prop · G203187 · 1978-12-31 00:00:00 — Verket liksom kominiinförbimdeloch FrUiiflsfrämjaridel menar att ansvarei för samordning och samverkan,regionalt och lokalt, bör ankomma på länspolischefen resp. polisstyrelsen. RRVförutsätter att regionala överenskommelser kan träffas inom resp. län mellanlänsstyrelse, kommuner och andra berörda organ som närmare preciseraransvarsfördelningen i länet. Länssiyrelsen i anser atl delregionala ansvaret för fjällsäkerheten också bör innefalta möjligheler atlingripa mot missförhållanden, som äventyrar säkerheten. Länssiyrelsen i Jämilandslän liksom rikspolisslyrelsen och FrUiiftsfrämjandei menar att det ärväsentligt att de regionalt och lokalt ansvariga organen tillförs ökadeekonomiska resurser i och med att de ges ett utökat ansvar för fjällsäkerheten. 3 Information och utbildning Utredningens prioritering av informations- ochutbildningsfrågorna tillstyrks av flertalet remissinstanser och lämnas iövrigt utan erinran. och Frihifisfrämjandel poänglerarviklen av att redan i den obligatoriska skolundervisningen ge grundläggandeinformation om fjällsäkerhel. anför vidaretillsammans med RRV, nalurvårdsverket, rekreaiionsberedningen. Svenska lurislföreningenoch Svenska fjällklnhhen atl för den fortsatta ulbild- 1978/79:187 3 nings- och informationsverksamheten krävs grundligaanalyser av informationsbehovet, inkl. en kartläggning av inträffade olyckoroch allvarliga olyckstillbud, samt en omsorgsfull planering. iKopparbergs län anser att en märkesprovtagning i fjällsäkerhet kan vara attföredra framför brett upplagda kampanjer. Rikspolisslyrelsen, rekreaiionsberedningen.Svenska Uirislföreningen och Friluflsfrämjandel framhåller med bestämdhet detangelägna i att de frivilliga organisationerna tillförs ytterligare resurser.Svenska frisksporlförbundet anser det vara högst olyckligt om två frivilligaorganisationer skall särbehandlas i fråga om bidrag. Förbundet nämner en radandra organisaiioner som man anser bör få del av de ökade bidragen. Nalurvårdsverketmenar alt en nödvändig förutsättning för att verket skall klara ansvaret förinformationen såsom huvudman är, alt det inom ramen för de föreslagna 400000kr. avsätts medel för en ytterligare förstärkning av verkets personal.Länsstyrelsen iJämtlands län anser det önskvärt alt utbildningsmöjligheter förfärdledare lillskapas, förslagsvis i anslutning till den utbildningsverksamhetinom turistnäringen som f. n. är under uppbyggnad. Länssiyrelsen anser att utbildning av färdledare m.m. lämpligen börförläggas till inland. FrUiifisjrämjandei hälsar medtillfredsställelse utredningens bedömning beträffande utbildning av färdledarealt tyngdpunkten bör ligga hos de frivilliga organisationerna även i framtiden.Sveriges uiristråd framför atl man belraklar det som självklart alt rådet inomsina ramar också informerar om säkerhetsfrågorna. radio framför att iden mån meddelanden om fjällsäkerhet uppfyller de villkor, som gäller förmyndighetsinformation i radio och TV, kommer man självfallet att låta sändadem. Vad beträffar kartmaterialet framhålls från ett flertalhåll att det är en väsenilig beståndsdel i informationen om fjällsäkerheten. Lanimåieriverkeiär posilivi till alt göra försök all direkl i grundversionen av topografiskakartan la med mera av fjällsäkerhetsinformationen. Den kommande revideringen avfjällbladen kan ge möjligheler alt försöksvis pröva utredningens förslag. Såsnart erfarenheter erhållits bör en särskild reviderings-plan för Ijällkartornaupprättas saml härav föranledda prioriterings- och finansieringsfrågor avgöras.Länssiyrelsen i anser att en översyn bör göras av nuvarandekartbestånd på turistområdet. stöder särskiltförslaget om en samordning av kartverksamheten hos lantmäteriverket och LiberFörlag. Säsom tidigare framgått anser naUirvårdsverket och atl bör ha ansvar för frägor rörandepersonlig utrustning m. m. framhåller för sin del att det kanvara lämpligt att knyta en särskild utrustningskommitté till verkei samt attvissa ytterligare resurser bör ställas till verkets förfogande om den ambitionsnivåsom utredningen föreslagil skall kunna hällas. i länifrågasätter det lämpliga i all knyta den föreslagna testgruppen tillFriluftsfrämjandet. Övriga remissinstanser tillstyrker eller lämnar utredningensförslag avseende utrustningsfrägorna utan erinran. FrihiJIs-,fräiiijandel anseratt ett årligt bidrag om . bör ställas lill främjandets förfogande föråtgärder på utrustningsomrädet. Utredningens konstaterande att insatser för alt förbättraledsystemet är en av de främsta ålgärderna för all långsiktigt främjafjällsäkerheten under- 1978/79:187 4 