prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta sammanhänger med de ruliner för registeruppbyggnad ochajourt"öring som finns inom folkbokförinpen. Förövripavitala planeringsdata såsom sysselsättninp, bostäder och hushåll saknaskontinuertigt förda register som skulle kunna ligga lill grund för en löpandestatistik över struktur och förändringar inom dessa områden. Följden har blivitatt nödlösningar med bristfällipa kompletteringar av inaktuella FoB-data hartillgripits för att åstadkomma ett aktuellt beslutsunderlag. För att erhållaaktuella data krävs en ökad registersamoidning och ett ökat utnyttjande avbefintliga, förändrade och nya administrativa rutiner. Detförslag som föreligger om ett ökat registerutnyttjande får ur samhällsplaneringenssynpunkt anses tillfredsställande. Del måste dock betonas att det inte ärtillfyllest att enbart se denna registerbearbetninp som en engångsföreteelse isamband med HBS 80. Det måste finnas register som Prop.1978/79:128 38 konliniierlipl ajourförs och som del pär all bearbeta säatl statistiska upppifter om slrtikitir och lörändrinpar för valfria peoprafiskaområden regelbundet kan erhållas. Under 1980-talel bör statistiken översysselsättning och pendling kunna erhållas ärligen. Det är ocksä angeläget attdet pä bostads- t)ch hiishällssidan tillskapas system som kan pe samma godalöpande statistik som gäller för befolkningen. SundsvaUs koiiiniiin: Kommunen anser i likhel med ovananpivna remissinstanser alt utredningens förslap lill undersökninp om hushall,bostäder och sysselsättning 1980 (HBS 80) bör penomföras. Genomförandet skulleenligi kommunens mening böra ske i överensstämmelse med kommitténs förslap vadpäller hushalls- och bostadsdelen, medan man för sysselsältningsdelen skulle -ätminstone för är 1980 för att kunna erhålla en lämpligt avpassad övergäng - fäen komplettering med upppifter som insamlas via blanketter. Dä detföreliggande förslaget innebäratt kommunerna kan fä en snabb, ärligsysselsättningsstatislik samt i övrigt nägot snabbare statistiska upppifter ihushalls- och bostadsdelen, allt till läpre kostnader - även om kompletterandeupppifter insamlas via blanketter - än vid folk- och bostadsräkningen 1975,syns en ordning för undersökning om hushall, bostäder och sysselsättninp 1980enlipt kommittéförslapet innebära enbarl fördelar för kommunerna. kommun: Behovei av statistik har ökat mycketkraflipt under l97()-talet. Krav pä aktualitet och pä upppifter för lågarepionala nivåer har siiindigt ökat. Denna efterfräpan möttes av SCB medinförande av olika ärliga statistikpaket av vilka kan nämnas demopak och avipak(befolkninp), inkopak (inkomster) och bilpak (bilinnehav). De olikastatistikpaketen bypger pä en kontinuerlig äjourhållning av olika register, medvars hjälp användarna kan erhålla information med kort periodicitet. För övrigavitala planeringsdata säsom sysselsättning, bosläder, hushåll och pendlingsaknas kontinuerligt förda registersystem, som skulle kunna ligga till grundför löpande statistik över struktur och förändringar inom dessa områden. Sädanstatistik är nödvändig för modern samhällsplanering. För att erhälla uppgifter om dessa data har planerandemyndigheter tidigare varit hänvisade lill de vart femte är återkommande folk-och bostadsräkningarna. Resultatet har mänga gånger blivit att planerarnatvingats använda inaktuell informaiion. Det förslag som föreligger om ökat registerutnyttjande fårdärför ur samhällsplaneringssynpunkt anses tillfredsställande. Emellertid fården ökade repisierbearbetningen inte enbart ses som en tillfällig hjälp för HBS1980. Det mäste finnas register som kontinuerligt ajourförs och som del gär attbearbeta sä att statistiska uppgifter om struktur och förändnngar för valfriaområden regelbundet kan erhållas. bör statistiken översysselsättning och pendling kunna erhållas ärligen. Kommunen föreslär således en övergång till ett siörreutnyttjande av register och ansluter sig därför i princip till de tankegångarsom kommer fram i