prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — De tre berörda kommunerna har enligt länsslyrelsen påbörjat programskrivning förplanering av del primära rekreationsområdet. Beträffande kommunsförslag om utvidgning norrut av rekreationsområdet, anser allavgränsningen av området får avgöras i flen fortsatta planeringen påinlerkommunal nivå. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom älvdalarna redovisas i avsnitt 4.5. Beträffande Värmlandslän anförs därutöver föQande. bedömer attbebyggelsetrycket, anspråken från friluftslivet samt naturvårds- ochkulturminnesvårdsintressena är av sådan omfattning i bl. a. dalgångatt en översiktlig markanvändningsplanering för bör fullföljas. Verketanser atl det är angeläget att planarbelel snarasl kommer igång i de kommunersom inte har påbörjat planeringen. konstaterar alt fråganom utvidgning av del primära rekreationsområdet enligt statsmakternas beslul(prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) skall prövas i den kommunalaöversiktiiga planeringen. Mot denna bakgrund bedömer verket i likhet medlänsstyrelsen att mark- 1978/79:213 Bilaga 1 220 användningsplaneringenför i bör fördjupas och samordnas med planeringeni och kommuner. Dalslandskanals sjösystem (Dalsland-Nordmarkenområdet) Berörda kommuners gemensamma redovisningbelräffande markanvändningen i området Dalsland-Nordmarken, del s.k.DANO-områdel. tillgodoser enligt riktlinjerna i regeringensbeslul med anledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen. Årjängskommun har inte ställt sig bakom de delar av förslagel som anger riktlinjer förbebyggelseutvecklingen inom den s. k. kanalkontaktzonen. anseratt, sedan vissa preciseringar har gjorts i kommitléförslaget beträffandekanal-konlaktzonens omfattning, de av kommittén föreslagna riktlinjerna bör liggatill grund för den fortsatta kommunala planeringen i kommun.Länsstyrelsen bedömer liksom att kommunen i upprättadeplaner inte har tillgodosett riksintressena för friluftsliv och turism iområdet. delar och uppfattning. Förutsättningar för atl DANO-kommitléns förslagskall tillgodose riksplaneringens riktlinjer är enligt attöverväganden görs om vilka delområden som bör skyddas mot exploatering och atlålgärder vidtas för atl säkerställa dessa områden. kommun anser med anledning av de statligamyndigheternas yttranden alt även den avgränsning av kanalkontaktzonen lillhögst från vattnet som har föreslagits av länsslyrelsen medför allt förstora restriktioner mol bebyggelse inom kommunens del av sjösystemet. Kommunenvidhåller att de riktlinjer för bebyggelseutvecklingen som har angetts i kommunöversiktenoch i kommunens markdisposilionsplan skall gälla för fortsatta överväganden ombebyggelse. konstaterar alt ställningstaganden istort sett saknas till hur jordbruksintressena skall säkerställas i detätortsnära områden som enligt regeringens beslut med anledning avprogramskedet skulle bli föremål för översiktlig planering med hänsyn tilljordbrukets intressen. 1 kommunöversikterna har i regel relativt stora områdensom skall bli föremål för områdesplanering redovisats kring tätorterna. I endel fall har framtida expansionsområden angetts som utredningsområden. Den utredning med kartläggning av konflikternamellan tätorts- och jordbruksintressen som har redovisats avKarlstadsregionens planeringsnämnd, vilken är ett samarbetsorgan för ,, Karistads, och kommuner, motsvarar enligt länsstyrelseninte de krav på planering som angavs i regeringens beslut med anledning avprogramskedet. Fortsall utredningsarbete krävs enligt i dennafråga. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 221 Enligt harskogsbrukets intressen endasl delvis uppmärksammats i den kommunalaplaneringen. Vid konflikter mellan skogsbruk och bebyggelse har dock ikommunöversikterna i regel angetts att hänsyn skall tas till skogsbruketsintressen. anger att den isamband med utbyggnaden inom massa-och pappersindustrin har pekat på behoven avatl genom dels förbättrad skogsvård höja produktionen, dels teknisk utvecklingöka den andel av den producerade fibermängden som tas tillvara. Detta tordeenligt bl. a. kräva atl man bedriver ett intensivt skogsbruk iplantagemässi-ga former med slulavverkningar på relativt stora ytor, att mananvänder gödselmedel och att man satsar på växtförädling m. m. Länsstyrelsenframhåller att del därulöver är synnerligen angeläget atl stora insatser görsför att tillgodose de övriga intressen som är knutna till skogsmarkerna. Utvecklingen på det havsrättsligaområdet samt det ökade intresset för fritidsfiske har enligt länsstyrelsenmedfört atl Vänems värde från fiskesynpunkt har ökat. Fiskets intressen bördärför enligt ägnas ökad uppmärksamhet i Vänem. konstaterar altfiskets intressen i liten utsträckning har beaktats i den kommunalaplaneringen. De 11 kommuner i som berörs av fiskels viktigareintresseområden bör enligt vid kommande revidering avkommunöversikterna redovisa hur dessa områden skall säkerställas. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård bedömer atl brislenpå skogsråvara i länet kommer alt driva fram elt intensivt skogsbruk. Det ärdärför viktigt att slora insatser görs för alt tillgodose naturvårdensoch friluftslivets intressen i skogen. Elt nätverk av orörda skogsmiQöerbör enligt bevaras i landet. Arbetet med att finna sådanaområden inom har enligt länsslyrelsen kommit långt.Säkerställandet av områdena befinner sig däremot i ett inledningsskede. Länsslyrelsen framhåller attkonflikten mellan kulturminnesvårdens intressen och en ny vägsträckning för E18 vid Alslerdalen i kvarstår sedan den fysiskariksplaneringens programskede. anser inte all vägreservalel kanslopas. Verket anser inte heller att ställningslagande av regeringen behövs ifrågan. konstaterar altdel enligt redovisning av säkerställandeläget erfordrasförordnanden enligt naturvårdslagen inom ca 12 områden i länet. Verket förordaratt i det fortsalla arbetet med atl säkerställanaturvårdsinlressen prioriterar de riksinlressanla 1978/79:213 Bilaga 1 222 områdena, värdefulla myr- och urskogsområden saml orördasjöar och vattendrag. konstateraratt inventeringsarbetet för de s.k. större områdena av inlresse förkulturminnesvården inte har slutförts i Frågor om fritidsbebyggelse harenligt behandlats i liten utsträckning av kommunema. Fortsattastudier är angelägna. Kommunala målsättningar för fritidsbebyggelsensbehandling har enligt redovisats endast i några fall. Förhållandet mellan tillgång ochefterfrågan på virke i den värmländska skogsindustrins virkesfångstområde ärenligt länsslyrelsen sådant att efterfrågan kraftigt överstiger vad som pålång sikt är möjligt alt avverka. Förhållandet gäller barrved, medan situationenär den motsatta för lövved. Förbättrad avsättning för lövved skulle enligtlänsstyrelsen bl. a. ge förutsättningar för en intensivare skogsvård och somföljd härav en ökad skogstillväxi. Enligt mening måsteförsiktighet iakttas när det gäller sådana utbyggnader inom skogsindustrin sommedför ökad förbrukning av barrved: Den nuvarande strukturen inomskogsindustrin kan dock inte betraktas som slutlig. Del är enligtlänsstyrelsen troligt att den strukturomvandling kommer att fortsätta somhillills har inneburit att tillverkningen i ökad omfallning koncenlreras tillalll färre och slörre enheter. anger alt det områdei där industriell verksamhet i form av sprängfogning bedrivs haravgränsats och getts bygg-nadsreglerande bestämmelser i kommunöversikten.Härmed lorde enligt länsslyrelsen eventuella konflikter på grund avlokalisering av bebyggelse inom bullerstört område kunna undvikas. Länsslyrelsen framhåller vikten avatt all möjlig hänsyn las till andra intressen som berörs av planeradedragningar av kraftledningar. Del bör inte vara självklart atl ledningar drasfram på del ur teknisk synpunkt bästa sättet. Hänsyn till exempelvisbebyggelse, intressant natur och landskapsbild bör enligt länsslyrelsen gesökad tyngd och komma in på ett tidigt stadium i planeringsskedet. konstaterar att mark harreserverats på för flyttning av . En flyttning börenligt verket snarasl komma till slånd bl. a. med tanke på att ett sjukhusligger inom det bullerslörda området. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 223 I samtliga 11 kommuner i län antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunala markanvändningsplaneringenoch genom andra åtgärder. Regeringen tog ställning till programmen genombeslul län för län . För län fattades beslut den 17april 1975. Samtliga kommuner i län har redovisat sittarbele under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjerna för hushållningmed mark och vatten. Redovisningarna har behandlats av kommunfullmäktige. Av länets 11 kommuner har 9 redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikler. och kommuner harredovisat av fullmäktige godkända kommunöversikter. Av fullmäktige anlagen kommunomfattandemarkdisposilionsplan har redovisats av . 1 län omfallas sjöarna , Hjälmarenoch Unden av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. länberörs även av de primära rekreationsområdena och Malingsbo-Kloten. kommun har redovisat en av fullmäktigeantagen markdisposilionsplan för delar av strandområde. Planenomfattar inte de delar av stränder som ingår i planområdet för delprimära rekreationsområdet . FörHjälmaren har i län ställt samman berörda kommunersmarkdispositionsplaner lill en samlad markdisposilionsplan för områdena kringsjön. Denna markdisposilionsplan har inte antagits av kommunerna. För centrala , som utgör en del av detprimära rekreationsområdet , har en arbetsgrupp med representanter förAskersunds, och kommuner redovisat ell preliminärt förslag tillgeneralplan. Kommunfullmäktige i kommun har godkänt förslagel. Områdesplaner som har antagils av fullmäktige harredovisats för Påls-boda, Vrelslorp, , och iHallsbergs kommun samt för i kommun. behandlade program förhushållning med jordbruksmarken har redovisats av , ,och kommuner. Av fullmäktige godkända redovisningar för åtgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser atl vidta för atl genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av samtliga kommuner i länet utomLjus-narsbergs kommun. Länsslyrelsen i län har ställt samman ochutvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande lill ämbetsverken ochregeringen redovisat sina Synpunkter med anledning av arbetet underplaneringsskedet. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 224 Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetts avlänsslyrelsen . Detta har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande till och för kännedom lillkommunerna. Slutligt sammanfattande yttrande har avgetls av länsslyrelsen den24 . Till redovisning harfogats en förteckning över de områden som är av riksintresse för naturvårdenoch kulturminnesvården. Vidare har bifogat yttranden frånlandstinget, chefen för militärområde, landsarkivet i ,lantbmksnämnden, , LO-distriklel i län ochNärkes-Östergötlands jordägareförening. Yttranden över del redovisademalerialel har lämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsniu 1. Kommunerna har beretls tillfälleatl komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledesgetts lillfälle alt komma in med synpunkter på verkens yttranden. 1 länhar synpunkter lämnals av samt , Kumla och Örebrokommuner. AUmänt om planeringsskedets uijall konstaterar atlriksintressena delvis skyddas genom alt samtliga kommuner i länet har upprättatkommunöversikter i vilka riktlinjer mol en olämplig bebyggelseutveckling ges.De planeringsåtgärder som statsmakterna har uppmanat kommunerna alt vidta harenligt genomförts eller är långt framskridna. Arbetet med den fysiskariksplaneringen har enligt i hög grad stimulerat kommunernasöversiktliga planering. Härvid har även andra markanvändningsfrågor än de somberör riksintressena uppmärksammats. påpekar attmarkanvändningsplaneringen av området vid i huvudsak har bedrivits avvarje kommun för sig. Länsslyrelsen har ställt samman de kommunala planernalill en samlad redovisning för . Den