prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — unser vidureull det motsalsförhållunde som föreligger mellan den enskildes krav påperst)nlig integritet och samhällets kruv på kontroll för utt ernå likformighetoch rättvisu bara är skenbart. För dessa kontroller behövs oftulillgång lill informaiion om ADB-register som förs inom andraverksamhetsområden. Som exempel på statlig verksamhet, där kontroller ärnödvändiga, om man skall kunna åstadkomma effektivitet, likformighet ochrättvisa anger beskatlningsområ-del. Accepterar man all sådanakonlroller är nödvändiga kan del innebära all man tvingas betala ett vissl prisi form av inirång i den personliga integriteten. Länsstyrelsenpekar på det nära samband som föreligger mellan skatter, sociala avgifter ochbidrag. Underlaget ulgörs av uppgifier som skallskyldiga och bidragssökande ärskyldiga att lämna ehuru i olika sammanhang och till skilda myndigheter. Vidgjorda kontroller har del visal sig alt medvetet felaktiga uppgifter lämnalsför alt ernå oberättigade förmåner i form av sänkt skatt, för högsjukersättning eller för högt bosladsbidrag. Hosflertalet medborgare finns också en klar förståelse för att en effektiv skatte-och avgiftskonlroll behövs. kan kräva en långl gående deialjkonlroll avde uppgifier som lämnas i deklaralioner och andra uppgifier lill ledning förbestämmandet av avgifier och bidrag. På gmnd av del belydande fusk som vidförelagna undersökningar av bosladsbidragsgiv-ningen iakttagits inom någrakommuner lär tillstånd numera ha givits för begränsad samköming av vissaregisier. Sannolikt slammer i många fall inte de uppgifter om inkomsler somlämnas i deklarationen med de uppgifter som lämnas i ansökan om sjukersättning.För närvarande gäller atl försäkringskassa har rätt att la del avinkomstdeklarationen för beräkning av pensionspoäng och prövning av rätlsjukpenningklass medan däremoi taxeringsmyndighet inte har moisvurunde rätlull lu del av uppgiflersom försäkrad lämnal till försäkringskassa. Genomstatsmakternas beslul har skapals en ny taxeringsorganisaiion med syfte alleffeklivisera och förbättra konirollen. Ökal dalorsiöd, ändrade adminisiraiivamliner, förstärkning av de personella resurserna, fördjupad gransknings- ochrevisionsverksamhel och intensifierad utbildning av personal är några avingredienserna i del nya projektet. Del bör ligga i linje härmed alt lill fulloulnyllja de möjligheler som datasyslemei erbjuder även lill samköming avskatte-, försäkrings- och bosladsbidragsregisiren för kontroll av både skaller,avgifter och behovsprövade bidrag. Länssiyrelsenullalar avslutningsvis all del är en annan sak all uppgiftslämnaren hur rällull få vela för vilkel eller vilka ändamål de lämnade uppgifterna skall användas.Också kommunförbundei underslryker all den enskilde i möjligasle mån börinformeras om i vilka sammanhang del kan bli fråga om eli vidareuinyttjande avlämnade uppgifier. 1978/79:109 104 Även fndusiriförhundei och ArbeisgivarefÖreningcn är innepå inlegrilelsris-kerna med alt utnyttja uppgifier insumlade för visst ändamålför ett hell annat ändamål. Ett från etisk synpunkt grundläggunde villkor försumkörning bör enligt dessu orgunisulioners uppfuttning vuru ull deregisirerade redan vid uppgiftslämnande! upplyses om all samköming med andrauppgifier kan komma ifråga. 1 vissl ärende har under opinionsmässigttryck avsieg gjorls från dessa grundläggande principer. Organisalionerna bestämda meningen alt della medgivande om samköming bör belraklas som ellrenl undanlag från de principer som bör gälla. Lokala skaliemyndigheien i Siockholm finner allkonirollkörningarsom sker öppei med allmänheien informerad inie kränker denpersonliga integrileten eftersom endasl de som lämnar felakiiga uppgifier ochsom försöker lillskansa sig orältmäliga förmåner avses all fångas in vidkontrollen. Myndigheien poängterar också all så gotl som all lokalskallemyndighels kontrollverksamhel är förfallningsreglerad. Den övrigukonlrollverksam-helen tar sikle på fall där skäl finns all