prop · G20332 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:32 Regeringensproposition omåtgärder inom bryggeribranschen; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionen innehåller förslag om att den s. k.bryggeriutredningens förslag i väsentliga stycken genomförs. Staten föreslåsbilda ett stmktur-bolag, , med uppgift att initiera och medverkavid stmk-turförändringar i bryggeribranschen. föreslås vidare bemyndigaregeringen att godkänna ett tilläggsavtal mellan staten och Beijer-invest ABsom innebär att mera preciserade riktlinjer fastställs för AB PrippsBryggeriers uppträdande på marlcnaden för bryggeriprodukter. Tilläggsavtaletinnebär vidare att staten kvarstår som majoritetsaktieägare i genom BrygginvestAB som allmänheten erbjuds att i viss utsträckning teckna aktier iPripps. Propositionen innehåller vidare förslag som syftartill att möjliggöra fortsatt drift vid mälteriföretaget iSöderhamn. Förslagen syftar sammanfattningsvis tUl att läggaen grund för en ur samhällelig synpunkt acceptabel och kontrolleradstrukturutveckling i bryggeribranschen och till att möjliggöra en fortsattkonkurrens. förslag om skatt på läskedrycker,saft och juice, förpackningsavgiften och om en utvärdering av mellanölsbeslutetbehandlas inte i propositionen. 1 1978179.1 saml. Prop.1978/79: 32 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,, De , , , , Propositionom åtgärder inom bryggeribranschen 1 Den förda politiken har bryggeriindustrin varitföremål för statUga regleringar av olika slag. Bakgrunden härtill är detintresse från alkohol-politisk synpunkt som statsmaktema fäster vidölhanteringens olika led. Reglerna avser främst tillverkning, beskattning,försäljning och servering av öl. De alkoholpolitiska åtgärder som beslutas ärav avgörande betydelse för de företag som tillverkar och försäljer maltdrycker. Med hänsyn till de alkoholhaltiga maltdryckernasspeciella karaktär har det bedömts ur allmän synpunkt lämpligt att staten fårett dominerande intresse i tillverkningen av maltdrycker i . Mellanstaten och PRIBO träffades därför ett preliminärt avtalsom innebar att staten förvärvade majoriteten av aktierna i . Regeringen godkände efter bemyndigande (prop. 1975: 7,NU 1975: 8, rskr 1975: 41) avtalet . PRIBO :s aktieinnehav överfördes i enlighet medregeringsbeslut till . Enligt avtalet skulle PRIBO låta ombesörja enhöjning av aktiekapitalet i från 5 milj. kr. till 70 milj. kr. genomfondemission med utnyttjande av disponibla vinstmedel och uppskrivning av vissafastigheter. PRIBO överlät till staten 840 000 aktier motsvarande av detförhöjda aktiekapitalet. Överlåtelsepriset för aktierna uppgick till 225 milj.kr. samt ränta på detta belopp räknat från . Det överenskomnapriset på de aktier som förvärvades av staten motsvarade ett värde på helaaktiestocken i av 375 milj. kr. Priset framkom som resultat av en förhandUng,baserad på av parterna var för sig gjorda uppskattningar av företagetssubstansvärde och av- 1978/79: 32 3 kastningsvärde.PRIBO lade vid förhandlingarna huvudvikten vid bolagets substansvärde, medanstatens förhandlare fäste huvudvikten vid resultatet. EnUgt avtalet övertog staten från PRIBO samtligaborgensåtaganden och liknande förbindelser som PRIBO iklätt sig.Borgensåtaganden och liknande förbindelser uppgick till 183,8 milj. kr. I avtalet föreskrevs att PRIBO t. o. m. den 30september 1975 skulle förse med de likvida medel som erfordrades bl. a.för att fullfölja pågående eller redan beslutade investeringar. skulletill PRIBO överföra överskott i likvida medel. Den skuld hade till PRIBOden skulle återbetalas . a. bestämmelser om inlösen och hembudsskyl-dighet. Statenutfäster sig att så länge PRIBO är delägare i inte överlåta ellerpantsätta eller på annat sätt avhända sig oinskränkt ägande-och förfoganderätttill aktierna i . Överlåtelse får dock ske på bolag eller annan juridiskperson som ägs av staten. PRIBO i sin tur utfäster sig att mte överlåta deaktier som PRIBO behåller till annan än staten. PRIBO