prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt utredningen kommer dessa bestämmelserau gälla för ledamöter i partssammansalta organ. I likhet med remissinsiansernadelar jag utredningens bedömning. Enligtdemokraliuiredningen kan de regler om disciplinärt ansvar som gäller förkommunala arbetstagare i allmänhet aktualiseras även på grund av ålgärder somen arbetstagare vidtar i egenskap av ledamot i ett parissammansait organ. Bestämmelseromdisciplinärt ansvar finns numera regelmässigt i kollektivavtal. För sådanakommunala arbetstagare som innehar statligt reglerade tjänster (t. ex. lärare)finns bestämmelser om disciplinansvar i . Ulredningensuppfattning atl arbetstagarledamöterna i ell partssammansatl organ kommer attvara underkastade disciplinärt ansvar delas av bl. Enligt JO är dettadock ett skäl för alt arbetsgivarsidan bör representeras av tjänstemän.Förtroendevalda har inget sådani ansvar och det skulle vara slölande, menar JO,om ansvar för ett enhälligt beslut skulle drabba endasiarbeistagarrepresentanterna. Några få remissinstanserärdock tveksamma tillulredningens bedömning att disciplinansvaret skall omfatta arbetstagarrepresentanteri ett parissammansatt organ. a. som hävdar allarbeistagarrepresentanterna inte behöver på samma sätt somarbetsgivarrepresentanterna känn.ä sig bundna av handlingsramar och normer somfastställs av överordnad instans, efiersom de har rätt alt företräda renaarbelslagarsynpunkter. Enligi min mening bör ulredningens uppfattning atlledamöter i partssammansalta organ som huvudregel skall omfattas avdisciplinärt ansvar godias. Ledamolskapet i ett partssammansatl organ blir renljuridiskl atl betrakta som ett offentligt uppdrag vid vars fullgörande fulltpersonligl ansvar skall gälla. I likhet med JO anser jag som framgår av detföregående atl arbetsgivaren normalt bör representeras av tjänstemän. En sådanordning innebäratt samtliga ledamöier blir underkastade disciplinärt ansvar.Med anledning av vad anför vill jag framhålla att helaverksamheten med partssammansatta organ bygger på grundföreställningen atlrepresentanter för arbetsgivare och arbetstagare tillsammans diskuterar sigfram till lösningar som lillgodoser såväl kommunens eller landstingskommunenssom arbetstagarnas intressen. Del är enligt min mening felaktigt atl utgå frånatt arbeislagartepresenianternas åsikter i ett partssammansatl organ generellthar ett sådant innehåll att de kommer i kollision med kommunens ellerlandstingskommunens intentioner. Tvärtom anserjag all goda skäl lalar för allen under ömsesidig respekl genomförd Prop.1978/79:188 55 verk.samhetmed partssammansatta organ kan bidra lill all yiierligare höja kvaliteten i denkommunala verksamheten genom att de anställdas kunskaper och erfarenheler laslill vara på ett ännu bättre sätl än som kunnat ske hillills. Demokraliuiredningenframhåller au del i prakiiken mest framirädande ansvarsmomenlel förförtroendevalda och fackliga företrädare är det politiska resp. fackligaansvaret mot uppdragsgivarna. Utredningen hänvisar beträffande innebörden avdet politiska ansvarei lill sill huvudbetänkande (SOU 1975:41) Kommunaldemokrati. I fråga om det fackliga ansvarei uttalar ulredningen altpersonalföreträdarna har ett demokratiskt ansvar mot sina uppdragsgivare somnärmare regleras av den fackliga organisalionen, bl. a. genom stadgar ochsedvänja. Skulle en personalföreträdare av organisationen befinnas olämplig försitl uppdrag, kan den organisalionen ändra sin representation. kan della, om annat inle avtalats, ske när som helsl och genom ettensidigt beslul. Ulredningen framhåller alt personalrepresentanterna ärdemokratiskt utsedda fackliga företrädare. Sättet atl utse dessa representanteranses vara organisationens inre angelägenhet och proceduren varierar ipraktiken avsevärt. Utredningen anser att del inte finns skäl att i KL reglerade frågor som har berörts. Ulredningenpåpekar vidare all de kommunala förvaltningarna är uppbyggda i en"ansvarshierarki" som inle enbart är juridiskl