prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Föreskrifterom kredilgivningen har meddelats iförordningen (1978: 404) om exportkredilfinansiering med statligt stöd m.m.Enligl förordningen kan Investeringsbanken lämna krediter med statligt stöd föratt finansiera svenskt företags försäljning inom landet då konkurrerandeutländskt företag på grund av utländskt kreditstöd erbjuder särskiltförmånliga kreditvillkor. För att statsstöd skall utgå krävs beslut avregeringen i varje enskilt fall. Förutsättningarna för kredilgivningen ansluteri huvudsak lill vad som gäller i fråga om statsstödda exportkrediter som lämnasav AB . Investeringsbanken haratt inkomma med framställning om kostnadstäckning för ränteförluster och isärskilda fall eventuella realiserade kursförluster årsvis i efterskott. Delgår f. n. inte att närmare beräkna storleken av kostnaderna. Jag förordardärför att anslaget tas upp med oförändrat belopp, 1 milj. kr., nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnader förviss kredUgivning hos för /80 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Jag avser atl föreslåregeringen atl i särskild proposilion redovisa förslag om allmännariktlinjer för regionalpolitiken, utformningen av länsplaneringen ochregionalpolitiska stödålgärder. Där kommer att behandlas bl.a. förslag frånsysselsätiningsutredningen, länsdemokrati-kommittén och glesbygdsdelegationen. 1 samband härmed avses även frågan ommedelsanvisning m.m. bli behandlad för följande anslag till glesbygdsändamålsom finns uppförda under andra huvudtitlar. Stöd till skärgårdsförelag B 16. Särskilt stöd till lantbruksföretag m.m. i vissa glesbygder D 7. Bidrag till kommersiell service V. 8. Lån tillinvesteringar för kommersiell service Anslagen har i avvaktanpå den nämnda propositionen beräknais med oförändrade belopp for nästabudgetår. 1 propositionen avses även frågan tas upp om medel till den särskildaförsöksverksamheten med olika insatser för vård och service i glesbygdsområdeninom område. För innevarande budgetår har under femtehuvudtitelns anslag Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhetavdelats 6 milj. kr. för detta ändamål. Särskilda stödåtgärder i glesbygder C3. Bidrag till kommunala industrilokaler I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisats resp. etlförslagsanslag av 273,3 milj. kr., ett reservationsanslag av 21 milj. kr. ochett reservationsanslag av 30 milj. kr. Med hänvisning till vadJag just har anfört bör i statsbudgetförslaget dessa anslag föras upp medoförändrade belopp. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 79 Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för / 80 beräkna 1. lillRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet ell förslagsan slag av , 2. till Särskildastödåtgärder i glesbygder ett reservationsanslag av , 3. till Bidrag lillkommunala industrilokaler ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 80 D. MINERALFORSORJNING M. 1 har råvaru- ochnaturresursfrågorna fått ökad betydelse . Inte minst motbakgrund av den internationella utvecklingen på råvaruområdet framstår det somangeläget att dessa frågor ägnas fortsatl stor uppmärksamhet i samband medutformningen av industripolitiken på lång sikt. Industristrukturen påverkas avprisutvecklingen och produktionsförhållandena för råvaror. Anpassning tilländrade förutsättningar för råvaruförsörjningen kräver lång lid. Det är därförangeläget att förändringar kan förulses i god lid och åtgärder vidtas för attunderlätta induslrins anpassning lill förändrade villkor. är det enviklig uppgifi att skapa sådana förutsättningar för råvaruproduktionen att ettbalanserat utnyttjande på lång sikt av våra egna naturresurser blir möjligt. Utformningen av politikensåvitt gäller råvaru- och naturresursområdet förutsätter en samlad överblicköver hela råvaruområdet och jämförelser mellan utvecklingen för olika råvaror.Under åren 1977-1978 har en betydande mängd beslutsunderlag i dessa avseendentagils