prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — När det först gällerövergången till ett system medblandade rotlar anser jag att den nya ordningen bör tillämpas redan frånreformgenomförandet. 1978/79:100 Bilaga 5 74 Förutsättningar härför bör kunna skapas genomlämpliga utbildningsinsatser och inskolningsätgärder. Det bör inle föreligga nägoi hinder mot att endomare som har handlagt enbart mål av visst slag tilldelas nya målgrupper efter hand. Det börinte krävas atl sådan domare när det gäller nya målgrupper redan från börjanhandlägger svårare mål eller mål som kräver särskild erfarenhet. Däremot börenligt min mening föreligga myckel starka skäl för att en domare inle skall tilldelas blandad rotel. Ett sådant skälkan vara alt vederbörande slår nära sin pensionsavgång. Frågan bör dock inteens i ett sådant fall prövas uteslutande från den synpunkt som har sagts nuutan en samlad bedömning göras av omständigheterna i fallet. Det bör vidarekunna förekomma atl rolelinnehavare inte befrias helt frän nya målgrupper menväl frän viss eller vissa grupper. Del bör ankomma på att, isamband med att anvisningar utfärdas för arbetsordningar, mol bakgrund av deriktlinjer som jag nu har dragit upp utforma närmare anvisningar för övergångentill den nya ordningen. Det bör vidare falla på kammarrätterna att, i sambandmed atl arbetsordningar fastställs, i de enskilda fallen tillämpa dessaanvisningar. När det gälleravdelningsindelad länsrätt blir förhållandena annorlunda. Rotlarna blir därspecialiserade lill antingen skattemål eller förvaltningsmål. För dessalänsrätter bör gälla all domarnas behov av erfarenhet av skilda målgrupper fårtillgodoses genom att lämpliga regler skapas för domarnas cirkulation mellanolika rotlar och avdelningar. Vad härefter angår fråganom sammanslagningen av de skilda domarkarriärerna gäller det att finnalämpliga former för atl i den nya gemensamma karriären inlemma dels delänsstyrelsejurister som inte vid övergången får ordinarie domartjänst, dels deyngre kammarrättsjuristerna. En fråga blir vilkaarbetsuppgifter som länsstyrelsejuristerna skall få vid övergången och senare.Jag anser att det inte är möjligt att i delta hänseende utforma detaljeraderegler som kan tillämpas i de enskilda fallen. Det är däremot möjligt att läggafast vissa riktlinjer. En huvudregel bör vara att inte någon skall få mindrekvalificerade uppgifter i den nya organisationen än vederbörande har haftenligl den tidigare ordningen. Den som föreomorganisationen i huvudsak har ägnat sig åt kvalificerade dömande uppgiftermen som inte får ordinarie domarljänst bör även i den nya organisationen kunnatilldelas dömande uppgifter. Vederbörande bör beredas tillfälle till adjunktioni kammarrätt men bör självfallet även utan adjunktion kunna söka och få enordinarie domartjänst. Den som föreomorganisationen i huvudsak har fullgjort föredragandeuppgifter eller handlagtenmansmål bör vid övergången erhålla motsvarande uppgifter i den nyaorganisationen. Den som har tillräcklig erfarenhet som föredragande börsuccessivt kunna anförtros domaruppgifter. De yngsta länsslyrelsejuristerna börsom regel fullgöra föredragandeuppgifter i kammarrätt för att meritera sig fördomargöromål i länsrätt. För de läns-slyrelsejurister som inle före reformenhar anförtrotts i huvudsak kvalifi- 1978/79:100 Bilaga 5 75 cerade dömande uppgifter bör gemensamt gälla atlde, efter all i länsrätt ha fullgjort dömande uppgifter som svarar mot vad somankommer på läns-rällsfiskal, bör beredas adjunktion i kammarrätt för attmeritera sig för ordinarie domarljänst. Del bör inle ställas uppnågol särskilt krav på länsstyrelsejuristerna när det gäller att ställa sigtill förfogande för tjänstgöring i kammarrätt eller som föredragande iregeringsrätten. Som jag förut har framhållit bör del vara möjligt att tillordinarie domare utnämna även välmeriterad sökande som ej har genomgått den nyaförvallningsdomarutbildningen. Med tanke på det värde som växeltjänstgöring i olika instanser har