prop · G203175 · 1978-12-31 00:00:00 — framhåller att arbetsgivarensskyldighet enligt 8 § andra stycket har inga klara begränsningar cch skullekunna bli raycket betungande utan att allmän domstol vid utdömande av vitetskulle anse det raöjligt att underkänna vitesföreläggandet såsom salcnande stödi lag. vid framhåller även att det bordeövervägas om inte jämställdhetsombudets medverkan i rättegång bör begränsastill raål sora har principiellt intresse. frarahåller å andra sidandet positiva i ombudets medverkan och anser att detta innebär en förstärkningav den enskildes rätt. Det finns enligt ett behov av attparterna inför arbetsdomstolen är såvitt möjligt jämbördiga. TCO pekar påvikten av att arbetstagarorganisationen på arbetsplatsen alltid hörs innan entvist om diskriminering vid t. ex. anställning eller befordran avgörs. 1978/79:175 213 Debåda kommunförbunden anser att det är angeläget med ett klarläggande av dels oradet är möjligt för en förbigången arbetssökande inom attvinna rätt till en anställning genom kommunala besvär på grund av att beslutetskulle strida mot järaställdhetslagen, dels av besvärsrayndighets behörighetatt pröva 2 § lagförslaget. Frånmyndighetshåll framhålls alt förhållandet raellan den föreslagna lagen och jämslälldhetsförordningenmåste klarläggas. anför även att kommittén, enligt vadverket funnit, inte har berört hur den föreslagna jämställdhetslagen skallförhålla sig till nu gällande författningar som tillkommit för att tillgodosevissa utsatta gruppers inlressen på arbetsmarknaden. Verket anser det önskvärtatt det i den fortsatta handläggningen av lagförslaget klargörs hurjämställdhetslagen skall hanteras i förhållande till lagen ora vissa anställningsfrärajandeåtgärder (1974: 13) och för statsförvaltningens del även andra författningarsåsom cirkuläret (1972: 130) om anslällning av straffade personer m. fl. cchcirkuläret (1975: 326) om praktiktjänstgöring hos statsm.yndighel. Riksrevisonsverketanför vidare följande. Iutredningen anges att förelägganden som skall kunna ges enligt lagförslagets 6§ utöver sin påföljdsfunktion också avses verka norraerande på ungefär sararaasätt som förelägganden givna med stöd av marknadsföringslagen. RRV anser attförslaget i derma del kan ifrågasättas från konstitutionella utgångspunkter.Ett av experten avgivet särskilt yttrande bör enligt RRVbeaktas i den fortsatta handläggningen av lagförslaget. Enligt förslaget skalljämställdhetsombudet få behörighet alt överlägga raed organisationerna inora enbransch eller inora en del av arbetsmarknaden ora åtgärder för alt fräraja järaställdheli arbetslivet. Överenskoraraelser i saraband raed överläggningar kan uppfattas soranormbildning. RRV anser även på denna punkt att det är tveksamt om den föreslagnalösningen är förenlig raed grundlagens intentioner. RRV vill i detta sararaanhangockså fästa uppmärksarahet på atl även icke bindande föreskrifter av typriktlinjer cch rekoramendatio-ner omfattas av kungörelsen (SFS 1970: 641, oratryckt1977: 629) om begränsning i myndighets rätt att raeddela föreskrifter,anvisningar eller råd. Ävenjustitiekanslern tar upp frågan ora lagförslaget i detta avseende är förenligtmed regeringsformen raen finner att exklusiva norragivningsmakt inteträds för när. och framhåller att könsberoendepensionsåldrar förekoraraer inora hela den offentliga sektorn cch finner detangeläget med ett klarläggande av de rättsliga verkningarna av den föreslagnalagen på pensionsavtal som innebär att anställda behandlas olika p. g. a. sittkön. Kostnadsaspektertas upp av några reraissinstanser. anser att det kanfinnas anledning att i informationen till arbetsgivare i saraband med lagensgenomförande klart uttala att jämställdheten kommer att innebära ekonomiskauppoffringar. Erfarenheter från försöksverksamheten med att bryta könsbundenrekrytering till vissa yrkesområden inom,, "BRYT", tyderenligt på att det är en fördel att från början göra klartatt jämställdhetsreforraer kostar pengar. pekar på attden föreslagna la- 1978/79:175 214 genaktualiserar frågor cm arbetsraarknadsverkets ansvar, uppgifter och resurser.Lagens konsekvenser raåste enligt beaktas i samband medutformning och användning av arbetsmarknadspolitiska hjälpmedel, exempelvisbeträffande könsfördelningen vid arbetsförmedling till öppna marknaden,anvisning till beredskapsarbeten, planering av arbetsmarknadsutbildning ochanvändning av järaslälld-hetsbidraget. Landstingsförbundetframhåller att det inte är raöjligt att helt överblicka lagförslagetspraktiska och ekonoraiska konsekvenser för landstingen. 