prop · G203202 · 1978-12-31 00:00:00 — 2 Fonden böriar avta nominelll Under samma antaganden beräknas fondstyrkan utvecklas enligt följande Mol bakgrund av de redovisade uppgifterna kommer delerforderliga avgiftsuiiaget på längre siki all approximaiivi moisvara avgiftsuiiageii ell renodlat fördelningssystem. Delta är givetvis en direkl följd av denvikande fondsiyrkan, I nedansiående lablå redovisas för olika anlaganden omårlig reallöneökning de avgiftsuiiag som erfordras om manbortser från befinllig fond. Erforderligt avgiftsuttag om man bortser frän befinlligfond 22,1 18,0 34,4 26,4 I verkets huvudantagande kommer, som lidigare redovisats,fonden att börja avta och vara förbrukad . Det här förda resonemanget leder till att man somriktpunkter för avgiftsuttaget bör ställa upp för och förår 2020 (jfr tabellen sid. 55). Om man antar att uiiagsprocenten höjs med 0,25procentenheter vaije år kommer avgiftsuttaget atluppgå till är 2000 och . I verkets huvudantagande beträffande de ekonomiskaförutsättningarna kan fonden under förutsättning av den ovan angivna årligaökningen av avgiftsuttaget beräknas utveckla sig enliglföljande. Kpi 7,5 "i, reallöneökning2 "., nyplaceringsränia 9,5 '.. Fond (miljarder kr) Fondslyrka Mot denna bakgrund finner verkel att avgiftsuttaget underperioden bör höjas med äiminslone . Med 0,25 9,,årlig höjning blir avgiftsuttaget följande: 1980 1981 1982 1983 1984 12">. 12,25 "n 12,50"., 12,75".. 13,00".. I det föregående har verkel som utgångspunkt haft meralångsiktiga bedömningar av pensioneringens behov. Verket har under ärendetsberedning också varil i kontakt med kapiialmarknadsuiredningen som därvid iförsta hand anlagt etl kortare perspektiv och starkt betonat behovet av Prop.1978/79:202 61 samhälleligtsparande och kapiiallillväxi. Mol bakgrunden av detta har verkel beräknat AP-fondensulveckling enligl en avgiftsaliernaiiv med en höjning av uiiagsprocenten på0,' och 0,50 procenienheier varje år 1981-84. Resuliatetav beräkningarna redovisas i nedansiående tabell. Fond (miljarder kr) Fondslyrka 1Jfr vad som sägs i del följande om avgiften lill arbeisskadeförsäkringen. Inedansiående labell redovisas dei placeringsiillskon som AP-fonden beräknas få1979-84 under angivna antaganden om avgiftsuttagets storlek. Beräkningarna harutförts dels i löpande priser, dels i fasta priser (bas 1979). Årligfondökning 1979-84 i miljarder kr. under olika antaganden om avgiftsuttag. Ariigförändring av konsumentprisindex 7,5 96, ärlig reallöneökning 2 96 saml nyplaceringsränia9,. Uttagsalternativ 1 oförändrat avgiftsuttag 2 åriig höjning med 0,25 96 3 0,25 96 höjning 1980, 0,50 96 åriigen 1981-84 Somframgår av tablån skulle fondökningen och därmed nyplaceringska-paciteten bli ihuvudsak oförändrade reellt sell (dvs i fasta priser) vid en åriig höjning avavgiftsuttaget med 0,25 96. Vid en höjning med 0,50 96 skulle fonden öka merapåtagligt. 1detla sammanhang vill verkel dessulom erinra om sitt förslag denna dag om altuttaget av avgifter till arbetsskadeförsäkringen fr, o, m. 1980 skall höjas med0,35 96 så atl denna avgift under liden blir . Sammanfattningsvisvill undersiryka alt verket har att bedöma frågan omavgiftsuttaget med hänsyn till pensioneringens behov Prop.1978/79:202 62 ävenpä läng sikt och behovet av fondering för framtida produktionstillväxt. Avgiftsuttagetkan ses ur båda de angivna aspekterna . Verket lägger härmed framalternativa förslag rörande avgiften