prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — För /79har regeringen i likhet med lidigare budgetår av bemyndigats attgodkänna avtal och beslut rörande stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m. m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebärålaganden om högst 145 milj. kr. under vart och ett av budgetåren1979/80-1982/83. Detta bemyndigande avser också avtal om den tidigare nämndateknisk-vetenskapliga altachéverksamheten. Med hänsyn till de ökadekostnaderna för forskning och utvecklingsarbete föreslår jag en viss ökning avramen. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigande atlunder / 80 få fatta beslut om stöd till nämnda ändamål, som inberäknatlöpande avtal och beslut innebär åtaganden om högst 170 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 164 ett av budgetåren 1980/81 -1983/84. Lämnasbemyndigande ankommer det på regeringen alt meddela de närmare föreskrifter sombehövs. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /80, i enlighet med vad jag har anfört,ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete m.m., som inberäknat löpande avtal ochbeslut, innebär åtaganden om högst . under vart och ett avbudgetåren 1980/81-1983/84, 2. till Styrelsen förteknisk ulveckling: Teknisk forskning och utveckling för /80anvisa ett reservalionsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsstationer 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1 000 1979/80 Förslag I 000 Under anslaget, som tasupp med formellt I , redovisas kosinader och intäkter för program 5, somavser drift och förvaltning av forskningsstationer. En forskningsstationsuppgift är alt ställa lämpliga forskningslokaler och därtill anknuten servicetill förfogande för mindre forskargrupper och institut. Programmel omfattar f.n. endast forskningsstationen i Slockholm, vars drift handhas av en särskildstiftelse. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /80 anvisaett förslagsanslag av I . Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning 1977/78 Utgift '5685312 Reservation 17997957 1978/79 Anslag 11500000 1979/80 Förslag 12200000 ' Disponerat 11360000 Över anslaget anvisasmedel för anskaffning av dyrare apparater och instrument för teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete. Nytt-jare av utrustning som har anskaffatsmed medel från anslaget belastas Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 165 med kostnader för avskrivningar ochförräntning. Medel moisvarande dessa kostnader omförs till särskildinkomsttitel i statsbudgeten. Styrelsen för teknisk utveckling STU framhåller att beslutom lån för ulrustningsanskaffning fattas efter samma principer som för anslag till enskilda projekt. Det är således denverksamhet som avses bedrivas med hjälp av utrustningen som är av avgörandebetydelse för STU:s beslut. Efterfrågan följer i stort efterfrågeutvecklingenpå STU:s projektanslag. För /80 beräknar STU att 14 milj. kr.erfordras. För /80 beräknarjag totalt 12,2milj. under detta anslag för anskaffning av mer kostnadskrävandeutrustning. Jag förordar vidare att regeringen inhämtar bemyndigandeatt under /80 fatta beslut om beställning av utrustning som,inberäknat redan beställd utrustning, uppgår till högst 5 milj. kr. /81 och högst 3,5 milj. kr. under /82. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /80 beställa utrustning för, inberäknatredan beställd utrustning, högst . under /81 ochhögst . under /82, 2. tillStyrelsen för teknisk utveckling: Utrustning för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1977/78 Utgift 28545702 1978/79 Anslag 50840000 1979/80 Förslag 65870000 Statens delegation förrymdverksamhet, som inrättades (prop. 1972:48, NU 1972:37, rskr1972:216), är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenskarymd- och Qärranalysverksamhe-ten. Delegationen har enligtsin instruktion (1977: 1066) till uppgift bl. a. att ta inifiativ ull, verkaför en samordning av och fördela statligt stöd till