prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Kust- och skärgårdsområdet i länet tillhörde områden i landet där det är särskilt angelägel alt friluftslivets ochnaturvårdens intressen säkerställs bl. a. genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Stora anspråk ställs på marken inorra kustområde, framför allt för fritidsbebyggelse i olika former.Det är angelägel att utvecklingen av bebyggelse m. m. planeras så all störresammanhängande, och av bebyggelse orörda områden bevaras. 1 de fortsallaöversiktliga planmässiga bedömningar som kommer att göras av hur tillkommandebebyggelse bör lokaliseras och dimensioneras bör effekterna på naturmiQön avbl. a. ökad förslitning och slora grundvattenuttag uppmärksammas särskilt. Behovet av mark förpermanenlbosläder och verksamheter som tillgodoser den bofasta befolkningensbehov bör uppmärksammas. Utvecklingen av bebyggelse och anläggningar för turismoch frilufisliv i kust- och skärgårdsområdet bör planeras så att den bofastabefolkningens intressen tillgodoses. Frågan om omvandling av helårsbostädertill fritidshus behandlas med förtur i den utredning om frilidsboendel somregeringen har tillsatt. Den mark som bedöms lämplig förutveckling av fritidsbebyggelse bör i första hand reserveras för fritidsboendei andra former än enskild fritidsbebyggelse och för anläggningar som tillgodoserfriluftslivets behov. Ytterligare enskild fritidsbebyggelse bör som regelendast övervägas i form av mindre kompletteringar av befintlig bebyggelse.Anläggningar för turism och friluftsliv bör ges en skala och utformning iövrigt som är anpassad lill den lokala miljön. Större anläggningar avhotellkaraktär bör lokaliseras lill befintliga samhällen. 6 Riksdagen1978/79. 1978/79:213 Bilaga 2 82 Omfattningen av och formerna för denfritidsbebyggelse som föreslås tillkomma i de utbyggnadsområden som har angettsi de redovisade markdispositionsplanerna bör övervägas ytterligare medbeaktande av vad som har anförts ovan. Detta gäller även för deutbyggnadsområden där områdesplaner redan har upprättals. böröverlägga med kommunema om för vilka områden sådana ytterligare övervägandenbör ske i det fortsatta planeringsarbetet. De ökade anspråk på hamnplatser för fritidsbåtarsom kan förutses i det obrutna kustområdet kan komma atl innebära konfliktermed bevarandeintressena och fiskets intressen. Flera av de lägen försmåbåtshamnar som har föreslagits i den översiktliga planeringen berör områdenav stort värde för naturvården. Det är angeläget att utbyggnaden av småbåtshamnargrundas på bedömningar i regional skala av det obrutna kustområdets kapacitetoch resurser för fritidsbåtar. För atl minska konfliktema med andra intressenbör tillkommande småbåtshamnar i första hand förläggas i anslutning lillbefintliga tätorter eller hamnar. I de redovisade markdispositionsplanerna förkustområdet har några utbyggnadsområden för icke lätortsanknuten industriangetts, bl. a. vid Sannäs i . En utbyggnad av hamnberoendeindustri i det område som har reserverats vid SannäsQorden skulle innebärastora konflikter med naturvårdens och fiskets intressen. Ulbyggnad av industrii det obrutna kustområdet bör med hänsyn till bevarandeinlressena ske i anslutningtill befintliga tätorter. Länsslyrelsen anför i sitt yttrande attverksamheter som inte skall prövas av regeringen enligt 136 a § byggnadslagenkan etableras på ett flertal platser längs kusten, bl. a. i det obrutnakustområdet, ulan att konflikt uppkommer med riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen. Regeringen understryker att det inte entydigt kan slås fastvilken industriell verksamhel som skall prövas eller inte prövas enligt 136 a §byggnadslagen. Frågan om en viss industrietablering är miQöstörande eller intemåste bedömas med hänsyn inte bara till den ifrågavarande industrinsegenskaper ulan också mot bakgrund av egenskapema hos miQön i del tilltänktaelableringsområdel. Markreservationer för industri i anslutning tillområden