prop · G20385 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:85 Regeringens proposition 1978/79;85 med förslag till jordförvärvslag, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagils i bifogade uldrag av regeringsprotokoil denna dag. I propositionen föreslås en ny jordförvärvslag som skallersätta den nu gällande jordförvärvslagen (1965: 290).Jordförvärvslagsiifiningen är ett av medlen i jordbrukspolitiken och den nyalagstiftningen syftar till alt tillgodose de nya rikUinjer för denna politiksom antogs . Förslaget innebär bl. a. att släktingars rätt attgenom köp, byte eller gåva fritt förvärva jordbruks- och skogsfastigheterbegränsas till att avse endasl Överlåtarens make och avkomlingar. Lagenföreslås till skillnad från den nuvarande gälla även vissa markför\'ärv somgörs av staten, kommun och kyrkan. Priskontrollen föreslås bli skärpt ochtillstånd till förvärv skall vägras, om köpeskillingen inte endast obetydligtöverstiger egendomens värde med hänsyn tiil dess avkastning och övrigaomständigheter. Förvärvstillstånd skall också vägras om förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering. Juridiska personers möjligheter attförvärva fastigheter föreslås bli begränsade, bl. a. på så sätt alt förvärvarenmåsle avstå likvärdig mark. Förvärv skall vidare kunna hindras, om det kanantas medföra all lantbruksförelag, som bör förbli självständiga, förs sammantill ett företag. Även olämplig uppdelning av lantbruksföretag skallförhindras. Förvärv av mindre lantbruksföretag skall kunna vägras avrcgionalpoliliska skäl, om företagel behövs för att stärka annat mindre företageller om det behövs för att främja sysselsättningen för någon som är bosatt påorten. I vissa fall skall som villkor för förvärvstillstånd kunna ställas attförvärvaren yrkesmässigt brukar egendomen och även bosätter sig där. Den nya lagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till Jordförvärvslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § För förvärv av fast egendom som är laxerad somjordbruksfaslighet krävs tillstånd enligt denna lag, när förvärvet sker genom 1. köp, byte ellergåva, 2. tillskott tillbolag eller förening, 3. utdelning ellerskifte frän bolag eller förening, 4. fusion enligt14 kap. 1 eller 2 § aktiebolagslagen (1975:1385). 2 § Förvärvstillstånd enligt 1 § behövs inte, 1. om egendomen förvärvas från staten genom överlåtelseav lantbruks nämnd eller lantbruksstyrelsen, 2. om egendomenförvärvas av staten genom annan myndighet än statens affärsdrivande verk, 3. om kommunförvärvar egendomen från staten eller utövar förköps-rätt enligt förköpslagen(1967: 868), 4. om egendomenförvärvas av kreditinrättning som enligt lag eller enligt reglemente ellerbolagsordning, som regeringen har fastställt, är skyldig att åter avyttraegendomen, 5. om förvärvarenär gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makarförvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt underförutsättning att överlålaren inte är skyldig atl avyttra egendomen enligt 16§ eller enligt 7 § lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten atlförvärva fast egendom m. m., 6. om förvärvetskall prövas enligt 1, 2 eller 4 § lagen om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m. m., 7. om egendomeningår i stadsplan eller är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbrukenligt byggnadsplan, fastställd efter 8. om förvärvetomfattar område som är avsell för annat ändamål än jordbruk eller skogsbrukeller sädan fastighet som har nybildats för annat ändamål än jordbruk ellerskogsbruk och som därefter inte har undergått taxering, 9. om andel ifastighet förvärvas av någon som redan äger till samma taxeringsenhet hörandeandel i fastigheten och som inte är skyldig att avyttra sisinämnda andelenligt 16 §, 10. om förvärvet sker genom inrop på exekutiv auktion. 3 § Vid prövning av fråga om förvärvstillstånd skallbeakias all upp komsten och utvecklingen av rationella företag inom jordbruket, skogsbru ket och trädgårdsnäringen (lantbruksförelag) främjas. 