till den allmänna tilläggspensioneringenför , Verket föreslår atl uttaget ökas antingen med 0,25 96 åriigenså att avgiften blir 13 96 eller-med särskilt beaktande avkapitalmarknadens behov-med 0,25 96 förär 1980 och 0,50 96 åriigen för tiden1981-1984 så att avgiften sistnämnda år blir 14 96, 1handläggningen av detla ärende har, förutom undertecknad , deltagitöverdirektören samt ledamöterna ochÖstlund, Ledamoten har anmält avvikande mening (bilaga 1.1), Därjämtehar närvarit styrelsesuppleanlema Bartley och , personalföreträdarna , avdelningscheferna , t. favdelningschefen samt byråchefen , Särskilt yttrande avsuppleanten Slefanson bifogas (bilaga 1,1), L,-A, Åst 1978/79:202 63 Reservationfrån till beslut angående avgiftsuttag förallmän tilläggspension Jagkan inte ansluta mig till majoritetens förslag all öka avgiftsuttaget lill ATPantingen med 0,25 "<> åriigen så alt avgiften blir 13 ".>eller med 0,25 '-' förär 1980och med0,50 ",, åriigen förtiden ,säaiiavgifiensisinämnda år blir . Jaganser atl regering och riksdag bör avvakta till efter 1984 med ökning av ATP-avgifterna,Föreiagen har icke en sådan lönsamhel, an den lillväxl kan åsiadkommas,som är grunden för all pensionsålagandena skall kunna fullgöras. Enåterhämtning som är tillräcklig som grund för förtsatl lillväxl i samhällsekonominlorde ta fiera är i anspråk. Deutredningar och analyser som Riksförsäkringsverkei gjorl visar med stortydlighet vilka avsevärda krav på tillväxt som måste ställas på det svenskafolkhushållet för atl de akiiva generationerna i framiden skall kunna bära deökande pensionskostnaderna. Verkets huvudalternativ förutsätter en lillväxl iform av reallöneökning med 2 "i. . Även med så stor lillväxl blir dendel av resurserna, som mäsie avdelas för pensioner, betydande - kanske 16-18 9i,av avgiftsunderlaget för och 25 'n av samma underlag för . Endasiom realräntan överstiger den reala tillväxten i samhällsekonomin kanavkastningen på fonden långsiktigt bidra till pensionsuibeialningarna.Avkastningen räcker annars inie till mer än all på sin höjd bibehålla fondens realvärdei en relation till realinkomsterna och ATP-sysiemets reala pensionsfdrpliklelser.Etl överskott, som annat än övergångsvis kan bidra till atl bestrida pensionsulgifterna,kan uppkomma endast vid, historiskt sett, mycket höga realräntor. Under senareär har avkastningen inte ens räckt till för all bevara fondens realvärde. Fondenär lill sin karaklär en buffertfond, som kan utjämna ojämnheter i inkomsi- ochutgiftsutvecklingen genom att fonden minskas dä avgifternaannars hade behövt höjas särskilt starkt. En avgiftshöjning nu kan inte bidra lägre långsiktig avgiftsnivå. Den senare är helt bestämd av den långsiktigautgiftsnivån. ATP-systemel är ett fördelningssystem. Den enda garantin för ATP-syslemeiär den akiiva genera-lionen och dess möjligheler au beiala lillpensionärerna. Del skulle kunna hävdas an AP-fonderna i så fall har en annanuppgift, nämligen alt skaffa kapital till näringslivet och på så säll ökaförutsättningarna för tillväxten. Även detta resonemang är till största delenohållbart, eftersom någol nyii kapital i samhället icke torde skapas enbartgenom atl AP-fonderna ökas. Majoritetenför ett resonemang om alt ATP-avgifterna behöver höjas 1978/79:202 64 särskiltmycket för atl lillfredssiälla ell korisikligl kapilalbildningsbehov. Jag vill framhållaalt det viisentliga i ställei är behovel av lönsamhel i företagen. Förnärvarande