kommitténs arbete. Dock vill kommun uttrycka farhågorför alt sysselsättningsfrågorna helt slopas från personblanketten ,varför vi i denna fräga ansluter oss till alternativ 2, kommun har hänvisat till yttrande från sittplaneringskontor. Kontoret anser att den föreslagna hushålls-, bostads- ochsysselsättningsunder-sökninpen 1980 kommer att underlätta arbetet för detkommunala gransk-ningsorpanet. men beklagar att det inte varitmöjligt att helt undvika enkäter med allmänheten. Det är naturligtvis svårtatt beräkna värdet av de statistikuppgifter som HBS frambringar menplaneringskontoret an- 1978/79:128 39 au kostntiden för alt ta in uppgifterna hellbt)rde åvila slalen. Kommunen miisle ju dessulom köpa in resullalei avtinilersökninpen fiiin SCB för 5()()()()- lOOOOU kronor. De flestaplaneringssystem som kommunerna iir skyldiga atl redovisa för staten använderdala 1'ran FoB och del kommande HBS sä kommunen har i praktiken inle möjlighetatl avstä frän att köpa in stalistikpaketen. Kalmarkomiiuiii: Kommunen anser utredningen priindlip och väl genomarbetad. Som enföljd av ambitionen att dra ned pä kostnader och arbete har flera strykningarföreslagils. Detla kan i och för sig vara lovvärt när det är fräga om onödigakostnader, särskilt niir det förklaras av det tränga slalsfinansiella lägel.Det är dock viktigt att inte skjuta servicetanken i bakgruntlen. vare sig detgäller det akluella eller det framtida behovet. Mot denna bakgrund ställer sigkommunen avvisande till alt slopa vissa grundläggande variabler som exempelvisyrkestillhörighel och färdsätt mellan bostad och arbetsplats. Lindesbergskoninuin: Enligt förslaget skall en folk- och bostadsräkning (FoB) 1980ersättas av en hushälls-, bostads- och sysselsällningsundersökning (HBS).Förslaget har bl. a. föregätts av en bred användaranalys vid vilken komnninenhar hafi möjlighel att framföra sina synpunkter. Kommunenstödjer i princip förslaget. Huvudsyftet med folk- och bostadsräkningen idagär all förse samhällsplaneringen med grundläggande data. De cenlrala ochabsolut nödvändiga i detta avseende och som inte tillgodoses pä nägot annatsätt är uppgifter om bostäder, hushall och sysselsättning. En mindre kommunhar däremot varken lid eller resurser att tillvarata del omfaitande malerialsom en hel folk- och bostadsräkning medför. Vad detpäller sysselsättningsdata behövs betydligt bättre och mer akluelll malerialän vad nuvarande siaiisiikkällor medger. Kommunen anser det därför av stortvärde med en metod att ta fram sysselsätlningsdata som ger en ärliguppföljning. Viktigt är dock att tillräckliga resurser sätts in sä att etttillförlitligt material kan erhållas redan vid undersökninpen 1980. Kommunen ärberedd att bistå vid upprättandel av behövligt arbetsställeregister. För sinplanering behöver kommunerna i allmänhet ett mer detaljerat malerial om befinlligabostäder än vad tolk- och bostadsräkningen ger. Särskilt mindre kommuner harsällan de resurser som behövs för att ta fram uppgifter ur svårtillgängligakällor. Kommunen stödjer i konsekvens med detta utredningens förslag attHBS-materialet i vissa fall skall kunna göras mer tillgängligt församhällsplaneringen än som varit fallel med folk-och bostadsräkninpen. Siockholmsläns landsiing har som svar pä remissen överlämnat re-gionplanskontoretsijänsteutlätande. Kontoret anser att utredningsförslaget innebär enrationalisering av datalänpsten och medger att data kan fäs årligen.Del är högst besvärande att vissa data, främsi sysselsättnings- ochpendlingsdata, erhållits med sä länga intervall och storeftersläpning. Exempelvis var de förslag till regionplan som remissbehandladessommaren delvis baserade på FoB-data . Även annan verksamhet inomkontoret som behandlar arbetsmarknad och näringsliv har starka behov av akluellsysselsältningsstaiistik. Kontoretvill därför uttala sin stora tillfredsslällelse med den principiella förändringutredningsförslaget innebär. I detta sammanhang bör noteras att förslaget harkonsekvenser för som arbetsgivare. a. skall påkontrolluppgifterna för de anställda ange var arbetsplatsen är belägen. 