med förutsättningar för djuphamn bör i enlighet med vad som anfördes isamband med regeringens beslut med anledning av den fysiska riksplaneringensprogramskede inte göras i det obrutna kustområdet. Kustområdet i tillhör deområden i landet som är särskilt viktiga för fisket. Fiskets intressen bör ienlighet med vad som anges i PM ägnas fortsatt uppmärksamhet iplaneringen för kustområdet. De miQöer som har särskild betydelse förfiskreproduktion bör skyddas. Fiskeutövandet bör ges tillräckligt utrymme iförhållande till andra former av vallenanvändning. Yrkesfiskets intressen ikustvaltenom-rådena bör härvid beaktas särskilt. Resultatetav det fortsatta planeringsarbetet i det obrutna kustområdet Prop.1978/79:213 Bilaga 2 83 skallredovisas till regeringen dels i samband med redovisningen av länsplanering1980, dels . De översiktliga planer som av harredovisats som generalplan för Hogdalsnäsei bör ses över vad gällermarkanvändningen i området i enlighel med vad som anges i detföQande. Planema bör vidare sammanföras på etl sådant sätt atl man erhåller ensamlad plan som motsvarar en generalplan i byggnadslagens mening. Den generalplan som upprätias för Hogdalsnäseiskall enligt regeringens beslul med anledning av programskedet i den fysiskariksplaneringen bl. a. syfta till atl upprätthålla en sådan planberedskap kan välja mellan alternativa lösningar inom området fr. o. m. t.o. m. Kålvik om samtidig tillverkning i djupvatlenläge av fleraoQeutvinningsplatlformar aktualiseras. När det gäller annan verksamhet innebärde i den fysiska riksplaneringen uppställda riktlinjerna all verksamheter medsärskilda krav på djupt vatten och som inte är miQöstörande bör kunna förläggastill Kålvik-Lunnevikenområdel. Varken dockläge eller handelshamn utgör såledessådan verksamhet. I planbeslämmelsema till generalplanen för Hogdalsnäsei böranges att de områden som redovisas för verksamheter med särskilda krav i Kålvik-Lunnevikenområdelendast får las i anspråk för verksamhet med sådana krav och egenskaper som harangetts ovan. Del icke vattenanknutna reservområde för industriell verksamhetsom i föreliggande planer har redovisats i Kålvik-Lunnevikenområdel bör omprövas. bör samråda med omden översyn som bör göras av de översiktliga planer som har redovisats förHogdalsnäsei. Länsslyrelsen skall i samband med redovisningen av länsplanering1980 redovisa resultatet av denna översyn. Det är angeläget atl mer preciseradeställningstaganden till markanvändningen i det högexploaterade kustområdetsnarast kan redovisas av berörda kommuner i form av markdispositionsplanervilka är antagna av kommunfullmäktige. Med hänsyn till det högexploaterade kustområdetsslora belydelse för friluftslivet i och de starkanaturvårdsinlressena i kust-och skärgårdsområdet i länet bör följandeutgångspunkter gälla för det fortsatta planeringsarbetet. Det är, liksom för det obrutna kustområdet,särskilt angeläget all friluftslivets och naturvårdens intressen i kust- ochskärgårdsområdet säkerställs bl. a. genom förordnanden enligt naturvårdslagen. Möjligheterna att bevara eller genom olika ålgärderöka tillgängligheten till strändema bör särskilt uppmärksammas. 1978/79:213 Bilaga 2 84 Planeringen bör inriktas på attreservera mark för fritidsboende i andra former än enskild fritidsbebyggelseoch för anläggningar som tillgodoser friluftslivels behov. Enskildfritidsbebyggelse bör endast komma till stånd då det kan ske i form av mindrekompletteringar av befintlig bebyggelse. Som etl led i strävandena allbevara tillgängligheten till stränderna bör man också överväga att göra enöversyn av helt eller delvis oulbyggda detaQplaner för fritidsbebyggelse. Vid utbyggnad av småbåtshamnar bör,liksom i det obrutna kustområdet, slor hänsyn las lill bevarandeintressena ochfiskels intressen. Tillkommande småbåtshamnar bör i första hand föriäggas ianslutning lill befintliga tätorter eller hamnar. Fiskels intressen bör påmotsvarande sätt som har angetts för det