prop · G20310 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:10 Regeringens proposition omstatligt stöd till åtgärder mot översvämningar i ; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att statligt stöd skall lämnas till vissa åtgärder föratt motverka översvämningar i . 1 1978f79.1 samL Nr 10 1978/79:10 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , Dalilgren, Äsling, Söder, , Krönmark, BurenstamLinder, , , Propositionom statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en sakkunniga med uppdrag att utreda möjlighetemaatt gi;nom åtgärder begränsa översvämningarna i . Utredningen, som antog namnetEmåutredningen (Jo 1974: 02), avlämnade betänkandet (Ds Jo1977: 2) Översvämningsskydd i och rapporten (Ete Jo1977: 9) Erfarenheter :Erån vårfloden i . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , statensvägverk, (),kammarkollegiet, , lantbruksstyrelsen, ,, , statens planverk, statenslantmäteriverk, domänverket, statens industriverk, länsstyrelserna iJönköpings och län, , (), . Vidare har skrivelser mkom-mit från Ems gård och Ems fastighetsAB. Lantbmksstyrelsenhar bifogat yttranden av lantbruksnämnderna i och län.Skogsstyrelsen har bifogat yttrande av i län. Fiskeristyrelsenhar åberopat yttrande av fiskeriintendenten i östra distriktet och fiskenämndeni län. har bifogat yttranden av överlantmätarmyndighe-temai och . i har bifogatyttranden från , , och Vetianda kommuner samt från fiskeriintendenteni nedre södra distriktet. i län har bifogat yttrandenfrån i norra län och södra län samt ,, Prop.1978/79:10 3 har åberopat yttrandenfrån . , och östra häradskretsen. Enkarta Över de översvämningsdrabbade områdena bör bifogas protokollet sombilaga 1. Utredningenssanmianfattning av sitt betänkande bör bifogas protokollet som bilaga 2.Beträffande nuvarande förhållanden, tidigare utredningar och utredningensnärmare överväganden hänvisas till betänkandet. Ensammanställning av remissinstansernas yttranden bör bifogas protokollet sombilaga 3. Emånawattnar den östra delen av sydsvenska höglandet. Dess avrinningsområde liggertill helt övervägande del inom och län. Vattenföringeni varierar starkt och såväl extremt höga som extremt låga vattenföringaruppträder. Vid flöden översvämmar stora områden i , ochMönsterås kommuner i län. Även utmed nedre delen av tillflödet Silverånöversvämmas vissa marker. Såväl jordbmksmark som bebyggelse och vägar m. m.drabbas. Flöden uppträder ofta. Mellan Bankeberg i ochRosenfors i berörs sammanlagt 138 jordbruksföretag av översvämningarna.Den åkerareal som drabbas av översvämningar motsvarar mer änhälften av bmkningsenheternas totala åkerareal. I medeltal vart tredje åröversvämmas ca 1100 ha åker och betesmark. Denår 1974 tillsatta har utrett de tekniska och ekonomiska förutsättningamaför att genom regleringstekniska åtgärder och markavvattningsåtgärder minskaöversvämningarna i Emådalen inom de nyssnämnda områdena. I detta sammanhangkommer endast att behandlas utredningens förslag till markavvattningsåtgärder. Utredningenkonstaterar att det är möjligt att genom framför allt olika lokala markavvattningsåtgärderi form av årensningar och invall-ningar åstadkomma väsentliga förbättringar avtorrläggningen av de berörda jordbruksmarkema. Utredningen redovisar enberäkning av nyttan för jordbruket och har även gjort en samhällsekonomiskutvärdering av de redovisade åtgärdema. Utredningen förordar i första hand årensningarpå den nedre delen av den studerade åsträckan inom Fliseryd-, Högsby- och Dragerydområdenasamt inom Mörlundaområdet. Kostnaderna för dessa rensningar beräknarutredningen till 8,5 milj. kr. Härutöver finner utredningen det angeläget att rensnirtgargörs i ån genom samhälle till en kostnad av 0,4 milj. kr. 1978/79:10 4 utreditingeninvaUningar inom de aktuella områdena till en sammanlagd kostnad av 11,4 milj.kr. Utredningen föreslår att statiigt stöd till åtgärderna utgår i form avbidrag och lånegarantier inom ramen för