prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — De färdigheter som kommenteras i avsnittet pekar mot ettfärdighetsbegrepp som, enligt , mera svarar mol vad livelhar för krav på individen efter avslutad skolgång än vad högre skolor har förkrav pä elementära kunskaper i vissa ämnen. S. k. baskunskaper i traditionellbemärkelse har givelvis sin plals i skolan, men de fär inte betraktas som ellmål i sig utan som ett medel, en handlingsberedskap, all nå vidgad kompetens.Gävle kommun menar all färdighelsbegreppel måste ges en vidare tolkning änenbart färdigheier som "läsa-skriva-räkna". Alt eleverna tränas atlklara olika situationer i alldaglig! liv är viktigt och bör uppmärksammas iutvecklingsarbetet på olika nivåer i skolväsendel. iKopparbergs län anser alt det vidgade färdighelsbegreppel kan slimulera skolansverksamhei och bidra till elevernas allsidiga utveckling. Nämnden vill docklägga särskild betoning på utvecklingen av färdighelerna tala, läsa, skriva,räkna och alt hjälpligt kunna kommunicera på något främmande språk.Otillräckliga färdigheier på de förslnämnda av dessa områden utgör ell svårlsociall handikapp. Nöjakiiga färdigheter på det sista är en stor personliglillgång. En utveckling av elevernas färdigheter på olika områden är, enligtStatens ungdomsråds mening, en grundläggande förulsäiining för all de skallkunna lillämpa del nya arbeissäiiel och lillgodogöra sig undervisningen.Baskunskaperna är del verklyg som eleverna har all använda för all orienierasig i verkligheien. Skolarbelel måsle hela liden inriklas på all ulvecklaelevernas förmåga all tala, lyssna, läsa, skriva och räkna. Behärskar inteeleverna dessa bas- och kommunikalionsfärdigheler kan de inle heller utvecklaspå andra områden. De elever som inle kan lillgodogöra sig skrifilig informaiioneller uitrycka sig i lal och skrifi har dåliga utgångspunkter för att aklivipå egen hand söka kunskaper, gå ul i samhällel och samla informaiion, formuleraproblem och hitta lösningar. Detla kan i sin tur leda lill all de lapparmolivutionen och iniressei för skolarbelel. Också TCO framhåller all brister idessa hänseenden allvarligl försvårar siudier och lällskapar hopplöshet och mindervärdeskänslor. Massmedierna har, menarCenierparliels kvinnoförbund, kommii atl prägla vardagsliv på många olika sätl.Av den anledningen är del nalurligt all skolan använder sig av massmedierna ochlåter eleverna kriliskl granska dem. i ser delsom en vikiig uppgift för skolan atl ge insikter i hur bilder används imassmedia, reklam och propaganda. Dä massmedierna är en del av elevernasvardagsvärld är del vikligl alt de har en självsiändig och krilisk inslällninglill de bilder som visas i massmedia. Socialsiyrelsen vill framhålla all barnenspercepiionsförmåga och begreppsbildning skiljer sig i olika kuliurer. Hillillshar man föga uppmärk- Prop.1978/79:180 215 sammatdetta och ofta dragit fel slutsatser angående elevernas begåvnings-ochmognadsnivå. Underdenna mbrik är del näslan genomgående avsnitten om varierandegmppsammansättningar och nivågmppering som berörs av instanserna. TCOansluter sig till pnncipen om en allsidig klassammansättning och pnncipen omheterogena gmpper. Invändningen alt de "svagare" eleverna ständigtupplever sitt misslyckande då de jämför sig med de "bästa" elevernamåsie avvisas. Vid ett förändrat arbetssätt inriklas uppmärksamheten på självaden arbelsuppgift som eleven varit med om att välja och planera. Alla kan härfå differentierade uppgifier. Frägan om individuella resultat ochprestationsjämförelser står då inte i centmm. För iräning av speciella momentbör dock, anser organisaionen, mer homogena men tidsbegränsade grupper kunnabildas. På så sätl kan man ibland påskynda utvecklingen av baskunskaper.Homogena gmpper för speciella momenl anser även De handikappades riksförbundoch länsskolnämnden i vara värdefullt men instanserna betonar heterogena gmppen skall vara grunden. Ätt nivågmppering inte får göraspermanent understryks av flertalet instanser. iVästernorrlands län