prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Programmet Mätning ochkartläggning omfatlar en rad insatser som syflar till atl tillgodose behov avlandskapsinformation inom flera olika samhällssektorer. LMV ser som sinuppgift att insamla denna landskapsinformation och att tillhandahållainformationen på ett ändamålsenligt sätt. geodetiska mätningar, flygfotografering och kartläggning inom ramen för deallmänna kartserierna, dvs. främst ekonomiska kartan, topografiska kartan ochöversiktskartan (i skala I : 250000). I huvudsak räknar LMV med att dessahuvudprodukter består men att också nya former förpresentation av landskapsinformation blir aktuella. gäller bl.a. påflygbildområdet och andra former för bildregislrering men också på kartområdeti form av ändrade eller nya karlversioner. Försörjningen medlandskapsinformation är f. n. bristfällig för stora delar av landet.Produktionen av kartor i de ekonomiska och topografiska kartserierna har underlång tid varit begränsad vilket innebär att aktualiteten inle når upp till enför karlkonsumentema godtagbar nivå. Bristande aktualitetinnebär alt de allmänna kartoma saknar redovisning av i många fall hela detsamhällsbyggande som skett . På motsvarande sättsaknas också uppgifter om förändringar i markanvändningen inom Jord- ochskogsbruket. Nuvarande karlstandardinnebär främsl för den ekonomiska kartan stora kvalitetsskillnader ochomfallande behov av aktualisering. Följande uppgifter om kartbeståndel i de trefrämsta allmänna kartserierna belyser förhållandet. <5år 20år Ej utgivna Prop.1978/79:100 Bilaga 16 87 Huvudvikten i planeringenför den allmänna karlläggningen måste mol denna bakgrund vara att höja takten iförnyelsen av kartbeståndel så att aktualiteten förbättras väsentligt. Denfrämsta åtgärden är härvid revidering av äldre kartblad. Till följd av attdessa ofta är alltför gamla leder revideringen av lekniska skäl tillnyproduktion av samtliga deloriginal med eller på digital väg gjordöverföring av bestående kartobjekl. Genom revideringsinsatserna räknar LMV medatt på lång sikl den ekonomiska kartserien skall kunna förnyas inom en15-ärsperiod och den topografiska kartserien på i stort sett hälften av dennatid. Denna målsällning har ullalats tidigare t. ex. i AF 77 och innebär förekonomiska kartans del en väsentlig förbällring Jämfört med nuvarandeproduktion som innebär en förnyelse först efter en . Räknal i producerade kartblad innebär den nämndamålsättningen alt I 000 blad i den ekonomiska kartserien och 85 ä 90 blad i dentopografiska karlserien måste revideras åriigen. I båda fallen räknar LMV medatl hälften av produktionen sker så alt endast vissa kartobjekl beaktas vidrevideringen, som därmed blir partiell. Besparingsalternativet innebär nedskärning medca 1,1 milj. kr. och en lolal resursinsats av . Det är över huvud tagel inte möjligt att nå enrimlig nivå för landskapsinformationens aktualitet i de allmänna kartorna ochsärskill den ekonomiska kartan vid det nämnda budgetalternativet.Kartproduktionen måste i detla alternativ skäras ned. LMV:s fasta kostnader fört. ex. lokaler och instrument kan på kort sikl inte påverkas. Återverkan av enminskning av anslagen blir därmed förhållandevis större på de resurser,främsl personalinsatserna, som direkt tas i anspråk för visstkarlläggningsprojekt. Besparingsaliemalivei innebär därför att inom denekonomiska kartserien kan endasi kartor som i princip uppnått ålderersättas med nya. Förhållanden som tillkommit kan i övrigt inteföras in på nya kartor . Självfallet omöjliggör detta attekonomiska kartan kommer till användning inom samhällsplaneringen därredovisningar och planförslag måste grundas på kännedom om nutidaförhållanden. Förslag Pris- och löneomräkningenhar beräknats till 4 645 OCX) kr. Inom budgetalternativ2 föreslås resursförstärkningar utöver besparingsalternativet enligt följande I. Fr. o. m. budgetåret1976/77 har en ajourhållning av den ekonomiska kartan successivt byggts ut ivissa län. Genom ajourhåll-ningen kan kartmaterialets aktualitet behållas på