prop · G20317 · 1978-12-31 00:00:00 — medredogörelse för verksamheten inom ; Regeringenöverlämnar lill enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoilredogörelse för verksamheten inom . Skr.1978/79:17 2 StatsministerFälldin, statsråden , , , , , Åsling,Söder, , Krönmark, Burenslam , , , . Skrivelsetill med redogörelse fiir verksamheten inom Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande lorsamling regeringama atl lägga fram enrapport om verksamhel£;n i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser (skr.1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr.1973:161, skr. 1974:131, skr. 1975/76: 8, skr. 1975/76:141, skr. 1977/78:6). Enredogörelse för verksamheten inom under år 1977har utarbetats inom i samråd med övriga berördadepartement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende sombilaga. Jaghemställer atl regeringen till överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr1978/79:17 3 Det59:e ministerkommitlémötet skulle normall ha ägt rum kring månadsskiftetnovember-december 1976. Det sköts emellertid upp tUl ianslutning tiU att den nya europarådsbyggnaden ""skulle invigas . innan den officiella invigningenägde ram höUs det återkommande koUokviet mellan ministerkommittén ochmedlemmar ur den parlamentariska församlingen. Huvudtemat för denna diskussionvar uppföljningen av slutakten från konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK). Vidministerkommittémötet leddes delegation av utrikesminister . På svensk sida deltog även ständiga ombud hos ,ambassadör , kabinettssekreterare ,departementsrådet , riksdagsman , departementssekreterareStaffan saml biträdande ombudet hos ,departementssekreterare . Ordförandevid mötet var den grekiske utrikesministem . Deviktigaste punktema på dagordningen utgjordes av en genomgång av framstegeninom europeiskt samarbete, läget beträffande uppföljningen av ESK:s slutaktsamt utvecklingslinjer vid FN:s senaste generalförsamling. Vidare berördesdiplomatkonferensen om krigels lagar. budget samt proceduren försekretariatspersonalens löneförhandlingar. a)Utvecklingen av det europeiska samarbetet Diskussionenpå denna punkt inleddes av ordföranden i , Storbritanniensutrikesminister . Efter att ha lämnat en rapport om de niospolitiska samarbete, framhöll han värdet av som "oundgängligfaktor för samarbete i ". Del utgör, sade Crosland, ett forum förregelbundna och fruktbärande kontakter mellan EG-medlemmama och andravästeuropeiska demokratier, särskilt i fråga om politiska meningsutbyten påminister- och ambassadörsnivå. UtrikesministerKarin Söder talade i egenskap av ordförande i och uttrycktesin tillfredsställelse över att det inte längreskulle existera luUar på industrivaror mellan EG och EFTA. Vidare berörde hondet som planerades äga ram . I anslutning till EFFA-inläggetunderströk fra Söder, nu som svensk utrikesminister, del nödvändiga i atlEuropas högindustrialiserade länder soUdariskt samarbetar för att söka komma tUlrättamed de två sammanhängande problemen inflation och arbetslöshet "ellerriktigare uttryckt - hotet mot våra medborgares grundläggande rättighet tillarbete". Europarådetsgeneralsekreterare, , framhöU atl i ännu högregrad skulle kunna bidra till atl närma medlemsstatema tUl varandra omregeringarna fortsatte att utnyttja denna organisations möjligheter. Skr 1978/79:17 4 Ministrarna konstaterade med tillfredsställelse att detsamarbete mellan de europeiska demokratiema, som bygger på verklig solidaritetoch som har omsorgen om mänskliga rättigheter som en ytterst viktigbeståndsdel, fortsätter atl utvecklas på ett hoppingivande sätt. b) Uppfödningen av ESK:s slutakt Efter inledningsanföranden av ministerkommitténsordförande saml ordföranden i utbytte ministrarna åsikterangående uppföljningen av ESK:s slutakt. Inom ramen för en bedömning av utveckUngensedan deras senaste möte noterade de alt slutakten i vissa avseendenicke hade följts upp i tiUfredsställande utsträckning. Kommittén underströk ånyo alt alla