stödet till jordbruketsrationalisering. Kostnaderna är beräknade penningvärde. Deav utrediungen förordade åtgärdema tillstyrks av flertalet remissinstanser somyttrat sig över utredningen. För egen del vill jagframhålla alt Emådalens karaktär av jordbmks-bygd har tillmätts stor betydelsei den fysiska riksplaneringen. Enligt lantbruksstyrelsens redovisning isamband med den fysiska riksplaneringens programskede är dalen till betydandedelar ett primärt intresseområde för jordbruket. Dalen har också angetts varaav riksintresse för naturvården och kulturminnesvilrden. Det framgår också avdet av utredningen redovisade materialet att jordbruket i Emådalen är av mycketstor betydelse för bygden. Det bör därför vara en utgångspunkt för såväl denfortsatta fysiska riksplaneringen som den regionala planeringen att jordbruketi Emådalen inte skall minska i omfattning. Emådalen har emellertidunder liing tid i samband med höga flöden i drabbats av översvämningar,vilka har varit till skada för i första hand jordbruket. De av utredningenföreslagna lokala markavvattnings-åtgärdema skulle till väsentlig del kunnaförhindra översvämrungar. Detta skulle inte enbart medföra förbättradeförhållanden för jordbruket utan även, som utredningen också framhåller, gearbetstillfällen och motverka skador på vägar, byggnader och andraanläggningar. Andra positiva följdverlcningar är rainskade personligaolägenheter för dem som drabbas av översvämningarna och ökad trygghet hosden jordbrukande befolkningen i fråga om jordbrukets framtid. Minskadeöversvämningar torde till övervägande del även vara till nytta frånnaturvårdssynpunkt. Motbakgrund härav anser jag det vara ett betydande allmänt intresse att skyddetav jordbruksmarken mot översvämnmgar i ifrågavarande delar av Emådalenförbättras i enlighet med vad utredningen föreslår. De kostnader som beräkniisuppkomma uppvägs till av direkta fördelar för jordbruket till följd avden förbättrade torrläggningen. Den återstående delen av kostnadema anser jagväl uppvägas av de övriga fördelar för bygden som jag har nämnt. Med hänsyn tillomfattningen av åtgärderna torde kostnadema inte till mer än en viss del kurmabäras av de berörda jordbmksföretagen. Det allmänna intresset av att övc:rsvämiungamaminskar föranleder därför enligt min mening att statligt ekonomiskt stöd börlämnas till markawattningsåtgärderna, dvs. till såväl årensningar som invaUningar.Jag vill framhålla att jag förutsätter att regleringsintressenternavidtar sådana regleringstekniska åtgärder som kan motverka översvämningar, iförekommande fall eftjr prövning av vattendomstol. Prop.1978/79; 10 5 Utredningenoch flertalet remissinstanser utgår ifrån att årensning-ama och invallningarnaskall genomföras på initiativ av de enskilda markägarna och efter förrättrungenligt 7 kap. vattenlagen (1918: 523). Några remissinstanser förordar attstaten skall ställa sig som huvudman för årensningaraa. Jag är inte beredd attbiträda sistnämnda förslag. Jag vill här i stället peka på möjligheten förintressenterna i att enligt lagen (1976: 997) om vattenförbund bilda ettvattenförbund med uppgift att genomföra årensningaraa. Härigenom skulle kunnauppnås ett enklare, snabbare och billigare ansökningsförfarande med tillåtlighetsprövningenligt 2 kap. vattenlagen. Genomförandet förutsätter då inte heller att initiativettas av de enskilda markägarna. Jag vill här erinra om att medlem ivattenförbund skall enligt de närmare förutsättningar som anges i 3 § lagenom vattenförbund den vara som medgetts rätt att inverka påvattenbeskaffenheten eller i övrigt på vattenförhållandena inomverksamhetsområdet för förbundet. Jag förutsätter därvid att torrläggningsintressenteraai någon form blir representerade i förbundet. Närdet gäller finansieringen av åtgärderna förordar jag, i enlighet med vad lantbraksstyrelsenföreslår i sitt remissyttrande, att statsbidrag lämnas med hela skillnadenmellan utförandekostnaderna och de kostnader som jordbruket