rymdforskning, rymdteknisktutvecklingsarbete och fjärranalysverksamhet. Delegationen är vidarekontaktorgan med inlernationella organisationer, speciellt European SpaceAgency (), och utländska institutioner på rymd- och fjärranalysområdet. Delegationen består av högst elva ledamöter,bland vilka regeringen Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 166 förordnar en verkställande ledamot. Delegationenhar bl.a. inrättat en forskningskommitté med uppgift att beredarymdforskningsärenden, en tillämpningskommitté med rådgivande funktionerbeträffande rymdtill-lämpningsprojekt och rymdindustrifrågor samt enfjärranalyskommitlé med uppgifi alt bereda fjärranalysärenden. Del statsägda Svenskarymdaktiebolaget (Rymdbolaget) svarar för verkställande funktioner Uiom svenskrymdverksamhet, såsom atl tekniskt verkställa de nationella rymdforsknings- ochfjärranalysprogrammen, svara för driften av sondraket- ochballonguppsändningsplatsen , driva en mottagningsstation för bilderfrån fjärranalyssatelliter, bereda ställningstaganden i internationellarymdfrågor och nationella rymdpolitiska beslul samt främja marknadsföring avsvensk industri inom rymdområdet. Bolagels verksamhet finansieras till stor delgenom uppdrag från rymddelegationen. För rymddelegationensverksamhet tillämpas programbudgetering med följande program. Indelningen idelprogram har senast redovisats i prop. 1977/78:100 (bil. 17 s. 204). Från detta anslagfinansieras verksamheten inom programmet Myndighetsuppgifter samt delar avprogrammet Europeiskl rymdsamarbete. Övriga delar av programmet Europeisklrymdsamarbete finansieras från anslaget under utbildningsdepartementetshuvudtitel Europeiskt samarbete inom rymdforskningen. Programmet Nationellrymdverksamhet finansieras dels från anslaget Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling, dels av uppbördsmedel (se prop.1977/78:111 s. 139), dels från anslagel under utbildningsdepartementetshuvudtitel Naturvetenskapliga forskningsrådel m. m. En redogörelse för deriksdagsbeslut som ligger till grund för deltagande i ESA:s programhar senast lämnats i prop. 1975: 1 (bil. 15 s. 164). Härutöver har riksdagenbeslutat om fortsatt deltagande i specialpiojekt (prop. 1976/77: 125 s.53, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345) samt om deltagande i vissa projekt inomESA:s tillämpningsprogram och i ett franskt fjärranalysprojekt (SPÖT) (prop. 1978/79:43,bil. 1, NU 1978/ 79: 16, rskr 1978/79: 122). Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av verksamheten inom detta anslag (i 1 OOO-tal kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 167 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknar 2 301 580 14 320 Myndighetsuppgifter Industriutveckling ESA:s grundprogram ESA:s tillämpningsprogram (inkl. Summa kosinader Avgårbidrag frän industrin I Av det i prop. 1976/77:100 (bil. 17 s. 232) beräknade beloppel har . Ianspråktagna bidrag från indusirin. Delegationen anför attprogrammet alltsedan starten i huvudsak har genomförts med oförändratsmå personalresurser trots att antalet ärenden som behandlas har ökat år frånår. /78 erhöll delegationen en mindre ökning av anslaget för attmöjliggöra en förbättrad bevakning av prop. 1976/77: IOO bil. Rationaliseringen kan f.n. inte drivas längre än vad som har skett ulan atl det leder tillinskränkningar i verksamheten. Bevakningen av de svenskaindustriintressena inom är enligt delegationen särskilt eftersatt. Ettökat stöd från delegationens sida vid förhandlingar om induslrikontrakl ärnödvändigt. Detla skulle kunna ge en mångfaldig utdelning genom ökadeindustribeställningar till . Delegationen föreslår därför en höjning avanslaget med utöver kompensation för löne- och prisstegringar. under programmet för /80, Deltagande i ESA:s grundprogram och tillämpningsprogram m. m. Kostnaderna förverksamheten inom dessa ESA-program liksom deltagande i det franskafjärranalysprojektet utgörs av avtalsbundna bidrag. Delegationen beräknarpå ett preliminärt underlag kostnaderna under detta anslag för Sverigesdeltagande till . DelprogrammetIndustriutveckling inleds under innevarande budgetår. Delegationen föreslår atti avvaktan på erfarenheter av verksamheten uppbördsmedel från industrin skallfå disponeras även under innevarande budgetår. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 168 Genom alt delta i det europeiska rymdsamarbetetfår svensk industri på etl värdefulll sätt tillfälle att delta i utvecklingenav avancerad teknisk utrustning. De pågående projekten inom det europeiskarymdorganet () går mol sitt slut. har emellertid beslut omett antal nya projekl fattats. har sålunda godkänt (prop. 1978/79:43bil. I, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122) aU deltar dels i de av beslutade projekten i anslutningtill den tredje fasen av : s telesatellitprogram som omfattar en utökning avsjöfartssatellitprojektet, en studie av ett projekt för en tungsatellitplaltform och ett program för system- och teknologistudier inomtelesalellitområdet, dels i produktionsfasen av : s bärraketprojekt(). har godkänt att deltar i del franskaOärranalyssatellitprojektet . Vissa förändringar äräven aktuella vad avser pågående program. har godkänt (prop.1972:48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216) alt deltar i ettflygtrafiksatellitprogram (Aerosat) inom . Programmet syftade till attsända upp två satelliter för experiment med flygtrafikledning över främslNordatlanten. Programmel var tänkt atl utföras i samarbete mellan , Förentastaterna och . Förutsättningarna för programmel har numera ändrats så attdet enligt min mening inte längre finns skäl för alt delta. Ändringeninnebär att torde kunna utträda ur programmet. Del ankommer påregeringen att vidta erforderliga åtgärder för ett svenskt utträde urflygtrafiksatellitprogrammet. Delegationens beräkningav storleken på bidrag till och till fjärranalyssatellitprojektetSPÖT för /80 bygger på gällande avtal och beräkningsprincipersom har redovisats för , varför denna beräkning bör kunnagodtas. För programmet Myndighetsuppgifter beräknar jag medel för enoförändrad ambitionsnivå. Totalt beräknarjag för dessa program ett medelsbehovav . under nästa budgelår. Härutöver har jag räknat med atlförsöksverksamhelen med det nystartade delprogrammel Industriutveckling under budgetåret1979/80 fär la i anspråk dels medel i enlighet med vad jag haranförtunder anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling, dels de medel som vissa företag enligt avtal med staten den 15 maj1974 tillskjuter för finansiering av svensk rymdverksamhet. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Europeisklrymdsamarbete m. m. för /80 anvisa elt förslagsanslag av . Statens provningsanstaltär landets centrala offentliga provning av malerial,produkler, konstruktioner och system. Provningsanstalten ärvidare central förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll samtför allmän och legal metrologi. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 169 Provningsanstaltenmeddelar föreskrifter och övervakar efterlevnaden av lagen (1974: 283) omhandel med arbeten av guld, silver eller platina och av lagen (1971: 1081) ombestämning av volym och vikt. På uppdrag av myndigheteroch enskilda utför anstalten provningar och undersökningar av malerial ochkonstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanstaltenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifteroch släller personal till förfogande för nationellt och internationelltstandardiseringsarbete m.m. Provningsanstalten ledsav en styrelse. Chef för provningsanstallen är en generaldireklör. Provningsanstalten hartre centrala tekniska avdelningar vilka tillsammans med verksledningen,kansliet, mätcentrum och provcentrum bildar huvudförvaltningen. i finns tre regionala avdelningar i , Göteborgoch samt betongtekniska filialer, ädelmetallkontrollanter ochjusterarkontor på ett 30-tal plalser i landet. Till provningsanstaltenär dessutom två rådgivande