delar av ESK:s slutakthar lika vikt och framhöll att graden av dess förverkligande skulle blihuvudämnet för diskussionema vid uppföljningsmötet i och utgöra ettprov på viljan i de berörda ländema att åstadkomma en verklig avspänning. Ministramabetonade behovet att intensifiera åsiktsutbytet mellan regeringama iEuroparådels medlemsstater och kora överens om atl fortsätta diskussionernavid sitt följande möte. utrikesminister, , som föreslagit denna dagordningspunkt, öppnade diskussionen kring (den 31:a) och framhöU all det -med den breda,grundläggande intresse- och värdegemenskapen mellan de europeiska demokratiemasom bakgi-und - var viktigt för medlemsstater atl dryfta arbetet idelta världsomfattande politiska foram. Efter en genomgång av urskiljbara utvecklingslinjer i NewYork beslöt ministrama att fortsätta åsiktsutbytet mellan sina regeringarangående sådana punkter på FN:s dagordning som är av särskUt intresse förEuropas demokratiska länder. De uppdrog ål sina ställföreträdare att inför den 32:ageneralförsamlingen ta upp lämpliga frågor - mänskliga rättigheter, allmänjuridiskaspörsmål etc. tUl gemensam behandling med bistånd av experter från hemmaadministrationema. d) Övriga frågor Den schweiziske utrikesministern och tillika ordförandenvid diplomatkonferensen om krigets lagar, (jraber, informerade om hurlångt arbetet fortskridit inför konferensens flärde och sista session. Han badsina koUeger atl utnyttja sitt inflytande för att säkra ett positivt konferensresul-lat. utrikesminister, , uttaladebetänkligheter inför växande budget. Efter en kort diskussionenades ministrarna om att instruera organisationens budgetkommitté att föreslålämpliga åtgärder för att begränsa administrativa kostnader. Den hoUändska delegationen föreslog slutiigen genom sin t.fdelegationschef, statssekreterare , att ställföreträdama skulleöverväga förbättringar i proceduren för sekretariatspersonalenslöneförhandlingar efiersom den f. n. föreföU otillfredsställande och t. o. m.hade resulterat i strejker eller hot om sådana. Skr1978/79:17 5 Detföljande minislermötel ägde ram efter det 59:e, den 27 april1977, i . Utöver delegationschefen, utrikesminister ,bestod den svenska delegationen av ständiga ombud hos ,ambassadör , kabinettssekreterare ,departementssekreterare samt biträdande ombudet hosEuroparådet, departementssekreterare . Irlandsutrikesminister, , fungerade som mötesordförande. Föratomden ständigt återkommande dagordningspunklen "utveckUngen av deteuropeiska samarbetet" ägnades mötet huvudsakligen åt uppföljningen av ESK:sslutakt. Bland övriga frågor som diskuterades kan nämnas , migrerandearbetare samt problem som sammanhänger med illegal handel och distribution avnarkotika. a)Utvecldingen av det europeiska samarbetet Ävenvid detta ministerkommittémöte avgav utrikesminister en rapport på EFTA-ländemasvägnar. I anslutning härtill underströk hon hur nödvändigt interaationeUtsamarbete är för att komma tiUrätta med de osedvanligt långvariga ochkomplicerade ekonomiska problemen. Honbeskrev också den syn på diskussionema i om politiska frågor av gemensamt intresse, särskilt ESK ochFN: "Utbytet av åsikter och erfarenheter är värdefullt. Vi får själva ettbättre underlag för våra överväganden och vi kan föra fram våra egna synpunkteroch åsikter. Det är självklart att debattema aldrig kan ha till mål attutarbeta for medlemsstaterna gemensamma ståndpunkter". b) Uppföljningenav konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) Denbrittiske statssekreteraren inledde såsom representant för EG:sministerråd diskussionen med en bedömning av den aktueUa situationen inför detförestående uppföljningsmötet i . Utrikesminister informerade om atlSverige avsåg föreslå aktivering av arbetet på de s. k. förtroendeskapande åtgärdema,dvs. föranmälningar av manövrer, inbjudningar till observatörer att delta i demetc. Ministramavar eniga i bedömningen att Belgrad-mötet skulle ses som en första station iuppföljningsarbetet efter . De framhöll