kan bära.Statsbidrag bör därutöver kunna utgå med högst av de sistnämnda kostnadema.Stödet bör lämnas med tillämpning av bestämmelserna i förordningen (1978:250)om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. I fråga om årensiungama börstatsbidrag kunna utgå vare sig de genomförs av de enskilda markägama efterförrättning enligt 7 kap. vattenlagen eller av ett vattenförbund. Eftersomåtgärderna är av stor betydelse från jordbrukssynpunkt, bör ett vattenförbund kurmaåtnjuta statsbidrag med motsvarande belopp som ett torrläggningsföretag ocksåför de delar av kostnadema för årensningaraa som beräknas kunna bäras avjordbruket. Till jordbrukare bör vidare i mån av behov statiig lånegarantikunna lämnas i vanlig ordning. Detankommer på regeringen att utfärda de tillämpningsföreskrifter förbidragsprövningen som behövs utöver föreskrifterna i nyssnämnda förordning. Arensninggenom samhälle kan inte motiveras från jordbrukssynpunkt. Den bör ändåenligt min mening ses som en del av det rensningsföretag som berör hela åsträckanoch vilket genomförs för att förbättra förhållandena för jordbruket. Jag anserdärför att statsbidrag bör utgå även för rensiungarna genom . Jagär inte f. n. beredd att ta ställning till frågan om stöd till åtgärdernedströms , vilka påtalats i några remissyttranden. Deav utredningen föreslagna torrläggnmgsåtgärderna är av stor omfattning ochkommer att kräva betydande arbetsinsatser av berörda stat- 1978/79:10 6 ligamyndigheter, främst lantbraksmyndigheterna. Såväl förrättningar som prövning avvattendomstol samt utförandet av torrläggningsåtgärderna kommer att tarelativt i anspråk. De föreslagna åtgärdema berör andra intressen änjordbrakets, framför allt naturvårdens och fiskets men även kulturmiimesvårdensintressen. Innan åtgärder avseende de olika delföretagen påbörjas anser jagdärför att det bör ske en översiktlig planering av hela företaget. Dennaplanering bör lämpligen göras av i län i samråd med olikaberörda intressenter. Riktiinjer bör därvid ges för i vilken turordning deolika delföretagen bör genomföras samt i förekommande faU för hur motståendeintressen bör tillgodose!!. Samråd bör ske med lantbraksstyrelsen när detgäller behovet av fijrrättningspersonal. I samband med den översikUigaplaneringen av fönitaget bör det genomföras en undersökning avbottensedimenten på rensningssträckoma med avseende på halter av tungmetalleroch andra miljögifter. Jag delar utredningens uppfattning att årensrungarna börgenomföras i ett sammanhang för hela åsträckan och före övriga åtgärder. Somvillkor för statsbidrag bör föreskrivas att åtgärdema skall vara påbörjade föreutgången av . Idetta sammanhang vill jag också peka på möjlighetema att, när föratsättningarhärför föreligger, utföra de aktuella arbetena såsom beredskapsarbeten. Jagutgår från att detta beaktas i planeringen och att samråd därvid sker medarbetsmarknadsmyndigheterna. För vissa av dearbetsuppgifter, Irämst förrättningsåtgärder, som kan ankorrmia på lantbruksnämndenskall enligt lantbruksnämndstaxan ersättning tas ut av markägama. För attstimulera till att förrättningar och åtgärder snabbt kommer till stånd börenligt min mening inom hela området kostnadema för projekteriogsarbetet samtför förrättningar av olika slag besttidas av statsmedel. Sådant stöd har utgåtttidigare bl. a. i fråga om torrläggningsåtgärder i Kvismaredalen (prop.1962:196, JoU 1962; 35, rskr 1962: 41). Projekterings- ochförrättningskostnaderna kan uppskattas till av utförandekostnadema.Till dessa kostnader bör också hänföras kostnaden för den tidigare nämndaundersökningen av bottensedimenten. Om årensningarna genomförs av ett vatten-förbimd,bör även dess kostnader för projektering, ansökningsförfarande m. m. bestridasav statsmedel. Det sammanlagdamedelsbehovet för statsbidrag till här avsedda markavvattningsåtgärder kan medutgångspunkt i de av utredningen beräknade kostnadema uppskattas till ca 14milj. penningvärde, vartill skall