får inte heller inskränkasin förfoganderätt till aktierna. Staten äger efter minst sex månadersuppsägning inlösa av PRIBO behållna aktier. På begäran av PRIBO skall statentidigast inlösa av PRIBO ägda aktier i . Om stateni egenskap av majoritetsägare i beslutar genomföra något som konstaterasvara oförenligt med avtalet äger PRIBO även tidigare påkalla inlösen av PRIBO:saktier i . I avtalet har angetts de principer som skall Ugga till grundför värdering av aktier vid inlösen. Dessa innebär att partema med ledning avsubstans- och avkastningsvärden, baserade på balans- och resultaträkningar förde tre senaste verksamhetsåren före den dag inlösen begärts, skall söka enas ompriset. Kan överenskommelse ej träffas om priset skall detta bestämmas avskiljemän. och revisorer stadgas att sålänge PRIBO äger aktier i skall styrelsen bestå av fömtomverkställande direktör och personer utsedda i enlighet med lagen (1972: 829) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar sex personer med tre suppleanter. Av dessa skall staten nominera fyra styrelseledamöteroch två suppleanter samt PRIBO två styrelseledamöter och en suppleant attväljas av bolagsstämman i . Ordföranden i skall väljas bland avstaten nominerade styrelseledamöter och vice ordförande bland av PRIBOnominerade styrelseledamöter. Antalet revisorer i skall vara tre medtre suppleanter. Minst två av revisorerna och deras suppleanter skall varaauktoriserade. Så länge PRIBO innehar aktier i skall PRIBO få nomineraen revisor och en suppleant. Ifråga om företagets skötsel är staten och PRIBO överens om att ti /79.1 saml. 1978/79:32 4 Prippsskall drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt som möjliggören rimlig utdelning till aktieägarna. Enligt avtalet skall erforderUgl: kapitalbehov iPripps efter täckas genom självfinansiering ellerupplåning på allmänna kapitalmarknaden om inte staten och PRIBO kommer överensom annat. Såvida partema inte kommer överens om aimat skall eventuell kapitalökningi genom nyteckning mot kontantlikvid, apportegendom o. d. ske till sådankurs och på sådana villkor i övrigt att värdet på de av förenyteckningen utgivna aktierna inte nedgår. Föredraganden framhöll i prop. 1975: 7 att detstatliga engagemanget i bryggerinäringen borde ge imderlag för en merlångsiktig inriktnmg av investeringar och rationaUseringar. Genom förvärvetförebyggdes dessutom risken att den svenska bn/ggerinäringen skulle kommaunder utländska storföretags inflytande. Eftersom även i fortsättningenskulle drivas enligt gängse företagsekonomiska riktlinjer bedömde föredragandeninte att det statliga engagemanget i negativt skulle påverka defristående bryggeriföretagens situation. Föredraganden framhöll emellertid attora ägarna till andra bryggeriföretag likväl finner det förenUgt med sinaintressen att inleda diskussioner om ändrade ägarförhållanden borde sådanaförslag prövas i en positiv anda. Utvecklingen har lett till attproduktionskapaciteten inom bryggeribranschen som helhet överstigerefterfrågan. Det förefaller f. n. inte trohgt att efterfrågan inom enöverskådUg framtid kommer att utvecklas så att branschensöverkapacitetsproblem kommer att kimna ehmineras den vägen. Med undantag frånPripps är lönsamheten kiom branschen över lag mycket svag. Ytterligarestrukturförändringar är därför att vänta. Mot den bakgmnden har regeringenansett det motiverat att en samlad analys och bedömning görs av branschensnuvarande situation och av dess utveckling på . tillkallade regeringen enutredningsman. Utredaren skulle i första hand inrikta sig på de företag somtillverkar lagrade maltdrycker. Beträffande utredarens uppgifter anförs vidarei direktiven: "Utredaren bör inledningsvis kartlägga denuvarande förhållandena inom branschen. Mot bakgrund av en analys av marknadensutveckling på något bör därefter sannohka stmkturförändringar ochinnebörden av dessa redovisas. Utredaren bör vidare bedöma om. den nuvarandestmkturen och nämnda förändringar överensstämmer med samhällets intresse av enrationellt fungerande produktionsapparat och en balanseradsysselsättningsutveckling på orter med bryggerier eller därmed sanmianhängandeverksamhet. Vid bedömningen bör hänsyn tas till intresset av att konkurrensenLaom branschen inte begränsas ytterligare och att koncentrationen till ettdominerande företag på den svenska marknaden inte går längre än f. n.Utredarens arbete bör utmynna i förslag till de åtgärder som han kan finnamotiverade." 