ania all enskildolillböriigt missbrukar olika system. Vederbörande lokal skallemyndighelmeddelar i sådana fall sina observationer till bidragsgivande organ för vidarebedömning av eventuella ålgärder. Denna lyp av meddelande av observationer ärnödvändig för all erforderlig balans skall uppnås mellan förmåns- ochförpliklelsesidan. Inskränkningar i lag och författning härvidlag bör därförinte ifrågakomma. Myndigheien ansluler sig-för all berörd allmänhet inteskall vara okunnig om att viss kontroll kan förekomma - till tanken atthandling åsäits upplysning om atl innehållet i denna också kan användas i annatspecificerat avseende. Av allmän självdeklaration, sjukförsäkran,arbetsgivaruppgift etc. bör således framgå alt belopps- och adressuppgifterm.fi. kan användas i t. ex. skattemyndighets och försäkringskassas kontroll avanställnings-/ sjukskrivningsliden och av kyrkobokföringen. Myndigheten anserdet vidare vara lämpligt atl man uifärdar bestämmelser om att - även i det fallregisterutdrag skulle kunna las fram via lokal skattemyndighetsterminaler-länsstyrelsen har alt svara också för dessa. En minoriiei inom slyrelse underslrykerockså all värnet om den personliga integriteten inte får ta sig sådana ullryckalt del, med räll eller orätt, uppfattas som en slrävan all hindra den kontrollsom de allra fiesta medborgarna, inte minst i egenskap av skattebetalare, anserangelägen och nödvändig. Även /SR påpekar alt samkörningar för all kontrolleral. ex. all deklarationsuppgifter stämmer med lämnade uppgifier i samband medsjukförsäkring, ansökan om bosladsbidrag etc. är positiva för lojala samhällsmedborgarei och med atl samkörningarna kan medverka lill ell minskal skattefusk, minskalotillböriigl utnyttjande av sociala förmåner elc. / SR anser därför atlsådana samkörningar bör fä ske under vissa villkor. Enligt förbundels meningbör samköming för konlrolländamål av register, där man Prop.1978/79:109 105 önskarfä fram uppgifter om vissa individer endasl fä ske om del finns slarkl vägandeskäl. Sådana skäl kan t. ex. vara grundad misslanke om skattebrott. Sådanikonlrollbehov är hänföriigt lill de syslem för beskattning och behovsprövadeförmåner som finns. Efiersom konirollen läll kan ske även i de fall regisirenär är frågan därför i försia hand inie av daiapoliiisk karaktär.Förbundet fortsätter: Närdet gäller generella samkörningar för kontrolländamål bör största försiktighetiakttas. Sådana samkörningar kan ha många negativa verkningar. ex. all många blir föremål för koniroll även i de fall avvikelserna ilämnade uppgifter är små. Del föreligger vidare risk all man lämnar felakiigauppgifter ej enbart med avsikt utan även på grund av oförsikiighet. Felakiiga uppgifterkan också lämnas på grund av all blanketter och definiiioner är oklartformulerade eller svårtolkade. Vidare kan man få ändrade inkomslförhållandenefter del alt uppgifterna lämnals. 1 samband med t. ex. erhållande avstudiestöd är man skyldig att i efterskott anmäla ändrade inkomstförhållanden.Del lorde föreligga risk all sådana inkomsl-ändringar ej anmäls på grund avglömska. Föralt undgå de negaliva verkningarna av samkörningar bör del bl. a. slå klart föruppgiftslämnaren redan då han lämnar uppgifterna all de kommer alt konlrollerasmol uppgifier som lämnas i ell annal sammanhang. Om della inte klarl hartillkännagivits av uppgiflsinhämiaren bör samköming ej få göras förrän detlahar deklarerats i samband med uppgiftslämnandet vid en senare lidpunki. Närdel gäller samköming av uppgifter som man enligi lag ej är skyldig all lämna,l. ex. uppgifier i samband med vissa försäkringur. bör uppgiflsinhämiaren vuraålagd atl upplysa om atl uppgifterna kan komma all kontrolleras mol andrauppgifter. Sådana lillkännagivanden lorde leda lill ökad noggrannhel ochupprikiighel vid uppgiftslämnandet. Närdet gäller generella samkörningar bör uppgifterna som regel inte få användas påannal säll än all ge uppgiftslämnaren möjlighel all korrigera lämnade uppgifter.Innan lillsiånd lämnas att samköra ivå eller