prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — a.med hänsyn lill alt antalet register irois alli är förhållandevis begränsal menofta innehåller känsliga uppgifter. DALKsförslag i della delbeiänkande innebär emellerlid alt särskild hänsyn tillforskningens och statistikproduktionens speciella behov, såsom hiltills, börlas även i fortsättningen. Del betyder all forsknings- och stalistikändamåläven i fortsätiningen bör kunna uigöra särskilda eller synnerliga skäl alltillåta regislrering av uppgifter som anges i 4 i datalagen. Även i övrigi bördalainspeklionen kunna vuru mindre restriktiv när del gäller regislrering förforsknings- och siuiisiikändumål än eljest, t. ex. när del gäller samköming ochannat samuinyttjunde uv uppgifter. 1978/79:109 53 DALK vill siurkl underslryka värdet uv forskning ochstatistik och vikten av atl forskningens frihel och oberoende inte äventyras.Kommittén unser emellenid inte någru nyu regler påkallade i datalagen när detgäller prövningen av forsknings- och slalislikregisler. Den debatt som förts i ämnci är emellertid enligt DALKsmening av stort värde och bör inie sluia med del nämnda konslaierandet.Kommittén vill därför väcka frågan om inte datainspektionen och företrädare förforskningen och statistikproduktionen bör överväga möjligheterna atl skapa ellnicru permunent orgun för överliiggningur i gemensummu ämnen. Ett såduntsumrådsorgun bör visserligen inte la ställning lill enskilda ärenden hosdatainspektionen men kan iindå liinkas tillföra inspektionen synpunkter, somkan vara av värde vid tillståndsprövningen och även föra ul inspektionenssynpunkier inom forskningens och statistikproduktionens egna kretsar. Ytterst synes den deball som föns mera gälla forskningensmål och metoder överhuvudtaget än den omständighelen all man numera utnyttjarADB-leknik för vetenskapljgu och siaiisiisku ändumål. Del måsie då enligt DALKsmening beukius att datalagen, med dess i della sammanhang begränsade syfte atlregleru personregistrering som sker med ADB, inte är den enda och kanske inte hellerden viktigaste faktorn av betydelse för forskningens frihel och oberoende. Delfinns därför belydande risker för alt debatten blir snedvriden och fögarulivisunde om den sker med den begränsade utgångspunkt som dalalagen ulgör.Med hänsyn härtill och till frågans belydelse vill DALK föreslå all den nuprövas i ell bredare perspektiv av stalsmaklerna i samarbele med företrädareför forskningens olika områden. 22.14 Direktreklam och annat utnyttjande av datorlagradepersonuppgifter för kommersiellt bruk Enligt DALKs direkliv har kommiuén all ullmänl övervägafrågan om försäljningen av datorlagrude personuppgifter för kommersiellt bruk.Dessulom anförs ull DALK, i unslulning lill den utredningsuppgift som gällerfrugun om förbätlrud tillgång till myndigheternus ADB-maierial, torde behövuöverväga vilku begränsningur .som behövs för ull hindra ett oönskul uinyttjundeuv del ullmännas ADB-materiul för renl kommersiellu syften. De nu nämndu frågornu hör ulliså närmusi till näsiu etuppav DALKs utredningsarbete. Mol bukgrund uv den diskussion som förts hurkommittén ändå redun i nu förevurande arbetsetupp tagit upp frågan omkommersiellt uinyttjunde uv duloriugrudc uppgifter i offeniligu regisier medsärskild inrikining pu djrekireklumverksumheten. Frågun har behandlals i kapilel13. D.ALK delur den uppfuttning som innebär all ettutnyttjande av offenlliga uppgifter för direkiudresserad reklum och unnulkommersiellt bruk egentligen, såsom suken hur uttryckts, är deisummu som utt"åku snålskjuls på offentligheten". ADB-lekniken, med de nyamöjligheler till selekieringar och massuiiag som tekniken ger, hur här såsom påmoisvurunde säll inom många andra områden medfört att effekierna avoffentlighetsprincipen blivit mer accentuerade än lidigare och därmed föremålför deball. 