prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — a. enpraktiklermin under vilken lärarkandidaten tjänstgjorde med reduceradundervisningsskyldighet på en vakant lärartjänst och uppbar lön under terminen. Vid riksdagbeslöts (prop. 1973:78, UbU 1973:34, rskr1973:274) alt en ny prakfikorganisation skulle införas. Del nya systemet somhar tillämpats syftade till alt åstadkomma en bättre integration mellan teori ochpraktik. Såväl de teoretiska som de prakliska inslagen skulle ses som ett ledi en sammanhängande utbildning. Ett praktikmomenl,den s.k. praktikantljänstgöringen, skulle förläggas till den sista utbildningsterminen och utformas såall lärarkandidaten under en längre sammanhängande period bildade ett arbetslagtillsammans med behörig lärare (handledare) och i växande utsträckning övertogden undervisning och fullgjorde deåligganden som ankom på denne. innebar atl lärarkandidaten intelängre skulle tjänstgöra som praktiklärare och uppbära lön. Ipraktikanttjänstgöringen skulle också ingå en veckas självständiga övningarutan handledarens närvaro. , då handledaren inte skulle gedirekthandledning, skulle fortbildning kunna anordnas för handledama, under fömtsättning altstatsverkets kosinader inle ökades jämförtmed om moisvarande fortbildning förlagts till ferier. Lärarkandidatenskulle inle förordnas på handledarens lärartjänst. Handledning avlärarkandidaten i samband med handledarens fortbildningsvecka skulle kunna ske före och efter . Annanlämplig person skulle kunna förordnassom stöd åt lärarkandidaten under fortbildningsveckan om behov häravskulle visa sig föreligga. I en mofion(1976/77:378) i anslutning till prop. 1976/77:59 om utbildning och forskninginom högskolan m. m. yrkades alt hos regeringen skulle begära att gällande bestämmelserändras, så atl ersättning till lärarkandidater skulle kunna utgå under dendel av prakliktjänslgöringen då handledarenfortbildas. anförde med anledning av motionenföljande (UbU 1976/77:20. s. 146). "Det bör enligt utskottets meningundersökas hur det praktiksyslem fungerat som beslöts för vissa läramtbildningar.Genom en kartläggning bör man utröna hur lärarkandidatersvikarialstjänstgöring och Prop.1978/79:100 Bilaga 12 495 tjänstgöring under handledarens fortbildning utfallit.Regeringen bör redovisaresultatet av undersökningen för ." Regeringen uppdrogden åt UHÄ atl mol bakgrund av vad ulbildningsulskotlel hade anförtundersöka hur del praktiksyslem fungerar som beslöts för vissalärarutbildningar. Med skrivelse den 5juni 1978 redovisade UHÄ sill uppdrag. Studerande vidhögskoleenheter med lärarutbildning har i skrivelser framfört krav omlön under den s. k. handledarveckan. UHÄ:s kartläggningger vid handen att praktikanttjänstgöringen, speciellt de självständigaövningarna under handledarveckan, är mycket värdefull frånutbildningssynpunkl. De självständiga övningarna kan inle ersättas av andrapraklikformer om den studerandes yrkeskunnande skall kunna utvecklas fillfredsställande. I allmänhet harlärarkandidaterna klarat den självständiga undervisningen underhandledarveckan utan större olägenhet för praktikskolan och eleverna och harinte behövt hjälp från någon metodiklektor eller stödhandledare.Lärarkandidaten har dock ofta haft daglig telefonkontakt med handledaren . När det gällerersättningsfrågan har de studerande ansett det vara inkon-sekvenl alt de kan förordnas som betaldvikarie på handledarens lärartjänst dådenne är sjuk men inte då handledaren är frånvarande på grund av fortbildning som anordnas av högskolan. Destuderande har också ansett atl de har det jundiska ansvaret.för praktikklassenunder handledarens frånvaro och attlön också därför bör utgå. Alltsedan det nya praktiksystemet böriade tillämpashar därför vid flera av högskoleenheterna protestaktioner förekommit i sambandmed prakfikanlljänstgöringen under handledarveckan. Handledarensmöjligheter alt fullfölja fortbildningen under dessa förhållanden varierarstarkt mellan högskoleenhetema. Handledaren har ofta delvisoch helt fått återgå till sin