prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Som binäring till joi-dbruk anses förvärvsverksamhet, som bedrivs i sammanhang med jordbruket och som avseratt utvinna en biförtjänst med utnyttjande av fastighetens alster ochnaturtillgångar, av vid jordbrul-;ct anställd arbetsl-;raft eller avdärför avsedda anliiggningar eller inventarier, t,ex, jakt, fiske, biskötsel, hemslöjd, utförande av körslor mot ersättning eller uthyrning avbyggnader eller inventarier. Såsom intäkt av jordbruk med binäringar räknas, förutom avkastningen och tillgodogörandet av vad som enligt ovan är att hänföra till denna verksamhet, äve i iiitä! :t genomavyttring av djur, andra varor Prop.1978/79:44 81 eller produliter eller av inasliner och andra inventarier, avsedda för s tadifvarande urul;, eller av tillgångar, som är li! ;-s tällda därmed vjd beräk.ning av värdeminsk.ningsavdrag. I de fall jordägare irito utger ersättning till arrendalor för dennes i-;ostnador för förbättring av byggnad ellermarl-;anlägg-ning, vartill äganderätten tilli;ommer jordägaren, iieskattas denne l samöand med arrendets upphörande för belopp, motsvarande det oljade värdet på grund av vad arrendatorn nedlagt och sjöilv bekostat. För att besk.attning sl-;all '. '.ömma i fråga skall förböi ttringen lia utförts jordägaien innehaft fastigheten, Erl.äggcrd.äremot jord.ä.garen ers.-ittru ng till arrendatorn, blir i stället denne besl-iattad för ersättningen. Om slutligen jord.igaren vid arrendets upphörande betalar ersättning till arrendatorn scm understiger vä.rde:: av tillg.lngarna s';a] 1 .iterstående del av värdet tas upp so.m sk.attepliktig intäkt av jord.igaren, Gottgörelse för utgift, som arbetsgivare uppburit från fien-sions- eller iiei-sonalstiftelse si:all upptas till beskatt.iing under f öru-ts.ä in.ni-ig att avdrag medgivits vid avs:ittningen. Denna regel överensst:\miiier med vad som g.ällcr för rörelse. Även reglerna avseonde sltuldposten "Avsatt till pensioner-" överensstära.ier ined rörclse:-eglcrna. InlvOmst av s::ogsbrul-; beskattas tillsammans nod övrig in;:omst av jordbruksfastigliet. Även om en jordbrul;sfastighet har stora sicogar, utgör dessa .Lnte en sär3l;ild förvärvskälla. Ett underskott vid det egentliga jordbru! :et k.vittas alltså automatisk.! mot ett överskvott vid skogsbruk.et. D.-rcmot !-;an jordbruk.sfastig-lie t inte ingå i förvärvskällan rörelse, Sliogsfastigheter som ägs av t, ex. rörelsedrivande företag sliall sålunda alltid utgöra en eller flora särslcilda förvärvsl:.ällor. Däremot kan en mindre rörelseliknande .'ei-! ;samlie t, som endast använder virke från s;:ogen, ingå i skogsbruket, Sl.ogslruk. .konutövas p.i egen eller arrenderad :.nark.. Om en person däremot iioper s!-;og oå rot och avver! ;ar den, utgör detta rörelse, li;;soir, om han överlåter avverk..iingsr.-it ten. Sk.ogsbrul.e t k.an alltsl i regel ej bedrivas på ammans marl-.. Ett undanta;-, är or.i .iigaren överlåter 6 1978/79. Prop.1978/79:44 82 fastigheten inen förbehåller sig avverlningsrätton, lilfsom orn lian avyttrar en sålunda förbehållen avverkningsr-ätt. Int,'ik;t av sl-.o; sliruk kan erhållas g,enom 1) avveri'.ning av virke, som denskattskyldige säljer eller använder föreget bruk, 2) försäljning eller bortgivande av avverkningsrätt,3) för-3ä! :ri.igsersättning eller skadestånd samt uttag frånskogsiion-to inl-O.usive ränta. Till intäktav annatslag räknas intäk-ter som inte äratt hänföra till de intäkter sorn nämnts och som infl.itit till fastig-lieten. Hit hör t.ex. allt som influtit på grund av nyttjande-rättsupplåtelser eller servitut, som åvilar fastigheten, dock; ej vissa eiig.Jnrsersä t tni ngar vid av nyttjanderätt ellerservi tutsr.