grundad ulan somnärmast hänger samman med de administrativa styrsystem, den förvaliningstekniksom används för att verksamheten skall fungera smidigl och enhelligt. Ettexempel är atl medel fördelas på olika kostnadsställen, där"kosinadsställeansvariga" (enhetschefer) inför överordnade inslansersvarar för verksamheien inom givna ramar och normer. På molsvarande sätt finnsansvar för personalresurser, driftsåtgärder, utvecklingsarbete etc. Detlaadministrativa ansvar anses innefatta en redovisningsplikt avseende uppnåddaresultat och planavvikelser. Det synes enligtutredningen uppenbarl all partssammansatta organ -särskilt om de lilldelalsbefogenheter i förvaltningsorganisationen - principiellt bör jämslällas medandra inslanser i administrativt ansvarshänseende. Även om det här avseddaadministrativa ansvaret normall inte kommer till uttryck i juridiska lermer, ärdel ulredningens beslämda uppfattning all verksamheten i partssammansalla organså långt möjligt måste anknytas lill normal förvallningspraxis. Eftersomhithörande frågor beiräffande administrativ leknik inte regleras närmare i lagutan i instruktioner, arbetsordningar och förvaltningssedvänja, finnerutredningen inte heller anledning föreslä särskild lagreglering vad gällerpartssammansatta organ. Demokraiiutredningensanalys av det fackliga och administrativa ansvarei i anslutning till verksamhetmed partssammansatta organ har inte närmare kommenterats av remissinsianserna.Jag har ingen invändning mol utredningens allmänna bedömning av dessa frågor. Jagskall i detta avsniu slulligen uppehålla mig något vid frågan om den Prop.1978/79:188 56 s.k. offentlighetsprincipens tillämplighet på partssammansatta organ. kommer ell parissammansait organ att bli atl betrakta som en sådanmyndighei som avses i 2 kap. iryekfrihelsförordningen. Detta innebär enligtulredningen att tryckfrihetsförordningens bestämmelserom allmänna handlingarblir tillämpliga på alla handlingar som inkommit lill eller upprättats hos detpartssammansatta organei. Handlingarna blir således, i likhet med vad somgäller för andra kommunala organ, au betrakta som offentliga om inte annatföljer av testämmelser i sekretesslagstiftningen. par remissinstanserifrågasätter om ett parissammansait organ är en sådan myndighei som avses iiryekfrihelsförordningen. Enligi (stadsjuristen) mäsle fråganom ett partssammansatl organ skall anses vara en myndighei eller inte bero påorganets uppgifter. partssammansatl organ pä förvaltningsnivå utanbeslutanderätt synes knappast böra anses som en i förhållande lillförvaltningen självsiändig myndighei, eftersom den enhet som lidigare handlagtde frägor som har överförts till del partssammansatta organet ju inte varatl anse som egen myndighet. Föregendel anserjag att del med hänsyn lill den kommunalrällsliga slalus som departssammansatta organen enligt mitt förslag erhåller är nalurligl au i normalfalletbetrakta dem som myndigheler i tryckfrihetsförordningens mening. Jag vill isammanhangei erinra om alt en nämndavdelning, nämndledamol eller tjänstemanenligt rättspraxis är atl betrakta som en myndighet beträffande handlingar somgäller deras med stöd av delegaiion erhållna förvallnings- ochverkställighetsuppgifter. Med anledning av vad stadsjuristen i Stockholmskommun anför vill jag framhålla atl i den mån ett partssammansatl organlilldelas enbart beredande funktioner kan frågan komma i ett annal läge. I ellsådant fall är del mycket som lalar för atl del partssammansatta organet inteskall anses ha en sådan självsiändig ställning atl del blir atl betrakta som enmyndighei i tryckfrihetsförordningens mening. 2.10Partssammansatta organ sorn samrådsorgan Demokraliuiredningenanser att de partssammansatta organen också kan komma till användning i ellformaliseral samrådsförfarande. 