1978/79:128 40 IJinssiyrdscn i K(irhcri,'s liin: skälenligi länsslyrelsens mening för all inle penonilora en lolk- ochbosladsräkning av traditionellt slag iir 1980. är atl konima ifiän cll krävandeinsamlings- och granskninpsarbeic och all över IiiivikI tagel förenkla slatislikbearbcininpen. Del nuframlapda förslagei innebiir belydligi mindre insaiser bl. a. kommunalthäll. Syflel med övergången till annan form av stalistikinsamling än FoB ärdärvid iippniill. Liiiissiyrdscii i t)rchro län: r-'oB-iiiredningen har lagtett principförslap som i slorl lillpodoscr sialistikbehovel rörande hushall,bosiiider och sys-selsiiitninp pä den regionala och lokala nivån. Förslaget ärprincipiellt myckel vikligl efiersom del innebär ell första step motiindersökninpar med siaiisiikintormaiion som baseras pä repisler. I den regionalpoliliska planeringen har sysselsättnings-och näringslivs-frågorna kommii atl spela en allt siörre roll. Ocksä i denkommunala planeringen har sysselsällningstiiigorna fiiu ett allt siörreutrymme. Genom beslut och förordningen om länsplaneringenuppdelas liinsplaneiingen i fiillsiiintlip liinsplanering samt ärlip rapportmed tippiölj-ning och ulvärdering av planerinpen. I länsplanerinpen upprältasett plane-ringsiinderiap för länei och dess kommuner innefattandenuliipesbeskriv-ningar. prognoser och problembeskrivninpar. I den fullständigaliinsplane-liiipen redovisas utvecklingen under en 15 ärs period medan rapportenredovisar iiivecklinpen under de närmaste aren. En av iöriilsäuninparna lör atl den ärlipa uppföljninpenav länsplaneringen skulle införas var alt ärlip sysselsättninpsstatistik kundeerhållas. bostads- och hushällssiatistikfinns för niirvarande inle utan det enda statistikunderlag som ftnns att tillpäär de van femle är iilerkommande folk- och bostadsräkninparna. Intermittenlaimdersökninpars viirde minskar ju längre frän undersökninpstillfällei mankomnier. En punkiskatlning vart femte är kan för många närinpsprenar ochbranscher pe en felakiip bild av sysselsättningstitvecklinpen genom attkonjunkturläget inverkar pa punktskattningen. Bedömningar av sysselsättningsutvecklingenbör i stället baseras pä lidsserier avseende är eller delar av är. Andranackdelar med FoB är de höga kosinaderna för dalainsamlinp och bearbetninp samtden länga produktionstiden. Nya metoder bör säledes användas för dalainsamlingoch bearbetning i syfte att begränsa kostnaderna. Landsorgaiiisiilioneii i (LO): LO hyser förståelseför en del av direkliven. t. ex. ambitionen atl bepränsa allmänhetensuppgiftslämnande. Genom att kostnadsaspekterna pä undersökningarna har betonatsså hårt i direktiven har kommittén dock förletts att gä för längl i dettaavseende. Resullalei har blivit att kommittén har lämnal ett förslag somframslär som hell olillräckligt i vissa avseenden och ganska betänkligt i andraavseenden. De lidigare folk- och bosladräkningarna har använts ochanvänds fortfarande som ett myckel vikligl underlap för samhällsplanerinpen.Detta gäller cenirali (tindeivisningssysiemets planerinp), i länsplaneringenoch landslingen (siukvardens planering) samt i kommunernas planering (bostadsbyggande,barnomsorg m.m.). Prognosinstituiei vid Statistiska centralbyrän har levereratviktigt underlag till bl.a. lånptidsulredninparna saml iiibildninpsplaneringenoch sludie- och yrkesorienteringen. Dessa prognoser iir lill stor del baseradepä folkräkningsuppgifter. I de svenska naiionaliäkenskapern:! ärfolkräkningarna ett viktigt inslag för beräkninp av både den lolalasysselsältningen och för produktionen i småföretag som Prop.1978/79:128 41 inle iir belysla av annan slatislik. Samtliga nämndaanvändare av tblkräk-ningsiippgiftei' är beroende av all iipppiflerna i HBS 80är jänifinbara med tidigare folkräkninpar. LO finnerdärför kommitténs förslap all insamla sysselsällninpstipppif-ler enbarl viaKU-regisircl slarkl belänkligl. Däripenom är del hell klart all man