prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Överåklagareni framhåller all eftersom ändring eller utvidgning fråninlegritelssynpunkl kan ha lika stor eller större belydelse än självainrättandet av registrei ett sådani krav bör lagfästas. Länsstyrelseni anför alt del beiräffande statliga regisier är betydelsefulltatl statsmakterna, som DALK föreslår, klarare än nu lägger fasl för vilkaändamål uppgifter i dessa får användas. Dessutom bör del klarl framgå avbeslutet atl del krävs ny prövning och beslut av riksdag eller regering i varjesärskilt fall, om ett regisier skall få utnyttjas för andra och utvidgadeändamål. Länsstyrelseni påpekar all dalainspeklionen lidigare har framhållit alt dennafråga bör klarläggas vid en lagöversyn och fortsätter: Prop.1978/79:109 80 Trotsdelta lar DALK upp denna konkreta fråga i myckel svävande ordalag och hänvisari stort sett bara lill all om krav på klarare riktlinjer från statsmaktemassida lillgodoses torde svårighelerna som dalainspektionen pekat på kunnaundvikas. DALK menar atl register som beslutas av regering eller riksdag ipraktiken blir underkastade samma prövning som tillstånds-pliktiga regisier,efiersom dalainspeklionen enligt 7 § har skyldighet alt meddela föreskrifieräven för de förslnämnda, i den mån inte statsmaklerna meddelat föreskrifier isamma hänseende. För övrigi påpekar man också alt erfarenhelerna av nuvarandeordning inte visat alt avgörande invändningar kan göras. sådant resonemangkan inte godlagas som giltigt skäl att inte rätta lill en uppenbar och avdalainspektionen påpekad brist i lagens ordalydelse. Lagar måsle givetvisulformas med hänsyn lill vad som kan inträffa, inte till vad som inte harinlräffat. Dalainspeklionenkonsiaterar alt DALK:s slutsatser i kapitlen 4 och 6 innebär en vissomfördelning av prövningen av personregisier i förhållande lill nuvarandeordning: DALKsynes förorda all viss prövning överförs från dalainspeklionen lill regeringen.Detla slrider mot de sirävanden som på senare lid har gjorts för all avlastaregeringen arbetsuppgifter som lämpligen kan utföras av myndighei. DALK harinte förslagit någon lagändring i avsikl alt ändra hittillsvarande ordning,utan har anseit all en viss förskjutning av handläggningen av vissa särskildafrågor från inspekiionen til! regeringen kan uppnås inom ramen för nuvarandereglering. Datainspektionenvill i och för sig inte motsätta sig att vissa grannlaga avgöranden undantasfrån inspektionen och överfiytlas till regeringen. Det kan emellertid sällasifråga om fördelarna lill följd av en ändring blir märkbara. Eftersomdalainspektionen liksom i fråga om personregister som prövas avregering och riksdag skall yttra sig över registret, kommerintegritelsskyddsaspekier liksom atl tillföras ärendet. De högstastatsmyndigheterna slår friare än datainspektionen att i ett enskilt ärendebortse från integrilelsaspekten till förmån för andra intressen. I gengäldföriorar emellertid den som är part i ärendei förmånen av alt kunna få ärendeiprövat i mer än en instans. Vunna erfarenheter visar visseriigen atlbesvärsrälten enligt dalalagen har utnyttjats i mycket liten ulsiräckning.Detta kan emellerlid inte uppfattas så alt besvärsrältens betydelse ärbegränsad. Snarare är förklaringen all datainspektionen har lyckats finnakonstmktiva lösningar i de ärenden som inspektionen haft lill prövning. Hittillsvarandeordning har enligt datainspektionens uppfattning inte medfört någramissförhållanden. I den mån sökanden har ansett alt inspektionen i allt förringa grad har beaktat andra inlressen än skyddet för den personligaintegriteten, har han kunnat efter besvär få saken prövad av regeringen. Pågrund härav anser inspektionen inte att del är påkallat alt förskjutaprövningen från inspektionen lill regeringen. Inspektionen anser alltså ilikhet med DALK atl nuvurunde reglering bör bibehållas och - till skillnad frånDALK - att praxis i fråga om arbetsfördelning mellan datainspektionen och dehögsia statsmyndigheterna bör bestå oförändrad. Datainspektionenvill