1 ärenden som särskilt rör de anställda finnsett stort behov av ett formbundet meningsutbyte mellan arbetsgivaren ocharbetstagarna. Som exempel på sådana frågor nämner utredningen budgetering,långsiktsplanering, redovisning, organisationsutveckling och organisaiion avextern service. Enligtmin mening kan samrädsuppgiflerna väntas utgöra en väsentlig del av de partssammansattaorganens verksamhei. Dessa uppgifter kan ses som en naturlig fortsättning påden verksamhet som tidigare sköttes av företagsnämnderna. Samrådets innebördoch former kan regleras i ett medbestämmandeavtal. Denna samrådsverksamhet kanom parterna finner det lämpligt ersätta förhandlings- och informationsåtgärderenligt MBL. 1978/79:188 57 förslag blir rättsverkan av atl arbelsgivaren underlåteratt fullgöra en samrådsskyldighel som är föreskriven i avtalet alt nämndensbeslul efter kommunalbesvär kan komma all upphävas pä den grund all del intehar lillkommil i laga ordning. hänger samman med alt utredningenföreslåralt en uttrycklig regel om samråd tas in i KL. Föregen del anser jag auen sådan regel är obehövlig. I den män parierna i ett medbestämmandeavtal ompartssammansalta organ bestämmer att organet skall ha samrådsuppgifter blirdella juridiskt bindande, även om regler därom saknas i KL. Omen ellerlandstingskommunal nämnd åsidosätter samrådsskyldigheten, kan påföljd förkoUektivavtalsbrott ifrågakomma. Jag vill lill sisl framhålla all ettpartssammansatl organ enligt milt förslag inle är atl betrakta som en sådanberedning som avses i 2 kap. 16 § KL. Det beredningslvång som föreskrivs idetta lagrum kommer således inle alt omfatta partssammansatta organ. Ienlighel med vad jag nu har anförl har inom kommundepartementei upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 2. lag om ändring i lagen (1957:281)om kommunalförbund. 4.1Förslaget till lag om ändring i kommunallagen Somframgår av del föregående krävs vissa ändringar i KL för all partssammansaltaorgan med förvallnings-och verkställighetsuppgifter skall kunna införas på denkommunala sektorn. förslag innebär ändringar i 1 kap. 5 § och 7 kap. 2 och3 §§ samt att en ny paragraf införs i 3 kap. Ändringen innebär atl ettnytl tredje siycke införs i paragrafen. 1 det nya stycket sägs allpartssammansalta organ får tillsättas i kommuner och landstingskommuner.Härigenom öppnas kommunalrätisliga möjligheteratt i ett medbestämmandeavtalenligt 32 ij MBL föreskriva atl partssammansalta organ skall finnas inom vissakommunala verksamhetsområden. Vidare föreskrivs all departssammansatta organen kan ha ull uppgift atl, inom styrelsens eller andranämnders verksamheisområden, svara för beredning, förvaltning ochverkställighet i ärenden som rör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbelsgivare och dess arbetstagare. Lagtexten harutformats så au del blir möjligl alt inrälla fiera partssammansatta organ inomen nämnds verksamhetsområde, liksom att inrätta ett organ för fiera nämndersverksamheisområden. Uuryckel "beredning, förvallning och verkslällighel"klargör atl den beslutanderätt som 1978/79:188 58 ankommerpå fullmäklige eller på ;n nämnd med slöd av delegaiion från fullmäktige intekan överiämnas lill ett parlssammansall organ. Vid bedömningen av om en frågaavser förhållandet mellan arbelsgivare och arbetstagare blir givelvis dcuttalanden häromi som har gjorts i motiven lill MBL vägledande. Genom ensärskild föreskrift klargörs alt de partssammansalta organen inle får lilldelasuppgifter som enligt specialförfaltningar ankommer på l. ex. en viss nämndeller ijänsiernan. Som framgår av vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.7) ingår del i den forul nämnda expertkommitténsuppdrag all överväga om specialförfaliningarnas bestämmelser om särskildabeslulsfunktioner för chefstjänstemän behövs av effektivitetsskäl. 