prop · G20362 · 1978-12-31 00:00:00 — 4. interneringsnämnden beträffande intagen som undergårinternering. Regeringen kan dock förordna om delegering av beslutsfunktionen (55 S Så har skell genom bestämmelser i . Dessa bestämmelserinnehåller i huvudsak följande. 1 fråga om frigivningspermission kan 1. kriminalvårdsnämndendelegera sin beslutsfunktion till övervakningsnämnd, som i sin lur kandelegera beslutsfunktionen lill styresmannen vid anstalt i brådskande fall ellernär det annars finns särskild anledning lill del (34S). 2. övervakningsnämnddelegera sin beslutsfunktion till styresmannen vid anstalt i brådskande falleller när del annars finns särskild anledning till del(35§), 3. ungdomsfängelsenämndenoch interneringsnämnden delegera sina beslutsfunktioner lill övervakningsnämnd,som i sin lur kan delegera beslutsfunktionen lill styresmannen vid anstalt ibrådskande fall eller när det annars finns särskild anledning till del (36§), Enligt 37 S KvaLK skall styresman som meddelar beslut medstöd av bemyndigande enligt 34-36 §§ underrätta övervakningsnämndendärom. skall underrätta vederbörande centrala nämndom beslul som övervakningsnämnd eller styresman meddelat med stöd avbemyndigande enligt 34 eller 36 S. Enligt 40 § KvaLK kan övervakningsnämndenändra vad styresman beslutat i fall som avses i 34-36§§. Enligt 55 S KvaL kanden intagne påkalla prövning av beslut som övervakningsnämnden meddelat efterbemyndigande av kriminalvårdsnämnden. Prop.1978/79:62 51 ungdomsfängelsenämnden eller interneringsnämnden hos resp.centrala nämnd. Prövning av övervakningsnämnds beslut i övrigt kan av den intagnepåkallas hos kriminalvårdsnämnden. Mol ungdosmfängelsenämndens, inlerneringsnämndensoch kriminalvårdsnänindens beslul fär talan inte föras (57 S KvaL), 2.5 Anvisningar för personal vid permission Anvisningar för personal vid permission finns i 35-37 SS anvisningscir-kuläret.När permission beviljas skall styresmannen ombesörja atl permissionssedelutfärdas. Om del behövs skall genom styresmannens försorg underrättelse ompermissionen lämnas till polismyndigheten på den ort där den permitleradehuvudsakligen skall vislas under permissionen. Sådan underrättelse skall alllidlämnas vid frigivningspermission förden som vislas i undergå undomstängelseeller internering samt vid kortlidspermission för den som vislas i anstalt förall undergå internering och är dömd för brott mol annans personliga säkerhet. Finner styresmannen atl lid för vistelse utanför anstaltmed anledning av kortlidspermission och - såvitt avser inlagen som undergårfängelse - frigivningspermission inte bör inräknas i verkslällighetstideneller att det är tveksamt om sådan inräkning bör ske, skall han ofördröjligengöra anmälan härom till . Sådan anmälan skallstyresmannen göra såvitt avser frigivningspermission för intagen som undergår undgoms-fängelseeller internering till undomsfängelsenämnden resp. interneringsnämnden, Isamtliga nu avsedda fall skall såvitt avser frigivningspermission anmälan ävengöras lill vederbörande övervakningsnämnd. Har permitlerad uteblivit efter permission eller harintagen avvikit, skall slyresmannnen ombesörja att närmaste lokalapolismyndighet underrättas per telefon. Därefter skall efterlysningbegäras skriftligen hos . 3 Statistiska uppgifter m.m. För alt undersöka hur brollslighelen i samband medpermissioner och rymningar påverkar den loiala broilsnivån i samhället samt föralt belysa tillämpningen av gällande reglerom permission har arbetsgruppen initieratvissa undersökningar. Kriminologen har sålunda studerat permillentersoch rymlingars inverkan på den totala broilsnivån. Inom kri-minalvårsstyrelsenhar lillämpningen av gällande peimissionsreglcr undersökts. Beträffande denfullständiga redovisningen av imdersökningsnieto-derna och resultaten hänvisastill bilagorna I och 2'. Här skall endast lämnas en sammanfattning. ' Bilagorna uleslutna hiir. Prop.1978/79:62 52 3.1 Sambandet mellan samhällelig brottsnivå ochpermissioner och rymningar från kriminalvårdens