ijänsl. Den allmännauppfallningen om handledarutbildningen är posiliv. Den kritik somframförts mot handledarfortbildning är atl långlidsförordnade handledare blir"överutbildade" genom atl de så ofta skall genomgå fortbildning. UHÄ har ocksåstuderat hur man i ett antal andra utbildningar löst ersättningsfrågan.Av kartläggningen framgår att, i grundutbildningar, där praktik utgör enintegrerad del av ulbildningen och där särskilda handledare förordnats föratl handleda den studerande under praktiken, ersättning endast i undantagsfall utgår till denstuderande. Etl sådantjuridiskt ansvar som åberopats för att lön skall utgå åvilar varkenlärarkandidaten eller läraren. Del är i stället rektor som bl. a. underskolstyrelsen och skolchefen härden omedelbara ledningen av verksamhelen och som skalltillse atl denna fortgår enligl gällande bestämmelser samt vara förman förpersonalen och tillse atl denna fullgör sina åligganden (skolförordningen 12kap. 7 § och 13 kap. 7 §). UHÄ vill i della sammanhang även hänvisa lillskadeståndslagen (1972:207). 1978/79:100 Bilaga 12 496 ning på studerande som under utbildning utförarbele som till sin arl liknar sådani som vanligen ulförs av arbelslagaren (5kap. 8 §). De studerande åtnjuter därmed under ifrågavarande verksamhei sammaskydd som lärare, som innehar förordnande på lärartjänst. UHÄ konslaterar alllärarkandidaten under handledarveckan ensam genomför en undervisning som är ellled i en av handledaren och lärarkandidaten långsikiigl planerad process. Inomdelta led har sedan handledaren i högre eller lägre grad medverkat viddetaljplaneringen med tanke på lärarkandidatens förutsättningar och den nivålärarkandidaten befinner sig på. Härvidlag är del ingen skillnad mellan desjälvständiga övningarna jämfört med självständiga övningarveckorna före eller efter. Lärarkandidatens verksamhei ärsålunda en del av hans ulbildning. När lärarkandidaten förordnas som limlärarevid handledares sjukdom och uppbär lön är förhållandena annoriunda. Tillskillnad från handledarveckan har då ofiasl ingen förstärkl handledning kunnatges i förväg. UHÄ konstaterar också vid olika praktikskolor utvecklat olika praxis vad avser lärarkandidatenspraklikanlljänslgöring under handledarveckan. Det förekommer atllärarkandidaten får överta lärarens samtliga undervisningslimmar under dennavecka, vilket bl.a. kan innebära alt l.ex. en ämneslärarkandidal får övertaundervisningen i andra klasser än där han vanligtvis undervisar eller i andraämnen som ingår i handledarens Ijänst men inle i lärarkandidatensämneskombination och den reguljära praktik lärarkandidaten fullgör. UHÄ - som med hänvisning lill den lämnade redogörelsen framhållerden prejudicerande verkan som prakliklön i detta fall skulle medföra -finner,avslutningsvis, för sin del inte skäl förslå ändring av nu gällande regler vadgäller ersättning lill klass- och ämneslärarkandidaler underpraktikantljänstgöringen. Ersäilning bör utgå endasi dä lärarkandidaten ärförordnad som limlärare och utför andra arbetsuppgifter än dem som normallingår i lärarkandidatens reguljära praktik. Med skrivelse den 30augusli 1978 lill universitet och högskolor med lärarutbildning har UHÄutfärdat anvisningar om ersättning till lärarkandidater under handledarveckan(nr 81, 1978). Anvisningamas innebörd är följande. När det gällerundervisning i skolämnen som inle ingår i lärarkandidats utbildning ellerundervisning i klasser som lärarkandidaten vanligtvis inte undervi.sar i bör,om tillfälliga schemalekniska ålgärder inle kan vidtas eller om eleverna inlekan ges självständiga uppgifter som inle kräver lärarens direkta närvaro, lärarkandidatenförordnas som limlärare om undervisningen uppdras ål honom. När del gällerundervisningen i klasser som lärarkandidater vanligtvis inte undervisar ipåminner UHÄ i anvisningama om den princip som legat till grund förpraktikantljänstgöringen och som innebär all lärarkandidaten successivi skallges slörre självständighet och vidgat ansvar så atl kandidaten till slor delansvarar för