läggas kostnader förprojektering och förrättningar m. m. om ca 2 milj. kr. och kostnaden förundersökning av bottensedimenten. Med hänsyn till tidsåtgången för pkmering ochprojektering av arbetena samt för syneförrättningar eller annan prövning enUgtvattenlagen torde medelsbehovet för statsbidrag bli riinga under det närmasteåret. Prop.1978/79:10 7 efterkan bidragsbeloppen för rensningar, ca 9 milj. kr., behöva utbetalas inomloppet av två eller tre budgetår, övriga bidragsbelopp kan beräknas fördelasig relativt jämnt på återstående budgetår fram t. o. m. . Statensutgifter för de föreslagna åtgärdema bör betalas från anslaget Bidrag tilljordbrukets rationalisering, m. m. under tionde huvudtiteln. Bidrag tillkostnader för årensningar och invaUningar bör inte avräknas på den ram somunder anslaget fastställs för bidrag till inre rationalisering. Statligalånegarantier bör kunna lämnas inom de ramar som fastställs för jordbraketsrationalisering. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna att statiigt stöd till vissa åtgärder mot översvämningar i Emånlämnas enligt de grander som jag har förordat i det föregående, 2. medge att kostnadema för statsbidrag och förrättningar m. m. fårbestridas från förslagsanslaget Bidrag till jordbrakets rationalisering, m. m.under tionde huvudtiteln. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 100 km90 80 70 60 50 40 30. SKALA ca MSOQOO 5 Emånawattnar den östra sidan av sydsvenska höglandet. Dess av-rinnmgsområde liggertill helt övervägande del inom och län och uppgår till 4 460 km.Emån är det största vattendraget i östra mellan ochKristianstad. Vattenföringeni varierar starkt och såväl extremt höga som extremt låga vattenföringaruppträder. Vid flöden översvämmar stora områden i , ochMönsterås kommuner i län. Även utmed tillflödet Silverån översvämmasvissa marker. Såväl jordbraket som bebyggelse och vägar m. m. drabbas. Vidstora flöden kan åns vattenstånd stiga med upp till 4 m. Flöden uppträder ofta.Sålunda översvämmas drygt 1100 ha åker och betesmark i medeltal vart tredjeår. Detta återkomstintervall motsvarar vattenföringen 80 mVs vid Blankaströmskraftstation. Det största flödet uppträdde 1951 ochuppgick till 222 mVs vid Blankaström. Detta år berördes ca 3 200 ha åker ochbetesmark av översvämningar. inträffade höga flödenvarje år. översvämningarkan minskas genom regleringstekniska åtgärder inom tillriimingsområdet ochgenom lokala åtgärder. De förra innebär att vattenföringen dämpas genom attvatten hålls inne uppströms de översvämmade områdena eller leds till ett annatvattendrag eller till havet. Med lokala åtgärder avses antingen årensningar,varigenom åfåran breddas ocb fördjupas så att vattenståndet sänks, eller invaUningardär markerna skyddas med mot ån. Attleda bort vatten vare sig till annat avrirmingsområde eller till havet eller att anlägga konstgjorda magasin är inte möjligt att genomföra tillrimliga kostnader. Inte heller kan någon betydelsefull flödesdäm-pande effekterhållas genom att inrätta nya magasin i oreglerade sjöar. Deregleringstekniska åtgärder som kan komma i fråga är därför att utnyttja debefintliga regleringsmagasinen bättre än nu och att utöka volymen hos dem. Avredovisningen kap. 8 och 13 framgår emellertid att regleringstekniska åtgärderinte kan ge tillräckliga flödesdämpningar, varför även lokala åtgärder, markavvattningsåtgärder,inom översvämningsområdena måste tillgripas. Somen första åtgärd bör en längre gående samordning av regleringarna genomföras.Genom ett samordnande organ kan regleringsinnehavarna lämna och få informationom flödessituationen och i möjlig mån inrätta tappningarna därefter. Utökadsamordning bör vara till gagn för alla berörda intressen. Den bör enligt utrednmgensuppfattning lämp- 1978/79:10 10 ligengenomföras inom ramen för Emåns vattendragsförbunds verksamhet. Flödesprognoserbör utnyttjas som underlag vid regleringen. har på utredningens uppdrag ijanuari 1977 åtagit sig att