finns slor ouinylijad kapaciiei i förelagen. Tillväxien kan alltså åsiadkommasgenom en ökning av kapacitetsulnyltjandei, vilkei föruisäiier en förbättring avföretagens lönsamhet. Detla är alltså det första målet. Jag villvidare framhålla atl det icke är nödvändigt atl höja ATP-avgifterna under liden1980-1984 för alt täcka pensionsuibeialningarna under dessa år. Del finns allisåulrymme an under dessa år genom stark återhållsamhet med avgifter pä förelagenge dem möjlighet att återvinna lönsamheten. Omvänt gäller atl om man lägger påavgifter i en period då lönsamheten är obefintlig, så försvårar och försenarman återhämtningen och minskar på det sättet möjlighelerna att få en sådan uthålligtillväxt som kan garantera pensionssystemet. Jaganser således att ATP-avgifterna icke bör höjas för . Dehöjningar som pä sikt blir nödvändiga bör anstå till efter 1984 och inpassas iliden på elt sådant sätt all de icke belastar företagens lönsamhel och icke försvårarden tillväxt i samhällsekonomin, utan vilken ATP-pensionerna blir enutomordentligt stor andel av de samlade inkomsterna i samhället och därmed enväsentligt större belastning på de aktiva än som tidigare föruisetls. Särskiltyttrande av suppleanten till styrelsesbeslut den 16.12.1977 betr. förslag om avgiftsuttag till ATP. Utgångspunktenför mina bedömningar av hur stort det framlida avgiftsuttaget skall vara äratt gjorda pensionsåtaganden skall infrias. En nödvändig förutsättning härförär alt näringslivet äterflrsin lönsamhel och konkurrensförmåga ochsamhällsekonomin sin lillväxtkraft. För atl detla skall kunna uppnås är detnödvändigt atl kostnadsökningarna inom näringslivet hålles tillbaka. Enliglmin uppfattning har majoriteten i styrelsen inte tillräckligt beaktat dessaförhållanden. För atl understryka vikten av relationerna mellan förelagensförmåga att bära avgifterna och pensionssystemets möjligheler att infria gjordapensionsutfästelser borde man ha föreslagit regeringen tre alternativa förslag.Del iredje borde ha inneburit etl oförändrat avgiftsuttag under periodens tvåförsta år samt högre avgifter under periodens slutskede.Detta aliernaiiv skulle medföra en mindre lillväxl av AP-fonderna fram till1984 utan att pensionerna därigenom skulle sättas i fara. Prop.1978/79:202 65 Angåendeavgiftsuttag och förvaltningskostnadsandel för arbetsska deförsäkring m. m.för åren 1980-1984 Riksförsäkringsverkethar atl under innevarande år föreslå procentsats och förvaltningskostnadsandelför uttag av avgift enligt 7 kap. 3 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringför åren 1980-1984. gäller i särskild lag (1973:480)fastställd avgift lill yrkesskadeförsäkringen m.m. Procentsatsen för dettaavgiftsuttag är 0,25 med 1/16 som förvaltningskosl-nadsandel. m. har lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ersatts avlagen om arbetsskadeförsäkring. Inom den tidigare försäkringsformen fonderademedel på ca . har därvid förts över till arbeisskadeförsäkringsfonden.Dock skall även i fortsättningen såväl fondbildningen somavgiftsfinansieringen vara anpassade till de gemensamma ersättningsförpliklelsernaoch förvaltningskostnaderna. , varomriksförsäkringsverket nu har alt avge förslag, förväntas utbetalningarna lillstörre delen bestå av ersättningar och kostnader hänförliga till skadefall fråntid före den . AvgiftsperiodenI975-I979 har hiltills inneburit försvagning av den relativa fondbehållningen.Som uttryck för