prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Denspecifika energisparkostnaden varierar som synes från /toe och årför mottrycksinstallationer, reglering och styråtgärder, samt spillvärmeprojekttill /toe och år för isoleringsåtgärder och anslutning tillQärrvärme. Av tabellen framgår också att det finns 16 st åtgärdstyper inomindustriella processer som alla är billigare i kr/sparad toe än den billigasteåtgärdstypen (förbättring av värmesystem) inom näringslivets byggnader.Observera att ingen hänsyn har tagits till de olika åtgärdernas livslängd. Ovanhar framhållits att de relativt få projekten inom industriella processer germångdubbelt större oljebesparing än de många projekten inom näringslivetsbyggnader. Denna tendens att det är de stora projekten som ger de storabesparingarna framträder ännu tydligare i tabell 1:6, som redovisar de 20största projekten inom bidragsposten industriella processer. Viden jämförelse med tabell 4 finner man att dessa projekt svarar för ungefärhälften av den totala energibesparingen inom bidragsposten industriellaprocesser och att de också erhållit ungefär hälften av bidragen. Verket harhärav dragil den slutsatsen, att det med hänsyn till de begränsadepersonalresurserna, är angeläget att i första hand prioritera de storaprojekten, varvid särskilt spillvärmeprojekten fastbränsleeldning och givetvismottrycksinstallationer förtjänar ökad uppmärksamhet. 5 Beräknad och verklig energibesparing Debesparingssiffror som angivits i tidigare avsnitt är beräknade värden, dvs. desom anges i bidragsansökningarna, men kontrollerade och ev. korrigerade vidhandläggningen. 1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet OOOOO I O rn o o o ' *£) a\ ri Tt 00 O »o fn rJ 'm i. OOOOOOOOOOOOtNOOOOro ooo oooo OOtNOOOOO* in O I o 00 o o o -H oo-tnOTTooTrw-ioooo Tra\ «f*ON*coomfoo*ooo>riO ttvi Tt (N -»T (N I II o o Tf O o ve (N rJ fsi (N (N i-" O 00 00 Tt TT 0\ r-- r osO»oOOo o-r-wr-otsP-orNOCTv *s Ow0000000-0000000n r OfOnooofnommOvOoor-oirmr* moocm-OOCTvr-froONtNOoo oe OOOOOOOOOrNOOr*Or4viOOOO r OrOOtN''NOOT}-avoo'00*Nm»riO\r- O 0\r-r"oooo(N(NOO iOsvtmfn r S i; >-t! Ji > "- ?..>« 00 S g» « ».C u c t- U U O fe = O b SbSBuCQ c t ca I o,-; 3 r/5 O E - -k: |0 'S-ö. « < rt «i X 00X1 Is 'c "' Is t t/3 ra CX u U) O. o * J«i o id c c/2 s/ en ffi c/2 c/1 c-SJ = .= o (fl a c > p a 3 = Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 294 Föratt kontrollera osäkerheten i besparingssiffrorna genomfördes under hösten 1978en undersökning på 144 st bidragsprojekt varav 76 st processåtgärder och 68 stbyggnadsåtgärder. För 18 st andra processprojekt har en uppmätning ochavrapportering av energibesparingen skett tidigare till SIND. Resultaten avundersökningen kan sammafattas enligt nedan. - De undersökta 76 projektenmotsvarar av totala antalet projekt som beviljats bidrag. - Energibesparingen utgör ca 10%av den totala beräknade energibesparingen. Urvalet av projekt är inte heltrepresentativt. De flesta större projekten har inte ännu tagits i drift ellerhar för kort drifttid. - För 64 av projekten (av76-1-18) har ett tillförlitligt värde på den verkliga energibesparingen gåttatt få fram. - Den sammanlagda verkligaenergibesparingen för dessa projekt överstiger den beräknade med . - För de flesta projekten är detgod överensstämmelse mellan beräknad och faktisk besparing. För enstaka projektkan dock skillnaden vara ±100% mellan faktisk och beräknad besparing. - Del finns inte någotsystematiskt fel, utan felen i de enskilda projekten tar ut varandra när desummeras. - Onoggrannheten i den"faktiska" energibesparingen är stor, i vissa fall ± . a. på att historiska jämförelsevärden saknas, att mätning på en isoleraddel i en större process är svår att genomföra samt att energibesparingen för deflesta projekt är kraftigt produktionsberoende. - De undersökta 68 projektenvaldes bland olika frekventa åtgärder i fyra olika län. Åtgärdema skullegenomförts innan undersökningen och helst genomförts som endaenergisparåtgärd vid