prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta hindrar- naturligtvisinte att det för många jordbrukar-e iiven i fortsättningenkan vara ändamålsenligt att utnyttja bundna böcker.Det förekommer t, ex. i stor utsträckning att den löpandebokfiiringen sker i kassajourrialer, som har utformats siirsl;ilt med h.insyntill jordbr-uk.ets och skogsbrukets drift:;förhål iaiiden. Det ärinte något önskemål att åstadkomma ändr-ingi detta förhällande. I andra stycket i 4 §i nuvarande jor-dbruk::bol;för-ingslag länmas föreskrifterhur införingc-n r r-iikeiiskakisböckei-na skall ske ocli iiur dessa skall behandlas. Pä samma siitt som bestämmelsema om räkensl-;ap:;böcker iir dessa föreskrifteri huvudsak hämtade fr;'in 192'.,' "irz bok röringr;l,ag. Om m.an som utredningen föresla.git sliipper kravet pii bundria böcker för den löpande bokföringeninom jordbruket faller- det sig naturligt att även när det gäller det tekniska förfar-andet vid bokföringsarbetetanknyta till r-egelsystemet i den nya bokföringslagen.Det innebär att Jordbr-uksbokföringslagen börinnehålla föreskrifter om att bokföringen skallske pä ett varaktigt sätt och att det som har bokfört inte fä-rutplånas eller göras oläsligt. Äveni fi-äga om i-at-tel:;er av olika Lriföring;ar synes jor-d-bi-uksbokföringslagens bestiimmelser biira ersättas med de r-egler som enligt bokföringslagen gällerför näringsidkarna i allmänhet. Enligtdessa regler i bokföringslagen skall vid rättelse av felfördpost .anges när rättelsen skett och vem som företagitden. Vidare skall om rättelse sker genom Prop.1978/79:44 117 en sår-skild r-ättelsepost verifikation upprättas om rättelsen.I detta fall skall genom anteclming på den tidigare veri rik.ationeri ellei- på annat sätt säkerställas att man vid gransl-ming av dentidigare bokförda posten utan svår-ighet kan fåkännedom om rättelsen. Visserligen torde en bestiimmelso om rättelse genom särskildrättelsepost te :;ig främmande förf]. (?rtalr't jordbrukare men den kan dock bli aktuell i do stör-rc jor-dbrul-en. Utredningen för..'slårdärför att iiven den bestiimmelsen överföres till jordbi-ul-;sbokför-ingsl,agen. Det iir j detta sammanhang liimpligt att något berörafrägan om när en bokföring:;åtg;ird skall anses vara definitiv. t-'ri,(iar, har :. ;ppmärl'.sarrjnats bl.a. i samband .-ned fö rar-betena till den nya bokföringslagen. Det förekommeratt en bokfö ringssl';yldig löp.ande för-olika kladdar frän vilka uppgifterna mer ellermindre oför-ändrade förs över till de egentliga böcker-na.Genom att man nu släpper kravet pä bundna böcker-i det löpande liokföringsarbotet ärdet docl-: sannolikt att för-faringssii ttet i fortsättni;-gen inte kommer att bli lil--.a itbrett. I pr-oposi tionen till den nya bokföringslagenuttalade för-edragande statsrådet (s. 211) som sin mening att varje ordnad anti-ck.ning, sorn avser rörelsens ekonomi, skall i pr-incipuppfattas som räken-skapsmater-ial, om inteanteckningen vid tillkomsten eller omständigheternavid denna klart ger- vid handen att anteckningen inte tillkommit i bokföringssyfte. Genom förslaget attdet inte heller för Jordbrukets eller skogsbrul'.etsdel skall ställa;: krav på bundna böckeri den löpande bokföringen, böi-det r-eferer-ade synsättet enligt utredningens mening,tillämpas iiven här. Enligt nuvarande jordbr-uksbokiöi-ingslag gälleri fråga om den löpande bokföringeni da/;;bokeri att intäl-;ter och kostnader i jordbruketoch skogsbr-uket skall införas Prop.1978/79:44 118 post för post. Intäkter och kostnader av likartadbeskaffenhet fär dock införas i en post, om betryggande åtgärder vidtasför beloppens specifikation. I bckföringslagenfinns det vissa motsvarigheter till dessa föreskrifter.Enligt 8 § första stycket gäller sålunda att affärshändelserna skall bokföras i kronologisk ordning post förpost efter verifikationsnummer eller andra identifieringstecken som åsatts verifikationerna. Verifikationer, som avserlikartade affärshändelser, fär dock bokföras i sarrrmandrag i on post, om det utan