1 fråga om föreskrifienall del inle flr överiämnas till partssammansatta organ atl avgöra frågor somavser den kommunala eller landstingskommunala verksamhetens mål, inriktning,omfattning eller kvalitet får jag hänvisa till den allmänna moiiveringen(avsnitt 2.6). Undantaget beträffande myndighelsutövningsärenden har ocksåbehandlals i den allmänna motiveringen. Hänvisningen lill 3 >; försiastycket förvaltningslagen innebär alt ett parlssammansall organ inte kantilldelas uppgiflersom innebär utövning av befogenhei all för enskild bestämmaom förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annaljämförbart förhållande. Denna inskränkning i de partssammansalla organensuppgiftsområde avses dock inte hindra alt ett partssammansatl organ flr lilluppgift att avgöra ärenden om anslällning, ledighet, vikariat ochförslagsbelöning. Formellt blir del alllsåmöjligl all överiåta lill de partssammansatta organen att avgöra alla ärendenom tjänstelillsätlning m. m. som inle genom föreskrifier ispecialförfaliningarna förbehålls t. ex. en statlig myndighei eller en vissnämnd. Avsikten är dock iTämsl atl göra del möjligl all låla ettpartssammansatl organ avgöra ärenden om tillsättning av vissa lägre tjänsier.Den s. k. PSO-uiredningen anförde i den rapporl som jag har nämnl i denallmänna moiiveringen (avsnitt 2.5) bl. a. följande. Detär inle ointressant för kommunens invånare vilken policy kommunen har irekryteringshänseende för vissa befattningar. Kommunens förtroendevalda harockså ett slort intresse av att ha ell stort inflylande över tillsättningar påvissa befattningar t. ex. förvallningschefsljänster. Detta hör samman med atlden kommunala förvaltningen måsle ses som en verkställare av en politiskintention. Vidrekrytering lill befattningar av mer internadminislrativ art är kommunensiniresse lilet och de anställdas iniresse stort. Det bör här inle varakontroversiellt med beslulsinflyiande. Jagkan helt ansluta mig lill bedömningarna i della uttalande. Mol denna bakgrundharjag övervägl om del kan vara lämpligt alt i lagtexien närmare ange vilkaanslällningsärenden som skall kunna avgöras av ell partssammansatl organ.Detta är dock myckel svårl med hänsyn lill bl. a. de stora skillnader i personalsiruklursom råder mellan olika kommuner och landstingskommuner. Jag har såledessiannai för alt inte föreslå någon närmare 1978/79:188 59 Jag vill erinra om all de partssammansalla organen enligt mittförslag får karaktär av myndigheler och atl bestämmelsen i 1 kap. 9 t; RF omskyldighet atl iaktta saklighet och opartiskhet blir tillämplig på dem. Den innehåller bestämmelser om bl. a. de partssammansattaorganens sammansättning och verksamheisformer. Jag vill framhålla all jag ilikhel med ulredningen och en överväldigande majoritet av remissinsiansernaanser atl en onödig detaljreglering av de partssammansalla organensverksamhetsformer bör undvikas. För att de partssammansalla organen skall kunnabli ett smidigt och effektivt instrument för fördjupad arbelsplatsdemokratikrävs alt anpassningar kan göras efter de mycket skiftande lokala förhållandensom råder. I första stycketföreskrivs att det är fullmäklige, dvs. kommunfullmäktige resp. ,som tillsätter de partssammansalta organen. Föreskriften avser inrältandel avde partssammansatta organen, vilket avses ske när fullmäktige har godkänt ettmedbestämmandeavtal om partssammansatta organ. Vidare föreskrivs alt ett partssammansatlorgan beslär av företrädare för kommunen resp. landstingskommunen och förarbetstagarna. Kommunens eller landstingskommunens representanter väljs avfullmäklige eller av en nämnd som fullmäktige utser och arbetslagarnasrepresentanter av berörda arbetstagarorganisationer. Det ankommer således påfullmäktige alt ta ställning lill om valel av arbetsgivarrepresentanter skallverkställas av dem eller om uppgiften skall delegeras till den nämnd inom varsverksamhelsområde ett parlssammansall organ inrättas eller till någon annannämnd. All arbetslagarnas representanter skall utses av berörda arbetstagarorganisationer-dvs.de organisaiioner med vilka medbestämmandeavtal har träffals - är i och för sigsjälvklart. En uttrycklig föreskrift härom är motiverad med hänsyn lill attuppgiften att ulse ledamöier i ett parissammansatt organ lorde vara attbetrakta som myndighetsutövning (jfr 11 kap. 6 § RF). 