prop · G20356 · 1978-12-31 00:00:00 — I fråga om övrig A-inkomst fåravdraget uppgå till högst 10 proceni av inkomsten till den del den tillsammansmed A-inkomsl enligt föregående mening icke överstiger tjugo gånger nämndabasbelopp. I stället för vad som angivits i andra och tredje meningarna avdetta stycke får avdraget beräknas till högst ett belopp motsvarande angivet basbelopp Avdrag föravgift som avses i försia stycket 6) fär ej överstiga den skatlskyldigesA-inkomst för antingen beskattningsåret eller året närmasi ochberäknas med hänsyn till storleken av sådan inkomst. I fräga om sädan A-inkomstsom hänför sig till jordbruksfastighet eller rörelse eller som hänför sigtill anställning, om den skattskyldige hell saknar pensionsrätt i anställningoch icke är anställd i aktiebolag eller ekonomisk förening vari han har sådantbestämmande inflytande som avses i punkt 2 e femte stycket av anvisningarnatill 29 §, får avdraget uppgå till sammanlagt högst av inkomstentill den del den icke överstiger tjugo gånger del basbelopp som enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring beslämls för januari månad året närmasi förelaxeringsåret saml högsl av den del av inkomsten som överstigertjugo men icke trettio gånger nämnda basbelopp. I fråga om övrig A-inkomst fåravdragei uppgå till högst av inkomsten till den del den tillsammansmed A-inkomsl enligt föregående mening icke överstiger tjugo gånger nämndabasbelopp. 1 stället för vad som angivits i andra och tredje meningarna avdetta stycke fär avdraget beräknas till högst ett belopp motsvarande angivet basbelopp jämte 30 proceni av inkomst som hiinför sig till jordbruksftislighet eller rörelse intill en sammanlagd A-inkonisi molsvarande samma basbelopp. Avdraget beriiknas i sin helhet aiilingen pä inkomst som skall upptagas till beskaiining under beskattningsärel eller pä inkomst året närmasi . Med A-inkomst avses inkomsi som enligt 9S 3 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är all anse som A-inkomsl. jämte av inkomst som hiinför sig till jordbruksftisligheteller rörelse inlill en sammanlagd A-iiikomst molsvarande sammabasbelopp. Avdraget beriiknas i sin helhet antingen pä inkomst som skallupptagas lill beskattning under beskattningsärel eller pä inkomst ärel närmastdessförinnan. Med A-inkomst avses inkomsi som enligt 9S 3 mom. andra stycket lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt är att anse som A-inkomst. '/'/// A-inkoiiisiräknas även inkomsi (iiiihord enligi lagen (1958:295) om sjönuinsskdll sann enligiI § 2 mom. nuinndd lag skdilepliklig dagpenning. Om särskilda skäl föreligga, färriksskatteverket efter ansökan besluta att avdrag för avgift förpensionsförsäkring fär ätnjutas med högre belopp än som följer avbestämmelserna i föregående stycke. Därvid skall dock följande gälla. Förskattskyldig, som redovisar inkomst som är att anse som .A-inkomsl endasl avtjänst men som i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, fär medges avdraghögst med belopp, beräknat som för inkomsi av jordbruksfastighet eller rörelsepä del sätl som föreskrivits i föregående stycke, Sädanl avdrag fär dock ickeberäknas för inkomst som härrör frän aktiebolag eller ekonomisk förening variden skatlskyldige har sådant bestämmande inflylande som avses i punkt 2 e femtestycket av anvisningarna till 29S. Har skattskyldig, som drivit jordbruk,skogsbruk eller rörelse, upphört med driften i förvärvskällan och har han underverksamhetstiden ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, fär avdragberäknas iiven pä sådan inkomst som enligt 9S 3 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkonistskati iir alt anse som B-inkomsl. Avdraget fär i detta fillberäknas med beakiande av det antal är varunder den skattskyldige dtiviijordbruket, skogsbruket eller rörelsen, dock högsl . Hänsyn skall vidbedömningen av avdragets storlek tagas lill den skatlskyldiges övrigapensionsskydd och andra möjligheter lill avdrag för avgift som avses i förstastycket 6). Avdraget fär dock ej