaullag ur de under laxeringsårel löpande aktualiserade skalteregislren, även omslutliga taxeringsbeslut inte föreligger. DEFUstöder i stort DALK:s tanke beträffande SPAR men finner det viktigt all SPARges ett så brett innehåll och en så bred användning som möjligl. Härigenomskulle man kunna öka möjlighelema alt begränsa uppgiftslämnandet. Vad som frånDEFU:s uigångspunki också ter sig angeläget är att finna lösningar beträffandede mänga företagsregister som f n. existerar. Sådana lösningar fömtsätter lill enbörjan au gränsen mellan personregister och sådana register som inte omfattasav dalalagen klargörs. Del kan antas att en hel del företagsregister ocksåär all betrakta som personregisier. Åtkomsten av uppgifter ur sådana register,liksom möjlighe- 1978/79:109 116 ternalill samköming regleras således bl. a. av datalagen,även om de uppgifter som t.ex. sumkörningen syfiar till au överföra inie belraklas som persondala. Sådanasamkörningar kan, räll använda, avsevärt begränsa uppgiftslämnandet och bördärför i möjligaste mån underlättas. En metod all åstadkomma della är allskapa lösningar av SPÄR:s motsvarighel, i enlighet med siulskoniorets projektungående orgunisaiionsregisier. 7"C0delar kommitténs uppfattning all dalalagens 3 a § om befolkningsregister kanlas bort. Frågan är enligt TCO om antalet personer i ett regisier bör uigöra ensjälvständig bedömningsgrund för datainspektionen. Från den enskildes synpunkimåsle del bedömas vara av mindre intresse hur många som förekommer i ett regisier.Tillåtligheten av register innehållande många personer måste nämligen bedömasfrån andra utgångspunkter - behovet av registret, registrets ändamål elc. TCOtillstyrker också ull målel med SPAR sätts högre än som angavs i samband medriksdagens beslut om regislrets inrättande. Som kommittén påpekar kan mandärigenom kraftigt begränsa förekomsten av grundläggande persondala till ellfåtui register. En bälire överblick kan erhållas över i vilken ulsiräckninguppgifier som egenlligen är avsedda för folkbokföring och laxering används förandra ändamål. TCOifrågasätter vidare kommitténs uppfattning att driften av SPAR bör bygga påfull kostnadsläckning om SPAR får den ställning kommittén förordar. 1 synnerhetär del angeläget alt ullag som sker för kommersiella syften bygger på fullkostnadstäckning. En seleklering av avgifterna efter ändamål bör övervägas. Advokaisamfundeisäger sig i och för sig kunna insiämma i uppfattningen att någon särregleringför s. k. befolkningsregister inte är motiverad. Detla ställningstagandegrundas emellertid väsentligen på atl det enligt riksdagsbeslut skall inrättasett centralt statligt dataregister, SPAR, och alt rälten att föra regisier avtyp befolkningsregister i princip skall förbehållas SPAR. Avsikten med inrättandetav SPAR är atl inskränka behovet av andra regisier av liknande slag ochomfattning. Samfundel delar DALK:s uppfattning atl del i lag bör anges allrälten all föra nämnda typ av register skall förbehållas SPAR. Samfundet anserdel motiverat all införa en sådan beslämmelse i enlighet med vad DALKföreslagit. Landsarkiveti uttalar all tanken rned SPAR, att döma av hur DALK har angellregislerinnehållei, uppenbarligen är atl detta regisier skall ersättamantalslängderna. Arkivet finner det glädjande alt den befolkningsregislre-ringsom pågått obruten under fiera inte bryls då man nu övergår frånmanuell hantering till maskinell. köpmannaförbundanser att antalet personregister av lolalkaraklär bör begränsas i förhållandelill dagens siiuaiion. Ett cenirali statligt register skulle ge möjlighet tillregisieraktuaiisering, personnummersättning, personnummerkontroll ochurvalsdragning. Förbundet anser alt del finns goda anledningar lill att införaett sådant registersystem särskilt med anledning av all kontrollmöjligheternakommer all bli bättre i jämförelse med ett antal 1978/79:109 117 motsätter sig inteden föreslagna styrningen lill SPAR när del gäller urvalsdragning m. m. Ennödvändig fömlsäitning är dock enligi förbundel all SPAR kommer all innehållade uppgifter som DALK föreslår. Riksförbundei ulgår från att lagtexten i denföreslagna 28 § datalagen skall tolkas så atl samtliga nämnda uppgifier skallingå. Riksförbundei föreslår emellerlid all lagtexten kompletteras med atluppgifier om förmögenheisiaxering anges bland de uppgifier hos länssiyrelsernasom innehållei i SPAR skall grundas på. anför vidare atl del för försäkringsbolagensbehov inom ramen för ett komplett SPAR-syslem måste finnas tillgång tillsamtliga de uppgifter som bolagen kan hämta ur nuvarande totalabefolkningsregister-system. är nödvändigi för all erforderligauppgiflsullag, t ex. ur fasiighelsbanden, ej