enhög nivå, vilket är efterfrågat från åtskilliga konsumenter inte minst av länsstyrelsernaoch kommunerna. LMV betraktar en fortsatt utbyggnad av ajourhållningen som enmycket väsentlig del i ansträngningarna att nå en förbättrad kartförsörjning.Ajourhållningen Prop.1978/79:100 Bilaga 16 88 sker fr. o. m. den lidpunkt då en ekonomiskkarta grundad på or-tofolokarta framställts antingen genom nyframställningeller revidering. Ajourhållningens omfattning ökar sålunda i takt med att nyapå ortofotokartan grundade kartblad utkommer. Denna ökning avajourhållningsverksamheten kan inte genomföras inom budgetalternativ I, /80 behövs alltså ökade resurser för ajourhållning (+-500000kr., delprogram 3 b). En mycket slor del av denekonomiska kartan har ännu inte reviderats trots att utgivningen i vissa fallsträcker sig tillbaka till 1940-talel. För revidering i sådan omfattning attden av LMV planerade utgivningstakten om 1000 blad kan uppnås fordrasökade resurser till delprogram 3 b (-. För att möjliggöraytteriigare förbättringar av kartförsörjningen genom ökad bildförsöijning ochrevideringstakt i enlighel med verkets förslag i föregående årsanslagsframställning krävs ytterligare resurser (-, fördelade pådelprogrammen 3 b och 3 c). Verksamhelen inomprogrammel har kommit in i ett delvis nytt skede i och med attförstagångsutgivningen av de stora kartserierna i det närmasle har slutförts.Verksamheten kommer på lång sikl också atl påverkas av dels pågående utredning(Bo 1977:1) om formerna för sammanföring av Liber Grafiska AB:s följdproduktionfrån den allmänna kartläggningen med lanimäteriets verksamhet, dels en nyligenbeslutad utredning (Bo 1978:08) om lanimäteriets uppgifier alt tillhandahållainformation om landskapet. 1 direktiven för den sistnämnda utredningenkonstateras bl. a., atl lantmäteriet genom sin mätnings- ochkartläggningsverksamhet har en central roll när det gäller att la framinformation om landskapet och att vid utredningen närmare bör övervägass vilkauppgifter lanimäleriei bör ha som producent, samordnare och distributör avsådan informaiion. Jag anser i likhet medLMV att användningen av resursema nu skall koncentreras till revideringen såatt aktualiteten i kartomas innehåll förbättras. Jag finner attbesparingsalternativet inte bör tas som utgångspunkt vid anslagsberäkningen.Pris- och löneomräkningen har beräknats till . Anslaget harhärutöver tillförts . för ökad ajourhållning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet:Mätning och kartläggning för /80 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 89 1977/78 Utgift 1438000 Reservation 120434 1978/79 Anslag 1696 000 1979/80 Förslag 1811000 Programmet är indelat i två delprogram: Programmet omfattarsådana uppgifter som åligger lantmäteriverket för alt trygga kartförsörjningeni krig, vari ingår främsl beredskapsplanläggning, förberedelser förkrigskartetryckning, sekretessåtgärder i form av granskning av kartor ochflygbilder samt vissa administrativa åtgärder i övrigt. Målel för programmelFörsvarsberedskap är all enligt författningar och direktiv: - Svaraför åtgärder som tryggar totalförsvarets behov av kartor, flygbilder och annanlandskapsinformation - Svaraför åtgärder för samordning av totalförsvarets utnyttjande av lanimäterietskartdata och landskapsinformation - Svaraför att lanimäteriets verksamhet bedrivs så atl de krav som rikets säkerheisläller kan tillgodoses - Svaraför granskning ur sekretessynpunkt av kartor och flygbilder - Svara för åtgärder som krävs förlanimäteriets beredskap. Uppgifterna styrs till väsentliga delar av verksamheter som samman hänger med utvecklingen inom totalförsvaret liksom inom samhället i öv rigt. Exempel på sådana verksamheter är samhällsplanering, förändringar inom totalförsvarets planläggning för beredskap och krig, den tekniska ut vecklingen inom områdena ADB och fjärranalys saml extern kartproduk tion. Arbetet inom programmetkommer under /80 att i förhållande till /79inriktas på inhämtning av lidigare eftersläpningar i följd av bristande