översliga ett belopp som för varje är somdriften pägätl molsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen om allmänförsäkring beslämts föi januari månad det är varunder driften i förvät vskällanupphört och ej heller summan av de belopp som under beskaUningsärel redovisatssom nellointäkl av förvärvskällan och sädan inkomst av tillfällig förviirvsverksamhetsom är alt hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan.Mot beslut av i fråga som avses i detta stycke fär lalan ejföras. Har skaltskyldig eriagt avgift som avses i första stycket6) men har avdrag för avgiften helt eller delvis icke kunnat åtnjutas enligtbestämmelserna i femte stycket, medgives avdrag för ej utnyttjat belopp vidtaxering för det påföljande beskattningsärel, Sädanl avdrag får dock ickeåtnjutas med belopp som tillsammans med eriagd avgift sistnämnda är överstigervad som angives i femte stycket. Oavsett föreskriftema i de föregående styckena fär avdragför avgift som avses i försia stycket 6) ej ätnjutas till högre belopp änskillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster frän förvärvskällor, som äroskattepliktiga i hemortskommunen, och övriga avdrag enligt denna paragraf. Kanavdrag för avgift som avses i första slyckel 6) icke utnyttjas i hemortskommunen,mä avdrag för äterstoden av vad sålunda beräknats åtnjutas i annan kommun medbelopp intill den där redovisade inkomsten, i förekommande fall efter andraavdrag enligt denna paragraf som åtnjutes vid laxeringen i kommunen. Vad somsålunda ej kunnat avdragas får den skatlskyldige tillgodoföra sig genom avdragsenast vid laxering för själie beskattningsåret efter del är dä avgiften eriades.Ej heller i sistnämnda fall fär avdragei överstiga vad som återstår sedanövriga avdrag enligt denna paragraf ätnjutits. 3 mom,2Skattskyldig fysisk person, som varil här i riket bosall endast under en del avbeskattningsåret, äger i hemortskommunen åtnjuta kommunalt grundavdrag somför varje kalendermånad eller del därav, varunder han varit här i riket bosatt,utgör en tolftedel av . Det avdragsbelopp, som sålunda erhålles,avrundas uppåt lill helt tiotal kronor. 3 mom, Skatiskyldigfysisk person, som varil här i riket bosatt endast under en del avbeskattningsåret, äger i hemortskommunen åtnjuta kommunalt grundavdrag somför varje kalendermånad eller del därav, varunder han varit här i rikel bosalt,utgör en tolftedel av . Härvid gäller bestämmelserna i 2 mom.andra stycket. Del avdragsbelopp, som sålunda erhålles, avrundas uppåt kronor. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gängen vid 1980 ärs laxering. Senaste lydelse 1974:769. Prop.1978/79:56 22 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs all 2 S 5 mom. uppbördslagen (1953:272/ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvurande Ivdelse Föreslagen lydelse 5 iiioiii.- Skaltskyldig fysisk person, som varit bosatteller stadigvarande vislals här i rikel under nägon del av beskaiiningsårei älnjulersärskild skatlereduklion med del belopp varmed 0,4 basenheler, enligi lagen(1977: 1071) om basenhei enligi 10 S I mom, lagen (1947:576) om slallig inkomslskall,överstiger 1 6(X) kronor. I fråga om särskild skattereduk- 1 fräga om särskild skallereduk tion iiga bestämmelserna i 4 mom. tionäga bestämmelserna i 4 mom. femte och sjätte styckena motsva- .fjärde,femte och själie styckena rande lillämpning, motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft och lillämpasförsta gängen i fråga om preliminär skatt för samt slutlig ochtillkommande skatt pä grund av 1980 ärs laxering. Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik1974:771. Lydelse enligt prop. 1978/79; 50. 