prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna fråga gäller vilka nieloder manbör acceptera all myndigheter och företag ulnyttjar för ull konirolleruriktigheien av uppgifier som den enskilde, ofta under sannings-försäkran elleri liknande former, lämnat i ell visst besläml udministrulivt ärende eller i ettbesläml kundförhållunde. Den nuangivnu frågun. som i och för sig inte hur sin grund i .DB-lekniken. Inie minsl gör sig dessu problem gällunde beiriiffandebeslul om t. ex. taxering i skutiesummunhung och vid myndigheicrnus beslul ombehovsprövade förmåner. Här finns eu uppenburi och UV siuismakierna klurluttului kruv på likformighet och rättvisu. Det lorde också rådu enighet om ullett tillgodoseende av detta krav förulsiilter kontroll, som ofta kan göraseffektivast med ADB-leknikens hjälp tich med uinytljande av uppgifter isärskilt de stora statliga registren. Med kontrollbehovei följer ofrånkomligeneu motsvarande avkall på kravet om skydd för den enskildes personligainiegriiel. Alla lorde dock vara ense om all kontrollbehovei inte kun lämotivcru utt deltu avkall fur gå hur långt som helst. Å undra sidan lar viirnetav den personliga integriteten inte la sig sådanu uttryck utt del, med riiiieller orätt, uppfattas som en strävan att hindra den kontroll som de ullrufiesia medborgarna, inte minsl i egenskap av skattebetalare, anser angeliigenoch nödvändig. EnligtDALKs mening går del inte utt en gång för alla genom en regel i datalagenliigga fast hurden nu beskrivna intresseavvägningen bör utfalla. I ställetmåste beakias all det kontrollbehov, som otvivelaktigt existerar, friimsi är enföljd av de sysiem för beskaUning och behovsprövade förmåner som besluiatsavriksdagen. D.ALK anser diirför atl iiven förutsättningarna för och omfattningenav de konlroller som är nödvändiga i detta sammanhang bör beslämmas i sammaordning och med beaktande uv de lekniska hjälpmedel som slår lill buds. Därvidmåsle även prövas hur dessa hjälpmedel bör lu unviindus. I me minslADB-leknikens möj ligheler gör del lu alltmer nödviindigi. Det bör alliså inteankomma på dalainspeklionen eller andra myndigheter au bestämmaförulsäuningarna föroch omfatiningen av konirollåigiirder inom den offentliga seklorn.I annat fall kun förulses all dalainspeklionen med tanke på den siiindigtijlliagande datoriseringen i 1978/79:109 46 ökande omfallning kommer au få la ställning lill önskemålom au. a. uv ekonomiska skiil, få använd.i regisier för olik;i andraralionella iindamål än dem för vilka registren ursprungligen kommii lill. Man bör alliså enligi DALKs mening från sialsmakiernassida klarare än nu lägga fast för vilka iindamål uppgifter i siailiga regisierfår användas, varvid även khiri bör framgå all de inie ulan medgivande avriksdagen eller regeringen i varje siirskilt fall lar utnyttjas för andrusyften. DALK vill erinra om all del oftare kan finnas anletlningull genom särskild föreskrift enligi 6! ; datalagen skärpa denregisleransvariges uppgiftsskyldighet enligt 10 i; datalagen i nu berördusammanhang än i andru, i syfte all bemöta den oro för okontrollerad användningav registeruppgifter som den enskilde kan hysa. Inte minst informaiion om ullde uppgifter, som den enskilde lämnaromsig visst besiiimt ändamål,kontrollerus och om hur kontrollen görs skulle friimja iniegritetsskyddel.Diirför bör-i de läll dellu är praktiskt möjligl -sådan information liimnasredan då uppgifterna hämtas in. Om det sker torde oron för inlegritelsinlrång iavsevärd grad dämpas. Del finns saken också eu behov av informaiion omvidareanvändningen av uppgifter.som den enskilde lämnal i ett vissl beslämlsammanhang. Del är diirför enligt DALKs mening önskvärt ull dulainspeklionen isamråd med berörda regisieransvariga myndigheler närmare överväger behovei avoch formerna försådan information. 