anstalter (bilaga 1) Syftei med studien har varil all undersöka hurbrottslighet i samband med permissioner och rymningar påverkar den totala brottsnivåni samhällel. Med permissioner avses såväl kortlidspermissioner som frigivningspermissioner. Undersökningens material utgörs av de mest belastadelagöverträdarna i Siockholm . sammanlagt 966 personer. Av dessautgjordes 860 av män (). Den åldersmässiga tyngdpunkten i materialet liggermellan 18-35 är. Sammanlagt av samtliga återfinns i detta åldersin-lervall.Mer än en tredjedel är . Inslaget av missbrukare i materialet är mycket högt. Deskattningar som gjorts visar atl andelen som har ett pågående missbruk avnarkotika överstiger . Andelen alkoholmissbmkare ligger kring . Personernas tidigare brottsbelastning är utomordentligthög. Den totala regisirerade brottsmängden för hela materialet kan skattas tillmer än 90000 brott mol (BrB) (huvudsakligen stölder), c:a 15 000brott mot trafikbroltslagen och c:a 3 000 narkotikabrott, Detla ger en genomsnittligkänd belastning på mer än 100 brott per individ. Den mest belastade personen iundersökningsmaterialet finns antecknad i det centrala person- och belastningsregistrelför bl, a, c:a 900 brott mot BrB, De rättsliga åtgärder som samhället satt in mot dessapersoner är av mycket stor omfattning. Fram t,o,m, hårde meddelats c:a8000 domar i anledning av sin brottslighet. Antalet åtalsunderlåtelser,godkända strafförelägganden och kvarstående skäliga misstankar uppgår vid sammatidpunkt lill närmare 5 000. Skattningar visar atl de dessutom berövats frihetengenom gripanden, anhållanden och häktningar vid 30000 - 40000 tillfällen samt atlde tvångsvis omhändertagits med slöd av socialrältslig lagstiftning (exempelvisbarnavårdslagen och nykterhetsvårdslagen) vid i vart fall några lusen lillfällen. Den mest belastade personen har dömts till frihetsberövandepåföljd inom kriminalvården (fängelse, ungdomsfängelse, internering, skyddstillsynmed behandling i ansiall) , I materialet finns personer somdömts till fängelse eller annan frihetsberövande påföljd vid fyra tillfälleneller mer under ell och . Drygt hälften av hela materialet () ulgörs av personersom avtjänat frihetsberövande påföljd inom krinimalvården under år1976, Genonisnittligi är deras kända brottslighet ungefär så hög somför resten av materialet. Andelarna missbrukare är också avsevärt högre, C:a 759? i denna grupp beräknas således ha ett pågående narkotikamissbruk. Hela det undersökta materialet svarar för väsentligaandelar av den totala brottsligheten i Stor-Slockholmsomrädel när del gällervissa traditionel- Prop.1978/79: 62 53 la brott som inbrottsslölder, enklare bedrägerier,våldsamt motstånd och liknande. av den totala uppklarade brollslighelenför olika brottstyper i området kan hänföras lill de undersökta personema.Relativt sett har de mindre betydelse för våldsbrotlslighelen. större betydelseför inbroilsstölder och bilslölder och siörst belydelse för de brott som beslåri olika konfrontationer med företrädare för polisen, ordningsvakter o. d. Det visar sig också att de personer som avtjänat frihetsberövandepåföljd inom kriminalvården har en registreradbrottslighet under de perioder som de vistats i frihet som är så högsom för de som inte varit berövade friheten under . Trots materialets höga brottslighet och dess betydelse förden totala broilsnivån för vissa speciella brott visar ulredningen all denbrottslighet som begås i samband med permissioner och rymningar i mycket litenutsträckning påverkar den totala broilsnivån i och Stockholmspolisdistrikt. Resultaten visar således all: (a) högsl , avden totala uppklarade brottsligheten mol 3-7 kap BrB i Slor-Stockholmsområdetunder har begåtts av rymlingar eller permittenter från krinimalvårdensanstalter (b) högst avden totala uppklarade brottsligheten mot 8-12 kap BrB och isamma område har begåtts av denna grupp (c) högst avden totala brottsligheten mot 3- 17 kap, BrB som klarats upp i området under år1976 har begåtts i samband med