ä 11 på obegr-iinsad tid, vill;a i ställetbeskattas som realisationsvinst. Likaledes sl;all vad som kominer en fastighetsiruiehavare till godo på gi-und a-vriitt att pi vis. ':t sätt utnyttja någon annan fastighet beskattas hos denne. Såsom ytterligare intäkter av Jordbruksfastighet slcall upptas utdelningarfr'ån aktiobolag eller ekonomis! ; förening i fori.i av rabatter eller pristillägg i förhållande till gjorda iniiöp resne',:tive försiiljningar,ora :;ostnaden för inltöpet varit avdragsgill eller köpesk.illingen sk.attepliktig, vissa ersätt- lingarpå grund av skadoförsäkring, vissersättning vid fastighetsregleringeller scrvitutsåtgärd, visst statligt avgångsvederlagsamt sjuk.penning och ersättning e-iligt lagen om. ersätt-iing .it smit tiiärare i vissa fall. För det fall att gällande schablonavdrag för egenavgifter (se ncU.ii) övcr. :.tigit summan av de definitiva avgifterna,skall skillnadsbeloppet tas upp som intäktvid ta.xer..ngen för det in';onst"ir som fö! jer ,) . det årschaSl .mavdragc t gjorts. Vidare s':all rest i tuera.le, av'-ortade elle-i-avskrivna egenavgifter tas upp som. Avdrag i förv;irvsi:iillanfår ske för alla omkostnader som är Prop.1978/79:44 83 att hänföra till driftkostnader, utförligtexemplifierade i anvisningarna till 22 §KL. Hit hör sålunda lönekostnader, arrendeavgifter, avgälder påfastigheten, räntor på lånat kapitalsom nedlag-tc i fastigheten eller använtsför dess drift, inköpskostnader fördjur och diverse annat som behövs för driften, reparations- och underhällskostnader, vissa försäkringskostnader, avskrivningar,m.m. Vid Jordbruk som tillämparbokföringsmässig inkomstberäkuiingmedges värdeminskningsavdrag vid följande objekt: 1) driftbyggnader, 2) maskiner och övriga Jordbruksinventarier, 3) markanläggningar, 4) naturtillgångar, såsomt.ex, grustag och sandåsar samt 5) fruktodlingar o,d. Byggnadsavskrivningsreglema är avsedda att tillämpas endastpå den del av anskaffningskostnadernasom utgör egentliga byggnadskostnader. Tillden del anskaffningskostnaderna utgörkostnader för jordbruksberoende inredning ochutrustning (byggnadsinventarier) skall kostnadema däremot gåin i av-skri-vningsunderlaget förinventarier. Till avskrivningsunderlaget förbyggnad kvarstår endast den egentliga byggnadsstommen.Utomhusledningar med blandad användning, dvs,som tjänar såväl en allmänna användningsom jordbruksdriften, får helt hänföras tillinventariegruppen om kostnaden förledningarna till minst tre fjärdedelar är hänförlig till jordbruksverksamheten. Vid omvända förhållandet, dvs. om kostnaden till minst tre fjärdedelar ärhänförlig till allmännafunktion, skall dock ledningarna i sin helhet hänföras till avskrivningsunderlaget för byggnad. I övrigafall skall kostnaden för yttre ledningar med blandad användning delas upp pä en byggnadsdel och en inventariedel. Kostnader för anslutningsavgifter eller anläggningsbidrag, varmed avses främst avgifter föranslutning av fastighet till eldistributionsnät eller till VA-eller fjärrvärmeanläggningsamt bidrag för uppförande av sädananläggning, får dras av genom värdeminskningsavdragefter samiia metod som gäller för byggnadsinventarier, under förutsättning attanslutningsrätten