svårighet kan klarläggasvilka affärshändelser som. ingår i er. Enligt utredningens mening saknas anledning att i jordbruksbokföringslagen ha en reglering som i princip avviker frän vad som gällerenligt det refererade innehållet i 8 § första stycketbokföringslagen. Den främsta anledningen till detta ställningstagande äratt de regler i de båda lagama, som anknyter tillverifikationerna, bör vara samstämmiga. Detta krav gäller naturligtvis inte endast försjälva verifikationshanteringen utanockså i fråga om den tel-aiik somsl;all användasnär grundnoteringar skall ske med utgångspunkt frånverlfikationsmaterialet, I enlighet med det nu sagda har föreskrifterna i 5 §första stycket nuvarandejordbruksbokföringslag ersatts med vad som gäller förnäringsidkare i allmänhet enligt 8 §första stycket bokföringslagen, I fräga om tidpunkten för de kronologiska noteringarna i dagboken gäller enligt nuvarande Jordbruksbokföringslag som huvudregel att intäkter och kostnader skall införas . Ett undantag gäller förgemensaimna poster. Dessa får - om det är påkallat med hänsyn till verksamhetens art och omfång - införasi dagboken först under påföljandearbetsdag. Ett annat undantag gäller egna uttagav produkter frän jordbruket eller skogsbruket.Enligt andra stycket i 5 § får således uttag "för att användasför eget, anställdas eller undantagstagares behov eller liknande ändamål" -under fömtsättning att i hu-vudsak Prop.1978/79:44 119 samma kvantiteter tas ut var-je dag eller vecka - antecknasi dagboken i slutet av . Praktiska skäl ligger bakom denna undantagsbestämmelse. Tidsfristerna i bokföringslagenavviker i flera viktiga hänseenden från dessa bestämmelser.Huvudregeln i bokföringslagen är att kontanta in- och utbetalningar skall bokföras senast under påföljande arbetsdag och att övriga affärshändelser skall bokföras så snart det kan ske. Tidskraven ibokföringslagen får ses mot bakgrund av den ut-veclllng som lett tillatt verifikationerna alltmer trätt i förgrunden som underlag för bokföringen.Denna utvecklirrg gäller i lika hög grad förjordbruket och skogsbruket som för huvuddelenav de näringsgrenar där bokföringslagenskall tillämpas. Skattointresset har pä olika sättbeaktats när bokföringslagen har anpassats till den beskrivna utvecklingen.Detta intresse bör i den fräga det nu gällertillgodoses enligt samma huvudprinciper i de bada lagarna. Utredningen förordar därför att det i jordbruksbokföringslagen som huvudregel anges att kontanta in-och utbetalningar skall bokföras senast påföljandearbetsdag och övriga affärshändelser sä snart det kan ske. För andra affärshändelser än kontanta in- och utbetalningar skulle således som hu-vudregel komma att gälla att det inte ges någon fixerad tidsgräns. I bokföringslagen har detta bl.a. motiverats med att i rörelser, därbokföringsbyrå eller datacentral anlitas, en bestämd tidsgränsinte alltid kan hållas på grund av exceptionell arbetsbelastning eller avandra skäl. Men det har även påpekats attdet under löpande är förekommer förhållanden,t,ex, semester,' sjukdom m.m, som gördet praktiskt svårt eller omöjligt att hällaen viss tidsgräns. Mot denna bakgmnd har det ansettsomöjligt att ange någon för allagemensam yttersta tid som den bokföringsskyldigekan låta anstå med gr-undbok-föringenav memorialposterna. Det har vidare påpekatsatt god redovisningssed ytterst fårange de tidsramar inom vilka grundbokföringenmed hänsyn till rörelsens förhållanden måsteske. Prop, 1978/79:44 120 Enligt utredningens mening bör man kunna anlägga ett motsvarande betraktelsesätt förredovisningen inom jordbruket och skogsbruket. Tidsramar kommer här emellertid ytterst att anges av de normer somutvecklas inom ramen för det allmärma stadgandet 1 2 § första stycket förslaget till jordbruksbokföringslag. Uttag av sådan art somanges i 5 § andra stycket nuvarandejordbruksbokföringslag - dvs, sådana uttag av förnödenheter och produkter som får antecknas i dagboken i slutet av var-je vecka -kommer i enlighet med den föreslagna