1978/79:85 3 4 § Förvärvslillstånd skall vägras, 1. om köpeskillingen eller annanersättning inte endast obetydligt överstiger egendomens värde med hänsyn tilldess avkastning och övriga omständigheter, 2. om det kan antas att förvärvelsker huvudsakligen för kapitalplacering, 3. om egendomen behövs förjordbrukets eller skogsbrukets rationalisering, 4. om förvärvet kan antas medföraatt tvä eller flera utvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som börförbli självständiga, förs samman till eit företag, 5. om förvärvet kan antas medföraatt utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än enfastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet av någon betydelse förföretaget. Förstastycket 1 gäller inte i fräga om tillstånd att förvärva egendom pä offentligauktion enligt 17 § eller enligt 8 § lagen (1916: 156) om vissa inskränkningari rätlen atl förvärva fasl egendom m. m. Utövervad som följer av andra stycket fär förvärvstillstånd lämnas ulan hinder avförsta stycket, om särskilda skäl föreligger. 5 §Juridisk person får utöver vad som följer av 4 § lämnas förvärvslill stånd endast om 1. förvärvaren avstår eller kanantas komma att avstå egendom som är av betydelse för jordbrukets ellerskogsbrukets rationalisering och i storlek eller värde ungefär motsvarar denegendom som avses med förvärvet, 2. förvärvet medför att egendom somredan tillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig, 3. egendomen är avsedd för annatändamål än jordbruk eller skogsbruk, 4. annat särskilt skäl föreligger. Avserförvärvel huvudsakligen skogsmark och är förvärvaren juridisk person sombedriver skogsindustrieli verksamhet i vilken egendomens virkesavkastningbehövs, får utan hinder av första stycket tillstånd lämnas, om inte egendomenmed hänsyn till ortsförhållandena bör ägas och brukas av någon som är bosatt påorten. Fysiskperson som bedriver industriell verksamhet som avses i andra stycket får, omförvärvet avser huvudsakligen skogsmark och sker för verksamheten, lämnasförvärvstillstånd endasl på de i första och andra styckena angivna gmndema. 6 §Fysisk person får utöver vad som följer av 4 och 5 §§ vägras tillstånd till förvärv av egendom på vilken drivs ett utvecklat eller utvecklingsbart lantbmksföretag, 1. omdet kan antas att förvärvaren inte kommer att bosätta sig på egen domen eller att yrkesmässigt bruka denna, 2. omdet kan antas att förvärvaren inte har sådana yrkeskunskaper som behövs för att driva lantbruksföretaget. 7 §Om det är av särskild betydelse från regionalpolitisk synpunkt, får utöver vad som följer av 4 och 5 §§ tillstånd vägras till förvärv av egendom på vilken inte drivs ett utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, I.om egendomen behövs för att stärka annat sådant lantbruksföretag på orten, 1978/79:85 4 2. om egendomen behövs för alt främja sysselsättningen förnågon som är bosatt på orten. 8 § Kommun får inte vägras tillstånd till förvärv av sådanfast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs förtätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. 9 § Fräga om tillstånd enligt denna lag prövas avlantbruksnämnden, om inte regeringen föreskriver all prövningen skall göras av lanihrukssiyrel sen eller regeringen. 10 § I beslut om tillstånd att förvärva egendom, på vilkendrivs eller skall drivas utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, eller egendom, som av regionalpolitiska skäl behövs för att främja sysselsättningen på or ten, får tillståndsmyndigheten efter åtagande av förvärvaren föreskriva att denne skall av högsl yrkesmässigt bruka egendomen och, om del fmns särskilda skäl lill det, även att han skall vara bosatt pä den. Iakttar förvärvaren inte föreskrifi meddelad enligt förstaslyckel eller överlåter han egendomen före den föreskrivna tidens utgång, fårstaten lösa egendomen, om det inte är oskäligt. 