prop · G20371 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79: 71 Regeringens proposition 1978/79: 71 om utbildning av sjöbefäl samt drift- ochunderhållsteknisk personal i högskolan Regeringen föreslär att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag om en reformeradutbildning av sjöbefäl samt drifts- och underhållsteknisk personal. Förslagetinnebär att de utbildningar till styrman och sjökapten, maskintekniker ochsjöingenjör, driftingenjör samt radiotelegrafist vilka anordnas vid landelsfem sjöbefälsskolor skall inordnas i organisationen av statliga högskoleenheter.Den kommunala högskoleutbildningen till drifttekniker föreslås ocksä bliinordnad i denna organisation. Propositionen innehåller vidare förslag omriktlinjer för ändrad studieorganisation. Fyra nya allmänna utbildningslinjeroch tre påbyggnadslinjer för utbildning av sjöbefäl, drift- ochunderhållsteknisk personal samt radiotelegrafisler föreslås bli inrättade.Utbildningen till styrman, maskintekniker och drifUekniker skall enligtförslaget förlängas från ett till . Enligt förslaget skall den nyautbildningen starta /81. 1 1978/79. 1978/79: 71 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , och Propositionom utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal ihögskolan. 1971: 1 (bil, 10 s. 205) angav dåvarande chefen för utbildningsdepartementetvissa riktlinjer för en av () planerad utredning omutbildning för all slags sjöpersonal. tillsatte som antog benämningen Utredningen sjöpersonalens utbildning (UTSJÖ).UTSJÖ avgav följande rapporter. UTSJÖ 1 utbildningsgång , UTSJÖ II sjöutbildningen i gymnasieskolan och högskolan 1975 och UTSJÖ III lokaliseringen och lärarutbildningen m. m. UTSJÖ:srapporter remissbehandlades av SÖ. SÖ överlämnade till regeringen med skrivelseden rapporterna jämte remissyttranden ochremissammanställning. Sedan regeringen remitterat SÖ:s skrivelse den 1 december1976 överlämnade regeringen skrivelsen jämte remissvar till universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) för att beaktas i samband med utarbetande av förslag omutbildning av sjöbefäl samt drifts- och underhållsteknisk personal i högskolan, SÖtillsatte en teknisk arbetsgrupp för behovsanalys ochplanering av utbildning av driftpersonal inom områdena värme- och kraftvärmeanläggningar,reningsanläggningar för vatten och avlopp, fastighetsanläggningar,processindustriella anläggningar m, m. Arbetsgruppen antog benämningen DRIFT73. Arbetsgmppen avgav en delrapport med förslag om grundläggandegymnasial driftpersonalutbildning samt vissa riktlinjer för sådan utbildningpå högskolenivå. Arbetsgruppen avgav en slutrapport som behandlade Prop.1978/79: 71 3 dels vissa frågor angående den gymnasiala utbildningen ochdels den högre utbildningens utformning och innehåll. Rapporterna remissbehandladesav SÖ. SÖ överlämnade till UHÄ ett förslag omsamordnad drift- och sjöpersonalutbildning i högskolan. Förslaget utgick frän 73:s rapporter samt DRIFT 73:s slutrapport med remissyttranden, UHÄ överlämnade till regeringen förslag ominrättande av en drift- och sjöteknisk linje i högskolan jämte SÖ:s till UHÄingivna förslag om samordnad drift- och sjöpersonalutbildning i högskolan samtDRIFT 73:s slutrapport med remissyttranden. En sammanfattning av utredningsförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga. 2 Nuvarande ordning 2.1 Sjöpersonal Den högre utbildningen av sjöpersonal sker vidsjöbefälsskolor, Sjö-befälsskolorna är statliga enheter och står under SÖ:stillsyn. Kommunernas skolstyrelser utövar den lokala tillsynen. Sjöbefälsskolorfinns i , , , och , Vid samtliga skoloranordnas utbildning till styrman och sjökapten på nautisk linje och utbildningtill maskintekniker och sjöingenjör på maskinteknisk linje. Dessa utbildningarräknas från som högskoleutbildningar. Vid skolorna i ,, och utbildas även radiotelegrafisler. Såväl dennautiska som den maskintekniska utbildningen omfattar en längre utbildning omtre läsår och en kortare utbildning . Den