vidare attavspänningsprocessen inte borde störas men under-sttök också att man av hänsyn lillslutaktens integritet måste kräva en noggrann genomgång i av hur deolika staterna uppfyUt dokumentets samtliga delar. Kommitténkom avslutningsvis överens om att fortsätta diskussionen mellan europarådsslalernaföre, under och efter Belgrad-mötet. Detförsta diskussionsämnet under övriga frågor vax situationen i Spanien.Kommitténs ordförande lämnade en rapport från sitt genomfördaofficiella besök i . Ministrarna hälsade utvecklingen mot demokrati iSpanien med tillfredsställelse och sade sig se fram mot det tiUfälle då landetkunde inta sin plats i . Skr 1978/79:17 6 Påförslag av berördes däirefter läget beträffande arbetet på den europeiskakonventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. , ,m.fl. utvandringsländer pläderade med starkt stöd av för attarbetet skyndsamt skulle slutföras och konventionen öppnas för undertecknande.1 detta sammanhang kunde utrikesminister meddela atl beslutatbli medlem i fond för bosättning och regional utveckling. Dennorska delegationen underströk i ett inlägg behovet av gemensamma åtgärder pådet intemationella planet för att komma tillrätta med problem som sammanhängermed illegal handel och distribution av narkotika. Dettredje ministerkommittémötet - det 61 :a sedan Europarådetgrundades - hölls i under ordförandeskap avItaliens utrikesminister . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister och bestod i övrigt av ständiga ombud hosEuroparådet, ambassadör , chefen för utrikesdepartementetspolitiska avdelning, ambassadör , departementssekreterare biträdande ombudet hos , departementssekreterju-e . Det traditioneUtförekommande diskussionsämnet "utvecklingen av det europeiskasamarbetet" kompletterades av ytterligare tre huvudpunkter på dagordningen,nämligen i , FN samt . Mötetinleddes emellertid med att kommittén hälsade välkommen somEuroparådets tjugonde medlemsstat. a)inträde i Procedurenför inträde i hade påskyndats tidigare . Medutgångspunkt från en vädjan om att skulle beredas plats iorganisationen från samtliga partier i det spanskaparlamentet, cortes, beslöt att inteinvänta den begäran om yttrande, som ministerkommittén enligt dess resolution(51)30 brakar rikta till församlingen beträffande nya medlemsstater. I deluttalande som församlingen antog hette det istället att den"rekommenderade ministerkommittén att utan dröjsmål inbjuda attbli medlem av ". Ministerkommitténaccepterade enhäUigt detta förfarande när den sammanträdde på ställföreträdamivåden och uppdrog åt generalsekreteraren atl framföra inbjudantill den spanska regeringen atl bli medlem i . Kortföre minislerkommittémötets början deponerade utrikesminister anslutningsinstramenl hos generalsekreterare ochundertecknade den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter samt tUläggsprotokoUen3 och 5. b)Utvecklingen av det europeiska samarlietet Ministerkommitténtog del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och . 1diskussionen deltog även ordförande, . Ministrarnauttalade sin tillfredsstäUelse över Skr 1978/79:17 ' detfaktum att EG som organisation anslutitsig tUl en Europarådskonvenlion. Motbakgrund av invandrarfrågornas växande belydelse i föreslogutrikesminister alt en konferens med Europarådsstalemas in-vandrarministrarskulle sammankallas. Iett belgiskt inlägg föreslogs ytterligare aktivitet från sidabeträffande mänskliga rättigheter och tortyr i världen liksom det ökande våldeti . Kommittén uppdrog åt ställföreträdarna all nännare studera dessafrågor. Ministrarnagick igenom del aktuella läget vid och konstaterade att detvar viktigt atl få lill stånd ytterligare uppföljningsmöten efter . Idiskussionen om aktuella FN-frågor utvecklade de tankar som liggerbakom det svenska engagemanget kring problemen i södra och vädjade om Europarådsstalemasstöd för det svenska initiativet om stopp för nyinvesteringar i . Enkort diskussion angående den intressemarkering som regeringgjort om