stryks av flertalet remissinstanser. Svenska JjäUklubbenär emellerlid orolig för au led- och stugutbyggnad ges ett alllför slort värdeför fjällsäkerheten. anför alt verket på grund avotillräckliga medel haft vissa svårigheter atl sköta det statliga ledsystemetpå ett ur fjällsäkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt. iKopparbergs lån anser atl lederna inom länet mäste ges hög prioritet vid enmarkerad förbättring av ledsystemet. Nalurvårdsverkel framhåller vidare att pålång sikl bör de fjällanläggningar som inte ägs av slalen och som liggerutmed ledsystemet, i likhet med lederna, överföras till statligthuvudmannaskap. Vad belräffar utredningens förslag om alt länsstyrelsenbör bli lillslåndsmyndighet för anläggande av vandringsleder framhåller rikspolissiyrdsen,RRV, länssiyrelsen i och FrUiiftsfrämjandei all det ärangelägel att detta genomförs. Överbefälhavaren har inget att erinra motförslaget men förutsätier alt resp. militärbefalhavare ges möjlighet alt styraur försvarssynpunkt vikliga ledriklningar. i Jämilands länframhåller att med hänsyn till begränsade resurser torde en tillständsprövningav nytillkommande leder inte kunna genomföras även om så vore önskvärl. framhåller alt den av utredningenberäknade kostnaden för omedelbara förbättringar av bl.a. vinterlederna tordeuppgå lill belydligt högre belopp än vad utredningen anger. Vad beträffar ulredningens förslag angäende ulökad försöksverksamhelmed fjällpalruller framhåller AMS atl styrelsen även i fortsättningen är bereddatl diskutera utförande av visst fjällsäkerhetsarbeie som beredskapsarbete, iden mån läget på arbetsmarknaden och den lokala sysselsättningssitualionenkräver della. i anser att länets fjällområden somkontrasterande Jämförelse med borde ingå i nya försök. Länssiyrelseni anser all om resurser inte kan skapas för inrättande av ledpalrulleri bör en omprioritering göras av nuvaranderesurser för led-patruller. i framhåller all erfarenhelernafrän länels försök med Qällpalruller är sä goda alt de bör ulvidgas lill attomfatta ytterligare ett län, förslagsvis . Domänverkei å sin sidaanser all fjällpalrullerna i inle varit så engagerade i fjällsäkerhelsarbeteisom utredningen vill göra gällande. Rikspolisslyrelsen anser att lillsynen avlederna så längt möjligl bör ulföras av traktens befolkning. Följande remissinstanser avstyrker eller ifrägasätterstarkt utredningens förslag att utnyttja vapenfria värnpliktiga för avpatrulleringav ledsystemet, nämligen rikspolisslyrelsen, lantbruksslyrelsen, nalurvårdsverket.rekreaiionsberedningen, domänverket, länsstyrelserna I ochJämtlands län saml Svenska,frisksporlförbimdet. Den främsta anledningen är attden korta tjänstgöringstiden inte medger atl kravel på kunskap och erfarenhelkan lillgodoses, inte ens genom erforderlig inskolning. RRV anser att förslagetbör preciseras och kostnadsberäknas innan en eventuell försöksverksamhetpåbörjas. AMS däremot ser positivt på försök lill utvidgade ijänstgöringsalternalivför vapenfria ijänsteplikliga. Behovet av bättre väderljänsl understryks av flertaletremissinstanser. RRV framhåller emellerlid alt en analys behöver göras av vilkavädersitua- 1978/79:187 5 lioner som erfarenhetsmässigt kan leda till fjällolyckoroch som därför behöver förutses, innan man kan ta ställning till utredningensförslag. i anför å sin sida att del bör ankomma pä SMHIau utarbeta en enkel handledning för fjällbruk över karaktäristiska tecken pä vädeiförändringar.SMHI framhåller atl för atl klara av behovet av ökad väderinformation behöverinstitutet säväl en ekonomisk som en personell resursförstärkning. att del är olillfredsställande alt lokalprognoser för vissafjällområden f. n. ulfärdas av flygvapnets meteorologer som ett privalåtagande. instämmer i utredningens uppfattning attprognosområdet bör delas i minst tvä ansvarsområden. Efiersom institutetsframtida organisation f. n. är under uiredning vill inte lämna någotkonkret organisationsförslag beträffande fjällvädertjänsternas placering,ansvarsområden och bemanning. Utan alt föregripa ulredningen menar institutetatt en viss förbättring av prognosarbetel för och bör kunnaske genom att två tjänster för civila meteorologer inrättas för att undervintersäsongen placeras vid den militära väderijänsten i . Statskontoretunderstryker möjligheten att även i fortsättningen utnyitja redan befintligaresurser på säväl den civila som den militära sidan samt öka samordningenmellan dem. i menar alt den förstärkning ulredningenföreslagit vid väderkontor i i stället bör placeras pä Frösönför all samordna där befinllig militär och civil väderljänsl. iNorrbottens