fram genom olika uiredningar. Detta arbete fortsätter . Den tillkallademineralpolitiska utredningen (I 1974:02), avlämnade delbetänkandet(SOU 1977:75) Industrimineral. Utredningen har också publiceratrapporter om malmtillgångar och prospektering samt forskning och utvecklinginom svensk mineralindustri. I hörjan av beräknas ett delbetänkande ommalmer och metaller att kunna avlämnas. Uiredningen har då fullgjort sin förstauppgifi att utarbeta långsiktiga prognoser över försörjning medmineraliska ämnen för tiden fram . Utredningen har också tilluppgift att på grundval av de gjorda prognoserna överväga om en ändradinriktning eller utformning av mineralpolitiken är motiverad med hänsyn tillsamhällets långsiktiga behov. Arbetet beräknas vara slutfört . På uppdrag av regeringenhar statens industriverk utrett vissa frågor rörande kalksten samt brytning avalunskiffer och diabas. Utredningarnas resultat avses ligga till grund för bl.a. den fortsatta fysiska riksplaneringen.Industriverket genomför också en särskild utredning om utvinning av sand ochgrus, särskilt från havsområden. Utredningen beräknas bli färdig . tillsattesen särskild kommitté (Jo 1978:01) med uppdrag att utreda frågan om riktlinjernaför den framtida naturresurs- och miljöpolitiken. 1 ulredningens direktiv (Dir1978:7) framhölls bl. a. vikten av att noga pröva de olika medel som kanutnyttjas för att påverka samhällsut- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 vecklingen i en riktning där slörre hänsyn taslill behoven av en förbättrad hushållning med naturresurser och till miljökrav i enlighet därmed. Den svenska gruvindustrinbefinner sig i ekonomiska svårigheler. Dagens situation är till en delbetingad av den utdragna lågkonjunkturen i väridsekonomin. Den är emellertidockså resultatet av en mera långsiktig utveckling. Stora förändringar har sketti de yttre betingelserna för gruvnäringen och branschen genomgår en betydandestrukturomvandling. Gruvindustrin utgörs ihuvudsak av järnmalms- och sulfidmalmsgruvor. var del totalaförsäljningsvärdet 2 4(X) milj. kr. och det totala förädlingsvärdet 1450 milj.kr. Sammanlagl sysselsätts ca 13000 personer. Järnmalmsgruvorna svararför ca två tredjedelar av såväl förädlingsvärdet som sysselsättningen inom densamlade svenska gruvindustrin. Järnmalmsgruvindustrinkarakteriseras av all ett fåtal stora enheter svarar för huvuddelen av bådeproduktionen och antalet anställda. Ett företag, (), dominerar branschen och har sin verksamhet koncentrerad tillNorrbottens relativt få men stora gruvor. Den mellansvenska järnmalmsgruvindustrin bestårav relativt många och små gruvor. Dessa ingår nästan alla i förelag ochkoncerner med verksamhet inom järn- och stålindustrin. Hälften av demellansvenska järnmalmsgruvorna ingår i . Några av gruvornaär knutna till de mindre handelsstålverken och till specialslålsindustrin. Inom sulfidmalmsindustrinintar ofta mineralbehandlingen en nyckelställning på grund av de svårighetersom finns alt särskilja de olika metallerna ur s. k. komplexa . Etlföretag, (), intar en dominerande ställning ibranschen. Övriga verksamma gruvinne-havare är del belgiska bolaget , och AB Statsgruvor. Branschen, och dåframförallt , kännetecknas av en omfattande integration framåt iförädlingsledet. Sulfidmalmsgruvor finns iNorrbotten, och . fanns ca 4 000 anställda,av vilka ungefär hälften var sysselsatta i gruvor. svararför ca en tredjedel av sulfidmalms-produktionen i . Problemen är något olika för järn- ochsulfidmalmsgruvorna. Orsakerna till de svenskajärnmalmsgruvornas successivi försämrade konkurrenskraft är flera. Storadagbrottsgruvor med lägre brytningskostnader och större möjligheter att mötakostnadsstegringar än de svenska gruvorna har öppnats i andra länder. Sjunkandesjöfraktkostnader, bl.a. beroende på större tonnage, har yUeriigare stärktdessa gruvors konkurrenskraft på den västeuropeiska marknaden. De svenskajärnmalmerna är vidare till stor del fosforrika. Anlalet stålverk som