är knuten till fastighe- Prop,1978/79:44 84 ten och således intebara en överenskommelse av personlig art för fastighetsägareneller den som nyttjar fastigheten. Markanläggninguppdelas i likhet med vad som gäller för rörelse på tre grupper. Dessa anläggningar hänförs nämligen iavskrivningshänseende antingen till byggnad ellerinventarier, om funktionellt samband föreligger,eller till egentliga markanliiggningar. Markanläggning betraktas som byggnad i avskrivningshänseende näranläggningen liar ett sådant funktionellt sam.band m.ed byggnad att den kansägas vara nödvändig för byggnadens allmännaanvändning. Markanläggning som ärJordbruksberoende fär däremot i avskrivnings-hänseende hänföras tillinventarier (markinventarier). Som egentliga markanläggningar anses alla markanläggningar som äravsedda för jor-dbruksdriften men inte hardirekt sam.hö-righet med byggnad ellerinventarier. Täckdiken bildar en egen gi'upp,skild från andra egentliga markanläggningar. Kostnaden föranskaffande av driftbyggnad päJordbruksfastighet får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag.Av-skri-vning av byggnadsbeståndet får endast ske enligt plan. För tillfälligbyggnad får anskaffningskostnaden dras av detår byggnaden anskaffas. Somdriftbyggnader anses ekonomibyggnader och fördriften behövliga bostadsbyggnader. Sådana byggnader ärpersonalbostäder samt ägares eller brukares bostadsbyggnad i den mån derma byggnad inte representerar ett större värde än som behövsför jordbruk eller skogsbruk avmotsvarande storlek. Avskrivningarna beräknaspä byggnadens anskaffningskostnad,dvs. i första hand den faktiskabyggkostnaden. Till anskaffningskostnaden skall även hänföras kostnader för till- eller ombyggnad. Vid upphörande av arrende skall vidare det värde av byggnad som därvid kan utgöra inkomst av jordbruksfastighet för jordägarentas upp som anskaffningskostnad (se ovan). Vid fördärv genom köp eller därmed Jämförligt fångav byggnad tillsammans med marken skall anskaffningskostnaden fördelas enligt en proportioneringsregel pä så sätt att på Prop.1978/79:44 85 byggnaderna skall anses belc-pa så stor del av fastighetens anskaffningskostnad som det vid fastighetst-oxeringen ia.sl:-ställda byggnadsvärdet minskat med värdet på överbyggnad utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Det beräknad, värdet av byggnaderna skall jämkas om den del av anskaffningskostnaden som därvid får ansesbelöpa på andra tillgångar än dem som ingår i byggnadsvärdet mera avsevärt över- eller understiger värdet av dessa tillgångar. Vid benefikt förvärv av jordbruksfastighet skallöverlåtarens skat-temässiga restvärde anses som ingångsvärde, liarstämpelskatt pä grund av förvärv genom arv eller testamente beräknats på lägre belopp skall emellertid det beloppet anses utgöra anskaffningsvärde. De årliga värdeminskningsavdragen beräknas alltså enligtavskrivningsplan till viss procent av byggnadens anskaffningskostnad. Procentsatsen bestäms med hänsyn till deri tid byggnaden anses kunnautnyttjas. Särskild hänsyn skall tas i det fall byggnad uppförts avnyttjanderättshavare och jordägaren inte är skyldig att senare lösabyggnaden. O"; nyttjanderättshavaren uppför en byggnad vartill äganderätten tillfaller jordägaren gäller emellertid särskildaregler. har lämnat anvisning om tillämpligavskri-vningsprocent. I likhet med vad som gäller för investeringar i rörelse-byggnader får primäravdrag göras per ar -på alla nyinvesteringar