underslryka vad DALK lar upp sisl i avsniii 4, nämligen all denregisteransvariga myndigheten samråder med inspektionen i samband med dennärmare utformningen av ett register. Överhuvudiagel torde gälla att många avde svårigheter som kan uppkomma vid prövningen av ell personregisier - oavsettvem som gör prövningen - skulle kunna Prop.1978/79:109 ' undvikasom inspekiionen fick lillfälle alt i ett så lidigi skede som möjligl framförasina synpunkier Det skulle ofta innebära belydligt mindre svårigheler alttillgodose dessa om de fick framföras redan under planeringsstadiet för ettregister. Det ställer sig i allmänhet besväriigare och kan krävu storakostnader alt vidla ändringar i ell regisier efter del atl arbetet med detlahar fortskridit så långt att ansökan om tillstånd har kunnat göras. En sådankräver, som framgår av betänkandet, en långlgående dokumentation om registretoch förutsätter således ett långt framskridet förberedelsearbete. Också det somnu har framhållits om inspektionens rådgivande verksamhei lalar för allprövningen av del slutliga ärendei ligger hos inspekiionen. Om inspekiionen förprövning får ett ärende avseende ett personregister, vilket har utformats isamråd med inspektionen, är förutsätlnjngarna givetvis myckel goda för en snabboch obyråkratisk handläggning. Den nu skisserade ordningen har också denfördelen all den regisieransvariga myndigheien självmani kan hänskjula fråganom regisirel lill regeringen om del lidigi visar sig alt datainspektionen framförsynpunkier som myndigheten inte anser sig kunna tillgodose. är i sitt gemensamma yttrande inne på samma frågaoch anför rörande kompetensfördelningen mellan regeringen och datainspektionen: DALKförefaller här vilja förorda en förskjutning av handläggningen av vissa ärendenlill och regeringen. Delta anses kunna ske inom ramen för gällandelagstiftning. Organisationerna kan försin del inte finna alt den hittillstillämpade beslutsordningen har inneburil några mera väsenlliga nackdelar.Erfarenhelerna visar snarare att besvärsrälten lill regeringen överdalainspektionens beslul - låt vara all den utnyttjas i ringa omfattning -fyllt den vikliga uppgiften all få ärendei prövat i mer än en omgång. En förskjutningav prövningen från inspekiionen lill och regeringen skulle f ö. lättkunna uppfattas som en politisering av beslutsordningen. DEFUfinner kapilel 4 intressant ur fiera synpunkier och anser att DALK borde hatagit lilirällei i akt atl klargöra vad som i datalagen menas med regisierinrättade av riksdag eller regering. SCB pekar på de tolkningsproblem somdatalagens tillkomst innebar på denna punkt för den befintliga balansen avpersonregister men fortsätler: Ävendärefter har i något enstaka fall olika uppfattningar rått i frågan om ettregister har inrättats genom beslut av regeringen/eller ej. Dessaproblem har emellertid inte varil av större praktisk belydelse. Inte heller iandra avseenden har de nuvarande reglerna medfört olägenheier. SCB delarsåledes DALK:s uppfattning all ifrågavarande regler bör accepteras även ifortsättningen. Centralbyrånutgår vidare från att kravet på riksdags- eller regeringsbeslut för register imyndigheternas administrativa och alllså utåt riktade verksamhet inte äravsell alt gälla vare sig register som ursprungligen inrättas för statistiskaeller forskningsändamål respektive register som för nyssnämnda ändamål inrättasgenom all uppgifier inhämias från administrativa källor. En annan tolkning voreenligt SCB:s uppfattning knappast motiverad ur iniegriteissynvinkel samtidigtsom den inte skulle harmoniera med DALK:s 6 1978/79. 