medlemskap i ledde till all ministrarna dels med tillfredsstäUelsenoterade del visade intresset, dels uppdrog åt ställföreträdarna att vidarestudera frågan i positiv anda. Ministerkommitténhar i princip delegerat sin beslutanderätt till ställföreträdarkommittén. Medlemsregeringamarepresenteras här av sina ständiga ombud hos . harposten som ständigt ombud för innehafts av ambassadör . Ställföreträdarkommillénantog ell mölesprogram, som innebär att medlemsstaterna vid vissasessioner företräds av de biträdande ständiga ombuden. Vid dessa möten hardepartementssekreterare varit svensk delegat. Under1977 höU ställföreträdarkommittén på båda nivåerna sammanlagt 17 möten om tvåtill . Vid somliga av sessionerna biträddes de ständiga ombuden avexperter från huvudslädema. Så var fallet när kommittén diskuterade frågorrörande ESK, FN och migrerande arbetare. Administrativafrågor a) budget Europarådetsbudget för uppgick liU cirka 134.700.000 FF. andel härav,3,, var 5.116.770 FF. totala bidrag lill för1977 var 5.814.000 FF. Denna summa inkluderade bl. a. bidrag till budgeten förden europeiska farmakopén samt för amortering på byggnadslånet för den nyaEuroparådsbyggnaden. Skr 1978/79:17 8 dragtill Europeiska ungdomsfonden om 146.125 FF. TiU fond förbosättning och regional utveckling eriades såsom den första avfyra årliga kapitalteckningar och 17.366 FF i administrativa kostnader. Idecember 1977 fastställdes budget till 157.098.350 FF.Sveriges andel, som i och med inträde i organisationen räknades omtill , är 5.318.000 FF. totala bidrag blirungefär 6.646.000 FF. Dessutom skaU erlägga 158.000 FF lillungdomsfonden och plus c:a 32.000 FF till fonden förbosättning och regional utveckling. b)Omorganisationen av kommittéstruktur och arbetsformer Denöversyn av struktur och arbetsformer som inleddes år 1975resulterade i dels en första medelfristig verksamhetsplandels en ny kommiltéstruktur. Som framgick av redogörelsen för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté (skr. 1977/78: 6) skall i fortsättningenendast fem typer av kommittéer förekomma: huvudkommittéer, särskildaexpertkommittéer, expertkommittéer, reducerade expertkommittéer samtarbetsgrupper. Arbetetpå atl genomföra omstraktureringen har pågått . Ställföreträdarkommitténhar fattat beslut om att ersätta tidigare expertkommittéer med huvudkommittéerpå de flesta av verksamhetsplanens åtta sektorer. För översiktlighetens skullskall dessa anges nedan med såväl svensk som engelsk beteckning samt denfranska bokstavsförkortning som genomgående används av sekretariatet: Huvudkommitténför mänskliga rättigheter - () Huvudkommitténför sociala frågor - () Huvudkommitténför social trygghet - () Särskilderepresentantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgivande kommitté(fungerar i realiteten som en huvudkommitté) Special Represenlalive's AdvisoryCommittee (CAHRS) Utbildning,kultur och sport Rådetför kultursamarbete (kulturstyrelsen) - () Kommitténför utveckling av sport - () Europeiskahälsovårdskommillén - () Skr1978/79:17 9 Europeiskanaturvårds- och naturresurskommittén () Huvudkommitténför regional planering och byggnadsvård - the Architectural Herilage (CDAT) Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor - () för juridiskt samarbete - () för broilslighetsfrågor - () Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Arbetetinom denna sektor har bedrivits i för mänskliga rättighetersamt i tre expertkommittéer. 