i egentliga driftbyggnader i jordbruket, dvs. uå alla kostnader för ny-, till- eller ombyggnad av ekonomibyggnader och personalbostäder. Sådant avdrag medges alltså inte vid nyinvesteringar i ägares eller brukaresbostadsbyggnad. Om en personalbostad byter karaktär går rätten till primäravdragförlorad. Kostnader för reparation och underhåll av byggnad äravdragsgilla. Med sådana kostnader likställs kostnader för 1978/79:44 86 sädana ändringsarbeten som normalt kan påräknas inom ramen förden bedrivna verksamheten. Åtgärd som irmebären väsentlig ändring av ekonomibyggnad hänförs däremot till ny-, till- eller ombyggnad. Kostnader för sådana ändringsarlieton och för alla ändringsarbeten pä bostadsbyggnader är alltså inte avdragsgilla utan får i ställetskrivas av som en del av anskaffningskostnaden för byggnaden, Utrangeringsavdrag medges endast såvitt avser egentliga driftbyggnader på jordbruksfastighet. Sådant avdrag kan alltså inte erhållas förägares eller brukares bostadsbyggnad.Det kan korrana i fråga när ekonomibyggnad eller personalbostad utrangeras eller rivs. Avdrag får då ske för vad som återstår oavskrivet av anskaffningskostnaden för byggnaden i den män beloppet överstiger vad som. inflyter genomavyttring av byggnadsmaterial eller- dylikt vid utrangeringen eller ri-vningen.Där-emot skall kostnader för rivning av byggnad hänföras till kategorin markanläggningar-. Dylik kostnad skall alltså skrivas av enligt de regler som gällei-försådana anläggningar. Avdrag för värdeminskning av inventarier i jordbruk får ske enligt tre skilda avskrivningsmetoder, nämligen planenlig avskrivning, räkenskapsenlig avskrivning och restvärdeavskrivning. För rätt till räkenskapenlig avskrivning krävs bl.a. att den skattskyldige har s.k, dubbel bokföring med vinst- och förlustkonto. En och samma skattskyldig får inte tillämpa mer än en av dessa metoder för sina inventarier. Restvärdemetoden, som är ett nykonstruerat altemativ, utgör en förenkladform av räkenskapsenlig avskrivning. Denskiljer sig frän denna främst genom att den saknar kompletteringsregel,baserad pä lineär avskrivning, och genom att högstatillåtna avskrivning är av inventariemas skattemässiga restvärdevid beskattningsårets ingång, i förekommandefall ökat med anskaffningskostnaderna för inventarier som inköpts under beskattningsåret ochminskat med ersättning som utgör vederlag förinventarier som sålts Prop.1978/79:44 87 eller förloi-atsimde.-- '""i- "'- l;''år-et. Den iiögs-ie. ii]iåir'.- av5kri\T:irij-on - 2') pi ,-'." --:- galler oavsett när' L;naer-l-""--sknttningsårct tillgår:,;- ..ci; rinns vid besk.attniiigså r ets slut anskaffats. Om k;-- -Lningsåret omf.nttsr lä.ngr-e.= 11'-i-kortare tid än ett ar, s!e-;iLl däremot avskrivningsbelcnp--*- jäm.kas i notsvarande r:iå-., l,iksom vid räk.enskapenlig,-e--skrivning gäller dock attp.n:;kaffjiingskostnaden för- jn- ;-tarier, som' avyttrats eller gått fcirlorade samma år- so ,.-:.