22.9 Befolkningsregister och SPAR Enligt DALKs direktiv gäller en under senure lid särskiltdiskuterad fråga lillållighelen av register som upptar stora delar av befolkningeninom hela landet eller inom visst område. Behovei av reglering lorde enligtdirekliven i förslå hand gälla de enskilda och kommunala sektorerna, eftersominrättandet av statliga befolkningsregister i fiertalet fall förutsätterdirekl eller indirekl ställningstagande från sialsmakiernas sida. Den nuberörda frågan faller enligt direktiven under kommitténs uppdrag och har lagilsupp i kapilel 8 Såsom ullalas i direkliven har det ansetts lämpligt atl, isyfte au begränsa antalet personregisier av lolalkaraklär, göra en provisoriskiindring i duiulagen i samband med beslul om eu cenlralt statligtpersonregisier för regisierakiualisering, personnummersäiining,personnummerkoniroll och urvalsdragning, kallat SPAR. Sedan den gäller sålunda särskildabestämmelser i 3 a i; datalagen, som lar sikle på personregister vilka omfattarbelydande del av befolkningen i riket eller i område diirav. I samband medbeslutet om deltar provisoriska lillägg lill dalalagen uttalades au SPARuigjorde en förutsättning för lillkomslen a\ 3 a s. Beslut om inrättande av SP.AR fållades av idecember 1976. Arbelel med au genomföra beslutet pågår och uiförs uvduiumuskincenlrulen lör administrativ dalabehandling (DAF.A), som också skullsvura för driften och vara regisieransvarig i datalagens mening. DALK har vidfiera lillfällen under hand haft konlakler med förelrädare för DAF.A när delgäller utvecklingen av SP.AR. .Ändamålet med SP.AR skall vararegisierakluulisering(ändringsaviseri'ng)i 1978/79:109 47 fråga om de i SP.AR ingående uppgifterna,personnummerkoniroll och sökning efter personnummer saml urvalsdragning avpersongrupper. Regislerinnehålleii SPAR skall i huvud.sak uigönis av de personuppgifter som hos liinssiyrelscrnaanvänds lor Ibikbokföringen och,i viss mån,iiven lor den enskilda laxeringenoch fasiigheisiaxeringen Exempel på registeruppgifter är personnummer, namnoch adress,civilstånd saml laxerad inkomsi och fastighelsinnehav. Del enahuvudsyftet med 3 a i; dalalagen har vara all begriinsa anialeipersonregister uv lolalkaraklär. D.ALK delar uppfattningen uti en sådanbegränsning bör eftersiriivas. Andra skäl än integriieisskytldsaspckien, skälsom 1. ex. sårbarhetsrisker, lalardock förmodligen med siörre styrka lor en sådanbegränsning. De risker som kan vara förenade med befolkningsregisier bördärför med hiinsyn lill syftei med dalalagen i första hand beaktas i annanordning än inom ramen för datalagen. Vid lillkomslen av 3 a i; datalagen framfördes ocksåinvändningar moi utformningen av lagrummei. som ansågs svuriolkul. DALK, somhur lill en huvuduppgift ull söka unge grunderna för tillståndsprövningenenligt datalagen med siörre uiförlighei än lor närvarande, kan inie borlse fränau dennu krilik i viss mån är befogud. Det voredärförenligt kommitténs meningönskvärt au söka rådu bot på den oklarhet som löreligger. Beirukiut från iniegriieisskyddssynpunki ur del med hänsynlill det anförda enligt DALKs mening naturligare och mer angelägel au idatalagen i försia hand söka ge lagstöd åt datainspektionens praxis all ingapersonregister bör få innehålla uppgifter om andra fysiska personer än somsvarar mol den regisleransvariges arbetsuppgifter och verksamhetsområden, änall särskilt ingående reglera s. k. befolkningsregister. Såsom utvecklatsnärmare i kapilel 8 är det i regel andra faktorer än regislrets geografiskaomfallning eller antulet personer som ur uvgörunde DALKs förslag lill nylydelse av 3 i; dalulugen är avsett UU uigöra det önskade lagstötjet. Genom inriittandeav SP.AR har man avsell au begriinsa behovei av undra befolkningsregister förkundvärvning och undra urvalsdragningar, personnummersätining ochpcrsonnummerkontroll sami akiualisering uv andra register. DALK vill peka påatt man vid bedömningen av 3 a s och SPAR särskilt måste beakla all deregisicriindamål som SPAR sålunda skall lillgodose ofta lorde vara naturligafunklioner i förelagens och orgunisulio-nernu.s personregisier. 