prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Akluella projekl vidflyglrafikledningsskolan i är bl. a. simulering av flygvägar ocharbetsmetoder i ett yliäckande kontrollsystem samt modell förbränslebesparande trafikledningsprocedurer. För / 80 planerasför nu nämnda ändamål anskaffning av ell autonomt mikroda- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 229 torsysiem samt grafiska bildskärmar förpilotpositioner. Investeringsuigiften för budgetåret beräknas lill ca 440000kr. Föranskaffning av fordon, maskiner och utrustning beräknas drygt 17 milj. ki. för budgetaret1979/80, Nästan hälften avser snöröjnings-och fältmaleriel. Nya brandbilar avsesanskaffas lill brand- ochräddningsljänslen på och . De ersalla fordonen kommer altföras över till brand- och räddningsskolan. Nya snöslungor och/elleriraklorer avses anskaffas lill , , , /,, Arianda, LandveUer, och Siurup.Ersältningsanskaffningen, som faller på /80, uppgår lill ca 7,6milj. För terminaltjänstenbehövs bl. a. vatlenbilar, flygplanvärmare, avis-ningsbilar och bandiasiare.Vidare planeras nyanskaffning av utrustning för embarkering och debarkering avhandikappade resenärer. Utgiften under /80 beräknas till ca 3,4 milj. kr. Enligl vad som lidigareanmälis ersätts befintlig VHF-utruslning successivt med UHF-ulrustning,eftersom det är frekvensbrist på VHF-bandet. Genom uibyiet möjliggörs dessulominiegralion med andra iniernradiosy-slem. Anskaffningen avser posten Övrigaflygplatser. Ulgiften under /80 beräknas till ca 3,5 milj. kr. Befintligadresseringsmaskin vid cenlralförvallningens tryckeri bullrar krafligl ochinnebär dessutom olycksrisker. Den bör därför bytas ul. Ulgiften underbudgeiårel 1979/80 beräknas till ca . Under posten vissa byggnadererfordras ca 4,6 milj. kr. för /80. Av beloppel avser ca 1,7milj. De sarnmanlagdautgifterna för här redovisade arbeten uppgår lill 128,5 milj. kr. Härav avser49,5 milj. kr. sådana objekl för vilka kommunala finansieringsbidrag skallutgå. De kommunala bidragen beräknas uppgå till 18,6 milj. kr. utgörande 37,5%av invesleringsutgifterna med finansieringsdel. Återstoden(128,518,6) avrundat 109,9 milj. kr. faller på staten. Arbelsmarknadssiyrelsenhar avgett det yttrande över bl. a. luftfartsverkets anslagsframslällning somredovisas under rubriken (s. 59). () anserall stationsbyggnaden på Skellefleå flygplals bör kompletteras. pekar ävenpå behovet av en ILS-anläggning för bana 16 på /flygplatssamt på behovet av all navigeringsmöjligheterna i Sundsvallsflyginformationsregion förbättras genom atl en VOR/DME (allriklad radiofyr)installeras vid . Behov av ramptjänstbyggnader på vissaflygplatser understryks också av . 1978/79:100 Bilaga 9 230 Scandinavian AirlinesSyslem (SAS) anser all lufifartsverkels förslag till ombyggnad avslationsbyggnaden på flygplals är oiillräckligl, SAS föruisäller vidareall VASlS-anläggningarna (system för visuell glidbaneindikering) på Arlandaförbättras senasi under /81. investeringarsyftar lill att med tillvaralagandeav den lekniska uivecklingen skapa föruisältningar för all flygirafiken skallkunna bedrivas med säkerhei, regularilel och effektivitet som en godarbetsmiljö skapas för verkels anställda samt för övrig personal på flygplatserna. Under de senasie åren har investeringarna iArlanda, och flygplatser samt flygledarskolan i verkets investeringar myckel kraftigt. Som följd av en slarktrafiktill växt och övergång till ny flygmateriel - jetflygplan - har delvidare varii