-sksffsts, into räknasin i. avskri-vnings'underlaget utan fsi i sin helhet dras av . Likaså får kostnadenfiii-Invsr.tarier som är underkastade snabb förslitning - s.k. treårsinventarier - dras av i sin helhet på en gång imder anskaffningsåret. Avdragsratten for mark,anliig,gningar pä Jordbr-uksfastighet gäller alla egentliga markrmläggningar.Som sådana anses andra marl-ianläggriingar påjordbniksfastighet än de som h;'- sädan direkt samhörighetPicd byggnad eller i.nventari or sti de i avskrivningshänseendc skaJl behandlas som byggTiad r'-s-pektiveinventarium. Vidare skall fråga vara om.anläggni n;--ar som är avsedda fördriften i förvärvskällan. Avskrivningen skall varaplonbunden. Avdraget skall jämkas om beskattningsåret omfattar längreeller än ett or. Avdragen får inte förskjutas.Kostnaderna skall ha bestritts av den skattsl-;yldige och avse anläggning som utförtsimdoT- tid h.an ägt fastigheten. Från denna princip gällerdock tv' undantag, nämligen dels sådan.i av arrendator nedlagda kostnader, som -enligt vad som s;igts ovan - skall beskattas hos Jordägaren, dels vid benefika övertaganden, I sistnä.-;! ;-da fall gäller-' att den nye; ägaren färöverta överlätai'ejisavskrivningsplan och åtnjuta de värdem.inskningsavdrag som överlåtaren inte'runnit tillgodogöra sig. Vid onerösa fäi-ij:"' överlätaren för det årfastigheten säljes eller byts avdrag på en gång för vad som återstår oavskrivet av den avskrivningsbara kostnaden för egentliga markanläggningar. Den nye ägaren fär då inte nugotavskri-vningsunderlag vid förvärvet. Utrangeringsavdrag medges i det fall helaverksamheten på fastigheten läggs ner utan att fastigheten avyttras. 1978/79:44 88 reparations- och underhållskostnadermedges avdrag o.medel-bart för helakostnaden. Däremot har självfallet er-sättningsavdraget,som tidigare kunnat erhållas för vissa markanläggningar,bortfallit. Kostnaden för rent tillfälliga markanläggningarfår dock dras av i sinhelht-t. Såvitt avser såvälavskrivnings'underlag som avskriviiings-takt skiljer man mellan täckdlk.ningsanläggningaroch övr:.-;.;. Förtäckdikningsanläggningar gälleratt hela Eurskaffningskostnaden förtäckdiken utgöj-avskrivningsunderlag och ärlig avskrivning skall ske avunderlaget. I avskri-vningsunderlaget ;;;;-;all även räknas in kostnader för täcktahuvudavlopp. Avslirjv-ningsreglerna förandra egentliga markanläggningar än t.äci;-dikningsanlaggriingarhar utfor-mats i enlighet med de regle. '-som gäller för- ] äggriingar i rörelse.Detta iimebijr att av Kostnaderna för dessa anläggningar får skrivas av imder 20 är, dvs. med J'em procent . Kostnader som arrendator haft för förbättring av byggnader eller markanläggning skall skrivas av enligt plan, om ägu- -derättentill vad som därigenom tillskapats tillfallitJordägaren. Som avskrivningsunderlag för byggnad förtasupp den del av ar-iskaffnirigskostnaden som utgör egentliga byggnadskostnader. Till den del anskaffningskostnaden utgör kostnader- för"byggnadsinveritarier- fär kostnadema däremot ingåi avskrivningsunderlaget för inventarier. Ar-rendat-;-!-får oavsett typ av byggnad nr-ligen göra avdr-ag med fem iJi-.-cent avavskrivningsunderlaget för dessa byggnader. :i(l:.yc får primäravskrivnirig ske inom avskrivningsplanen.Föf egentliga mark.aiiläggniiigar - oavsett om de avser täcKdik'in eller andra anläggningar - utgörhela anskaffningskostnaden avskrivningsunderlag. Även i detta fall fårarrendator-ij ärligen göra avdrag av avskri-vningsunderlaget.Såvitt avser täckdikningsanläggningarmedges dock ärlig avskrivning med tio procent.Upphör arrendeförhållandetinnari tillgångarna avskrivits i sin helhet får arrendatorn avdrag för oavskriven del av kostnadema. 