1978/79:109 82 övrigaförslag rörande statistik och forskning. Rikspotissivrdscnpåminner om all dalainspeklionen enligt betänkandet har pekat på delomsländliga förfaringssätt som lillämpas vid remissförfaranden enligi 2 §andra slyckel dalalagen och anser atl del medför problem även förregisteransvurigu myndigheler. Styrelsen unför vidure: Enligtgällande petitaanvisningar åligger del dessa myndigheler all samråda meddalainspeklionen om ulformningen av innehållet i den beskrivning avpersonregister, som skall bifogas en anslagsframslällning lill regeringen.Myndighetens framställning skall sedan enligt 2 § 2 st. datalagen av regeringenremitteras till dalainspektionen för yttrande. När regeringen beslutat ominrättande av personregistret åligger det registeransvurig myndighei enligt 1 §datakungörelsen atl anmäla personregistret lill inspektioner. Härvidblir registret föremål för datainspektionens bedömning vid tre olikalillfällen. Slyrelsen finner dennaprocedur omständlig och lidskrävande. Den av dalainspeklionen föreslagnaordningen - atl myndigheten söker principlill-stånd hos inspekiionen - medförenligt styrelsens uppfattning ingen siörre lättnad för registeransvarigmyndighet. Styrelsenföreslår atl nuvarande regler ändras så alt ett smidigare förfarande kan uppnåsi dessa ärenden. 5GenereUa grunder för tillståndsprövningen DALK:sdiskussion om begreppei personlig integritet i kapitel 3 och om generellagmnder för tillståndsprövningen i kapilel 5 är två av utredningens cenlralaavsnitt. Många remissinstanser kommenterar framför alli försöken all närmareprecisera dessa grunder för datalagens tillämpning. DALK:s slutsatser har ihuvudsak godlagils men fär också krilik från en del håll. Beträffandeintegriletsbegreppet delar daialnsjiekilonen uppfallningen all del är en brislatl begreppei personlig iniegriiel inie har kunnai ges en klarare avgränsningän vad som har skell. Inspekiionen konslalerar emellertid all alla försök allgöra en sådan avgränsning i form av en enkel och vid lillämpningen av dalalagenanvändbar definilion har strandat och kan således inte heller bidra med någonsådan definilion. Inspektionen anser emellertid inte bristen vara alllförbesvärande. Enligi inspektionens erfarenhel råder nämligen i del stora helainga eller endast obelydliga menings-skiljaktigheter i fråga om begreppelsinnebörd. Begreppei har kommit all användas alltmer i samhällsdebatten. Del harbehandlals i ell fiertal offenlliga och andra utredningar. Så gotl somgenomgående har begreppei i dessa sammanhang använis i samma eller i vart fallmyckel likartad betydelse. Enligt inspektionens uppfattning kan såledesknappasl med fog hävdas all begreppei är så oklart att del kan vilseföra demsom kommer i koniaki med det. De svårigheler som bl. a. SCB har pekal på hängerenligi inspekiionen samman med svårighelen all göra en generell iniresseawägningmellan iniegriieisskyddei å ena sidan och andra motverkande intressen å denandra. Inspektionens uppfattning är atl en sådan generell avvägning är 1978/79:109 83 eftersirävunsvärdmen uu den inte kun drivus särskilt långt. De avvägningar som måste görus furske från full lill fall. Deltu kun givelvis från fieru utgångspunkter beklagas.Exempelvis kun det görus gällunde utt möjlighelen all förutse resullalei av enprövning blir mindre än om ell generellt betraktelsesätt kunde iakttas. Trotsdella torde det inte vara möjligl alt särskilt långl binda prövningen genomgenerella regler. Delta är fö. inte specifikt för den nu aktuella frågan utanförekommer regelmässigl i situationer där fiera siarka intressen skär sig.Datainspektionen anser atl DALK:s genomgång ytterligare belyser det sagda.Samtidigt har emellenid genomgången i vissa avseenden banat väg förförenklingar och generaliseringar. Kanske kan diirigenom vissaintressemotsättningar tonas ned. Dalainspektionenframhåller avslutningsvis all del knappasl är ändamålsenligt att . sökadefiniera begreppet personlig integritet. Viktigare ärenligt inspektionen alllagstiftaren och andra genom lyhördhet i deballen söker finna handlingslinjersom kan jämka samman de iniressemolsällningar som finns kringiniegritetsskyddel. Dalainspeklionen ser della som en av sina vikiigasieuppgifter, där del alllså gäller all främja ell ändamålsenligi utnyttjande avdatatekniken under tillbörligt hänsynslagande till enskildas personligaintegritet. /SR delaruppfattningen att begreppet personlig integritet knappast kan