1andra slyckel föreskrivs bl. a. alt det partssammansalla organets uppgifter,sammansättning, mandattid och verksamheisformer skall anges i ell reglementesom faslställes av kommunfullmäklige resp. . Om organet inrättas pågrundval av ett medbeslämmandeavial, åligger del naluriigtvis fullmäktige resp.landstinget atl ulforma reglementet så som förutsätts i avtalet. I annal fallkan kommunen eller landstingskommunen efter talan av arbetstagarparten hosarbelsdomslolen åläggas atl belala skadesiånd enligt reglerna i MBL om brottmot kollektivavtal. Bestämmelsernai andra stycket är så ulformade alt det blir möjligt att i medbestämmandeavtalreglera bl. a. antalet ledamöier och suppleanter i ett partssammansatl organ,hur ledamotplalser och evenluella suppleantplatser skall fördelas mellankommunen resp. landstingskommunen och arbetstagarorganisationerna och mellanarbetstagarorganisationerna inbördes, inom 1978/79:188 60 vilkenpersonkrets arbetsgivarens resp. arbelslagarnas representanter skall ulses,ledamölernasoch suppleanternas mandaiiid saml hur ordförande skall ulses. Enfråga som utredningen särskilt uppmärksammar är om anledning finns atl i KLange att kommunens eller landstingskommunens representanter i ettpartssammansatl organ skall kunna väljas proportionellt. Ulredningen avvisar ensådan lösning med hänvisning lill alt arbelsgivaren normall kommer aurepresenteras av ledande ijänslemän. Flertalet remissinstanser lämnarutredningens ulllalanden ulan erinran. Även jag ansluler mig till ulredningensbedömning. Ilikhel med ulredningen och flenalet remissinsianser harjag funnil alt det böröveriämnas äl avtalsparterna all reglera också frågorsom rör formerna förbeslutsfattandet, beslutförhet,suppleants närvarorätt och yttranderätt m. m.Detsamma gäller i fråga om räll lill ersäuning för deltagande i sammaniräde medett partssammansatl organ. Enligtandra stycket görs däremot vissa av beslämmelserna i 3 kap. 9 och 10 §§ KLtillämpliga på de partssammansalta organen. Hänvisningen lill 3 kap. 9§ andrasiycket innebär att blir tillämpliga vid handläggning avsamtliga ärenden hos ell parissammansait organ. Jag har i den allmännamoiiveringen utvecklat skälen för denna ordning ( se avsnitt 2.8). Beslut somfallas av ett parlssammansall organ skall kunna överklagas enligt reglerna omkommunalbesvär. Jag ålerkommer längre fram lill besvärsreglerna. För att detskall blir klart att klagan över beslut av partssammansatta organ skall ske isamma former och under samma förutsättningar som klagan ikommunalbesvärsordning över fullmäktige-och nämndbeslul krävs att KL:sgrundläggande regler om dokumentation och tillkännagivande av beslul gällerockså förde partssammansalla organen. Del hardärför föreskrivitsaltbeslämmelserna i 3 kap. 10 § andra siycket om förande av prolokoll, protokollsinnehåll, justering av prolokoll, tillkännagivande om justering ochreservalion skall lillämpas pä de partssammansatta organen. Hänvisningen lill 3kap. 10 § iredje siycket innebär att om vård och förteckning avnämndernas prolokoll m. fl. handlingar blir tillämpliga. Enligtiredje stycket i den nya paragrafen får den nämnd inom vars verksamhetsområdeett partssammansatt organ hariillsalis återkalla uppdrag som har lämnats tillorganet, om synneriiga skäl föreligger till del. Av praktiska skäl föreskrivsalt ålerkallelserätten utövas av nämnden och inte av fullmäklige. Situationerkan nämligen uppstå där eii snabbi ingripande behövs. När ett partssammansatlorgan har uppgifter inom flera nämnders verksamheisområden, ankommer det påfullmäktige atl reglera frågan om vilken nämnd som skall kunna åierttigauppdrag som har överiämnats lill det partssammansatta organet. Iövrigt får jaghänvisa lill vad jag har anförl iden allmänna motiveringen (avsniii 2.8). Jagvill lill slut nämna alt paragrafen inte innehäller någon molsvarighel till 1978/79:188 61 bestämmelseni ulredningsförslagel om all de partssammansalla organen skall anmäla sinabeslut lill vederbörande nämnd. Jag anser alt en sådan bestämmelse i KL intebehövs. Frågan kan regleras i medbestämmandeavtalet. Om del inle har skett,står del givelvis fullmäklige frill atl föreskriva anmälningsskyldighet ireglemeniei för del partssammansatta organet. 