prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — 1syfte all likställa egenföreiagaren med den som bedriver sin verksamhei iaktiebolagsform föreslår beredningen, som antytts ovan, atl en möjlighet öppnasalt sälla av lill en allmän investeringsreseiv. Här är dock inle fräga om ellstabiliseringspolitiskt instrument pä samma sätt som vad gäller investeringsfonderna.Snarare rör det sig om en allmän konsoliderings- och resullaluijämningsreserv,särskilt för den företagare som kontinuerligt investerar. Genom det snabbaavskrivningsförfarande man kan uppnå med metoden kan del dock antas atl den haren invesleringsslimulerande effekl. Från lillväxtsynpunkt bör den således hafördelar. Ur en annan synvinkel däremoi inger förslaget betänkligheter. Del gerett beiydande merarbete för taxeringsmyndigheterna, som skall konlrollera allmedlen används för invesieringar. är del angelägel atl syslemet är såsmidigt som möjligl för företagarna. De formaliteter del skulle innebära medansökningar till någon myndighet för atl få la medlen i anspråk bör från denutgångspunkten helst undvikas. Vid en samlad bedömning och särskilt medbeaktande av de incitament lill ökade invesieringar metoden innebär för demindre företagen har funnil sig böra tillstyrka förslagel. Föratl likställa egenföreiagare med aktiebolag föreslås en ny form avinvesleringsreserv för egenföreiagare. En fördel med syslemet är att avsätt- Prop.1978/79:210 269 ninglill invesleringsreserv kan vara inyesieringsbefrämjande. Härigenom utgöravsättningarna en värdefull slimulans för näringslivet och sysselsättningen.Länsstyrelsen tillstyrker förslagel om allmän investeringsreserv. Beredningenhar föreslagit, att avsättning skall kunna göras med upp till 50 96 av den tillstatlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan före avsättningenoch före schablonavdrag för egenavgifter. I underiaget kommer sålunda alt ingåsåväl s. k. förelagarlön som de sociala avgifter, som belöper på denna lön.Beredningen har inte lämnat någon motivering för denna skillnad i underlagetför beräkning av avsättningen mellan aktiebolag och egenföreiagare. För aU nåbällre överensslämmelse mellan de föreslagna reglema för avsättning lill allmäninvesteringsfond och avsättning till allmän invesleringsreserv borde därförsåväl företagarlönen som de sociala avgifter, som belöper på denna, avräknasvid bestämmandet av underlaget för beräkning av avsättning lill allmäninvesteringsreserv. Detta skulle kunna göras på sä säll atl - i likhel med vadsom föreslagils av beredningen i förslag om lag om upphovsmannakonto -inkomslen av förvärvskällan efter avsättning lill investeringsreserv inte fickundersliga visst i lagtexten preciserat belopp. belopp borde i sin lurvara anknutet till del s. k. basbeloppel och höjas i takt med delta. Kan någollägsta belopp inle preciseras i lagtexten, bör den föreslagna procentsatsen föravsättning sänkas till förslagsvis 10-15 96 av del av beredningen föreslagnaunderlaget. Länsstyrelseni län tillstyrker förslagel i princip. Enligl länsslyrelsen bör docklagen utformas på samma sätt som skogskoniolagen. Härigenom skulle ocksåsmåföretag, som inte kan göra "avsättning i räkenskaperna", beredasmöjlighet all utnyttja fördelarna med skattefri avsättning lill allmäninvesleringsreserv. Lantbrukarnasskattedelegation erinrar om atl förslaget liggeri linje med ett gammallönskemål från lanlbrukarhåll och anser atl det bör genomföras. Företagsskatteberedningenhar under sin verksamhetstid varil förhållandevis starkt inriktad på atl sökafå likformiga regler mellan rörelse som bedrivs i bolagsform och rörelse sombedrivs såsom enskild firma. Till slora delar har dessa strävanden lyckats. Dåberedningen nu föreslår alt enskilda företag liksom skall varaundantagna frän möjligheterna alt göra avsättning till investeringsfonder av angivna skäl ansett sig böra föreslå inrättandet av en allmäninvesleringsreserv för egenföreiagare. På så sätt skulle man få en resultaiuljämnandeeffekl, av