ges en meraprecis innebörd i datalagen än vud som för närvurunde är fullel. Desjälvsiändigu krilerier vid sidun om dem som duiulagen ställer upp haremellertid gett begreppen personlig iniegriiel och obehörigl inirång en någoimer preciserad innebörd än vid dalalagens lillkomsi. Även om del vid enövergripande lagsiiftning som dalalagen är svårt för lagstiftaren alt gefullständiga och uttömmande preciseringar, anser /SR atl man likväl måslebeakta all detta medför risk all dalainspeklionen delvis får överta rollen somlagstiftare. Arbeisgruppen för ADB och juridik vid universilel ifrågasätter ominte ulredningen av begreppen personlig integritet och otillböriigt intrång ipersonlig integritet kan föras mer på djupel än som skell i belänkandet. Ett avde problemkomplex som här aklualiseras gäller den hänsyn som bör las tillobjektivt sett obefogad oro bland blivande registersubjeki och även vilkelslags oro som skall beaktas i integriletsskyddssammanhang. Skall t. ex. vidforskningsregister farhågor bland projektdeltagare alt projektet leder tillresultat som uppfattas som negativa från individens och/eller gruppens synpunkikunna hindra alt projekt får genomföras? Arbelsgruppenfinner del angelägel aii nu i lagsiiftningssammanhangägna uppmärksamhei ållendensen lill vidgning av inlegritelsskyddsbegreppet utanför den ursprungligamer snäva inriktningen på skydd av privatlivets fred. Denna tendens har,fortsätter arbetsgruppen, uppmärksammals i både rättsvetenskap ochrältspolilisk deball och innebär sannoliki ett behov av all klariäggadalainspektionens uppgifter som konlrollinslans påinforma-tionsbehandlingsområdel belydligi mer förulsätlningslösi än i DALK:s 1978/79:109 84 Hovräncnför Väsira konslalerar all DALK har pröval olika försök all definierabegreppei personlig iniegriiel i dalalagen men avslålt från atl redovisaförsöken i belänkandei. Hovrätten anser det emellertid vara angelägel all delvaga begreppei personlig iniegriiel definieras i lagiexien. Del bör vara enuppgift för lagstiftaren och inie fören adminisiraiiv myndighei all beslämtnaprinciperna för iniegritetsskyddel. Det ärenligt hovrällen en brisl allbelänkandet inte innehåller någon närmare redovisning av erfarenheler avdatalagens lillämpning som kan vara vägledande vid försök alt definierabegreppet i laglexl. Fortsatta ansträngningar bör göras för atl precisera vadsom avses med personlig integritet. En sådan definilion bör, slutar hovrätten,i vart fall anges i den generella personregisteriag som kommittén har förordat. Ocksålänsåklagarmyndighelen i lån förordar en precisering i självulagtexten. LRF beklagar alt dalalagen också kommer all sakna degrundläggande definiiioner som skulle kunna ge lagen en mera reell innebörd.Atl DALK inte heller redovisar några vägledande slutsatser kan enligt förbundelleda till atl långl utarbetade planer avseende registeruppbyggnad måsterevideras på grund av utt dalalagens innebörd tolkats på annal salt ändatainspektionen. DEFU beklagar all degmndläggande definiiioner som skulle kunna ge datalagen en mera reell innebördallljämt kommer att saknas, liksom atl de långa och allmänna resonemang somredovisas i betänkandet inte i större ulsiräckning leder fram lill någravägledande slulsaiser eller ställningslagan-den. Detolkningssvårigheter som kan uppslå kommer, enligt DEFU:s mening, altbestå och eventuellt öka något med hänsyn lill de skärpningar i dalalagen somDALK föreslår. 