1978/79:109 54 Mun bör dock beuklu all offeniligheisprincipen inte läggerhinder i vägen för en ingående prövning uv en begäran om ullug av offentligapersonuppgifter på maskinellt läsbart medium föratt avgöra huruvida dessainnebiir risk för otillbörligt inirång i personlig iniegriiel. Tillkomsten avdalalagen har alltså inneburil ökad kontroll och restrikliviiel jämfört medtidigare när del gäller möjlighelerna au göra sådana ullag. Den uiformning av SPAR, som DALK förordal, skulle innebäraen ytterligare begränsning i möjlighelerna all fritt förfoga över offenlligauppgifter för kommersiellt utnyttjande. Dessutom bör nämnas alt duluinspeklioneni forlsällningen kun förbjudu ull söknycklur som kan antas vuru olämpligu fråniniegriieisskyddssynpunki unvänds för ull göra urval ur SPAR eller andraoffenlliga regisier. Effekien av del nu anförda blir i prakiiken en skärpningav gällande regler. Det kan enligt DALKs mening med fog hävdas altmöjligheterna lill uttag på maskinellt läsbart medium av personuppgifter ioffentliga register därmed är omgärdade av sådan restrikliviiel atl risken förotillbörligt inirång i personlig integritet i della sammanhang lills vidare ärtillräckligt förebyggd utan atl ingrepp i de inlressen som bär upp offentlighetsprincipenbehövs. Vad DALKs överväganden i denna etapp av utredningsarbetetytteriigare bör gälla blir då huruvida uttag av offenlliga uppgifter fördirekireklamän-damål på lislor,adresseiiketter eller andra icke maskinelltläsbara media kan innebära sådan risk för otillbörligt inträng i personligintegritet atl särskilda åtgärder nu är påkallade. Därvid måsie givetvissärskilt beakias att möjligheterna atl köpa adresser och andra personuppgifterfrån myndighelerna är en följd av offentlighetsprincipen. DALK delar uppfattningen atl offentlighetsprincipen börfylla andra syften än att främja kommersiellt utnyttjande i olika former avuppgifter om medborgarna i samhällel, vilka samlats in som ett led i denoffenlliga förvaltningen. Starka skäl krävs dock för ingrepp itryckfrihetsförordningen. I syfte all komma lill rätta med de olägenheier somtrots allt föreligger bör därför enligi DALKs mening i försia hand andruåtgärder prövas innan man på allvar börjar överväga ingrepp ioffentlighetsprincipen. När delgäller frågan vilka andra åtgärder som bör diskuleras närmare bör bl. a.beaktas att eller regeringen i fiera olika sammanhang, t. ex. när delgäller del cenlrala bil- och körkorisregistrel saml SPAR, godlagil atloffentliga uppgifter utnyttjas för direktreklam och andra marknadsföringsåtgärder.Frågan här är således enligt DALKs mening inte humvida direktreklam börförbjudas utan i stället i vilka former uppgifter i offenlliga regisier börvara tillgängliga för sådan verksamhei. En möjlighel att reglera dessa formererbjuds, såvitt gäller folkbokföringsuppgifter och vissa taxeringsuppgifter,genom den författning som bör reglera den närmare ulformningen av SPAR. nämndaoch andra ålgärder med anknytning till SPAR, som DALK föreslagil, fårenligikommitténs mening lills vidare anses vuru lillräckligu för all kommu lill rällamed den oro och irrilalion rörande direktadresserad reklam som finns. Mankan därigenom fä överblick över användningen av sådana offentliga uppgifter somär mest efterfrågade för kommersiellt uinyttjunde i oliku former, nämligenfolkbokförings- och vissu tuxeringsupp-gifler. 1978/79:109 55 DALK vill uvsluiningsvis erinru om all kritiken motdirektadresserad reklam i stor utsträckning riklar sig mot självareklambudskapels innehåll, något som faller utanför den egenlliga frågan ominlegritelsinlrång enligt dalulugen och istället hör lill marknadsföringslagen(1975:1418). Med hänsyn lill deballen i ämnet och då det här främsi gällerreklamverksanihelens mål och medel kan del enligt kommitténs mening finnas skälalt överväga en närmare uiredning i särskild ordning om direktreklamens mål ochmetoder loiall sett. DALK vill lilliigga att del dock inte är uteslutet attkommitténs kommande överväganden kan påverka direktreklamverksamheiens, liksomandra verk-samheiers, möjligheler all få del av offentligt malerial. 