permissioner eller rymningar från kriminalvårdensanstalter. För fyra speciella brottsgrupper har dock rymlingama och permitlenter-nastörre belydelse än så. nämligen för väpnade rån mot post och banker, inbrott ibosläder, affärer, kontor etc, tillgrepp av fordon samt vissa enklarebedrägerier (uttag av pengar på stulna och förfalskade checker och posllöneblanketteretc). Vadbeträffar väpnade rån mot post och banker torde andelen sådana brott i helalandet som begicks av permittenter och rymlingar från kriminalvårdensanstalter utgöra . För inbrotten utgörandelen högst , Trots den ringa betydelse som permittenter och rymlingarenligt undersökningen har för den totala brottsnivån antyder dock resultatenatt en mindre grupp (c:a 200-300 i hela landet) av de som är intagna påkriminalvårdens anstalter kontinuerligt gör sig skyldiga lill brottslighet isamband med permissioner eller rymningar. Materialet antyder även alt dennagrupp har väsentligt fler permissioner än grupper av intagna med lägre missbrukoch kriminalitet. En slutsats av undersökningen är att den ökadeanvändningen av permissioner samt det faktum atl även antalet rymningar ökatunder 70-talel förklarar förhållandevis litet av den totala brottsutvecklingen.Under perioden 1970-76 kan således permissions- och rymningsfaktorernamaximall Prop.1978/79: 62 54 förklara av ökningen av inbroitsstölderna i . 3.2 Tillämpningen av gällande permissionsregler (bilaga2) Syftet med undersökningen har varit att kartlägga hurutevistelser och avvikanden (från anstalt eller i samband med utevistelser)varierar bland de intagna saml att beskriva resultatet av tillämpningen av KvaL:sregler beträffande vistelser utom anstalt. Däremot har inte frågan om brottsligverksamhei under olika former av utevistelser eller den intagnevarit avviken behandlats. Undersökningen baseras på ett urval av peisoner somavgick från anstalt under liden . Totalt avgick 2 722 personer från kriminalvärdsanstalerna. I undersökningen hardessa med hänsyn lill påföljd och strafflid grupperats i sex grupper. skyddstillsyn med behandling i anstalt Från varje grupp gjordes ett systematiskt urval.Sammanlagt undersöktes 307 personer. Genomgången av dessa personersbehandlingsjournaler har tidsmässigt begränsats lill alt omfatia periodenmellan frihelsberövandet i samband med senaste domen och avgången frånanstalt. Med "avvikande" avses i undersökningen samtligaformer av otillåten frånvaro, således även rymning direkl från anstalt. Med""uteblivande"" avses all den intagne inte inställt siginom föreskriven lid efter någon form alt beviljad utevistelse enligt KvaL påegen hand. Försen ankomst har inte räknats som avvikande eller uteblivande ominte efterlysning hunnit utfärdas. 57 av de undersökta personerna hade inie vid något lillfälleunder den tid undersökningen avsåg tillåtits att vistas utom anstalt. Det totala antalet avvikanden för de undersökta personernaär 396. Den procentuella andelen iniagna som avvikil är för de olikagrupperna följande skyddstiUsyn med behandling i anstalt Det genomsnittliga antalet avvikanden per person ärföljande: skyddstillsyn med behandling i anställ 0,63 Prop.1978/79: 62 55 fängelse upp lill 0,11 fängelse fyra lill 1,39 internering 1,74, Beträffande de som ådömts fyra till lolv månaders fängelsehar av avvikandena skett under utevistelse på egen hand och genom rymningeller i samband med bevakad eller beledsagad utevistelse. Avvikandena har inästan av fallen skett i samband med särskild permission enligt 32 § KvaL.