befarar att gmpptillhörigheten annars av eleverna i desvagare grupperna kan bli ett lecken pä personligt misslyckande och Malmökommun betonar risken av en utslagningsprocess vid permanenl nivågmppering. LOföreslår alt ett förbud mot permanent nivågruppering införs i skolsladgan.Socialstyrelsen framhåller alt lillgänglig forskning visar, all missgynnadeelever kan lära sig åtskilligt mer än vad de nu gör. Man anser att de lär sigmer i sammansatta klasser. Nivågmppering är alltså ingen lösning. Elevförbundelsäger nej lill nivågmppering över huvud tagel, dä detta lätt leder till altgmpperna blir beslående trots att de upphör inom klassrummets väggar. iKronobergs län påpekar all de negaliva sidorna med nivågruppering betonas iförslagets skrivning, medan några positiva sidor ej redovisas. Nämnden erinrarom utskottsbetänkandel angående SlA-proposilionen, vari utskottet konstateraratt "nivågruppering kan vara motiverad för att ge tillfälle tillsystematisk träning i därför lämpade delar av olika ämnen". Nämnden finnerdet märkligl med förslagets negaliva skrivning. Principen att ge alla elever iskolan en studiegång som är avpassad för dem skall naturligtvis gälla även deleoreiiski begåvade eleverna. Om nivågruppering därvid bedömes lämplig inomramen för beslut och skolförordningens bestämmelser, måsle deltaaccepleras. Sala kommun anser au förslaget har hamnat i en svåriöslig konfliktmellan kravel på individualisering av undervisningen och rädslan för varje formav nivågmppering. Den välmenande omtanken om de svagpresterande eleverna fårinte gå ut över de studiemotiverade elevernas krav på en slimulerande ochmeningsfull undervisning. Varje elev skall, menar ,ha möjlighel att ulveckla sina anlag och möjligheler. Skall denna gmndsyn omallas räll att få undervisningen tillrätlalagd efter sina förulsältningar bliverklighet måste möjlighet finnas att gruppdifferenliera undervisningen inomarbetsenhetens ram. Förbundet anser atl ell av skälen lill skolans problem idagär jusl alt det ställs alltför lika krav på elever med olika förutsättningar.Skolan får aldrig mera döma någon elev till alt alltid var sämst ochbli ulslagen. Prop.1978/79:180 216 BRÅ anser all SÖ tydligare än i förslaget skall belönavärdet av kollektivt arbele. Eleverna mäsle få träna sig i utt tu ettkollekiivi unsvar för gemensamma värden, t. ex. skolans närmiljö. sådaniengagemang kan bidra lill all bryla ell vanligt förekommande främlingskapmellan människor, som oftu lar sig uitryck i skadegörelse och mobbning avsvugu och unnorlundu burn. Arbete i grupp är en förutsättning för en långtgående in-dividuulisering. 1 dettu inslämmer länsskolnåmiideii iVäsiernorrlands lån. och betonur desutom vikten uv vurierunde gruppsum-munsältningur.Också Dc handikappades rik.s,föreiiing förordur en varierandegruppsammansättning. Både för icke hundikuppude elever och för elever medhundikupp kun del vuru speciellt vikiigt all övu sig i ull sumurbelu medkumruler med olika erfurenheier och värderingur. Under hela låg-, mellan- ochhögstadiet bör, anser länsskolnämnden i . eleverna få vänja atl arbeta lillsammans med och lära känna alla i klassen. Oflasl blir delframför alli på högre siadier endasl ett iniresse-och kamralval. i delar i princip uppfallningen om varierandegrupper. Nämnden vill dock varna för ell alllför lösligl sysiem med "flex-och flaxgrupper". För uivecklandei av individualisering och samarbete bör,framhåller länsskolnämnderna i Väslmanlands och Västerbonens län, skolpersonalenföregå med goll exempel. Frågorna om individualisering och samarbele bör uiredasyiierligare menar länsskolnämnden i lån. a. gäller del allklargöra hur långt man kan gå med integrering i vanliga klasser/grupper avpsykiskt och fysiskl handikappade elever och hur man bälire skall klaraindividualiseringen så all varje elev får möjlighet att utvecklas efter sinaförutsättningar och intressen. i ansluler sig lill dengrundsyn som redovisas i kapiilei. Vad som för nämnden känns besvärande äremellerlid all ansvarei för atl eleverna blir delaktiga i ell individualiseraiurbelssätl läggs helt och hållet på lärarna, samlidigt som de konkrela förslagenlill förändringar av läroplanen har en inrikining som ger rakl molsall effeki. 