22.15 Underrättelse till registrerad om innehållet ipersonregister Oron rörande personregislrering med hjälp uv ADB antogsvid dutulugens tillkomst lili stor del bero på ovelskup huruvidu mun urregistrerad och vilku uppgifter som regisirerus. u. uv dellu skäl åludesden regisierunsvarige i 10 datalagen skyldighet all en gång på begäranunderrätta den regisirerade om personuppgift i personregisier, som innefattarupplysning om honom. Denna beslämmelse är en av de viktigaste i datalagen. DALKskall enligt direkliven överväga frågan om rälten för registrerad atl erhållaregisterutdrag. Här har bl. a. diskuterats om inte den regisierunsvuriges skyldigheterbör gå ännu längre än som för närvurunde är fullel. Frågun härav DALK lagilsupp i kapilel 14. Del lorde slå klart all en utökad underrällelseskyldighelskulle medföra belydande koslnader, vilka troligen, i vart fall lill en del, isisla hand skulle komma all belasla de regisirerade självu i form uv höjduuvgifter och priser. Dessulom skulle sådunu regislrerude, som inie hyser någonsärskild oro över förekomma i olika personregisier, förmodligen mestuppfatta det som besvärande au fä underrättelser som de inte är intresseradeav. Del pris som angetts nu bör man i och för sig vura bereddalt betala om en utökad underrättelseskyldighet verkligen ger ett påtagligtökat skydd mol otillbörligt inirång i personlig integritet och om det kan ansesföreligga ett siurki behov uv ell pä detiu sätt ökat skydd. Nuvurundeutformning av 10 i;datalagen synes dock alltjämt utgöra den lämpligasteavvägningen när det gäller atl å ena sidan lillgodose kravel på insyn ipersonregister och all å andra sidan begränsa kostnaderna och andra nackdelarsom följer med detla krav. Vid denna bedömning bör beaktas all den nuvurandeunderrättelseskyldigheten enljgl 10 i; dalalagen kan ulvidgas genom särskildföreskrift enligi 6 i; dalalagen om dulainspeklionen i del enskilda fallelanseratt del behövs för au förebygga risk för olillböriigt inirång i personligintegritet. Denna regel utgör enligt DALKs mening ell värdefullt instrument föratt komma lill rälla med fall, då den generella underrällelseskyldighelenenligi 10 iJ kan visa sig vara otillräcklig. Datainspektionen har pekat på betydande pruktisku ochandra svårigheler i någru full när del gällerden nuvurandeunderrällelseskyldighelen enligt 10 i; Prop.1978/79:109 56 Dessa fall gäller personregisier av kortarevarukiighei för lesiändamål eller för velenskaplig forskning ochsiaiislikproduklion, vissa lyper av loggregisier och regisier lor s. k.buck-up. Del hur här visul sig ull en sirikl lillämpning uv 10 i; dulalagen inågra fall lett till klan orimligu konsekvenser, som inie moiiveruis uv syfteimed lugrummel. Likuväl som del i del enskildu fallel kan finnas skäl allskärpa underrällelseskyldighelen genom föreskrift enligt 6 i; datalagen kundet därför också finnus ensluku full du dei bör vara möjligt att göru smärreundanlag från den formella underrällelseskyldighelen ulan atl syftei medlagrummei tunnas ul eller risk för olillböriigt inirång uppslår. DALK harföreslagil ett lillägg lill 10 i; dalalagen med denna innebörd. Dalk vill slarkl belöna alt den nya regeln bör lillämpasmycket restriktivt. Den skall alllså inie uppfattas som något försök att skapalättnader för den regisieransvarige jämfört med nuvarandeunderrällelseskyldighel. Regeln bör alltså utnyttjas endasl efter en prövning ivarje särskilt fall och då del är uppenbarl all orimliga konsekvenser eljestuppkommer, som inie liggeri linje med underrättelseskyldighetens syfte. 