1978/79:56 23 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrivs att 127 S taxeringslagen (1956: 623)' skall ha nedan angivnalydelse. Regeringen äger meddela de föreskrifter med avseende å taxeringsförfarandet,som ftnnas erforderliga för tillämpning av överenskommelse med främmande stal lillförekommande av eller lindring i dubbelbeskattning. Föranlederheståinmelse I avial Jör undvikande av eller lindring i dubbelbeskattning. S(niiSverige har träff (It med annan , ull ändring skall y ull ägas i fråga omtaxeringar som rör statlig eller koiuinn-nal skall eller 1 jråga om aniuiii ål-gurdvarigenom sådan skal t har påförts, äger regeringen eller den myndighetregeringen förordnar vidtaga sådan ändring. Regeringen äger meddela de föreskrifter / fråga om taxeringsförfarandet,som finnas erforderliga för tillämpning av överenskommelse med främmande stal lillförekommande av eller lindring i dubbelbeskattning. Denna lag träder i krafl . Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik1974:773. Senaste lydelse 1974:773. Prop.1978/79:56 24 Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , . , , , ,, , , , , De , , , ,, Föredragande: statsrädet Mundebo Proposition om ändring i sjömansbeskattningen, m. m. Genom lagstiftning infördes ett inflationsskyddför den statliga inkomslskalteskalan (prop, 1977/78:49, SkU 1977/78: 14, rskr1977/78:48, SFS 1977: 1070 och 1071), Inflationsskyddet, som gäller fr. o. m.1979 ärs taxering, erhålls genom atl skatteskalan grundas på en s. k. basenhet.Basenheten utgör ett belopp av . Denna basenheiskall ärligen omräknas med hänsyn till konsumentprisindex, rensat fråneffekten av ändringar i mervärdeskalteullaget. harbasenheten numera beslämls lill , (SFS 1978:687), 1 den nyssnämnda propositionen uttalade jag (s, 39-40) alläven den särskilda skatten för ombordanställda, sjömansskatten, borde omfattasav inflationsskyddet. Jag nämnde ocksä atl den rent tekniska utformningen häravkrävde ytterligare överväganden och alt frägan skulle tas upp . Jagavser nu atl föreslå ett inflationsskydd för sjömansskatten. Sjömansskatten är bestämd bl, a, genom sin anknyining tillden statliga inkomstskallen. De förslag lill ändringar i fräga om den statligainkomstskatten ärs inkomster somjag har lagt framförutsätter all även sjömansskatten justeras pä motsvarande sätt. Vidare bör enanpassning till nu aktuella belopp ske i fräga om de inslag isjömansbeskattningen som avser värdet av fri kost, det s,k, omkoslnadsavdragetsamt den månatliga särskilda skattereduktionen för sjömän. Detsamma gällerbeträffande den kommunala utdebitering som räknas in i sjömansskatten, ,n,grundas sjömansskatten i dessa delar på belopp som har beslämts med hänsyn tillförhållandena är 1975 eller 1976, 1978/79: 56 25 , , har i skrivelse den 12 april 1978till budgetdepartementet föreslagit ändringar i sjömansbeskaltningen av merateknisk natur. Till grund för skrivelsen ligger ändringsförslag som utarbetatsinom sjömansskattekonloret. har yttrat sig över förslaget.Förslaget innebär bl.a. all möjlighetema till jämkning av skall vid korllidstjänstgöringutvidgas och att jämkningsmöjlighel införs för personal med koncentreraddeltidstjänstgöring. Jag avser nu atl ta upp även dessa frågor. Jag vill ocksä behandla en ftåga som inte har samband medsjömansbeskattningen. Den gäller regler i anslutning tilldubbelbeskattningsavtal. har ingått avtal med mänga stater för attundvika dubbelbeskattning. I avtalen ftnns regler, som ger person rätt attgöra framställning lill behörig myndighei i hans hemvislstat om åtgärd harvidtagits som medför beskattning i strid mot avtalet. Om framställningen ansesgrundad skall frågan om möjligt lösas. sker detta sedan överenskommelsehar träffals med den behöriga myndigheten i den andra staten. När nytt avtalhar ingåtts föreslås i proposition att skall godkänna det. I dessapropositioner har regeringen begärt bemyndigande alt i denmän det föranleds av avtalet, meddela föreskrifter om ändring i taxeringar ochi fräga om andra åtgärder varigenom skall har påförts. Jag avser nu att föreslåatl regeringen eller den myndighei regeringen förordnar får bemyndigande i lagall vidla ändringar av nu angivet slag. 2.1 Inflationsskydd för sjömansskatten Det inflationsskydd för den statliga inkomslskalteskalansom infördes genom lagstiftning är 1977 (prop. 1977/78:49, SkU 1977/78: 14, rskr1977/ 78:48, SFS 1977: 1070 och 1071), har i korthet följande utformning. Denbeskattningsbara inkomsten i skalleskalans olika inkomstskiki uttrycks inte ikrontal utan i basenheter. Dessa utgör ett belopp av . multipliceratmed ett jämförelsetal. Jämförelsetalet anger förhällandet mellan det allmännaprisläget andra året före laxeringsåret och augusti månad 1977.De nya reglerna tillämpas försia gängen vid taxering och basenhetenutgör dä . Basenheten har laxering beslämls lill . (SFS 1978:687). 