1978/79: 32 Den totala konsumtionen av malt- och läskedryckerberäknas ha uppgått till närmare 4 000 milj. kr., vilket motsvarar envolym på ungefär 725 milj. liter. Konsumtionen har totalt sett minskat med 7,. Ökningstaktenminskade dock jämfört med perioden19651970 när ökningstakten uppgick tUl 6.2 %per år. Ökningen imder 1960-taIets andra hälft berodde främst på införandet av det s. k. mellanölet. har konsumtionsminskningenberört både lagrade maltdrycker, , och kolsyrade läskedrycker, -r- 10,. Av de lagrade maltdryckerna är det öl av klass n (A och B) som svarat förnedgången. Konsumtionen av öl klass II A har minskat sedan mellanölets(II B) tillkomst medanmellanölet stagnerade och minskade fr. o. m. år 1976.Konsumtionen av kolsyrade läskedrycker stagnerade i början av 1970-talet.Därefter har den med något tmdantag minskat. Konsumtionen av öl klass II harminskat kraftigt efter mellanölsförbudet . Minskningen uppgårtiU eller 56,1 milj. liter. Detta motsvarar per person för . Starkölskonsumtionen har däremot ökat mycket kraftigt 141 %eller 19,7 milj. hter motsvarande per person undersexmånaderspe-rioden. De totala kvantiteterna starköl är emellertid relativtsmå, varför den totala maltdryckskonsumtionen minskade sarnma period.Detta var mer än konsumtionsminskningen för läskedryckema, 8 %.Mellanölskonsumtionen stagnerade och började efteren tillfällig uppgång imder att avta varför helakonsimitionsnunskningen av öl inte kan tillskrivas mellanölsförbudet. Underbörjan av har konsumtionen av öl klass II fortsattatt minska i jämförelse med perioden före mellanölsförbudet. Under årets förstamånader låg konsumtionen under motsvarande nivå . ochjuni ökade åter ölförsälj-ningen för att minska . Utvecklingen undersommaren visar branschens starka beroende av väderleken. Konsumtionen av kolsyrade läskedrycker ökade som konsumtionen av icke kolsyradeläskedrycker och juice minskade. Prisökningarna i konsumentledet på malt- ochläskedrycker har varit högre än för flertalet andra dryckermed undantag av juice som ökade i pris mycket kraftigt under år 1977.Kraftigast har 1978/79: 32 6 prisökningarnavarit för svagdrycker och mineralvatten, . Enökande burkandel har påverkat prisutvecklingen. Utrikeshandeln med malt- och läskedrycker är avliten omfattning. Av den svenska konsumtionen av malt- och läskedrycker på727,3 milj. liter tillgodosågs endast 22,5 milj. liter eller medimporterade varor. För lagrade maltdrycker är importandelen , för kolsyradeläskedrycker och for övriga beskattade läskedrycker . Även exportenav malt- och läskedrycker är relativt liten. harmaltdrycksexporten uppgått till omkring 2 milj. liter ochläskedrycksexporten till 34 milj. hter. Detta utgör och avmalt och resp. läskedrycksproduktionen. Malt-och läskedrycksindustrinssaluvärde uppgick till 1 598 milj. kr., vilket utgjorde avUvsmedelsindustrin och av tillverkningsindustrins saluvärde.Förädlingsvärdet, 864 milj. kr. utgjorde resp. avlivsmedels- och tillverkningsindustrins förädlingsvärde. Bryggeriindustrinsförädlingsvärdeandel, förädlingsvärdet i procent av saluvärdet, uppgick till54,4,%. Det var högre än för både livsmedels- och tillverkningsindustrinsgenomsnitt, resp. . Malt- och läskedrycksindustrins kostnadsstmktur,dvs. i den officiella industristatistiken redovisade kostnader i procent avsaluvärdet skiljer sig från annan industri främst genom lägre råvam- ochlöneandelar samt högre emballageandel. Branschens löneandel har minskatbetydligt. Den uppgick år och tUl . Detta visar påen kraftig ökning av produktiviteten . Totalt var omkring 6 000 personer sysselsatta inommalt- och läskedrycksföretagen . Det kan jämföras med ca 6 . Ur sysselsättningssynpimkt domineras branschen av ölbryggerierna. Bryggeribranschen visar en viss regionalkoncentration till Bergslagen (, och ), tillvästra (, , och två företag i ) samttill (, , och ). De största brygge-riema ärlokaliserade till storstadsområdena , och därbryggerierna dock är av relativt liten betydelse i jämförelse medindustrisysselsättningen totalt. Utredningenhar genomfört en kartläggning över bryggeriernas lön- 1978/79: 32 7 samhetoch finansiella ställning fr. o. m. . Kartläggningengrimdar sig på företagens årsredovisningar och har kompletterats medinformation från de enskilda företagen. Fullständigt rättvisande lönsamhetsjämförelsermellan ohka företag försvåras enhgt utredningen av bl. a. skilda och omlagdaredovisningsår, skiftande värderingsprinciper för lager samt ohkaavskrivningsprinciper såväl över tiden som mellan företag. Sammanfattningsvis konstaterar utredningen attlönsamhetssituationen är mycket allvarlig för samtUga bryggerier med undantagav och Wårby. Några företag har inte reserver att klara ytterligare ettårs förluster medan de övriga bryggerierna knappast torde kunna täckaytterligare förluster. Enav orsakerna tUI den nuvarande förlustsituationen utgörs enligt utredningen avden rabatteringspohtik som förts från bryggeriernas sida. I enundersökning av statens pris- och kartellnämnd om pris-, rabatt- ochprestationskonkurrens inom bryggeribranschen framgår att den totalarabattkostnaden av bruttoförsäljningen under /77 uppgicktill för och till för övriga bryggerier.Rabattkostnaderna varierar regionalt. Bryggerier med tyngdpunkt i södra,västra och tillämpar rabatter som ligger högre än Prippsmedan bryggerier med huvudsaklig verksamhet i norra tillämpar lägrerabatter. Utredningenkonstaterar slutUgen att med den mycket otillfredsställandelönsamhetsutvecklingen för de övriga bryggeriema har lönsamhetutvecklats positivt, vilket ger en uppfattning om de stordriftsfördelarPripps-koncernen har dragit nja av. Antalet tillverkningsenheter inom malt- ochläskedrycksindustrin har minskat mycket kraftigt . Är 1960fanns 301 tillverkningsenheter, varav 85 ölbryggerier och 216 läskedrycksfabriker.Antalet hade minskat till 76 enheter totalt varav 24 ölbryggerier och52 läskedrycksfabriker. har maltdryckstillverkningen upphört vidytterligare två bryggerier. Med ölbryggeri menas samtUga tillverkningsställen medtillverkning av lagrade maltdrycker. Dessa bedriver även tillverlcning avsvagdricka och läskedrycker. Med läskedrycksfabriker menas läskedrycksfabrikeroch svagdricksbryggerier, ofta benämnda vattenfabriker. Antalet tillverkningsenheter har således minskatmed tre fjärdedelar . Samthga 52 läskedrycksfabriker haremellertid inte Icvar egen tillverkning utan ett tiotal fungerar enbart somdistributörer åt andra bryggerier. Ölbryggerierna svarar för landets helaproduktion av lagrade maltdrycker och av läskedrycksproduktionen. De22 ölbryggerierna är fördelade på elva företag. Prop.1978/79: 32 8 Falken, nio bryggerier, Till-Bryggerier har tre ölbryggerier, Wårby två,medan de åtta övriga är fristående företag. Vad gäller svagdricks- och läskedrycksfabrikanternaär de flesta relativt små. Ett tiotal omsätter mer än 1 milj. kr. och har flerän fem anställda. I omsättningen ingår då ofta en betydande del främmandevaror. Icke kolsyrade läskedrycker tillverkas även av företag utanför bryggeriindustrin,bl. a. Novia och Cadbmy Slotts. Lagrade maltdrycker tillverkas f. n. i 22anläggningar. Prippskoncernen svarar för nio enheter sedanmaltdryckstillverkningen i och vid Sandwalls i upphört.Brommabryggeriet är den största enheten med en årlig produktion avstorleksordningen 200 milj. liter malt- och läskedrycker tillsammans.Bryggeriet i producerar omkring 100 milj. liter och sedan följer bryggeriemai Mahnö (60 milj. hter), (dotterbolaget ), ,, , och . Det sistnämnda har en produktion av56 milj. liter. Wårby