11 § kan i beslut omförvärvstillstånd ålägga för värvaren alt ansöka om viss fastighetsbildning som berör den egendom som avses med förvärvel eller att vidta åtgärd som behövs för att förbättra egendomen. Fullgör inte förvärvaren vad som åligger honom enligtförsta stycket, kan lantbruksnämnden förelägga honom vite. Har föreläggande meddelats enligt första siycket ochövergår egendomen till ny ägare, gäller åläggandet i stället denne. somhar förelagts gäller inte mot den nye ägaren, men lantbruksnämnden får sätta utvile för denne. som meddelar åläggande enligt förstastycket skall genast sända sitt beslut till inskrivningsmyndigheten föranteckning i fas-lighetsboken. 12 § Förvärvslillstånd skall sökas fråndet förvärvel skedde, om inte frågan om förvärvstillstånd enligt 10 kap. 3 § andra styc ket fastigheisbildningslagen (1970:988) skall underställas tillståndsmyndig heten av fastighetsbildningsmyndigheten. Fråga om förvärvstillstånd får ej prövas förrän förvärvelskett utom i fall som avses i 1 § 2-4. Prövning beiräffande förvärv som skettgenom köp eller byte får ej heller göras innan det avgjorts huruvida förköpenligt förköpslagen (1967: 868) äger rum, om det inte är uppenbart attförköpsrätt inte kommer att utövas. Tillstånd att förvärva egendom på offenUigauktion enligt 17 § eller enligt 8 § lagen (1916: 156) om vissa inskränkningari rätten att förvärva fast egendom m. m. lämnas före auktionen. 13 § Görs inte ansökan om förvärvslillstånd inomföreskriven tid och på föreskrivet sätt eller vägras förvärvslillstånd, är förvärvet ogiltigt. 1978/79:85 5 Har lagfart meddelats i strid mot 20 kap. 6 § 8 eller 7 §11 jordabalken, gäller inte första siycket. 14 § Blir köp ogiltigt till följd av atl förvärvslillståndvägras enligt 4 § första stycket 3 eller 7 § I, är staten skyldig an lösa egendomen till det pris som har avtalats, om säljaren begär del. Sådan skyldighet föreligger dock inte, om köpeskillingen eller annan ersättning inte endast obetydligt över stiger egendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga om ständigheter eller om avtalsvillkoren i övrigi är oskäliga. Begäran om inlösen skall framställas hos lantbruksnämndeninom efter det att avslagsbeslutet vunnit laga kraft. Talan ominlösen skall väckas vid den fastighetsdomstol inom vars område egendomen ärbelägen inom sex mänader från nämnda tidpunkt. Har säljaren fått del avbeslutet först sedan detta vunnit laga kraft, räknas dock tidsfristerna frändagen för delfåendet. Iakttar inte säljaren vad som har sagts , föriorar hansin talan. 15 § Talan ominlösen enligt 10 § andra slyckel skall väckas vid fastighetsdomstolen föreutgången av den lid som har föreskrivits med slöd av 10 § första stycket. Ifråga om sådan inlösen gäller i övrigi expropriationslagen (1972: 719) itillämpliga delar. Bestämmelsema i 4 kap. 3 § expropriationslagen skalltillämpas i fråga om värdeökning som har ägt rum under liden tio årföre det talan väcktes vid domstol. 16 § Egendom som harförvärvals genom inrop på exekutiv auktion under sådana förhållanden attförvärvstillstånd skulle ha krävts vid vanligt köp skall åter avyttras inom tvåår efter det atl auktionen vunnit laga krafl, om inte nämndaförhållanden har upphört eller inroparen har fält lillständ alt behållaegendomen. Har inropet skett för att skydda fordran, för vilken inroparen harpanträtt i egendomen, eller nägon hans rättighet som är inskriven i den, fårlänsstyrelsen på ansökan medge skäligt anstånd med avyttrandet, om det ärsannolikt alt föriust annars skulle uppkomma för inroparen. Avyttras inteegendomen inom föreskriven tid, skall på framställning avlantbruksnämnden förordna att egendomen skall säljas på offentlig auktionenligt 17 §. Anteckning om bestämmelsema i första stycket skall göras idet köpebrev som utfärdas med anledning av den exekutiva auktionen och, närlagfart söks, införas i fastighetsboken, om inte sökanden visar atlavyttrings-skyldigheten har upphört. I fräga om tillstånd atl behålla egendom gäller itillämpliga delar bestämmelsema om förvärvstillstånd i 3-8 §§ med undantag av4 § första stycket 1 samt i 10 och II §§. 