undervisningen i handledarens klasser under Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 497 den tid då handledarveckan äger rum. För egen del villjag inledningsvis erinra om atl bl. a. följande gäller för den redanyrkesverksamme läraren. Tjänstgöringen förlärare 1 och 2 (klasslärare) skall i regel förläggas till vissklass eller arbetsenhet på lärarens stadium. För andra lärare finns inga föreskrifter som innebär någon form av bindning lill viss klass eller arbetsenhet. Lärare är skyldig atl undervisa i deteller de ämnen som ingår i hans Ijänsl.Läraren är skyldig att undervisa även i annat eller andra ämnen eller del av annat ämne om läraren kan anses haförutsällningar härför och om del erfordras. Beslut härom fattas avrektor efter samråd med läraren. Vid lillfälliglförfall för lärare uppehålls undervisningen i första hand av s. k. lärarvikarieroch i övrigt på sätt rektor bestämmer. Jag vill vidareerinra om atl en av principerna bakom utformningen av praktikantljänstgöringenhar varit atl de studerande under sin utbildning skall komma i kontakt med allverksamhet som ingår i lärartollen. I nu gällande och av UHÄ utfärdadeulbildningsplaner utlrycks della så all de studerande under den grundläggandeläramtbildningen skall ges "en allsidigulbildning för läraryrkel". En annan princip harvarii atl den studerande successivi under prakli-kanlijänslgöringens gång skulle övertaallt fler av lärarens (handledarens) uppgifier. Jag vill slutligenerinra om all gängse sludiesociala förmåner utgår tillde studerande under hela studietidenoch om del ansvar handledare har ålagts i samband med de studerandespraktik. Det är väl omvittnatatt gällande ordningnär det gäller ersättning lill lärarkandidaten under handledarveckan på många hållförorsakat kraftig irritation. Därtill kommer, som UHÄrs kartläggning visar,atl handledamas möjligheter att fullfölja utbildningen varierat starkt och attvissa handledare har blivit "överulbildade". Enligt min mening bördärför UHÄ ges i uppdrag atl undersöka om del är möjligt all lägga upphandledaml-bildningen på etlannat sätt ulan all därmed äventyra de studerandes möjligheter all självständigt utföra de uppgifter som ankommer på en lärare. Därvid bör även undersökashur befintliga resurser forhandledarfortbildning bäst kan utnyttjas för atl komma handledarkåren till godo. Enligt min mening bör även iforsättningen gälla atl slalens kostnaderinle bör ökas i jämförelse med om motsvarande fortbildning föriagts lillferielid. I avvakian på redovisningen av elt sådani uppdrag är jag inle bereddatt för egen del föreslå några förändringar av den ordning som har gällt när del gäller ersättning till lärarkandidater. Mina förslag till planeringsramar för sektom för utbildning för undervisningsyrkenframgår av tabellen i del följande. För den statliga högskoleutbildningen anges i tabellen planeringsramper linje och högskoleenhet. Förkommunal högskoleutbildning anges ram för seklorn. Förändringar angesinom parentes. 32 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 TT oo O > puEsgujEH/llS'*'PunS?3|nT pBJSUB|)SU>l punT 3u[do>|uof3uido>)U!i U3>|jApUES/3|ABQ 33uE)/uniBj S?J3lSE;\/BUnjS|[5(Sa B|Bsddn uiloq5(30is n r*-i 5fc (N 00 r*- y3 "* o on r \o (NO O 'O f*~i f* r* VD ) f. o O O S so f* 00 rl m r- ri o oS'i o 00 o ( n rl\c -o +- - »o m 00 v-, I - - ra i; 0_; ao t- ra ra "O-S 0 :2 t: o 1- ra ra -i' £ _; j: t: « fi 2 S3 .c 2 t c >i ra (A :ra l> 3 SS' c/3 oo Prop.1978/79:100 Bilaga 12 oo - \0 D r (N O Tf r-l sO r*~, Os C-i I + »J + ' fN r-l fN O CT\ + - + rj- ri vo v£j r4 > r- -(- 3 C U > (/) ra : . c ra .E j oo TT r CN tN Tj- (N r~- Q. O. ra Q -o c u a a s: Vi ) I/? > > en a > > a a :ro :(S XX PB)S|JB>I U3>(!ApUBS/3IABr) 33uE|JOa/Un[BJ s?a3jsBy\/Bunisi!