likartad karaklär som den fondsystemet erbjuder. Enligl förslagetskall egenföreiagare kunna reservera 50 96 av sin inkomsi avnäringsverksamheten. Någon prövning av investeringsbehovet skall inte ske utanreserveringsmöjligheten blir mer atl betrakta såsom en resultaiuljämnandepost, dock med den väsentliga begränsningen att medlen skall användas inom enfemårsperiod. Någon individuell ansökan för all få la medlen i anspråk krävsinte. Användandet skall ske lill de ändamål som finns angivna i lagstiftningenom investeringsfonder. Vissa smärre avvikelser föreligger emellertid. I motsatslill vad som gäller invesleringsfondsinsätl-ningarna i äravsäuningentill allmän invesleringsreserv räntebärande men ä andra sidan skall hela detavsatta beloppel insättas pä bankkonto. Prop.1978/79:210 270 Vihar full förslåelse för önskemålen all söka jämställa egenföreiagare med bolagdå del gäller investeringsfondslagstiftningen. För atl tillgodose sådanaönskemål infördes en särskild lagstiftning, avsedd all komma lillanvändning då investeringsfonder inte utnyttjas eller inle kan ulnyltjas, ochutformad så atl den skulle ge molsvarande favörer i lågkonjunkturiägen.Hiltills har denna lagsliftning dock aldrig tillämpats ulan i stället har vidbehov under lågkonjunkturer temporära lagar införts. Dessa har innehållitbeslämmelser om rätt lill särskilda investeringsavdrag med varierande beloppför kostnader för anskaffning av maskiner och andra inventarier. Alllsedan 1975har denna typ av stimulanser lill maskinanskaffningar under lågkonjunkturerkompletterats med investeringsbidrag. Enligtvår uppfattning bör för fysiska personer, vilkas inkomsi beskallas eflerenprogressiv skala, lösningar för all påverka investeringsverksamheten och därmedsysselsällningen i första hand sökas i en utvidgning och reformering av 1963års lagstiftning. Man kan nämligen invända mol den föreslagnainvesteringsreserven all den kan användas lika väl i högkonjunkturlägen som ilågkonjunkturiägen. De stabiliseringspolitiska effekterna är inle såframträdande. Om avsättningen skelt i ell högkonjunkturläge för all ernåresullaluljämning kan den i och för sig las i anspråk i etl senarekonjunkturläge och därmed späda på högkonjunkturen. Enligt vår bedömning ärfaran för all sädana investeringsreserver utnyttjas just under högkonjunkturerä andra sidan inle särskilt stor. Av naluriiga skäl kommer reserven all las till beskattning då vinsterna är så låga som möjligl eller då renl av förlusterföreligger. Några negativa stabiliseringspoliliska effekler behöver i vart fallinte befaras. Enav fördelarna med en allmän investeringsreserv är atl en egenföreiagare, somfäll hög vinsl ell år, inte av skalleskäl anser sig tvingad all lidigareläggainvesteringar. 1 stället kan han utnyttja avsättningsmöjligheten och H rådrumför att planera hur avsättningen bäst skall användas inom femårsperioden. Dellabör ge effektivare invesieringar och bidra till all de förskjuts lilllågkonjunkturer. Vi vill därför inle motsätla oss införandet av en allmäninvesleringsreserv. Föreningenanser förslagel vara bra, men menar att kravet på 100 96 insättning påbankkonto är alltför strängt. Mycket slora krav på hög lön och god likviditetkommer att slällas på den enskilde företagaren, vilket säkerligen kommer attkraftigt begränsa utnyttjandet av avsättningsmöjligheten. En uppmjukning avkravet på insättning på bankkonto vore därför lämplig. Förbundetvälkomnar införandet av en rätt för egenföreiagare alt sälta av lill en allmäninvesleringsreserv. Härigenom tillskapas en möjlighet för egenföretagarna somlidigare bara tillkommit aktiebolag och ekonomiska föreningar. Med kravet atlhela avsättningsbeloppet skall betalas in på bankräkning blir avsäuningsrätlenemellertid myckel svår att utnyttja. Kanske har reglerna för skogskontoföresvävat beredningen. Skillnaden mellan avsättning till skogskonto ochavsättning till allmän investeringsreserv är emellertid, alt skogskonioavsätlningengrundas på ett under