företaget. - För 56 av projekten harnågorlunda representativa värden på energibesparingen erhållits. - För dessa projekt överstigerden verkliga energibesparingen den beräknade med . Ett av projektensvarar emellertid för den större delen av ökningen. Om detta projekt frånräknasblir den verkliga besparingen lägre än den beräknade. - Osäkerheten i den"fakfiska" energibesparingen är mycket stor, i de flesta fall ejmöjlig att ange. - Felkällor vid utvärderingen harvarit t.ex. förändringar i företagets verksamhet, om- och tillbyggnader,förändringar i uppvärmnings- och ventilationssätt samt avsaknad av historiskadata för energiförbrukningen. Pågrund härav är onoggrannheten i faktisk energibesparing så stor, att Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 295 detberäknade värdet väl täcks in. Man kan kanske t. o. m. i vissa fall säga attdet teoretiska värdet är bättre än det uppmätta. 1 många fall torde detdock vara ganska enkelt och ej alltför kostsamt att redan vid projekteringenkomplettera projekten så att det går att mäta den faktiska energibesparingen.Verket planerar därför att i större utsträckning än sätta dettasom ett krav för bidrag i större och/eller representativa projekt. Tillsvidare torde dock de besparingssiffror som anges i ansökningshandlingarna,efter normal kontroll och justering, kunna användas som ett bra mått på denenergibesparing som i verkligheten uppnås. Dådet inte framkommit något som indikerar ett systematiskt fel, gör det storaantalet projekt att den angivna sammanlagda energibesparingen är tillförlitlig. 6 Bidraget som styrmedel för energihushållning i industrin Huvudprincipenvid bidragsgivningen är ju att bidraget skall fä till stånd energibesparandeprojekt vilka ur det enskilda företagets synpunkt ej bedöms som tillräckligtlönsamma. Bidragets storlek avpassas således till vad som krävs för attföretaget skall genomföra projektet. Många energibesparandeprojekt medför fördelar eller besparingar av annat slag. Som exempel kan nämnasförbättring av yttre och inre miljö, minskade personalkostnader, ökadkapacitet, förbättrad produktkvalitet m. m. Ofta kan dessa fördelar kanske inteanges i kr i en kalkyl. Effekterna av en viss typisk åtgärd varierar dessutommellan olika företag och branscher. Attta fram en kalkyl som visar projektet ur företagets synpunkt, som underlag föratt fastställa bidragets storlek kan under dessa förhållanden synas svårt.Verket bedömer emellertid att erfarenhetema från handläggningen av ett stortantal bidragsprojekt gör det möjligt att nöjaktigt avpassa bidragets storlektill det som verkligen behövs altemativt ej ge något bidrag alls. För att undersökabidragets verkliga styrande effekter har några studier genomförts under hösten1978. 6.1Projekt som inte beviljats bidrag Totalthar ca 250 st. ansökningar om bidrag till processåtgärder och PoD-anläggningarej beviljats bidrag. Avslagen utgör av alla beslut på dessabidragsposter. För att ta reda på i vilken utsträckning projekt som ej fåttbidrag ändå genomförts tillställdes samtliga företag som fått avslag på någotprojekt en enkät. Svar erhölls för 174 projekt dvs. Avdessa 174 projekt hade 117 st. genomförts, dvs. En fördelning avgenomförande eller avslagsmotiv visar följande: Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 296 Avslagsmotiv Andel genomförda projekt % Genomförs av andra skäl Ca35% av projekten med avslagsmotivet för hög lönsamhet har inte genomförts.Huvudmotiven för att inte genomföra projekten anger företagen vara höga lönsamhetskrav,investeringsstopp p.g.a. strukturförändringar samt likviditetsproblem, dvs.yttringar av de senaste årens lågkonjunktur. I flera fall uppger företagen kommer att genomföra projekten , när konjunkturenblir bättre osv. Projektsom får avslag med motivet att energibesparingen är för låg uppvisar ofta dåligföretagsekonomisk lönsamhet. De projekt som ändå genomförts har troligen haftandra intäkter eller fördelar för företaget utöver energibesparingen. Att intesamtliga projekt som fått