kalibrera en s. k. hydrologisk modell och användaden för prognoser under vårflödet 1977. Man kan räkna med att få ett: underlagför en bedömning av om flödesprognoser av denna typ är användbara. Emåutrediungenavser att senare avge en rapport över modell- och prognosförsöket. Genomsystematisk förhandstappning av magasinen och återfyllning anpassad till flödeskidmenvid översvämningsområdena kan begränsade flödesdämpande effekter uppnås.Genomförandet kräver inte några anläggningskostnader utan i huvudsak endastkostnader för organisationen av samordningen. Förmagasinen Bellen, Saljen och eventuellt också Säden bör tapp-ningsreglemaändras så att flödesdämpande reglering blir möjlig. Om väljstill råvattentäkt för bör den nya regleringsdamm, som erfordras,utföras så att höga tappningar blir möjliga även vid låga vattenstånd. Den flödesdämpandeeffekten av de regleringstekniska åtgärder som föreslår blirvisserligen begränsad men åtgärderna bör genomföras. De torde dessutom varatill fördel för kraftindustrin och behöver inte komma i konflikt med andraintressen. Lågvattenföringen i ån påverkas inte. Attgenom lokala åtgärder skydda alla de översvämmade markerna utmed och Silverånskulle kosta ca 30 milj. kr. penningvärde, varav ca 19 milj. kr. förårensningar och ca 11 milj. kr. Nyttan för jordbruket skulleuppgå till ungefär en tredjedel av invcsteringama. Så långt gående åtgärderanser utredningen inte realistiska. Ett betydande skydd kan dock erhållas genomnågot lägre investeringar. Förde tre nedersta översvämningsområdena , och Drageryd (områdenaA, B och C, se kartor i kap. 9 och översiktskartan sist i betänkandet) föreslåssom första åtgärd begränsade årensningar för vilka kostnaden uppskattas till ca2,4 milj. kr. För att helt skydda huvuddelen av områdena erfordraskompletterande invaUningar. 16 invaUningar redovisas till en sammanlagdkostnad av 7,7 milj. kr. Föratt skydda samhälle föreslås en arensning för 0,4 milj. kr. Ryningen-området(område D) skidle kunna skyddas helt från översvämningar genom en arensningtill en kostnad av 5,5 milj. kr. Området har emellertid ett så stort värde förfågellivet att åtgärden knappast kan komma i fråga. För att skydda delar avområdet redovisas tre invaUningar, vilkas detaljutformning bör fastläggassenare. Den sammanlagda kostnaden uppskattas till 1,92,3 milj. kr. beroende påsträckningen av . Prop.1978/79:10 11 FörMörlunda-området (onu-åde E) föreslår utredningen en årensiung som skyddarområdet vid flöden med återkomstintervall upp till . Kostnaden harberäknats till drygt 6 milj. kr. Med två kompletterande invaUningar kan till enkostnad av 0,8 milj. kr. ungefär halva området skyddas helt och hållet. Områdetutmed (område F) kan skyddas med tre invall-nmgar till en sammanlagdkostnad av 0,6 milj. kr. Den sammanlagdakostnaden för åtgärdema uppgår till drygt 20 milj. kr. penningvärde.Emåutredningen förordar årensningar för ca 9 milj. kr. Härtill kommer invaUningarför något över 11 milj. kr. meUan vilka utredningen inte gjort någonprioritering. Flera av dem anser utredningen vara i hög grad motiverade. Avinvesteringen för åtgärderna kan jordbruket bära knappt 9 milj. kr., vilketmotsvarar en genomsnittiig betalningsförmåga på . För de enskildaobjekten varierar betalningsförmågan . anser attdet föreUgger ett stort aUmänt intresse av att begränsa översvämningarna. Detallmänna föreslås därför lämna stöd (bidrag och kreditgaranti) vidgenomförandet av åtgärderna. 