beskattningsåret verkligen kontant uppburet belopp, medanavsättning till allmän investeringsreserv skall grundas på vinsten iförvärvskällan. Prop.1978/79:210 ' 271 framkommitbehöver alls inle betyda atl företagaren i fråga har några nämnvärda likvidamedel i sin kassa, med vilka han kan göra bankinsättningen. Tvärtom har mångautredningar visat all de flesta egenföreiagare dras med mycket usel likviditet,trots att de kanske deklarerar stora inkomster. krav på au helaavsättningsbeloppet sätts in på bank lär därför i många fall leda till attvederbörande hellre lar beskattningen. Då behöver förelaget i alla fall inleavtappas mer än på sin höjd 80-85 96 av beloppel i fråga. För Förbundetframstår del som helt självklart att insättningskravei inte sätts högre än till50 96 av avsatta beloppet. Detta korresponderar ocksä med vad som föreslåsgälla för aktiebolagens investeringsfonder. Maskin- och byggnadsinvesteringarfinansieras dessutom regelmässigt till minst hälften med lånat kapital. Ettbegränsat insättningskrav skulle leda till alt systemet med avsättning lillallmän invesleringsreserv blev mera allmänt utnyttjat, vilket skulle innebäraatt de enskilda företagarna kunde i siörre utsträckning än med egna medelfinansiera invesieringar i maskiner och byggnader. En likviditeisreserv avdetla slag skulle även innebära en trygghetsfaktor för de anställda.Avsäuningsliden föreslås begränsad lill Sär. är emellerlid en mycket kon tidi ett företags historia. Investeringar i maskiner och byggnader sker i mindreförelag inte sä särskilt ofta. Det är därför rimligt alt öppna en möjlighettill föriängning av 5-årstiden till förslagsvis efter dispens frånriksskatteverket. En liknande dispensrätl finns belräffande avsättning lillfartygsfond och den rätlen synes inte ha missbrukals eller medfört andranackdelar. Uppbyggnadenav en allmän invesleringsreserv har slora likheter med reglerna förinvesteringsfonder. En påtaglig skillnad ligger dock i storieken avbankinbeialningen. Medan de förelag som kan avsätta medel till en allmäninvesteringsfond har skyldighet all inbetala av avsättningen tillkonto för investering i , måste hela det lill allmän invesleringsreservavsatta beloppel avsällas lill särskilt konto i affärs- eller annan bank. Medhänsyn till de varierande marginalskatlesatser som gäller för egenföreiagare,och då bankkontot i detla fall är räntebärande, kan kravet på avsättningaccepteras. SRS tillstyrker således aU särskild lagstiftning om allmäninvesteringsreserv införes i enlighel med beredningens förslag. Genomberedningens förslag lill reserveringssystem ges egenföretagarna vidgade möjligheterlill långsiktig planering vad gäller investeringarna och resultalutjämningmellan olika år. Man kommer t. ex. inle alt bli tvungen aU av skatteskallidigarelägga sina investeringar ell visst år med högre vinst utan man harmöjlighet atl få en i förhållande lill mindre ryckig investeringsverksamhet.Jämfört med investeringsfondssyslemet för aktiebolag och ekonomiska föreningarföreligger emellertid en viklig skillnad. aktiebolag eller en ekonomiskförening föreslås få möjlighet all göra ett investerings-avdrag på 20 96, närinvesteringsfond tas i anspråk för maskininvesleringar. Förbundet anser alläven egenföretagarna skall ha en motsvarande möjlighet. En strävan frånberedningens sida har ju varil att minska skillnaden i beskattningshänseendemellan aktiebolag och enskilda företagare. Följanderemissinstanser avstyrker förslagel eller föredrar annan lösning, nämligen RSV,länsstyrelserna i , , , Prop.1978/79:210 272 ,, , , , och , , , , , Gävleboigs, Väslernorriands,samt Norrhoitcns län, LO. En minoritet i RSV (en ledamol)saml av länsstyrelserna i (fyra ledamöler), (sjuledamöler), (sex ledamöter), Göleborgs och (sju ledamöter),(sju ledamöler). Väsiinaiiknids (sex ledamölei), (sjuledamöler). Gävleboigs (sex ledamöler), Väslernorriands (sex ledamölei) samlJämtlands län (sex ledamöler) tillstyrker dock förslagel. Enligtföreiagsskaiteberedningen