avslag p.g. a. att de genomförs av andra skäl (änenergibesparing) kommit till stånd, beror troligen på att företagen försöktfinansiera önskvärda men inte nödvändiga miljöinvesteringar med energipengar.Utan bidrag får projekten vänta. Resultatenav enkäten kan kompletteras med uppgifien att endast 36 processprojekt sombeviljats bidrag, av , ej har kommit till stånd. Skälen fördetta har i flertalet fall angivits vara ändrade ekonomiska förutsättningar,att tidpunkten för genomförande uppskjutits m.m., dvs. Enförsiktig tolkning av det ovan redovisade är att: - bidragskriterierna fungerar istort sett acceptabelt åt ena hållet. Ca 3/4 av projekten som får avslaggenomförs ändå - bidraget fungerar inte enbartsom en hjälp till bättre lönsamhet utan även som en finansieringskälla. 6.2Företagens syn på bidragsgivningen Ivilken utsträckning projekt som fått bidrag skulle genomförts ändå, dvs. utanbidrag, är givetvis den mest intressanta frågan att söka besvara. Föratt närmare studera hur företagen ser på bidragsgivningen och hur möjligheternaatt få bidrag påverkat företagens investeringsbeslut genomfördes enintervjuundersökning på 20 företag . Företagen valdes mellanolika branscher, företagsstorlekar, ägarformer och projekt. Samtliga företaghade fått ett eller flera bidrag och även avslag på några projekt. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 297 Ävenom antalet företag är litet och urvalet ej statistiskt representativt gerresultatet från undersökningen sannolikt en ganska god bild av hur företag iallmänhet ser på bidragen, och bidragens effekt som styrmedel. Mycketsummariskt kan resultatet sammanfattas sålunda: - I av fallen skulleinvesteringarna genomförts utan statsbidrag. - I flertalet fall fårenergisparinvesteringar konkurrera med andra investeringar på hka villkor. - av företagen anger attavkastningskraven är desamma för energisparinvesteringar som för andra typerav investeringar. - Hälften av företagen angerandra skäl än rent ekonomiska för aktuell åtgärd. - av företagen anger att mangenomför energisparinvesteringar utan att söka statsbidrag. 1 flertalet fallanges orsakerna vara för små investeringar eller för hög lönsamhet. - anger attbidragsformen är en bra stödform men att lån kan vara ett attraktivt alternativsärskilt via större investeringar. - För PoD-anläggningar angernågra företag lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som ett altemativ. - Statsbidrag tillkonsultinsatser står på flera företags önskelista, liksom bättre informationfrån SIND om vilka typer av åtgärder som fått bidrag. Deslutsatser man drar av undersökningen är: - Statsbidragen har påverkatbeslutsfattarna positivt och underlättat beslutsfattandet men dess reellaekonomiska betydelse synes ha varit mindre. - Kompletterande stödformer somlån, bidrag till konsultinsatser, förprojektering, utvärdering m, m. börövervägas. Information om erfarenhetsåterföring är viktigt. - Bidragsreglerna fungerar istort sett nöjaktigt. Inomramen för en allmän utredning om stödformer för energihushållning inomindustrin avhölls en hearing med representanter för industriföretagoch branschorganisationer. Vissa slutsater från denna hearing är: - Det finns fortfarande gott omåtgärder som är tekniskt och ekonomiskt rimliga att genomföra. - anser att enkomplettering med lån som ej belastar företagens lånekapacitet är angelägen,för andra företag är nuvarande bidragssystem tillfredsställande. - För stöd till PoD-anläggningarkan lån med villkoriig återbetalning vara ett gott komplement eller altemativtill bidrag. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 298 7 Sammanfattning och preliminära slutsatser Följandesammanfattande slutsatser kan göras av utvärderingen: - För ca i statligabidrag har åstadkommits en nettooljebesparing av ca 500000 toe/år. - Bidragssystemet fungerartillfredsställande som styrmedel i sin nuvarande utformning och medtillgängliga administrativa resurser. - SIND kommer i ökad omfattningatt som villkor för bidrag kräva att energibesparingen uppmäts. - Även om besparingspotentialenfor enstaka slag av energihushållnings-åtgärder inom industrin, t. ex.mottrycksinstallationer, till stor del uppnåtts, återstår många områden medbetydande besparingspotential. - En avveckling av stödet tillkonventionella energibesparande åtgärder bör dock ske . SIND kommer iutvärderingen och petitan för /81 att närmare utveckla detta. - som dessa"omställnings"-bidrag finns kvar bör åtgärder inom industriellaprocesser liksom de stora projekten prioriteras. - Den kunskap SIND besitter omlönsamheten för olika energihushållningsåtgärder kommer i ökad omfattning attanvändas för branschvisa aktiviteter och vid rådgivning och konsultinsatser. - Även om en kompletterandelåneform för vissa företag skulle vara ett attraktivt aUernativt styrmedelfinns det ej skäl, bl.a. med hänsyn till att bidragen bör avvecklas, att införaett sådant styimedel. - Stödet till PoD-anläggningarbör kompletteras med lån med villkoriig återbetalning. Eventuellt kandenna låneform rymmas inom nuvarande totala medelsram. 1978/79:115 Bilaga1.4 Industridepartementet 299 Prototyper och demonstrationsanläggningar för bättreenergihushållning Sammanfattningav och remissyttranden över statens uidustriverks utredning (SIND 1978:6) 1 Sammanfattandeutredningsresultat .................... 300 1.1 Allmänt....................................................... 300 1.2 Resultat av projektdelfinansierade av SIND .... 300 1.3 Resultat av inventering av nyaprojekt ............. 301 2.1 Remissförfarandet ...................................... 302 2.2 Utredningsarbetet m. m................................. 303 2.3 Fortsatt stöd till PoD-verksamhet ................ 305 2.4 Resultatspridning ....................................... 307 2.5 Samordning med annanstödverksamhet ......... 308 Prop.1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 300 1 Sammanfattande utredningsresultat' Enav målsättningarna med föreliggande utredning är att redovisa och göra enutvärdering av de prototyper och demonstrationsanläggningar (PoD-anläggningar)som fått stöd från SIND (av utredningstekniska skäl projekt som fåttstöd t. o. m. ). 1 anslutning härtill är en viktig faktor attfå projekten presenterade så att de olika teknikidéerna kan anammas av andra.Bland dessa projekt återfinns både energibesparande och energigenereradeprojekt. Enannan målsättning med denna utredning är att redovisa projekt inom industrinsbranscher, som kan förväntas bli realiserade i prototyper ochdemonstrationsanläggningar (). Härvid framkommerett bättre underlag än vad varit fallet för bedömning av detinvesteringsbehov som kan förväntas till denna lyp av projekt. Likaså utgörmaterialet en utgångspunkt för en analys som inriktar sig på att söka fånga inde långsiktiga effektema på energianvändningen om projekten realiseras och fårspridning. Det bör redan i detta skede poängteras alt några projekt ej har somhuvudsyfte att spara energi utan denna aspekt har i dessa fall en underordnadbetydelse. Huvudsyftet kan i stället vara en övergripande processtekniskförändring som leder till förbättrad ekonomi (substitution av energislag,förbättrade produkter etc). Ettav målen är alltså att få fram ett underlagsmaterial som skall kunna ligga tillgrund för bedömning av investeringsmedel till PoD-projekt. Kontinuerligtkommer emellertid nya projekt fram, vilket gör att det här framräknadeinvesteringsbehovet för den närmaste kan vara något lågt. A andrasidan torde inte samtliga upptagna projekt i den projektinventering som gjortsi föreliggande utredning realiseras. Ny teknik för energiproduktion ochprojektidéer i anslutning härtill har ej tagits med i projektinventeringen.Utredningen inriktar sig således på projekt inom industrin därenergihushållningsaspekten är en viktig del. 1 energianvändningshänseendeutgör de inventerade branscherna av industrin. 