nödvändigt att successivt rusla upp de mindre flygplatserna.Jelflygplanen släller således högre krav än vad propellerplanen gör på såvälhjälpmedel för landning som på landningsbanorna - deras längd och kondition(bärighet, frihet från snö, is och slask, s. k. svarta banor, m. ).Investeringarna i flygtrafikledningssystemel grundas pä beslut år1973 (prop. 1973:27, : 12, rskr 1973: 160) alt ell yliäckandenygkonirollsystem skall införas i landei. De civila och militära Irafikledningsorganisalionerna har enligtsamma riksdagsbeslut fr. o. m. den sammanförts i en gemensamorganisalion. Som etl led i en allmän effektivisering av flyg-vädertjänstenkommer etl antal åtgärder av huvudsakligen ralionalise-ringskaraklär au vidtas(prop. 1977/78: 5, /78: 5, rskr 1977/78: 16). Beslut (prop. 1977/78:88,/78: 15, rskr 1977/78: 148) har faUats om inrättande av en cenlralmyndighet - - för utredning av allvarligare civila och militära påbörjade sin verksamhet . beslölriksdagen i enlighel med regeringens förslag om flygplalsfrågan iStockholmsregionen, m.m., (prop 1977/78:29,/ 78:9, rskr 1977/78: 101) atl staten skall ta upp överläggningar medStockholms kommun och landstingskommun för alt i detaljklarlägga förutsättningarna för fortsatt linjetrafik på . Inom ramen för de enligtriksdagsbeslutet pågående överläggningarna har luftfartsverket ansökt om tillslånd lill drifl av Brommaflygplats för huvudsakligen inrikes linjefart och för allmänflyg, varvidförutsätts atl flygbullernivån kring successivt kommer all sänkas genomförändringar i flygplansflottans sam-mansätlning och användning. Enligl uppgiftkan koncessionsnämndens beslul i ärendet förväntas /. Därefterkan flygplalsfrågan i slulligi avgöras. 1978/79:100 Bilaga 9 231 Genom prövningen ikoncessionsnämnden kan en allsidigprövning ske av den från trafiksynpunkt så väsentliga frågan om flygplatserna iStockholmsregionen. Prövningsförfarandet innebär all miljöaspekterna ges slortyngd. Samiidigt pågår etl omfattande planerings-och projekteringsarbete förbåde och som framlida inri-kesflygplatser. Detla gör det möjligtall snabbi efter miljöskyddsprövningen fä igång de ylieriigare arbeten som dåkommer atl krävas. Full hand-lingsfrihel avseende båda alternaliven finnssåledes. Regeringen har tillkallaten kommillé - luftlransporlutredningen - med uppdrag all se över vissa frågorbelräffande luftfartens roll i en samordnad trafikpolitik. är att med utgångspunkt i en översiktlig analys av det inrikesflyglinjenätei föreslå en lämplig flygplals-slruktur som i första handtillgodoser kraven på tillfredsställande inlerregionala flyglransporler.Kommittén skall också se över bl. a. frågan om huvudmannaskapet förflygplatserna och finansieringsfördelningen mellan stal och kommun. Enligl beslulår 1967 (prop. 1967:57, SU 1967:107, rskr 1967:267) skall kommunerna i fråga ominvesieringar i primärflygplalser svara för markkostnaderna och 37,avkostnaderna för anläggningar och byggnader. Del kapital som kommunerna efterden investerat i primärflygplalserna skall amorteras och förräntasav lufifartsverkel enligt samma villkor som gäller för statens investeringar.Dessa regler bör gälla till dess beslut har fattats med anledning avlufttransportutredningens förslag. Regeringen har vidaretillsall en ulredning om rekrytering och utbildning av piloter till den civila luftfarten. Uiredningen skallöverväga i vilka former civilflygets behov av piloter skall tillgodoses. 