3 a i; ochsyftei med SPAR innebär dock i praktiken en begränsning av framför alltförelagens och orgunisalionernas riitt atl själva avgöru lor vilka ändamål manbehöver föra egna personregisier i sin verksumhei och au det lagts pådatainspektionen alt sörja för au den eftersträvade begränsningen kommer lillsiånd. Diirvid har regisierändamålel, lill skillnad mol dutulugen i dessursprungliga lydelse,! praktiken gjons ull eu sjulvstundigi och avgörandekriierium vid inspektionens lillsiåntlspröv-ning. DALK stiiller sig som niimnts inte avvisande tili tankenau antalet andra befolkningsregister lor samma ändamål som SPAR bör begränsas. D.ALK ärockså beredd au godia au konsekvenserna av eu sådani synsati kan bli uu riiiten;iu föru personregister med SPARs funklioner i princip förbehålls den som hurregisierunsvarei för SP.AR. Dessa konskevenser av SPAR är emellerlid enligtkommitténs uppfattning så belydande all de bör kommu till klan uttryck idatalagen genom all syftei med SPAR lagfästs. Prop.1978/79:109 48 DALK har tliirlör föreslagit en ny paragraf i datalagen,28>;, med denna innebörd. Dessutom bör enligt konimitiéns mening den närmareutformningen av SPAR med hänsyn till registrets belydelse regleras i särskildortlning. DALKs förslag lill lagreglering innebiir visserligen utt iprincip endast SPAR fur Ibras för angivn;i iindamål, även om regeringen börförbehållas räll all medge unduniugoni det skulle visa sig finnas starka skälför della. DALK anser emellertid atl ell enda offentligt regisier med defunklioner som SPAR skall fylla har sådana Ibrtlelar från bl. a. iniegriieisskyddssynpunkiall den lösningen iintlå bör förordas. Vid denna bedömning beaktar DALKsärskilt all del här i betydantle grad rör sig om handel med personuppgifter.Med lanke på alt del således i regel gäller kommersiellt utnyttjande av uppgifterom de enskilda medborgarna fårenligi kommitténs mening näringspolitiska ochliknande inviindningar mol den lösning som SPAR innebär inte sådan tyngd au mannu bör överväga ull omprövu riksdugens beslul om SPAR. Enligt DALKs uppfuttningbör dock målet med SPAR sätius högre än som angavs i sumband med riksdagensbeslul om registrets inrättande. Del anförda lalar enligt DALKs mening slarkl för auSPAR bör innehålla alla de uppgifter i länsstyrelsernas personband som i dagtillhandahålls av länsstyrelserna för urvulsdragning, saml planerade uppgifteri fasiighelsbanden och laxeringsbanden och all SPAR får ensamrätt atl ulförapersonnummerkoniroll, personnummersätining, akiualisering uv undru regisier ochurvulsdragning på grundval av dessa uppgifter, både urval på muskinelli läsburimedium och urvul uv udresser på eiikeiier. Försl med en sådan regel synes munhell nå de syften som ligger bakom lillkomslen av 3 a ij och SPAR. Självfallel far en sådun ordning som nämnls nu intemedföru ingrepp i offenlljgheisprincjpen. SPAR lar således inte hindra ullag uvundru uppgifter från liinssiyrelsernu eller undru myndighelers regisier änsådun uppgifier som finns i SPAR. Genom 3 i; och 28 i; duiulugen i dess av DALK föreslugnulydelse kun mun enligt kommitténs mening tillgodose syftei med 3 u i; dutulugenutun att dellu provisorisku lugrum vidare behövs. DALK hur därför föreslugiiull 3 u i; upphör au gällu. 22.10 Mjukdata och andra speciellt känsliga uppgifter 1 debatten rörunde skyddet för personlig integritet har kravrests på en skärpt reglering när del gäller rälien atl registrera s. k.mjukdala med ADB. En unnun fråga i dellu summunhung är huruvida ytterligarekategorier ömtåliga uppgifter som i och för sig inte behöver varu mjukduiu, t.ex. uppgift om rus, bör förus in under den skärpta reglering som gällerenligt 4 >; dalalagen. DALK har behundlui des.su frågor i kupitel 9. DALK vill påpeka innebörden av begreppet mjukdataäroklur. Enligt de försök lill niirmare precisering som gjorls är mjukdalavärderande omdömen om människors familjeförhållanden, uppförande,samhällsanpassning, psykiska status, studieiniensiiet, prestationer iarbetslivet m. m. Även om denna definition inte med någon siörre klurhet angerbelydelsen ulgår DALK Prop.1978/79:109 49 frånalt mjukdata har