fiera regisier för kontrolländamålbordet vara helt klariagi hur uppgifierna skall användas J förhållande lill denenskilde. /SRanser atl de synpunkier förbundel framför kan lillgodoses inom ramen förnuvarande lagsiiftning men påpekaratt riskerna för den personliga iniegrileleni många fall inie lorde kunna förulses hell i del stadiel då dalainspeklionenskall ge lillsiånd. Den som erhåller tillstånd bör därför åläggas alt, närosäkerhet om följderna för den personliga iniegrilelen föreligger, rådgöra meddalainspeklionen innan arbelel fortsätter. Lokalaskaliemyndigheien i Handen framhåller alt skatteförvaltningen är i färd med attutveeklaen ny beskattningsorganisation som förutsälteratt vissa kontrollålgärdereffeklivasl kan ske med ADB-leknikens hjälp och med uppgifier tagna från deslailiga regisiren. Organisationen är redan långl framskriden. Det skulledärför ur skatleadministraiiv synpunkt orsaka negativa effekter, omintegritelshänsyn i siörre omfattning skulle lägga hinder i vägen förkonlrollålgärdernas ADB-mässiga genomförande. Myndigheienkonstalerar också alt DALK övervägt de iniegritelsproblem, som kan uppkomma vidsamköming av regisier för laxeringskonlroll och all 1978/79:109 106 slutsatsenhar blivit all del otvivelakligl föreligger ett konlrollbehov som främsi är enföljd av de beskaitningssyslem som beslutals av . Det bör då inteankomma på dalainspeklionen eller andra myndigheter all bestämmaförutsättningarna för och omfattningen av de konirollålgärder som skallvidtagas. Å andra sidan bör stalsmaklerna klarare ange gränserna föranvändningen av uppgifter ur statliga register. Myndigheten inslämmer i dessaslutsatser. Kronofogdemyndigheteni underslryker alt del alllid föreligger ell konlrollbehov i denexekutiva verksamheten, bl. a. för atl kunna bedöma gäldenärernasegendomsinnehav. En effeklivi fungerande exekuiivmyn-dighei som skall lösa sinaarbetsuppgifter i huvudsak genom tvångsingripanden måsle ha möjlighel atlkunna hämla in upplysningar om gäldenärerna från andra hos statligamyndigheter tillgängliga daiaregisier. som är nödvändigi detta sammanhang kan hos vissa personer väcka oro och förargelse.Kronofogdemyndighelen framhåller emellertid att dessa reaktioner är starkasthos de personer som av en eller annan anledning kan dra fördel av attundanhålla egendom från myndigheternas insyn. Värnet av den personligaintegriteten flr i sådana sammanhang inte tas som förevändning för alt hindraden kontroll som allmänintresset fordrar. Av dessa skäl bör det även ankomma påstatsmakterna att bestämma omfattningen av den kontroll som bör tillåtas - bl.a. i form av samköming av olika register - i samband med att beslul fattas omregistrens inrällande. Dessa frågor bör inte överiålas på dalainspektionen som- om så sker -därigenom kan påverka registeranvändningen i sådan riklning altdet urspmngliga syftei med registeruppläggningen förfelas. Siockholmskomnmn pekar på atl inkomstuppgifler skulle vara till godhjälp när man skall fastställa inkomstberoende avgifter. Dessa uppgifter bordedärför vara lillgängliga för kommunerna på samma villkor somskalleinkomsluppgiflerna. Kommunen konsiaterar vidare all den koniroll som eftersträvasi samkörningsfall alltid i princip kan utföras manuellt. Så kan exempelvisuppgift om sjukpenninggrundande inkomst erhållas per telefon eller genom allblankett skickas till , som ifyller och återsänder denna.Kommunen finner atl det mer är fråga om en grad- än en artskillnad, näruppgifterna hämtas manuellt från ett register jämfört med om samma uppgifterhämtas med hjälp av ADB. Det synes svårligen kunna hävdas atl otillbörligtintrång i den personliga integritelen sker i det ena fallet men inte i detandra. Kommunen anför också: Samkörningarför kontroll- och revisionsändamål av två eller fiera regisier kan således varaav sådant samhälleligt intresse att de nuvurande hindren härför i princip börundanröjas, anlingen genom lagsiiftning eller genom att tillstånden att inrättastatliga och kommunala register regelmässigt även