1.2 Resultatav projekt delfinansierade av SIND Redovisningenomfattar projekt som erhållit stöd från det att stödverksamheten tillPoD-anläggningar startade /761, o. m. . Underdenna tid har 54 projekt beviljats stöd (två har av olika anledningar ejgenomförts). Projekten fördelar sig enligt följande: 'Utdrag ur statens industriverks rapport (SIND 1978:6) Prototyper och demonstrationsanläggningarför bäure energihushållning. 1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 301 projekt stöd, milj.kr. Järn-,stål- och metallverk Vid en bedömning av de praktiskt genomförbaraenergibesparingsmöjligheterna på lång sikt har faktorer som förräntning,marknad, teknisk nivå elc. för respektive projekt vägts in. Den härvid framräknade siffran indikerar attbesparingsnivån sikl genom spridning av de PoD-projekt sombeviljats ekonomiskt slöd frän SIND ligger på drygt 200 000 toe/år (ca 8 PJ/år)och ca 1100 GWh el/år (ca 4 PJ/år) för enegibesparande anläggningar jämfört meddagens energianvändning. Härtill kommer ett projekt som avser en s. k.pulsbrännare. Den totala teoretiska besparingspotentialen, dvs. ompulsbrännaren skulle ersätta alla oljeeldade pannor i hela landet, ligger på ca2400000 toe/år (ca 100 PJ/år). En bedömning av möjlig energibesparing för dettaprojeki har ej låtit sig göras, beroende på svårigheten att avgöra olikafaktorers betydelse för värmepannans introduktion. Av de 52 projeki som beviljats stöd och som kommit igångeller genomförts avser fyra energigenererande anläggningar. Dessa avsertilllämpning av virvelbäddsteknik vid förbränning, vilken innebär att kol,andra fasta bränslen, spilloljor etc på ett från miljösynpunkt fördelaktigtsätt kan ersätta olja vid fjärrvärmeproduktion. Det har bedömts att ca 50anläggningar kan uppföras och härigenom skulle ca 600000toe/ år (ca 25 PJ/år) i form av olja kunnat substitueras. På elsidan beräknasca 2000 GWh/år (ca 7 PJ/år) kunna genereras genom uppmstning av nedlagda ochnedläggningsholade små vattenkraftverk. 1.3 Resultat av inventering av nya projekt Den branschvisa inventeringen har inriktat sig på att sökafå fram sådana projekt som kan förväntas bli realiserade i PoD-anläggningarinom . 1 denna inventering har ej energigenererandeanläggningar studerats. För varje projeki har investeringsbehovet och möjligenergibesparing på lång sikt genom spridning av projekten studerats. Projektenfördelar sig enligt följande: 1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet Massa- och pappersindustri' Jäm och stål Kemisk processindustri Övrig industri 230 160 200 -40» -0,14» ' Försökspappermaskinen ingår ej ' Ökadelenergiförbmkning Förmassa- och pappersindustrin gäller att den angivna bränslebesparingen 350000toe/år (14,6 PJ/år) innefattar en ökad använding av interna bränslen (lutar,flis, bark etc) motsvarande ca 120000 toe/år (5 PJ/år). Denna ökade användningav intema bränslen ersätter motsvarande mängd externa bränslen och kan i såmåtto betraktas som en substitution, men bör i detta fall anges som enbränslebesparing genom att branschens extema bränslebehov reduceras imotsvarande grad. Förjäm- och stålindustrin gäller att det förutom den angivna besparingsnivån310000 toe/år (12,9 PJ/år) finns möjligheter till omfattande substitutionmellan olika energisiag och bränsletyper. Då det här enbart är fråga om utbytemellan olika extema energislag kan effekterna därav inte redovisas som enbränslebesparing för branschen. Yttrandenöver statens industriverks (SIND) utredning har avgivits avtransportforskningsdelegationen (TFD), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), statens naturvetenskapliga forskningsråd (NFR), statens råd förbyggnadsforskning (BFR), NE), statensvattenfallsverk, styrelsen för teknisk utveckhng (STU), delegationen förenergiforskning (DFE), (), NäringslivetsEnergidelegation (), Kemiska Industrikontor (Kemikontoret),, ()samt . UHÄhänvisar i sitt yttrande till yttranden från i (KTH) (fakultetsnämnden, energinämnden, sektionsnämnden K och institutionen förvärme- och ugnsteknik), i (tekniska fakultetensfakultetsnämnd), () och högskolan i (fakultetsnämnden). Prop.1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 