innebär aktiebolags rält all göra avsättning lillinvesteringsfond att dessa har siörre möjligheter än egenföreiagare, som saknardenna räll, till resullaluljämning. Förslagel om allmänna invesieringsreserverär avsett atl utjämna denna skillnad. Flera remissinslanser delar emellerlidinte beredningens uppfattning alt verksamhet bedriven i aktiebolag förnärvarande skaliemässigl är gynnsammare än verksamhet bedriven somegenföreiagare. Förslaget anses i stället innebära en favorise-ring avegenförelagandet. De kritiska synpunkterna återges i det följande. Kategorinegenföreiagare bör närmast jämställas med fömansaktiebolag och dess aktieägare.En förutsättning för att aktiebolaget skall få göra avsättning lillinvesteringsfond är all della redovisar vinsl. Överskottet i aktiebolaget lasnormall ut i form av lön. En avsättning lill investeringsfonden fordrar ellminskat löneuttag. Av återstående vinsl efter reducerat löneuttag kan enliglberedningens förslag 50 96 i stället för som 40 96 avsättas lillinvesteringsfonden. Den andra hälften kommer all beskallas i bolagel med ca 5596. Vad som därefter återstår utgör beskattade vinstmedel i bolagel och drabbasevenluelll av skall pä utdelning som beror av aktieägarens marginalskatt.Dubbelbeskattningen vid utdelning eller i form av latent skatteskuld är detpris aktiebolaget och dess delägare får belala för all kunna utnyttjainvesteringsfondssyslemet. Basernaför avsättning i de två systemen är inte hell likvärdiga. Delta kanåskådliggöras med följande exempel. Aktiebolagets vinsl före aktieägarenslöneuttag uppgår lill . Aktieägarens lön inklusive sociala kostnaderuppgår till . Hälften av återstoden (300 000./. 100 000) 100 000 kanavsättas till investeringsfonden. Egenföretagarens nettointäkt före schablonavdragför egenavgifter uppgår likaledes till . Hälften härav eller 150 000kr. kan avsättas lill investeringsreserven. Egenföretagarens avsättningöverstiger således aktiebolagels med . förklaras av attegenföreiagaren som underiag även får medräkna vad som motsvarar aktieägarenslön inklusive sociala kosinader. Detla innebär all egenföreiagaren för engynnsammare slällning än aktiebolaget. Investeringsreservenssyfte bör också ses i samband med den av beredningen föreslagnaresultatuijämningsfonden. Egenföretagarens avsättning, som föreslås få uppgåtill 15 96 av nettointäkten före s. k. schablonavdrag för egenavgifter kommeräven atl inkludera vad som i fåmansaktiebolaget motsvarar dess överskott efteraktieägarens löneuttag inklusive sociala Prop.1978/79:210 273 kosinader.Redan denna utformning möjliggör en siörre konsolidering än vad som gäller förfåmansaktiebolaget. Ävenlänsstyrelserna i och påpekar all i delavsättningsgrundande beloppet medräknas den del som motsvarar aktieägares lön. Beskattningsreglernaär prakiiski laget lika för alla företagsformer. En kvarstående skillnadär emellertid atl egenföretagarna saknar aktiebolagens rält all göraavsättning lill investeringsfond för konjunkluruljämning. Del kan därförförefalla rimligt all som beredningen föreslär söka utjämna även dennaskillnad. Somframgår av en reservation från tre av beredningens ledamöler (sid. 641 O börman emellenid beakta alt egenföretagarna har en betydelsefull förmån sombolagsägarna saknar. De förstnämnda kan nämligen göra egna kontant-uiiag frånverksamhelen som överstiger den deklarerade nettointäkten. De kan med andra ordsjälva disponera över skatlekrediler avsedda för investeringar ellerlikviditeisreserv i verksamhelen. Enligl mening är del tveksamtom del finns tillräckliga skäl att ulvidga kretsen av förelagsom får använda investeringsfond. Föruiom nämnda rättviseskäl bör beakias allfondsystemet är komplicerat och därför i princip bör förbehållas företag medviss investeringsvolym och med god konlorsorganisation. Skulle del i framlideninföras regler av låneförbudska-rakiär för exempelvis handelsbolagen kommerfrågan i etl annal läge. Då vore det emellerlid enklare att utvidga lagen omallmänna