användersådana har minskal bl.a. beroende på utvecklingen av 6 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 82 mindre kostnadskrävande processer förjärnframställning från icke-fosfor-malmer. Stålproduktionen i världen har minskalstarkt . Särskilt markant har nedgången varit vid stålverk inomEG-länderna, som är dominerande avnämare för Järnmalmsprodukter. Sulfidmalmsbrytningen harunder efterkrigstiden ökat långsammare än Järnmalmsbrytningen. Branschenslönsamhet påverkas kraftigt av me-lallprisernas förändringar påvärldsmarknaden. Särskilt kopparn visar stora prisfluktuationer. Priserna påde viktigaste av de metaller som utvinns av malm från de svenskasulfidmalmsgruvorna har legat på en låg nivå Delta har sinfrämsta grund i den svaga efterfrågeutvecklingen pä såväl den internationellasom den svenska marknaden. Härtill kommer alt etl stort anlal moderna dagbrottmed relativt låga brytningskostnader har öppnats runt om i världen. Detta harpåverkat metallpriserna genom att utbudet ökat kraftigt. Denna utveckling harvarit särskilt ogynnsam för de svenska koppargruvorna. Nedläggningar av gruvorunder senare år har drabbat främst mindre järnmalmsgruvor i Mellansverige.Regeringen beslöt därför ijuni 1978att en delegation skulle inrättas för samråd mellan de i verksammagruvföretagen, berörda samhällsorgan och arbetsmarknadens parter i frågor somberör den mellansvenska gruvindustrins förhållanden och utveckling. Delegationensarbete har inletts. Delegationen har till uppgift att studera de möjligheter till lönsam verksamhet inommellansvensk gruvindustri som finns eller kan skapas. Arbetet avses bedrivasunder i nära samarbete med bl.a. berörda myndigheter ochmineralpolitiska utredningen. Delegationen bör genom sin verksamhet kunnamedverka till samordning av olika parters intressen. beräknas20,8 milj. ton järnmalm ha brutits i , vilket innebär en minskning frånår 1977 med 4,5 milj. ton. Malmleveranserna från gruvorna beräknas ha ökatfrån 20 till 24,9 milj., varav 21,3 milj. ton - en ökning med 2,6milj. ton - beräknas ha exporterats. Järnmalmslagren har sedanföregående år minskat från 14 milj. ton till 11 milj. ton. Exporlvolymen, som istort sett har varit sjunkande , är fortfarande låg, vilketframför alll beror på den ännu svaga internationella stålkonjunkturen. Sverigesandel av världsexporten har successivt minskal och är . Brytningen avsulfidmalmer beräknas ha uppgått till 13,6 milj. ton , vilket innebär enökning i förhållande till brytning med 1,5 milj. ton. Metallinnehålleti den producerade sligen har för koppar uppgåU till (),för bly () och för zink (132000 lon år1977). ärsjälvförsörjande i fråga om järn-, bly- och zinkmalm. Förädling av zinkmalmtill metall förekommer dock inte i . 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 83 av kopparmalm tillgodoser ungefär en tredjedelav landets behov. Däremot saknas brytvärda tillgångar av aluminium och av deallra flesta legeringsmetaller. Utvinningen av induslrimineral, dvs. sådanamineral som utvinns i annat syfte än för sitt metall- eller bränsleinnehållsskull, täcker inte landets behov. För många råvaror ochflera vikliga metaller gäller att de är föremål för kraftiga variationer i prisoch förbrukning. har dock priserna för de allra flesta metaller istort sett legat stilla pä den myckel låga nivå som de sjönk lill under åren1974-1976. En viss återhämtning har dock skett under senare hälften av . I syfte att motverkaprisvariationer, som ger upphov till svårigheter för såväl förelag somnationer, har allt flera krav ställts på att inlernationellaöverenskommelser skall träffas för all stabilisera råvaru-marknaderna. Dessakrav har förts fram främsl av utvecklingsländer, vilka för sina exportintäkteroch ekonomiska utveckling över huvud taget ofta är beroende av prisutvecklingenför en enstaka råvara. '\D:s (för handel ochutveckling) fjärde konferens fattades ett principbeslut om elt s. k.integrerat program för råvaror. De cenlrala delarna av