län erinrar om att styrelsen redan tidigare aktualiserat frågan ominrättande av en regional SMHl-grupp för . SMHI-ntredningen framhällerattden bedriver en sludie med inriktning pä möjlighelerna alt allmänt decenlraliseraviss väderljänsl med uinyttjande av den regionala organisationen för flygvä-dertjänsten.Bland de frågor som därvid särskilt studeras ingär att finna en rationell organisaioriskform för regionala väderkontor i och/eller , där del finns enuppbyggd militär väderorganisation. SMHl-iilredningen anför vidare alt denkommer att lämna förslag beträffande omfattningen av den väderinformation somskall anses vara en myndighetsuppgift för . ansluler sig i stort till den föreslagna indelningeni älta prognosdistrikt inom fjällregionen, men anför att denslutliga indelningen måste bli beroende av dels de naturliga vädergränserna,dels hur stations-nätet byggs ut och dels vilka prognosmetoder som kan kommatill användning. Vad belräffar stationsnälet för observation av väder menarSMHI att en ulökning är önskvärd, men del vore olyckligl om observationsprogrammetbegränsades lill tvä mänader och fyra avläsningar per dag. Det ärnödvändigt att förhällanden kartläggs , vilket samt en utökning till sex avläsningar per dag. Delta medförenligt institutels beräkningar att den årliga driftkostnaden ökar lill knappt300000 kr. framhåller emellertid alt ett mera okonventionellt greppavseende väderobservalioner kunde vara av värde. Mot bakgrund av att vinden ärden utslagsgivande väderfaktorn föreslär institutet att medel beviljas för attomgående uireda och utprova ett system med automatiska vindgivare att ersättaeller komplettera förstärkningen av observationsstationer i fjällen. 150000 kr.bör anslås för bl. a. utvärdering och rekognosering. bedömer del sommöjligt att med hjälp av i fjällområdena redan etablerade radiosambandssystemtrådlöst kunna samla in information från automatiska väderstalioner. Prop.1978/79:187 6 medverka lill införandelav denna leknik. framhälleratt man inte kommer atl lämna förslag lill geografisk fördelning avobservations- och mätresurser. delar utedningens uppfattning att lokalradion bör sända väderrapporter förfjälldistriklen även , och . Vidare stöder institutet förslagetom att prognoserna förmedlas via telefonsvarare under förutsättning avall en samordning sker mellan rapporterna i dessa bägge media. instämmer i altforskningsinsatser inom fjällens klimatologi och för förbättring av prognosmetoderna är utomordentligt viktiga. Vidare finner institutetdel angeläget atl frågor om laviner, lavinforskning och varningar för lavinfara uireds i en särskild arbetsgrupp under huvudmannen. anser atl bör tillförassärskilda resurser för främstforskning och utveckling, inle minst avseende laviner. framhåller att man kommer att lämna förslag ihuvudsak beträffande forskningens organisationoch resurser inom . Nägon värdering och prioritering av olika forskningsprojekt kommer inte atl göras. Svenska JjäUklubbenanför alt man bör kunna minska antalet lavinolyckor genom atlpotentiellt farliga sluttningar markeras påen viss edition av Nya fjäll-kartan. Svenska klätlerförbundelmenar att lavinforskningen är ell eftersattOmråde i . Tekniska högskolan i framhåller alt Institutionen förnaturgeografi, i likhet med vad som varit fallettidigare bör ses som den cenlralasamlingspunkten för lavinforskningsarbetet. Flertalet remissinstanser instämmer i utredningens uppfattning om sambandets funklionför fjällsäkerheten, liksom de förslag utredningen lämnat i detta avseende. Lantbruksslyrelsen framhåller atl rennäringensbehov av sambandssystem bör integreras med den utveckling av radiokommunika-lionssystemsom aktualiseras inom ramen för detfortsatta fjällsäkerhetsarbetei. Vad belräffar bärbar radiokommunikalionsutrustning menar lånsstyrelsen i att det ärviktigt att sådan anskaffas för uthyrning till fjällvandrare. Även och Friluflsfrämjandel årmera positiva än utredningen till denna typ avsamband. i lånmenar att stor måttfullhet bör iakttagas vid utbyggnad av irädförbindelser ifjällen, då ingreppet kan verka störande påfjällupplevelsen. Vidare anför styrelsen atl dess erfarenhet av funktionen hosradiotelefoner i fjällstugor är mindre god, varför ätgärder bör sällas in för att höja driftsäkerheten.Svenska jjäUkluhben anser att den långsiktiga målsättningen om telefoner avständär onödigt statisk. Uibyggnaden böranpassas efter turislfrekvensen påresp. finner det angelägetatl samverkan med verkei kommer lill ståndi sambandsfrågor, bl.a. avseende förslaget att uinyttja nödsändare av den typ som används av civil och militär luftfart.