22.16 Datainspektionens tillsynsverksamhet och behovet aven särskild dataombudsman Regeln om tillståndsprövning är en av de cenlrala delarnai dalalagen. En annan och på längre sikl kanske lika vikiig del ärtillsynsförfarandei. har varit föremål för en gunsku omfutiande debatt,varvid framför allt behovet av en särskild, från dalainspeklionen frislående,dalaombudsman diskulerals. Syftet skulle vura alt göra den tillsyn ochkontroll över personregisier, som ankommer på datainspektionen, mer effektivoch fullständig. DALK har tagit upp frågan i kapilel 15. När del gäller behovet av en fristående dalaombudsman villDALK erinra om atl man vid riksdagsbehundlingen av förslaget lill daialugenultulade all frågan om en särskild dalaombudsman borde hållas öppen i avbidanpå erfarenheler av den nya lagstiftningen. Frågan gäller alllså om dessaerfarenheler givit vid handen all behovet av en dataombudsman nu är mer uttalatän då dalalagen kom lill. Vid bedömningen av denna frågu inåste enligt DALKs meningbl. u. beakias att de övervakande, informerande och rådgivande funktioner somman vill tillägga en dalaombudsman hiuills, i enlighel med instruktionen fördatainspektionen, utövats av inspekiionen. Inte minsl fungerar dalainspeklionensom en klagomur, dil allmänheien kan vända sig med klagomål och förfrågningar. Några negaliva erfarenheler har inie framkommil. DALKanser därför atl nuvarande ordning i frågu om rältssäkerhel, koniroll ochlillsyn lar anses uppylla de anspråk, som med fog kan siällas. Enligt DALKsuppfattning har sakligt underlag för organisatoriska förändringar i vart fallinte visat sig föreligga. Prop.1978/79:109 57 22.17 Strukturen av framlida ADB-system och regionalaansvarsnämnder l DALKs direktiv framhålls atl frågan omorganisationsformen för den offentliga daiorverksamheien prövais av DASK. Detfaller därför uianför DALKs uppdrag all överväga strukturen för de statligaADB-systemen. DASK har hösien 1976 lagl fram sill slutbetänkande (SOU 1976:58)ADB och samordning, som efter remissbehandling nu enligi vad DALK erfaril ärföremål för beredning inom regeringskansliel. 1 olika motioner som lagts fram efter datalagens tillkomsthar hävdals att strukturen av de framtida datasystemen har betydelse frånJnlegritetssyn-punkt. Det har därvid gjorls gällande att en s. k.decentraliserad eller regionaliserad struktur skulle innebära en försiärkning aviniegriieisskyddei. Man har också fört fram önskemål om s. k. regionalaansvarsnämnder som, vid sidan av dalainspektionen, närmasi skulle pröva behoveioch tJIlåtlig-heten av atl samköra dala från slailiga, var för sig regionaliserade ADB-system. Denna sisl nämnda fråga skall DALK enljgl sina direklivpröva närmare. De förslag och synpunkier som förts fram omsysiemsiruklurer med inlegriieisskyddsjniressel som uigångspunki moiiverarenligt DALKs mening att kommittén också berör denna fråga från samma utgångspunkt.DALK har därför behandlal frågan i kapilel 16. När man i diskussionen sagt sig fråniniegriieisskyddssynpunki generelli förorda en regionaliserad systemsiruklurhar man inie närmare preciserar innebörden av della begrepp. 1 brisl på närmarevägledning i de förslag som förts fram har DALK vid kommitténs bedömning avförslagen uigåll från alt man åsyftat de alternaiiv som DASK och ävenduluinspeklionen unulyserut närmure. DALK vill frumhållu all kommittén delar DASKs ochdaluinspektionens uppfattning alt del alternativ till nuvurande systemstruktursom DASK benämnt "central blandad drift" är uppenbarl ofördelakijgareän nuvarande ordning. DALK vill vidare instämma i DASKs och daiainspekiionensuppfattning att inte heller allemalivei "regional blandad drift" kananias innebära fördelar från iniegriieisskyddssynpunki jämfört med nulägel. Ettskäl för denna bedömning är all man totalt seu samlar myckel djupgåendeinformation om varje registrerad individ på ell och samma ställe, varigenom bl.a. risken föratt utomstående genom otillbörligt förfarande eller av misslag fårdel av den totala informationen om den regislrerude ökur. Ett unnul ullernativ har DASK beiecknai "regionalspecialiserad drift". Fördelen från iniegriieisskyddssynpunki jämfört mednuvarande ordning skulle vara all unlulel regislrerude personer i varjeregisier minskar. DALK inslämmer i uppfallningen ali della kan innebära ellökal iniegrileisskydd. Fördelen blir dock enligt DALKs mening inte så belydandeatt den kan motivera ett generellt ställningstagande för regionalisering. DALK delar sammanfattningsvis uppfattningen all del inteiir mtijligi all en gång för alla generellt slå fast all en