programmet går ut på attstabilisera råvarupriserna på en rimlig nivå genom buffertlagring och/ellerandra åtgärder. har överläggningar pågått dels om uppbyggnaden aven gemensam fond för finansiering av buffertlager, dels om prisstabiliserandeåtgärder för ett flertal enskilda råvaror. Dessa överiäggningar fortsätterunder , bl.a. i samband med femle konferens. Samarbeie mellanrävamproducerande länder förekommer för flera metaller och , bl.a.koppar och bauxit. Strävanden alt genom samordnat handlande uppnå högre priserhar endast hafl begränsad framgång hitlills. En annan inrikining harOrganisationen för järnmalmsexporterande länder (APEF). Dennas huvuduppgift äratt främja en balanserad global utveckling av järnmalmsindustrin genom attskapa bättre förutsättningar för varje enskilt medlemsland att vidta lämpligaålgärder avpassade lill de egna problemen. ingår i organisationen sedandess grundande . Organisationen har utsett en generalsekreterare och eltmindre kansli samt fastställt ett arbetsprogram, i vilket ingårflera olika utredningar om järnmalmsmarknaden. Vid det sjunde styrelsemötet iGeneve beslutades att en ministerkonferens skall hållas . Under denna konferens avses bl. a. den allmänna situationen påJärnmalmsmarknaden diskuteras. Regeringarna i denordiska länderna beslulade att utreda den nordiska råvaru- ochnalurresurssituationen. avgavs en första. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 84 avlämnadesen rapport med förslag belräffande nordiskt samarbete för olika råvaror. Dessaförslag diskuteras nu mer ingående i olika expertgrupper. höll sin sjunde session i och i New York.Under sessionen gjordes avsevärda framsteg mot etl slulligi förslag till enkonvention om havets nyttjande. Arbetet koncentrerades till frågan omorganisation och styrning av den myndighel, som konferensen föreslår skallförvalta djuphavets mineraltillgångar samt under vilka former utvinning skallske och hur stor andel av de framtida inkomsterna, som skall tillfallamyndigheten. Ett annat centralt ämnesområde för diskussionerna gälldeomfattningen av den ekonomiska zon som kuststaterna föreslås förvalta samtvilka rättigheter de kustlösa staterna skall tillerkännas inom de ekonomiskazonerna. Konferensen avser atl sammanträda till ytterligare en session i Geneveunder . , sominrättades , har det centrala ansvaret på myndighetsplanet för bl. Enligt direktiven till mineralpolitiska utredningenbör industriverket överta prognosarbetet inom områdei sedan de sakkunniga gjortvissa prognoser. Med hänsyn härtill har medel beräknats för industriverket /80 för att kunna överta denna verksamhet från utredningen, närden har slutfört sitt prognosarbete. Arbele i syfte att tryggaSveriges försörjning med olika metaller och pågår sedan många år.Sveriges geologiska undersöknings (SGU) arbele är härvid av grundläggandebelydelse. SGU utför dels karterings-och dokumentationsarbeten som bildar dengeovetenskapliga grundvalen för elt ändamålsenligt utnyttjande av våranaturtillgångar, dels prospektering som ger direkt kunskap ommineralresursernas belägenhet och egenskaper. Prospekteringen utförshuvudsakligen på uppdrag. SGU:s störstauppdragsgivare är /76 , somförvaltar statens mineralfyndigheter och ansvarar för att dessa tas till varapå bästa sätt. Från att tidigare i huvudsak endast ha avsett gruvrättigheterenligt gruvlagen och dess föregångare omfattar nämndens förvaltning numera ävenandra typer av mineralfyndigheter bl. a. induslrimineral. Innevarande budgetår harför slalligl finansierad uranprospekiering till SGU anvisats 12 milj. kr. Iavvaktan på konsekvenserna av ett energipoli-tisk beslut har för budgetåret1979/80 medel beräknats som skall medge en oförändrad verksamhetsvolym. föreslås /80 få disponera ca 51 milj. kr. Nämnden föreslås dessulom få disponera ca 4,7 milj. kr. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 85 sökningar avser främst nickelfyndighetenLappvaltnet i närheten av . För nämndens prospekleringsarbete bedömsfrågan om samordning med andra intressenter få större vikt . Enligt beslut(prop. 1977/78: 167, NU 1978/79:2, rskr 1978/ 79: 13) skall en delegationinrättas för att samordna den svenska havsre-sursverksamhelen. Delegationenkommer att inleda sitt arbete . 1 delegationen skallingå representanter för samhällsintressena och för verksamhetens olikafackområden. Expertgrupper skall kunna tillkallasför att betjäna delegationen med l.ex. utredningar på skilda fackområden.Delegationen får ett kansli, som skall fungera som sekretariat för det löpandearbetel i delegationen och ombesörja de beredande och verkställandeuppgifterna, (jfr s. 18). Delegationen skall verkaför samordning av den totala svenska havsresursverksamheten. Den skall iförsta hand verka för samordnade satsningar inom forskning och utvecklingrörande utnyttjande av naturresurser i haven. Delegationen avses vidare allmäntfrämja och stödja havsresursverksamheten genom att verka för aktiva satsningarinom forskning och utveckling, exploatering och miljövård. En avhavsresursdelegationens första uppgifter är att i samverkan med berördaintressenter upprätta och därefter fortlöpande utveckla förslag lill ettövergripande program för verksamheten inom havsresursområdet. Genomdelegationens medverkan avses olika myndigheters och andra organs arbete kunnasamordnas så att det blir möjligt attgenomföra omfattande breda kartläggingar, inventeringar m. m. Delegationens arbete bedöms få betydelse bl. Verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning geologiskaundersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten för ärenden som rörlandets geologiska beskaffenhet. - utföraallmän geologisk kartering, - bedrivainformations- och dokumentationsverksamhet på det geologiska området, - påuppdrag uppsöka och undersöka förekomster av tekniskt användbara ,bergarter och jordarter samt gmndvatten. Verksamheten skall, med beaktande av dentekniska och vetenskapliga utvecklingens krav, bedrivas och resultatenredovisas så atl bästa möjliga ledning ges för beslut om utnyttjande avlandskapet, särskilt berggmnd, jordlager och grundvatten. SGU åtar sig geologiskautrednings- och undersökningsuppdrag. Ersättning för dessa utgår enligtgrunder som fastställs av SGU efter samråd med riksrevisionsverkel.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 86 SGU leds av en slyrelse.Chef för SGU är en generaldireklör. Inom i)(jL) finns fem byråer, nämligenberggrundsbyrån, kvartar- och hydrogeolo-giska byrån, geofysiska byrån,geokemiska byrån och administrativa byrån. Den fanns vidSGU 704 anslällda. Därutöver fanns ell antal säsonganställda. För sammatidpunkt redovisar SGU 41 vakanta tjänster. Enligt statsmakternas beslut (prop.1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) skall den till föriagda delenav SGU lokaliseras fill och . Inflyttning i har ägl rumunder och enligt gällande tidplaner sker omlokaliseringentill . Filialer för vissa delar av verksamhetenfinns i , och . Vid SGU tillämpas programbudgetering medföljande programindelning. Verksamhelen underprogrammen 1 och 2 finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation. Kosinader och intäkterför SGU:s verksamhet under programmen 3 och 4 redovisas under anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Uppdragsverksamhel. Detta är ett förslagsanslagvilket tas upp med ett formellt belopp av I . Anslaget får i princip intebelastas. För att lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten disponerar SGU en rörlig kredit i på 2milj. Den verksamhet underprogrammen 3 och 4 som inte kan finansieras genom uppdragsiniäkter finansierasfrån reservationsanslaget geologiska undersökning: Prospektering m.m. Investeringar iutrustning finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Utrustning. geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation 1977/78 Utgift 26212227 Reservation 50991 1978/79 Anslag 27982000 1979/80 Förslag 30517000 Från anslaget bestridskostnader för