1977/78: 100(bil. 9 sid. 246) angavs investeringsramen för luftfartsverket för budgetåret1978/79 lill 138,1 milj. kr.Investeringsramen har senare höjts till 138,4 milj. kr. av sysselsältningsskäl.Luftfartsverket beräknar nu all medelsförbrukningen kommer all uppgå till 158,3milj. Den ökade medelsförbrukningen beror huvudsakligen på förskjutningar iutbetalningarna mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. För /80räknar luftfartsverket i sin anslagsframslällning med en lolalinvesleringsomslulning om 128,5 milj. kr. Efter avdrag för kommunernas andel avkostnaderna uppgår slalens del av det lolala investeringsbeloppet till 109,9milj. Härav avser ca 72 milj. kr. påbörjade objekl medan ca 38 milj. kr.avser icke påbörjade objekt. Investeringarna inriktas på utbyte av förslitnaoch föråldrade anläggningar och omodern utrustning. Av icke påbörjade objektavser således ersättningsinvesteringar. Som framgår avinvesteringsplanen för kommunikaiionsverken har jag ansett mig böra förorda eninvesteringsram av 107,6 milj. kr. Detta motsvarar den statliga andelen av entotal investeringsvolym av 126 milj. kr. 1978/79:100 Bilaga 9 232 Innan avial iräffals ombidrag till de objekl som kan rymmas inom den angivna ramen kan någon exaklfördelning mellan flygplatser och andra objektgrupper av det tillgängligamedelsulrymmel inte göras. Av följande sammanslällning framgår hur de lolalainvesteringarna i stort beräknas komma all fördela sig under budgetåret1979/80. Sammanställningen visar också utfallet för /78 samt deni prop. 1977/78: IOO och den nu beräknade medelsförbrukningen för innevarande budgetår. 1977/78: Fordon, maskiner, ut- '158,3 ' Preliminärt belopp. För vissa avslutandearbelen på nya stationsområde och på flygplatsberäknar jag för budgeiårel 1979/80 7,4 milj. kr., varav 4,6 milj. kr. Den snabbairafiktillväxten och utvecklingen av flygmaterielen - bl. a. Linjeflyg AB:sövergång lill jetirafik - släller krav på en fortlöpande uppruslning avflygplatserna. Flygets belydelse i del totala transportsystemet och församhällsutvecklingen i slorl har successivi ökal som följd av den högatransporleffektiviielen på framför allt längre sträckor. Betingelser för enfortsatt gynnsam utveckling bör skapas. För objekthuvudgruppen Övriga flygplatserhar jag därför beräknat medel för viss komplettering av byggnader,landningsbanor, uppställningsplatser och säkerhetsanordningar. Jag har sålundaberäknai medel för bl.a. utbyte av (inslrumenl-landningssystem) på vissaflygplatser. Med anledning avriksdagens beslut (prop. 1975: 75, FöU 1975: 14, rskr 1975: 172) att Kalmarflygflottilj (F 12) skall läggas ned uppdrog regeringen åtluftfartsverket atl i samråd med chefen för flygvapnet 3ch kommun vidtabehövliga övergångsåtgärder för bedrivande av :ivil flygtrafik på Kalmarflygplats intill beslut fattats medanledning av orslag av luftlransporlutredningen. 1 sammanhanget vill jag ocksånämna Prop.1978/79:100 Bilaga 9 233 atl luftfartsverket senare kommer atl redovisaunderlag för beslut löiande flygplalsfrågan i . För invesieringar inom objeklhuvudgruppen Teleoch meieouiruslning, en-roule, beräknar jag, efter samråd med chefen förförsvarsdepartemeniel, 54,1 milj. kr. Den angivna ramen medger planenligersäilning och erforderlig nyanskaffning av sådan uirusining. Bl.a. kommer ellanlal radiofyrar all ersällas, kompletleras eller flyllas, Invesleringsramenmedger också atl en ny teleceniral, som leder lill ralionalisering av förmedlingenav flygirafikljänslens