1 olyckliga fall kan dessa svårigheler leda lill all långluiarbeiade planer rörande regisleruppbyggnad måsle revideras på grund av allregisleransvuriga tolkat datalagens innebörd annorlunda än dalainspektionen.Tidsödande, koslsaml och irriterande merarbete kan på detta säll riskeras somföljd av nämnda oklarheter. DEFU finner del olyckligt alt sådana risker intebätire kunnat undanröjas. Lokalaskaliemyndigheien i Siockholms jögderi släller sig myckel frågande till de iolika sammanhang ständigt återkommande och onyanserade ropen och kraven påobegränsat hänsynslagande lill enskilds personliga integritet. Myndigheientvekar inte all uttala alt della fått lill följd all lagstiftaren och olikainslilulioner lill allmänhelens skydd lill den grad lyssnai på dessa krav allen normal, hederiig medborgare, som ju inie har någoi all frukla och helleriniei all dölja, kommii atl bli en effektiv skyddsmur för individer, som genominiegriieisskyddei manipulerar del svenska samhälleis skalle- och bidragssystemoch "lönsamt" ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. Myndigheiensaknar dock inie förståelse för att den personliga integritelen i många fallmåsle vara skyddad. Skyddel får emellertid inie ulslräckas så 1978/79:109 85 långtall avstämning mellan i olika sammanhang lämnade uppgifter omöjliggörs i defall uppgifterna har eller kan ha naturiigi samband. Myndigheten tar somexempel att inkomsler från olika förvärvskällor lill ledning förskatieberäkning och uppgivande av molsvarande inkomster för atl erhållasjukpenning eller annan social förmän rimligen bör någorlunda överensslämmaoch öppet kunna jämföras. Det är inte enbart kontroll att genom stickprov ellerefter andra grunder kontrollera lämnade uppgifter som kan ge otillböriigaförmåner. Del är nämligen även ell säll all utvärdera effeklivitelen avförmåns- och förplikielsesyslemen ur både makro- och mikroper-spekliv. Kammarräten i Sundsvallfinner DALK:s förslag till kompletteringar av tillståndskraveni3§ dalalagenvälgrundade mol bakgrund av de erfarenheler som har vunnils. Ocksålänsstyrelsen i , överåklagaren i , länsåklagaren iÖrebro lån, DAFA, ochMedborgarrättsrörelsen tillslyrker dessa förslag utan närmare kommentarer. Någrainstanser haren i huvudsak positiv inslällning lill förslagen men gör dämlövervissa påpekanden. Socialsiyrelsenpekar på belydelsen av all ändamålet med ell register redovisas med speciellnoggrannhet. 1 många fall lämpar sig uppgifier av viss beskaffenhei i ettregisier utmärkt för ett ändamål men de kan vara missvisande om de används iell hell annal sammanhang. En uppgifi om psykialrisk diugnos är exempelvis bararelevunl i relulion lill behundling och ulvärdering inom sjukvården vurfördenkan leda lill helt felaktiga slutsatser om den las fram inför t. ex.lämplighelsbedömningar i urbeisliv, körkorlsfrågor m. fi. Del är därförvikligl all åndamålel med varje regisier noga preciseras och vilka uppgifiersom skall regisirerassamt ull duluinspeklionen förhindrur olillböriigiuinyttjunde av desamma genom särskilda föreskrifier. SARIdelar DÄLK:s mening all uppgifter som samlals in för ett vissl bestämt ändamåli princip inte får utnyttjas för andra och senare uppkommande syften ochtillslyrker DäLK:s förslag allett nyll generelli självsiändigi kriierium införs för lillslåndsprövningen.Del skall alltsä särskili beaktas humvida de uppgifier som skall ingå i ellregister ursprungligen samlats in för annal ändamål än del syfte som skalllillgodoses genom registret. framhåller emellertid atl ell sådani nyllkriierium kan vålla särskilda lolkningsproblem i fråga om syslem av de slag somingår i rätlsväsendels informalionssyslem (Rl)och som regleras genom kungörelsen(1970:517) om rältsväsendels informalionssyslem (RI). För all undvika sådanaproblem är del sannoliki nödvändigi atl ha en mycket vid definilion avbegreppei register. konstaterar dock atl DALK inte har gåtl in på denfrågan närmare och fortsätter: Enannan omständighet som DALK anser böra beakias särskilt är alt regisireisändamål står i överensstämmelse med den verksamhei som den Prop.1978/79:109 86 regisieransvarige bedriver eller uvser ull bedrivu. SARIdelur DA LK:s mening härvidlag men vill erinru om all.eftersom vissu syslem iRI suknuren nuturlig huvudman, huvudmunnuskupei i en del full måsle grundus påandru överväganden än en bedömning av frågan om registrets ändamål står iöverensstämmelse med den verksamhei som den registeransvarige bedriver elleravser alt bedriva. SCB delar DALK:s uppfattning om alt de generella grundernaför lillslåndsprövningen bör kunna lillämpas mindre slrängl när del