innefattar ADB-mässigabearbeiningar för koniroll- och revisionsändamål. Idella sammanhang kan erinras om all kommunsiyrelscn beslutatom en utökad samverkan med lokala skattemyndigheten i Stock- 1978/79:109 107 holmsfögderi för all bidraga lill bälire uppbörds- och avgiftsförhållanden inomkommunen. De slutsatser som drugils i projektet är utt urbetet med altbekämpa bidrags- och skattefusk skulle kunna bedrivas betydligt effektivare ochlill lägre kosinad om fier konlroller genom samköming mellan regisier kundekomma till användning. Ej personinriktadesamkörningar för alt statistiskt undersöka om behov av kontrollålgärder behövsoch på vilket sätl en eventuell kontroll skall genomföras borde få utföras utansärskilt tillstånd om vissa nedan behandlade ålgärder vidtages för att hindraotillbörligt intrång i den personliga integriteten. När ändamålet med ensamköming av regisier för stalistikändamål är atl sammanställa informaiion ochdär resultatet inie ger informaiion om någon enskild individ borde del förkommunala ändamål vara möjligl att under vissa betingelser ge kommunengenerellt tillstånd att samköra alla regisier som kommunen har räll all inneha.Della kunde exempelvis ske under förulsäiining atl regisieransvarig förvallningger sill lillsiånd, alt personidentifikaiion inte finns med på detsammanställda regisirel saml atl den utskrivna dokumentationen ulformas påsådani sätt att individen inte kan härledas. Här kan de regler SCB utformat föreget bruk lillämpas. RSVuppehåller sig utförligt vid samkörningsfrågan och anser inte atl problemel medinlresseawägningen i samkörningsfallen blir lill fullo lösl genom atl man iförfattningsregleringen av ell slalligl register lämnat en så långl möjligluttömmande reglering om användningen av regisiren. Verket belyserdetla med ellexempel som rör möjlighelema alt vid taxeringsrevision samköra RSV:s ellerlänsstyrelsens register med register som förs av t. ex. ett försäkringsbolag.Det kan enligt verket också uppkomma klara lagkonfiikter mellan dalalagen ochlagar som reglerar viss offenilig verksamhei, t.ex. taxeringslagen. Sålunda harpenninginrällningar enligt taxeringslagen skyldighet atl lämna vissauppgifterom insatta medel. Man kan länka sig all RSV med stöd av dennabeslämmelse förordnar att ett bankaktiebolag skall lämna uppgifier om allainsältare med en kontobehållning överstigande . Banken antas föra sinakundkonton enbart med ADB-teknik. Hypotetiskt kan då frågan uppstå omdalainspeklionen kan meddela föreskrifter enligt 6 § försia stycket 6.datalagen om de uppgifter som får göras lillgängliga och t. ex. förbjudabankaktiebolaget all använda den s. k. söknyckel som ulgörs avkontobehållningar som översliger . Bron mol sådan föreskrift ärslraffsanklioneral i 20 § dalalagen med böier eller fängelse i högst ell år.Man kan hävda att dalainspeklionen inte borde få meddela föreskrifi somförsvårar eller omöjliggör fullgörande av förordnande enligt 40 §laxeringslagen och därmed skulle stå i strid mot grunderna för annanlagsiiftning. Å andra sidan kan möjligtvis hävdas alt regeln i 6 § andrastycket dalalagen - som säger alt "rörande utlämnande avpersonuppgift får icke inskränka myndighets skyldighet enligttryckfrihetsförordningen" - skall tolkas e conlrario på så sätt attskyldigheter enligt andra lagar än tryckfrihetsförordningen får inskränkas. RSVanser emellertid all del skulle vara orimligt om en sådan föreskrift som ovanbeskrivits meddelades enligt dalalagen och det av följande skäl. 1978/79:109 108 detförsta skulle bunkakiiebolugel kommu i en situation där ställföreträdare förbolaget hotades av siraftänsvur hur hun un betedde sig och utun ull hun självförsull sig i delta läge. Enligt ullmännu rätlsgrundsulser skall man intefällas lill ansvur för broll i en sådun situution. Fördel andra anser RSV altdel i princip inte bör ses som ell "otillbörligt" intrång i personligintegritet om bunkakiiebolugel fullgör sådan uppgiftsskyldighei som grundas påett entydigt stadgande i taxeringslagen. RSVmenar vidare all