1huvudkommittén fortsatte tidigare inledda diskussioner bl. a. om förbättringari rättshjälpssystemet vid förfarande inför kommissionen och domstolen förmänskliga rättigheter, om röstproceduren i vidgranskningen av rapporter från kommissionen saml om konventionsutkasten rörandeutiändska korrespondenters ställning respektive bestraffning av mened m. m. införden europeiska kommissionen, domstolen och ministerkommittén. I fråga omenskilds ställning vid den europeiska domstolen beslöt kommittén all nännarestudera en av domstolen framförd åsikt att enskild sökande bör ha rätt attunder vissa omständigheter hänskjuta mål till domstolen. Huvudkommitténuppmärksammade också den verksamhei beträffande mänskliga rättigheter som pågårinom EG och fann del angeläget atl utvecklingen där ej leder tUl ett systemsom minskar Europarådsinslilulio-nernas belydelse. Det konstaterades atl någramöjligheter f.n. ej förelåg tUl direkt samarbete mellan och EG pådelta område. Huvudkommitténtog vidare kännedom om planer på att anordna ett kol-lokvium rörande mänskligarättigheter i eller . som har i uppdrag all bl. a. studera frågan om överklagandetill den europeiska domstolen av beslut av kommissionen för mänskligarättigheter innebärande avvisning av ansökningar avrådde från atl införa en sådanmöjlighel till överklagande. Vidare väcktes inom kommittén frågan omomprövning av beslul som fattats av kommissionen med liten majoritet. Kommitténansåg det inte önskvärt att ge domstolen behörighet all lämna förhandsutiålandenpå begäran av kommissionen. Även tanken på dylik behörighet med avseende på måloch ärenden, som behandlas av nationella domstolar, vann föga anslutning inomkommittén. har fortsalt sin genomgång av och jämförelse meUan deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter och Skr 1978/79:17 10 Kommittén rekommenderade att den europeiska konventionenkompletteras med vissa rättigheter, vilka bör innefattas i ett protokoll tillkonventionen. Förslag till sådant protokoU skall utarbetas. , som behandlar frågor om information och undervisningrörande mänskliga rättigheter, antog ett antal förslag. Dessa avser bland annatutarbetande av en för allmänheten avsedd broschyr om den europeiskakonventionen samt inrättande av stipendier för studier och forskning rörandemänskliga rättigheter och av ett europeiskt pris för mänskliga rättigheter. Detre expertkommittéerna fortsätter sin verksamhei . 2.Sociala och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet Konventioner somöppnats för undertecknande eller trätt i kraft. Denkonvention om migrerande arbetstagares sociala trygghet (nr 78), som utarbetatsinom Europarådels ram och öppnats för undertecknande 1972, trädde i kraft den 1mars 1977 sedan tre stater - , och - ratificeratden. Konventionen, som är en motsvarighet till EG:s förordning om social tirygghetför migrerande arbetstagare och i sina huvuddrag bygger på denna, innebär ettförsök all på multilateral grand lösa de samordningsproblem som uppstår isynnerhet på pensionsområdet när en person har arbetat också i andra länder änhemlandet. Konventionen innehåUer bestämmelser för alla grenar av den sociala tryggheten,men förutsätter i åtskUliga hänseenden en utfyllande reglering genom bilateralakonventioner. TUl Iconventionen ansluter en överenskommelse med tiUämpningsbestämmelser.Nordiska socialkonventions-utskoltel har i uppdrag att utreda de nordiskaländernas möjligheter atl ansluta sig tiU konventionen. Huvudkommitténför social trygghet överlämnade till ministerkommittén en studieöver de ekonomiska konsekvenser för socialförsäkringssystemet som dedemografiska förändringama i medlemsländerna innebär, särskilt det faktum allandelen äldre ökat. I studien ställs dessa förändringar också i relation tUl desänkningar av den allmänna pensionsåldern som genomförs i olikaländer. har beslutat ställa studien till medlemsländemasregeringars förfogande. EnsärskUt tUlsalt expertkommitté under huvudkommittén, förstärkt med ledamöterutsedda av huvudkommittén för sociala frågor, arbetade med att utforma förslagtill ett eurofiarådsinstrumenl avseende frågor i samband med arbetslöshet. Uppgifien,som tillkommit mot bakgrunden av de senaste årens kraftigt tilltagandearbetslöshet, går ul på att tUlskapa nya minimistandardnormer för ersättningvid arbetslöshet. Man vill emellertid fastslå att det inte är tillfyUestatt betala ul ersättning tiU arbetslösa. Det fordras också insatser för dearbetslösa i form av arbetsförmedling, yrkesulbUdning, rehabilitering etc.Sverige har som