sädan föndstyrka har här liksom i verkets fortsatta beräkningarangivits fondtillgångarna i förhållande till den aktuellaårskostnaden. Så täckte fondbehållningen drygt 5 gånger1974 års utgifter. Vid utgången av är 1977 beräknas motsvarande täckningsgrad (fondslyrka)vara begränsad till 2,6. Minskningen av fondstyrkan lill hälften under åren1975-1977 är i första hand föranledd av att utgiftsnivån under dessa är närmarefördubblats. För den nominella fondbehällningens del väntas endasi en begränsadnedgång under dessa år Ytteriigarenedgång av fondsiyrkan - nu i kombination med en märkbar minskning även av dennominella fondbehållningen -är alt vänta . beräkningar torde fondbehållningen vara begränsad lilldrygt 1 000 milj. kr. och därvid läcka något över I års uigifter. 5 1978/79. 1978/79:202 66 Framräkning 1980(1977)- 1984 Fondminskning under den nuvarande avgiftsperioden tillföljd av den alltmer stigande utgiftsnivån har varil förutsedd. Så behandladesfrågan om kostnadsökningarna lill följd av nya ersäilningsregler vid arbeisskadorfr. o. m. den och den förväntade samtidiga uppräkningen av äldre livränleförmåneri prop. 1975/76:197(sid. 89). Sedan departementschefen där framhållit, atl nyaersättningsregler ej bör föranleda någon ändring av avgiftsuttaget 1. o. m. år1979 och att täckning av underskott bör ske genom disposition av fondmedel,anför han: När del gäl ler den närmasle tiden därefter skal!riksförsäkringsverket lägga fram förslag till avgiftsuttag närmast . Det ges då tillfälle att på grundval avriksförsäkringsverkets material ta ställning lill frågan om vilket avgiftsuttagsom i fortsättningen behövs med hänsyn till de nya ersättningsreglerna. Mol bakgrund av detta upptar riksförsäkringsverketsförslag alternativa lösningar för förstärkning av fondstyrkan . En långsiktigare fondframräkning blir ej meningsfullså länge all erfarenhet om tillämpningen av de nya ersättningsreglerna saknas.Utbetalningar efter nya regler väntas börja överväga under andra hälften av1980-talet. Vid framräkningar 1980 (1977) - 1984 tillämpade fömlsättningarkan sammanfattas enligt följande (pp. Såväl försäkringens avgiftsinkomster som dess utgifter äri väsentlig mån beroende av löneläge och basbeloppets storlek. Framräkningarhar utförts under olika antaganden om utvecklingen av dessa faktorer. Utvecklingenav fondstyrkan har ej visat sig märkbart påverkas avändrat antagande om prisstegring. Däremoi har antagande om högrereallöneuppgång (inkomstökning - prisstegring) medfört förstärkning avfondstyrkan. Beräkningar utgående från ärlig inkomstökning på 9,5 96och ärlig prisstegring på 7,5 96 (alt. A) redovisas. Även framräkningar vidsamma prisutveckling men ulan antagande om reallöneförbältring (alt. B) redovisas. Årlig nominell inkomstökning, % 9,5 7,5 Prop.1978/79:202 67 Arbelsskadeförsäkringsfondens nuvarande tillgångarförväntas ge ränte-avkastning på 6,25 96/år. Av likvidiletsskäl erforderliga avyiiringarav fondmedel har förulsätls medföra kursförluster på 15 96. Nyplacering avfondmedel, som aktualiseras först , har förutsallsske efter en åriig ränteavkastning på 9,5 96. Avgiftsunderiaget har beräknats till 180 000 milj.kr. (alt. A) sedan försäkringsbeståndet utvidgats med kategorin egnaföretagare. Basbeloppet har fömtsatts uppgå till 12 200kr. Fondbehållningen har beräknats till caI 600 milj. kr. Vid avveckling av det nuvarande livräntebeständet tillföljd av dödsfall har tillämpats värden