programmen 1. Kartering och 2. Information och dokumentation.Uigifieroch inkomsler för dessa program redovisas under anslagel. Programmet Karteringomfattar den verksamhet som syftar till att ta fram och i form av kartor ireguljära serier tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörandeutnyttjandet av landskapet, berggrund, jord- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet lager och grundvatten. Programmet är indelat idelprogram för berggrunds-, jordarts-, geofysisk och hydrogeologisk kariering.Kartläggningsarbeten i syfte alt framställa beslutsunderlag för avgöranden iprospekieringsfrågor ingår i programmet Prospektering. Program.met Informationoch dokumentation omfattar den verksamhei som syftar till atl genom insamling,bearbetning, bevarande och spridning av uppgifter om geologiska förhållanden påannal sätt än genom den reguljära karteringen tillgodose allmänna och enskildabehov av geologisk information. Programmet är indelat i delprogram förinformaiion, geologisk dokumentation, grundvattendokumentation, geofysiskdokumentation och geokemisk dokumentation. Av följandesammanställning framgår hur kostnader och intäkter för verksamheten fördelarsig på program och delprogram (i I OOO-tal kr.). 1 SGU:s beräkningar /80 ingår också totalt . som SGU begärt för ökadutbildningsverksamhel inom programmen. För /79 har SGU genombeslul av regeringen tilldelats . utöverstatsbudgetbeloppet för viss utbildningsverksamhel. Av dessa medel hänför sigenligt SGU . lill utbildningsbehov inom programmen Kariering ochInformation och dokumentation. Program I. Kariering Berggrundskartering Jordartskartering Geofysisk kartering Hydrogeologisk kartering 7 868 7 601 1857 ' Kosinader för inköp avmateriel i samband med omlokaliseringen som finansieras över della anslag. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 88 I anslagsframställningenför /80 anför SGU i huvudsak följande. Geologiska kartor skalltillgodose samhällets behov av geologisk information för samhällsplanering,för prospektering efter , industrimineral och nyttiga bergarter samtjordarter och grundvatten samt för bedömning av miljövårdsfrågor m. m.Kartorna skall ge den gmndliga kännedom om landels geologiska bildningar somär en nödvändig förutsällning för ett rationellt uinytijande av landetsnaturtillgångar. Karteringen utgör därför i hög grad basen för SGU:s övrigaverksamhet och är en viktig förbindelselänk mellan SGU och statliga ochkommunala myndigheter samt andra tänkbara uppdragsgivare, särskilt i fråga ommiljövård, regional planering samt mineral- och gmndvatteninventeringar.Viktiga avnämarintressen kanaliseras numera genom som är etlrådgivande organ i vilket företrädarna för de huvudsakliga kartkonsumenternaär representerade. utger SGUseparata berggrunds- och jordartskarlor i skala 1 :50000. SGU gav lidigare ulkombinerade kartor i olika skalor. har utgetts 28 berggrunds- och 36jordartskartblad över södra och . Härtill kommer 30berggrundskartblad över norra , vilka är en biprodukt avmalmprospekteringen. Detta motsvarar en täckningsgrad av 7,av landets ytaför berggrundskartor och 4,för jordartskartor. Vidare utges översiktligaseparata jordartsgeologiska och berggrundsgeologiska s.k. länskartor numeraendast i skala 1 ; 200000. Läns-karteringen är inriktad på landets norra delaroch utgivna kartor täcker f. n. ungefär halva landets yta. SGU:s kartering ireguljära serier omfattar även geofysiska kartor (f. n. endast flygmagnetiska)och hydrogeologiska kartor. De geofysiska kartorna utges tillsammans medberggrundskartorna i skala 1:50000. Den hydrogeologiska karteringen, som harresulterat i åtta kartblad i skala I : 50000, har legat på försöksstadiet. Inom ramen för hydrogeologiskkartering medverkar SGU också i utgivning av en internationell hydrogeologiskEuropakarta i skala 1: I 500000. Genom beslut den 30 juni1977 uppdrog regeringen åt SGU atl utreda hur kostnaderna för framställning avgeologiska kartor skall kunna minskas.