Över huvud taget är avvikande för samtliga grupper vanligast i samband medsärskilda permissioner. Enligt en skattning som gjorts i undersökningen svarar gruppenfängelse fyra lill tolv mänader för av samtliga avvikanden inom krinimalvårdenunder . Grupperna ungdomsfängelse och internering, som har högaavvikandefrekvenser, svarar, genom atl de är antalsmässigt så små, för endast14 % av avvikandena. Den antalsmässigt dominerande gmppen, dömda till högstfyra månaders fängelse, svarar för av avvikandena. Av undersökningens 307 personer har 237 haft någonutevistelse på egen hand . Av dessa 237 har 60 %uteblivit . I betydligt mindre än hälfien av fallen har utevistelse påegen hand förekommit före avvikandet. Lägsta frekvensen utevistelser på egenhand före avvikandet uppvisar grupperna med kortaste strafftiden. Den avtjänadeliden lill försia utevistelsen på egen hand efter dom eller lill försiautevistelsen på egen hand efter avvikande är i många fall mycket kort ochunderskrider ofta de enligt vårdcirkuläret gällande kvalifikationstiderna.Även med hänsyn laget lill alt exempelvis föregående avvikande kan ha varitkortvarigt och följts av egen inställelse eller till atl särskilt skäl kan hafunnits för att bevilja permission synes del dock som om i stor utsträckning vårdcirkulärelsbestämmelser om kvalifikationslider inte efterievs. Den genomsnittliga avbrotlsliden i straffverkställighetenpå gmnd av avvikande är förhållandevis kort. Med undanlag för gruppen fängelsemer än är avbrotten korlare än i mer än hälften av de undersöktafallen. Med samma undantag överstiger tiden i av fallen 30dagar. I omkring en tredjedel av de undersökta fallen har denintagne efter avvikandel själv inställt sig för fortsatt verkställighet. Högsiafrekvensen egna inställelser. , redovisar gruppen fängelse fyra till tolvmånader. I övriga fall har inställelsen skett efter gripande av polis. Resullaleiav undersökningen lyder på all i hela Iandel 3 500-4000 personer ,eller 10 - 11 personer , grips av polisen och återförs till anstalt. 1978/79:62 56 3.3Vissa övriga statistiska uppgifter Inomkriminalvårdsstyrelsens utvecklingsenhet har ulförts en undersökning i syfte atlbeskriva brotlsbilden (antal brott och typer av brott) för kriminalvårdsklientervilka gripits av polisen i och som för gripandetundergick frihetsberövande påföljd (Rapport nr 231977. Gripna i ). Alla personer registrerade som gripna ,hos undersöktes för alt utröna vilka somhade en pågående kriminalvårdspåföljd. Av ulredningenframgår bl.a. följande. Polisen i gjorde under den undersöktaperioden totalt 2 835 gripanden. Kriminal-vårdsklienier, såväl personer inomfrivården som personer med frihetsberövande påföljd, svarade för totalt 1050av dessa gripanden (). An-slallsklienlerna svarade för (228) avsamtliga polisingripanden och frivårdsklienter för . 192 anslaltsklientergreps på grund av efterlysning för rymning, uteblivande efter permission, på annalsätt misskött vistelse utanför anstalten eller på gmnd av att de var misstänktaför brott. av anslaltsklienterna hade missbrukat särskild permission, II %frigivningspermission och hade rymt. 62 av de 192 anstalts-klienternagreps för brott eller misstanke om brott av totalt 2835. C:aentredjedel av anstaltsgruppen svarade således för brott vid av samtligapolisingripanden . Av dessa 62 personer svarade 56 för 158brott. Sex personer svarade för 100 brott, samtliga i samband medbedrägeribrott. De vanligast förekommande brotten var, förutom be-drägeribrollen,slöld och olovlig körning. En förhållandevis belydligt större andel brottbegicks under frigivningspermissioner än under andra former av vistelserutanför anstalt och efter rymningar. Vad beträffar permillenters ochrymlingars betydelse för den totala brottsligheten föreligger således högöverensstämmelse mellan resultaten av denna och den lidigare under 3.1redovisade undersökningen. Inomkriminalvårdsstyrelsen har för arbetsgruppens räkning gjorts vissa ytteriigareundersökningar av permissioner. En undersökning avsåg intagna i anstalt /77 som avtjänade straff på sammanlagt minsl fängelseeller internering med en minsta tid av . Undersökningsmaterialetomfattade ursprungligen 262 personer. 