inte fiirsamma uppdelning av föieiapare och anslällda som i lidigti-re folkräkningar.Dessulom verkar det högst sannolikt att närinpsprens-klassificerinpen ocksäförändras. Föruiom ovan påtalade nackdelar med brotl i de statistiskatidsserier som berörs kan vissa effekier uppkomma som direkl berör LO. Envikiipdel av undcrlapel för förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parterrörande lönehöjninpar hämtas frän nationalräkenskaperna. Med den föreslagnaulformningen av HBS 80 verkar del myckel troligt att beräkningarna av löne-respektive driftsöverskoitsandel kommer alt piivcrkas. Delsamma pällerberäkninparna av produktivitets-ökninpen i olika branscher. LO släller sigdärför bakom förslapet av ledamöterna attsysselsältningsupppifler inhämtas via personblankett i HBS 80. Däripenom kanovannämnda oläpenheter krinppäs. Landsting.\förbiindci:I direktiven till FoB-utredninpen har framhållits alt huvudtipppiften ärattundersöka behovet av framtida folk- och bosladsräkninpar samt visa hursamhällsplanerinpens behov av befolkninps-, hushälls- och bostadsdata skallkunna tillpodoses. finner det förtjänstfullt attutiedninpen - lill skillnad moi tidipare användaranaly-ser - valt metoden attfrån ett urval av användare insamla rapporter och PM där FoB-data utnyttjats.Analysen per i första hand svar på vilka variabler som bör inga i 1980 ärsundersökning. Däremot fordras ytterligare kontakter med konsumenterna för attutforma de olika tabellproprammen. Landsiinpensdominerande verksamhet är hälso- och sjukvård. Inom sjukvärdsplanerinpen harFoB-data inle kommit till nägon större användning. Landstingen har undersenare lid fält nya verksamhetsområden som kollektivtrafiken och de regionalautvecklingsfonderna. Landstingens medverkan i länsplaneringen bör också nämnas.Dessa nya uppgifter för landstingen kommer au medföra en ökad användning av s.k. FoB-data. Allmänt kan dock sägas att landstingens behov av dala inie blirstörre än kommunnivåns. Det förekommer ocksä ett informationsutbytemellan kommuner, länsstyrelse och landstinp. Koiniiiiiiiförbuiidei:Styrelsen tillstyrker i stort förelippande förslag till undersökning omhushåll, bostäder och sysselsättning (HBS 80). Förslaget är principielltutformat innebärande att detaljerade problemlösninpar i stor utsträckningsaknas. Mycket arbete älerstär alltsä innan en slutlip utformning ochförutsättningar för genomförandel föreligger. Folk- ochbostadsräkningarna är en av de kommunala planeringens viktigaste källor förbasinformation om hushåll, bostäder och sysselsättning. Till räkningarnas storabrister hör den länga periodicilelen och resultatens ofta dåliga aktualitet.Styrelsen anser det viktigt med en utveckling som eliminerar dessa brister ochser därför utredningens förslag som ell viktigt steg mot ett ökatregisterulnyttjande som borde medföra fördelar i form av minskatuppgiftslämnande. möjligheter till löpande aktuell information och lägreproduktionskostnader. Förslagetinnebär delvis hell nya ansatser vilka kommer att slälla stora krav pä berördaorgan om förutsättningar för undersökningens genomförande verkligen skallföreligga . Det är därtör av störsla vikt att förberedande arbete, där säär möjligt, kommer igäng. Styrelsen avstyrker namnförslagHushålls-, bostads- Prop.1978/79:128 42 och sysselsäitningsiindersökningen HBS och föreslär attundersökningen oavsell om folk- och bosiadstindersökninpen kvarblir i sinnuvarande form eller ej benämns Folk, Arbete, Bostad . S\eiiska iirbelsgivareföreiiiiigeii (SAF) och (): Vi har frän organisationerna sida inga principiellaerinringar all rikta mot utredningens ansats till ökat registerutnytljande föratt minska behovet av direkl uppgifisinhämiande friin allmänheten förIramslällning av hushälls-, bostads- och sysselsättninpsstatistik med innehålli huvudsak enlipt lidigare FoB-modell. Enligt vär uppfatininp förutsätteremellerlid användningen av administrativa repislermaierial härvidlap att titnyiljandelsker i sä reslrikliva former, att samtitnyttjandet inte skapar onödigabelast-ninpar pä berörda administrativa verksamheter inklusive här förekommandeuppgiftslämnande samt inte förhindrar nödvändiga förändringar eller minskarflexibiliteten hos berörda system eller medför andra betydande nackdelar, somexempelvis försvagat sekretess- eller iniegrileisskydd eller liknande. Organisalionerna begränsar sill yttrande huvudsakligentill de delar av förslaget, som berör sysselsättningssiatistiken och kraven päarbetsgivarnas medverkan i undersökningen 1980. 