17 § Har förordnat om auktion enligt 16 §och har inropa ren eller senare avyttrat egendomen, skall förordnandet trots detta gå i verkställighet, om inte lantbruksnämnden återkallar sin fram ställning i ärendet. I övrigt skall så anses och med ärendet i tillämpligadelar så förfaras som om egendomen hade blivit utmätt för fordran med bästaförmånsrätt efter sådana rättigheter som besvärade egendomen redan vid denexekutiva auktionen och som har företräde framför alla befinUiga fordringar.Även om det i enlighet härmed bestämda skyddsbeloppet täcks, får försäljning 1978/79:85 6 inteske, om ej den bjudna köpeskillingen täcker även det värde som i ärendet haråsatts egendomen enligt lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fastegendom eller, om ägaren eller innehavare av fordran som är förenad medpanträtt i egendomen före auktionen har påkallat särskild värdering,det värde vartill egendomen kan uppskattas av värderingsmän som överexekutorutser. Egendomen får säljas endast till den som har fått förvärvstillståndeller enligt 2 § I, 2, 4 eller 9 fär förvärva egendomen utan sådant tillstånd.Avges vid auktionen bud som sålunda får antas, skall försäljning ske, även ominnehavare av fordran bestrider det. Vad utsökningslagen (1877: 31 s. 1) ifråga om fördelning av köpeskilling föreskriver beträffande gäldenären skall iärende som avses här tillämpas på ägaren. Kommer försäljning intetill stånd vid auktionen får lantbruksnämnden efter det attauktionen har vunnit laga kraft hos påkalla förordnande om nyauktion. Framställs inte sådan begäran inom föreskriven tid eller avges inteheller vid den senare auktionen bud som får antas, är frågan om försäljning avegendomen förfallen. Kostnadi samband med auktion som inte har lett till försäljning betalas av statsmedel. 18§ Talan mot lantbruksnämndens beslut enligt denna lag förs hos lantbruksstyrelsengenom besvär. Mot lantbruksstyrelsens beslut förs talan hos regeringen genombesvär. Denna lag träder i kraft den 1juli 1979 då jordförvärvslagen (1965:290) skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelser skalltillämpas på förvärv som har skett före den Ijuh 1979. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i dennalag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lagen skall inte tillämpas påegendom som utgör fideikommiss eller ingår i fideikommissbo under avveckling,om förvärvet sker genom tillskott i samband med teckning av aktier. Bestämmelsen i 15 § omtillämpning av 4 kap. 3 § expropriationslagen (1972:719) gäller inte i fråga omvärdeökning som har ägt rum före utgången av . 1978/79:85 7 Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 20 § och 10 kap. 3 §fastighetsbildnings-Icen (1970:988)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 20 § Om fastighets graderingsvärde Om fastighets graderingsvärde ökas med tUlämpning av 18 § första ökas med tillämpning av18 § första stycket 3, skall i lag eller annan för- stycket 3, skall i lageller annan författning föreskrivna inskränkningar fattning föreskrivnainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom i rätten att förvärvafasl egendom äga motsvarande tillämpning. Skul- äga molsvarande tillämpning.Skulle tillstånd eller annan prövning av le tillstånd eller annan prövningav myndighet fordras vid förvärv ge- myndighet fordras vid förvärv genomköp, skall frågan om tillstånd nom köp, skall frågan om tillstånd tillökningen underställas myndig- till ökningen underställas myndigheten.Underställning med hänsyn heten. till jordförvärvslagen {nr 290) behövs dock endast om den fastighet som ökas är avsedd för jordbrukeller skogsbruk och det finns anledning antaga att egendomen kan med störrefördel låggas tiU annan fastighet eller att tillstånd kan vägras enUgt4 § jordförvärvslagen. Avslyckning från fastighei som besväras av tomträtt fårske endast om fastighetsägaren och tomträltshavaren slutit avtal ominskränkning av området för tomträtten till att avse en av