längreutbildningen omfattar sjökaptens- och sjöingenjörskurser om vardera sombygger på styrmans- resp. maskintek-nikerkurserna som är ettåriga. Förtillträde till utbildningarna fordras grundskolekompctens. För tillträde lillstyrmanskursen krävs 27 månaders praktik till sjöss. Även för tillträde till maskinteknikerkursenkrävs 27 månaders praktik, varav större delen till sjöss. Styrmans- ochmaskin-teknikerkurserna är i sig avgångsetapper och fullständiga kurser utgör iteoretiskt avseende grund för styrmans- resp. maskinteknikerbrev. Sjökaptens-och sjöingenjörskurserna avslutas med examen som jämte viss praktik ulgör grundför sjökaptens- resp. sjöingenjörsbrev de nuvarande högsia nautiska ochmaskintekniska behörigheterna för sjötjänst. Denkortare utbildningen omfattar dels en skepparkurs av klass somanordnas i och , dels en fartygsmekanikerkurs om 10 veckorsom anordnas i , och Prop.1978/79: 71 4 Hit hör också skepparexamen för vilkenutbildning endast själva examinationen är förlagd till sjöbefälsskolorna. Radiotelegrafistutbildningen omfattar tre terminer. Antalet antagningsplatser vid sjöbefälsskolorna är f, n,ca 240 för vardera av styrmans- och maskinteknikerutbildningarna och ca 180 förvardera av sjökaptens- och sjöingenjörsutbildningarna. De studerande ärfördelade på klasser om 24 elever. Av platserna i sjöingenjörsutbildningen är48 reserverade för utbildning av driftingenjörer. För radiotelegrafistutbildningenfinns 60 antagningsplatser. Även fortbildnings- och vidareutbildningsverksamhet föraktivt sjöbefäl förekommer vid sjöbefälsskolorna. 2.2 Drift- och underhållsteknisk personal Den grundläggande utbildningen av drift- ochunderhållsteknisk personal är förlagd till gymnasieskolan. Den drift- ochunderhållstekniska linje som är anordnad som försöksverksamhet från den 1 juli1978 ersätter en tidigare tvåårig specialkurs, driftmaskinistkurs. Den högre utbildningen omfattar en ettårigdriftteknikerlinje i högskola och en tvåårig utbildning tilldriftingenjör vid de fem sjöbefälsskolorna. Driftteknikerlinjen är förlagd till , ,, , och . Antalet antagningsplatser är 330. Destuderande är fördelade på klasser om 30 elever. För utbildningen av driftingenjörer finns 48 platserreserverade på sjöingenjörskurserna vid sjöbefälsskolorna. 3 Föredragandens överväganden 3.1 Allmänna synpunkter Frågan om reformering av den högre utbildningen avsjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal har varit föremål för enomfattande beredning. Ett flertal intressenter, däribland arbelsgivar- och arbetstagarorganisationersamt sjöbefälsskolornas studerandeorganisationer, har visat frågan storuppmärksamhet. Jag anser att tillräckligt underlag nu föreligger för attförslag skall kunna föreläggas om reformering av utbildningen av sjöbefälsamt drift- och underhållsteknisk personal. tar jag också upp fräganom hur denna utbildning skall inordnas i högskoleorganisationen. Vid mina överväganden har jag i huvudsak utgått från UHÄ:sförslag till regeringen om inrättande av en drift- och sjöteknisk linje i högskolan. Prop.1978/79: 71 5 Jag har samrått i de frågor som berörkommunikationsdepartementets verksamhet med chefen för detta departement och ide frågor som berör gymnasieskolan med statsrådet . För överblickens och sammanhangets skull behandlar jag idet följande åtskilliga frågor i vilka det ankommer på regeringen ellerberörda myndigheter att besluta. Genom högskolereformen har utbildningen av sjöbefäl samtdrift- och underhållsteknisk personal kommit att tillhöra den grupp av utbildningarsom bör inordnas i högskolans organisations bl. a, av det skälet att de för destuderande utgör alternativ till annan högskoleutbildning. Sjöbefäl utbildas vid statliga sjöbefälsskolor somstår under SÖ:s tillsyn. Vid sjöbefälsskolorna utbildas även driftingenjöreroch radiotelegrafisler. Driftteknikerutbildningen är kommunalhögskoleutbildning. Frågan om dessa utbildningars inordnande i den nyastatliga högskoleorganisationen behandlades först av 1968 årsutbildningsutredning (U 68), U 68 förde i sitt förslag upp sjökaptens-,sjöingenjörs- och drifUek-nikerlinjerna bland allmänna utbildningslinjer i denframtida högskolan. Enligt beslut av vid 1976/räknasutbildningarna till drifttekniker, sjökapten och sjöingenjör fr, o, m, den 1juli 1977 som högskoleutbildning och finns upptagna i förteckning över allmännautbildningslinjer inom sektorn för utbildning för tekniska yrken (prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179 samt prop, 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr1976/77: 246). Fr. o. m.den 1 juli 1978 pågår försöksverksamhet med en tvåårig linje i gymnasieskolanför gemensam utbildning av sjö- och driftpersonal benämnd drift- ochunderhållsteknisk linje. Denna gymnasieskoleutbildning är avsedd att ersättaflertalet av de nuvarande grundutbildningarna för sjö- och driftpersonal ochskall om den permanentas bli en grund för högskoleutbildningen för dessakategorier. Till grund för försöksverksamheten ligger ett förslag från SÖ.Förslaget innebär i huvudsak följande. I årskurs 1 är utbildningen till stordel gemensam för sjö- och driftpersonalen. I årskurs 2 inriktas utbildningenmot respektive sektor och delas därför på tre grenar, nämligen en gren förenergiteknik, en gren för fartygsteknik och en gren för eldriftsteknik. Inomvarje gren skall möjlighet ges till ytterligare yrkesprofilering. UHÄ har föreslagit en allmän utbildningslinje i högskolanbenämnd drift- och sjöteknisk linje. Ämbetet avser att i beslut omutbildningsplan för en sådan linje inrätta fyra grenar nämligen drift- och underhållsteknisk gren (leder tilldrifttekniker- och driftingenjörskompetens) fl 1978179.1 saml. 1978/79: 71 6 maskintekniskgren (leder lill maskintekniker- och sjöingenjöiskompe- nautisk gren (leder tillstyrmans- och sjökaptenskompetens) radiotelegrafistgren(leder till radiotelegrafistkompetens). UHÄ:sförslag innebär att de tre förstnämnda grenarna skall omfatta 120 poängexklusive praktik. UHÄ avser att i utbildningsplan senare fastställa styrmans-och sjökaptens- resp. maskintekniker- och sjöingen-jörsutbildningainas längd, Radiotelegrafistutbildningenomfattar enligt förslaget 80 poäng, UHÄ föreslår att utbildningarna skallgrundas på genomgången minst tvåårig gymnasieskola. Iförslaget påpekar UHÄ att UTSJÖ tagit upp frågan om inrättande av en allmänutbildningslinje för sjöintendenter i högskolan. Denna fråga bör enligt UHÄutredas ytterligare innan beslut kan fattas. Föregen del får jag anföra följande. Kravenpå säkerhet inom sjöfartens område har skärpts och en tydlig utveckling motytterligare skärpta säkerhetskrav kan skönjas i det internationella samarbetetmellan sjöfartsnationerna. Sjösäkerhetsfrågorna måste därför ges ökad vikt iutbildningen. Därav följer t, ex. att maskinbefälsutbildningen med vilkenjag avser utbildning till maskintekniker och sjöingenjör såsom jag senarekommer att förorda bör få en utformning som mer än skiljer dennautbildning från driftutbildningen. Vissa delar av utbildningen av sjöbefälsamt drift- och underhållsteknisk personal bl. a, de rent maskintekniska kommer alltjämt att ligga nära varandra och möjliggöra ett gemensamtutnyttjande av lärare, lokaler och utrustning. De krav som dessa yrken ställerkommer däremot att vara sådana att utbildningarna får anses syfta till skildaarbetsmarknader. Driftteknikerutbildningen kommer att sakna sådana moment somskulle göra det möjligt för drifttekniker att söka arbete även till sjöss.Maskintekniker däremot kommer att kunna utnyttja arbetsmarknaden både på landoch till sjöss. Utbildningarnatill sjökapten, sjöingenjör och driftingenjör utgör en påbyggnad på resp.styrmans-, maskintekniker- och driftteknikemtbild-ningarna. Dessapåbyggnadsutbildningar leder till en snävare arbetsmarknad än de underliggandeutbildningarna varför de förstnämnda måste ha en lägre antagningskapacitet. Såär redan nu fallet. Detta leder till att utbildningarna inom sjö- ochdriftområdet måste planeras var för sig ifråga om studietidens längd,dimensionering, lokalisering och behov av resurser. Enligt beslut omhögskolereformen ankommer det på att inrätta allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer, alt ange deras längd och dimensioneringsamt i fråga om flertalet av de allmänna utbildningslinjerna att besluta omlinjernas lokalisering. Beträffande dimensioneringen bör dessa linjer enligtmin mening hänföras till den grupp av utbildningslinjer för vilka riksdagenfastställer antagningstalen. 