från utbildningssynpunktmåste emellertid sådan tjänstgöring tillmätas betydande meritvärde. Den nyalänsrältsorganisationen fär en annan tjänstestruktur än den som finns i dennuvarande organisationen. De övergångsproblem för personalen som uppstår pägrund härav kan lösas bl. a. genom att personliga eller extra tjänsterinrättas. Enligtprincippropositionen (s.23) bör det inte åläggas aspirant eller fiskal, som haranställts i kammarrätt före principbeslut, all tjänstgöra som fiskali länsrätt. Det bör emellertid framhållas att vad jag har sagt om värdetav växeltjänstgöring gäller även denna kategori. En gemensamövergångsfråga för de anställda i de båda nuvarande domarkarriärerna är ivilken ordning tjänstemännen skall beredas adjunk-tionsplats i kammarrätt.Riktlinjer för detta lorde få utfärdas av regeringen sedan de närmareförutsättningarna har blivit klarlagda. Delta torde kunna ske först sedantjänsterna i de nya länsrätterna har blivit tillsalla. Kammarrätterna får - medtillämpning av de kommande riktlinjerna -ansvara för attlänsslyrelsejuristernas vidareutbildning i de enskilda fallen och derasinordning i den gemensamma karriären sker i enlighet med vad jag har förordat. När det gäller andra anställdai länsdomstolama än dem som ingår i domarkarriären torde inte så storaövergångsproblem uppslå. Vad jag har anfört beträffande villkor ocharbetsuppgifter för de anställda i domarkarriären gäller emellertid itillämpliga delar även för de anställda i övrigt. En särskild fråga vidövergången till den nya ordningengäller tillsättningen av tjänster i samband med omorganisationen dels i de nyalänsrätterna, dels i vad som kommer atl träda i stället för de nuvarandeförvaltningsavdelningarna vid länsstyrelserna. I samråd med chefen för kommundeparlementethar jag funnit att ett samordnat tillsättningsförfarande bör komma lill ståndför att de anställda skall kunna bevaka sina intressen i bådaorganisationerna. För tjänster som inte skall tillsättas av regeringen räknarjag med att ett centralt gemensamt tillsättningsorgan inrättas. Det ankommer påregeringen att ta ställning till de övergångsfrågor som uppkommer. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 76 Länsdomstolskommitlénföreslog att utgångspunkten för lokaliseringen av de nya länsrätterna skullevara att de skulle ha sitt kansli i residensstaden. Under remissbehandlingenav länsdomstolskommitténs betänkande underströk många länsstyrelser behovet avfysisk närhet mellan länsrätterna och länsstyrelserna. Flertalet länsstyrelserutgick inte frän något annat än att länsrätten skulle förläggas tillresidensorten. Två länsstyrelser satte emellertid i fråga om inle länsrätternaav sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl borde förläggas till annan ortän residensstaden. föreslog alt länsrätten skulle lokaliserastill annan ort än residensstaden. I princippropositionen(s. 20) uttalade dåvarande chefen för kommundepartementet att han deladekommitténs uppfattning att utgångspunkten borde vara atl domstolen skulleföriäggas till residensstaden. Han uttalade vidare att det ankom på regeringenatl besluta om bl. a. förläggningsorter. Underriksdagsbehandlingen av princippropositionen väcktes tre motioner (1977/78:1878, 1977/78: 1887, 1977/78: 1900) i lokaliseringsfrågan. I motionernaframhölls alt regionalpoliliska och sysselsäiiningspolitiska skäl kunde talaför att de nya länsrätterna i vissa fall förlades lill andra orter än residensstaden.1 en av motionerna förordades en särskild utredning angående förläggningen avlänsrätten i lill Sjuhärads-bygden och en motsvarande prövningäven i andra län, i fråga om vilka remissinstanser hade framhållit attregionalpoliliska skäl borde beaktas vid beslut om länsrättens förläggning. Konstitutionsutskottethänvisade i sitt betänkande (KU 1977/78:47 s. 7) till uttalandet iprincippropositionen att utgångspunkten borde vara alt länsrätterna skulleförläggas till residensstaden och att det borde ankomma på regeringen attbesluta om