organ knutna, nämligen rådet för allmän metrologioch rådet för provning, kontroll och legal metrologi. Vartdera råd består avhögst nio ledamöter som utses av regeringen. Antalet hel- ochdeltidsanställda inom provningsanstalten uppgick till 451personer. Av dessa är 262 anställda i . Härtill kommer ca 100 ädelmetallkontrollanterm. Vid provningsanstaltentillämpas programbudgetering med följande programindelning. Program I. Uppdragsverksamhet 1 sitt förslag tillanslagsframställning för /80 har provningsanstalten föreslagitatt programindelningen struktureras om. Härvid har verksamheten delats upp ifem produktionsområden där produktionsområde 1 motsvarar det nuvarande program1, produktionsområde 2 det nuvarande program 2 och produktionsområde 3-5 detnuvarande program 3. Provning och kontroll omfattar i första hand undersökningar som följer avstatliga regler, i andra hand undersökningar i anslutning till enskilda avtalav ekonomisk eller annan innebörd, tvister och rättegångar, konsumentupplysningosv. Härtill kommer andra undersökningar och mätningar inom ramen förprovningsanstaltens kompetens. Verksamheten omfattar undersökningar avmaterial, konstruktioner och produkter, kalibreringar,tillverkningskontroller, analyser, mät-tekniska undersökningar etc. Hit hörockså ädelmetallkonlroll verksamheten och merparten av justeringsverksamheten. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 170 Forskning ochutveckling är inriktat mot nya ochförbättrade provningsmetoder, som bedöms angelägna efter samråd medföreskrivande myndigheter och med olika standardiserings- och branschorgan,samt mot ett fortlöpande upprätthållande av provningsan-stallens kompetens sområdgivare till de föreskrivandemyndigheterna i deras arbete. Detta produktionsområdeär av central betydelse för provningsanstaltens verksamhet såtillvida atl detstöder verksamheten inom produktionsområdena 1 och 3 samt i förekommande fallockså inom produktionsområdena 4 och 5. Vidare bidrar verksamheten tillutveckling av provnings- och kontrolltekniken inom landet över huvud laget. Rådgivning till myndigheter m.m. hänför sig lill provningsanstaltens ställningsom expertorgan på materialprovningens och mätteknikens område. Detta ledertill konsultinsatser, utredningar av teknisk natur åt regeringen ellerföreskrivande myndigheter, utarbetande av remisser, deltagande i nationellt ochinternationellt standardiserings- och kommittéarbete, konferenser och symposier,visningar, föreläsningar etc. Provningsanstalten medverkar vid utarbetandet avstatliga regler om utförande och användning av olika malerial, produkter ochanläggningar syftande till skydd av liv,hälsa och egendom. I ökande grad åsyftas även ett ekonomiskl skydd samlhushållning med knappa resurser, såsom energi. De krav som dessa reglerinnefattar, ställs upp av olika myndigheter i allmänhet med provningsanstaltensom teknisk rådgivare. Som exempel på sådana myndigheter kan nämnasarbetarskyddsslyrelsen, industriverket, planverket, ,, trafiksäkerhetsverket, och naturvårdsverket.Visst myndighetssamarbete bedrivs i kommittéform såsom i statensbetongkommitté, statens stålbyggnadskommitté och myndighetskommitlén föreldstadsfrågor. Provningsanstaltensamarbetar med SlS-Standardiseringskommis-sionen i och dess fackorgan,de tekniska högskolorna samt organisationer som arbetar medproduktinformation, såsom byggfacketsamt sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut(Spri). Provningsanstaltensinternationella samarbete syftar till enhetliga och likvärdiga provnings- ochkalibreringsresultat som kan erkännas och utnyttjas internationellt. Till produktionsområdeträknas skötsel, kontroll och kalibrering av primärnormaler, instrument ochmätutrustning på riksmätplatsnivå samt rådgivning och konsultation på begäranav mätcentrum som ett led i mätplatsorganisationens uppbyggnad och utveckling.Kalibreringsuppdrag, utvecklingsarbete och kommittéarbete m. m. redovisas underresp. produktionsområden 1,2 och 3. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 171 Till produktionsområde5 räknas sådana uppgifter som åligger provningsanstalten i enlighet med lag ochkungörelse om - volymoch vikt m. m. - handelmed arbeten av guld, silver eller platina. Provningsanstaltens verksamheifinansieras dels genom intäkter av uppdragsverksamhet samt bidrag tillutvecklingsarbete från forskningsråd m.fi., dels genom anslag överstatsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i princip finansieras meduppdragsintäkter. Fr. o. m. /76 får provningsanstalten ävenavgifter från riksprovplatser för sin centrala och samordnande roll iriksprovplats- och riksmätplatssystemel. Medel för verksamheten anvisas under följandeanslag Anslag I är ett förslagsanslag, som tas upp medett formelll belopp på I . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för verksamheten. 1 program 1 (produktionsområde 1) ingår ävenuppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras med externa bidrag. Sominkomst under anslaget redovisas uppburna avgifter och ianspråktagna medel frånanslag 2. Medel som svarar mot avskrivning och förräntning av delar avutrustningskapitalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag 2 är ett reservationsanslag, över vilketslatens bidrag utgår i första hand till programmen 2 och 3 (produktionsområdena25), men även till att täcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservationsanslag, som skall finansiera investeringar i konstnadskrävandeutrustning. Anslag I får i principinte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblemför uppdragsverksamheten och för att tillgodose behovet av rörelsekapitaldisponerar provningsanstalten en rörlig kredit i på 13 milj.kr. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1 000 1979/80 Förslag 1 000 Under detta anslagredovisas samtliga utgifter och inkomster av provningsverksamheten m.m. vidstatens provningsanstalt. Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av den verksamhet som omfattas av programbudgeteringen (I OOO-talkr.). Redovisningen är indelad i produktionsområden på det sätt jag tidigarehar redovisat. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Inkl. engångsanvisningar m. m. Förutomanslagsframställningen för /80 har provningsanstalten m.fl.under år 1978 inkommit med följande skrivelser angående sin ekonomi m. m. Den 17 mars 1978redovisade provningsanstalten att underskottet för /78beräknats till ca 6,4 milj. kr. Med anledning av detta beslöt regeringenden att öka den rörliga kredil som provningsanstalten disponerari från 8 till 13 milj. kr. fr. o. m. den Ijuni 1978. Den18 har provningsanstalten hemställt om ett tilläggsanslag av 900000 kr.för /79. Motiven för delta är följande. I samband med attprovningsanstalten omorganiserades inför omlokaliseringen tillBorås inrättades en Stockholmsavdelning (avdelning S). Denna organisation grundades på en bedömning av denframtida verksamhetens omfattning och därav följande behov av tjänster i Boråsoch . 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 173 förslaget togs också i möjlig utsträckninghänsyn till de enskilda anställdas bedömda möjligheter att flytta med lill , l.ex. så att om två av tretjänster av samma art behövdes i och en i , placerades dentjänst i vars innehavare bedömdes få de största svårigheterna allflytta med till . Genom detta förfarandekom provningsanstalten att föregripa det arbele som regeringen uppdragil omplaceringsfrågor (NOM). Avdelning S, som skallvara helt affärsdrivande, har på detla sätt fått en personal med en högremedelålder än för provningsanstalten i övrigt. Även sjukfrånvaron är högre ängenomsnittet. Provningsanstalten kan inte uppfylla kravet på fullkostnadsläckning vid avdelning S och en bidragande orsak till detta är denämnda personalsociala skälen. Vidare har provningsanstalten vid avdelning Stolv personliga Ijänster inrättade för s. k. NOM-garanter. För åtta av dessafår provningsanstalten ingen ersättning. Över skrivelsen har