1 propositionen med förslag till inflationsskydd ullaladejag alt även sjömansskallen borde omfattas av inflalionsskyddet men atl dentekniska utformningen härav krävde ytterligare överväganden. Sjömansskatten är annoriunda utformad än den vanligainkomstskatten. Den är en definitiv källskatt. som las ul av ombordanställda.Skatten är bestämd med anknyining till den statliga inkomstskatten. När denstatliga inkomstskatten ändras brukar ocksä sjömansskatten anpassas härtill.Se- Prop.1978/79:56 26 nast skedde detla (prop. 1977/78:49, SkU 1977/78:14, rskr 1977/ 78:48, SFS 1977: 1072). Sjömansskatten bestäms ocksä med hänsyntill kommunernas utdebitering och är f n. baserad pä en utdebiteringav 25: . Det finns också andra komponenter när manbestämmer sjömansskatten. Hänsyn tas till värdet av fri kost och vidare medgesett schablonmässigt beräknat omkostnadsavdrag. Dessutom beakias de speciella kosinadernaoch förhållandena i övrigt vid anställning till sjöss genom ett särskilt avdragpä den uträknade skatten. För utomnordiska sjömän medges en ytterligareminskning av skallen. Pä grundval av nu redovisade förhällanden fastställssärskilda tabeller för sjömansskallen. Dessa tabeller är fogade till lagen(1958:295) om sjömansskatt, , (jfr 7 S I mom. och 8S SjL). Olika tabellergäller vid anställning ombord pä fartyg som huvudsakligen används i fjärrfarloch vid anställning ombord på annat fartyg. Tabellerna visar i särskildakolumner siffermässigt gmnden för skatt som avser gift , ogift sjömanutan barn, ogifl med barn och utomnordisk ("utländsk") sjöman.Dessa tabeller visar också inkomstskiki, skallen vid skiktels början och detprocentuella påslaget för inkomstbelopp inom skiktet. De egentliga sjömansskattetabellernasom behövs för beräkning av sjömansskatten i de enskilda fallen fastställs avRSV (13 c§ sjömansskattekungörelsen (1958:301), SjK, jämförd med 9 aS SjL). Den omständigheten att den statliga inkomstskatteskalannumera är inflationsskyddad ger inte automatiskt ett motsvarande skydd för sjömansskatten.Sjömansskattens anknytning till den statliga inkomstskatten innebär f.n. baraatt när sjömansskatten fastställs sä sker detta med utgångspunkt i den statligainkomstskattens avvägning vid det tillfälle när beslutar om ändradsjömansskatt. För alt inflalionsskyddet av den statliga inkomslskalteskalanskall ha någon effekt på sjömansskatten krävs därför med nuvarande bestämmelseratt varje höst när basenheten har ändrats, beslutar om ändring avsjömansskatten på samma sätt som fär göras när den statliga inkomstskatten pä annatsätt ändras. Enligt min mening bör ell inflationsskydd försjömansskatten ges en sädan form att i stort sett samma effekter uppnås som ifråga om den statliga inkomstskatten. Detla bör ske genom all sjömansskatten inflationsskyddasi samma mån som den statliga inkomstskatten och att sålunda ändringar i frågaom skiktgränser och den särskilda skattereduktionen enligt uppbördslagen (1953:272),UL, fär slå igenom. Ett sådani syslem bör enligt min mening utformas påföljande sätt. Liksom f n. skall del ankomma på alt bestämmasjömansskallens storlek , alltsä samma förhållande sområder i fräga om den statliga inkomstskatten. Sjömansbeskaltningen bör alltsåbehälla sin nuvarande utformning men bör förses med ett automatiskt verkandeinflationsskydd såvitt avser den statliga inkomstskatt som ingår isjömansskatten. Till de nu gällande bestämmelserna för beräkning av 1978/79:56 27 sjömansskatt bör därftii knytas en bestämmelse om alt närregeringen fastsliillei ny basenhet enligt lagen (1977: 1071) om basenhetenligt 10S I mom. lagen (1947:576) om statlig iiikomstskatt, skall de i 7 S Imom. och 8S SjL nämnda tabellerna justeras med hänsyn till ändringen av basenheten.Inflalionsskyddet Rir den särskilda skaltereduktionen enligt 2S 4 och 5 mom. UL,kommer aulomatiskt till uttryck genom att reduktionen beaktas när siöniansskatteiabellernabestäms pä sätl framgår av en i avsnitt 2,2 närmare behandlad promemoria.Enligt ett sädanl system kommer all ha bestämt sjömansskattensstorlek för framliden i förhällande till inflalionsskyddet av den statligainkomstskatten tills beslut fattas om en iindrad avvägning. Nämnda justeringbör göras av regeringen och innebär att regeringen genom en förordningfastställer nya tabeller med hänsyn tagen lill ändringar i basenheten. RSV färsedan pä vanligt sätt fastställa de nya sjömansskalletabellerna. Jag föresläratt en ny paragraf införs, 8 aS, med denna innebörd. Förslaget medför ävenändring i 9 aS, Jag har i det föregående föreslagit att ett inflationsskyddinförs för sjömansskatten motsvarande det som gäller vid den statliga inkomstbeskattningen,I del följande avser jag all redovisa mina överväganden och förslag i fräga om s)ömansskaltensstorlek i olika inkomstlagen. När denstatliga inkomstskatten ändras brukar regelmässigt också sjömansskallenanpassas lill den nya skalleskalan. Sä skedde senasi vid 1977 ärsskatteomläggning (prop, 1977/78:49, SkU 1977/78: 14. rskr 1977/78:48, SFS1977:1072). 1 propositionen till 1978/79 ärs (prop. 1978/ 79:50 bilaga2) har förslag framlagts om ändringar i den statliga inkomstskatteskalan främstför att dämpa marginalskatleeffekterna i de inkomst-skikt där det storaflertalet heltidsarbetande befinner sig. Den nya skalan avses bli lillämplig pä1979 ärs inkomster. Jag föreslår en anpassning av sjömansskatten lill de nyareglerna enligt nämnda proposition. När sjömansskallen beräknas medges bl.a. ett s.k. omkoslnadsavdragmed ärsbelopp om . i fjärrfarl och . Dessa beloppfastställdes genom lagstiftning är 1976 och lillämpas sedan januari 1977.Prisutvecklingen motiverar enligt min mening atl dessa avdrag höjs. En vissreell förbäitring anserjag ocksä påkallad. Relationen mellan omkosl-nadsavdragenbör vara oförändrad. Jag anser alt dessa avdrag bör bestämmas till . Vid beräkningen av sjömansskatten beakias även värdel avfri kosl. Detla värde har enligt RSV:s anvisningar höjts vid landtaxeringenfrän . per manad och till . Molsvarandeförmän för sjömän tas . Jagföreslår all värdel bestäms lill . Vid sjömansskallens beräkning medges ett särskilt avdragfrån den Prop.1978/79:56 28 avdrag motiveras bl. a. av att ombordanställdahar mindre möjligheter än andra atl utnyttja de förmåner som samhälleterbjuder. Avdraget, som har varil oförändrat ärs ingång, utgår permånad med . i tjärrfart och . i närfart, lika i alla inkomstlagen.Med hänsyn lill penningvärdeuivecklingen och till att en viss reell förbättringär motiverad ocksä pä denna punkl föreslårjag alt dessa skal-tereducerandeavdrag höjs lill . i fjärrfart och . Slutligen bör förändringarna i den kommunalautdebiteringen beakias. Kommunalskatten ingår f n. i sjömansskatten efter enutdebitering av 25: . per skallekrona, vilkel bestämdes och hargällt sedan den , Medelutdebiteringen har för stigit Ullca 28: . i de relativt typiska sjömanslänen, nämligen , Malmöhussamt . Den är något högre för hela riket. Jag föreslårmot denna bakgrund att sjömansskatten beräknas på grundval aven utdebitering om . Inom budgetdepartementet har gjorts en promemoria somanger grunderna för sjömansskatten enligt mina förslag. Denna promemoria börfogas till regeringsproiokollet i delta ärende som bilaga 1. Relationen mellanden nuvarande och den föreslagna sjömansskatten framgår av en labell, som lordefå fogas lill regeringsproiokollet som bilaga 2. 