den nämnda innebörden. EnligtDALKs mening måsie frågan huruvida en viss uppgift är all anse som mjukdala,liksom känsligheien, bedömas från fall lill full méd beakiande av ulformningenloiall seu av del regisier i vilkel uppgiften förekommer. Mjukdala i form avomdömen och värderingar kan i. ex. vara av både positiv och negativ art ur denregistrerades synvinkel. Här som i andra sammanhang är jnie bara artenuppgifter av belydelse vid känslighelsbedömningen ulan även sådana fakiorer somt. ex. sätiet för uppgifternas insamlande, registerändamålet och vem som fårdel av registeruppgifterna. Molbakgrund av del anförda är del enligi DALKs mening inte möjligl all utformavare sig en generell definition av begreppei mjukdata eller en generell regelomnär mjukdala bör vara tillåtna eller förbjudna,som lämparsigatl föra in idalalagen. 1 vad mån mjukdala ingår i ell lillämnal regisier och känsligheienav förekommande mjukdala måsie även i fortsätiningen i princip bedömas frånfall till fall. Dettainnebär emellerlid inte att DALK är avvisande lill länken all mjukdala i regelkan behöva underkaslas en mera ingående prövning vid lillsiåndsgivningen änandra uppgifier. Tväriom vill kommittén understryka all daiainspekiionens redannu särskili reslrikliva inslällning i della avseende är riklig och önskvärd.För all ytterligare betona della föreslår DALK atl man inför ett nyll iredjesiycke i nuvarande 6 t; datalagen av den innebörden atl datainspektionen vidbedömningen av om föreskrift behövs särskilt skall beakla huruvida del iregisirel ingår personuppgifter som utgör omdömen eller andra värderandeupplysningar om den registrerade. VadDALK anförl rörande prövningen av mjukdala äger enligt kommitténs meninglillämpning även på uppgifier som omfattas av nuvarande 4 i; dalalagen, liksomöverhuvudiagel på uppgifier som, beroende på omsländighelerna i del särskildafallel, är all anse som särskili känsliga. Vilka uppgifter del gäller, utövermjukdata och uppgifter enligt 4 i;, kan dock inte uvgörus generellt utun måstebedömas från full lill full. Dessulom ändrus vurderingurna från tid till annan.Det är därför enligt DALKs mening inte lämpligt all söka göra någon meringående uppräkning i dalalagen, ulöver den som redan nu finns i 4 i;. DALK hardärför avstått från all redovisa några försök i den riklningen. 22.11 Anställdas medverkan vid prövningen avpersonregister vid företag Datainspektionenskall enligt 3 ;; datalagen i dess nuvarande lydelse vid tillståndsprövningensärskilt beakla bl. a. den inslällning lill regisirel som föreligger eller kanantas föreligga hos dem som kan komma att registreras. DALK har i kapilel 5närmare redovisal daiainspekiionens praxis, när del gäller formerna förbedömningen av de regislrerades inslällning och all denna praxis börgodias också fortsättningsvis. 1 DALKs direkliv ullalasatl datoriseringen inom näringslivet påverkar förhållandena inom arbetslivet påett avgörande sätt och au spörsmål som gäller de unställdus personliguiniegriiel, i. ex. deras medverkan vid prövningen av frågan om tillstånd tillpersonregister vid företag, givetvis faller 4Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:109 50 inom kommitténs utredningsuppdrag. Denna fråga harkommittén tagil upp i kapitel 10. Frågan bör dock enligt DALKs mening iniebegränsas lill löneregisier, personalregister o. dyl. hos företagen ulan böräven omfatta tillåtligheten av sådana register hos arbeisgivure överhuvudtaget,dvs. även hos t. ex. myndigheler, kommuner och landsting. Flera förslag och synpunkier rörunde förbätlrud insyn ochmedbestumiTiunderäii för de anslällda i fråga om personulregister hur föremedbeslämmundelagens ikrufttrudunde förts frum i motioner till riksdugen.