>isa E is o <3 Ct/5 "" £ - u yi cg"O " j= > o-g 5 = -a DO C"' C :ra lU :ra O "O c\o1-(N r- -p r-. > > '£ i_ i- 3 :rt :re oo c t: 2 'B'E3 3 3 =11 l«O > 3=ra "w o E11 0.2P '" u ora g u 3" i/J 3 t/D :ra 00 ,-d T) 3 . .2 vy "w - D.O OO 6 C.3 n 01 c o 32 3 lo .u: 2 3 S > f (/) u J a> (U 41 -o -a c ra " £ > :ca :ca - S T3 :ra e = (Ura (3 £3 ri t-T3 U 1/3 WD ;o > ' en < t- :nj:cC .... .w Prop.1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 500 Jag övergår nu till att behandla de olikalinjerna inom sektorn. Jag har i del föregåendeförordat en successiv avveckling av bamavårds-lärariinjen. medför /80 en kostnadsminskning somjag har beräknat till . 1976/77:76 omulbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. (s. 90) anfördeföredraganden angående huvudmannaskapet för fritidspedagoglinjen, atlulbildningen pä sikl borde anordnas endasi i anslutning till övriglärarutbildning inom den statliga högskolan. Den kommunalafrilidspedagogutbildningen borde därför avvecklas successivi. Utbildningsutskottetuttalade vid sin behandling av propositionen (UbU 1976/ 77:29) atl del intefanns någon anledning till dröjsmål med förstatligande av ulbildningen, isynnerhet inte på orter där förskollärar- och klasslärarutbildning redananordnades och där den statliga högskolan hade erforderliga lokalresurser förulbildningen. fattade beslut i enlighet med vad utskottet hadeföreslagit (rskr 1976/77: 333). Belräffande den kommunalafritidspedagogutbildningen i , där statlig lärarutbildning inte finns,fann utskottet all frågan om stadigvarande föriäggning av fritidspedagoglinjendit borde avgöras mot bakgrund av de förslag som LUT 74 skulle komma atl avgeom lärarutbildningarnas lokalisering. I 1978 årsbudgetproposition uttalade föredraganden att frågan om förstatligande av denkommunala frilidspedagogutbildningen borde prövas när UHÄ kommit in med etlsamlat förslag i frågan. hade inget atl erinra häremot (UbU1977/78:22, s. 54). Mol bakgrund av skolstyrelsens i beslul om allavveckla den kommunala frilidspedagogutbildningen där fr. o. m. den 1 juli1978 och beslul att avvecklafritidspedagogutbildningen inom arbetsmarknadsutbildningen i , uttaladeriksdagen dock atl frilidspedagoglinjen fr. o. m. innevarande budgetår bordeanordnas i , i enlighet härmed anordnas frilidspedagoglinjen där fr. o.m. Antalet nyböriarplatser uppgår till 30. UHÄ har i silt förslagtill anslagsframställning för /80 föreslagit atl den kommunalafrilidspedagogutbildningen förstatligas fr.o.m. den 1 juli 1979.Förstatligandet avses, med undanlag av de 16 studerande som då påbörjar sistaterminen i den kommunala utbildningen i , omfatta såväl första årskursensom högre årskurser. Antagning till frilidspedagogutbildning skerunder innevarande budgetår i 1978/79:100 Bilaga 12 501 (64 plalser), (64), (32), (32), (30), (32), (60), (32), (32) och (32). Ulbildningen bedrivs eller kanbedrivas i den statliga högskolans lokaler i , , ochGöteborg. Även i finns slatliga lokaler. Enligt min mening ärbeträffande dessa orter de villkor för förstatligande som har ställtupp vid sin behandling av frågan uppfyllda. På övriga orter bedrivsutbildningen i kommunala lokaler och den statliga högskolans lokalsituation ärf. n. oklar. Enligt min mening bör även dessa utbildningar förstatligas.Förstatligandet bör ske successivt med början /81 och föregås avförhandlingar med resp. kommun om förutsättningar och villkor för förstatligandet.Regeringen bör bemyndigas att inleda sådana förhandlingar. Jag utgår från atldessa förhandlingar även kommer atl avse personalkonsekvenserna vid ettförstatligande. Fritidspedagogulbildningamabör även efter ett förstatligande ligga kvar på de orter där de nu är förlagda.Organisatoriskt bör utbildningen i knytas lill iLund. Beträffande fritidspedagogutbildningen i förordar jag atlställning lill eventuellt förstatligande av den tas i anslutning tillbehandlingen av LUT 74:s kommande förslag. Jag är inte nu beredd attförorda någon ökning av antagningskapaciteten på fritidspedagoglinjen. Liksom bör UHÄ ha möjlighet atl föra övereventuellt ej ianspråktagna platser inom 50-poängsutbildningen till80/100-poängsutbild-ning. Sådan överföring skall, enligt min mening, ske inomramen för beviljade medel och får således ej medföra ökade kosinader för statenunder följande budgetår. Den