del endasl i undantagsfall kan bli aktuellt all anse attfullgörande av uppgiftsskyldighei som är sladgad i lag ärolillbörligt, även omfullgörandel sker med hjälp av ADB-leknik. Enligi RSV:s mening skulle detnämligen framslå som märkligl om regler i gällande lag skulle kunna betraktassom "otillböriiga" till sina verkningar vid prövning enligt dalalagen,och att man alltså vid rättstillämpningen beiräffande en del av rättsordningenansåg all en annan del av rättsordningen på något säll var olillböriig. RSVframhåller all del är vikligl ull det nu unfördu beuktus vid tillämpningen ävennär det gäller den iniressekonfiikt som kun uppkomma i sumbund med frågun omtillstånd skall ges lill samköming av regisier i fall av s. k. tredjemansrevision enligt 56 § laxeringslagen. Denframlida kontrollverksamheten på skatteområdet kan, fortsätter RSV. förmodasinnebära ett ökande behov av samköming. Anledningen härtill är utvecklingen ifråga om daialorda räkenskaper och del ökande antalet regisier hos myndigheterm. samt behovei all framslälla ur konlrollsynpunkl intressanta uppgifter.Om samköming av personregister företas vid revision av underlag fördeklarations- och uppgiftsskyldighet är detla en kontrollåtgärd hänförlig lillbl. 56 § taxeringslagen. Skulle en sådan ålgärd mot förmodan ansesintegriietshoiande och sakna slöd i gällande skattelagstiftning bör antingenbestämmelsen i laxeringslagen förtydligas eller frågan tas upp i störresammanhang gärna av ulredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. iskalleprocessen. RSVberör också särskili exekuiionsväsendetss. 1 lagrådsremissen1978 rörande ny ulsökningsbalk nämnde departemenischefen olika regisier somskall kunna undersökas för att efterforska utmätningsbara tillgångar. Desamkörningar som är eller beräknas bli aktuella för är betingade av detallmännas intresse, all snabbi och saken fä underiag för lämpliga exekulivaålgärder mol försumliga gäldenärer. Den maskinella"tillgångskoniroll" t. ex. fastighets-, bilinnehav m. m., som ärmöjlig ger ur inlegritelssynpunkl regelmässigl ett bättre skydd än motsvarandemanuella efterforskning. Atl effeklivi fä tillgång lill erforderiig informationför att säkerslälla de ofta myckel stora fordringar del gäller är ett myckelviiali ekonomiskt intresse både för del allmänna och enskilda borgenärer. RSVär av den uppfattningen ull vissu uttalanden av DALK rörande samuinylljande ärallmäni hållna principuttalanden som inte utmynnar i något konkret förslag.DALK har inte redovisal någon närmare undersök- Prop.1978/79:109 109 ningav de problem som kan uppslå på grund av samutnyitjande av dala. Dalalagenreglerar inte direkl dessa fall. Indirekt begränsas möjligheterna till sådantutnyttjande av anen av de uppgifter som enligt ett lillsiåntisbeslul fårregistreras i ett visst register och av datainspektionens räll all meddelaföreskrifter enligi 6 § dutulugen. Om mun bortser från dessu begränsningurfinns del enligi RSV:s kännedom ingen lugsliftning vars syfte är all iallmänhet reglera andra former av dalaulnyiljande än samköming. DALK har hellerinte föreslagit någon sådan författningsreglering. Moldenna bakgrund är det enligt RSV svårt att förslå meningen med DALK:s påståendeall de slutsatser som kan dras när del gäller samköming i mera teknisk mening iprincip äger lillämpning också J fråga om andra former av samutnytljande avdala. RSVanser atl del inte är meningsfullt atl närmare diskutera frågan omsamutnytljande av dala isolerat från bl. a. frågan om sekreless eller uppgiftsulbylemellan myndigheter. Något molivulialande i saken bör därför inte göras ulan allföregås av en ingående uiredning i frågan. All samutnyttjande av data är eninom statsförvaltningen i vissa fall högsl önskvärd företeelse framgår bl. a.av föredragande statsrådets anförande i propositionen om åtgärder för atlunderlätta förelagens uppgiftslämnande m. m. Idetla sammanhang framhåller RSV avslutningsvis alt verket delar uppfattningenalt man bör söka förfallningsreglera rutinmässigt förekommande