förläggningsorter. Utskottet konstaterade atl de i motionernaföreslagna övervägandena skulle komma att göras. Ul-skottel förutsatte attregeringen vid sin prövning undersökteom regionalpolitiska eller sysselsättningspolitiska skäl i särskilda fallkunde motivera att länsrätten förlades till annan ort än residensstaden.Konstitutionsutskottet hemställde att skulle godkänna de ipropositionen angivna riktlinjerna och förklara motionerna besvarade med vadutskottet anfört om lokalisering av länsrätterna. biföll utskottets hemställan. Fråga har väckts omutlokalisering i tio län. I flera av dessa län finns önskemål från två ellerflera kommuner om utlokalisering till den egna kommunen. Ullokaliseringsfråganberör sammanlagt omkring 20 kommuner. 1 några av länen har länsstyrelsenförordat utlokalisering. har uttalat sig i fråga om lämpliglokaliseringsort för den händelse regeringen skulle besluta att utlokaliseringskall ske. samt har i en gemensamskrivelse till regeringen anfört att starka skäl talar för Prop.1978/79:100 Bilaga 5 77 atl länsrätterna lokaliseras till residensorteni respektive län och att de framställningar som har gjorts om ändradlokalisering inte bör föranleda särskild ulredning. Av vad jag har anfört nuframgår att i många län och från skilda håll fråga har väckts om föriäggning avlänsrätten till annan plats inom länet än residensorten. Till stöd för sådanaönskemål har åberopats regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska skäl.Man har från flera håll särskilt framhållit att sysselsätlningsstrukturen inomden egna orten behöver ändras genom ett ökat inslag av offentlig förvaltning. Regeringen har tidigareuppdragit åt länsstyrelserna att undersöka möjligheterna att lokalisera bl. a.statlig verksamhet utanför residensorterna. Inomjustitiedepartementet har gjorts en bedömning av vilka följder som en utlokaliseringav länsrätterna kan komma att få för verksamheten vid dem. Det har därvid visatsig att en utlokalisering för med sig betydande nackdelar bl. a. frånrättssäkerhets-, kostnads- och personalsynpunkt. har konstaterat vid behandlingen avprincip-propositionen befinner sig länsdomstolarna f. n. i en arbetsmässigtsvår situation. Utskottet har också framhållit att de nuvarande balansernaknappast kan anses försvarliga från rättssäkerhetssynpunkt. somhar förflutit efter beslut har situationen i detta hänseendeförvärrats ytterligare. har förutsattatt regeringen vid sin prövning av lokaliseringsfrågan undersöker omregionalpolitiska eller sysselsättningspolitiska skäl i särskilda fall kan motiveraatt länsrätt förläggs till annan ort än residensorten. Där fråga har väckts omutlokalisering bör enligt min uppfattning valet av lokaliseringsort ske efternoggrann kartläggning i varje enskilt fall av de skäl som talar för och emotutlokaliseringen. Det är också angeläget att frågan om en eventuellutlokalisering av länsrätten inte prövas isolerad utan vägs samman medmotsvarande fråga för annan offentlig förvaltning. Del omfattandeutredningsarbete som är en förutsättning för ställningstagande till frågan omlokalisering av berörda länsrätter på det sätt som jag nu har förordat har ännuinte kunnat genomföras. Arbetssituationen vid denuvarande länsdomstolarna är emellertid sådan atl alla möjligheter måste tastill vara att nedbringa de nuvarande balanserna till enfrån rättssäkerhetssynpunkt godtagbar nivå. En utlokalisering av vissalänsrätter skulle i varje enskilt fall leda till sådana störningar avverksamheten att frågan inte bör tas upp förrän balanserna har arbetats ned. 1avbidan härpå bör alltså länsrätterna vara förlagda lill residensorten. Enligt riksdagensprincipbeslut skall mellankommunala skatterätten brytas ut frånriksskatteverket och administrativt samordnas med länsrätten i (prop. s. 20). Förberedelsearbetet skall enligt principbeslu- 1978/79:100 Bilaga 5 78 tet även för reformen i denna del inriktas påett reformgenomförande den . En mycket stor del avmålen hos mellankommunala skatterätten rör frågor om