ordningenatt omfattas av föreskriften att "övriga affärshändelser skall bokföras så snart det kan ske". Med denflexibilitet som är 'utmärkande fördenna föreskrift anser utredningen det intelängre motiverat att i jordbruksbokföringslagen behållaen särbestämmelse av irmebörd att vissa uttag skall få bokföras i slutetav . Den tidsram inom vilken bokföringav här behandlade uttag bör ske kommer i ställetatt fä bestämmas mod utgångspunktfrån vad som är god sed och praxis inom jordbruks- och skogsbruksnäringen. Utredningen övergår härefter tillfrågan när fordringar och skulder skall noteras i den löpande bokföringen.Som hu-vudregel enligt bokföringslagen gäller att uppkomna fordringar och skulder skall bokföras sä snart detkan ske efter det att faktura eller annan liknande handling föreligger eller bort föreligga enligt god affärssed. Frän bokföringslagens krav pa att fordringar och skulder skallbokföras sä snart de uppkommer finns ett undantag som gör det möjligtför de mindre företagen att användaden s,k, pärmmetoden. Denna redovisningsmetodinnebär att det sker en kontantmässig r-edovisning av kundfordringar och levcrantörsskuldcr i den löpai-debokföringen. Följande förutsättningar gällerenligt bokföringslagen för att bokföringav fordringar och skulder skall fåske först när betalning sker. I rörelsen fär förekommaendast ett mindre Prop,1978/79:44 121 antal fakturor och andra handlingar, som tillkärmager anspråkpå vederlag, och de fär ej uppgåtill avsevärda belopp. Det skall vara förenligt med god redovisningssed att använda sig av metoden och vid räkenskapsåretsutgång skall samtliga dä obetalda fordringar- och skulder bokföras. Det har slutligen föreskrivits att verifikationerna för obetalda fordringar och skulder skall ordnas och förvaras försig sä att betryggande överblick fortlöpandefinns över dem. Undantagsregeln om rättatt tillämpa pärmmetoden tillkom på förslag av lagutskottet. framhöll i sitt betänkande(LU 1975/76:15 s, 28) att det fick ankorimia på bokföringsnämnden att närmareprecisera de krav som mäste ställas pådet praktiska handhavandet av pärmmetoden.Bokföringsnämnden har i enlighet härmed utfärdat anvisningar beträffande gmmdbokföringav fordringar och. skulder intagna i kommerskollegiets författningssamling (KFS 1977:1» BFN:1). Dessa anvisningar blir i tillämpliga delar gällandeäven för jordbrukare. Detsamma gällerde uttalanden som gjorts i lagutskottets betänkande. Generell rätt att tillämpa ett renodlat pämisystem skall enligt bokföringsnämndens anvisning föreligga för alla näringsidkare, i vars verksamhet bruttoomsättningssumman exkl. mervärdeskatt (moms) understiger för är räknat. Den färäven tillämpas av näringsidkaremed större bruttoomsättning än200 , under fömtsättning att en särskild förtectaing inte - med hänsyn till fakturomas ringa .antal och därigenom följande omedelbar överskådlighet -skulle ge en bättre fortlöpande överblicköver fordrings- och skuldför.hållandena.Vidare förutsätts att fordrings- respektive skuldebeloppen var för sig inte utgören väsentlig del av rörelsens balansomslutning. Hur bedömningen skall görasblir beroende av rörelsens karaktär med hänsyntill god redovisningssed inom branschen. Förfarandetbör emellertid inte få tillämpas i rörelser som nåttviss omfattning. Därför uppställs som övre be- 1978/79:44 122 gränsning att i rörelsen fårsysselsättas högst i medeltal 10 årsanställda. Det synes knapp:jst str-ida mot dessa principer attmedgiva generell tJIljmfining av den r-enodlade pärmmetoden för samtliga Jordbrukare.Utredningen har därför stannat för att generellt tillåta användandeav pärmmetoden 1 jordbruksboli-föringslageii i frågaom bokför-ing av fordringar och skulder.Det IniieLkir givetvis inte en rekommendation att använda den renodlade jiännrnetoden. Det är önskVcirt att även bokför-ingen av fordringar och skulder sker enligt bokföringsmässigagnunder. Som hui/iudregel bör ä-/en i jordbruksbokföringslagen gälla att fordringar och skuldersl. ;all bol-;föras sä