4.5 Medinflytande och medansvar Sä gon som samtliga instanser inslämmer i SÖ:s syn på ellvidgai medin-ftylande och medansvar för eleverna. En planerad iräning i beslutsfallande och samrådefteriyses av ell slorl antal inslanser. i har denerfarenhelen att snarl sagl varje pedagogiski försök som baseras på ell ökalelevinflytande redovisar som det kanske slörsla problemel elevernas ovana videller oförmåga alt falla beslul. Många lärare har i den situationen dragil denförhastade slutsatsen att elever inle är mogna eller förmögna att ta ettansvar. i lån menar all Iräningen bör iniensifierasredan i förskolan så atl eleverna redan på lågstadiet får ta ansvar för beslutoch handlingar och också får se resultat av fattade beslul. En iräning pålågstadiet förordas av kommun, Förbundet m.fl. iBlekinge län framhåller att skolan under låg- och mellanstadierna successivtskall bereda eleverna lillfälle att lära sig tillämpa medinflytande ochmedansvar vid skolarbetets planering och genomförande så all de underhögstadiet blir i ständ till och finner det naluriigl all mera aklivi fungeraenligt dessa ambitioner. 1978/79:180 217 om inte schemalagd tid för samråd behövs.Ansvarei för all del ges lid lill sådana sumrådsformer läggs nu på läraren. Detfinns här en sior risk au inle kommer lill stånd i den omfattning somman kan önska, då det hell vilur pä lärurens godtycke om ell klussrud skull ägurum eller ej. LO ser del som självfullet all skolun åläggs ull unsvuru för altlid unslås för elevrådsurbeie. Men också för ull del bedrivs på sådani säll attdet ger en verklig träning i hur den demokraiiska besluisprocessen fungerur.Del är liku självklart au skolledare och lurure åläggs ell unsvur för auelevernu ocksä får deltu i pluneringen och ulformningen uv skolurbetet genomklassråden liksom av utformningen av skolmiljön i dess helhet.UibUdnings-nänmden i Vämdands låns landsiing vill med skärpa betona vikten avall tid verkligen unslås lill elevrådsurbeie i framliden. i delar förslugels synpunkierpå medinflylunde och medansvar, men nämnden vill peka på vissa problem i sambandhärmed. De elever som erbjuds omfatiunde elevrådsarbete, får ofta anledning altöverväga om elevrådsurbelei eller del egenlligu skolurbetet ochbelygsresullulen skall priorilcrus. Skolun bör vid bedömningar lu hänsyn tillelevens omfatlande elevrädsarbeie. Man kan heller inle föruisäiia all viljantill medinflylande och medansvar är sior hos alla elever. Också Sioruinanskommim menar atl problemel är alt kunna engagera sä mängu elever ull dendemokruiiska process som beskrivs i ulredningen verkligen kommer till stånd. Skolun är elevernas och personalens gemensumma arbelsplalsoch ell vidgai inflylande för eleverna ser länsskohiåmiideii i länsom en nödvändig iräning lill ell siörre engagemang och iniresse för säväl skolarbelelsom arbelslivel. BRÅ menar ull ell ökut inflytande över och ansvarsiugundeför delvis nyu funklioner borde för mänga elever innebära all de uppleverskolan meningsfullare än . kan enligi rådel bidra lill all minskaulslagning-en som sker i skolan. Omsorgskominilién beionar angelägenhelenav atl se lill all inle svaga elever slälls äl sidan eller får en yiierligareförsvagad situation med ell sådani arbelssäil. Socialstyrdsen päpekar atl invandrar-och minoriielselever ofta kommer från en ålders- och könsslyrd kullur. Ettarbelssäil byggt pä elevernas medinflylande och medansvar kan därför vara svårtall förslå för dessu elever. Lärurnu och de övrigu eleverna bör därför gedessa elever erforderligt stöd. Enligt Folkpariieis uiigdomsjörbunds mening underlättasuppfyllandet av målsätlningarna i del nya läroplansförslagel, om endecentralisering av beslulsfallandel sker ner lill den enskilda skolan, och allskoluns besluisfunkiioner överförs från reklor lill demokruiiska skolråd. Föralt