15 personer bortföll då de avtjänatmindre än av de ådömda straffen, varför observationstiden ansågsför kort. Av de återstående 247 personerna avtjänade 123 straff (härmed och i fortsättningen avses såväl fängelse som intemeringmed en minsta tid av ) eller mer. För 36 av dessa fannsförvisningsbeslut i domen. Av övriga 124 personer som avtjänade straff påmellan två och hade 35 förvis-ningsbeslul i domen. Denlid undersökningen av de olika personerna avsåg fördelar sig enligt följande.För omfattade den en verkställighelstid mellan sex och nio mänader, för , för tolvtill , för , för adertontill saml för mer än , I undersökningen används ""uteblivande""för de fall då permittenl efter särskild permission pä egen hand ellerregelbunden permission ej återkommit vid permissionstidens utgång. Med""avvikande"" avses de fall då permittenl efter bevakadeller beledsagad permission ej återkommit vid per-missionslidens utgång. ""Rymning"" avser övriga fall av illegal frånvaro. Av de undersökta personerna hade fram till den 1 januari1977 38 () ännu inte beviljats någon permission. 45 personer () hadebeviljats endast bevakad eller beledsagad permission. Av de 38 personer som inte beviljats någon permission hade10 stycken rymt . Rymnings- och avvikandefrekvensen bland de 45 personer somenbarl beviljats bevakad eller beledsagad permission framgår av följande uppställning. mindre än 4 är mindre än 4 år Missbmksfrekvensen (rymning, avvikande eller uteblivande)i gruppen som beviljats någon permission på egen hand. 164 personer, är ,Fördelningen efter kategori m, m, är följande. mindre än 4 år mindre än 4 år 164 personer hade således haft någon permission på egenhand. För 48 av dessa var första permissionen på egen hand särskild permissionoch för 116 regelbunden permission. Av nedanstående tabeller framgår liden tillförsta permission pä egen hand. Tiden är mätt från häktningsdatum lill beslutsdatum,I båda grupperna har beviljats permission mindre än sex månaderefter häklningsdatum. De personer som undersökningen omfattar tillhör detklientel som så gott som undantagslöst placeras på slutna riksanslalier.Anmärkas bör dock all undersökningen hänför sig till heslutsdaium förpermission och inte lill datum då permission påbörjats. Särskild permission som försia permission på egen hand.Tid mellan häktning och heslutsdaium för permissionen. s:|8 de 4 är el- 2(1) 11(6) 14(7) 29(15) Uppgift inom parentes anger personer för vilka liden ärmindre än . Regelbunden permission som försia permission på egen hand.Tid mellan häktning och beslutsdatum för permissionen 4(1) 33(14) 37(15) 32(13) Uppgift inom parentes anger personer för vilka tiden ärmindre än . För den grupp personer som beviljats någon permission ochi samband med denna eller därefter uteblivit, avvikil eller rymt framgår tidenfrån gripande eller från egen inställelse lill heslutsdaium för försiapermission pä egen hand därefier och liden mellan beslutsdatum och tvåtredjedelsdatum av verkslällighetstiden (återstående lid) av nedanstående labell.Sammanlagt har 37 personer som haft nägon permission beviljats permission päegen hand efter missbrtik. Missbruket är i 25 fall uteblivande, i tre fall avvikandeoch i nio fall rymning. Tid till permission pä egen hand >2 mån >4 mån > 6 mån >1 år 5S2mån «4 mån s:6män =sl2måb 2 är Summa s; 6 mån Sammanlagt12 personer som haft regelbunden permission och i samband med denna utebliviteller därefier avvikit eller rymt har beviljats ny regelbunden permission.Tiden mellan gripande eller egen inställelse och heslutsdaium för den nyaregelbundna permissionen och liden mellan heslutsdaium och ivå tredjedelsdalumav verkställighetstiden (återstående lid) framgår av följande uppställning. Tid tillpermission >2 mån >4 mån >6 mån s:4 mån sö mån «12mån >lår Summa _ , _ I 1 2 - - 3 - 1 - 2 1 1 - - 21 12 4 2 4 3 2 12 I den nu sisl redovisade undersökningen ingick 87 personervilka avljä-nade frihetsstraff på sammanlagt minsl fängelse ellerinternering med en minsta lid av och beiräffande vilka ejmeddelats beslut om förvisning. Beiräffande dessa 87 personer har inom kriminalvårdsstyrelsenföretagils en ytterligare undersökning inriktad på brottsligheten i sambandmed rymningar och permissioner. Av de 87 personerna Prop.1978/79:62 60 hade enligt uppgifi från 41 inie begåttbrott eller misstänkts för