skall försvåras och fördyras genomövergången lill SPAR. Riksförbundei påminner om all man i olika sammanhang harframhållil vilka uppgifter som måsle ingå i SPAR för all enbarl SPAR skallkunna användas av bolagen. Bland dessa uppgifier märks markering avtilltalsnamn, uppgift om telefonnummer, verklig bostadsadress m. m. När delgäller inkomstbegreppet behöver försäkringsbolagen ofta fler uppgifter än somfinns i nuvarande SPAR. Även behovelaven förbättrad adressaklualiiel i SPARharpåpekais. Hureli komplett SPAR-syslem skall siruklurerasären leknisk fråga.Hänsyn måsle därvid tas till all ålkomsiiiderna via lerminal-anknylning blirminsla möjliga. Körningar med perifera data kan däremoi få la längre lid ochvara mer komplicerad all ulföra. 1sammanhänger framhåller riksförbundei atl de adressuppgifter somförsäkringsbolagen Hr vid nyteckningar och bilbyie genom del iniegreradesamarbele som bolagen har med cenlrala bilregislrel ej fär förhindras genomsiyrningen lill SPAR. I rulinerna för samarbelel med cenlrala bilregislrelingår ändringsavisering avseende både fysiska och juridiska personer saml derasfordon vilkel ej kan ordnas genom SPAR. motsätter sig inte DALK:s förslag underförutsättning all den information som görs direktlillgänglig frånFolksams befolkningsregister utan större olägenheier kan erhållas via SPAR,dvs. genom en dalor-lill-dalor koppling mellan och . Grundkravetför en sådan dataöverföring är för del atl de adminisiraiiva mtinernaej kommer att påverkas på ett sådant sätl alt vår servicegrad gentemot t ex. deskadelidande menligt försämras. finner all SPAR, i sinnuvarande uiformning, tillgodoser föreningens olika behov avregisieraktuaiisering, personnummerkontroll saml urvalsdragning. Om SPAR iframliden blir den enda källan lill ovanslående bearbeiningar, så måste mansamiidigi kunna garantera atl kosinaderna för lika bearbeiningar blir lägstamöjliga, dvs. och ansluter sig till denföreslagna lydelsen av 1978/79:109 118 28§ i dalalagen under förutsättning alt dess reella innebörd är alt även andralolalregister än SPAR kan fl föras, såvida tillräckligt vägande skäl föreliggeroch tillfredsställande sekretesskrav kan lillgodoses. Enmer krilisk hållning lill DALK:s förslag intas av siaiskoniorei ochriksskatieverkei. De ifrågasätter bl. a. om del finns sakliga grunder för allgöra SPAR lill ell regisier varifrån uppgifier för all uppdaiering även förvanliga myndighetsändamål skall hämtas. Del framhålls att del ibland kan varaopraktiskt, tidsödande och dyrt för myndighelerna all byta information viaSPAR, och atl del inte medför integriteisvinsler. AngåendeSPAR:s monopolställning finner riksskaiieverkei atl det slarkl kan ifrågasällasom del finns sakliga grunder för att göra SPAR lill ett register varifrån alluppdaiering, sålunda även för ordinära myndighelsända-mål, skall hämtas. RSVansluler sig lill de riktlinjer som angavs när fattade beslut omSPAR:s inrällande (belänkandet sid. 116). SPäR:sfunklion av den totala karaklär som DALK antytt skulle vara moliverai omregisirel låg inom områdel för folkbokförings- och skatteförvaltningens ansvar,eftersom den primära registreringen huvudsakligen sker i länsregisiren. iförhållande till nuläget förefaller det som om nuvarande direkta uppdaieringfrån länsregisiren av andra stora dataregister med samhällsfunktioner, t ex.för försäkrings-, skol- och förs vars väsendet, från prakliska synpunkter ärall föredraga. Inhämiandel av molsvarande uppgifter viu SPAR synes endasl kunnamedföra nackdelar i form av tidsfördröjning och ökade kostnader ulan atl någonvinsl erhålls för iniegritetsskyddel. Annoriunda ställer del sig föruppdaiering och ullag lill mottagare utanför den statliga och kommunalasektorn. För den privala seklorn skulle del säkeriigen vara av betydelse föriniegritetsskyddel om utlämnande av uppgifter kunde styras från ell endagemensami regisier. Del är därvid emellerlid angelägel all omfatiningen av SPAR- såsom också varit avsiklen med delta register - inte skall innehålla andrauppgifier än sådana som normalt kan anses betydelselösa från inlegritetssynpunkter. Värnpliklsverketbiträder DALK:s ställningstaganden med avseende på införande och utnyttjande avSPAR ulom när del gäller alt även myndigheter, som för sin verksamhei ärberoende av folkbokföringsuppgifter, för inhämtande av dessa skall hänvisastill SPAR och inte som kunna fl dessa uppgifter från länsbanden.Verket redogör för hur man utnyttjar ADB-lekniken för att ombesörjainskrivningsverksamheten och personalredovisningen inom försvarsmakten. Manerhåller för verksamheien vitala och oundgängligen nödvändiga uppgifier från RSVgenom länsbanden i en rad avseenden.