1978/79: 71 7 UHÄ:s förslag om att all sjö- och driftpersonalutbildningskall samordnas inom en allmän utbildningslinje med olika grenar är ettuttryck för strävandena att inom högskolan forma allmänna utbildningslinjer somtäcker breda arbetsmarknadssektorer. Detta synsätt stämmer väl överens medintentionerna bakom högskolereformen och delas självfallet av mig. Men det börenligt min mening normalt inte få till följd att inom en allmänutbildningslinje fogas samman utbildningsinriktningar som redan iinledningsskedet måste präglas av yrkesspecifika krav och som leder tillarbetsuppgifter som inte kan fullgöras av personer med annanutbildningsinriktning inom linjen. Beteckningen allmän utbildningslinje får dåendast en formell innebörd som snarare försvårar än underlättar informationtill de utbildningssökande om utbildningens mål och innehåll. Mot bakgrund avvad jag har anfört om behovet av särplanering för de olika utbildningarnaär jag således inte nu beredd att biträda UHÄ:s förslag. Jag förordar därföratt fyra allmänna utbildningslinjer och tre påbyggnadslinjer inrättas förutbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal. Motbakgrund av att styrmän, maskintekniker och drifttekniker har det störstautbildningsbehovet och en större arbetsmarknad förordar jag att utbildningarnatill sådan personal skall vara längre och ha större antagningskapacitet än dedärpå byggda utbildningarna till sjökapten, sjöingenjör och driftingenjör. Jagåterkommer i det följande till detta. Följande allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerbör således enligt min mening inrättas i högskolan. driftteknikerlinjen driftingenjörslinjen radiotelegraf istlinjen Liksom UHÄ anser jag att högskoleutbildningen för sjöbefälsamt drift- och underhållsteknisk personal bör grundas på kunskaper sommotsvarar slutförd lärokurs på den som försöksverksamhetinrättade tvååriga drift- och underhållstekniska linjen i gymnasieskolan. Desom utan att ha gått igenom denna linje har kunskaper som motsvarar slutfördlärokurs på linjen skall också i enlighet med den ordning som gäller förhögskolan ha tillträde till utbildningen. Det ankommer på UHÄ att bestämma de särskilda förkunskapskravsom skall gälla för tillträde till de allmänna utbildningslinjer som jag nu harföreslagit. De särskilda förkunskapskraven måste enligt min mening varauppfyllda innan de studerande antas till högskoleutbildningen. Jag avser attföreslå regeringen att ge SÖ direktiv att inom ramen för de resurser som finnstillgängliga för vuxenutbildning inrymma 1978/79: 71 8 medelför de kompletteringskurser som kan bli erforderliga bl. a, för de studerandesom inte har genomgått den drift- och underhållstekniska gymnasieskolelinjen. Jag biträder UHÄ:s förslagatt utbildningarna till driftingenjör, sjökapten och sjöingenjör skall jämteunderliggande utbildningar till drifttekniker, styrman och maskinteknikertotalt omfatta 120 poäng exklusive praktik. UHÄ har föreslagit att dendrift- och underhållstekniska utbildningen skall bestå av en första etapp om 80poäng varav 40 poäng föreslås utgöra inledande praktik. Denna första etappskall leda till driftteknikerkompetens. Den andra etappen skall också bestå av80 poäng och leda till driftingenjörskompetens. UHÄ har vidare föreslagit attutbildningarna till styrman och sjökapten resp. till maskintekniker ochsjöingenjör skall delas i två etapper där den första etappen skall leda till styrmans-resp.maskinteknikerkompetens och den andra etappen till sjökaptens-resp.sjöingenjörskompetens. Bestämmandet