1978/79:44 89 I de fall jor-dägar'eninte utger ersättning till arrendatorn för dennes kostnader för byggnad eller markanläggning, vartilläganderätten tillkommer Jordägaren, beskattas denne - som förut nämnts - i samband med arrendets upphörande förbelopp motsvarande det ökade värdet pågrund av vad arrendatorn nedlagt och självbekostat, om förbättringen utförts jordägaren innehaft fastigheten. Det belopp för vilket Jordägarenblir beskattad anses som Jor-d-ägarensanskaffningskostnad för tillgängama, Erläggerdäremot Jordägaren ersättningtill arrendatorn, och denne således blirbeskattad för ersättningen, anses derma ersättningsom jordägarens anskaffningskostnad för förbättringsarbetena. För arrendators kostnader för i byggnaderna ingfäende inventarier ävensom för andra inventarier, vartill äganderättenomedelbart tillfaller jordägaren, får arrendatorn - i likhet med vad som gäller beträffandehans egna inventarier - göra avdrag enligt ovan angivnainventarieavskrivningsregler. Jordägarenbeskattas inte vid arrendets upphörandeför den värdeökningarrendatorns förbättring av Inventariebeständetmedfört. Eetr'äffande avdrag för substansminslcning av naturtillgäng gäller enhetligar-egler i inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. Avdraget är så avpassat att anskaffningskostnaden blir- fullt avdragen under dentid tillgängen beräknas räcka.Anskaffningskostnaden skall berälcnasantingen till den del av anskaffningskostnaden för fastigheten, som belöper pä tillgången,eller till av tillgängens allmärma saluvär-dcvid ver-ksarniietens början. Dessa båda metoder förberäkning av anskaffningskostnaden får emellertid endast användas efter onerösafång. Den som genom benefikt fång förvärvat en naturtillgång får endast tillgodogöra sig de substansminskmingsavdrag som skulle hatillkommit föregående ägare, om denne fortfarande ägt fastigheten. Detta irmebär alltsåatt om föregående ägare börjat exploatera tillgången får även nye ägaren beräkna substansminsknings-avdrag pä grundval av föregående ägares beräknade anskaff- Prop, 1978/79:44 90 Har däremotföregående ägare inte exploaterat tillgången fården nye ägaren vid beräkning av anskaffningskostnaden välja mellan den del av föregående ägares anskaffningskostnad föl' hela fastigheten som kan anses belöpa på tillgången och .av tillgångens värdedå den börjar utnyttjas. Alla kostnader föranläggning av frukt- eller bärodlingar fårnumera antingen dras av direkt eller skrivas av enligt särskild avskrii/ningsplan odlingen beräknas vara ekonomiskt airväridbar. I likhet med vad som gäller beträffandemarkanläggningar tillkommer somhuvudprincip detta avdrag endast den som lagt ner dessa kostnader. Vid oneröst förvärv i samband med mark medges alltså nye ägaren inte något avdrag, ävenoiri viss del av köpeskillingen kan anses hänförlig tillodlingen. Däremot får den jordägare,som lagt ned kostnaden och valt att skriva av kostnaden enligt plan, vid sådan överlåtelse göraavdrag för oavskriven del av kostnadema för anläggningen.Samma är förhållandet om verksamlieten i förvärvskällan upphörutan samband med avyttring av fastigheten. Sker överlåtelse genom benefikt fång fär den nye ägaren fortsättaavskrivningen enligt planen. Motsvarande regler gäller i förvärvskällan rörelse. Hela varulagrets värdefår i princip nedskrivas med högst vid beskattningsårets utgång.I motsats till vad som gällt tidigare anses samtliga djur -alltså även stamdjur - som varulager. Värderingenav djur skall ske med ledning av värdenpå djur som fastställer. Beträffandedjur för vilket verket inte fastställer någotvärde, såsom i frågaom dyrbara avelsdjur, tas allmänna saluvärdet upp som värdeför djuret. Nedskrivning får sedan görasmed av värdeneller, i förekciimande fall, allmärma saluvärdet.Värdet av lagertillgång av annat slag ändjur får tas av det lägsta av anskaffningsvärdet eller återanskaffningsvärdet, i förekommandefall efter avdrag för inkurans. Avsättning till lagerregleringskonto kan ske vidsamtliga lagertillgångar. 