förbefolkningsdödlighet. Jämsides med denna avveckling har beaktats övergångsvistillkommande livränteförmåner hänföriiga till skadefail från tid före den 1juli 1977. Vad härvid gäller redan inkomna men ej behandlade samt ytterligareförväntade anmälningar om yrkesskador av annan orsak än olycksfall (s. k.yrkessjukdomar) har bearbetningen av dessa fömtsatts ske i jämn takt (ca 4 000livräntor/år) . Inkomstbortfall till följd av arbeisskador inträffadeefter skall ersättas lill 100 96 (inom inkomslgränsen 7,5basbelopp). Därav föranledd kostnadsuppgång väntas på livräntesidan blimotverkad av nedgång i antalet ersättningsfall samt av nya regler om samordningmed utgående pensionsförmåner. (Mera långsiktig begränsning följer av livräntornasupphörande .) Nedgång i antalet ersättningsfall förväntas bli särskiltmärkbar vad gäller vissa kategorier av lidigare ur medicinsk synpunktersättningsbara yrkessjukdomsfall. Utbetalning av netlolivräntor (efter samordningmed förtids- och familjepensioner) beräknas för eflerlevandelivränlors delinnebära kostnadssänkning i jämförelse med ersättningar enligtyrkesskadeförsäkringslagen. För egenlivräntors del beräknas den genomsnittliga netlolivräntanlill 80 96 av vad eljest skulle ha utgått. Vid beräkning av de till arbelsskadeförsäkringslagen hänföriigaårliga 1978/79:202 68 livränteutbetalningarnahar beaktats förskjulningen mellan skadeår och utbetalningsår. Hänsyn hartagits även lill den förväntade ekonomiska reakliveringen. För änkelivräntorsdel har förutsatts avgång genom omgifte i enlighet med statistiskacentralbyråns tabellvärden. Sjukpenningkostnadernastiger genom höjningen av ersättningsnivån från 90 96 till 100 96. Inräknattidigare skadefall förväntas antalet dagar med sjukpenningersättning iinledningsskedet uppgå till ca 1,0 milj. . är förvaltningskostnadsandelen som nämnts fastställd tillI /16 av avgiftsuttaget på 0,25 96. kommer detta att motsvara ca 27milj. Ersättningsfrågor i anslulning till arbelsskadeförsäkringslagenhandhas av försäkringskassorna. Kostnaden för den decentraliseradehandläggningen av nya skadefall förväntas dock ej helt bli täckt av densamtidiga kostnadsbegränsningen för verkets del. Verkel har vid bedömning avförsäkringskassornas kommande arbetsuppgifter särskilt beaktat den alltmerökande tidsåtgången vid handläggning av ersättningsfrågor i anledning av olikasjukdomsfall. egen balans av ej genomgångnayrkessjukdomsfall har bidragit till att verkets och försäkringskassornassammanlagda förvaltningskostnader har bedömts stiga med ca 25 96. Utgåendefrån en i slort sett oförändrad arbetsvolym även under avgifisperioden1980-1984 och förvaltningskostnadernas följsamhet till lönekostnaderna anser verkel,alt den kommande förvaltningskostnadsandelen bör anpassas till enkostnadsuppgång på ca 25 96. Verkelsberäkningar redovisas i tabeller som tagits in i en särskild bilaga'. I anslulningtill inkomstutvecklingsalternaliven har beräkningarna delats upp pä tabellernaA resp. B. Beräkningarna har baserats på olika avgiftsuttag för perioden1980-1984. (Numrering av tabellerna har skett efter det förutsatta avgiftsuttageti hundradelar procenl. För avgiftsuttag föreligger sålunda tabellerna A:50och B:50.) 