1978/79:175 215 Lag om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet 1§ Denna lag har till ändaraål att fräraja kvinnors och mäns lika rätt i frågaom arbeie, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet (jämställdhet iarbetslivet). 2 § En arbetsgivare får intemissgynna en arbetstagare eller en arbetssökande på grund av hans eller henneskön. 3 § Missgynnande på grand av könföreligger när en arbetsgivare vid anställning eller befordran eller vidutbildning för befordran utser någon framför en annan av raotsatt kön, faständen sora förbigås har bättre sakliga föratsättningar för arbetet ellerutbildningen. Detta gäller dock inte omarbetsgivaren kan visa att beslutet inte beror på någons kön eller attbeslutet är elt led i strävanden alt främja jämställdhet i arbetslivet elleratt det är berättigat av hänsyn till ett ideellt eller annat särskilt intresse,sora inte bör vika för intresset av järaslälldhet i arbetslivet. 4 § Missgynnande på grund av kön föreligger även när en arbetsgivare 1. tilläraparsärare anställningsvillkor för en arbetstagare än dem som arbetsgivaren tillämpar för arbetstagare av motsatt kön när de utför ar bete, sora enligt kollektivavtal eller praxis inora verksarahetsorarådet är alt betrakta sora lika eller som är likvärdigt enligt en överenskomraen arbetsvärdering, om arbelsgivaren inte kan visa att de olika anställnings villkoren beror på skillnader i arbetslagarnas sakliga förutsättningar för arbetet eller alt de i varje fall inle beror på arbetslagarnas kön, 2. lederoch fördelar arbetet på ett sådant sätt att en arbetstagare blir uppenbart oförraånligt behandlad i järaförelse med arbetstagare av mot satt kön, cm arbetsgivaren inte kan visa alt behandlingen inte beror på 1978/79:175 216 arbetstagarnaskön eller alt det finns sådana skäl scm anges i 3 § andra styckel, 3.säger upp ett anställningsavtal, omplacerar, permitterar eller avskedar någoneller vidtar en annan jämförlig åtgärd till skada för en arbetstagare, om åtgärdenberor på arbetstagarens kön. 5§ Ett avtal är ogihigt i den mån det föreskriver skillnader mellan kvinnor ochmän i fråga om anställningsvillkor eller det på annat sätt tillåter sådantmissgynnande på grund av kön sora anges i 3 och 4 §§. 6 §En arbelsgivare skall inora ramen för sin verksamhei bedriva etl målinriktat arbete för alt aktivt främja järaslälldhet i arbetslivet. I detlasyfte skall arbetsgivaren vidta sådana åtgärder som, med hänsyn till arbetsgivarensresurser och omständigheterna i övrigt, kan krävas för att arbetsförhållandenaskall lämpa sig för både kvirmor och män. Arbelsgivaren skall också verka föralt lediga anställningar söks av båda könen samt genora utbildning och andra lärapligaålgärder fräraja en järan fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer avarbete och inom olika kategorier av arbetstagare. Närdet på en arbetsplats inte råder en i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnoroch män i en viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare,skall arbetsgivaren, om inte särskilda skäl talar emot det, vid nyanställningarsärskilt anstränga sig för att få sökande av det underrepresenterade könet cchsöka se till att andelen arbetstagare av det könet efter hand ökar. 7 §I frågor som avses i 6 § får andra regler fastställas i kollektiv avtal som har slutils eller godkänts av en central arbetstagarorganisa tion. Enarbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal får till-lämpa avtaletäven på en arbetstagare eller en arbetssökande som inte är raedlera av denavtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i ett arbete som avsesmed avtalet eller söker ett sådant arbete. Bedömningenav vad som enligt 6 § åligger en arbetsgivare som inte är bunden avkollektivavtal enligt första stycket skall göras med beaktande avkollektivavtal i järaförbara förhållanden. 