gällerforsknings- och stalistikändamål än eljest. ALLFA-kommitién anför all behovei av alt använda insamladeuppgifier för andra ändamål än de ursprungliga har aklualiserals vid ell antallillfällen inom socialförsäkringen och närliggande områden. Kommittén ger somexempel bosladsdeparlemenleis framlagda förslag (Ds Bo 1978:2) allförsäkringskassornas uppgifter om sjukpenninggrundande inkomst skall användassom kontroll av all de uppgifter som legat lill grund för beslul ombosladsbidrag är rikliga. AMS lillsiyrker kompletteringarna av 3 § dalalagen menframhåller beiräffande lillämpningen alt verkels ADB-system omspännerfiera verksamhetsområden alltifrån produktion av platslistor och slatislik lilladminisiraiiva slödfunkiioner föri. ex. behandling av fakluroroch krav. Vidfullgörandel av de mångskiftande arbeisuppgifier som slaismakierna ålagt verkeikan vidare ell samarbele vara erforderligl med andra myndigheler som begagnarsig av ADB-syslem. Viss samköming av syslem eller ulbyle av informaiion kandärmed visa sig nödvändig. Med hänsyn till detla bör inte latituderna förbedömande av verksamhetens art vara för snäva vid tillståndsgivningen förarbetsmarknadsverkets personregister. Bankinspekiionen lar upp frågan om hur man skall kunnabeakla vilken inställning lill registreringen som finns hos dem som kan kommaall registreras och pekar närdet gäller personalregisler på möjlighelen attgenom enkäter bland de anslällda höra dessas uppfattning när fråga är om annanregislrering av persondala än sådan som är normall förekommande. I många fallkan emellertid enligi inspekiionen regisirerads inslällning inie inhämias företillståndsgivningen, i.ex. när registreringen av persondala grundas påuppgiflslämning av den enskilde vid i.ex. läkarbesök, slalislisk undersökningeller social rådfrågning. De syften som bär upp den ifrågavarande besiämmelseni 3 § får då lillgodoses genom de föreskrifter om regislers handhavande somdalainspeklionen utfärdar i del särskilda fallet. Bankinspektionen finner delviktigt alt i föreskrifterna klart anges att ifrågavarande personer innan delämnar uppgifter skall underrättas om hur lämnade uppgifter kommer atl användasoch behandlas. Dalainspeklionen tillstyrker i huvudsak DÄLK:s förslag.Inspektionen förordar dock alt kravet på all inte andra uppgifter ellerpersoner registreras än som står i överensstämmelse med regislrets ändamåluttrycks på annal sätl i lagtexten (se vidare under 21). Prop.1978/79:109 87 TCOvälkomnar all ändamålet med registret föreslås utgöra självsiändigbedömningsgrund, liksom att detta ändamål sätis i samband med verksamhetensändamål. Svårigheter kan i och för sig föreligga alt bedöma i vilken mån ettvisst registerändamål får anses ligga inom ramen förden verksamhei denregisieransvarige bedriver. Men som allmän princip är del enligt TCO angelägetatl nämnda ändringar av dalalagen görs. En mer krilisk hållninginias av hovränen för Väsira och juridiska fakullelsnämnden vidSiockholms universilel. Hovrällenpekar på all datalagen bygger på principen all var och en är berättigad altinrätta och föra ett register, om det saknas anledning all aniaga atlOlillböriigt inirång i de regislrerades iniegriiel skall uppkomma. Lagenkräver således icke ail ell regisier kan antagas få effekter som allmänt seilär nyttiga. 1 vissa hänseenden besiämmer lagen inriktningen avdatainspektionens prövning av skaderisken. Arten och mängden av personuppgifternaskall beaktas särskilt, likaså de registrerades inställning lill registret.Båda dessa gmpper av omständigheter passar vät in under huvudsynpunkten,nämligen all tillståndsfrågan skall bero av skaderisken. Kommittén vill nuinföra nya omständigheter bland dem som skall beakias vid skadeprövningen, dels"hur och från vem uppgifierna inhämials", dels "att inte andrauppgifier eller andra personer registreras än som står i överensstämmelse medändamålet med registret samt atl detla ändamål slår i överensstämmelse med denverksamhet den regisieransvarige bedriver eller avser all bedriva".