1varje tabell redovisas: Inkomster(exkl. fondavkastning) och utgifter samt utfall Ränle-och fondbelopp samt fondstyrka Resultatenav beräkningarna vad gäller utvecklingen av fondstyrkan (= fondbildningen den31 december i förhållande till den akluella årskostnaden, dvs. det antal år, vamnderfortsatt utbetalning på denna kostnadsnivå skulle kunna ske från fonden utan ytteriigarelillskott av vare sig avgifter eller räntor) under avgiftsperioden 1980-1984sammanfattas nedan. IHär har tagits med endasi tabellerna A:60 och B:60. Prop.1978/79:202 69 Avgiftsuttag i %: Alt. A 1979 1984 Alt. B 1979 1984 1,3 1,3 1,9 2,5 1,2 1,2 1,5 2,1 Vidoförändrat avgiftsuttag - - utförda beräkningar har visat, att fondenblir helt förbrukad /82. föreliggerdel då en skuld motsvarande ca 1,5 års kostnader (fondstyrka -1,5). Denvid utgången av den nuvarande avgiftsperioden återstående fondbildningenförväntas täcka endasi drygt I års utbetalningar. För undvikande av ytteriigarenedgång av fondstyrkan erfordras eltavgiftsuttag mellan och 0,50 96. Enligt verkets förmenande böremellertid i första hand ställas frågan om en så låg fondbildning kan ansesvara lillfredsställande under ytteriigare en avgiftsperiod. Sammanställningenovan visar, att vid åriig reallöneförbättring med 2 96 skulle en fondbildningtäckande ca 3 resp. utbetalningar uppnås vid avgiftsuttag på 0,60 resp.0,70 96 (all. Vid utebliven reallöneförbättring (alt. B) skulle molsvarandefondbildningar förutsätta avgiftsuttag på 0,65 resp. 0,75 96. Medhänsyn till uppgången av förvaltningskostnaderna med ca 25 96 beräknasförvaltningskostnadsandelen vid avgiftsuttaget 0,50 96 till 1/25. Vidavgiftsuttag pä 0,60 resp. 0,70 96 skulle förvaltningskostnadsandelen uigöra1/30 resp. 1/35. Somframgår av ovanslående redovisning beräknas ett avgiftsuttag på 0,60 96 underavgiftsperioden medföra en ökning av fonden sä att den förslär tillomkring utbetalningar i stället för drygt etl års. Delta innebär attfondstyrkan vid utgången av är 1984 skulle vara av ungefär samma storiek somvid utgången av är 1977. Som tidigare påpekats är den långsiktiga bedömningenosäker, eftersom man saknar erfarenhel av den nya lagsiiftningen. Mol bakgrundav denna osäkerhet bör ej fondsiyrkan tillåtas bli alltför läg. Verket föreslårdärför, atl avgiftsuttaget till arbetsskadeförsäkringen fastställs lill 0,6096 för perioden , vilket innebär en höjning avgällande uttag. Beträffandeförvaltningskosinadsandelen föreslår verket alt denna skall utgöra 1/30 avavgiftsuttaget. 1handläggningen av detla ärende har, förutom undertecknad , Riksdagen1978/79. 1978/79:202 70 deltagitöverdirektören samt ledamöterna ochÖstlund. LedamotenAlbåge har avgelt särskilt yttrande (bilaga 2.1). Därjämtehar närvarit styrelsesuppleanterna Bartley och , personalföreträdarnaSöderquisl och Tjärnberg, avdelningscheferna , t. favdelningschefen och byråchefen . T.Eriksen (föredragande) Tabell A:60 (till bilaga 2) Inkomster (exkl, fondavkastning) och utgifter samtutfall i milj, kr. Summa - ulgif ler -207,2 -303,8 -342,3 II.Ränle- och fondbeloppi milj. kr. Fond den 31/12efter ev. kursförluster Fondökning(-)/ fondminskning (-) Fondstyrka(= fond den 31/12 i förhållande lill årets uigifter) -121,6 -248,7 -314,6 +352,7 +420,0 +525,0 +622,1 +870,6 1,5 1,7 2,0 2,3 3,1 Tabell B:60 (till bilaga 2) Inkomster (exkl. fondavkastning) och utgifter samt utfalli milj. kr. -207,2 -307,1 -352,8 Ränte-och fondbelopp i milj. kr. Fond den 31/12efter ev kursförluster Fondökning(-1-)/ fondminskning (-) Fondstyrka(= fond den 31/12 i förhållande till årets utgifter) -121,6 -252,7 -327,8 +301,6 +337,9 +404,3 +457,6 +654,7 1,4 1,6 1,8 2,0 2,6 Prop.1978/79:202 73 