prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Särskilt stora ansträngningar görs för att ordna lämpligapraktikarbeten och kurser för ungdom. Det s. k. äldrestödet inomtekoindustrin och det tillfälligasysselsättningsbidraget till företag med dominerande ställning på en ort harförlängts till . 1 propositionen anmäldes vidare ett förslag avAMS om ändring av bidraget till utbildning i företag av permitteringshotad personal. Förslaget innebär attbidragen på . pertimme skall ersättas av ett enhetligt bidrag på . Denna ordning genomförs från den 1 januari1979. Jag nämnde också ikorthet redan i propositionen om inriktningen av den ekonomiska politikenm. m. att arbetetsmarknadsdepartementet har initierat en studie omutbildningsbidraget till permitteringshotad personal. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 31 har genomförts av två ekonomer vid . Avforskningsrapporten framgår att bidraget har utgjort ett värdefullt instrumentför att motverka tillfälliga sysselsättningsminskningar i företagen. Rapportenpekade emellertidpå att bidraget i en del fall kan ha utgått för fler timmar än vad som varitmotiverat av sysselsättningsskäl. Regeringen har för att motverka sådanaeffekter ändrat tillämpningsbeslämmelserna så att arbetsgivarna från den 1Januari 1979 själva får svara för kostnaden för de första 40 ut-bildningstimmama för varje person. Utbildningsbidragetför pennitteringshotad personal har prövats på försök sedan juli1974. Med hänsyn till resuhaten av den utvärdering som har skett och depositiva erfarenheter som har vunnits förordar Jag nu att stödformen fr. o. /80 inlemmas som ett permanent medel i arbetsmarknadspolitiken. Behovet av fortsattakraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser motiveras inte minst avde ungas svårigheter att klara övergången mellan skola och arbetsliv. Underår 1978 har åtgärdema för ungdomar hafl större omfattning ännågonsin tidigare. befann sig som mesl drygt 60000 ungdomar iberedskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning. Svårigheterna för ungdomarkan väntas bli omfattande även i en uppåtgående konjunktur. Regeringenhar därför beslutat om en rad åtgärder för år 1979.Sålunda ges ungdomar fortsatt möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildningoch särskilda kurser som anordnas i gymnasieskolan. Den kommunalavuxenutbildningen tas också i anspråk för ungdomar utan yrkesutbildning. Kommunala och enskildaberedskapsarbeten för ungdomar kommer underhela att få bedrivas med förmånliga statsbidrag. pågår också skilda försök som syftar till attmera långsiktigt närma skola ocharbetsliv till varandra. Kurser som kombineras med beredskapsarbeteeller varvas med praktik och pryoverksamhet är några inslag i denna verksamhet. Under nästabudgetår bör arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt förskjutas mot åtgärdersom underlättar nödvändiga stmkturella omställningar och som dessutom hjälper dekonkurrenssvaga gmppema att få del av denya arbetena. Det finns risk för att arbetslösheten annars förblir hög i vissaområden som en expansion i andra områden hindras av brist på personal. Dessa problem måste i förstahand såvitt gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder - lösas genomintensiva förmedlingsinsatser och stöd tillyrkesmässig och geografisk rörlighet. Arbetsförmedlingen måste kunna geomfattande och individuellt anpassad hjälp till dem som har svårast att självafå arbete, och dess insatser skall i ökande omfattning styras mot trygga arbeten i de expansiva delamaav ekonomin. De senaste årenskraftiga satsning på personell och teknisk förstärkning avarbetsförmedlingen har inneburit att föruisätlningama för förmedlingens arbete harförbättrats avsevärt jämfört med läget vid början av den närmas föregåendekonjunkturuppgången . Prop.1978/79:100 Bilaga 15 32 sedan denna tidpunkt tillförts ca 1 500 nya tjänster,vilket motsvarar en ökning på . har de förmedlingstekniskahjälpmedlen, framförallt ADB-tekniken, utvecklats. Denna har möjliggjort ett snabbareinformationsflödeoch ett