detta skall kunna fungera krävs all lillräcklig lid anslås lill elevfackligverksumhei, sumi all elevernas fackliga organisaiioner ges ell ulökad slöd.Dessa bör jämställas med löntagarnas organisaiioner och därmed bl. a. ha rälienan ulse skyddsombud. i vill belöna all samrådinle behöver vara formaliserade ulan även bör ingå som naturliga inslag iundervisningen. Övning av dessa färdigheier leder på ell nalurligl sätt framtill en mer organiserad och formaliserad form i klassråd och elevråd. Genom all eleverna är med om all fatta beslut om planeringav säväl innehåll, läromedel som arbetssätt ökar, framhåller Cenierparlielskvinnojörbund, kravel på dem all leva upp lill de fattade beslulen. Kraven ochförväntningarna är en hjälp för eleverna all uivecklas till självsländiga ochansvarskännande medborgare. Behovei av atl del ställs krav på eleverna Prop.1978/79:180 218 bör, anser Akliv ungdom, ytterligare förstärkas för allgöra dem bälire rus-lade atl möla arbelslivel. Eleverna bör även få ansvur försin "urbelspluls" och sin urbeismaterial. I skolan liksom i övrigasamhällel mäsle del hela liden vara fråga om ell ömsesidigl ansvar. 5 Skolans stödjande arbete Till SÖ:s syn på elevvården som den framförs i förslageiansluler sigio-cialslyrelsen, länsskolnämnderna i , ,och , UHÄ, BRÅ, TCO, . Göiene, Båsiads,Olofslröms, , , , , . Ydres, Söderläljeoch kommuner, i läns landsiing.Socialdemokratiska kvinnoförbundel. m. fl. Viklen av all all personal deliar i elevvårdsarbetepäpekas av bl. a. län.s-skolnämiiderna i , och Jämilandslän, delegaiionen för ungdomens sysselsällningsfrågor, Skellejleå, , ochNybro kommuner, i låns landsiing och SSU. Socialsiyrelsen vill, liksom länsskolnämnden i Älvsborgslän och , betona vikten av alt de stödjandeålgärderna inte utnyttjas på ell sädanl sätt, all eleven slutar årskurs 9 medbrislfäUiga kunskaper i t.ex. basämnena. i län inslämmer i SÖ:s uppfaUningall den vikiigasie ulvecklingslinjen för elever med handikapp av någoi slag äralt sträva efter all göra dessa elevers skolsilualion så lite avvikande frånandra elevers som möjligl. Del vikiigasie stödel skolan kan ge eleverna är atlderas skolprestalioner inte är avgörande för om de accepteras eller inle. Sammaåsikt uttalas även av länsskolnämnderna I och , LO ochLuleå kommun. i lån vill framhålla vikten avall ingående personulredningar som gäller elev alltid görs i samråd medföräldrarna. Viklen av föräldrakontakl konstateras också av länsskolnämnden iKalmar, SACOISR, m. fl. BRÅ understryker särskilt de förebyggandeelevvårdsålgärderna. En prioritering av de förebyggande åtgärderna önskas ocksåav bl. a. länsskolnämnderna i Väslmanlands, och ,/SR och . Omsorgskommiitén förväntar sig att den pågåendeintegreringen av handikappade kommer atl utvecklas ytterligare och all barnframdeles endasl undanlagsvis kommer att behöva undervisas och vårdassegregerat. Denna utveckling kräver av den vanliga skolan dels atl den anpassarsin egen verksamhei så alt den kan ta emot handikappade elever, dels all denger alla elever en gedigen undervisning om handikapp. I båda dessa hänseendenanser kommittén alt förslaget behöver kompletteras. TCO vill betona att skolans stödjande arbete främst kanske genom enskilda lärare och arbetslag.Experter behövs i vissa fall, men kansom regel inte hjälpa direkt i vardagsarbetet. Detta innebär att fortbildning,ekonomiska och materiella resurser i huvudsak skall riktas mot enskilda lärareoch arbetslag. Organisationen anser därför att specialpedagogisk fortbildning/vidareutbildningbör förstärkas för alla lärargmpper. Prop.1978/79:180 219 LO menar alt de föreslagna förändringarna i läroplanen ärutformade så all de svaga elevernas behov bätire kan lillgodogöras. SACOISR efteriyser konkrela förslag på förebyggandeålgärder. Man är dessulom tveksam till SÖ:s åsikt all varje enskild skola självskall komma fram till hur man bör utnyttja resurserna. Bland annal de enskildaelev-vårdsfunktionärerna. Även om del är rikligl all elevvården bör engageraalla bör den