8 §Missgynnas en arbetstagare på grund av sitt kön genora en bestäraraelse i ettavtal raed arbetsgivaren eller genora att arbetsgivaren sä-, ger upp ett avtaleller vidtar en annan sådan rättshandling, skall bestäm- Prop, 1978/79:175 217 melseneller rättshandlingen förklaras ogiltig, cm arbetstagaren begär det. Sker raissgynnande genoraatt arbetsgivaren förbigår någon på det sätt som anges i 3 §, skallarbetsgivaren betala skadestånd till den raiss-gynnade för den kränkning soramissgynnandet innebär. Begärs skadestånd av flera som har bättre sakligaförutsättningar för arbetet eller utbildningen än den som arbetsgivaren harutsett, delas det skadestånd som skulle ha utgått till den missgynnade likamellan dem. Missgynnas en arbetstagarepå det sätt som anges i 4 §, skall arbetsgivaren betala arbetstagarenskadestånd för den förlust sora uppkommer och för den kränkning sommissgynnandet innebär. Oradet är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 9 §En arbetsgivare, sora inte följer föreskrifterna i 6 §, kan föreläg gas vid vite alt fullgöra sina skyldigheter. I föreläggandet skall anges hur och inom vilken tid scm skyldigheterna skall fullgöras. För en arbetsgivare, sorainte fullgör sina förpliktelser enligt kollektivavtal sora avses i 7 § förstastycket, gäller vad sora föreskrivs ora påföljd i avtalet eller i lagen (1976:580) ora medbestämmande i arbetslivet. 10 §Regeringen utser ett jämställdhetsorabud cch en jämställdhets närand, vilka skall se till att denna lag efterlevs. Jämställdhetsombudet skall därvid i första hand söka förmå arbetsgivare att frivilligt följa lagens föreskrifter. Ombudet skall också i övrigt medverka i strävan dena att främja jämställdhet i arbetslivet. skallbestå av elva ledamöler. Ordföranden och ytterligare fyra ledamöter utses blandpersoner sora inte företräder arbetsgivar- eller arbetstagarintressen.Ordföranden bör vara lagkunnig och erfaren i domarvärv. Av de fyra ledamöternabör två ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden och två haerfarenhet av arbete med frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och raän.Av de övriga sex ledaraöterna utses en efter förslag av ,en efter förslag av cch , enefter förslag av , en efter förslag av Landsorganisationeni , en efter förslag av Tjänsteraän-nens centralorganisation och enefter förslag av Centralorganisationen /SR. För varje ledamot skall finnasen ersättare. Vad som har föreskrivits om ledamot gäller även ersättaren. Vidbehov får ordföranden tillkalla tillfällig ersättare för ledamot. 11 §En arbetsgivare är skyldig att på uppmaning av jämställdhetsora budei lärana de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse för ombudets tillsyn enligt 10 § första stycket. Prop, 1978/79:175 218 Arbetsgivarenär skyldig att lämna uppgifter om förhållandena i sin verksamhet även påuppmaning av jämställdhetsnäranden, när nämnden behandlar en framställning omvitesföreläggande enligt 9 § första stycket eller prövar ett vitesföreläggandesom järaställdhetsombudet har meddelat. Omarbetsgivaren inte rättar sig efter en uppraaning enligt första eller andrastycket, kan uppmaningen följas av vitesföreläggande. 12 §Mål om tillämpning av 25 och 8 §§ handläggs enligt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Därvid anses sora arbetsta gare även arbetssökande och som arbetsgivare även den hos vilken någon har sökt arbete. Detsararaa gäller vid tillämpning i en tvist ora 25 och 8 §§ av reglerna ora tvisteförhandling i lagen (1976: 580) om medbestäraraande i arbetslivet. I ensådan tvist får järaställdhetsorabudet föra talan för en enskild arbetstagareeller en arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudet finner att endom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen. Sådan talan förs vidarbetsdomstolen. När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan förden enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen om rättegången i arbetstvister, får dock jämslälldhetsorabudetföra talan endast om organisationen inte gör det. Vad som i den lagenföreskrivs om den enskildes ställning i rättegången, tillämpas även när orabudetför talan. Förstalan med anledning av uppsägning eller avskedande, gäller i tilllämpligadelar 3437 §§, 38 § tredje stycket andra meningen, 39 41 §§ samt 42 § andrastycket lagen (1974: 12) ora anställningsskydd. I fråga ora annan talantillämpas 6466 och 68 §§ lagen om medbestämmande i arbetslivet på motsvarandesätt. Talan som förs av jämställdhetsombudet behandlas därvid som om talanhade förts av arbetstagaren eller av den arbetssökande på egna vägnar. 