Bryggerier bedriver malt- ochläskedrycksproduktion i Wårby och med en produktion om 6070 resp. 10milj. Wårby har dessutom läskedryckstiUverknmg i . Till-Bryggeriernas produktionsenheter i ,och har en produktion av mellan 25 och 10 milj. hter. De övriga fristående åtta bryggeriema (,Risingsbo, Nya , , , Banco-Bryggerier, Appeltofftska ochÖstra) har en produktion som varierar från 25 ned till 4 milj. liter. Endasttre av dessa har en produktion överstigande 10 milj. liter. Det är endast och Wårby som har enrikstäckande försäljning. av distribution sker direkt fråntillverkningsställen medan resten ombesörjs av ett trettiotal depåer,grossister och ombud. Wårbys distribution går via KF:s lagercentraler samt iStockholm, och genom egna nederlag. av Wårbysdistribution går via lagercentraler. De övriga bryggerierna handhar själva, ilikhet med , största delen av sin distribution själva via depåer. Ombudutnyttjas i varierande omfattning. Tillsanunans har bryggerierna ca 120 depåerförutom sina tillverkningsställen. Utredningen har gjort ett försök att bedömaefterfrågan på bryggeri-industrins produkter för den närmaste framtiden.Bedömningarna bygger främst på diskussioner med företrädare för branschen.Trendframskriv-ningar är enhgt utredningen inte meningsfulla till följd avmellanölsförbudet som medfört helt andra föratsättnmgar förbranschen. Av samma orsak försvåras utnyttjandet av konsumtionsfunktio- Prop.1978/79: 32 9 nerdär hänsyn tas tiU exempelvis inkomst- och prisutveckling. Utredningenförutsätter i sin bedömning att inga väsentliga ändringar av beskattnings- ochalkoholpolitiken äger rum . Man räknar dock med ett reklamförbudför alkohol inkl. starköl och återhållsamhet i reklamen för öl. Utredningen haremellertid ingen uppfattning hur ett sådant förbud kan påverka konsumtionen. Bedömningen av marknadsutvecklingen är i hög gradavhängig konsumtionsutvecklingen för öl av klass II. För år1978 har utredningen antagit att konsumtionen kommer att öka i viss månjämfört med , bl. a. beroende på att man sannolikt i ökadutsträckning accepterar det nya ölet. beräknas konsumtionen av ölklass II i jämförelse med mellanöl omräknat tillkalenderårsbasis att uppgå till . Den andelen har sedan beräknats öka tillmellan 80 och . Till följd av den utbyggnad av branschen som motbakgrund av mellanölskonsumtionens tillväxt ägde rum under senare delen av1960-taIet och början av 1970-taIet har det efter de senaste årenskonsumtionsminskning uppstått en betydande överkapacitet. Branschen skulle idagsläget enligt företagens bedömningar kunna producera mer malt-och läskedrycker. Överkapaciteten motsvarar ca 135 milj. liter . Denmotsvarar ungefär produktionen hos de bryggerier som står utanför ochWårby. Produktionskapaciteten skulle dessutom enUgt branschens bedömning kunnautökas uppskattningsvis med ökad skiftgång och begränsadeinvesteringar. En viss överkapacitet är dock nödvändig för att Icunna täckasäsongvariationen. Utredningen har studerat produktivitets- ochkapäcitetstiUväxten inom bryggeriindustrin bl. a. vad gäller processdelen,bryggning, jäsning och lagring, förpackningsdelen och distributionsdelen.Sammanfattningsvis konstaterar utredningen följande. Produktiviteten iproduktionsledet, dvs. process- och förpackningsdelen mellan de friståendebryggerierna och mindre enheter är i huvudsak jämförbara. Några undantagbåde tUl fördel och nackdel för de fristående bryggerierna förekommer. Prippsstörsta enheter är dock ur produktivitetssynpunkt avsevärt effektivare. På distributionssidanjjidrar glesare depånät tiU en effektivare distribution. hardistributionsmässiga effektivitetsfördelar i kraft av sin storlek ochmarknadsorganisation, som möjliggör samordning av företagets resurser. Prippskanske främsta fördelar ur distribu-tionssynpunkt ligger i företagets dominansinom storstadsområdena i kombination med att man har sina största bryggerierdär. Utredningen har gjort en översiktlig jämförelse avproduktionens regionala fördelning i förhållande