1 samband därmed behandlas ocksäutredningens förslap sett ur sekretess- och integriletssynpunkl. Vi avstyrkerFoB-utredningens principförslag beträffande sysselsättninpsdelen i HBS 81) vadavser uppgiflskravel om tilläppsfräpor pä kontrolluppgiften. Vi framliipper somalternativ ett epet förslap. som kan ses som en modifierinp av iitredninpensundersökningsplan. Organisalionerna tillstyrker utredningens förslag tillundersökning om hushåll och bostäder vid 1980 ärs räkning. ICO: TCO ser positivt pä iitredninpens strävan till ökatutnyttjande av administrativa material och till ökad registersamordning.Betydande fördelar kan uppnås genom en sådan omläggning. En snabbareredovisning av resultat blir möjlip som stora besparinpar kan pörasoch allmänhetens iippgiftslämnarskyldiphet minskas. Genom det nyainsanilingsfört"a-randet skapas möjlipheter att i framliden bl. a.åstadkomma ärlipa sysselsätt ninpsredovisninpar. För alt erhålla möjliphei alt utvärdera kvalitet ochjämförbarhel med tidigare undersökningar vid inhämtande avsysselsällninpsupppifter via kon-trolltipppiften och för att säkra uppgifteräven om denna insamlingsmetod inte skulle fungera 1980, bör uppgifier omsysselsättningen samlas in också genom hushållsenkäten. Denna bör utnyttjastill mer än upppifter om hushallens storlek och sammansättninp. Att säsom tvä ledamöter föreslår helt avstä från att samlain uppgifter om hushällen skulle fä allvarliga konsekvenser främst inombostadspolitikens område. Planeringen av bostadsförsörjningen skulleallvarligt försväras. Något för detta ändamål användbart repister överhushällen finns inte och kommer heller inte att finnas när HBS-80 skallpenomföras. fjär-för anser TCO att en hushållsenkät bör genomföras. Införkommande undersökningar bör emellerlid strävan vara att även hushällsdaiaskall kunna inhämtas via registret. och planering (KSP):Kravet pä aktuella och ändamålsenliga upppifter för samhällsplaneringen harökat starkt under senare är. Det har varit klarl otillfredsställande attuppgifter om sysselsättninp, hushåll och bostäder endast erhålles vart femte årsamtidigt som kraven på ändamålsenligt planeringsunderlag växer. Föreningen anseratt utredningen presenterat en intressantmodell föratt 1978/79:128 43 inhämta bertirda uppgifter. Man har anvisat viigar för allgenomföra en undersökning med anlilande av olika daiaregisier sii au betydandesamordningsvinster erhålles utan alt därför förlora den viisenllipasleinfiirnialio-nen. Kosinaden blir unpefar halverad jämfört med FoB 75 ochiipppifisläni-nandel för allmänheten blir avsevärt mindre. Däremoi sker enökning av företagens iippgiftslämnarinsats som dock kommiuén bedömer som mindrebetungande. Ett ökal registcriilnyiijande har sälunda klara fördelarmen del niäsie betonas att registerbearbetningen inte lar ses som enengängslöreieelse i saniband med H BS 80. Genom ärligt ajourhallande avrepister biir det vara möjligl att i fortsättninpen erhälla sysselsättninps-och pendlingssialisiik för valfria geografiska oniräden. Även pä bostads- ochhiishällssidan är det angeläget alt system tillskapas som kan ge iirlip löpandestatistik i likhet med vad som är fallet beträffiindebefolkninpsstatistiken. Utredningen har gjort en studie hos ett rätt stort antaltinvändare av statistik frän tidigare folk- och bosladsräkninpar. Därvid harman tapit fasta pä hur den tillgänplipa informationen faktiskt uinyttjtits bl.a. i den kommunala phineringen. Man anser sip därav kunna dra slutsatser om deolika