beskattning avkoncernbolag. Företagsskatleberedningen har i belänkandet (SOU 1977: 86)Beskattning av företag föreslagit att den kommunala beskattningen, frånsettgarantibelopp, tas bort för sådana bolag. Förslagen i betänkandet bereds f. n.inom . Regeringens kommande beslut får avgörande betydelse förmellankommunala skatterättens framtida ställning och uppgifter. Efter gemensamberedning med chefen för budgetdepartementet har jag därför funnit att, iavbidan på ställningstagandena till förslagen i företagsskatteberedningensbetänkande, beslut om utbrytning av mellankommunala skatterättenfrån inte bör verkställas. Jag vill därför inte förorda attregeringen nu lägger fram något förslag i denna del. Med hänvisning till vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. bemyndigaregeringen att vid kammarrätten i inrätta en ordinarie tjänst förkammarrättslagman och en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, bådamed beteckningen Co, 2. till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 1977/78 Utgift 22718190 1978/79 Anslag 21650000 1979/80 Förslag 24 300000 Hyresnämnderna har tilluppgift bl. a. atl medla och vara skiljenämnd i hyreslvister samt atl prövavissa typer av sådana tvister. Arrendenämnderna har motsvarande uppgifter i arrendetvister.Hyresnämnd och arrendenämnd finns i samtliga län. De har gemensamt kansli.Sådant kansli, som i vissa fall är gemensamt för ivå eller flera län, finns påtolv orter. Chef för kansli är det hyresråd som har utnämnts eller förordnatslill det. Bostadsdomslolen ärfullföljds- och slutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnd. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1979/80 Domare och föredragande Övrig personal + 2 + 1 + 2294000 + 4000 + 45000 + 463000 + 95000 + 460000 + 70000 Pris- och löneomräkning2 . 1 besparingsalternativelföreslår alt fastighetsdomstolarna övertar de mindre hyres- ocharrendenämndernas arbetsuppgifter och att dessa därigenom integreras medtingsrätterna. En sådan omorganisation skulle medföra besparingar på ca 700000kr. yrkar bostadsdomstolen inrättas ytterligare två tjänster för sekreterare och entjänst för biträde ( + . Jag beräknar medel för ytterligare två tjänsterför sekreterare vid bostadsdomstolen ( + ). Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till 24,3 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bostadsdomstolen och hyresnämndernam.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m. m. 1977/78 Utgift 6888 229 Reservation 1978/79 Anslag '3320000 1979/80 Förslag 8 700000 ' Dessutom har påtilläggsbudget 1 anvisats I . Prop.1978/79:100 Bilaga 5 80 Från anslaget bestridskostnader för inköp av utrustning och inventarier till nya och ombyggda lokalerför myndigheter inom förvaltningsområde, med undanlag av deallmänna advokatbyråerna, och konsultkostnader i samband därmed samt kostnaderför flyttning. beräknarmedelsbehovet /80 till . Jag beräknar anslagsbehovet till . Jag hemställer i enlighet härmed att regeringenföreslår att till Utrustning tilldomstolar m. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av 8700000kr. För innevarande budgetårhar anslaget för () förts upp med 22milj. beslutade den15 om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten (prop.1977/78: 15, CU 1977/78:5, rskr 1977/ 78: 134). Enligt dessa riktlinjer skallunder en första etapp, som omfattar tiden t. o. m. /82, skildaADB-system för fastighetsregister (FR) och inskrivningsregister (IR) skapasgenom utbrytning ur det gemensamma system som f. n. används, det s.k. driftsystem1. Regeringen uppdrog åt CFD, och lantmäteriverket att skyndsamtoch lämna förslag till skilda system för FR och IRunder den första etappen i enlighet med beslut om ändrade riktlinjerför fastighetsdata verksamheten. Myndigheterna kommer att fullgöradetta uppdrag. Anslagsbehovet för CFDoch utvecklingen av fastighetsdataprojektet är beroende av ställningstagandetlill det förslag som kommer att lämnas. Med hänsyn till den ytterligareberedning i ärendet