användning avuppgifter i statliga regisier för andra ändamål än dem för vilka uppgifiernainsamlats. Ocksåarbeiarskyddssiyrelsen och näringsfriheisombudsmannen (NO) släller sig tämligenposiliva lill bruk av samköming för del allmännas räkning. NO framhåller attdet i den allmänna debatten och i NO:s verksamhet då och då görs gällande atlmindre nogräknade företagare skaffar sig fördelar i konkurrensen genom altundandra sig skatter och andra avgifter till del allmänna. Inte sällan läggsdella till grund för krav på näringsrältsliga regleringar,! privat elleroffentlig regi, riktade mot hela grupper uv företagare, av vilka del storafierlalel är helt laglydiga och seriösa. Samhället bör inte införa ochupprätthålla nyetableringsspärrar eller andra kostnadskrävande ochkonkurrenshämmande regleringar för hela branscher för atl komma lill rätta medsådana osunda affärsmeloder, exempelvis försummelser ifråga om belalning avomsällningsskull, som kun ge vederbörunde olillbörligu försteg i konkurrensen.Saneringssirävundena bör istället inriklas direkl mol de förelag därmissförhållanden föreligger. medel i sådunl syfte skulle angivna slag avjämförelser genom samköming kunna vuru. Sunnolikt skulle blotta vetskapen hosvederbörande företagare om all vissa uppgifier kan komma all användas ikonirollsyfte även i andra sammanhang, avhålla dem från sådana oegentligheler.som är ägnade an ge orältmäliga konkurrensfördelar, slutar NO. Arbeiarskyddssiyrelsenförutser ell ökal behov av samkörningar mellan olika daiaregisier som en led ilillsyns- och forskningsverksamheien. Prop.1978/79:109 110 genomsådana samkörningar vara möjligl att lidigare och på ell säkrare sätt än nuspåra upp okända risker i arbetsmiljön. Samköming mellan å ena sidanindividrelalerade register över branscher, tillverkningsprocesser eller användakemikalier och å andra sidan individrelalerade regisier över sjukdomar, l. ex.socialstyrelsens cancerregister, kan t.ex. göra del möjligl all upptäckalidigare okända samband mellan fakiorer i arbetsmiljön och sjukdomar. Ävensamköming mellan andra lyper av register med medicinska uppgifier och register överfaktorer i arbetsmiljön kan ge värdefulla upplysningar. Molbakgrund av nu angivna förhållanden är del enligt arbetarskydds-styrelsensuppfattning väsentligt atl datalagstiftningen ulformas så all onödiga hinderinte uppkommer för ell ralionelll utnyttjande av dalaleknik i styrelsensarbele. Det bör i detla sammanhang observeras atl medicinska uppgifter om t.ex. dödsfall, skador och sjukdomar ofta är det enda material som kan användasför all slutgiltigt kontrollera om insatta arbetsmiljöåtgärder fått avseddeffekt. Socialsiyrelsensom inte har någoi atl erinra mol vud DALK unfört framför liknande synpunkier.Slyrelsen nolerarail datainspektionen enligt kommitténs uppfattning bör vurumindre reslrikliv beiräffande sumkörning och annat samutnyttjande av uppgifterän eljest när det gäller registrering för forsknings- och stalistikändamål.Detta har stor belydelse för t.ex. epidemiologiska undersökningar,samkörningar med dödsorsaksregisler och hälsoregisler m. m. I sammanhanget villstyrelsen även peka på behovei av samköming mellan sjukvårdens ochsocialvårdens samt register. Någramyndigheter framhåller särskilt atl samköming av olika register också kanhafördelar för den enskilde. Riksförsäkringsverkeldelar DALK:s uppfattning att man inte kan avstå från samkörningar ochframhåller att det i många fall är lill fördel för den registrerade atlsamköming sker. På detta säll kan man begränsa insamlingen av uppgifter frånden enskilde i olika sammanhang och ulföra kontroller för all undvika misstag.Utan ivekan finns också berättigade krav på all samköming skall få ske i vissasammanhang. Som exempel kan nämnas samkörningar som sker för all se till atlpersoner kommer i åtnjutande av socialförsäkringsförmåner som de är berättigadelill. /SRuttalar all samköming av personregister har i den allmänna debatten utmålatssom i försia hand en negaliv företeelse inom dalatekniken.