till konsumtionen. Man harutgått från att per-capitakonsumtionen av malt- och läskedrycker är lika överhela landet. Jämförelsen pekar på att och ärunderskotts-områden vad beträffar produktionen medan har ett stort pro- 1978/79: 32 10 duktionsöverskott.Tar man dessutom hänsyn till produktionskapaciteten markeras detta ytterUgare. För starköl bedömer utredningen att takten ikonsumtionsökningen kommer att avta och uppgå till under periodenfram . Lättölskonsumtionen beräknas öka något medan konsumtionenav svagdricka beräknas följa trenden och minska. Läskedryckskonsumtionen anses vara mycketsvårbedömd och osäker. bedömer utredningen ändå attkonsumtionen kommer att stabiliseras nivå eller något däröver, dvs.ca 275 milj. liter. Konsumtionen av icke kolsyrade läskedrycker bedöms haförutsättningar att kunna öka . Eftersom utrikeshandeln av malt- och läskedryckerär av så begränsad omfattning kommer produktionen att följakonsumtionsutvecklingen. Däremot kan naturUgtvis lyckade exportsatsningar bidratUI en mer positiv produktionsutveckUng. bör, enligt utredningensuppfattning, exportvolymen av malt- och läskedrycker successivt kunna uppgåtill 5075 milj. liter, dvs. en tiodubbling jämfört med nuläget. Med utgångspunkt i den beskrivna utvecklingenkonstaterar utredningen att sysselsättningen även under den närmaste framtidenofrånkomligen kommer att minska. Med en antagen produktivitetsförändring isamma storlek som , , beräknasantalet sysselsatta komma att utvecklas enhgt följande. Sysselsättningen beräknas således minska med ca 1000 personer fram . Hälften av minskningen förväntas äga rum underår 1978. Den stmktureUa omvandUngen inom branschen förutsätts därvid bli avsamma omfattning som , dvs. med ett bortfall av ettpar mindre bryggerier . Utredningen har tagit upp frågan om beskattning påläskedrycker, saft och juice, en förändring av förpackningsavgiften samt fråganom en utvärdering av meUanöIsförbudet. Dessa förslag behandlas inte vidare iförehggande proposition. För att förhindra en utveckling som dels kan ledatill en monopolsituation inom bryggeribranschen, dels medförasysselsättningsproblem på ett antal orter p. g. a. att vissa bryggeriföretagtvingas att träda i lik- 1978/79: 32 11 vidationfinner utredningen det nödvändigt att vissa åtgärder vidtas. Vidare harutredningen haft att beakta de givna direktiven, där bl. a. samhällets intresseav en regionalt balanserad sysselsättningsutveckling på orter med bryggerierbetonas. Utredningens förslag syftar tUI att åstadkomma en struktur inom bryggeribranschensom innebär fortsatt konkurrens meUan Uvskraftiga företagsenheter. Samtidigtframhåller utredningen att fömtsättningar bör skapas för enstrukturrationalisering inom branschen i acceptabla former. Föratt livskraftiga företagsenheter vid sidan av och Wårby skaU kunnaåstadkommas fordras enhgt utredningens mening fusioner och strukturförändringarinom de från dessa gruppermgar fristående bryggeriema. Utredningen föreslår attde fristående bryggeriema i Syd-och sammanslås till två nybildadebryggeriblock. Sydbrygg och Bergslagsbrygg. Sydbrygg föreslås bildas pågrundval av nuvarande Abro Bryggeri i , ,Banco-Bryggerier i samt och Östra Bryggeri ABi . Bergslagsbrygg föreslås bildas med utgångspunkt i , AB Risingsbo Ängbryggeri, och , . Vidare måste med bryggerier iÖstersund, och erhålla en starkare ställning genom tiUskott avriskkapital. Utredningen föreslår också att de i respektive region befintligasvagdricks- och läskedrycksfabrikema bör, om så befinns lämpligt, beredas'möjligheter att ingå i respektive block. Ovanståendeförslag kommer enligt utredningens bedönming att medföra betydanderationaliserings- och samordningsvinster i fråga om både produktion ochdistribution. En produktionsuppdelning mellan de i resp. bryggeriblock ingåendeföretagen bör ge betydande kostnadsbesparingar. De fem bryggeriema i södraSverige har distributionsmål som till stora delar överlappar varandra. LiknandeförhåUanden råder bland Bergslagsbryggerierna.