leleprinlermeddelanden, kan planeras. För ersällnings- och nyanskaffningar av fordon,maskiner och uirusining beräknar jag 16,3 milj. kr. Härigenom lorde verkelsinvesteringsplaner avseende denna objeklhuvudgrupp i allt väsentligl kunna genomföras. Under posten Vissa byggnader har jag beräknaimedel - 4,6 milj. kr. -för uppförande av byggnader inom ramen för de s. k.ATCAS-projekien och för ombyggnad av de nuvarande lokalerna förområdeskontrollcenlra-len på flygplals. Anslagel till Flygplalserm.m. bör på sedvanligt säll beräknas med hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för atl möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsförbrukningen. Med hänsyn lill vad jagsålunda anfört förordar jag alt medel för nästa budgetår anvisas enligtföljande anslagsberäkning. Beräknad /80 107,6 Avgår beräknad ingåendebehållning 51,6 Anslag /80 66,8 Jag hemsläller att regeringen föreslår all lill Flygplalser m.m.för /80 anvisa elt investeringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 234 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten Statens lånefond för denmindre skeppsfarten har till syfte atl genom låneslöd främja en från allmänsynpunkt önskvärd förnyelse av landels bestånd av mindre fartyg. Företräde lill lån skall ges mindre rederier. Lån urfonden beviljas av mindre skeppsfarten. Låne-verksamhelenregleras genom kungörelse (1971:324)om lånefonden för den mindre skeppsfarten och instruktion (1971:325) mindre skeppsfarten (omtryckt 1975: 1075, ändrad 1976:494). Genom den delvis ändradelåneinriktning som lånenämnden fick fr. o. m. den Ijuli 1971 (prop. 1971: 1bil. 8, TU 1971:2, rskr 1971: 54) har lånegiv-ningen mera generellt inriklatspå den mindre företagsamheten inom rederinäringen och därvid blivit mindre bunden till visslonnagestorlek. Kapitaltillgångarna i fonden uppgår lill ca 121 milj. kr. I skrivelse den 29augusli 1978 har nämnden hemslällt om ett investeringsansiag om 50 milj. kr.för budgeiårel 1979/80. Under /78beviljade lånenämnden 9 lån om sammanlagt 17,2 milj. kr. Med hänsyn till del osäkra lägel beträffandelånebehovet är jag inle beredd att la upp medel alt tillföras lånefonden.Frågan kommer atl behandlas i den sjöfarlspoliliska proposition somjag avserföreslå regeringen att förelägga . Anslagel bördärför föras upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer attregeringen föreslår atl till Statens lånefondför den mindre skeppsfarten för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 235 V. Fonden för låneunderstöd Garanti till Aktiebolaget för1978/79 I enlighel med riksdagensbemyndigande (prop. 1975:60, : 11, rskr 1975: 115) har regeringen genombeslul godkänt en överenskommelse mellan , Danmarkoch om all för perioden den - förnyaoch höja den ekonomiska garanli som lämnats tillde i konsortiet samverkande skandinaviskalufifarlsbolagen, dels genom överenskommelse den 20 augusli 1959, dels genomlilläggsöverenskommelse till denna, vilka båda genomöverenskommelser saml förlängts atlgälla intill resp. . I samband medförlängningen av överenskommelsen höjdes garanlibeloppetfrån 7,5 lill 15 milj. kr. Den senasie överenskommelsen innebär för Sverigesdel all Aktiebolaget under ifrågavarande period erhåller en årliggaranli intill högsl 30 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Garanli lillAktiebolaget /79 för /80 anvisa euinvesteringsansiag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 236 Diverse kapitalfonder STATENS VÄGVERKSFÖRRÅDSFOND 