Önskemålen enligt motionerna synes lill viss del bli tillgodosedda genommedbestämmandelagen och den avtulsreglering beiräffande dalafrågor som kunförvarnas genom pågående förhundlingur om medbesiämmundeuvial. En fråga som aktualiserats genommedbestämmandelagen är i vad mån duluinspeklionen vid tillståndsprövningenenligt dutulugen särskilt bör beuklu om förhundlingur enligtmedbestämmundelagen ägl rum eller inte när del gäller regisier över anslälldavid förelag och myndigheler och vilken belydelse resultatet av sådanaförhandlingar i förekommande fall bör tillmätas. Även för bedömningen av dennafråga torde enligt DALKs mening kommande reglering av datafrågorna genommedbesiämmundeuvtul ha betydelse. Resultatet uv förhundling enligt medbestämmundelagenrörande 1. ex. ell planerat personalregisler bör dock, om sådan förhandling äglrum, vura av Slort värde för datainspektionen vid bedömningen av deregistrerades inslällning. Det är därför enligt DALKs mening rimligt alldalainspeklionen beiräffande sådana lillslåndsärenden som är i frågasärskili undersöker huruvida förhandling ägl rum och i förekommande fall begärin prolokoll över förhandlingen innan ärendei avgörs. Samiidigi måsieemellertid beakias all olika fackliga organisaiioner kan komma till skildauppfattningar rörande ell och samma regisier och atl del kan finnasregistrerade, vilkas upplänning överhuvudiagel inte kommer till uttryck genomresultatet av förhandlingar. Det måsle också ankomma på dalainspeklionen ausvuru för att tillämpningen av datalagen blir så enhetlig som möjligt inomlundei i dess helhet. Datainspektionen börallisä ha det slutliga avgörandel isin hand närdel gäller frågan om risk för otillböriigl inlegritelsinlrångföreligger. Mot bakgrund bl. a. av del anförda är det enligt DALKsmening, i vart fall , inte lämpligi all la in besiämmelser om dennu diskuierade frågan i datalagen. DALK utgår därvid såsom nämnts från atldel vid dalainspektionens prövning ändå kan finnas särskild anledning altbeakla humvida förhandling enligt medbestämmandelagen skett och resultatet avdessa förhandlingar. 22.12 Modifiering av tillståndskravet Enligt DALKs direkliv bör tillsiåndskravet enligtdatalagen i princip slå kvar också för framliden. Man bör dock enligtdirektiven söka nyansera regleringen så all denna inie onödigivis leder tillhinder i allmän eller enskild verksamhet. Mol den bakgrunden har DALK prövat omdet förfarande vid tillståndsprövningen, vilket i kapilel 5 föreslagits somhuvudregel, kan nyanseras beiräffande vissa typer av register som kan antasvura mindre 1978/79:109 51 kiinsligu från integriletsskyddssynpunkl. Del ärsjälvfallel av vikt alt man inte har en större statlig administrativ apparat ännödvändigt när del gäller kontrollen av personregister. Denna sist nämnda frågahar kommittén behandlat i kapitel 11. Genom datainspektionens verksamhet har man nu en avsevärtsäkrare uppfattningän vid datalagens tillkomst om vilka olika lyperavpersonregister som finns och hur dessa är ulformade. Enligt DALKs mening bestyrker erfarenheterna alt mångaregister, såsom uniogs då duiulagen kom till, är såduna alt del utun någonomfutiande prövning slår klurl all de inte innebär någon fara för otillbörligtinlegritelsinlrång. Dutuinspekiionens pruxis hur visut utt del, allteftersomerfarenheter vunnits, i prakiiken varit möjligl at gå ifrån den bedömning frånfall till fall som föruisatles då dalalagen kom lill och i siällei göra engenerell bedömning en gäng för alla beiräffande vissa lyper av regisier. Vilkaregisier del i huvudsak gäller framgår av bilaga 8. Även om skillnaderna jämfört med del nuvarande förenkladeförfarandel i prakiiken inie skulle bli siora är del enligi DALKs mening molbakgrund av del anförda ändå moliverai all nu överväga om inte ellunmälningsförfurunde i vissu full kan ersätlu kruvet på formelll lillsiånd.Detla bör gälla sådana register som visserligen förekommer i betydandeomfattning men som uppenbarl inte kun untus innebära risk för otillbörligtintrång ide regislrerades personliga integritet. sådant anmälningsförfarandebör enligt DALKs mening bygga på erfarenheterna av del s. k. förenkladeförfarandet. Det är därvid i försia hand abonnentregister,faktureringsregister, kundregister, hyresregister och medlemsregister som ifortsättningen bör kunna komma i fråga för