2.3 Övriga iindringar av sjömansskatten Som jag har nämnt har RSV föreslagit en deländringar i sjömansskatten av mer teknisk natur. De förslag som verket harlagt fram bygger på en framställning från sjömansskattekonloret. Sjömansskattenämndenhar i yttrande över framställningen förklarat sig kunna biträda densamma utomsåvitt avser beskattningen av engångsbelopp. I denna del innebär förslaget allbestämmelserna revideras sä att en mera rättvis och likformig beskattning avsjömännen ernäs. Delta föresläs ske genom alt man liksom vid landbeskattning marginalbeskattarengångsbeloppen. F. n. beskattas engångsbelopp i princip enligt dengenomsnittliga skallesats som gäller för den ombordanslälldes månadsinkomst denmånad engångsbeloppet avräknas. som har motsatt sigförslaget menar att frågan inte skall avgöras i delta sammanhang ulan vid enmera allmän översyn av sjömännens beskattning. För egen del anserjag att den nuvarande behandlingen avengångsbelopp kan kritiseras från skilda utgångspunkter. Bestämmelserna ärinte lätta alt tillämpa i praktiken och vidare har del visal sig all reglernakan missbrukas i vissa fall. Emellertid bör dessa frågor övervägas ytteriigareoch las upp lill behandling i ell senare sammanhang. Detsamma gäller ettförslag om all bestämmelserna i även skall tillämpas i fräga om somär anställd av arbetsgivare som har förhyrt eller arrenderat fartyget avredaren. Jag är därför f n. inte beredd atl ta upp denna del av RSV:s förslag. 1978/79:56 29 2.3.1 Jämkning av .sjömansskatt F.n. gäller i korthet följande i fräga om möjligheternaalt fä jämkning (I2§ 3 mom. SjL). som är bosall i kan fä skattennedsatt genom jämkning om den tid under beskattningsåret dä han har haft inkomstombord, i förekommande fall lillsammans med den tid under dä han haftinkomst i land av egel arbete, uppgår till högsl sex mänader. Vidare krävs atthan under mer än tre mänader av året bedrivit studier, fullgjort militärtjänsteller varit sjuk ulan all få sjuklön och atl eriagd sjömansskatt ochberäknad slutlig skatt på inkomst i land sammanlagt väsentligt överstiger denslutliga skatt som han kan beräknas bli påförd om även inkomsien ombord harutgjort intäkt av tjänst enligt kommunalskatielagen (1928:370), KL. Sjömansskallekonlorel har föreslagil atl möjlighelerna lills.k. korttidsjämkning utökas och att jämkningsmöjlighel införs för personalmed koncentrerad deltidstjänstgöring. Som kontoret har påpekat är nuvarande regler om korltidsjämkninginte anpassade lill dagens arbetsmarknadssituation. Del kan finnas godtagbaraskäl til! att har korttids- eller deltidstjänstgöring. Det kan sålundavara hälsoskäl utan att fråga är om sjukdom som grundar sjukskrivning, problemmed barnpassning osv. Det kan också vara fall där arbetsmöjligheterna ärbegränsade till (högsäsong) och där existens-minimireglerna inteär tillämpliga. Villkoret för jämkning att sjömannen mer än avbeskattningsåret mäsle ha studerat, fullgjort militärtjänstgöring eller varitsjuk utan all uppbära sjuklön medför en begränsning av jämkningsmöjlighe-terna,som fär anses olämplig. Del är emellertid svärl alt finna en lämpliglösning för alt modifiera villkoret. Del torde över huvud taget knappast gä attnärmare ange vilka skäl för korltidsanslällning som av billighetsskäl bör tillåtasgrunda rätt lill jämkning. Den bästa lösningen är enligt min mening alt slopavillkoret. Antalet jämkningsärenden kommer med denna lösning alt öka något menökningen lorde inte bli alltför stor. Jag föreslär alltså att nämnda villkorslopas. Den föreslagna ändringen löser beskattningsproblemet fördeltidstjänst-görande för de fall där totala anställningstiden uppgår lill högslsex mänader. För alt lösa problemet för övriga fall mäste antingensexmånaders-gränsen höjas eller särskild jämkningsregel införas. Sexmånadersgränsenhar emellertid visal sig vara väl avvägd och bör därt"ör inte ändras. Problemet bör därför enligt min mening lösas genom att ensärskild jämkningsregel införs för de dellidsljänstgörande sjömännen. Vid s.k. koncentrerad deltidstjänstgöring uppkommerbeskattnings-problem. Av naturliga skäl kan sädan Ijänslgöring endasl förekommapä passagerarfärjorna i närfarl och innebär att vederbörande tjänstgör ellbegränsat antal dagar .