2. , behåll- Anslag Uigifl M 45 400 000 1979/80 verket ' Varav på tilläggsbudget21,4 milj, kr. Varav på tilläggsbudget 37,0 milj. kr. Det redovisadebrultovärdel av stålens vägverks förrådsfond uppgick tillsammanlagl 927,9 milj. kr., varav 241,0 milj. kr. avsåg fastigheter m.m., 662,1milj. inventarier och förråd samt resterande 24,8 milj. kr. Efter avdrag av gjordaavskrivningar uppgick nettovärdet av tillgångarna inkl. balanserade medel lill311,3 milj. kr. Underbudgeiårei 1977/78 ökade behållningen med 73,8 milj. kr. I enlighet med för fondengällande bestämmelser har avkastning på fondens kapital beräknats efter 8,25%moisvarande statens normalränla för budgetåret. Den sålunda beräknadeavkastningen har för /78 uppgåu till 23,0 milj. kr., somlillgodoförts driftbudgetens inkomstsida under poslen Övriga kapitalfonder. Med stöd av givnabemyndiganden har vägverkei per iklätt sig betalningsansvarför beställningar av 56,1 milj, kr. för leverans under /79. Medelsförhrukning under budgetåren1977/78-1979/80 /78 var invesleringsramen 124.4 milj. kr. Ramen utnyttjadesinle helt och medelsförbrukningen uppgick till 109,2 milj. kr. För budgetåret1978/79 är invesleringsramen 158,1milj. För budgetåret 197 9/80 föreslår verkel enmedelsförbrukning av 140,5 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 237 I skrivelse den 16augusli 1978 har stålens vägverk hemslällt om bl. a, investei ingsanslag för budgeiårel 1979/80 under statens vägverksförrådsfond. Dimensioneringen avvägverkets resurser i form av driflanläggningar och egen maskinpaik bedömsliksom lidigare mot bakgrund av de långsik-liga behov som redovisas för iförsta hand drifl av slalsvägar. All resursbe-hovet har kunnaltillgodoses beror i huvudsak på den planenligl genomförda minskningen avmaskinparken. Om möjligheier inleskapas all vidmakthålla den enligt resursdimensioneringen erforderliga egnamaskinparken över driftbudgeten eller inom ramen för förrådsfonden planerarvägverkei all genom forlsall inhyrning av maskiner ulan förare sökavidmakthålla den enligl resursdimensioneringen erforderliga egna maskinparken.De långlidsinhyrda maskinerna medför ungefär samma kosinader för sommoisvarande egna. Under våren 1977framlades proposition (1976/77: 130) med förslag till rikllinjer för enmodernisering av del statliga budgetsystemet som bl. a. innebär all dennuvarande uppdelningen i en drift- och en kapilalbudgel upphör. harsenast i petila /79 framlagt förslag om atl förrådsfondförändras så alt anskaffningen för tillgångsgrupperna maskincentralförråd,giuslag m. m. och malerialförråd i stället skulle få ske med medel frånanslagen på driftbudgeten. villunderstryka viklen av alt vid det numera beslutade, föreslående avskaffandet avförrådsfonden, en praktiskt anpassad anslagsform erhålls som underlällar atlerforderliga hjälpmedel för en rationell produktion kan anskaffas till lägstakostnad. hemställer ometl anslag för /80 av 139,2 milj. kr., moisvarande eninvesteringsram av 140,5 milj. kr. Verket anger endast en programnivå beroendepå att anslaget Drifl av statliga vägar, vars servicearbeten är dimensioneradeför maskinparken, endasi anges i en programnivå. Investeringsprogrammet under budgetåren1976/77-1978/79 framgår av följande sammanställning (lusental kr. Förslag 1979/80 Färjor m. m. 1978/79:100 Bilaga 9 238 För invesieringar idriftanläggningar under budgelåien 1977/78 och 1978/ 79 beräknas ca 20 resp. 64milj. Mol bakgrund av de långsikliga behoven avdriftanläggningar, rimlig användningslid för anläggningarna samt de anspråk påstandard i fråga om arbetslokaler och personalutrymmen som ställsräknar verkel med ell årligl medelsbehov av ca 40 milj. kr. under perioden1979/80- 1983/84. Den planerade medelsnivån innebär att ca sju vägstationerkan nybyggas och lika många byggas om och förbäitras. 