13 §Vitesföreläggande enligt 9 § första stycket meddelas av jära ställdhetsnäranden efter fraraställning av järaställdhetsombudet. Nämn den meddelar också vitesföreläggande enligt 11 § andra och tredje styckena. Vitesföreläggande enligt 11 § första och tredje styckena med delas av jämställdhetsombudet. Motombudets beslut att meddela vitesföreläggande får talan föras genom besvär hosjämställdhetsnämnden. Mot jämställdhetsnämndens beslut enligt denna lag fårtalan inte föras. Enarbelsgivare eller en ställföreträdare för arbetsgivare kan kallas vid vite attinställa sig personligen till förhandling inför jämställdhets-nämnden. 14 § Talan om utdömande av vite som har förelagts enligt denna lag 1978/79:175 219 försvid allmän domstol av åklagare. Sådan talan får väckas endast efter anmälan avjämställdhetsombudet. Dennalag träder i kraft . Ett avtal som har ingåttsföre lagens ikraftträdande är ulan verkan i den mån avtalet innefattaravvikelser från lagen. Har ett kollektivavtal tillkommit för ett sådant ändamålsom anges i 7 § första stycket, gäller dock avtalet. Ettavtal om pension, som har ingåtts före ikraftträdandet, fär tills vidaretillämpas utan hinder av 5 §. 1978/79:175 220 Proposiiion ....................................................... ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ..... 1 Propositionenslagförslag .................................... ..... 4 Utdragav regeringsprotokollet med beslut om lagrådsremiss 1 Inledning ...................................................... 9 2 Allraän raotivering ............................................ ... 11 2.1 Kvinnor och män i det svenskasamhället........... ... 11 2.2 Lagstiftning cm järaslälldhetmellan kvinnor och män .... 18 2.2.1 Jämställdhetskoramilténsförslag ............ ... 18 2.2.2 Tillämpningsområdet för en lag................. ... 20 2.2.3 Behovel av en jämställdhetslagpå arbetslivets område 22 2.2.4 Elt diskriraineringsförbud ilag .................. 27 2.2.5 Lagregler ora akiiva ålgärderför järaställdhel 28 2.2.6 Förhållandet tillkollektivavtal ora järaslälldhet .... 30 2.2.8 En jämn fördelning raellankvinnor och män på arbetsplatserna 35 2.2.10 Behovet av tydliga lagregler ................ 38 2.3 Förbudetmot könsdiskriminering 40 2.3.1 Diskrimineringsförbudets principiellainnebörd 40 2.3.2 Den närmare rättsligainnebörden............. ... 41 2.3.3 Bevisproblem cch raeritvärdering .......... 47 2.3.4 Den diskriminerandehandlingen ............. ... 60 2.3.5 Skadestånd ....................................... 65 2.3.6 Diskriminering genomlöneskillnader ........ 71 2.3.7 Den lagtekniska utformningen m.ra........... ... 77 2.4 Aktivaåtgärder för järaslälldhet 78 2.4.1 Sambandet meddiskrimineringsförbudet..... ... 78 2.4.2 Utryrarae för s. k. positivsärbehandling..... ... 82 2.4.3 Åtgärder för en jämnkönsfördelning på arbetsplatserna 84 2.4.4 Aktiva jämställdhetsåtgärder iövrigt ....... 88 2.4.5 Planmässighet i det aktiva järaställdhetsarbetet.... 97 2.4.6 Vitesförelägganden ............................. .. 99 2.5 Vissaövriga frågor ...................................... 101 2.5.1 Jämställdhetsorabud och järaställdhetsnämnd 101 2.5.2 Arbetstvister .................................... 106 2.5.3 Ikraftträdandet ................................. . 106 3 Upprättat lagförslag ......................................... 107 4 Specialraotivering ............................................ 108 4.1 Lagens ändamål ......................................... 108 4.2 Förbud mot könsdiskrirainering ....................... 113 4.3 Aktiva åtgärder förjämställdhet....................... 133 4.4 Övrigabestäraraelser .................................. 156 5 Hemställan ..................................................... 157 6 Beslut ........................................................... 157 1978/79:175 221 Utdragav lagrådets protokoll ........ . 158 Utdragav regeringsprotokollét med beslut om proposiiion ....................................................... . 176 1 Lagförslaget ................................................................ 176 2 Ändralagförslag ra. 3 Organisatoriskakonsekvenser, information................... 181 4 Jämställdhetsbidraget ............................................... 181 5 Hemställan .................................................................. 184 6 Beslul ........................................................................... 184 1 Jämställdhetskommitténssammanfattning av utredningsbetänkandet 185 2 Kommittéförslagetslagtext ......................................... 191? 3 Sammanställning avremissyttrandena................... 19i 4 Det remitteradelagförslaget ...................................... 215