speciella elevvårdspersonalen, kurator, psykolog ochskolhäl-sovårdspersonal som har specialkunskaper på områdel utnyttjas för jusldella arbelsområde. SÖ bör därför i sina anvisningar precisera dessa gruppersarbetsuppgifter och vilka insaiser andra personalkategorier kan räkna med av dem. CUF framhåller atl eleverna endasl i myckel speciella fallbör avskiljas från den egna gruppen för specialpedagogiska insatser. Iställetmåsle resurserna för specialpedagogik sällas in i den normala undervisningen. SSU:s uppfaiining är all alla de orsaker som skaparirrilalion och konkurrens i skolan - t.ex. betygen - måsle undanröjas. Mångaav de problem skolan står inför bottnar i den konkurtens- ocheffektiviietsfilo-sofi, som utbreder sig allt starkare i samhällel. Socialdemokraiiska kvinnoförbundel vill påpeka vikten avalt alla elevvårdande ålgärder diskuteras med respeklive elev och förälder påell öppel sätl. Ju äldre elever, desto större hänsyn måsle las lill elevensegna synpunkier och förslag. Häri instämmer också länsskolnämnderna i Jönköpingsoch . delar SÖ:s uppfattning atlarbetsenheten bör utgöra basen för elevvårdsarbelel och alt specialpedagogiskainsatser i störsla möjliga ulsiräckning skall integreras inom arbeisenhelen.Samma mening uttrycker bl. a. länsskolnämnderna i och lån, Eslövs och kommuner. befarar atl kommunema i sinskolverksamhet erbjuder olika förutsättningar för de handikappade barnen. Kommitténkräver därför atl SÖ utreder hur man skall garanlera handikappade barns rältlill atl, oberoende av boendeort, få bästa tänkbara möjligheler lill gemenskapmed skolkamrater och fullständig delaktighet i skolans verksamhet. starkt kritisktmot att detta område fåll ett så pass begränsat utrymme i läroplansförslaget.Framför allt anser förbundel att det är angelägel att läroplanen ger vägledningbeträffande val av arbetssätt och arbetsformer för de lärare som huvudsakligenundervisar elever med särskilt behov av stöd och stimulans. Även länsskolnämnden i , UHÅ, BRÅ,oinsorgskommillén, , , , , ochUdde-vaUa kommuner, skolkuratorers förening och Svenska förbundet förspecialpedagogik menar att frågan borde ägnats störte utrymme i förslaget. Kriiiskamot avsnittet om skolans slödjande arbele är bl. a. , ochHisloridärarnas riksförening. Delvis kritiska ställer sig också . befarar atl utslagningen av de svagpresterandesnarast kan förvänlas accelerera om det föreliggande förslaget genomförs.Dessa farhågor delas av . ställer sig helt bakom SÖ:s ullalande om atlundvika symplomtänkande. Förbundet finner det inkonsekvent all SÖ trots dennamålsättning föreslår atl OBS-kliniker och stödundervisning på traditionelltsätt bör finnas kvar. 1978/79:180 220 skolkuraiorers förening har funnil kapitletmotsägelsefullt och efterlyser en fylligare och mer konkrei beskrivning av deolika elevvårds-funklionärernas arbele. I översynsarbelel har SÖ ulgäll från de övergripande målenför den svenska invandrar- och minorilelspoliliken. Dessa har sammanfallals ibegreppen jämlikhei, valfrihet och samverkan. En huvudprincip är all alla sombor i behandlas likvärdigt. Barnen, som ofta snabbare växer in i detsvensku samhällel än föräldrarna, behöver bl.a. hjälp all förebygga och mildralojaliteiskonflikier som därigenom kan uppslå. Det krävs slöd av olika slagfrån förskola, skola och friiidsverksamhei för all barnen skall kunna klarumötel mellun olika kulturer. ser del som angelägel all skolan lill diskussionlar upp konflikler och frågor som underiällar invandrarbarnens anpassning lilldel svenska samhällel. i finner del värdefullt alldel i förslaget framhålls all skolan skall ge invandrareleverna inle bara denundervisning de behöver ulan även arbela för all mildra svårigheler somuppslår för eleverna när de möler en hell ny kullur. Skolan bör ocksä enligilänsskolnämnden mer inlensivi än hiltills sträva efier atl skapa en posilivalliiyd lill invandrareleverna och inlemma dem i gemenskaphelsgmpper av olikaslag och all aklivi la lill vara deras kuluirarv. i Göleborgs och lån menar