hittillsvarandedimensioneringen av förskolläramlbildningen grundar sig på denpersonalbehovsprognos som SÖ lade fram och har syftat lill altnå balans mellan tillgång och efterfrågan på utbildade forskollärare år 1985.SÖ utgick i sin prognos från alt utbyggnaden av förskoleverksamheten fram till1981 skulle fortskrida i den takt som förutsattes i den överenskommelse omdaghemsutbyggnaden som träffades mellan staten och kommunema år 1975.Den personalbehovsprognos som nu har presenterat visaremellertid att nuvarande dimensionering leder lill balans 1985 i etl lägreutbyggnadsalternativ och atl utbildningskapaciteten därför skulle behöva ökaytterligare för atl lillgodose efterfrågan vid utbyggnad enligtöverenskommelsen och vid en fortsatt utbyggnad om 18 000 daghemsplatser per årfram till 1985. Prop.1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 502 Med hänsyn härtillär jag inle beredd all acceptera den av UHÄ föreslagna nedskärningen avaniagningskapacitelen ulan jag har vid min medelsberäkning utgållifrån i slorl setl oförändrad planeringsram för förskollärarlinjen. Regeringen kommersenare all inleda överläggningar med om den fortsatta utbyggnaden av bamomsorgen förperioden . Jag finner detnaluriigt all resultatet av dessa överiäggningar får ligga till grundför förnyade bedömningar av dimensioneringen avförskollärarutbildningen. Jag anser delemellertid angelägel alt redan nu göra vissa omfördelningar inom planeringsrameni syfte atl komma lill rätta med de krafliga regionala variationer somföreligger vad gäller tillgång och efterfrågan på förskollärare. 1 främst storstadsområdena är brislenpå förskollärare mycket svår, någol som kan belysas av all del under periodenjanuari-juli 1978 i genomsnitt fanns fyrasökande på 100 lediganmälda tjänsier i . Denna bristsituation får givetviskonsekvenser för de praktiska möjligheternaatl bygga ut förskoleverksamheten i planerad takt. råder i andradelar av landet balans och på vissa orter ell klart överskott på förskollärare.Jag har i det föregående pekat på den roll som ulbildningens lokaliseringhärvidlag spelar. Med nuvarande fördelning av utbildningskapaciteten mellanolika delar av landet är det, enligt min mening, troligt atl den regionala obalansenpå förskollärarnasarbetsmarknad kommer atl beslå under förhållandevis lång lid. 1takt med vad de lokalmässiga föruisätlningama medger bör därför en omfördelning ske inom planeringsramen förförskollärarlinjen med en kapacitetsökningi , /och och motsvarande minskning på orter,där behovei av förskollärare är väl tillgodosett. Del kan belräffande kapacitetsökningen i /behöva övervägas alt temporärtanordna ulbildning av förskollärare i i anslutning till frilidspedagogutbildningen där. Detla får dock ejmedföra merkostnader för staten.Vid min medelsberäkningför nästa budgetår har jag utgåll från en ökning av anlalet nyböriarplatser iSlockholm med 60 och med 30 och en minskning i /(-30), (-30) och (-30) där del,enligl vad jag har erfarit, råder ett klart överskoll på förskollärare. Inomhögskoleutbildningen i har förskollärariinjen anordnats endasi som50-poängsulbildning av barnskötare. Av flera skäl har del ofta varit svårl alt fylla antaletplatser i denna ulbildning. beror bl.a. på all den riktar sig lill redanyrkesverksamma barnskölare/barnskö-lerskorinom barnomsorgen och därför har elt förhållandevis begränsat rekryteringsområde.Rekryteringsbasen minskar därför . Av della skäl och i syfte all skapa fömlsätlningar för en mer stabilutbildningsorganisation i jag för /80 beräknai medel för en omvandling av 50-poängsulbildningen till 80/100-poängsulbildning och 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 503 en utökning av planeringsramen med 12 platser.Samtidigt bör planeringsramen i minskas med 30 platser. Enligl vad jaghar erfarit föreligger där f. n. ett markant överskott påförskolläraruibildade. Vid min medelsberäkning för högskolan i har jaglagil hänsyn till denna minskning. 