prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Enbyggnadslovsprövning kan uppfattas som ell onödigi hinder. Några inslanser somavslyrker eller avstår från all kommentera en ulvidgning av byggnadslovspliklenför isoleringsålgärder tillstyrker dock en utvidgad kontroll av installationereller ändringar av uppvärmningsanordningar. Sådana synpunkter framförs av bl.a. föriiftkationsförvaltnlngen. , arbeiarskyddssiyrelsen.Föreningen och . Svenska riksbyggentillstyrker utvidgad kontroll av installationer såvitt avser nya typer avvärmesystem. Många inslanser påpekar att den föreslagna utvidgningen avbyggnadslovspliklen ställer krav på byggnadsnämnderna som dessa inte kansvara mot. Vidare påpekas att bestämmelserna kan vara svårtolkade och att dekräver utföriigare föreskrifter och anvisningar i . Jagvill för min egen del framhålla föQande. Till förmån för den föreslagnaändringen i byggnadsstadgan talar de fördelar som skulle uppnås i tvåavseenden. Ändringen skulle för det första för samhället möjliggöra en kontrollav att åtgärder för en förbätirad energihushållning utförs så att avsedd effekiuppnås. För del andra skulle ändringen för fastighetsägarna kunna medföra enviss garanti för att energisparande ålgärder inte utförs på ett sätl som ledertill fuktskador m. m., eller får andra negaliva föQder. Båda dessa fördelar harkommenterats av remissinsianserna. För merparten av de åtgärder det här ärfråga om utgår det energisparstöd. 1978/79:115 30 Samhälletskontroll av hur energisparåtgärder utförs bör som remissinstanserna påpekar iallmänhet kunna ske i samband med alt energisparstöd utbetalas. I den månsamhällets inlressen inte lillgodoses i tillfredsställande omfattning tordedetta snarare bero på brisiande resurser än på bristande befogenheter. Jag ärdärför inte beredd att nu föreslå en utökning av byggnadslovspliklen från dennautgångspunkt. Beträffandeen ulvidgning av byggnadslovsplikten med hänsyn lill fastig-helsägarens behovvilljag inledningsvis framhålla atl fiertalet av de åtgärder det här är frågaom, är byggnadslovspliktiga. Enligt 54 § 4 mom. BS kan den som såönskar dessutom begära prövning även för åtgärd för vilkenbyggnadslov ej erfordras. Den granskning som sker i samband medbyggnadslovsansökan syfiar emellerlid endasl till alt pröva om den föreslagnaåtgärden står i strid med beslämmelse som meddelals i eller med slöd avbyggnadsstadgan. Ätgärder som syfiar lill en förbättrad energihushållning ibyggnader kan behöva diskuteras utifrån en vidare referensram. Jaghar förordal väsentligt förstärkta statsbidrag för attmöjliggöra en uppbyggnad av den kommunala rådgivnings- ochbesikiningsverksamheien. Denna verksamhei bör bättre än en utvidgadbyggnadslovspliki kunna tillgodose fastighetsägarens behov av expertråd då hanslår i begrepp alt vidla energisparåtgärder. Jagvill avslutningsvis erinra om alt regeringen i prop. 1978/79:111 om åtgärdermot krångel och onödig byråkrati m. m. har föreslagit all byggnadslovspliktenskall tas bort för ett antal byggnadsåtgärder. I överensstämmelse medmålsättningarna i denna proposiiion bör det vara en strävan att så långt sommöjligt begränsa byggnadslovspliktens omfattning. Jag finner mot bakgrund avvad jag nu anfört atl lillräckliga skäl inle föreligger nu för en utvidgning avbyggnadslovsplikten på föreslaget säll. Jag övergår nu lill attbehandla planverkets förslag om ändringar i 61 och 64 §§ BS. För byggnadslovspliktigaarbeten i byggnader skall det enligt 61 § BS finnas en av den byggande utseddansvarig arbetsledare. Denne utövar fortlöpande ledning och lillsyn överarbetet och svarar för atl del fullgörs på behörigt sätt. Han skall också varamed vid de besiktningar som företar. kan medgeatt ansvarig arbetsledare inle utses om arbelena har liten omfattning. Enligt64 § BS skall utöva tillsyn över byggnadsförelag som fordrarbyggnadslov. Nämnden får verkslälla de besiktningar som behövs för detla.Byggnadsnämnderna har också räll alt besiktiga byggnadsföretag, som intekräver byggnadslov. Som regel torde dock byggnadsnämnderna sakna resurser fördetla. 