obrutna kustområdet ägnas fortsattuppmärksamhet i planeringen för kustområdet. Tjörns kommun har redovisat förslagtill utbyggnad av hamnverksamheten i . En utbyggnad avhamnverksamheten i skulle komma alt innebära konflikter med bl.a.naturvårdens intressen i Hake-Qorden. Det är angeläget att hamnplanering ochhamnutbyggnad samordnas med övrig samhällsplanering. Riktlinjer för en sådansamordnad hamnplanering har getts av regeringen. Överväganden om utbyggnad avhamnverksamheten i bör avvakta de ställningstaganden som kommer attgöras i nämnda samordnade planering. Det är angeläget att fortsattaåtgärder vidtas för att säkerställa de starka naturvårdsintressena vidGullmarsQorden. har iskrivelse till regeringen redovisat resultatet av regeringensuppdrag att ulreda behovet av och formerna för skydd av GullmarsQordens marinamiQö. Naturvårdsverkels framställning övervägs f n. inom regeringens kansli. Det fortsatta planerings- ochsäkerställandearbetet inom GullmarsQordens nederbördsområde bör syfta till altmotverka en ökad föroreningsbelastning på Qorden. Man bör dessutom strävaefter alt successivt minska befintliga utsläpp, i första hand i de mestförorenade delama av Qorden. Som elt led i detla arbele börkommunema inom GullmarsQordens nederbördsområde i den fortsatta planeringenbelysa de markanvändningsfrågor som är av särskild betydelse förskyddsintressena kring GullmarsQorden. Markanvändningsplaner bör upprättas föri första hand områdena nära Qorden och de större vattendragen. Planeringen bör klarläggahur och i vilken omfattning bebyggelse och verksamheter kan ulvecklas med beaktandeav de riktlinjer som har angetts ovan. Vidare bör man ange hur avloppsfrågornaför befintlig och tillkommande bebyggelse skall lösas. De översiktliga markanvändningsplanersom redan har upprättats för de berörda områdena bör ses över ellerkompletteras enligt de riktiinjer som har angetts ovan. 1978/79:213 Bilaga 2 85 Del beslul som med anledning av områdesplanen förBokenäs har fattats i kommun om alt kommunens avloppsvallen skallledas till GullmarsQorden bör omprövas. Munkedalskommun har i sin planering angett områden för utbyggnad av industri- ochhamnverksamhet i Saltkällan och Korsvik vid SaltkälleQorden, som är den mestförorenade delen av GullmarsQorden. Man bör undvika att områdena tas i anspråkför verksamheter som innebär en ökad belastning på GullmarsQorden. Deundervattenssprängningar som genomförs i anslutning till försvarets verksamhetvid Gullmarsbasen innebär allvarliga störningar på den miQön iGullmarsQorden. Fortsatta överläggningar bör ske på regional nivå mellanlänsstyrelsen och försvaret om atl flytta verksamhelen till annan plats. Delplaneringsarbete som enligt ovan bör genomföras inom GullmarsQordensnederbördsområde berör kommuner i både och Älvsborgslän. Planeringsarbetet bör så långt möjligt samordnas när det gällerredovisning av markanvändning och ålgärdsförslag. Länsslyrelsen i Göteborgsoch län bör, efter samråd med i , följaplaneringsarbetet i berörda kommuner och svara för att erforderlig samordningsker. Den markanvändningsplanering för dalgångsom har redovisats gemensamt av berörda kommuner i ochÄlvsborgs län innebär att bevarandeintressena har getts större tyngd än ilidigare planer. Markanvändningsplaneringen bör drivas vidare på kommunalnivå. Områdesplaner bör upprättas för tätortemas expansionsområden. I vissa fall har omfattande områden föreslagits förexploateringsändamål i den redovisade rapporten från det inlerkommunalaplaneringsarbetet. De föreslagna markreservationerna uppfyller inte helt dekrav som bör ställas med ulgångspunkl i den fysiska riksplaneringens riktiinjerom markhushållning. De ställningstaganden som har angetts i rapporten rörandebehovet av utbyggnadsområden för arbetsplatser och bostäder bör inför denfortsatta kommunala planeringen omprövas med beaktande av följande. Kravet på hushållning med jordbruksmarken böruppmärksammas särskilt i det fortsalla