ell anmälningsförfarande. Övrigaregisier som omfattas av det förenklade förfarandel är enligi DALKs meningav sådun an all det principiella kravet på lillsiånd allljäml bör bibehållas. Ett anmälningsförfarande enligt den nu diskuierade modellenmåste bygga på föreskrifter i dalalagen. DALK har föreslagil en ny paragraf, 261;, j datalagen med sådant innehåll. Med stöd av 26 i; bör regeringen kunna undanta de typer avregisier som DALK nämnl från tillsiåndskravet och dalainspeklionen, påmolsvarande sätt som gäller beträffande del förenklude förfurandet, närmarereglera registrens utformning i sina föreskrifter och anvisningar. Bestämmelsenger ocksä stöd för att senare undanta även andra typer av regisier omerfarenhelerna skulle ge vid handen alt del finns ytteriigare sådana, somuppenbart inie innebär risk för olillböriigi inlegriieisinirång. Regisier som sålunda kan komma all undanlas fränlillslåndskravei bör varu underkustude dutalagens bestämmelser i övrigt, t. ex.datainspektionens lillsyn. 22.13 Behovet av särskilda regler för forskning ochstatistikproduktion Enligt DALKs direkliv kan frågan vilken belydelse somskall lillmälas iniressei av atl ett vissl register kommer lill ståndaktualiseras bl.a. för 1978/79:109 52 registerinom den vetenskapliga forskningen, särskilt sumhällsforskningen. Inte sällankan det enligt direktiven bli nödvändigi att göra en avvägning mellan å enasidan det värdefulla underlug för forskning och reformurbete som siudier medinslag av persondala kan ge och å andra sidan inlegriiels-kraven. 1 direktivenuttalas vidare atl man från forskarhåll sagt sig hysa farhågor för alt dennuvarande ordningen skulle kunna hota forskningens frihet och oberoende. DALKbör enligt direktiven överväga vad som kan göras för all man skall kunnaförsäkra sig om all sådana konsekvenser inte uppslår. Utgångspunkten bör docksjälvfallet vura atl forskningen såväl som annun verksumhei i samhällel skallbedrivas under tillbörlig respekl för enskildas privatsfär. Isammanhanget nämns i direktiven att kommittén kan ha anledning alt beaktabehovet av särskilda regler för forskning och statistikproduktion också i frågaom lillsiåndsproceduren och i andra liknande hänseenden. Detsamma gäller enligtdirektiven bl. a. informationen lill intervjuade vid intervjuundersökningarsaml förstöring, avideniifiering och kryptering. DALKhar lagit upp de nu nämnda frågorna i kapitel 12. Användningenuv personregister för forskningsändamål och för stalisliska ändamål har varilföremål fören livlig diskussion. Å ena sidan har förts fram krav på en skärptreglering i datalagen. Å andra sidan har från forskare och statistiker uttalatsönskemål om att sådana register undanlas från dalalagens tillämpningsområdeeller atl i vart fall lättnader i den nuvarande regleringen införs. pekat påail det aren klarskillnad mellan register, vilka förssom ett led i myndigheternas administrativa verksamhet och register förforskning, statistik och planering i olika former. Viddatalagens tillkomst ansåg man sig inte böra bryta ul vissa typer avpersonregisier lill särskild reglering. Lagen gjordes i siällei generellilillämplig på alla regisier men man gav dalainspeklionen slort ulrymme förhänsynstaganden till de skiftande omsländighelerna i varje enskili fall. DALKanser all man inie heller nu i dalalagen bör införa särskilda regler för olikalyper av regisier, såsom i. ex. för adminisiraiiva regisier ä ena sidan samtforskningsoch slalislikregisler, å den andra. DALK uigår därför från ullregisier för forskning och slulisiik lills vidare i dalalagen bör underkaslassamma generella regler som andra regisier, vilka kräver lillsiånd. Detkan diskuleras huruvida del, såsom föreslagits i deballen, är möjligl ochlämpligt all göra någon form av undanlag från huvudregeln om krav på lillsiåndnär del gäller vissa typer av forsknings- och slalislikregisler. Enligt DALKsmening lämpar sig dock forsknings- och slalislikregisler inte särskilt väl förell förenklat förfarande eller ett anmälningsförfarande.