2 s Genom ändringen i första stycket anges alt beslut av ettparlssammansall organ överklagas enligt de vanliga kommunalbesvärsreglerna. Ifråga om skälen för denna ordning flr jag hänvisa lill vad jag har anfört i denallmänna moiiveringen (avsnilt 2.8). Vid kommunalbesvär kan i princip endasllagligheien av det överklagade beslutet prövas. Nägon möjlighel all i dennaordning pröva beslutets lämplighel flnns således inte. Vidare gäller all talaninle flr föras mot beslul av rent förberedande eller verkställande art. Detlainnebär exempelvis atl ett beslul av ett parissammansait organ i ett ärende därorganei endast har beredningsuppgifter inte kan överklagas. Besvär kan i ettsådani fall i stället anföras över det nämndbeslut genom vilket ärendet avgörs. 3 § Ändringen i paragrafens första stycke innebär atl ell partssammansatlorgans beslut i ijänslelillsältningsfrågor skall överklagas hos besvärsnämnden,om en sädan nämnd har inrättats i kommunen eller landstingskommunen. Detär enligt min mening angeläget att parterna på den kommunala arbetsmarknaden såsnart som möjligt tar möjlighel au iräffa medbeslämmandeavial ompartssammansalla organ. Ändringarna i KL bör därför träda i kraft den 1 juli1979. 4.2Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunalförbund Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.8) utlalal mig för all verksamhetmed partssammansalta organ skall kunna aga rum i kommunalförbunden under sammaförutsättningar och former som i kommunerna och landstingskommunerna. Detlainnebäratt i kommunalförbundslagen mäste göras i sak samma ändringar som i KL.Pä grund av hänvisningen i 12 § kommunalförbundslagen till 3 kap. 1-16 §§ KLblir den nya 3 kap. 13 a § KL aulomatiskt tillämplig på kommunalförbunden.Hänvisningen i 20 § kommunalförbundslagen lill 7 kap. KL medför all ändringarnai 7 kap. 2 och 3 §§ kommer att gälla ocksä för kommunalförbunden. 1978/79:188 62 3§Det föreslagna nya andra slyckel molsvarar i sak hell del nya iredje siyckei i 1 kap. 5 § KL. Belräflande besiämmelsernas närmare innehåll får jag hänvisatill specialmotiveringen lill della lagrum. 125Ändringen i paragrafen är ulesluiande av formell nalur. Jag har funnil detlämpligt att ullryckligen föreskriva atl hänvisningen till KL:s bestämmelseravser också de partssammansalla organen. Deföreslagna ändringarna i lagen om kommunalförbund bör i likhet med ändringarnai KL träda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen all aniaga förslagen lill 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 2. lag om ändring i lagen(1957:281) om kommunalförbund. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl aniaga de förslag som föredraganden har laglfram. 1978/79:188 63 Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner Betänkande av Utredningen av den kommunala demokratin SOU1977:39 Prop.1978/79:188 64 3.5 Utredningens grundsyn på PSO-frågan Viövergår härefter lill ulredningens egen bedömning av P.SO-frågorna. 1 kapitel2 har vi anvisat en modell för analys och beskrivning av förelagsdemokrali.Följande redovisning av ulredningens allmänna moiiv till förslag, som framläggsi PSO-frågan, anknyier lill denna modell. (1)PSO.s verksamheisområden Denföreiagsdemokraiiska utvecklingen och inlc minsl arbelsrättsreformensintentioner lar främst sikle på alt förbäura dc anställdas insyn i verksamheienoch öka möjlighelerna lill medbestämmande på områden som gäller arbetsmiljönoch arbetsvillkoren i vid mening. Den organiserade fortlöpande parts-samverkantorde koncentreras till områden som i myckel hög grad berör alla anslällda.Enligt vår bedömning kommer ISO på den kommunala sektorn i första hand atlarbeta med frågor som gäller - vissa drifts- ochservicefrågor, uppläggning av det löpande förvaliningsar-betci etc - planering, budgetering ochredovisning i de delar .som ligger inom det avsedda området för medbestämmande