mer aktuellt och heltäckande platsmaterial. Vidare är ADB-tekniken ettviktigt hjälpmedel när det gäller att ta tillvara den förbättrade informationom arbetsmarknaden som systemet med allmän platsanmälan har medfört. Anmälan av ledigaplatser till formedlingen är nu obligatorisk i tio län. Omfattande försök pågårockså med ADB i själva förmedlingsarbetet,bl. a. för att förstärka den interlokala platsförmedlingen. som detkan konstateras att arbetsförmedlingen hartillförts avsevärda resurser måste det understrykas att arbetsförmedlingens uppgifter är både mer omfattandeoch mer djupgående än vid böljan av den förra konjunkturuppgången. Utvecklingenpå arbetsmarknaden under detsenaste decenniet har medfört att platser och arbetssökande nu svarar sämre mot varandra än vad somtidigare var fallet. Expertgruppen (In1968: 14) för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA) har i sittnyligen överlämnade betänkande Arbetsmarknadspolitik i förändring pekat på detta. Utvecklingen harinneburit minskad rörlighet ochökande arbetslöshetstider för de personer som berörs av arbetslöshet.Denna utveckling kan delvis tänkas bero på fortgående förändringar av arbetslivet. En successiv förskjutning frånenklare till allt mer kompliceradearbetsuppgifter brukar nämnas som en förklaring till de ökande problemen för nytillträdande. Det har likaså hävdats att arbetsgivare ärmer försiktiga när det gäller att anställa personer varskvalifikationer de är osäkra på. Men de ökande svårighelema att passa ihopsökande och lediga platser kan ocksålill en del förklaras av en ökande tveksamhet hos arbetssökande att taarbeten som inte motsvarar de ställdaförväntningama. Den höjda utbildningsnivån har helt naturligt skapat förväntningar om mer kvalificerade arbeten.Kvinnornas ökade yrkesverksamhetsgrad har också betydelse i detta sammanhangeftersom det nu i allmänhet är tvåarbeten som måste ordnas vid en familjs flyttning till annan ort. De här beskrivna tendenserna måste mötasmed en ökad flexibilitet hos bådearbetsgivare och arbetssökande. Inte minst måste det traditionellakönsrollstänkandet brytas hos alla parter. En fortgåendeomvandling av näringslivet är en förutsättning för att vi i konkurrens med våromvärld skall kunna upprätthålla den tillväxt i ekonomin som behövs föratt tillgodose angelägna behov på olika områden. I denna process krävsomställningar för den enskilde såväl som för företag och samhälle. De närings-och regionalpolitiska insatsema syftar bl. a. till att minska kraven pågeografisk rörlighet för den enskilde. Dessa krav kan emellertid inte heltundvikas om man inte skall ge upp det övergripande målet omfortsatt ekonomisk tillväxt. Detta har blivit tydligt när hela branscherdrabbas av stora och hastigt uppkomna strukturproblem.. Även om samhälletgenom kraftiga insatser i många fall har kunnat begrän- 1978/79:100 Bilaga 15 33 sa takten i sysselsällningsminskningen, så attden kunnat inom den s.k. naturliga avgången så har det ofta visat sigvara omöjligt att skapa nya arbetstillfällen på orten i samma takt som de gamlaförsvunnit. a. av att de ekonomiska hindren för flyttning undanröjs. harunder godkänt regeringens förslag alt i detta syfte förbättraflyttningsbidragen för arbetssökande som byter bostadsorl eller pendlar mellantvå orter. Ett viktigt steg har tagits genom att bidragen fr. o. m. kanutgå inte enbart till den som är eller löper risk atl bli arbetslös utan ocksåtill den som utan att själv hotas av arbetslöshet lämnar sin anställning vidett företag där varsel har lagts om uppsägning av andra anställda. Enbart en förbättring avbidragen är dock inte tillräcklig för att åstadkomma en frånarbetsmarknadspolitisk synpunkt önskvärd geografisk och yrkesmässig röriighet.Det krävs också en ökad insikt hos den enskilde om arbelsmöjlighetema i olikaregioner och yrkesområden. Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att ge ett braunderlag för den enskildes beslut. Förmedlingen måste då särskilt fästauppmärksamheten på de långsiktiga fördelar som den enskilde ofta kan nå genomatt ta steget till en ny ort eller ett annat yrke. Att detta är en ytterstomfattande informationsuppgift framgår bl. a. av att av de arbetslösasökande vid förmedlingen i första hand är enbart lokall sökande. Det ärsärskilt viktigt att informera om möjligheterna att ta sådana arbeten somavviker från de traditionella könsrollsmönstren. En ökad fiexibilitet ochrörlighet från de arbetssökandes sida är alltså nödvändig om den väntadeökningen av arbetskraftsefterfrågan skall kunna tillvaratas. Svårigheterna påarbetsmarknaden kommer emellertid att kvarstå så länge som den samladeefterfrågan på arbetskraft är mindre än behovet av arbetstillfällen. Det räckerinte atl öka efterfrågan på arbetskraft genom tillfälligasysselsättningsåtgärder i form av beredskapsarbeten för dem som inte finnerarbete på den öppna marknaden. Även om antalet beredskapsarbeten hålls myckethögt måste dessa alltid betraktas som tillfälliga insatser.Målet måste vara att ha en snabb omsättning av de sysselsatta påberedskapsarbetsplatsema och att hjälpa de berörda till enfast anställning på den öppna marknaden. Detta gäller framförallt de ungdomarsom genom beredskapsarbete får den första kontakten med arbetslivet. En kortaretids beredskapsarbete ger ofta värdefull praktik, men det måste ingå som ettled i ansträngningarna att finna stadigvarande arbete. Så länge som efterfråganpå arbetskraft på den öppna marknaden är klart otillräcklig tenderar företagensrekrytering att fungera som en hård sovringsmekanism. De svårigheter att fåanställning som vanligen drabbar personer med påtagliga arbetshandikapp kan vidotillräcklig total efterfrågan beröra även många andra vilka inte är direkthandikappade men ändå visar sig vara mindre konkurrensstarka påarbetsmarknaden. För den se-3 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 34 nare gruppen kan arbetsförmedlingen inte erbjuda sådanasärskilda medel för att främja anställning som står till buds för de handikappade, exempelvis halvskyddadsysselsättning, arbetsbiträde, bidrag till utbildning av arbetshandikappad och åtgärder enligt lagen (1974:13) om vissa anställnings-främjandeåtgärder (främjandelagen). Åtgärder av detta slag kan nämligen om de skall ge avsedd effekt bara användas för enmindre del av de arbetssökande. Närrelativt stora grupper av arbetssökande har svårt att konkurrera om de lediga arbetena är det nödvändigt attförmedlingen ställer större krav äntidigare på företagens allmänna rekryteringspolitik. Alla måste fä enchans att pröva de arbeten som dyker upp om inte stora gmpper ständigt skall ställas utanför flödet av ledigaplatser med allt längre arbetslöshetsperiodersom följd. Detta innebäratt arbetsförmedlingen måste förmå arbetsgivarna att så långt möjligt anpassa sinrekrytering till sammansättningen av de arbetssökande. Detta bör enligt minmening kunna ske på frivillighetensväg inom distriktsarbetsnämnder, länsarbetsnämnder och anpassningsgrupper liksom genom informella kontaktermellan arbetsmarknadsverket och partema. Skulle detta visa sig omöjligt kandet bli nödvändigt för förmedlingen att direkt påverka företagensrekryteringspolitik. Främjandelagen ger möjligheter till detta. Under nästabudgetår måste platsförmedlingen stå i cenlmm för arbetsmarknadspolitiken.Tyngdpunkten måste ännu mer än tidigare ligga på de individuellt inriktadeansträngningama att åstadkomma en ömsesidig anpassning av de skilda krav ochönskemål som förekommer bland personalanställare och arbetssökande. Regeringenhar därför bemyndigat AMS att nyanställa 300 aspiranter utöver normalaspirantantag-ning på lika många. För nästa budgetår förordar jag att AMS fårmedel för ytterligare 350 tjänster som i huvudsak bör komma den egentligaplatsförmedlingen tillgodo. Jag avser dessutom att senare föreslå regeringenatt i särskildproposition lägga fram förslag om ADB i förmedlingsarbetet ochallmän platsanmälan. När det gäller mer genomgripande ställningstaganden tillarbetsförmedlingens organisation och resurstillväxt på vill jagförst avvakta övervägandena i det slutbetänkande som