303 2.2Utredningsarbetet m. m. Flertaletremissinstanser avger positiva omdömen om utredningens inriktning ochuppläggning. STU och TFD framför sådana synpunkter liksom NE som anför: Utredningenger en koncis och klarläggande redovisning av de PoD-projekt som stötts av SINDliksom av en genomförd inventering av nya projekt. NEhar inga invändningar mot den använda metodiken för att beräkna teoretiskabesparingspotential men vill understryka den i utredningen angivna svårighetenatt beakta förändringar i dagens industriella struktur och energiförbmkning idet relativt långa tidsperspektiv som är aktuellt. anser också att det är en värdefull inventering SINDpresenterar. Bolaget påpekar att det är angeläget att de presenteradeprojektlistorna med jämna mellanrum revideras så att mindre lovande projektplockas bort till förmån för nya och bättre sådana. Sverigeskemiska industrikontor anser att det är värdefullt att industriverket genomutredningen kompletterat kännedomen om de olika statliga stödformernas inverkanpå industriföretagens möjligheter lill energibesparing. Organisationenhar på ett tidigt stadium av utredningen deltagit som industriverketssamarbetspartner i den del som avser kemiska processindustrier. Det harhärigenom varit möjligt att i ett gemensamt frågeformulär sammanföra de enkätersom annars hade blivit nödvändiga. Kemikontoret välkomnar denna form avsamarbete, vilken begränsar företagens belastning av att besvara ett stortantal enkäter och formulär. Liknandesynpunkter framförs av SCPF. KTH(fakultetsnämnden och energinämnden) anser att olika projekt och åtgärder fören bättre energihushållning inte kan ses isolerat utan måste sättas in i ett merövergripande sammanhang. 1industriverkets rapport redovisas ett värmepanneprojekt som sägs potentielltkunna ge oljeekvivalenter i besparing. Kritik emot dennabedömning framförs av högskolan i (fakuhetsnämnden): Ennärmare genomgång visar att detta gäller en sorts värmepanna med högverkningsgrad och ett totalt utbyte i hela landet av alla pannor till dettafabrikat. Här måste man rikta den kritiken mot redovisningen att även andratyper på värmepannor kan redovisa höga verkningsgrader och att ett totaltutbyte tar myckel . Den potentiella besparingen skulle hellre harredovisats tillsammans med vad man på annat sätt anser att man kan spara inombyggsektom genom tilläggsisolering, anslutning till Qärrvärme etc. Siffroma blirdå litet blekare. 1978/79:115 Bilaga1.4 Industridepartementet 304 Kritikpå denna punkt framförs också av CTH (energitekniskt centrum) som anser attbedömningen av besparingspotentialen i detla fall är minst sagt optimistisk: Iprincip innebär den visade värmepannan endast den skillnaden relativt enkonventionell, att förbränningen är pulserande, vilket rimligen inte kan varapositivt för förbränningsverkningsgraden, och att avgasnedkylningen driveslängre än konventionellt. Den lägre avgastemperaturen kan knappast ses somuttryck för någon särskild genialitet, då detta förekom ofta under 50-taletledande till korrosion och förkortad livstid för värmepannan och tillfuktskador på skorstenar. CTHkriliserar också att olika enheter använis i utredningen: Normaltpresenteras energibesparing dels såsom värmeenergi, toe/år ä ca 42 GJ, delssåsom el i MWh/år, vilket i och för sig är korrekt. För en bedömning av dettotala resultatet måste det emellertid verka förvillande att härvid olikaenheter användes. Det blir inte bättre av alt investeringskostnaden räknas imiljontal kr. Värdefullthade varit om besparingarna både i värme- och elenergi hade omräknats ikrontal. kritiserar den använda metoden alt räkna energibesparingensstorlek vid ökad mottryckskraftsproduktion som mängd sparad olja: Idetta avseende viii anföra en något annorlunda syn med hänsyn tillatt oljekondens är något aktuellt utbyggnadsalternativ. Idriftsituationen kan mottryckskraft endast i begränsad grad ersättaoljekondens, bl. a. emedan befintlig kapacitet av denna bedöms bli utnyttjad ilåg omfattning.