1 sin slutliga rapport harplanverkel framhållit att det är nödvändigt för samhällel alt de ålgärder förvilka lån och bidrag beviljas verkligen genomförs. Del är också nödvändigi altdetta sker på rält sätt så att man når den effekt som man strävar efter. Verketföreslår därför en ändring i 61 ij BS sominnebär att ansvarig arbetsledare skall utses också för ändringsarbeten sominie fordrar byggnadslov i de fall arbelena avsevärt påverkar byggnadensenergihushållning. Därtill föreslår planverkel ell lillägg till 64 § BS medkrav på atl arbetsledaren i dessa fall skall avsyna arbelel och lämna byggnadsnämndenskriftligt bevis om detta. Planverketsförslag innebär en principiell nyhet på så sätt att den ansvarige arbetsledarenskall utföra en självständig kontroll. Den föreslagna ordningen föratsättersamiidigi atl den byggande åläggs atl ge in en beskrivning av de tilltänktaarbetena till även när dessa inte kräver byggnadslov.Åtskilliga av de energisparåtgärder som är akluella är av så begränsadomfallning alt de enligt nu gällande bestämmelser torde kunna ulföras utanansvarig arbetsledare. Det övervägande antalet remissinsianser avslyrkerplanverkets förslag. Dessa instanser framhåller bl. a. att många byggandeskulle uppfatta den föreslagna ordningen som en besvärande detaQkoniroll ochaii byggnadsnämndernas resurser skulle komma att belastas hårt. Vidare pålalasalt många energisparåtgärder, även om de inte kräver byggnadslov, granskas avmyndigheler i samband med prövning av ansökan om energisparstöd. Jag delar den uppfattningsom har framförts av dessa remissinstanser och finner inie skäl att förorda attde föreslagna bestämmelserna införs. Jagavser , för fullsiändighetens skull, atl redovisa vissa frågor som iniekräver slällningslagande. De allmänt formulerade kraven i 5 kap. BSkompletteras av föreskrifter, anvisningar och råd som meddelas av statensplanverk och tas in i svensk byggnorm - SBN (statens planverks författningssamling1978:1). Till följd av 76 § BS och kungörelsen (1970:641, omtryckt 1977:629) ombegränsning i myndighets räll all meddela föreskrifter, anvisningar eller rådskall föreskrifter, anvisningar eller råd som i mer än oväsentlig grad kan ledatill direkta eller indirekta kostnadsökningar i den berörda verksamhetenunderställas regeringens prövning och i vissa fall även fastställas avregeringen. gäller enligt 44 a § BS att byggnad skallutföras så atl den möjliggör god energihushållning. SBN:s föreskrifter i dennadel innebär all kraven på värmeisolering och täthet samt på uppvärmnings- ochventilationsanordningar har skärpts väsentligt i förhållande till såvältidigare gällande krav som dittills vanlig utförandepraxis. Energianvändningenför nya bostadshus som har byggls i enlighet med dessa krav har beräknats lillnära hälften av den genomsnittliga användningen i bostadshus uppförda i börjanav 1970-ialet. En redogörelse för vissa föreskrifier i SBN som är av särskildbelydelse från energihushållningssynpunkt återfinnas i bilagan 4.2. 1978/79:115 32 Energikommissionenhar i sitt nämnda betänkande lämnat en rad förslag om ändringar i SBN. Energikommissionenhar pekat på att energihushållningen i nytillkommande bostäder och lokaler iförsta hand styrs genom SBN. Enligt kommissionen bör SBN kompletteras i taktmed ökad kunskap och nya erfarenheter av olika byggnadstekniska lösningarsenergihushållande effekter. Revideringen av SBN utförs med några årsmellanrum. Jag har erfaril att den revision av SBN som f n. pågår kommer attberöra en rad frågor om energihushållning. Beiräffandebyggnaders uiformning anför vidare attvärmedistributionssysiemen särskilt i