medel.Särskilda insatser planeras för utbildning i säkerhetsskydd och genomförande avkrigsorganisation på regional nivå samt en avsevärt utökad insats vad avserförsvarsmaktens behov av mili-lärgeografiska beskrivningar. Pris- och löneomräkningen har beräknats till135000 kr. Besparingsalternativet innebären minskning avprogrammets resurser lill I . Såsom redovisats tidigare utgörshuvudde- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 90 len av uppgifterna inom programmet av åliggandensom lagts läst i föriäii-ning. Den /79 medgivna höjningen (. )av anslaget föriorar genom besparingsaltemativet den beräknade effekten. Delbör framhållas att höjningen av anslaget endasi omfattade av begärda medel.Detta förhållande medför att behövlig omstruklurering av personalsammansättningeninte kan genomföras. I följd därav kan vissa uppgifier genomföras endasi delvis och med svårighet. Rådandeeftersläpning kan inte inhämtas. Inom budgetalternativ2 begärs ökade resurser för bl.a. eftersläpande uppgifier iberedskapsplanläggningen, förde regionala myndigheternas insalser isekrelessverksamheten samt för utbildningsinsatser och medverkan i cenlrala ochregionala ledningsövningar ( + . Förslagel har räknals uppmed pris- och löneomräkning, som beräknats lill . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Lantmäteriet:Försvarsheredskap för /80 anvisa ell reservalionsanslag av . Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- ochuppdragsverksamhet 1977/78 Utgift 7 743 000 1978/79 Anslag 7 207 000 1979/80 Förslag 7388000 Utvecklingen ochsammansättningen av anslaget har redovisats under programmet Förrättnings- ochuppdragsverksamhet. Anslaget skall läcka kostnader för nedsättning aversättningsbelopp enligl lantmäleritaxan. för laga skiftesverksamheten saml förstatsbidrag till vissa sakägare. Under planeringsperiodenminskar andelen nedsättningar enligt äldre beslämmelser successivt. /84 uppgår enligl länens beräkningar till ca 140000 kr.Samiidigt ökar behovet av medel för nedsättningar enligt de nya reglerna (SFS1976:491). präglas planerna av stor osäkerhet i avvaktan påerfarenheter från ytterligare tillämpningen av de nya reglerna när del gällermedelsbehovet. Anslaget i den del detavser skiftesverksamheten har behandlats under program 2 Förrättnings- ochuppdragsverksamhet. Sammanlaget upptasanslaget för nedsättningar och statsbidrag för hela planeringsperioden påoförändrade grunder. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 91 heten redovisas del resursbehov som ertbrdrasföratt kunna slutföra verksamheten under /82. Jag har räknat uppanslaget med löne- och prisomräkning, . på den del som avserkosinader för den särskilda skiftesverksamheten i lan (delprogram2 b). Fördelningen av anslagel på olika ändamål framgår av min redovisningunder anslaget D 2. Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Lanimäleriei:Bidrag lillförråttnings- och uppdragsverksamhet för /80 anvisaetl förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 2776702 Reservation 497942 1978/79 Anslag 4000000 1979/80 Förslag 4000000 Under anslagel redovisasnormall kosinader för utrustning med anskaffningsvärde av . LMV har som en åtgärd förökad samordning av mätnings- och kartiek-nisk verksamhei ianslagsframslällningen för /77 föreslagit följandeinvesleringsplan (prislägel i milj. Totalt Del som belöper sig på Den lämpliga tiden föratt genomföra en uppruslning enligt planen av den tekniska utrustningenbedömdes vara . Det årliga behovet av medel beräknades därmed till 2,3milj. Medel för nämndaupprustning har anvisats i tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 och i statsbudgeten för budgetåren 1976/77, 1977/78 och 1978/79. Demedel som har erhållits har möjliggjort atl upprustning framför allt inom denlokala organisationen har kunnat in- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 92 LMV föreslår atl den successivaupprustningen fortsätter under /80. För detta ändamål fordras3,3 milj. kr. Hänsyn har då tagits till prisstegringar . Inom budgetalternativ I begärs på grund avprishöjningar uppräkning av anslaget med . Inom budgetalternativ 2 yrkas härutöver ettlillskoll till anslagel på , avsett för komplettering av denutmstning som används vid LMV. Behovet av utrustning vid LMV är föranlett delsav att åtskillig utrustning ärförsliten eller föråldrad, dels av att pågående tekniska utvecklingsinsatsermåsle samordnas med anskaffning av utrustning för att tillvarata debesparings- och rationaliseringsmöjligheter som uppstår. 