styckningsdelarnaoch ansökan om inskrivning av avtalet förklarats vilande enbart i avvaktan påfastighetsbildning. Avser avslyckning område för jordbruk elter skogsbruk ochhar området kommit i sårskild ägares hand genomfång, som skulle krävaförvärvstillstånd enUgt jordförvärvslagen (1979:000), får avslyckning ej skeutan att frågan om för-vårvstlllstånd har understäUts tillståndsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall tillämpas på förvärv som harskett före . ' Lagen omtryckt 1971:1035. Närvarande: statsministem , ordförande, och statsrådenUllsten, , , , , Åsling, Söder, ,, , , , Lagrådsremiss med förslag till Jordfiirvärvslag, m. m. Jordförvärvslagen (1965:290) trädde i kraft den 1 juli1965. Med stöd av regeringens bemyndigande den 28 juni 1974tillkallade dåvarande chefen för sakkunniga' för att seöver bl.a. jordförvärvslagen. De sakkunniga, som antog namnet jordförvärvsutredningen(Jo 1974:07), avlämnade delbetänkandet (SOU 1977: 93) Nyjordförvärvslag. Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningensredogörelse för gällande ordning som bilaga I, en sammanfattning avbetänkandet som bilaga 2 och de lagförslag som läggs fram i betänkandet sombilaga 3. Beträffande utredningens närmare överväganden hänvisas tillbetänkandet. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetts avhovrätten för , bankinspektionen, kammarkollegiet, lanlbruksstyrelsen,statens jordbruksnämnd, , , kommerskollegium,(), statens lantmäteriverk, domänverket,affärsverksdelegaUonen, samtliga länsstyrelser, , . Kooperativa förbundel (KF),i (LO), , (), Skogsindustriernas samarbetsuiskolt (),Centralorganisationen /SR, Samarbetsorganet i jordbruksfrågor, Svenska kommunförbundei. ' Generaldirektören , ordförande,riksdagsledmölerna , , , , , och landstingsmannen . Prop.1978/79:85 9 , allmänna hypoleksbank. , () och . Fleraav remissinstanserna har överlämnat av dem inhämtade yttranden. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i della ärendesom bilaga 4. jordpolitiska lagstiftningen har uppställts hinder mot vissaförvärv av jordbruks- och skogsfastigheter i syfte att begränsa jordinnehavettill vissa ägarkategorier och att underlätta rationaliseringen av fastigheterna.Lagstiftningen ger ocksä föreskrifter för skötseln av jordbruk och skogsbruk. Iarrendelagstiftningen finns bestämmelser med syfte att stärka deaktiva jordbrukamas ställning. jordförvärvslag som tillkom och som senare ersattes av omarbetadelagar var huvudmålsättningen att bevara jord och skog i denjordbrukande befolkningens ägo. gällande jordförvärvslag, som trädde ikraft den och ersatte jordförvärvslag och s. k.bolagsförbudslag, har i vissa avseenden getts en ändrad inriktning. Lagensyftar till att hindra förvärv som motverkar statens insatser till stöd förjordbrukels och skogsbrukets rationalisering. Lagen syftar vidare till attunderlätta för aktiva jordbrukare att etablera sig och att vidareutveckla sinaföretag. markerar lagen en jordpoli-tisk vändpunkt såtillvida att denger ett visst företräde åt bl. a. förädlings-och distributionsföretag somåsyftar att tillgodogöra sig jordbruks- och skogsprodukter från egendomen i sinrörelse. Enanledning till lagens ändrade inriktning var den starka omdaningsprocess sompågick inom jordbruket och skogsbruket vid tiden för lagens tillkomst. Mängajordbruk lades ned och man räknade med att nedläggningarna skulle fortsätta iallt snabbare takt och att utbudet av fastigheter därmed skulle öka väsentligt.Samtidigt hade en omfattande mekanisering inletts inom skogsbruket, vilkenmotverkades av att fastighetema ofta var små och illa arronderade. Det ansågsdärför nödvändigt att ge bl. a. storskogsbruket tillfälle att ta hand om marksom frigjordes i samband med jordbrukets tillbakagång. Enligtde undersökningar som har gjorts av jordförvärvsulredningen har utvecklingeninom jord- och skogsbmket emellertid i vissa avseenden gått helt andra vägar änvad man räknade med vid Ullkomsten av jordförvärvslag. Utbudet avjordbmks- och