1 nivån inryms ävenbehovet av upprustning av länsverkstäder och varv. Genom regeringsbeslut år1975 och 1976 anvisades beredskapsmedel för byggande av driftanläggningar. Denav AMS medgivna kostnaden uppgår lill 28,6 milj. kr. varav 24 milj. kr. harinvesterats före /78 och 4,2 milj. kr. har invesierals underbudgeiårel 1977/78. Vad avser budgetåret1979/80 medger begärda 40 milj. kr. samt från /79 överförttilläggsanslag av 4 milj. kr. aU nio nya vägstationer kan byggas för enkostnad under budgetåret av 33 milj. kr. För fortsalla arbelen avseendepågående objekt beräknas 5,5 milj. kr. och för smärre objekt 1,0 milj. kr.Kosinader för lomlköp och projektering las upp lill 4,5 milj. kr. maskinparkutnylijas lill inomdriftorganisationen och till inom byggnadsorganisationen. Driftverksamheten bedrivsmed en blandning av egna och lejda maskinresurser. Lejda maskiner disponerasdels för vinlerväghållningen, dels för diverse arbeten såsom transporter,lastningsarbeten m. m. Maskinbehovel för byggnadsverksamheien läcks lill övervägande del genom inhyrning. Ulgångspunklen viddimensioneringen av den egna maskinparken är i förslå hand atl tillgodose deresurskrav som service- och underhållsarbetena släller för all framkomlighetenoch trafiksäkerheten skall tryggas. Den faktiska utvecklingenoch det bedömda behovet av antalet motorfordon och vägmaskiner framgår avföljande sammanställning. Det bedömda behovet av maskiner vid utgången /84 har i tabellen angetts enligt den resursdimensionering somutförts i samband med femårsplanearbelei för driftverksamhelen. Fordons-/maskinslag Maskinbehovantal enheter Prop.1978/79:100 Bilaga 9 239 Till följd av prisutvecklingenhar maskinparkens åleranskaffningsvärde Sligil trols den slota anlalsmässigaminskningen som i hög grad berört de kapitalkrävande maskinslagen.Åieranskaffningsvärdet för maskinparken enligl resursdimensioneringen beräknasi 1978/prisnivå uppgå till ca 950 milj. kr. Undersökningar som utförtsför att bedöma maskinparkens genomsnittliga avskrivningstid visar atl denoptimala ekonomiska användningstiden för maskinerna är . Delgenomsnittliga anslagsbehovet för atl behålla maskinparken har därförbeiäknais till ca 105 milj. kr. Under budgetåren 1976/77och 1977/78 anvisades även beredskapsmedel till tidigareläggningar av inköp avmotorfordon och vägmaskiner saml lill vissa arbelsmiljöförbäiirande ålgärderför ell belopp av sammanlagt 55,2 milj. kr. 1 följandesammanställning redovisas verkels maskin- och fordonspark samt verkelsanskafthingsprogram för /80. 1 gruppen Diversemaskiner lar verket upp utrustning för beläggningsarbeten,dammskyddsanordningar lill krossanläggningar, målningsmaskiner m. m. Under /80beräknas leveranser ske för 75 milj. kr. Fördelningen på de slörremaskinslagen framgår av tabellen ovan. Dessulom erfordras 5 milj. kr. för altbeiala förskott på beställningar avseende leveranser under följande budgelår.Tolall uppgår således medelsbehovel lill 80 milj. kr. Färjor m. m. Under /79levereras två nya färjor avsedda för färjeleden iGöteborgs och län, en färja avsedd för leden i Västernorrlandslän samt en färja till leden Hörnings-näs-Mörkö