1978/79:44 9: Vid skogsbruk fåravdrag ske för kostnader för skogens värdoch underhäll liksom för skogsavverkning. Avdrag får inte ske förnyplantering av skog men väl för äterplantering efterskogsavverkning. Har skog sålts elleravverkats utan samband med att marken försäljes färskogsägaren göra avdrag förminskningen av skogskapitalet genom antingen "värdemetoden" eller "virkesförrädsmetoden",Enligt vardemeto-den får avdrag ske med minskningen i detför ägaren gällande ingångsvärdet. Somhuvudregel gäller att med ingängsvär--de förstås det värde varmed växandeskog ingått i fastigheten vid den tidpunktdä ägaren förvärvat derma. Har haj-, köptfastigheten, fär man söka beräknahur stor del av köpeskillingen som belöper på skogen. Harnågon uppgift iiäroin ej lärrmatsi köpehandlingen eller anser man derm.aotillförlitlig, kan taxeringsvärdets uppdelning på växande skog och skogsmark geledning. Har skogen erhållits genom benefikt förvärv skall dessvärde anses vara det belopp efter"vilket stämpelplikten beräknats eller bort beräknas om stämpelplikt förelegat eller med andra ord taxeringsväi-det. Enligt virkesförrädsmetoden fär avdrag ske med så stor del av ingångsvärdet, som belöper på den för ägaren gällande minskningen av det ingående virkesförrådet. I övrigtgäller samma regler som vid värdemetoden. Ävenhär kan mari alltså få gä till ett tidigare fång än den aktuella ägarens förvärv. Ägaren harfritt val mellan dessa metoder. om en arrendator a-werkar skog,tillkonimer avdraget ägaren, då det rir hans skogskapital som förbrukas. Vid försäljning av jordbruksfastighet skall den del av vederlaget som inte utgör intäkt avjordbruk med binäringar eller skogsbrukrealisationsvinstbcskattas. Vederlag förväxande skog som a-vyttrastillsammans med marken beskattas uteslutande som realisationsvinst. 1978/79:44 92 Ackumiulerad inko;r!S-t. Enligt lagen (1451 :i'65) om ber-äkning av statlig inkomstskatt för ackumulei-ad inko.mst fär iril:omst av jordb'"uksi'astighet beräknas eniigt lagen i föij.inde fall: 1) vissa försäkrings-och skadeersättningar, 2) i.u sättr)ir'g videxpropriation eller anri,'in tv,'ings,f(i rs.iil.ining, 3) ''cgsngser-sättning for i arisnråk tagen rJ-;og vid upplåtel ;.e etc.av nytt j.ander-ätt eller ser-vi-tut, . 'i) intal;! vid avyttrirg av djur i sambandmed upphörande av djjrsköt;..'.-! ocii vid avyttring av maskiner- och andrainvL ritnrier', ävi.nisom av vare;- ocii produkter ijordbruksfastigheten, i samliand med uppiiörandeav jordbruksdrift samt 5) intäkt somuppko.Tirnit där-i|-,inom att avsättning till särskildainvesfri rigs fondnr för- förlorade inventarier och la-gertillgångai-äterJbrts tili beskattning undervissa omständigheter. Särskilt in-;esti;r-ingsavdi . 'ig vidlaxering till statlig inkomstskatt Enligt lagen ( Tiyö: 11Zk/) om :''i r. ';k.i 11 investeringsavdrag vid tsxering tiil :;tatlig rnKcmsi skatt medges skattskyldig, som dr'iver rörelse, jordbru:; ..-lie;- skogsbruk och sorn den '15oi-;tober- 1975 - anskaffar eller tillverkar ma;ä-;ii-er och undr-a .löda inventar-ier för stadigvarande- br.i!-- iver-i;sami. .-ter., > tt siirskilt in'vesteringsav-dr'.ar.