av utbildningsetappernas längd bör enhgtUHÄ anstå till dess att arbetet med utbildningsplaner har påbörjats. Jag har förordat attsjöbefälsutbildningen skall anordnas på allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer. skall besluta om linjernas längd. De starkt ökandekrav på kunskaper i sjösäkerhet som ställs på kategorin styrmännödvändiggör enligt min mening en förlängning av sådan personals utbildning.Samma förhållande gäller maskintekniker såsom ansvariga för den numera mycketkomplicerade tekniska utrustningen ombord. Jag förordar därför attstyrmans- och maskinteknikerlinjerna skall omfatta 80 poäng. Detta innebär enförlängning med 40 poäng i förhållande till nuvarande utbildning. Samtidigtbör behörighetskraven höjas från grundskoleutbildning tillgymnasieskoleutbildning. Mitt förslag innebär följaktligen en betydandeförbättring av dessa utbildningar. De studerande som hargenomgått den nu föreslagna styrmans- och maskinteknikerutbildningen kommer attha väsentligt förbättrade förkunskaper då de söker till påbyggnadslinjer förutbildning till sjökapten eller sjöingenjör. Med hänsyn härtill anser jag attpåbyggnadslinjerna till sjökapten och sjöingenjör bör begränsas till vardera 40poäng. Den nuvarande utbildningen till sjökapten resp. sjöingenjör bör dockfinnas kvar övergångsvis. Jag biträder UHÄ:s förslagi fråga om längden av utbildningen till drifttekniker/driftingenjör ochförordar att driftteknikerlinjen skaU omfatta 80 poäng, varvid jag förutsätteratt 40 poäng skall utgöra inbyggd praktikutbildning, och att påbyggnadslinjentill driftingenjör likaledes skall omfatta 80 poäng. Utbildningarnatill maskintekniker/sjöingenjör och drifttekniker/driftingenjör har, som jagnyss har nämnt, i många delar ett innehållsmäs- 1978/79; 71 9 sigt nära samband. Vissa kurser torde därför kunna gessamma innehåll så att samläsning kan komma till stånd. Det ankommer på UHÄ attutarbeta utbildningsplaner och på högskoleenheterna att inom ramen för dessautforma lokala planer och kursplaner. Jag utgår från att berörda myndigheterkommer att ta rill vara de möjligheter som finns till gemensamt utnyttjande avresurserna för utbildning på de olika linjerna. Utbildningen till radiotelegrafist kräver ytterligareöversyn bl. a, i fråga om innehåll och längd. Åt UHÄ bör uppdras att se över radiotelegrafistutbildningeni samverkan med berörda myndigheter och organisationer. I avvaktan påresultatet av en sådan översyn bör utbildningen behålla nuvarande längd, dvs.tre terminer. Jag förordar atl en allmän utbildningslinje benämnd radiolelegrafistlinjeninrättas. Linjen bör tills vidare omfatta 60 poäng. Jag avser även att föreslåregeringen att ge UHÄ i uppdrag att se över frågan om utbildning avsjöintendenter inom ramen för högskolan. De nuvarande kortare utbildningarna skepparkurs av l:aklass och fartygsmekanikerkurs av klass bör även fortsättningsvis anordnasi anslutning till berörda högskoleutbildningar. Jag avser att senare föreslåregeringen att ge UHÄ i uppdrag att i samråd med SÖ lämna förslag om ur vilketanslag kostnaderna för dessa kurser skall bestridas. UHÄ bör därvid ocksåutreda om dessa utbildningar skall höra till kompetensområdeeller utgöra högskoleutbildningar. Behovet av fortbildning och vidareutbildning för de nuaktuella personalkategorierna kommer att vara betydande även i framtiden.Sådan utbildning bör kunna ordnas vid berörda högskoleenheter. Jag förutsätteratt högskolemyndigheterna uppmärksammar de behov av fortbildning ochvidareutbildning som kan finnas för sjöbefäl samt drift- och underhållstekniskpersonal. 3.3 Dimensionering och lokalisering Utbildningarna av sjöbefäl samt drift- ochunderhållsteknisk personal har f. n. följande ungefärliga antalantagningsplatser. Antalet varierar vid olika antagningstillfällen. 