nybyggda hus i största möjligautsträckning bör vara vattenburna och så dimensionerade alt de kan anpassastill solvärmesystem. Även Qärrvärmenät och lokala heivaiiennäi bör enligtkommissionen ulformas så att en övergång till soluppvärmning möjliggörs. Den nu pågåendeenergisparverksamheten är inriktad på att minska vårt beroende av importeradenergi för byggnadsuppvärmning främsi genom ålgärder på användningssidan.Ansirängningar att minska behovei av importerad energi för byggnadsuppvärmningkan göras även på lillförselsidan. Det bör enligt min mening vara en slrävanatl se t ill alt de byggnader som byggs eller grundligt byggs om så långtdet är praktiskt och ekonomiskt möjligt anpassas för de framlidaenergilillförselsystem som enligt nuvarande bedömningar kan komma ifråga. Påregeringens uppdrag har statens planverk utrett frågan om krav bör siällas iSBN att olika typer av ny bebyggelse skall kunna anpassas till sådanauppvärmningssysiem som vi bedömer kan komma att vara lämpliga frånlångsiktig energihushållningssynpunki. 1 sin rapport med anledning av uppdragetlämnar verket förslag om en rad sådana krav i tillämpningsföreskrifter,anvisningar och råd lill byggnadsstadgan. a. föreslås krav på all allavattenburna uppvärmningssysiem dimensioneras för en framledningstemperatur sominte översliger , att alla elvärmda enbostadshus förbereds så att skorstenenkell kan installeras samt atl alla oljeeldade villapannor förbereds förinstallation av elpatron. remissbehandlas f n. Jagvill i anslutning härtill nämna all jag har inhämtat atl planverket avser atl iden fortsatta revideringen av SBN uppmärksamma behovei av översyn av gällandeberedskapsbestämmelser för befintlig och nytillkommande bebyggelse. Planverketkommet samiidigi atl överväga vilka åtgärder som behöver vidlas för all säkralillräcklig uppvärmning vid kortvariga avbrott i energiförsörjningen till el-eller oljeuppvärmda byggnader. Arbetet förutsätter en nära samverkan mellanolika myndigheler m. fl. med ansvar för försörjningsberedskapen inomenergiområdet, byggnadsväsende och bostadsfinansiering. Energikommissionenhar också föreslagil att alternativa och kompletterande uppvärmningsformerlill elvärme i fritidshus skall uiredas. Prop.1978/79:115 33 allnya byggnader skall ulföras så att god energihushållning möjliggörs gäller iprincip för all bebyggelse och således även för fritidshus. 1 SBN finns ingasärskilda föreskrifter för fritidshus. I allmänhet medges dock ibyggnadslovs-besluten att fritidshus, med dispens från föreskrifterna i SBN,fär utföras med tunnare isolering än andra bostadshus. Med hänsyn tillomfattningen av byggandet av fritidshus och för att vägleda kommunema vid derasbygg-nadslovsbeslul har planverkel på regeringens uppdrag utarbetat ett förslaglill särskilda föreskrifter som anger hur kravet pä god energihushållning börlillgodoses i olika slag av fritidshus. Även detia förslag remissbehandlas f n. Energikommissionenframhåller att ökad vikt bör läggas vid energihushållningsaspekter inomsamhällsplaneringen, såväl vid planeringen av nya områden och byggnader som vidsanering av befintliga områden. Kommissionen föreslår all lämpliga vägar fördetta utreds inom ramen för planlag-sliftningen. Kommissionen föreslår vidareatt hänsyn bör tas i bebyggelseplaneringen till ett framtida utnyttjande avsolvärmeteknik. Enligt vad jag erfaril är frågan om hur en godenergihushållning kan främjas i samband med bebyggelseplanering f n. föremålför särskild uppmärksamhet såväl inom statens planverk och statens industriverksom genom skilda siudier som planeras och finansieras genom statens råd förbyggnadsforskning. Jag fömtsätter atl den till knutnaexpertgruppen för forskning om fysisk planering och bebyggelse (B 1974:06)föQer de studier som pågår på olika håll. Jagvill i delta sammanhang också peka på vikten av att den