bekant kommit långt på detta område, och de svenskaerfarenheterna uppmärksammas i kommittéarbetet. annan expertkommitté fortsatte studiema av möjligheter alt åstadkomma ensnabbare handläggning av pensionsärenden som berör flera län- Skr1978/79:17 H En tredje expertkommitté ai-betade med förslag tiU förenklingar iförfarandet när en person som tillfälligt vistas i ett annat land än sill egelblir sjuk och behöver vård. På initiativ av huvudkommittén för utveckling avsport tog huvudkommittén för social trygghet vidare upp frågan omsocialförsäkringsskyddet för idrottsmän såväl amatörer som professionella -där situationen skiljer sig väsentiigt meUan olika länder. Påförslag av har ministerkommittén beslutat all en socialförsäk-ringsminrsterkonferensskall håUas i . för social trygghethar fått i uppdrag att förbereda konferensen. Dess lemala kommer att bli delskostnadsutveckling och förmåner vid sjukdom, dels finansieringen avsocialförsäkringen i stort. Liksomlidigare år deltog huvudkommittén i den årliga granskningen av rapporterrörande tillämpningen av den europeiska socialförsäkringsbal-ken jämteprotokoll, tUl vUka instrument bl. a. är anslutet Gfr prop. 1965:115).På grundval av förslag från kommittén antar ministerkommittén årligenresolutioner om de anslutna ländernas iakttagande av balkens bestämmelser.Årets granskning gav upphov lill erinringar i olika detaljfrågor mot någraländer. Mot tillämpning av instrumenten riktades såsom lidigare åringen anmärkning. Arbetet på en revision av balken fortsätter inom kommittén. Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog en resolution (77) 1 om kvinnors sysselsättning. 1resolutionen rekommenderas medlemsstaternas regeringar atl vidta en radåtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor och stärka deras ställninginom arbetslivels område. Åtgärderna avser utbUdning, förbättringar i fråga omtillträde lill arbele och i fråga om arbetsförhållanden saml lika lön. Den innehåUerockså rekommendationer om ål-gärder avsedda att göra det möjligt för föräldraratt förena yrkesverksamhet med familjeansvar. Huvudkommitténför sociala frågor har beslutat begära hos ministerkommittén att enexpertgrupp skall tillsättas för att studera problem som uppkommit för äldrearbetstagare till följd av ekonomiska och teknologiska förändringar. Kommitténhar också genomfört sin första granskning av tUlämpningen av den europeiska aupair-överenskommelsen hos de tre första avtalsslutande partema. harinte tillträtt överenskommelsen. c) Socialomvårdnad m. m. Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog 1977 tre resolutioner med anknytning tUl social omvårdnad: (77)33 rörande placering av bam (77)34 om förberedelse för pensionering (77)37 om social hemhjälp Viktigarefrågor i kommittéarbetet Vid vårens sammanträde med huvudkommittén för socialafrågor, vilkel Skr 1978/79:17 12 påden grekiska regeringens inbjudan ägde ram i Äten, diskuterades bl. a. förslagentiU de ovan nämnda resolutionema rörande placering av bam och förberedelse forpensionering. Vidhöstsammanlrädet antog kommittén för sin del resolutionen om social hemhjälp.Resolutionen speglar ganska väl en modera syn på hemhjälpen och har gettsocialstyrelsen impulsen att samla intresserade personer och organisationertill ett möte för att diskutera den svenska hemhjälpsorganisationen motbakgrand av resolutionen. Ettförslag till resolution om barnmisshandel behandlades preliminärt av kommittén.Det kommer att tas upp på nytt när motsvarande kommittéer för juridiska frågoroch hälsovårdsfrågor lämnat sina synpunkter. Kommitténbeslöt vidare atl tiUkalla en kvalificerad konsult för att göra en analys avvilka sociala problem som på kommer att fä ges prioritet i . Kommitténhar också diskuterat stipendiefrågor och läget beträffanderatifikation av den europeiska sociala stadgan. Denfemtonde europeiska familjeministerkonferensen ägde rum i den 7-9september. Från svensk sida deltog statsrådet . Konventionersom öppnats för undertecknande