i . Det beräknademedelsbehovel uppgår till 12,1 milj. kr. Med AMS-medel kommer under /7913,4 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 240 investeras i två färjor. Dessa är avsedda förfärjelederna i och Sanna-Slrinningen iVäslernorrlands län. För /80avses två nya färjor beställas. En för färjeleden i Göteborgsoch län samt en reservfärja till och län. Verket begär14,2 milj. kr. varav ca 2,5 milj. kr. är bundna för en ny färja till ledenFårösund-Broa i . L a g e r t i å n g ar Grustag m.m. För ull på siktUygga verkels behov av grus behöver verkel köpa eller långlidsarrenderafyndigheler i olika delar av landet. Under /80 bedömer verket eninvestering av storleksordningen 3 milj. kr. Inom fondendisponibla medel uppgår lill 4.1 milj. kr., varför ytterligare medel intebehövs. Prisstegringen under framför allt de två senasieåren har medfört all vägverkels kapital för lagerhållning av materiel måsteökas för atl vidmakthålla erforderlig lagernivå. beräknar förbudgelåiet 1979/80 en utgift om 61,3 milj. kr. Eftersom inom fonden disponiblamedel uppgår till 59,3 milj. kr. är del ytterligare medelsbehovel 2 milj. kr. Behovei av kapilallillskoit under budgeiårel 1979/80för anskaffning av gruslag m.m. samt till maierielförrådel uppgår således lillsammanlagt 2 milj. kr. För /80beräknar verkel all . bör slå lill förfogande för ändamålel. För leveranser lillmaskincenlralförrådet under budgetåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81 har verkelerhållit bemyndigande alt under /78 ikläda sig betalningsansvar intill etl belopp av 65 milj. kr. för vart3ch ett av nämnda budgetår. Angivet belopp har sedermera höjts till 70 Tiilj.kr. Regeringen har lämnatverket medgivande atl under /79 kläda sig betalningsansvarintill elt belopp av 70 milj. kr. för maieriel lill naskincenlralförrådetavsedd att levereras under /82. hemställer delsom bemyndigande atl fr. o. m. budgetåret 979/80 få ikläda sig betalningsansvarintill elt belopp av 80 milj. kr. för brdon, maskiner och färjor avsedda atllevereras under / 3, dels alt erhållna bemyndiganden avseendeleveranser under budget-ren 1980/81 och 1981/82 höjs med 10 milj. kr. för vardera ludgetårel, alla belopp angivna i 1979/prisnivå. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 241 Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgetl det yttrande som redovisas under rubriken (s. 59). Förrädsfonden används föranskaffning av driftanläggningar och maskiner m. m. till . Detillgångar som anskaffas över förrådsfonden är i första hand driftanläggningar(vägstationer) samt lastbilar, väghyvlar och andra fordon. Vidare köps färjor,diverse arbetsmaskiner saml gruslag och förbrukningsmateriel med medel frånfonden. Stålens vägverk har ianslagsframställningen för /80 föreslagit en invesleringsram av136,5 milj. kr. Som framgår avinvesteringsplanen för kommunikaiionsverken har jag förordat en investeringsramför nästa budgetår av 96 milj. kr. Av följandesammanställning framgår hur investeringarna i stort beräknas bli fördeladeunder /80. Sammanställningen visar också utfallet /78 samt beräknad medelsförbrukning innevarande budgetår enliglprop. 1977/78: 100. 1977/78 Utfall Beräknat i prop. 1977/78: IOO Motorfordon och vägmaskiner m. m. 74,0 4,7 2,0 0,3 Regeringen har den 16februari 1978 beslutat tidigarelägga industribeställningar för nära 20 milj.kr. De tidigarelagda investeringarna innebär atl en ny färja samt diversefordon och maskiner har kunnat beställas.