kommunalaenergiplaneringen samordnas med den kommunala bebyggelseplaneringen. Frågor omförnyelse och sanering av tätorternas bebyggelse är mer aktuella ännågonsin. Samiidigi leder genomförandet av ett slort energisparprogram till enomfattande ombyggnadsverksamhet. Energisparfrågorna kommer därför på etinalurligt säll in i saneringssammanhang. Dessa frågor behandlas bl. a. i ettinom pågående analysarbete om stadsfömyelse. Jag avseratt, som ett led i detta arbele, föreslå regeringen att lämna ett särskiltutredningsuppdrag om frågor som har samband med förnyelse och bevarande avlälorternas befinttiga byggnadsbestånd. 5 Utvidgad experimentbyggnadsverksamhet m. m. inomsolvärmeområdet Energikommissionenhar föreslagit ett brett upplagt program innefattande forskning, utveckling ochpraktisk demonstration för att utveckla solvärmeleknik förbyggnadsuppvärmning. Av särskild betydelse är enligt kommissionen att bättretekniska system för värmelagring utvecklas. Kommissionens förslag stöds avfiertalet av remissinstanserna. Statensråd för byggnadsforskning har i sin anslagsframställning för /80anfört att det finns relativt god kunskap om vad som med Prop.1978/79:115 34 kändteknik går atl göra för all minska förbrukningen av energi i befinlliga ochnybyggda hus. För alt få till stånd en omfattande energibesparing även på sikl,måste emellertid nya energikällor tas i bruk och förbrukningen av ändligaenergikällor minskas. Rådet har mot denna bakgrund föreslagil ökadeforskningsinsatser inom delprogrammen Solvärmesyslem och energilagring samtVärmepumpar. Rådet har vidare lämnal en komplelterandeanslagsframslällning med en plan fören ytterligare forcering av satsningarnainom solvärmeområdel. Kunskaperna om solvärmebeskrivs av rådel på föQande sätt. Tekniken att fånga in solvärmen och attdirekl eller efter endast mycket kort tids lagring använda den för uppvärmningav varmvatten och hela byggnader är förhållandevis väl känd. Tekniken är välutvecklad och omfattande praklisk erfarenhel finns i bl. Flera svenskaförelag har utvecklat och tillverkar solfångare. System för enklaretillämpningar, såsom uppvärmning av tappvarmvatten och uppvärmning avbadbassänger, marknadsförs redan. Drifterfarenheterna från svenska förhållandenär emellertid begränsade och kostnadsnivån osäker. Den för svenskatillämpningar viktigaste frågan är att finna former för lagring av värme underlängre tid så att långiidslagrad värme kan användas i byggnader. Den delen avproblemet är inte tillräckligt studerad i något land. Om lagringsfrågan kanlösas blir solvärmen ett intressant alternativ med stor besparingspotential.Det är rådets bedömning all vad som kommii fram rörande möjlighelernaatt införa solvärmesystem och energilagring i motiverar en kraftigforcering av forsknings- och utvecklingsarbetet. Införandelav en ny teknik, t. ex. solvärme, lar mycket lång lid, i synnerhei om leknikenmåste kopplas till byggnader. Av detla skäl är del enligt rådel nödvändigt alllångl innan solvärme kan bedömas "lönsam" uireda dess ekonomiska ochtekniska förutsättningar. En forcerad satsning på forsknings- ochutvecklingsarbete samt prototyp- och experimentbyggnadsverksamhet inomsolområdei bör enligt rådets mening bygga på följande mål den teknik som i första handskall utvecklas är sådan som ger förutsättningar alt åstadkomma från nationellutgångspunkt väsenlliga energibesparingar och som har förutsättningar allåtminstone på sikl vara samhällsekonomiskt motiverad del skall vara möjligt atlefter göra en samlad utvärdering av möjlighelerna lill mera omfatlandesolvärmetillämpningar i , till underiag för ett nytt riksdagsbeslut det är angeläget att svenskindustri och svenska konsulter på ell lidigi siadium får möjlighel alt utvecklasin kompelens på detta område. Tyngdpunkleni rådels plan ligger på systemfrågor och frågor rörande säsongslagring. Dessafrågor