överlämnas avsysselsättningsutredningen. Även inom AMSpågår ett arbete med att se över platsförmedlingens organisation. Översynen berör också de organisatoriskakonsekvensema av ADB i förmedlingsarbetet. Beräkningen avmedelsbehovet för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, vilken jag senareskall återkomma till, utgår i stor utsträckning från förhållandena under ett normalt årmed relativt goda konjunkturförhållanden.Detta beräkningssätt är nödvändigt i synnerhet när det gäller det största anslaget, B 3. Sysselsättningsskapandeåtgärder, eftersom det inte ärmöjligt att med säkerhet ange behovet av t. ex. beredskapsarbeten. Anslagsberäkningen fömtsätter istället att arbetsmarknadsverket håller hög beredskap för attsnabbt kunna anpassa verksamheten påolika sätt efter arbetsmarknadens utveckling. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 35 ifrån alt regeringen dessutom liksom underinnevarande budgetår får disponera en särskild s. k. finansfullmakt som gördet möjligt att med kort varsel anvisa medel som behövs för t.ex. extraarbetsmarknadspolitiska insalser. Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår f. n. en översyn av bestämmelserna (1972:302, ändrad 1974: 370) om statsbidrag till nedläggningshotade företag i syfteatt göra denna stödform till ett effektivare instrument. Medelsberäkningen förersättningar vid arbetslöshet bygger bl. a. på antagandet att kassamedlemmarnaär arbetslösa i genomsnitt tre och en halv dag under budgetåret. Anslagetföreslås liksom vara ettförslagsanslag vilket vid behov kan överskridas. utredning om enallmän arbetslöshetsförsäkring har överlämnat sitt betänkande(SOU 1978:45) Allmän arbetslöshetsförsäkring. Remissbehandlingen har nyligenavslutats. Jag avser att senare återkomma till regeringen i denna fråga. Till AMSverksamhetsområde hör också vissa frågor inom totalförsvaret. AMS registreraroch placerar ut vapenfria tjänstepliktiga för tjänstgöring vid olikamyndigheter. För innevarande budgetår har anlalet utbildningsdagar kraftigtökats. Den nuvarande kösituationen för dem som har beviljats vapenfri tjänstoch väntar på inkallelse till grundutbildning är sådan atl en ytterligareökning av antalet utbildningsdagar är motiverad under /80.Härtill kommer att den nya vapenfrilagstiftningen, som trädde i kraft den 1juli 1978 och som bl. a. medfört att prövningsförfarandet för sökande tillvapenfri tjänst har liberaliserats, kan medföra att antalet personer sombeviljas vapenfri tjänst ökar. Jag avser att efter samråd medchefen för försvarsdepartementet låta utreda vapenfriverksamhetensadministration i enlighet med uttalande när den nyavapenfrilagstiftningen beslutades. Sysselsättningen inomlantbruket har under en följd av år minskat som en omfattande rekryteringsker av personal för tillfällig anställning. Mot bakgmnd av bl. a. dettahemställde och Lantarbetarnas erkändaarbetslöshetskassa i en skrivelse till chefema för inrikes- ochJordbruksdepartementen om en utredning av arbetskraftsförhållandena inomlantbruket. tillkallades särskildasakkunniga' för att utreda ' Överdirektören , ordförande, ordföranden i BöijeSvensson och hortonomen . Experter:direktören , departementsrådet , skolrådet BirgerGårdstedt, byråchefen och agronomen som fr. o.m. förordnades som ersättare för som sakkunnig. 1978/79:100 Bilaga 15 36 frågor om arbetskraftsförhållandena inomjordbruks- och trädgårdsnäringen. De sakkunniga, som antognamnet utredningen om jordbruks- och trädgårdsnäringensarbetskraftsförhållanden, avlämnade betänkandet Arbele i jordbrukoch trädgård (SOU 1978:29). En sammanfattning av betänkandet bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 15.1. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgetts av (), statistiskacentralbyrån (SCB), (), lanlbruksstyrelsen (LBS),(), länsstyrelserna i , ,och län, gymnasieutredningen, 1974 årsträdgårdsnäringsutredning. ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), (), . (), Centralorganisationen /SR, . (), Skogs- och lantbruksarbetsgivareförbundet.Trädgårdsbranschens arbetsgivareförbund. Arbetsgruppen lantbruk och samhällevid . Lantbrukets avbytartjänst AB, , . Trädgårdsnäringens yrkesnämndsamt , . Yttranden över förslagenhar lämnats av SÖ från länsskolnämnderna i , ,, , , , , , Västernorrlandsoch , av AMS från länsarbetsnämnderna i Öslergöfiands, ,, och , av LBS från lantbruksnämnderna i ,, , , , , ochVästerbottens län, av i från Öslergöfiandsläns landsting, i och iÖstergötland, av i från Lantbrukamas Provinsförbundi , av i från ochÄlvsborgs läns södra hushållningssällskap samt av i länfrån läns landsting. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga15.2. Jordbruket ochträdgårdsnäringen karaktäriseras av betydande säsongmässiga variationer isysselsättningen. Behovet av arbetskraft under den varmare delen av året ärvida större än . Möjligheten att bereda personal fastanställning är därmed begränsad. I betydligt högre grad än vad som ärfallet inom andra näringar måste jordbruks- och trädgårdsföretag anlitatillfällig arbetskraft under högsäsong. De speciella problem som detta medförbåde för de anställda och för företagen utgör bakgmnden till att sakkunnigatillkallats för att se över jord- 1978/79:100 Bilaga 15 37 brukets och trädgårdsnäringensarbetskraftsförhållanden. Uppgiften för utredningen har varit att kartläggaförhållandena inom området och att komma med förslag till åtgärder för attmildra effekterna på sysselsättningen av de stora säsongvariationema. Desakkunniga har enligt min mening på ett förtjänstfullt sätt redovisatjordbrukets och trädgårdsnäringens sysselsättningsläge och de problem somföreligger inom näringen. Utredningen har pekat påett antal brister i den befintliga arbetsmarknadsstatistiken för Jordbruketoch trädgårdsnäringen. Det har l.ex. inte varit möjligt att ange en säkersiffra på det exakta antalet sysselsatta vid en viss given tidpunkt. Dettahänger bl.a. ihop med avsaknaden av en enhetlig terminologi i fråga omyrkesbenämningar och näringsgränser. SCB instämmer i sittremissyttrande i den kritik som utredningen fört fram. Jag vill i dettasammanhang nämna att SCB i ett förslag till ny utformning avarbetskraftsstatistiken för lantbruket uppmärksammat bl. a. dessa problem. 1 betänkandet harutbildningsfrågorna för jordbruket och trädgårdsnäringen behandlats ingående. Utredningenunderstryker behovet av kvalificerad grundutbildning och god tillgång påfortbildning och har därvid lagt fram konkreta förslag om antalutbildningsplatser, omfattning, förläggning i liden, kompletterandeintagningsväg till den 2-årigajordbrukslinjen samt om en särskild trädgårdslinje inom gymnasieskolans ram. SÖ har i sittremissyttrande erinrat om de bestämmelser som gäller för läsårsförläggning ochterminsindelning. Bestämmelsema medger att styrelse för skolenhet medjordbruksutbildning har rätt att förlägga skolans läsår till tid då elevemasutbyte av undervisningen blir den största möjliga. För utnyttjande av julimånad för sådan undervisning erfordras dock SÖ:s medgivande. Efter samråd medstatsrådet finner jag att utredningens förslag såvitt gällerutbildningsfrågor inom gymnasieskolan bör överlämnas till SÖ för att beaktas iSÖ:s fortlöpande arbete med ifrågavarande utbildningsvägar. När det gällerarbetsmarknadsutbildning (AMU) och annan vuxenutbildning pekar utredningen påbehov av en bättre samordning och fastare former för planering av ochinformation om dessa utbildningar. Utredningen föreslår attlantbruksnämndemas programnämnder på det regionala planet samordnarfortbildningen. LBS påpekar i sitt remissvar att styrelsen i en framställningtill regeringen har föreslagit att länsprogramnämnderna skall avvecklas somobligatorium. Närdet gäller AMU ankommer det på AMS att i samråd med SÖ bedömabehovet av AMU-kurser för olika ändamål. Jag fömtsätter att de olikamyndighetema tillsammans inom respektive verksamhetsområden bidrar till enförbättrad samordning i enlighet med vad som har sagts främst i fråga ominformation till och kontakterna med utbildningssökande, men även beträffandehandläggningen av ansökningar om utbildning och utnyttjande av tillgängligautbildningsresurser. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 38 Utredningen föreslåratt ulbildningssökande som inte är berättigade till utbildningsbidragskall kunna utnyitja vakanta elevplatser vid speciellt anordnade AMS/SÖ-kurser inom AMU. Enligt utredningen bördeltagama erhålla frånlantbruksnämnderna moisvarande lägsta utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen. Förslaget har kommenterats av bl. a. LBS som för sin del finner detändamålsenligt att utnyttja vakanta utbildningsplatser inom AMU på föreslagetsätt. Dock måste särskilda medel ställas till LBS förfogande för ändamålet. Jag finner det angeläget att arbetsmarknadsutbildningensresurser utnyttjas på ett optimalt sätt. Efter samråd med chefen för anser jag det därför ändamålsenligtatt lantbruksnämnderna, i mån av behov och om vakanta platser finns, fårutnyttja AMU:s lantbruks- och trädgårdskurser i sin kursverksamhet.Utbildningen bör i fråga om inriktning och ersättning till kursdeltagare följa de regler som eljest gäller förnämndemas verksamhet. Kosinadema för ersättning till kursdeltagare bör belasta tionde huvudtitelns förslagsanslag Kursverksamhet fiirjordbrukets rationalisering m. m. Somjag harnämnt har Jordbruket och trädgårdsnäringen speciella sysselsättningsproblem som framförallt hänger samman med de stora säsongsvängningama.Utredningen anser att de traditionella arbetsmarknadspolitiska hjälpmedlen är utformade och dimensionerade efter det allmännasysselsättningsläget och i första hand avsedda att sättas in för att motverkakonjunktursvängningarna. Jordbruket och trädgårdsnäringens problem är enligt utredningen av sådan art attdet inte är möjligt att i alla delar tillämpa det arbetsmarknadspolitiskaåtgärdssystemet. Av denna anledninghar utredningen föreslagit att en ny bidragsform, kontant syssel-såttningsstöd(KSS) införs. Syftet med stödet är att öka förutsättningarna att bereda deanställda kontinuerlig sysselsättning. Förslagel innebär att bidrag av de hel- och deltidsanställdaslöner och sociala avgifter skall utgå till jordbruk och trädgårdsföretag, som drivs av enskild person, som bolag eller som ekonomisk förening. Bidragskall kunna utgå under högst fyra av de fem vinlermånademanovember-mars. En fömtsättning för bidraget skall vara att de anställda beredssådan sysselsättning som utan bidraget inteskulle kommit till stånd och att risk för friställning såledesförelegat. AMS har i sitt remissyttrande ställt sigmycket tveksam till förslaget. Mot bakgmndav tendensema till minskad rörlighetpå arbetsmarknaden är del enligt AMSangeläget att nya former av stöd utformas så att dessa tendenser inte förstärks. Även TCO och SAF harställt sig avvisande till förslaget. TCO menar att säsongarbetslösheten inomnäringen bör kunna bemästras delsgenom en bättre planering, dels med traditionella arbetsmarknadspoliliskaåtgärder. De remissinstanser som har tillstyrktutredningens förslag framhåller värdet medsysselsättningsanknutna hjälpformer och påpekar att de säsongberoendenäringarna saknar ett anpassat sysselsättningsstöd. 1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-kiiädsdepartementet 39 Efter att noga haövervägt utredningens förslag och de synpunkter som kommit fram iremissbehandlingen har jag själv kommit till den slutsatsen att förslaget intebör genomföras. Min avvisande inställning grundar sig framför alll på dentveksamhet som kommit till uttryck i AMS yttrande. Del vore också enligt minmening olyckligt att splittra åtgärdsarsenalen genom att tillskapa ytterligareen bidragsform, i all synnerhet som det bör vara möjligt att nå den avutredningen åsyftade effekten på sysselsättningen genom att anlita redanbefintliga medel inom arbetsmarknadspolitiken, i första hand beredskapsarbeten. Det stora inslaget av undersysselsatta egnaföretagare och säsongarbetslösa anställda - båda kategorierna kännetecknas avstor spridning och lokal bundenhet - motiverar enligt utredningen en breddningi fråga om objekturval och också ett större inslag av enskildaberedskapsarbeten.