investeringsfonder lill au omfatla även handelsbolagen. Det synesalltför komplicerat all ha två parallella regelsyslem med i slort sell sammasyfte. Bakgrundentill beredningens förslag är all man velat minska skillnaden ibeskattningshänseende mellan i försia hand aktiebolag och enskilda företagare.Genom de lagändringar som skett har de olika företagsformerna iston sett likställts ur skatlesynpunkl. När del gäller aktiebolagens möjligheterau avsätta till konjunklurinvesieringsfond bör della ses i sammanhang med dendubbelbeskattning som aktiebolagen är underkastade. Vidare är den som driversin verksamhei i aktiebolagsform tvungen atl redovisa sina uttag som lön.Egenföreiagaren är oförhindrad all uppvisa ell lägre skaliemässigl resullat änvad han för egen del tagit ul ur verksamheten och är därför mer gynnad i frågaom atl på elt lagenligt sätl uppskjuta beskattningen. Del är i och för sigönskvärt alt lika villkor gäller för alla företagsformer. Viss skillnadberoende pä olika juridiska former lorde dock vara ofrånkomlig. Del ärlänsstyrelsens uppfattning all förslaget om allmän invesleringsreserv inte ärmotiverat av likslällighetsskäl. Tvärtom synes förslagel innebära enfavorisering av egenförelagandet som företagsform. Beredningensargument för en allmän investeringsreserv för egenföreiagare är inleövertygande. Redan med nu gällande lagsliftning är skillnaderna mellanegenföretagarna och övriga förelagsformer praktiskt 18 1978/79. Prop.1978/79:210 274 Aktiebolagens rätt till avsättning till investeringsfonder åberopasmen beredningen anför samlidigl all dubbelbeskattning kan sägas vara det prissom ell aktiebolag får betala för all utnyttja investeringsfondssystemet. Närdel gäller atl skjuta upp beskattningen till senare år är egenföreiagaren meragynnad. Han kan nedbringa det vid laxeringen redovisade resultatet under nivånför uttag av medel från verksamheten lill privata uigifter genom ned- ochavskrivningar. gäller inte för aktiebolagsägaren efter införande av dets. Enallmän invesleringsreserv ger egenföretagarna möjligheler till permanentaavsättningar för normala årliga invesieringar. Förslaget gynnar deegenföreiagare som hargod lönsamhel och likviditet. Nyetablerade egenföreiagareoch egenföreiagare med dålig lönsamhet och likviditet erhåller inle någrasärskilda fördelar genom förslagel. Konkurrensförhållandel mellan dessa grupperkan komma atl påverkas. LOansluler sig i denna fråga till den uppfattning, som redovisats i reservationerav dels m. fl. och dels och . Argumentet atl vissöverensslämmelse skulle skapas mellan aktiebolagen (med investeringsfonder) ochegenföreiagare är inle hållbart. Dessa avsättningar skulle få utnyttjas vidvalfri lidpunkt . Vidare föreligger för egenföreiagareflera särregler som är gynnsamma för dessa vid jämförelse med aktiebolagen såall en ytteriigare skallemässig förmån inle är befogad. 1 hög grad skulle denföreslagna lagen bidra lill au upphäva årsbeskatlningsprincipen efter bärkraft,som annars anses grundläggande för andra skattebetalare. Medberedningens förslag införs för egenföretagarna inle bara en allmänuljämningsposl ulan man elimineraräven avskrivningsreglernas koppling lillinventariernas ekonomiska och fysiska förslitning. Genom atl även lålaegenföreiagaren få inkludera hela rörelsens nettovinst i del avsällningsgmn-dandebeloppet för dessa också räkna med den del som molsvarar fämansak-lieägarenslön. Delta är enligl TCO även del en hell oacceptabel och omotiverad favör föregenföretagarna, i stället för vad som avses, likformig-hel i skattehänseendemellan verksamheler drivna i olika juridiska former. TCO menar alt denna formav generell reserveringsräll ocksä mäsie bedömas tillsammans med effeklerna avden lönereservering på som liksom den allmänna investeringsreservenhar rörelsens netto som bas. Fleraremissinslanser framhåller all investeringsreserverna i första hand kommer attfungera som etl resultaiuljämnande medel och inle i invesle-ringsbefrämjandesyfte. Några