1978/79: 71 10 Destuderande som genomgår utbildning till styrman/sjökapten ochmaskintekniker/sjöingenjör är fördelade på klasser om 24 studerande.Driftteknikerna är fördelade på klasser om 30 studerande. UHÄhar föreslagit en ökning med 60 antagningsplatser för driftteknikerutbildningen.I övrigt föreslår UHÄ oförändrad dimensionering. Frågorom energiförsörjning och energihushållning blir allt väsentligare. Avutredningar och myndighetsförslag framgår att behovet av utbildad drift- ochunderhållsteknisk personal bedöms öka. Jag delar denna bedömning. UHÄ:sförslag innebär en försiktig ökning av driftteknikerutbildningens kapacitet.Med hänsyn till det underlag för bedömningen av det framtida behovet avdrifttekniker som UHÄ har haft att utgå från kan en sådan försiktighet varabefogad. Behovet av drifttekniker påverkas bl. a. av de former förenergiproduktion som kan komma att väljas för framtiden och av utbudet avmaskintekniker. När det gäller energiproduktionen kommer regeringen att under1978/bereda tillfälle att ange riktlinjer för utvecldingenunder . Maskinteknikerna har till lands i stort sett en gemensamarbetsmarknad med driftteknikerna. För maskinteknikerutbildningen kommer jag idet följande att förorda en minskad utbildningskapacitet. Med hänsyn till vadjag nu har anfört bör det enligt min mening beträffande utbildningen avdrifttekniker vara möjligt att inför antagningen till /81 prövamöjligheten att öka antagningstalet för denna kategori.Driftingenjörsutbildningen påverkas av motsvarande faktorer varför enutvidgning av dess kapacitet också bör prövas. Det ankommer på UHÄ att i sinaförslag till anslagsframställning för /81 lägga fram förslag idessa frågor. Denekonomiska utvecklingen har lett till påtagligasvårigheter för sjöfartsnäringen. En följd härav har blivit att den svenskahandelsflottan har minskat. Den svenska sjöfartsnäringens efterfrågan påsjöbefäl kommer därmed med stor sannolikhet att minska. har, såsomjag har påpekat i det föregående, kraven på sjösäkerhet höjts, vilket ställerökade krav på kvaliteten i utbildningen. UHÄ:s förslag om en oförändradkapacitet inom sjöbefälsutbildningen utgår från UTSJÖ:s och SÖ:s bedömningar,vilka ligger i tiden. Någon ny prognos över utvecklingeninom sjöbefälens arbetsmarknad har inte kunnat göras. Den pågåendeförändringen inom sjöfartens område bör enligt min mening föranleda attsjöbefälsutbildningens kapacitet minskas. Den fortsatta planeringen bör därförutgå från ett lägre antagningstal för sjöbefälsutbildningarna än det som gälleridag. Jag har förordat en förnyad prövning av utbildningskapaciteten förutbildning av drift- och underhållsteknisk personal bl. a. med hänsyn till attmaskinbefälspersonal samt drift- och underhållsteknisk personal har en ihuvudsak gemensam arbetsmarknad till lands. Jag avser föreslå rege- Prop.1978/79: 71 11 ringenatt ge UHÄ i uppdrag att med utgångspunkt i vad jag här har anfört göra ensamlad bedömning av utbildningskapaciteten när det gäller utbildning av såvälsjöbefäl som drift- och underhållsteknisk personal. Jag utgår från aU UFIÄ isina förslag till anslagsframställning för /81 lägger framförslag även i dessa frågor. Styrmans- ochsjökaptensutbildningen samt maskintekniker- och sjöingenjörsutbildningenanordnas vid sjöbefälsskolorna i , , , ochHärnösand. Radiotelegrafistutbildning anordnas vid alla sjöbefälsskolor utomvid den i . Driftteknikerutbildningen finns på de orter ditsjöbefälsskolorna är lokaliserade, förutom , samt i och . UHÄhar föreslagit oförändrad lokalisering. Sveriges fartygsbefälsföreninghar i skrivelse till regeringen föreslagit att den nautiska utbildningen skalli sin helhet förläggas till . Enligt föreningens mening skulle mankunna minska investeringskostnaderna för utbildningen genom att koncentreraden till en enda ort. Föreningen har vidare framhållit att den anser att manmåste sätta utbildningens kvalitet högst och att man av det skälet föreslår enlokalisering av utbildningen till . Jag har förordat att denfortsatta planeringen grundas på en minskning av antalet antagningsplatser försjöbefälsutbildningen som jag också har förordat att möjligheten atthöja antagningstalen för drifttekniker- och driftingenjörsutbildningen ånyoprövas.