brott under den aktuella verkslällighelsperioden.De feslerande 46 personerna var misstänkta för brott i olika omfattning. Avdessa 46 bortföll 8 personer på grund av vissa ofullständigheler i materialet.Av de återstående 38 personema hade 16 gjort sig skyldiga lill brott vid ettbrottstillfälle (detla kan omfatta flera brott vilka dock begåtts under en ochsamma frånvaroperiod), 17 vid två, tre vid tre och två vid fyrabrottstillfällen. Tiden räknat från häktningsdatum till den första permissionende i undersökningen ingående personerna beviljats varierar mycket. Längsta lidär 29 månader och (påföljd internering minsta tid ). Bland dekortare tiderna förekommer även en del . 15 personer hade inte beviljats någon permission före försiabrottstillfället. Tvä personer hade en permission före första brottstillfället,åtta personer hade två permissioner, tvä personer tre till fem permissioneroch tio personer mer än fem permissioner före försia brottstillfället. Av brotten vid första brotlstillfället begicks tre avintagna under tid för obevakad permission, 21 intagna gjorde sig skyldiga lillbrott i samband med uteblivande efter permission, sju efter rymning och sju påanstalten. Motsvarande siffror vid andra brottstillfällen var en intagen underobevakad persmission, elva vid uteblivande efter permission, fyra efterrymning samt fem på anstalt. Beträffande de uppgifier som vidare redovisas iundersökningen rörande avtjänad tid mellan häktningsdatum och första brollstidpunktoch lid till permission efter de olika brotlstidpunkterna saml den redovisningsom ges av de olika brott som begåtts eller brottsmisstankar som förelegatspänner dessa över ett vill fäll för de olika personerna. Eftersom någonredovisning ej sker av anledningen till att permission beviljats är del svårt atlav materialet dra nägra generella slutsatser. I ell par fall har misstankar ombrott funnits, som senare resulterat i dom eller åtalsunderlåtelse, ulan atl anteckningom misstankarna finns i behandlingsjournalerna. I dessa fall har det tydligenbrustit i kontakten mellan polis och kriminalvård. I några fall finnsanteckningar i behandlingsjournalerna om brott rubricerade som narkotikabrott,olaga narkotikainnehav eller narkotikaförseelser vilka sedermera resulterat i ålalsunderiåtelse.En del av dessa brott har begåtts på anstalt. Regelmässigt har i dessa fallobevakad permission beviljats efter , högst ochlägst . 4 Överväganden och förslag 4.1 Förutsättningar för beviljande av permission Systemet med korttidspermission infördes i vårt land i slulelav 1930-lalet. Olika regler gällde därvid för dem som dömts tillungdomsfängelse Prop.1978/79:62 61 och övriga iniagna. Den förra kategorin kunde få tillståndatl vistas utanför anslallen, om del prövades vara lill gagn.Övriga iniagna kunde enbart få permission för atl besöka närslående som varsvårt sjuk eller föratt bevista närståendes begravning. Tillstånd lill .sädansärskild permission fick inte ges i annat fall än dä siarka skäl förelåg ochfara för missbruk ansågs utesluten. I förarbetena till verkställighetslag hänvisadestrafflagberedningen till atl permissionsinstitutet fungerattillfredsställande . Beredningen föreslog därför allpermissionsgrunderna skulle vidgas till att omfatta även andra fall än de nyssnämnda. De nya permissionsskäl som därvid kunde komma i fräga exemplifieradespä följande sätl. En intagen kunde behöva bevaka sina intressen vid t.ex. encivil rättegäng eller behöva delta i undervisning eller studiecirkel som höllsutanför anslallen. Vidare kunde del ur efiervårdssynpunkl vara önskvärt all eninlagen någon lid före frigivningen eller ulskrivningen genom personlig hänvändelselill arbetsgivare fick möjlighet all söka anslällning. Beredningen ansåg vidarealt permission skulle kunna beviljas av mer privata skäl såsom för alt undvikarisken för en inveriering av sexuallivet. Permissioner ansågs likväl inte kunnakomma i fråga för alla iniagna. Farliga eller rymningsbenägna fångar skulleinte fä möjlighet till permission.