variablernas relativa nytta för samhällsplanerinpen. Studien har gjorlspä ett ambiliösl sätt och ger ett bra bidrag till bedömningen av pä vilka områdenFoB-slaiislik kommer lill användning. Man fär pä ett klarare sätt iin tidiparebelagt hur nödvändipa de limpa och unika informaiionsdelarna iFoB-informalionen är för planeringen av bostadsbyggandet, social service,irafik och näringslivslokaliserinp. Man ansersip fiän ulredningens sida kunna dra slulsatsen, atl vissa variabler, somyrke, utbildninp och färdsätt till och frän arbetel, kan undvaras i enkommande ""räkninp"" därför att de utnyiijas i relaliviliten utsträckninp av de studerade användarna. Föreninpen vill för sin delifräga-sätta om dennti slutsats är berättigad i den grad utredningen vill görapallande. Delvis kan detta ha berott pä att kvalitén och aktualiteten pä denyssnämnda variablerna varit mindre poda - särskilt päller detta utbildningen.Icke desto mindre torde variablerna ha använts som viktip delinformation imänpa utredninpssammanhang som i och för sig inte givit upphov till någraegentliga rapporter, promemorior eller andra skriftliga framställningar av detslag, som bildat det huvudsakliga underlaget för iitredninpens studie. Även om den gjorda användaranalysen har sina förtjänstervill föreningen peka pä att den är ofullständig däripenom atl den ger en iallt väsentligt statisk bild av informationsbehovet. Visserligen är helaförslaget framåtblickande närdet päller datafångstmetoderna, vilket noterasmed tillfredsställelse, men variabelinnehället relateras inte lill uttaladestatistikbehov utöver den tillpäng som redan finns. syftar ju i och för sipinte HBS-förslapet till att lösa mer än en del av det totalainformationsbehovet för samhällsplaneringen - den del man hiltills försöktklara med hjälp av folk-och bostadsräkninparna. HBS 80 peremellertid en ""snål"" lösning där själva sparsamheten medpengar synes vara den dominerande aspekten snarare än ett aktivt försök attlillgodose angelägna informationsbehov. Man försöker att till nöds klara detviktigaste av den information som blivit ett etablerat och välkänt arbetsmaterialför alla samhällsplanerare. Man bör dock observera risken för att en knappsatsninp. som ändå kostar en betydande summa pengar, kan ge ett resultat sominte är värt dessa pengar medan en något penerösare satsning gör alt helaprojektet blir klart lönsamt. Prop.1978/79:128 44 och meioder i samhällsplaneringen gär ocksä framäi ochdetta släller ändrade krav pä den basstatistik som ingär iberäkningsunderlagel. 1 allmänhet lorde delta innebära alt man kan uinyttjadala pä ett effektivare sätt men ocksä atl man lar behov av nya data.Kostnaderna härtör bör ställas i relation till de myckel stora belopp sominvesteras i samhället för bostäder, kommunikationer, service osv. Molbakprtind härav förefaller kostnaden för varje känt informationsbehovsom myckel mättliga. Föreninpen vill med dessa synpunkter framföra denförhoppninpen atl man i den fortsatta planerinpen för statens ålgärder att geunderlap för samhällsplaneringen, inte överdriver sparsamhetsaspekten utan merser till vilken samlad nytla som olika statistiska informationsdelar kan ha föratt pe bättre samhällsekonomiskt utbyte av gjorda investeringar. En ökad flexibilitet vid tabelluttagen bör i framtidenkunna ske bl. a. genom en ökad användning av dataterminaler där resultatenhämtas från den repionalslatistiska databasen (). Denna databas bör geanvändarna möjlighel att ta tu den information som krävs vid varjeuttagstillfälle till en sä läg kostnad som möjlipt. Arbetet med attvidareutveckla RSDB-syste-met anser föreningen bör vara en höpprioriteradupppift för SCB. För att till fullo kunna utnyttja sysiemel bör ävennyckelkodindelad redovisninp kunna ske via RSDB. Kommittén har även diskuterat olika ambitionsnivåer vid enundersökninp 1980. Ett alternativ skulle vara en undersökning utanblankettinsamling. För detta talar kostnadsaspekten dä inte mindre än 46 milj.kronor faller pä blankettdelen.