alluppmärksamheten på invandrarnas behov och lillgodoseendel av dessa kan och börhänföras lill förebyggande elevvård och inle nog myckel kan belönas. i anser all målel börvara all i varje kommun åsiadkomma ell handlings- och ulvecklingsprogram förinvandrarna där också skolans del ingår. Specielll bör läromedelsfrågor,informa-lionsfrägor och forlbildningsfrågor beakias. Skolans program börulformas i samarbele mellan personal, elever och föräldrar. BRÅ föreslår ell krafligare slöd för all förebygga ochmildra lojalitetskonflikter än vad SÖ:s förslag innebär, eftersom det visal sigall det främsi är andragenerutionen som fär sociala anpassningssvärigheler. Sunens invandrarverk konslalerar all avsniliei innehållermånga goda förslag ur invandrarsynpunkl. men i några fall hade verkei önskairadikalare grepp t.ex. beiräffande lillvalel. All eleverna kan välja sitlhemspråk som lillval anser verkei vara ell uimärkl förslag, men menar all ävende svenska eleverna borde få samma rält all välja lill invandrarspråk som 1.ex. finska eller serbokroaliska. Vad gäller läromedelsseklorn framhäller verkeiviklen av ell varierai ulbud för invandrareleverna. Barnen lever i ochkänner bäsl lill svenska förhållanden. Del är därför olämpligt atl i hög gradförlita sig på import av läromedel till hemspräksundervisningen ellerundervisningen i enspråkiga klasser. Verket efterlyser också referenslilieralurpå ålminsione de siörre gruppernas hemspråk. Inom sludie- ochyrkeslivsorienieringen krävs enligt verkei kruflfullu insaiser för elever medinvandrarbakgrund. Dessa elever har hillills alllför liie utnylljal sådunaalternativ som i.ex. folkhögskola och vuxenulbildning. Kravet pånexibiliiet och nytänkande gäller också engelska språkel. Enligi verkei börengelska lärus pä hemspråkel. ålminsione av de siörre språkliga minorilelerna. Manhar siora krav på den elev som i lioärsåldern förvänlas inhämla ivå främmandespråk. 1978/79:180 221 och Skola anser atl del i läroplanenbör finnas anvisningar om vilken utsträckning invandrarföräldrar hur räll alterhälla tolkhjälp vid inskrivning, elevvårdsinsalser, klassmöten, linjeval etc.Mun framhäller vidare all försummelser vad gäller invandrarundervisningen kanfå allvarliga konsekvenser på lång sikl. Flera inslanser, bland dem Väsierås och kommunerunderstryker hemspråksundervisningens betydelse för invandrarbarnens trygg-heloch möjligheter till inlärning av andra språk. SÖ:s förslag ang. arbelslivsorientering tillstyrks avlänsskolnämnderna i , , , Gollands. ,, och , , , . Väslmanlands,Väsiernorrlands, Jämilands och Väslerholiens län. AMS, gymnasieuiredningen,TCO, SACOISR, SAF, Komminijörhundct. Siorumans, SoUefleå, Gävle.Ludvika, Väsierås, , , , , , ,och in. FredrikaBremerförbundei saml Riksförhiindei Hem och Skola. Länsskolnämndeni Norrbonens län. AMS, SACOISR saml kommun framhåller all SSA-råden haren viktig roll saml att de behöver ökade resurser. AMS, gym/uisicinrcdningen. Siorumans, , Lidingöoch Söderlälje kommuner understryker syo-verksumhelens vikligu roll samt nlldennu behöver förslärkas. i Västerbonens län saml komnumkonstalerar all skolan måsle samräda med förvaltningar, näringsliv samtfackliga organisationer för all kunna tillhandahålla praklikplatser. AMS noierar ull unlulel praklikplatser kommer all ökaminsl ire-fyra gånger i förhållande lill nulägel. Om detla inte kan ske päbekoslnad av andra insaiser så krävs bl. a. ulökade personalresurser. Man anseräven all den Ulökade arbetslivsorienleringen måsle ses i relalion till andrastude-rundegruppers kruv på pruklikplutser. Mun tillägger därför att organisatoriskaoch praktiska problem måsle vara lösta innan den nya läroplanen träder ikrafl. TCO anser atl SÖ inle lillräckligi har analyseral effekierna av enintensifierat samarbete skola-arbelsliv för de elever som lämnur skolan ulanfullständig gymnasieutbildning. Man pekar även på ull det specielll iglesbygdsområdenu kan uppslå problem an tillgodose olika skolformers ochelevgruppers eftertVågan pä praktik och arbetslivsorientering.