snart ske kan sedan faktura eller arman handling utfärdats eller-mottagits. Pärmmetoden kan emeiler-tid, som bokföi'ingsnämn-denframhåller i sina anvisni n/ar', tillämpas säatt den är förenlig med bokföringsmässiga principer. Frän taxeringsmässiga Simpunkter synes pärmmetoden kunna godtagas vid inkomsttaxeringen underförutsättning att verifikationerna förobetalda J'ordririgar och skulder ordnas och förvaras för sig så att betr-yggande överblick fortlöpande finns över dem. Beträffandemervärdeskatten föreligger ett förslag(Ds E 1977:6) till ändr-ade regler i fråga om redovisningsskyldigheten. De regler som i framtidenkan komma att gälla i fråga om mervärdeskattenkan eventuellt göra det nödvändigt attbegränsa rätten att tillämpa pärmmetoden. Nuvarande jordbr-uksbokföringslag föreskriver inte uttryckligen attbokföringen skall omfatta huvudbok. För-utom dagbok skall dirn bokföringsskyldige förade övriga böcker, vilka med hänsyntill verksamhetens omfattning och beskaffenhet erfordras. Bestämmelsema ärhämtade frän 1929 årsbokföringslag. 1978/79:44 123 I den nya bokföringslagenhar i 9 § föreskrivits att "affärshändelserna skall bokföras i systematisk ordj-iing såatt bokföringen gör det möjligtatt överblicka verl-;sam-hetens gång och dess resultat och ställning (huvudbokföring)".Den systematiska bokföringen har en inriktning som bestäms av bok.slutet och är- en förbindelselänk mellan grundbokföringen och årsbokslutet. Huvudbokföringen kan sägasspecificera årsbokslutets poster. Utredningen före.lär-, som ytterligare korirmenteras i det följande, att bokföringslagensbestärmnelsor om årsbokslut överföres till jordbruksbokföringslagen. Som en följd li.i.ravföreslås att även bokföringslagens bestämmelserom hu'/udbok.-föring intages i jordbruksbokföringslagen. Huvudbokföringen behöver inte utgöra ett självständigt inslag i bokföringsarbetet utan den kan förenasmed grundbokföringen eller- ske genom en särskild bokföring. Bestämmelsema om hu-vudbokföringen riktar sig i första hand till de näringsidkare,som avslutar räkenskaperna med årsbokslut. Utredningen har därför övervägt att fritagade näringsidkare som inte behöver tillämpabestämmelserna om årsbokslut, frånskyldigheten att bok.föra affärshändelserna isystematisk ordning. För- mindre jordbruk kan naturligtvisen tillfredsställande överblick erhållasutan någon långtgående systematisk uppdelning.Emellertid bör varje bokföringsskyldig ha en systematisk bokföring och en bestämmelsebör därför finnas om sådan bokföring.Vid enklare förhållanden kan den kronologiska och systematiska bokföringen ske genom användning av kolurrmdagbok. De jordbrukare som själva skötersin bokföring använder sig i regel av kassajoumaler som har utformatsmed hänsyn till jordbrukets ochskogsbrukets driftsförhållanden. Enligt nuvarande jordbruksbokföringslag gäller - i fräga om räkenskapsårets tidsmässiga förläggning - som huvud- 1978/79:44 124 regel att r-:ikon:;Kap;,iiret ii-.te fär- överstigatol'v månader. :arnhetens början och vid omläggningav räkenskapsåret får det dockutsträckas till att omfatta högst aderton månader.Det föreskrivs vidar-e, att för annan näringsidkareän den var-s bokföring avslutas med vinst- och förlustkonto skall räkenskapsåret avslutas vid utgången av kalenderår. Den sistnämnda föreskriften, som tillkom i samband med reform av jordbruksbeskattningen, har- ansetts motiveradfrån kontrollsynpunkt. Enligt tidigarepraxis hade skattskyldig, som redovisade inkomst av jordbruksfastighet enligtbokföringsmässiga grunder, rättatt utan inskränkningar sjalv bestäimna vilket räkenskapsår han ville ha som beskattningsår förjordbruket. Endast de Jordbrukare som avslutar sina räkenskaper med vinst- och förlustkonto har såledesenligt nuvarande jordbruksbokföringslag rätt att användasig av brutet räkenskapsår. För dennakategori gäller' inte några begränsningari fråga om tidpunkten för räkenskapsårets avslutning eller i fräga om möjligheternaatt lägga om räkenskapsåret. Bokföringslagen reglerar