1 den mån övertalighel ifråga om lärare skulle uppstå på grund av den omfördelning av antaletnybörjarplatser som jag har förordat bör förordningen omåtgärder för övertalig lärarpersonal vid lärarhögskolor gälla i tillämpligadelar. Regionslyrelsen förSlockholms högskoleregion har i skrivelse föreslagit all endel av högskolans för lärarutbildning i Slockholm förskollärarulbildningfr.o.m. /81 förläggs till . Ulbildningen på Gotlandskulle omfatta 84 nybörjarplatser under första årel och därefter 60nyböriarplatser. Jag delar uppfallning all del är angelägelatl utbildningsbehovet på Golland blir tillgodosett, och anser alt delta börske genom atl ulbildning lill förskollärare där anordnas i decentraliseradform. Enligt min mening kan dock den av regionslyrelsen föreslagna kapacitetenför utbildningen medföra etl för stort utbud av förskollärare på Golland.Enligt min mening bör etl ställningslagande lill en mer stadigvarandeförläggning till föregås av en noggrannare prövning av behovet avförskollärare där. Jag är därför f.n. bara beredd al ge regionslyrelsenmöjlighet atl under nästa budgetår, inom planeringsramen för förskollärarlinjenvid högskolan för läramtbildning i Slockholm, föriägga 24 nyböriarplatser i50-poängsutbildningen till Golland. Liksom bör UHÄha möjlighet atl inom ramen för beviljade medel och ulan all slalen åsamkasmerkostnader under påföljande budgelår föra över eventuellt ej utnyttjadeplalser i 50-poängsulbildning lill 80/ 100-poängsulbildning. 1 enlighel med vad UHÄhar föreslagit i sill förslag till anslagsframställningar bör50-poängsutbildningen kunna anordnas inom planeringsramen vid samtligahögskoleenheter med förskollärarulbildning under förutsättning atltillräckligt många sökande anmäler sig. Vid min medelsberäkninghar jag lagil hänsyn lili den lilirälliga kostnadsminskning som inträffarnästa budgetår till följd av atl hela antagningen till tvåämnesutbildningen iÖrebro föriäggs till vårterminen. 1 den mån detla leder till övertalighet ifråga om lärare bör förordningen om ålgärder för övertaliglärarpersonal vid lärarhögskolor gälla i tillämpliga delar. Enligl SÖ:s bedömningarav lärarutbildningsbehovel, som ligger till gmnd för UHÄ:s förslag tillanslagsframslällning, behöver i framliden 1978/79:100 Bilaga 12 504 färre handels- och konlorslärare utbildas änf.n. Detla minskade behov avser främsl senare delen av 1980-lalel. Till grundför SÖ:s bedömning har bl.a. legat anlaganden om elevulvecklingen inomarbetsmarknadsutbildningen. Enligt vad jag har erfarit förutses nu en slörreökning av antalet elever inom arbetsmarknadsutbildningen än den som SÖ vid sinbedömning av läramtbildningsbehovel kunde fömtse. Del mellan statens avialsverkoch de statsanställdas huvudorganisationer slulna avtaletom ändringar i det allmänna avlö-ningsavtalel för statliga och vissa andratjänstemän (AST) och ijänsle-förteckningsavtalel för undervisningsområdet (TFU)m. m. med anledning av vissa reformer på undervisningsområdet innebär altundervisningsskyldigheten fr. o. m. sänks för lärare iyrkestekniska ämnen vid gymnasieskola från 32 . Motsvarandesänkning av undervisningstiden görs även för andra yrkeslärare. I avvaktan på resultatenav en yrkeslärarprognos som f. n. genomförs av SCB räknar jag med oförändradantagningskapacilel på handels- och kontorslärarlinjen, 144 plalser, nästabudgelår i slällel för den minskning med 24 platser som UHÄ har föreslagit. Inför innevarandebudgelår utökades ulbildningen, enligl förslagen i föregående årsbudgetproposition, med 24 platser vilka skulle avsättas för lärare ulanföreskriven ulbildning som länge hade tjänstgjort som lärare. Enligt vad jaghar erfarit har det visal sig vara svårl all rekrytera studerande med dennabakgrund till utbildningen som anordningen har medfört vissaantagningslekniska svårigheter. Enligt min mening bör därför platserna ifortsättningen inle förbehållas denna särskilda gmpp av sökande. UHÄ, som harall meddela föreskrifter om urval lill denna utbildningslinje, har möjligheterall på annal sätt underlätta för sökande med ifrågavarande bakgrund alt fåtillträde till utbildningen.