skogsbruksfasligheter har således inte ökal. I stället har påsenare tid allt färre fastigheter bjudits ut på den 1978/79:85 10 öppnamarknaden, vilket bl. a. framgår av atl antalet ansökningar om förvärvstillståndenligt jordförvärvslagen successivt har minskat. a.släktförvärven, som ligger utanför lagens kontroll, ökal markant. Betydandearealer mark ägs numera av dödsbon. Enligt den allmänna fastighetstaxeringenår 1975 innehade dödsbon omkring 1,5 milj. ha mark som är laxerad somjordbmksfastighei. Utredningenkonstaterar vidare all prisnivån på lanlbmksförelag har stigit kraftigt undersenare år. Detta kan enligt utredningen endast delvis förklaras avpenningvärdets förändring. Inte sällan betalas överpriser för mark ispekulation i kommande prisstegringar och av andra skäl som inte har medmarkens användning för jord- och skogsbruk att göra. Detta har lell till altprisstegringen på lanlbmksförelag har varit starkare än den allmännaprisutvecklingen. Utredningenbedömer att den nuvarande utvecklingen på fastighetsmarknaden kommer altfortsätta om inga åtgärder vidtas. Det innebär alt en allt störte del avmarköverlålelserna kommer alt falla utanför jordförvärvslagens kontroll,vilket i sin lur leder lill att allt mer mark kommer att ägas av personer medannan yrkesverksamhet än jordbmk och skogsbruk. Därigenom försvåras enangelägen stmkturrationalisering. Färte utbud av jordbruks- ochskogsfastigheter på den öppna marknaden leder också till fortsatta prisstegringar.Höga priser på sädana fastigheter är till olägenhet för jordbmks- ochskogsnäringen och för konsumentema och gör det ocksä svårt för dem som villetablera sig som jordbrukare att förvärva eller arrendera mark. Jordförvärvslagenärenligt utredningen ett viktigt styrmedel i jordbruks-och skogspolitiken ochlagen måste därför bättre anpassas till den jordbmks- och skogspoliUskautvecklingen och utformas så atl den blir ett mer effekUvt medel än f. n. attgenomföra den beslutade politiken. Ettav huvudsyftena med lagen bör enligt utredningen vara att tillgodose behovet avrationella företag inom jordbmket, skogsbmket och trädgårdsnäringen och avrationella skärgårdsföretag. Utredningen anför atl enligt direktiven förutredningen skall jordförvärvslagstiftningen liksom jord-bmkspolitiken i övrigtinriktas på atl familjelantbruket skall vara den dominerande företagsformen.Yrkeskunniga förvärvare som har för avsikt att bosätta sig på och själv bmkaförvärvsegendomen bör därför enligt utredningen ges företräde vid förvärv avfamiljelantbruk. Vidare bör som villkor för förvärvsUllstånd kunna ställasvissa krav på yrkeskunnande och på att förvärvaren bosätter sig på och bmkaregendomen. Ettandra huvudsyfte med lagstiftningen bör enligt utredningen vara alt främjaanpassningen och utvecklingen av företagen. Behovet av stmkturrationaliseringär fortfarande stort inom såväl jordbruket som skogsbruket och det är angelägetatt företagens stmklur blir sådan att produktionen kan bedrivas effektivt. Äveni fortsättningen bör därför förvärvstillstånd kunna vägras, om egendomen behövsför lantbmkets raUonalisering. 1978/79:85 11 Föratl tillgodose angivna syften lägger utredningen fram förslag som i förhållandetill gällande lag i huvudsak innebär att släktingars rätl atl fritt förvärvajordbruksfastigheter skall begränsas, att lagen i vissa fall skall gälla ävenstatens, kommuns och kyrkans markförvärv, att priskontrollen vid förvärv avlantbruksförelag skall skärpas, att bolags och andra juridiska personers möjligheteratt förvärva lantbruksföretag skall begränsas, att förvärvare i vissa fallskall kunna åläggas att bosätta sig på och yrkesmässigt bruka egendomen, attförvärv skall hindras, om det kan antas medföra att lantbruksföretag som börbeslå som självständiga enheter förs samman till en enhet och att förvärv avmindre lantbruksföretag skall kunna vägras av regionalpolitiska skäl, omföretaget behövs som tillskott till annat mindre företag eller som komplementtill annan sysselsättning i glesbygd.