har enligt rådet avgörande belydelse om UtnytQande av solvärme skallkunna leda lill från nationell utgångspunkt mer betydande besparingar.Värmelagring i vatten i s. k. solvärmecentraler. Prop.1978/79:115 > 35 värmelagringi mark, värmelagring i bottensedimenl i sjöar och havsvikar samt kemiskenergilagring är de utvecklingslinjer, som rådet bedömer särskilt intressania.Rådel redovisar i sin framställning kunskapsläget inom dessa områden, ochlämnar förslag om den forskningsvolym som enligt rådet bör eftersträvas inomvarje utvecklingslinje. De utvecklingsinsatser som inte ryms inom dessautvecklingslinjer rör huvudsakligen systemfrågor och bör enligt rådet samlastill ett särskilt program med en i slorl sett jämn satsning under hela periodenfram lill /84. Rådetsförslag förutsätter atl ytteriigare medel kan ställas lill förfogande såvälgenom omfördelning inom ramen för energiforskningsprogrammet underindustrideparlemeniels huvudtitel som genom tillskott lill anslaget V:12 Låntill experimentbyggande m. m. under fonden för låneunderstöd. Föregen del vill jag framhålla att solvärme är en energikälla som kanbidra till att minska vårt oQeberoende när del gäller uppvärmningen avbyggnader. Ett utnytQande av solvärmen har även andra fördelar. Solvärmen är enouttömlig energikälla. Den är till skillnad från många andra energikällor inleförknippad med betydande nackdelar från miQösynpunkt. Vidare kan ett utnytQandeav solvärmeleknik i allt väsentligt bygga på inhemska råvaror och inhemskförädling. Om vi skall kunna inlroducera solvärmeteknik i siörre omfattning äremellertid en ökad forskningsinsats nödvändig. StatsrådetTham har lidigare presenterat ett program kallat Sol 85 för utvecklingoch tillämpning av solvärme i bebyggelse. Han har därvid efter samråd med migföreslagit en belydande ökning av forskningsinsatserna på solvärmeområdet.Under innevarande budgetår beräknas forskningsinsatserna för solvärme inomramen för energiforskningsprogrammet, inkl. industriellt utvecklingsarbele ochbidrag för planering och uppföQning av experimentbyggande, komma atl uppgå till18,5 miQ. Förslaget innebär att sammanlagt under budgetåren 1979/80 och1980/81 beräknas 77,5 miQ. komma att disponeras för detta ändamål. Förfördyrade byggnadskosinader i samband med forskningsinriktal experimenlbyggandepå energiområdet utgår fr. o. m. /78 särskilda lån från anslagetLån till experimentbyggande m. m. under fonden För låneunderstöd. Syftei är atlny byggnads- och installationsteknik systematiskt skall kunna prövas i fullskala. Ett antal experimentbyggnader avses dämtöver också kunna utnytQas somdemonstrationsanläggningar då ny leknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Experimenibyggnadsverksamhetenhar visat sig uigöra ett värdefullt komplement lill den traditionellaforskningen. Sålunda har byggnadsindustrin visat ell ökat iniresse för altsnabbt omsätta teoretiska forskningsresultat i praktiskt byggande. Härvid harockså del ömsesidiga erfarenhetsutbytet mellan forskare och byggareintensifierats. Jag finner det angelägel atl ökade forskningsinsatser inomsolvärmeområdet kompletteras med ett utvidgat experimenlbyggande. Långivningenför experimenlbyggande, inom solvär- Prop.1978/79:115 36 meområdetberäknas under innevarande budgelår uppgå lill ca 12 milj. kr. Jag uppskattar nu behovetav ulrymme för experimentbyggande inom solvärmeområdet inom beslutsramarna förlån till experimenlbyggande m. m. till totalt ca 64 miQ. under budgetåren1979/80 och 1980/81. Den åriiga sammanlagda insatsen för forskning och förexperimentbyggande kommer därmed att stiga från ca 30 milj. kr. innevarandebudgelår lill i genomsniii nära 71 miQ. för van och eit av de båda föQandebudgetåren. Jag vill framhålla att de ingående delarna i det föreslagnaprogrammel Sol 85 till övervägande del är av flerårig karaklär. Äiaganden