fr-ågorna om räkenskapsårets tidsmässigaförläggning m.m. efter ett annat mönster.Reglerna om räkenskapsårets längdär visserligen i stort överensstämmandemed jordbruksbokföringslagens bestämmelser. Rä-i-;enskapsåret skall enligt 12 -§ bokföringslagen omfatta med undantag dock för sädana fall då bokfö-ringssl-iyldigiieteninträder eller då räkenskapsåret läggs om. Iundantagsfallen får riikenskapsåret avse än tolv månader- eller utsträckas till att omfatta högst aderton månader.Avkortning av räkenskapsåret får också göras om bokföringsskyldigheten upphör. I princip skall räkenskapsåret sammanfalla med kalenderåret. Förbrutna räkenskapsår gäller - tillskillnad frän regelsystemet i nuvarandejordbruksbokföringslag - vissa särskilda föreskrifter.Ett brutet räkenskapsår får endastomfatta tiden - , - eller den 1september - . 1978/79:44 125 år får i pr-incip inte fin.--i.is. liikssl-iattever-ket har- emellertid med stöd av ett särskilt stadgande bemyndigats att, om synnerliga skäl för'eligger, medge att annan ptriod iin ,kan fä utgöra räk.enskapsår. Enligt bokföi'ingslagen gäller vidare att den somtillämpar-brutet i-iikenskaiisår fär lägga om räkensl-.apsäret till k.aleri-derär. I annat fall får omläggning av räkenskapsåret si-.eendast efter tillstånd .av . Hur anpassningen till dessa r-egler skulle ske för sådana r-öi-elsei- som bedrevs före bokföringsla/:eris il-;r'afttr-iidandr- reglei-as 1 övergängsbes-tiimmelrserna. Om den bokförings.-kyidige tilliim-pade brutet riik.en;;kapså r som slutade på ;innan tidpnnl;t än , den 30 jirni eller den 31 augu;;ti . ;kall det r'3kenskapså r som börjar löpa närmast efter i:rgen:; il;rait-trädande den 1 jianuari 1977 avkortas ellerför-liingas sä att det följande räkenskapsåret kommer att överensstämmamed de nya hestiirmnelsorna angående vilka tidsperioder som kan utgöra räkenskapsår. Särskilda bestämmelser har införts för den som iir bokföringsskyldig i fråga om flera rörelser. Om inte synnerliga sk.äl föranleder annat sl;ali den bokförlngsskyldlgo i sädana fall anv;inda :-. ;iiruna räkenskapsår för de ol ik.a rörelserna. l"öratt få :-.amm.-: r;il;en-skapsår för flera rör-elser- får omläggning av räk.enskapsår ske utan särskilt tillstånd. Enligt utredningsdirektiven bör jordbruksbokföringslagens bestämmelser om riikensl-:apsär samordnas med föresk.rifterna i bokföringslagen, Utredrringen har- inte funriittiågra be-tiånkligheter- mot att sä sker. Bokföringslagens bestämjnel-ser om räkenskapsårets längd, rätten till brutet räi;en-skapsår etc. har framkommit efter ingående överväga:iden där inte minst skattemässiga hänsyn fått avgörande betydelse för utf ormni.ngen. De skattemässiga synpunktei'na har t.ex. medfört att don tidigare valrriheten i fråga om brutna räk.enskapsår begränsats pä olika sätt. De tider, som brutet räkenskapsår enligt bokföringslagen får omfatta ärlämpliga för jordbruket. Någon arman period för riken- 1978/79:44 126 si-;apsåret bör- e,i tillåtas,iiestäirjiielserna i bol<.föririgsl agen att r'il-;sskattcvcr-l-;et '/. ::"., om synnerliga skäl föreligger,medge att annari per-lod av tolv hela månadersi;all utgöra r-;il'.enskapsår- bör därför ej överföras tilljordbruksbokföringslagen. Utredningen:; föl-slaginnebiir att det sker en s.omordning med bckföring:-.lagen;-. :-iystciT\. Ijestämmelser-naom br-utet riil;c!-)sl-.apsår' biir- s,-':ledesfå tillämpas oberoende av om nä-r'ingsldkareriavslutar sina räkenskaper med vinst- och förlustkonto eller ej. S;imordningen ov bestiimmelserna aktualiser'ar frägan om att införaen föreskrift om att . ;;amma räkenskapsårskall .användas när nägonsamtidigt med jordbruk eller skogsbruk bedriver annan verksamhet som omfattasav bokföringslagens regelsystem. Då en sådan föreskrift i den angivna situationen skulle medföra förenklingarvid ta.xeringskontrollen föreslär utredningen att det bör införas en bestämmelseav angiven innebörd. Beslut i fråga omomluggning av i'äken:;kapsår h.andlägges"nligt bokföringslagen av . Det torde vara mest praktiskt att sammamyndighet handhar motsvarande fräga, när det gällerjordbruksbokföringslagen. När det gällerundantag från bestämmelsen att samma räkenskapsår skall användas förolika verksamheter bör dock varadispensmyndighet. Enligt nuv.ar.