planeringsarbetet. Utbyggnadsområdenabör dimensioneras med vägledning av de befolkningsramar och de prognoser försysselsättningsutvecklingen som anges i länsplaneringen. Med beaktande av kravetpå god boendemiQö bör olika möjligheter prövas för att tätorternas anspråk påmark skall kunna minskas. Ytterligare utgångspunkter för fortsattplaneringsarbete i och kommuner ges i föQande avsnitt om . Nalurvårdsinlressenai dalgång talar för att de kvarvarande 1978/79:213 Bilaga 2 86 orördaområdena längs i huvudsak undantas från exploatering. I detfortsatta planeringsarbetet bör vidare älvens funktion som vattentäkt beaktas.Endast sådan industriell verksamhet som har ett stort behov av nära anknytningtill hamn eller vatten och som inte innebär ökad föroreningsbelastning på vatten bör därför komma i fråga längs älven. Regeringen förutsätter atldet fortsatta kommunala planeringsarbetet beträffande dalgångbedrivs på sådant sätl som anges i den inlerkommunala rapporten. Markanvändningsplaneringen för de kommuner somingår i kommunalförbund har drivits framåt underplaneringsskedet. Det finns emellertid brister beträffande behandlingen avjordbrukels intressen i den kommunala planeringen. Betydande arbele återstårockså vad gäller åtgärder för att säkerställa naturvårdens och friluftslivelsintressen i regionen. Del är angelägel att i få tillstånd en samordnad planering som ger förutsättningar för en godmarkhushållning och möjliggör en avstämning av markhushållningskraven mol deregionalpolitiska målen om goda lokala arbetsmarknader och motbostadsförsörjningsbehovet. Arbetet med en sådan samordnad planering bör kunnabygga på det material som kommunerna har arbetat fram under planeringsskedetoch på det utredningsmaterial som har utarbetats av kommunalförbund.Kommunemas arbele med områdesplaner bör fullföQas. Härvid bör bl.a.erforderliga hänsyn tas lill kravet på alt hushålla med jordbruksmarken.Arbetet med områdesplanering bör bl.a. ses som ell led i samordningen avplaneringsarbetet i . Länsstyrelsema i och , ochÄlvsborgs län bör samråda med och med deberörda kommunerna om hur det fortsatta samordnade planeringsarbetet bör läggasupp för att svara mol önskemålet om god markhushållning och inlentionema i denregionalpoliliska planeringen. När det gäller samordningen avsysselsättningsplaneringen bör Göteborgsdelegationen Qäna som forum föröveriäggningar i frågor som berör de tre länen. Hit hör enligt delegationensdirektiv den avgränsning av som kan behöva göras i denregionala samhällsplaneringen, fastställandet av befolkningsramar förkommunerna i regionen, val av lokala arbetsmarknader som skall kartläggasenligt regeringens uppdrag samt övriga beslul av statliga länsorgan avbetydelse för utvecklingen i regionen. Som anges i PM skall de förslag tillplaneringstal som länsstyrelsema skall redovisa i länsplanering 1980 byggabl.a. på överväganden om olika alternativ belräffande tätorternas tillväxt.Länsstyrelsema skall vidare i samband med redovisningen av länsplanering 1980gemensamt till regeringen redovisa resultatet av ovan nämnda samråd och lämna förslag 1978/79:213 Bilaga 2 87 beträffande inriktningen av del fortsattaplaneringsarbetet. Länsstyrelserna bör härvid särskill överväga om enregionplan för bör upprättas. Eventuella förslag tillavgränsning av områden som bör uppmärksammas i en sådan regionplanering börockså anges. Resultatet av fortsatt planeringför skall redovisas gemensamt av länsstyrelsema tillregeringen . Vissa fortsatta planeringsåtgärderbehöver vidtas också i andra delar av länet än dalgång ochGöteborgsregionen för att kravet på hushållning med jordbruksmarken skallkunna tillgodoses. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör kommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntasexpandera och där konflikter med jordbruksintressena kan förutses.Områdesplanema bör belysa hur det fortsatta samhällsbyggandet kan ske medbeaktande av bl. a. kravet på att hushålla med jordbruksmarken. Länsstyrelsenoch kommunema bör gemensamt diskutera för vilka områden och orter det är mestangeläget att sådanl planeringsarbete snabbt kommer i gång. Redovisning av jordbruksmarkens behandling ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighel med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt avlänsstyrelsen . 1 det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Naturvård, friluflsUv och kuUurminnesvård SkiQakliga uppfattningar föreliggeri flera fall mellan och berörda kommuner om hur områden avriksintresse för naturvård och friluftsliv skall säkerställas. Fortsattasamråd med den av antagna naturvårdsplanen som grund bör skemellan kommunema och om vilka åtgärder som bör vidtas inom dessaområden. Regeringen förutsätter atl desynpunkter som har redovisat beträffande avgränsnings- ochsäkerställandeåtgärder för naturområde beaktas av Stenungsundskommun, bl.a. mot bakgrund av vad som angavs i regeringens beslut med anledningav den fysiska riksplaneringens programskede om behovet av rekreationsområdenför tätortsbefolkningen i . Bullarebygden, Granitområdetskulturlandskap och Tjörn-Omstområdet utgör sådana större områden av belydelseför kulturminnesvården som i enlighet med vad som anges i PM behöverskyddas mol föränd- 1978/79:213 Bilaga 2 88 ringar av landskapsbild och bebyggelsemönster.Utvecklingen av fritidsbebyggelse i spridd och koncentrerad form bör härvidägnas särskild uppmärksamhet. De markreservationer för utbyggnadav sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen som i denkommunala planeringen har gjoris i BroQordenområdet och är f. n.tillräckliga. De undersökningar om mlQösituationen som har genomförts visardock alt möjlighetema är ytterst begränsade all till lokaliseraindustri som innebär ytterligare utsläpp till luft och vatten. När det gällerBroQordenområdet är de miQömässiga förutsättningama för ulbyggnad av industri iflera avseenden goda. Möjlighetema till utsläpp till luft av försurande ämnenär dock liksom i och övriga delar av västra ytterstbegränsade med hänsyn till den redan starkt påverkade mark- och sötvattenmiQön. Riktlinjema för lokalisering avsådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen övervägs i arbetetmed den rapport om hushållning med mark och vatten som f. n. utarbetas inombostadsdepartementet. Överväganden rörande utbyggnad avhamnar bör göras inom ramen för den samordnade hamnplanering som genomförsenligt särskilda riktlinjer från regeringen. har beslutat atl Lv 6skall behållas och att förbandet skall ligga kvar i Göleborg (prop.1977/78:65, FöU 1977/78:11, rskr 1978:173). ställningstagande byggerpå förutsättningen att övningsmöjlig-heiema på bl.a. skjutfäll kanbehållas den närmaste 20-årsperio-den och att försvarels markfrågor i Göteborgsregionenskall kunna lösas även på lång sikl. beslul skall ligga lill grundför den fortsalla kommunala planeringen. Verksamheten vid skjutfältinnebär bl. a. begränsningar i möjlighetema att UtnytQa Sandsjöbackareservatelför friluftslivels behov. Det är angeläget att fortsatta överläggningar sker påregional nivå om möjligheterna att på sikl ersätta skjutfält med annallikvärdigt skjutfält. UtnytQandet av skjutfältet bör ske i sådanaformer att stömingar-na för friluftslivet i Sandsjöbackareservatel i möjligastemån begränsas. 1978/79:213 Bilaga 2 89 Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Berörda kommuner och länsstyrelser redovisade sittmaterial och sina slällningslaganden beträffande och dess kustområden underår 1977. Härefter har publicerat enslutrapport om del femåriga forsknings- och utredningsprojekt beträffande Vänemsom har bedrivits under ledning av Vänervaltenkommiltén (statensnaturvårdsverk, Vänem - en naturresurs). Vidare har ledningsgruppen förgemensam planering inom lämnat ensammanfattning av planeringsunderlag och riktlinjer för fortsalt planering inomkommunema vid Vänem (Vänerredovisningen, slutrapport, ). Behovet av närmare riktlinjer för Vänem