regionalsvsiemstrukuir biisi gagnar integrjteisskydtlsiniressei. D.ALK inslämmer imeningen au tienna fråga bör betlömus belräffunde varje ADB-sysiem för sig. Omdenna betlömning i tlel 1978/79:109 58 enskildufullel pekur på en centrul sirukiur är enligt DALKs mening ulternutivet"centrul spccialiserud drift" det uliernutiv som kun förordas. Ombedömningen i stället pekur på en regionuliserud struktur är ulternutivet"regionul speciuliserad drift" del aliernativ som från DALKsutgångspunkt kan förordas. Detnu unförda utesluter enligt DALKs mening inte att det kan finnas andra skäl änintegritelshänsyn som j ökande grad lalar fören regionalisering av de statligadatasystemen, t. ex. säkerhels- och sårbarheisaspekier. DALK har för sin del,med hänsyn till kommitténs utredningsuppgifter, inte sig böra gå närmarein på den frågan. Huvudsyfteimed förslaget om regionala ansvarsnämnder synes vuru atl skapa skydd molotillbörlig samköming av personuppgifter. DALK delar uppfallningen atl önskemålom samkörningar bör behandlas restriktivt och har föreslagil lillägg lilldalalagen i syfte all belöna delta. Det kan alltså enligt DALKs mening aniasall alla framställningar om samköming av dalainspektionen - i den mån beslutetinte fallas av eller regeringen - bedöms resiriktjvt och medtillbörligt beakiande av den personliga integriteten. Att i stället för ellervid sidan härav kräva beslul av någon form av regionala organ synes inte ägnatall ytterligare öka den enskildes irygghet i någon avgörande grad. Del finnsdärför inte tillräckliga motiv för sådana organ, särskilt som betydande organisatoriskaoch kompelensmässiga svårigheler, ökad byråkati och betydande kostnader kanfömtses. DALK ärdärför inte beredd all bilräda förslaget om regionalaansvarsnämnder. 22.18 Nya tillämpningsområden för ADB och konsekvenser fördatalagen DALKsöverväganden rörande den rällsliga regleringen av skyddel för personligintegritet i samband med regislrering av personuppgifter har hiltills ihuvudsak begränsats lill en allmän översyn av datalagen. Kommittén har därvidansell alt de lillägg och förtydliganden som kommittén föreslagit med hänsyntill erfarenheterna är motiverade. Det är dock inte fråga om någragenomgripande förändringar i den nuvarande datalagen. Om man beslutar sig förde nämnda ändringarna i och tilläggen till dalalagen har man enligt DALKsuppfattning kommii så långl som del finns anledning all gå närdel gäller atl reglera personregislrering med hjälp av en viss teknik, ADB. Enannan fråga, som DALK inte behandlal, är om den rättsliga regleringenav personregislrering bör ulvidgas till all även avse olika typer av register,som förs med annan teknik än ADB. Ytterligareen fråga som aktualiserats vid översynen av datalagen arom alla personregister,vilka förs med ADB, bör omfattas av rälislig reglering. Nya tillämpningsområdenför sådan personregistrering kan nämligen förutses, som inte var akluella dådalalagen kom lill och som medför att gränsen mellan ADB och andra former förinformationsbehandling alltmer tunnas ul, samiidigi som farhågorna blir mindreuttalade . DALK har behandlat dessa frågor i kapitel 17. Omman inte beaktar utvecklingen kan resultatet enligt DALKs mening bli Prop.1978/79:109 59 uisiitier personregislrering, som visserligen förs med ADB men somuppenbarl inte kan sägas utgöra hoi mol någons personliga integritet, lorenbesvärande och omotiverad kontroll riicdan eu antal personregister, som inteförs med ADB men som borde vara underkustude kontroll och lillsyn, fullerutanför datalagens lillämpningsområde. Mun niåsie numera lu i beaktande UUsamhället och de lekniska resurser som slår lill buds för personregislreringinom ullmän och enskild verksumhei Ibrändruts och uivcckluls sedun den lidpunkidu duiulagen kom lill. i beirakiundc av den expansion som förutspås närdetgäller nya lillumpnjngsomruden för ADB, särskilt inom koniorssJdun och ihemmiljön eller i moisvurunde summunhung, kuii på längre sikl en beiydundeökning uv unlulet tillståndspljkljgu personregisier förutses, om