som behövs anser jag att anslag till CFD för budgetåret1979/80 bör tas upp i en särskild proposition till 1978/riksmöte.Anslaget bör nu föras upp med etl preliminärt belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, till /80 beräkna ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 5 81 E. RÄTTSHJÄLP M.M. 1977/78 Utgift 150312 851 1978/79 Anslag 135 000000 1979/80 Förslag 155000000 Från anslaget bestrids derättshjälpskostnader (förmåner) som enligl rätishjälpslagen (1972:429; omtryckt1976:626; ändrad 1978:363, 1978: 804) skall betalas av allmänna medel, dvs.framför allt ersättning till offentlig försvarare och biträde vid allmänrättshjälp. beräknarmedelsbehovet för /80 till 160 milj. kr. Regeringen har iproposition (1978/79:90) föreslagit vissa ändringar i rättshjälpsiagstiftningen.De kostnader som förslagen medför har för /80 beräknats tillungefär 5 milj. kr. Med hänsyn härtill ochtill beräknad belastning i övrigt bör anslaget räknas upp till 155 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRättshjälpskostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80' Nytt anslag (förslag) 6200000 ' Kostnaderna för denuvarande sex rättshjälpsnämndema bestrids f. n. från anslaget D 2. Rättshjälpsnämnderna handlägger ärenden omrättshjälp. Beräknad ändring 1979/80 Prop.1978/79:100 Bilaga 5 Som jag haranfört har regeringen i proposition (1978/79:90) med förslag till ändring irätishjälpslagen m. m. föreslagit vissa ändringar i rättshjälpslagstiftningen.Regeringen har vidare hemställt all i övrigt skall godkänna deriktlinjer för en ändrad administration av samhällets rättshjälp som förordatsi propositionen. Enligt dessa riktlinjer skall de nuvarande sexhovrättsanknutna rättshjälpsnämndema minskas till två som görs helt friståendefrån hovrättema. Jag har i rättshjälpspropositionen förordat atl de tvåkvarstående rättshjälpsnämndema förläggs till och . Eftersom rättshjälpsnämndinte längre skall vara anknuten till hovrätt anser jag att kostnaderna förnämnderna skall bestridas från ett särskilt anslag under rättshjälpsavsnittet. Med utgångspunkt från deberäkningar som har legat till grund för innehållet i rättshjälpsproposilionenanser jag att vardera av de två frislående rättshjälpsnämndema bör ha 24tjänster, varav sju för handläggare och 17 för övrig personal. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår alt tillRättshjälpsnämndema för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 3936000 1978/79 Anslag 1000 1979/80Förslag 1000 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknar 34 596000 37 131000 37000000 37000000 38450000 38450000 -2535000 -1490000 -1450000 -1450000 883000 935000 950000 900000 De allmännaadvokatbyråernas främsta uppgift är att lämna allmän rättshjälp enligträttshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1976:626; ändrad 1978: 363, 1978: 804). Omdet kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen,skall byråerna även lämna annat biträde i Prop.1978/79:100 Bilaga 5 83 De allmännaadvokatbyråerna skall i princip vara självbärande och skall konkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråer. finns .30 allmännaadvokatbyråer. Den allmänna advokatbyrån i har ett filialkontor i ett i saml den allmänna advokatbyrån i ett i Trollhättan.Vid de allmänna advokatbyråerna finns 299 tjänster, varav 142 för advokateroch annan juristpersonal samt 157 för övrig personal. är centralförvaltningsmyndighet för de allmänna advokatbyråerna. Anslaget E 3. Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som tas upp med eltformellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förverksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Anslaget får i princip intebelastas. För att lösa likviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för atltillgodose behov av rörelsekapital förfogar de allmänna advokatbyråerna över enrörlig kredit i . Den uppgår f. n. till 13,2 milj. kr. framhålleri sin anslagsframställning all den ekonomiska målsättningen för de allmännaadvokatbyråerna ännu inle har uppnåtts. Även om många av byråerna nådde fullkostnadstäckning under /78 visade de dock sammantagna underskotti rörelsen under budgetåret. Den bokförda förlusten blev emellertid något mindreän beräknat och uppgick till . För byråerna uppnåddes underbudgetåret en genomsnittlig kostnadstäckning på . Denna översteg denbudgeterade och ökade i förhållande till föregåendebudgetår . När hänsyn tas till att viss del av denbokförda förlusten i själva verket motsvaras av en ökning av värdet av nedlagtmen ännu ej fakturerat arbete minskar det samlade underskottet för budgetåret1977/78 till omkring 1,1 milj. kr. föreslåratt den bokförda föriusten även för /78 får belasta anslagetAllmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet. De allmännaadvokatbyråerna har alltsedan de inrättades besvärats avlönsamhetsproblem. a. mot denna bakgrund är verksamheten vid byråerna f.n. föremål för en allsidig utredning av allmänna advokatbyråkommittén (Ju1977: 11). Kommitténs arbete pågår fortfarande men beräknas bli slutfört underår 1979. med att utredningen tillsattes uppdrog regeringen åtdomstolsverket att inom ramen för nuvarande förutsättningar för verksamhetenredovisa de åtgärder som har vidtagits eller som planerades för att på kortsikt förbättra byråernas lönsamhet. 1 skrivelse meddärtill fogad promemoria redovisade Prop.1978/79:100 Bilaga 5 84 verket förslag till åtgärder för att förbättralönsamheten för bl. a. norra allmänna advokatbyrån i . Utvecklingenvid denna byrå har, trots de åtgärder som därefter har vidtagits, inte blivitden som förväntats. Kostnadsläckningen har under budgetåren 1976/77 och 1977/78uppgått till 77 resp. . Lönsamhetsproblemen är oförändrat stora.Domstolsverket räknar inte längre med att det är möjligt att byrån inomöverskådlig tid skall nå rimlig grad av kostnadstäckning. hardärför, efter förhandling med berörda personalorganisationer, i skrivelse den 5juni 1978 till regeringen föreslagit att norra allmänna advokatbyrån med enorganisation på 23 tjänster skall läggas ned och ersättas av tre nya advokatbyråeri med en sammanlagd personal om nio jurister och 7,5biträden. Jag delar domstolsverketsuppfattning att norra allmänna advokatbyrån i bör läggas ned och ersättasav tre nya allmänna advokatbyråer i . Norra allmännaadvokatbyrån är belägen i . En av de tre nya byråerna bör hasådan belägenhet. De båda andra byråerna bör förläggas till eller dess förorter på plats, där behov föreliggerav juridisk service och man kan förvänta lönsamhet för byråerna samt dessutomkan lösa lokalfrågan tillfredsställande. Det ankommer på regeringen att beslutai dessa frågor. I avbidan på resultatetav allmänna advokatbyråkommitténs arbete har regeringen, i enlighet med vad somhar skett under tidigare budgetår, beslutat att anslagetAllmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /79 skallbelastas med , som utgör de allmänna advokatbyråernas underskott /78. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till allmänna advokatbyråer 1977/78 Utgift 883 245 1978/79 Anslag 700000 1979/80 Förslag 900000 Från anslaget utgårdriftbidrag till de allmännaadvokatbyråerna, bl. a. för vissa prestationer som byråerna utför av socialaskäl. beräknarmedelsbehovet för /80 till . Jag beräknar medelsbehovet till . Jag hemställer i enlighet härmed att regeringenföreslår att till Bidrag tillallmänna advokatbyråer för /80 anvisa ett förslagsanslag av900000 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 85 Ersättning åt vittnen m. m. 1977/78 Utgift 31834293 1978/79 Anslag 45000000 1979/80 Förslag 34000000 Från anslaget bestrids enmångfald olika kostnader för rättegångsväsendet, däribland ersättning avallmänna medel till vittne, målsägande och tolk saml kostnad förpersonundersökning i brottmål. 1 vissa fall bestrids från anslaget utgifter förrättegångar där staten är part. Enligtvittnesersättningskungörelsen (1973: 262) har vittne rätt till ersättning förtidsspillan med högst IOO kr.