och desskustområden övervägs i arbetet med den rapport om hushållning med mark ochvatten som f.n. utarbetas inom . I avvaktan påstatsmakternas ställningstagande med anledning av denna rapport bör följandeutgångspunkter gälla för det fortsatta planeringsarbetet rörande ochdess kustområden. Förutsättningarna för all vid etablera sådanindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen bör utredas ytterligareav berörda kommuner och länsstyrelser i enlighet med vad som anges i PM1978-09-07. Stor hänsyn bör tas till vattenvårdsfrågorna i delfortsatta planeringsarbetet. Härvid bör användning som vattentäktsärskill uppmärksammas. I bedrivs elt omfatlande fiske. Fisketsintressen bör i enlighet med vad som anges i PM ägnas ökaduppmärksamhet i det fortsalla planeringsarbetet. Bl.a. bör möjlighetema attskydda de för fiskreproduktion särskilt värdefulla områdena övervägas. Det är angelägel atl arbetet med att upprättaöversiktliga markdispositionsplaner för kust- och skärgårdsområdendrivs vidare av kommunerna. Arbetet bör baseras på del samladekunskapsmaterial som finns tillgängligt. Länsstyrelserna bör verka för atterforderlig samordning sker mellan berörda kommuner. Planeringsarbetet börresultera i en sådan samlad bild av den avsedda markanvändningen för Vänernoch dess kustområden som avsägs i regeringens beslut med anledning avden fysiska riksplaneringens programskede. Detär också angeläget alt markanvändningsplaneringen för tätortemas Prop.1978/79:213 Bilaga 2 90 intresseområden drivs vidare på en mer detaQerad nivå iform av områdesplanering. och dess kustområden tillhörde områden i landet där det är särskill angeläget att naturvårdens,friluftslivels och kulturminnesvårdens intressen tillgodoses. De vetenskapliganaturvårdsinlressena är särskilt markerade i det centrala skärgårdsområdet. Behovet av mark för friluftslivetbör tillgodoses i övriga skärgårdsområde och i attraktiva kustområden.Härvid bör både den närboende befolkningens rekreationsbehov och behovet avmark och anläggningar för Qärrekrealion beaklas. Båtturismens anspråk på markoch anläggningar bör särskilt studeras, varvid uppmärksamhet bör ägnas ålmöjligheterna att styra denna turism så atl hänsyn tas till de vetenskapliganaturvårdsinlressena i skärgårdsområdet. Formerna för skogsbruket på öar ochvid stränder bör också uppmärksammas i del fortsatta planeringsarbetet. 1 deför naturvården och friluftslivet mest attraktiva och värdefulla områdena kandärvid förordnanden enligt naturvårdslagen behöva utfärdas, medan de allmännahänsynsreglerna i skogsvårdslagen kan vara till fyllest för andra områden.Behovel av förordnanden enligt naturvårdslagen bör närmare prövas i detfortsatta planeringsarbetet. I avvaktan på atlmarkdisposilionsplaner färdigställs, vilka beaktar de utgångspunkter som angesi det föregående, bör man iaktta restriktivitet med atl tillåta ytteriigarefritidsbebyggelse i kustområdena. Planeringen bör inriktas på att skapaförutsättningar för elt fritidsboende i sådana former som möjliggör elt högtutnytQande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningar för fritidsboendeockså för sådana grupper av befolkningen som inte äger fritidshus. Iskärgårdsområdet och på Vänersnäs bör enskild fritidsbebyggelse komma tillslånd endast då del kan ske i form av mindre kompletteringar av befintlig sådanbebyggelse. Länsstyrelserna i ,och skall i anslutning lill sina redovisningar tillregeringen lämna en gemensam redogörelse för de åtgärder som harvidtagits belräffande och dess kustområden. Den markanvändningsplanering förGöta älvs dalgång som har redovisats gemensamt av berörda kommuner innebär altbevarandeintressena har getts större tyngd än i tidigare planer.Markanvändningsplaneringen bör drivas vidare på nivå. Områdesplanerbör upprättas för tätorternas expansionsområden. 1 vissa fall har omfattande områdenföreslagits för exploateringsändamål i den redovisade rapporten från detinlerkommunala planeringsarbetet.