yttrande avgivitsav statens personalnämnd den I2juli1978. Den 16Juni 1978 harprovningsanstalten till regeringen överlämnat en promemoria med synpunkter päde finansiella problemen med hänsyn lill ett bedömt underskott för budgetåret1977/78 om 7,5 milj. kr. I promemorian redovisar chefen för provningsanstaltenatt den nuvarande storleken på bidragsanslaget förutsätter en rad åtgärder inomanstalten redan under /79. Dessa åtgärder kommer bl.a. att medföra att personal vid avdelning S kommer att varslas om flyttning till samt att uppbyggnaden avprovningsanstalten i främst inom anstaltens program för byggnadsteknik/mekanikkommer att behöva senareläggas. Vidare kommer arbetet med att inomstatsförvaltningen etablera provningsansialtens roll som landets offentligaprovningsanstall att senareläggas då marknadsansträngningarna måste inriktasmot områden som ger snabbare ekonomisk effekt. Ett alternativ däromplaceringar av personal inte behöver göras och där marknadsansträngningarnainte så ensidigt inriktas mot den "fria" marknaden beräknas medföraett underskott för provningsanstalten av 7,4 milj. kr. för /79. Under nuvarandeomständigheter måste provningsanstalten bl.a. överväga att antingen ta deföretagsekonomiska konsekvenserna av atl det blir billigare att drivaverksamheten i på den tekniska nivå som tidigare fanns där och delvisåterlokalisera verksamhet till avdelning S eller att genomföra ytterligareomlokalisering av verksamhet i och andra platser i landet till Borås.Om provningsanstalten får ta det högre underskottsalternativet får manmöjlighet att bl. a. med stöd av den förvaltningsrevision som påbörjats avriksrevisionsverket ta fram en välgrundad bedömning såväl avnivån på statsbidraget på lång sikt som av vad som i stort skall uträttas inomramen för detta bidrag. Ett sådant underlag beräknas föreligga . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 174 harde lokala personalorganisationerna vid statens provningsanstall,, avd. 220 och / överlämnat en skrivelse med anledning avprovningsanstaltens förslag tillanslagsframställning för /80. Jag kommer att redovisa dennaframställning med min redovisning av själva anslagsframställningen. Provningsanstaltenhärden redovisat balansräkning per ochresultaträkning för /78. Av resultaträkningen framgår atlverksamheten under /78 givit ett underskott av . Dettaunderskott kan hänföras till höjda lönekostnader följd av avtal,av regeringen inrättade personliga tjänsier vid avdelning S, problem i sambandmed omlokaliseringen samt till strukturella förändringar inom denbyggnadstekniska verksamheten. Med hänvisning till vad som anförts i denlidigare redovisade promemorian av hemställerprovningsanstalten om ett tilläggsanslag för att täcka del redovisadeunderskottet. 1 sitt förslag tillanslagsframställning för /80 har provningsanstalten somalternativ I hemställt om ett bidragsanslag av . varav 4 380000 kr.är pris- och löneomräkning. Som alternativ 2 hemställer provningsanstallen omett bidragsanslag av . Skillnaden mellan de alternativabidragsnivåerna ligger främst i att alternativ 1 medför dels en neddragning avprovningsanstaltens regionala verksamhet i , och samten nedläggning av några av de byggnadsiekniska filialerna i landet i övrigt,dels i en resursomfördelning från produktionsområdena 2 och 3 till område 1främst inom avdelningen för byggnadsteknik och mekanik samt att den avprovningsanstallen planerade uppbyggnaden inom brandrisk- ochenergisparområdet inte utförs. Av förslaget framgår också attprovningsanstaltens resultat för /78 blivit bättre än vad somberäknades i promemorian den 16juni 1978. I sin budget /79 räknarprovningsanstalten därför t. v. med atl kunna skjuta upp ett eventuellt beslutom överflyttning av personal från till . Provningsanstalten har isitt förslag tillanslagsframställning också framhållit att man kan arbeta efter en av följandestrategier, - antingenmed huvudinriktning att bedriva sådan provning som skall utgöra underlag förmyndighetsbeslut