nuvurundetillämpningsområde för dalulugen bibehålls. Sumiidigi förefuller del uppenburiull ulskilhg sådun personregislrering, vilken här är i frågu, inte är UV denurt som låg i blickpunkten då dutulugen kom lill. Del gäller dock ull finnu denräila gränsen mellun sådun personregislrering, som bör få förekomma utuninblandning av lagstifining och annan personregislrering, vilken bör antaskräva koniroll och insyn. Delavgränsningsproblem som DALK nu måsie beakatas redan inom ramen för enöversyn av dalalagen om inte lagen inom kon skall bli för vid. På längre siktlorde dock, om man vill åsiadkomma en mera varakiig lösning av problemel,krävas all den rättsliga regleringen av personregistreringen inomförvaltningen och i näringslivet sker ulan atl utnyltjandel av ADB eller annanspeciell registreringsteknik tillmäts avgörande belydelse. Medhänsyn till det anförda behövs redan i dalalagen regler som medger undanlagfrån lagens kontrollsystem för sådana tillämpningar som visserligen formelltär all anse som personregislrering i lagens mening men som inte kan antasinnebära risk för inlegritelsinlrång. Utvecklingen på kontors-dulorsidun elleri övrigt när del gäller nyu tillämpningsområden för ADB hur emellerlid hittillsinte kommii så långl all det ännu är möjligl all i lagen med lillräcklig lydljghelange vilka former av personregistrering med ADB som kan undantas från lagenstillämpningsområde ulan all skyddel för personlig integritet äventyras. Förattändå undvika onödig byråkrati behövs därför enligt DALKs mening en regel idatalagen som gör del möjligt all, efterhand som erfarenheler vinns, undantavissa beslämda former av enklare personregistrering, som visserligen sker medADB men som uppenbart inte innebär risk för otillbörligt inirång i personligintegritet, från lagens lillämpningsområde. Reglema om den regisleransvarigesskyldigheler, om lillsyn m. m. saml om slraff cx:h Skadesiånd m. m. böralltjämt gälla men kravet på tillstånd eller anmälan kunnu frångås. Enlugregel om sådunl unduniug som ungeils nu finns i 27 i; duiulugen i dess UVD.ALK föreslagnu lydelse. Somnämnts förut behövs enligt DALKs mening även i forlsällningen insyns- ochkonirollmöjligheier när det gäller personregistreringen inom den offentliga ochden privala seklorn och en särskild myndighei med uppgift alt Prop.1978/79:109 60 övervaka erierlevnaden av den rättsliga reglering vilkensålunda bör finnas. Anledningen lill att man inte kan undvara en såtlanriitlslig reglering iir alltjiimt omsorgen om den enskilde nicdbt)rgarenspersonliga iniegriiel i eu samhiille, .som av olika skiil förulsiilter alltsiijrre insyn i den enskildes förhållanden. Del iir i huvutlsak alltjiimt sammafarhågor som låg bakom tillkomsten av datalagen som utgör motivet. Översynen av datalagen har t)ckså visat ull tlei påkoriure tich liingre sikt är fakiorer, liknande dem, vilka vit! dalalagenslillkomsi ansågs vara av siirskild betydelse, st)m måste uigöra griintl förbetlöniningen av risken Rir otillbörligt inirång i personlig iniegriiel. DALK hartlocki del Rircgåentle sökt Ibrlytlliga dessa ytterligare och iiven sökt tira uppriktlinjer för i vutl mån betlömningen bör göras av de riiiisiilliimpantlemyntligheierna eller på politisk nivå. A andra sitian har koniniiiicn också Ibreslagii vissa liiiinaderi tlen formella prövningen niir cici giiller såtlan anviindning avpersoiuippgiftcr som på grundval av erfarenhelerna kan anias innebiira myckelbegriinsatle risker för den personliga integriteten. Datalagen har gett eu gotl skytkl mot otillbörligtinirång i enskilds personliga integritet utan au reglerna på tlel hela tagetblivii mera beiungantle iin som bör kunna accepteras. Såsom DALK berörl lieragånger litligare finns dock skäl som lalar för au tlel på liingre sikl behövsen lagsiiftning stim i viisentliga tlelar iir annorlunda uppbyggd iintlalalagen, vilken tickså när den kom lill bcirakiades som ell provisorium ochförsilingsverk på siu område. DALK har lagil upp behovei ;iv en såtlanlagsiiftning i kapilel 18.