pågående planeringen förVättern och dess stränder svarar enligt i stort motstatsmakternas riktlinjer om att planerna skall ge en översiktlig bild avpågående markanvändning och av slörre förväntade förändringar i denna.Konflikterna om markanvändningen är enligt mycket begränsadevarför styrelsen anser atl en fortsalt inlerkommunal planering inte ärnödvändig. Fortsatt planering, t. ex. utarbe- 1978/79:213 Bilaga 1 225 lande av områdesplaner, bör enligt kunna skeefter behov av resp. kommun i samråd med . Frågor om vattenvård, fiske samtsjöns användning för militär verksamhel, sandtäkt m. m. bör enligtlänsslyrelsen fortlöpande ses över. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringen inomlandets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Belräffande anförsdärutöver följande. anser atllänsstyrelserna och kommunerna bör vidta kompletterande åtgärder för alttillgodose de starka naturvårdsinlressena vid . Härvid avser verketförordnanden enligt naturvårdslagen samt planmässiga ålgärder för atl främjafisket. Verket framhåller vidare atlmotsättningen mellan de militära intressena och rekrealionsinlressena måslelösas på etl sådanl sätt atl resp. inlresse kan tillgodoses. Fortsalla överläggningar mellanförsvarsmakten, berörda länsstyrelser, kommuner och fiskemyndigheler fordrasenligt överbefälhavaren för att lösa de konflikter som föreligger mellan denmilitära skjulverksamheten, friluftslivets och fiskets intressen. framhållerVätterns stora belydelse för såväl yrkes-som fritidsfisket och konstaterar allföroreningssituationen successivt har förbättrats. Nyetablering av industri sompåverkar vattenkvaliteten till men för fisket bör enligt styrelsen inte godtas.Styrelsen betonar atl fisket i den fortsatta planeringen bör ägnas ökaduppmärksamhet. Yrkesfiskets särskilda markanspråk bör säkerställas i denkommunala planeringen. Konflikterna mellan fisket och den militära verksamhetenbör särskilt uppmärksammas. instämmer i stort iberörda länsstyrelsers bedömning av det pågående planeringsarbetet och deåtgärder som bör vidtas. Verkel påpekar alt områdesplaner för fritidsbebyggelseskall upprätias för myckel stora delar av strandområdena öster om om friluftslivets intressen beaklas i dessa planer, bör enligt planverketbehovel av slörre oexploaterade områden beaklas i den fortsatta planeringen.Fritidsbebyggelsen bör därför begränsas, speciellt i närheten av Askersundstätort där risken för omvandling av fritidshus till permanenlbosläder lordevara stor. kommun anser allfriluftslivets viktigaste intressen har tillgodosetts genom att områden harlämnats fria mellan de redovisade exploateringsområdena för fritidsbebyggelse.Även inom dessa områden har friluflsintressena enligt kommunen bedömts somväsentliga närmast där fritidshus inte planeras. Däremol har de inreområdena vid de mindre vikarna inte bedömts ha samma intresse förfriluftslivet. Kommunen påpekar vidare atl planbestämmelserna kommer allutformas så att omvandling av fritidshus till permanenlbosläder motverkas. 15 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 226 anser alt den genomfördaplaneringen för Hjälmarområdet i stort svarar mot statsmakternas riktlinjer omatt planeringen skall ge en översiktlig bild av pågående markanvändning och avstörre förväntade förändringar i denna. Konflikterna om markanvändningen i strandområdenaär enligt mycket begränsade varför styrelsen anser atl enfortsatt inlerkommunal planering inte är nödvändig. Fortsatt planering, t. ex.utarbetande av områdesplaner, bör kunna ske efter behov av resp. kommun isamråd med . Frågor om fiske, vallenvård och vattenreglering börenligt länsslyrelsen bli föremål för en fortlöpande översyn. Denna bör liksomhittills kunna ske i samverkan mellan länsstyrelserna, kommunerna och kommitténför vattenvård samt i samråd med bl. a. fiskemyndigheterna. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Belräffande Hjälmarenanförs därutöver föQande. Planverketinstämmer i huvudsak i de berörda länsstyrelsernas bedömning av den genomfördaplaneringen i Hjälmarområdet. Verkel anser dock att det sätt på vilket planernaär redovisade gör del svårl att få en bild av avsedd markanvändning. Storadelar av stränderna upptas av områden där fritidsbebyggelse anges kunnatillkomma och där avvägning mellan olika intressen skall göras i kommandeplaner. Verket fömtsätter atl friluftslivets intressen beaklas vid dennaavvägning. Slörre sammanhängande bebyggelsefria områden bör enligt verketeftersträvas. Örebrokommun påpekar aU man i samband med den senaste planläggningen avsevärt harminskat omfattningen av tillkommande fritidsbebyggelse. I stort sett föreslåsen utbyggnad av redan befintiiga områden. Kommunen anser atl attraktivaområden i fortsättningen skall avsättas för friluftslivets behov. påpekar atl berörda länsstyrelser år1972 gjorde en framställning till om att bilda ettnaturreservat eller en nationalpark i . Detta har ännu intekunnat genomföras. Del är enligt länsslyrelsen mycket angelägel alt cenlralaTiveden ges erforderligt skydd. framhåller all elt säkerställandeav naturvårdsintres-sel inom cenlrala Tivedenområdel kräver en så storekonomisk satsning att dét inte ens i elt längre lidsperspektiv ryms inom givnaekonomiska ramar. Verket avser därför atl i särskild ordning underställaärendet regeringens prövning. framhåller all sjön , som är avriksintresse för vetenskaplig naturvård och som ligger i anslutning lill den istort sett oexploate- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 227 rade bör hållas fri från fritidsbebyggelse. En översikt avMalingsbo-Klotenområdets förutsättningar för turism och rekreation harutarbetats av den s. k. irelänsutredningen. Den fortsatta planeringen avområdet och frågor om samordning, marknadsföring m. m. har överlagils av ensärskild grupp. Samrådsgruppen för Frilidsland Bergslagen, som består avrepresentanter för de berörda kommunerna och domänverket. Länsslyrelsen konstaterar altsamtliga berörda kommuner har upprältal jordbruksmarksprogram. Länsstyrelsenanser att kommunernas planering för lälortema har fått en ändrad inriktning sominnebär atl jordbruksmark i fortsättningen kommer att tas i anspråk för andraändamål i mindre omfattning . I avvaktan på fortsattområdesplanering anser alt kommunernas redovisning avinlressezoner för tätorlsulbyggnad kan godtas. anser attjordbruksmarksprogrammen innebär en något förbättrad hushållning med åkermarkjämfört med lidigare. Denna hushållning är emellertid enligt nämndens bedömninginte tillräcklig. Lanlbmksslyrelsen konstaterar atljordbmksmarksprogrammen allmänt sett ger en bild av oförändrad eller t. o. m.ökad exploatering av jordbruksmarken för . Risken för ensådan utveckling är enligt styrelsen särskilt stor bl. a. för enstaka kommuneri län. Det är enligt lanlbruksslyrelsenangeläget atl kommunerna i den fortsatta planeringen sökerutbyggnadsriktningar, tätortsutformning och tätorts-struktur som så långtmöjligt minskar förbmkningen av värdefull jordbruksmark. Kommunernasplaneringsresultat bör i några regioner knytas samman till ett samlatmarkhushållningsprogram. Ett sådanl program kan enligt lantbruksstyrelsen påsikl behöva övervägas för . Skogsbmkel har enligt länsslyrelsenbehandlats i myckel ringa omfattning i kommunernas redovisningar. Förkommunernas fortsatta plane-nngsarbete är det därför angeläget att ett skogligtunderiagsmalerial utarbetas. instämmer i länsstyrelsenssynpunkter och anger att man kommer att bidra med underiagsmalerial för denfortsatta markdispositionsplaneringen. konstaterar attfisket endasl i några fall omnämns i kommunöversiklerna. Nämnden anser allkommunernas planer bör kompletteras med åtgärder till skydd för fisket. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 228 anser all kommunernahar beaktat fiskets intressen i den utsträckning som underlagsmaterial ochplaneringsmetoder medger. Det är dock enligt länsslyrelsen angelägel all bådeunderlaget och metoderna för att behandla fisket i översiktlig planeringförbättras. framhåller atlfisket inte har behandlats i nämnvärd omfattning av kommunerna i länet.Samtliga sex kommuner som berörs av fiskets viktigaste intresseområden bör idet fortsatta arbetet redovisa hur man avser alt säkerställa fiskets intressen. Fiskels intressen i ochHjälmaren bör enligt ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsattaplaneringen. Viktiga reproduktionsområden i sjöarna och i tillflödena bördärvid säkerställas. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård finner detolillfredsställande att man med tillgängliga resurser inte inom rimlig lid kangenomföra föreslagna ålgärder för alt säkerställa områden av riksintresse förbl.a. Endasl etl tiotal av omkring 40 föreslagna förordnanden harkunnat slutföras. bedömer all planeringsskedet har gett elti huvudsak godtagbart resultat i länet. I avvaktan på atl erforderligasäkerställandeåtgärder kan genomföras bör enligt verkel naturvårdsintressenabevakas genom att lämpliga ålgärder vidtas i den kommunala planeringen. Eltviktigt mål bör enligt verket vara alt utarbeta en nalurvårdsplan för länet. konstaterar attfritidsbebyggelsefrågorna har behandlats huvudsakligen i kommunöversiklerna.För och har fritidsbebyggelsen behandlats omsorgsfullt iområdesplanerna. påpekar all interkommunalt samarbele pågår föralt undersöka förutsättningarna för ytteriigare fritidsbebyggelse iBergslagen. understryker atl detfinns behov av fortsatta utredningar om fritidsbebyggelsens lokalisering ochmarkbehov. Föratt man skall hushålla med mark och planeringsresurser är detangelägel alt man iakttar restriktivitet med atl la i anspråk helt nya områdenför fritidsbebyggelse innan befintliga planområden har byggts ul. betonar att ingahinder mol fortsatt utveckling av länets industrier har kommit fram i sambandmed den fysiska riksplaneringen. Det finns enligt såvälmiQömässiga som areella resurser för en vidare induslriutbyggnad i länet.Inlandet bör snarasl bli föremål för studier och slällningslaganden vad avserförutsättningar för sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen.Konkurrensen mellan skilda markanspråk är enligt länsslyrelsen avsevärt mindrei inlandsområdena än vid kusterna. pekar särskill påKvarntorpsområdels speciel- 1978/79:213 Bilaga 1 229 laförutsättningar för utveckling av tung industri, främst vad beträffar naturtillgångaroch transporlfömtsättningar. konstaterar atl inlandet inte harbehandlats lika ingående som kusterna vad gäller förutsättningar för utbyggnadeller nylokalisering av sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Verket framhåller atl Kvarnlorpsområdet har vissaförutsättningar som inlandsläge. Recipientförhållandena är emellertid enstarkt begränsande faktor. Lokalisering av mlQöstörande industri i stor skalatill Kvarnlorpsområdet kan enligt endast ske omföroreningarna från den befintliga verksamhelen kraftigt begränsas samt omtillkommande industrier har långtgående skydd för utsläpp. Vattenrecipientenför Kvarnlorpsområdet är enligt verket redan överbelastad och ulsläppen avsvavdhalliga ämnen lill luften är redan f n. för höga. Kumla kommun framhåller all miQöförhållandena iKvarntorp har förbättrats under de senasle åren. Del är enligt kommunenrimligt att utgå från att belastningen på luft- och vattenrecipienten från befintligainduslrier kommer att minska med mer än vad som motsvarar de utsläpp somkommer all tillåtas från eventuellt nya företag. Liknande synpunkter framförsav . Med den process- och reningsleknik som successivtutvecklas kan enligt flertalet av de induslrilyper som behandlasi den fysiska riksplaneringen lokaliseras till Kvarntorpsområdet. Ävenregionalpoliliska skäl talar enligt för en lokalisering av tungindustri lill området som komplement till den lätta induslrin i cenlralaNärke. För brytning och utvinning av framför alltalunskiffer bör enligt länsslyrelsen metoder utvecklas dels föratt begränsastörningarna på miQön, dels för alt återställa landskapet efter avslutadbrytning. Alunskifferbrylning är svårhanleriig ur miQösynpunkt.