av dessa remissinslanser utvecklar grunderna för sin ståndpunktmer ingående. Beredningenhar med förslagel lill allmän invesleringsreserv velat eftersträva neutralitetmellan olika förelagsformer. RSV äremellertid av flera skäl starkt kritisktinställt till delta förslag och förslagel om upphovsmannakonto. Dessa förslagsynes inte särskilt väl underbyggda. Det kan diskuteras om ett så passgenomgripande förslag, som det om allmän invesleringsreserv, bör Prop.1978/79:210 f 275 genomförasinnan bolagskommilié slutfört sill arbeie. Därefter kan det föreliggaslarka skäl för all söka finna enhetliga regler på områdei för egenföreiagareoch i annan associationsform bedriven mindre omfattande verksamhet. Förslag avdenna karaktär har vidare ofta smittoeffekter och utlöser kompensationskrav.Vissa kategorier av egenföreiagare som regelmässigt har är från årungefärligen likvärdiga investeringsbehov synes nämligen kunna använda denallmänna investeringsreserven i renl resultat-utjämnande syfte. Det kan nämnasalt möjligheten lill inkomstutjämning kan vara betydelsefull även i fråga ommöjligheten alt få sociala bidrag, såsom bostadsbidrag. Härmed blirneulralilelskravet också i förhållandena till löntagarna vikligl. RSVanser alt beredningen inle tillräckligt ingående behandlat avsiklen med dellaförslag. De konjunkiurpolitiska effeklerna av alt allmän investeringsreservdisponeras fritt borde ha belysts närmare. RSV har intrycket att man här meravelat tillskapa en allmän reserveringsmöjlighet för egenföreiagare än etlstyrmedel för investeringsviljan bland egenföretagarna. I så fall mäsleförslagel ses i samband med förslaget om all egenföreiagare skall få reserverabl. av egen inkomsi. RSV vill ifrågasätta om ell permanent ochgenerellt verkande system för invesieringsslimulans av den föreslagna lypen ärläm.plig. Att investeringsfondssyslemet med dess tillståndsprövning fungerarväl för de siörre förelagen, behöver inle betyda all en förgrovad variant avsyslemel med endasi en efterhandsprövning av den gjorda investeringen ärlämplig all införa. RSVvill ifrågasätta om inte ell system med invesleringsreserv för egenföreiagareåtminstone borde begränsas till atl omfatla de skallskyldiga som p. g. a.lidigare erfarenheler eller eljest kan dokumentera ett framtidainvesteringsbehov. Risken är annars all avsättningsmöjligheten utnyttjas ulanatl något egentligt behov föreligger och att en myckel på rent skattetänkandegmndad investeringsverksamhet blir följden. Del höga exlra tillägget kan härockså verka i samma riklning. Å andra sidan måste framhållas atl jusl delförhållandel att tillägget satts så högl bör kunna avskräcka de skattskyldigafrän onödiga avsättningar. RSV anser dock att förslaget atl upp lill halvanelioiniäkien skall kunna avsällas lill invesleringsreserv är alltförgeneröst. RSVmenar också atl konlrollfrågorna i sammanhanget måste behandlas mer ingående änsom skett i belänkandet. Denföreslagna nya reserveringsmöjligheten i fråga om lönekostnader lorde om dengenomförs öka avsättningsmöjligheterna för många egenföreiagare. Man böravvakta erfarenhetema härav innan ytteriigare generella reserveringsmöjlighelerövervägs för denna kaiegori skattskyldiga. RSVavstyrker sammanfattningsvis förslaget. Beredningenhar ansett att syslem med allmän investeringsreserv kan vara investeringsbefrämjande.Med den utformning som systemet givits ifrågasätter länsslyrelsen om inlereserven huvudsakligen kommer att användas för löpande normala investeringar iverksamheten efiersom regler, tillståndsprövning för användning m. m. av dentyp som gäller för investeringsfonderna saknas. Genom avsaknad av närmareregler för investeringsreserven Prop.1978/79:210 276 uppkommeren väsentlig olikhet i lörhållande lill investeringsfonderna, vilka kan användas som styrmedel.- Beredningenanför som skäl till införande av allmän investeringsreserv bl. a. attskillnaden mellan i första hand aktiebolag och enskild företagare minskar ibeskattningshänseende.