1978/79:10 12 Sammanställningenavser remissyttrandena i vad de behandlar utredningens förslag till markavvattningsåtgärderinom översvämningsområdena. Utredningensförslag har i huvudsak fått ett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Deav utredningen förordade markavvattningsåt-gärdema tUl skydd mot översvämnitigartiUstyrks av flertalet remissinstanser. Likaså tillstyrks att statligt stödlämnas tiU åtgärdema. i län samt LRF tillstyrker att föreslagna årensningarinom Fliseryd-, Högsby- och Dragerydområdena samt inom Mörlundaområdet utförsi första hand. De förordar att samhäUet tar på sig hela kostnaden för dessa årensningar,eftersom det skulle vara administrativt komplicerat, dyrbart och tidskrävandeatt fördela en del av kostnadema på markägarna enligt vattenlagensbestämmelser. Som skäl härför framförs även att rensningarna främst ärpåkallade av den igenslammande verkan som tidigare stora utsläpp avavloppsvatten från samhällen och industrier medfört. finner detlämpligt att arbete;t utförs som ett beredskapsarbete iarbetsmarknadsstyrelsens regi. Genomförandet av de föreslagna invallningarnainom de oUka områdena bö:r enligt samma remissinstanser ankomma på markägarna.Åtgärderna bör dock bli föremål för statUgt stöd. Härvid bör de regler tUlämpassom föreslagits i betänkandet om den framtida jordbrakspolitiken avseendesärskilt regionalekonomiskt jordbraksstöd. Statsbidrag bör utgå av detotala invallnings-kostnaderna med variation efter de olika objektens egenbärkraft. Ävenlantbruksstyrelsen tiUstyrker att föreslagna årensningar inom de tre nedreområdena och inom Mörhmdaområdet utförs i första hand. Styrelsen finner attskäl föreligger för ett särskilt statUgt bidrag som täcker skUlnaden mellan utförandekostnademaoch jordbrakets båtnad. Med hänsyn till åtgärdernas storlek och karaktär ansesdessutom bidrag enUgt rationaliseringskungörelsen med högst av återståendekostnader vara motiverade. Styrelsen anser att bidrag bör utgå till rensningarnainom de tre nedre områdena med . Beträffande Mörlundaområdet anserstyrelsen att eftersom det området är det största och viktigastejordbruksområdet i Emådalen bör bästa möjliga översvämningsskydd skapas där.Det särskilda bidraget bör enligt styrelsen uppgå tiU 3,5 milj. kr. ochjordbruksbidraget till högst 0,85 milj. kr. Totalt skulle därigenom av denberäknade kostnaden på 6,9 milj. kr. täckas av bidrag. I vad mån invaUningarskall utföras får enligt lantbruksstyrelsen bedömas med hänsyn tUl betydelsenfrån allmän synpimkt, inverkan från naturvårdssynpunkt och intresset frånberörda Prop.1978/79:10 13 markägare.Lantbruksstyrelsen prioriterar 13 invaUningar som är kostnadsberäknade tiU ca6,6 milj. kr. Det föreslagna särskUda bidraget bör enligt lantbruksstyrelsenutgå med 3,3 milj. kr. och jordbraksbidraget med högst 0,8 milj. kr. Dettamedför ett totalt bidrag med av kostnaden. Kostnadema för de tekniskadetaljutredningarna bör enUgt styrelsens uppfattning täckas av allmänna medel.Styrelsen utgår ifrån att åtgärderna måste föregås av förrättningar enligt 7kap. Om åtgärderna genomförs utan att kostnadema fördelas och utanatt bestämmelser ges om det framtida underhållet, föratsätter detta enligtstyrelsen att aktueUa åsträckor tas under allmänt underhåU. Detta torde enligtstyrelsen inte vara genomförbart. kommun, och påtalar attett jordbruksområde nedströms , vUket inte redovisas i utredningen,också bör skyddas från översvämning. Eksjökommun anser att området inom borde beaktats. iJönköpings län anser dock problemen i detta område vara av marginellbetydelse. Skogsstyrelsenoch i län konstaterar att de skogliga aspektema på Emånsöversvämningar inte berörts i någon större grad i utredningen. Enligtskogsstyrelsen kan rensnings- och in-vallningsåtgärder inom området ocksåpositivt påverka skogsproduktionen på relativt stora arealer. anser att de föreslagna markawattningsåtgärderna bör kunna accepterasfrån allmän naturvårdssynpunkt, om vissa av verket framförda krav beaktas.Verket förutsätter att en särskild översiktUg undersökning kartlägger biologinhos fiskearten mal som förekommer i samt dess känslighet för de effektersom kan uppstå genom föreslagna åtgärder. Vidare bör bottensedimentens halt avmetaller och miljögifter bestämmas för aktuella rensningssträckor. För att enslutlig bedönming skaU kunna göras av de olika åtgärdemas inverkan pånaturmiljön anser att alla åtgärder bör redovisas i ettsammanhang innan olika delföretag prövas av .