Särskiltyttrande av ledamoten till beslut angående avgiftsuttagoch förvaltningskostnadsandel for arbetsskadeförsäkring m. m. for åren1980-1984 Enligt7 kap. 3 § skall försäkringen finansieras med enavgift, vars procentsats fastställs i lag. Procentsatsen skall vara sä avvägdatt avgifterna tillsammans med andra tillgängliga medel läcker ersättningar ochkostnader enligl arbetsskadelagen saml vissa andra lagar jämteförvaltningskostnader och behövlig fondbildning. skallföreslå procentsals och förvaltningskostnadsandel. Motden angivna bakgrunden kan jag icke annat än biträda riksförsäkringsverketsbedömning och förslag som jag finner välgmndat vad beträffar arbetsskadeförsäkringensbehov av medel och av lämplig fondbildning. Fränmera allmänna utgångspunkter vill jag emellertid beklaga all denna typ avkostnadshöjningar måste föreslås i en lid då näringslivets lönsamhels-situationär ytterst bekymmersam och dä i själva verket en reduktion a v olika pålagorskulle behövas för att ge möjligheler för förelagen all återvinna lönsamhetenoch därmed äter skapa underiag för den tillväxt i samhällsekonomin utan vilkenbl. a. de sociala åtagandena inte kan fullgöras. Från dessa utgängpsunklerskulle det enligt min mening vara bäst antingen att arbelsskadeförsäkringslagenkunde ändras och försäkringens finansiering sökas i statsbudgeten, varvid arbelsskadeförsäkringensmedelsbehov finge prövas tillsammans med andra utgiflsslag i budgeten eller att- om fortsall finansiering med arbetsgivaravgift väljs-beslutet om höjning avdenna avgift följdes av beslut om motsvarande reduktion av någon annankostnadspost för företagen. Prop.1978/79:202 74 1Förslaget om uttag av avgift till ATP Riksförsäkringsverketsförslag om förhöjt avgiftsuttag enligt alternativ I, dvs. en höjning med 0,2596 , tillstyrks av . ,i (LO) och Central-oiganisationen /SR. LOfinner det ofrånkomligt att accepiera en viss höjning av ATP-avgifien under denaktuella perioden och tillstyrker därför alternativ 1 med hänsyn till behovetav andra förbättringar inom elt begränsal ulrymme och till alt även avgiftenför arbetsskadeförsäkringen föreslås höjd. LO avser att återkomma till lämpligaålgärder beträffande kapitalförsörjningen och en väl avvägd balansskapandepolitik i samband med behandlingen av betänkandet från kapiialmarknadsuiredningen.Svenska kommunförbundet och tillstyrker alternativ 1närmast ur försäkringsteknisk synvinkel. De båda förbunden har inle funnitanledning att gå in på en bedömning av alternativ 11. Ledamöter för moderatasamlingspartiet har reserverat sig i de båda förbundens styrelser. /SR, somförordar alternativ 1, gör delta mot bakgrund av all det i nuvarande situationär angeläget för näringslivet alt återhämta sig för alt uppnå fulltkapacitetsutnyttjande. framhåller emellertid organisaiionen att detutan tvekan också är angeläget med ell kortsiktigt kapitalbildningsbehov,varför en ytteriigare höjning skulle vara motiverad. /SR återkommer i dennafråga i samband med remissbehandlingen av kapilalmarknadsutredningens förslag. ,som lämnar riksförsäkringsverkels förslag utan erinran, anför all såvittverket kan bedöma synes de förutsättningar utgått frånvid beräkningarna av avgiftsunderlagets och förmåns-utbetalningarnas utvecklinginle orealistiska som underlag för beslul om avgiftsuttaget för perioden1980-1984. Fondernas storiek och avgiftsuttag är emellertid faktorer av ickeoväsentlig betydelse för hela samhällsekonomin.