1 båda avseendenaföreligger f. n. en stark eftersläpning på investeringssidan. Det lolala anslagsbehovet beräknas sålunda lill10849000 kr. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp, 4 milj. kr. Den störte delen avanslaget bör liksom användastill att förstärka den instmmentpark som behövs för förrättnings- ochuppdragsverksamheten i den lokaka och regionala organisationen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet:Utrustning för /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 93 IV: 12. 1977/78 Utgift 3 178000000 Behållning 1978/79 Anslag 3 705000000 1979/80Förslag 4 640000000 Från fonden betalas utbostadslån, räntelån, räntebärande förbätlringslån, tomträttslån till kommunsamt lån avseende kostnader för oulhyrda lägenheler. Bestämmelserna ombostadslån återfinns i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt1976:788, ändrad senast 1978:658) som trädde i kraft den och ibostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534. ändrad senasi 1978:381).Enligt dessa bestämmelser utgår lån i huvudsak till ny- och ombyggnad avbostadshus. Bostadslånets storlek bestäms så att det utgör en andel av ett isärskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är för kommun ellerallmännyttigt företag, för bostadsrättsförening fristående frånbyggintressent och med insyn, i fråga om småhus som skall bebosav låntagaren, vid nybyggnad i övriga fall samt vid ombyggnad med vissa undantag då andelenär . Låneunderlaget vid nybyggnadbestäms enligt förordningen om beräkning av låneunderiag och pantvärde(1978:384, ändrad 1978:657) som summan av beräknade kostnader för mark och dessiordningställande för bebyggelse samt för byggande. Vid ombyggnad utgör medvissa begränsningar den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Vidombyggnad av flerbostadshus kan i vissa fall även kostnader för mark räknas ini låneunderlaget. Det fömtsätls att underliggande lån tas upp i öppnamarknaden. För bostadslån skall erläggas ränta efter en räntesats som fastställsav regeringen för ett kalenderår i sänder. Bostadslånet är förenat medräntesubventioner enligt regler som har redovisats under anslagel B 4.Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för låntill nybyggnad är om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren.Med visst undantag är amorteringstiden för lån lill nybyggnad i övriga fallberoende av förhållandet mellan garanterad ränta och faktisk räntekostnad underlånetiden. För lån till ombyggnad är amorteringstiden högsl . Bestämmelsema om ränlelånfinns i räntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976: 790, ändrad senast 1978:382). Räntelån utgår dels för bo- 1978/79:100 Bilaga 16 94 stadshus som har uppförts eller byggts om medstöd av statligt lån som har beviljats enligt de bestämmelser som gällde föreden , dock inle lör hus som har färdigställts , delsför bostadshus som har uppförts utan statligtlån. om räntebidrag förut har beviljats lör huset. Fr. o. m, den I januari 1975utgår räntesubventioner också i samband med ränlelån enligl regler som harredovisais under anslagel B 4. Räntebidrag m. m. En redogörelse förbestämmelsema i kungörelsen (1962:538)om /()/-bäiiringslån (omlryckt 1976: 789. ändrad : 393) har lämnatsförut underanslagei B 6. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Tointrätlsläii lillkommuner enligl tomträltslånekungörelsen (1965:905. omtryckt 1976:793) kan utgåtill kommuner som har upplåtit tomträtt till mark för bostadsändamål. Lån enligl förordningen(1976:260) om hyresförlustlån (ändrad senasi 1978:394) utgår för atl läcka vissdel av hyresförluster . För långivning i form avbostadslån och förbätlringslån läslsiäller olika ramar.Regeringen har bemyndigande atl under vissa förutsättningar utvidga deläslslällda ramarna. har /riksmöle fastställt ramenför lån lill nybyggnad för lill 7 710 000 m våningsyia motsvarande ettberäknai antal lägenheter av 60000 jämte lokaler som ingår i låneunderlag ochpanlvärde för bostadslån. För vart och elt av har ramarnasamma omfattning som för . Lån lill ombyggnad samt räntebärandeförbättringslån får beviljas intill elt belopp av 655 milj. kr. under vart ochett av . För vart och ett av åren1978 och 1979 utgör 25 milj. kr. en gemensam ram för beslut om höjtlåneunderlag och lilläggslån avseende kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.En redogörelse för bestämmelserna i kungörelsen (1974:253) om tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse (ändrad : 395) lämnas underanslaget V: 12. Tilläggslån för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Anslagel lill fonden,vilket anvisas med det belopp, som behövs för utbetalning av beviljade lån,har förts upp med 3 705 milj. kr. för /79. anförföljande om bostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning. Färdigställdesgenom nybyggnad ca 54900 lägenheter, vilket innebären minskning med ca 900lägenheter jämfört med . Antalet lägenheter i småhus ökade med ca 700,medan antalet lägenheler i flerbostadshus minskade med ca I 600. Tillskottet av lägenheterår 1977 fördelar sigmed ca40800 på lägenheler 1978/79:100 Bilaga 16 95 i småhus och ca 14 100 på lägenheter iflerbostadshus. Andelen lägenheter i småhus uppgick därmed lill , vilketinnebär en ökning med 2 procenlenheler jämfört med . Utvecklingen framgårav följande tablå. Antal jårdigsläi/da lågcn/iclcr Andel lägenheter i småhus (%) Av lillskoti av lägenheter i flerbostadshusutgjordes 229 av rum i s. k. specialbostäder, dvs. bosläder för studenter,åldringar i ålderdomshem, personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Totaltminskade nyproduktionen av specialbostäder med ca410 rum. tordefärdigställandet komma alt uppgå till ca 54 500 lägenheter, dvs. i stort settsamma tillskott som . Antalet påbörjadelägenheler uppgick till ca 52900. vilket innebär en minskning med 4200 lägenheter i jämförelse med . Påbörjandet av småhus minskade med ca2 700 lägenheler, medan antalet lägenheler i flerbostadshus minskade med I500. Andelen lägenheter i småhus av del totala påbörjandet var oförändrat . I fråga ombostadsbyggandets regionala fördelning är storstadsområdenas andel avfärdigställandet i hela riket jämfört år 1976.Färdigställandet uttryckt i antal lägenheler minskade med ca 2 600 i storstadsområdena.Minskningen hänför sig till främsl . I landet i övrigi ökadefärdigställandet med ca I 700 lägenheter. Antalet påbörjadelägenheter i storstadsområdena minskade med ca 200 mellan åren 1976 och 1977samlidigl som dess andel av det totala påbörjandet ökade från . Ilandei i övrigt minskade påbörjandet med ca 4100. Fördelningen avlägenheler i hus färdigställda på lägenhetslyper framgårav följande tablå. 1978/79:100 Bilaga 16 96 Färdigställda lägenheler fördelade pålägenhetstyper Som framgår av tablånminskade andelen ettrumslägenheter i flerbostadshus, medan framför alltlägenheter större än tre rum ökade med nära 4 procenlenheler mellan åren 1976och 1977. För småhusen skedde inga slörre förändringar i lägenhetsfördelningen. En aktuellare belysningav förändringama i produktionens fördelning på lägenhetstyper kan erhållas medledning av preliminära beslut om bostadslån jämfört medpreliminära lånebeslut . För flerbostadshus medbeslut 1977 har, jämfört med , en minskning skett av de minstalägenheternas andel och en motsvarande ökning av andelen lägenheter större äntre rum. Den genomsnittligalägenhetsytan i flerbostadshus har ökat från 69 lill 73 m mellan åren 1976 och1977. För småhus med eltlånebeslut har , jämfört med , inte några större förändringarskett i fördelningen på lägenhetstyper. För småhus med två beslut har