-ande jordbruksbokföringslag skall näringsj.d-karentill fullföljande av redovisningsskyldighetenföra - förutom dagbok - inventariebok, innehållande inventarium och balansräkning. P,er;tämmelsernacjisluter i huvudsak till motsvar'ande bestämmelseri 1929 ärs bokföringslag. I den nya bokföringslagenhar införts bestämmelser om att den löpande bokföringen skall avslutas med ett årsbokslut. 1978/79:44 '27 Detta består av rc::ultatriikning och balansr-äkning. Ärs-bokslutet skall färdigställas och tagas in i en bunden bok, (årsbok) sä snart kan ske och senast , efter räkenskapsårets utgång. Årsbokslutet skall skrivas imderav den bokföringsskyldige med angivcmde av dagen för under--skriften. När bokföringsskyldigheten inträder eller när grunden för såda-i skyldighet ändras, sk.all balansrälciiing också ut;m dröjsmål upprättas och tagas in i årsbok. Vid utformningen av den nya bokföringslagen framhölls att årsbokslutet har en central betydelse för bokföringen. Genomårsbokslutet får rörslseidkaren en definitiv över'bliek, över rörelsens resultat och ställning efter det gångna räkenskapsåret. Derms information iir av största vikt inte bara för ,honom själv utan även bl.a. för det alL-nänna. Årsbokslutet erbjuder också den bokfö ringsskyldigs ett användbart underlag för de uppgifter han har att lämna itaxeringssammanhang. Då jordbruksbokföringslagen enligt utredningsdirektiven skall utformas sä att i första hand de taxeringsmässiga aspekterna blirtillgodosedda, bör bokföringslagens bokslutsbestämmelser i princip överföras till derma. Bestämmel.serna bör dock anpassas till förhållandena inom Jordbruket och till syftet med Jordbruksbokföringslagen. Som utredningen redan framhållit medför förslaget att ersätta skyldigheten enligt nuvarande jordbruksbokföringslag att upprätta inventarium och balansräkning med skyldighet att upprätta årsbokslut att de Jordbrukare, som inte beliöver avsluta räkenskapema med årsbokslut, inte heller behöver upprätta balansräkning. De scheman för resultaträkningens och balansräkningens uppställning, som införts i bokföringslagen, synes - med viss anpassning till förhållandena inom jordbruk och skogsbruk - böra överföras till Jordbruksbokföringslagen. Schemat för resultaträkningen bygger pä staffelformen men denna form är ir.te obligatorisk. 1978/79:44 128 do.minera liu;; nii ring,:;idk;ai-i.j inom jordbi-uk ochskogsbruk och den biir- alltjiimt l-ujiiui t; i 11 iiinpa:r om den ger en-f-ill-f redsstii] 1 ande iiver-bl ick. i)V(;r- verk:.aml-ieten:; intäkter, i-.ostnader- och resultat. Ett släl för att använda samma uppställningsformför resultatr-iikning ooh balansr-äkning i jordbruksbokföringslagen som i bokföringslagenkan också vara att man underlättar- en inarbetning av jordbruksbokföringslagen i bokföringslagenom detta i on framtid skulle befinnas ändamålsenligt. Bokföringi-.lagens definition av anläggningstillgångoch omsättningstillgäng kan i princip överföras till jordbruksbokföringslagen. måste utsiigas att djur- alltid äratt liänföra till oni:;ättnlngstillgång, dvs. utgörvarulager i verksamhoten. Äverrbokföringslagens definition avanskaffningsvärde och återanskaffningsvärdekan överföras till jordbruksbokföringslagensom en huvudregel. När det gäller vissa till-gängarmäste dock begreppet anskaffningsvärde bli ett annat än enligt h-uvudregeln. Det gällerdjur, vissa till-gängar för vilka ingångsvärde fastställtsvid taxeringen vid övergängen till bokförirrgsmässig redovisning samt till-gungar som efter övergängen förvärvats genombenefikt fång. Anskaffningsvöir-det fördessa tillgångar bör överensstämma med anskaffningsvärdet (avskrivningsunderlaget) enligt KL:s regler.Aterariskaffningsviirdet kan bli aktuellt endast beträffande andra inköptavaror än djur.