andelenfemrumslägenheter ökat, medan de störte lägenhetemas andel har minskatkraftigt. Den genomsnittligalägenhetsytan i småhus har ökat för samtliga lägenhetslyper mellan åren 1976och 1977. För småhus med två lånebeslut har dock den genomsnittligalägenhetsytan minskat, vilket beror på att andelen mindre hyreslägenheter ismåhus har ökat. Vad beträffar defärdigställda lägenhelemas fördelning efter byggherrekategori har i fråga omsmåhusen den enskilda sektorns andel minskat från lill mellan åren1976 och 1977. I fråga om flerbostadshusen har den offentliga sektorns andelminskat medan den 1978/79:100 Bilaga 16 97 kooperativa sektorns andel har ökal med 9procentenheter. Antalet färdigställdalägenheler ulan statligt stöd uppgick lill 6900. vilket innebär enminskning med ca 500 i jämförelse med . Andelen lägenheter med statligtstöd var oförändrat . Andelen småhus med statligt stöd var , medanandelen lägenheter i flerbostadshus med statligt stöd var . Av antalet påbörjadelägenheter var andelen med statligt stöd . Moisvarande uppgiftervar för småhus och för flerbostadshus. Enligl statistiskacentralbyråns (SCB:s) modemiseringsstalislik slutfördes under år 1977moderniseringar som totalt berörde ca 11 400 lägenheter i fierbostadshus.Antalet lägenheter i de moderniserade husen minskade med ca 3 300 på grund avsammanslagningar m. m. , då denna statistik påböriades. harmoderniseringens omfattning minskal något. Avgången av lägenheter på grund avsammanslagningar har däremot ökat från av antalet lägenheler föremodemiseringen. Ungefär fyra femtedelarav lägenheterna var omoderna eller halvmoderna före förändringen och nästanalla () rustades upp lill modern standard. De lägenheter sommodemiserades vårföre modemiseringen till två tredjedelarettrumslägenheter. Genom sammanslagningar minskade denna andel till enfjärdedel efter modemiseringen. I absoluta tal var minskningen ca 5 600lägenheter. Den relativa fördelningen efter lägen-helsstorlek saml förändringenav antalet lägenheter av olika storlekar före och efter ombyggnad framgår avföljande tablå. Ombyggda lägenheler fördelade efterlägenhelssiorlek Relativ fördelning, % Förändring Före Efter Antal lägenheler Det är sannolikt att moderniseringsstatistikeninte täcker all modernisering av flerbostadshus. Bortfallet torde främsl avsemindre modemisering-ar som genomförs utan statliga bostadslån. Av de istatistiken ingående moderaiseringarna genomfördes med statslånmedan motsvarande andelar var resp. . Motsvarande uppgifter förmoderaiseringen av småhus finns inte. Enligl folk- och bostadsräkningama åren1970 och 1975 kan moderniseringen av småhus uppskattas ha medfört en minskningav antalet omoderna och 7 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 98 halvmodema lägenheler med omkring 15 000 ,vilket är samma anlal som för flerbostadshusen. Den aktuella utvecklingenav ombyggnads- och förbättringsverksamhe-len kan belysas med uppgifter om denstatliga långivningen. Bostadslån till ombyggnad av flerbostadshus har /78 beviljals i större utsträckning än under budgetåret1976/77, i lägenheter räknal en ökning lill 9 900 lägenheler. Alltfortligger dock långivningen på en lägre nivå än under loppåren 1974/75 och 1975/76då 14400 resp. 11 900 lägenheter erhöll beslul om lån. Beslul om bostadslån tillombyggnad av småhus har under en följd av år kraftigt ökal. Ökningen undersenare år torde delvis ha ett samband med slödel till energibesparandeåtgärder. Förbättringslångivningen har utvecklats i motsatt riktning. SCB beräknar genom olikaindexbyggnadskosinader för bostäder. var den årliga procentuellastegringen av byggnadskostnaderna för flerbostadshusenligty(7A7(,>/77ni//;i/e.r inkl. löneglidning 14,2, 15,9 resp. 15,4 %.Motsvarande faklorprisindex för gmppbyggda småhus var 12,1, 17,0 resp. 15,. Procenttalen anger ökningav indexseriens årsmedeltal inkl. mervärdeskatt men exkl. effekten avmomskompensation och den tillfälligt nedsatta mervärdeskattesatsen ochvisar prisförändringen på produktions-fakiorema material, arbete ochomkostnader.