förkommande budgetår behöver i viss utsträckning kunna göras redan underbudgetårel 1979/80. Jag ålerkommer till anslagsfrågan i det föQande (avsnitt 7). Programmel innebär attolika typer av solvärmesyslem och solflngarkom-ponenter prövas i olika typer avbebyggelse samt i skilda klimat och under skilda miljömässiga förhållanden.Härvid bör givetvis inte enbarl de energitekniska egenskaperna studeras utanäven säkerhetsfrågor och hygieniska problem bör uppmärksammas. Frågor rörandebeständighet och tillföriitiighet bör klarläggas. Vidare bör miQökonsekvensertill följd av olika meioder förlångtidslagringav värme studeras liksommarkanvändningskonsekvenser av solvärmeutnytQande. Det ankommer på planverketatt i samarbete med provningsanstallen -som påbörjat framtagandet avprovningsmeioder - att utveckla dessa godkännanderegler. Lånför energisparande åtgärder i bostadshus utgick utsprungligen i form avantingen bostadslån eller ett särskilt statligt lån som var maximerat lill . Valet av låneform blev i huvudsak beroende av kostnadenför energisparåtgärderna. ändrades grunderna för den statligalångivningen genom statsmakternas beslut (prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32,rskr 1976/77:244). Ändringen innebar all dittillsvarande två lånemöjligheterersattes med en, det s. k. energisparlånei. Sådani lån utgår med belopp somsvarar mot godkänd kostnad för energibesparande åtgärder sedan avdrag gjorlsför beviQal energisparbidrag. För lån på lägre belopp än . krävs intenågon säkerhet. Lånet löper med bosiadslåneränta från utbetalningsdagen.Amorteringstiden är normalt högst . När energispar-lånet är kombinerat medbostadslån för ombyggnad kan längre amorteringstid beslämmas, dock högst 30år. Ränta och amortering betalas i form av lika stora årliga annuiteter. Energispariån kan betalasut i förskott om lånet avser småhus och i fråga om flerfamiljshus när dengodkända kostnaden för energisparåtgärderna är högst . När kostnadenför flerfamiQshus är siörre kan byggnads-kredit fås i banksystemet i enlighetmed överenskommelser mellan delegationen för bostadsfinansiering (DFB) ochbankerna. Prop.1978/79:115 37 Somjag berörde vid min anmälan lill senasle budgetpropositionen av anslaget B 11.Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. har det i prop.1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse förulskickats allförslag skulle föreläggas 1978/riksmöie beiräffande en ändrad ordningför finansiering av det statliga energisparstödet till bostadshus m. m. 1sisinämnda proposition angavs att fr. o. m. /80 en sådan ordningbör gälla att endasl bidrag och subvenlioner direkl belasiar sialsbudgelen.Delegaiionen för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse(energihushållningsdelegationen) fick i sina direktiv (1978:37) i uppdrag allefter samråd med DFB redovisa förslag angående ulformningen av ellfinansieringssyslem för energispariån och former för kredilpriorilering motbakgrund av vad som anfördes i proposilionen. Energihushållningsdelegationenhar som jag nämnde inledningsvis efter samråd med DFB utarbetat ell förslagangående ändrad finansiering av energispariån fr. o. m. /80.Till förslaget hade fogals yttrande av fullmäktige i . För en närmareredogörelse för förslaget och yttrandet ber jag att få hänvisa lill bilaga 4.3. Jagvill försl la upp frågan huruvida energispariånen även bör belaslastatsbudgeten. Ättdet statliga stödet till energibesparande åtgärder i sin helhet -således även beiräffande lånedelen - har finansierats med medel frånstatsbudgeten får bl. a. ses mot bakgrund av att utgifterna för stödverksamhetentill en början inte torde ha motiverat en finansiering utanför statsbudgeten.Under de första tre budgetåren anvisades sammanlagt drygt 1 miQard kr. Statensutgifter för stödverksamhet har siigil kraftigt. Enbart underinnevarande budgelår har anvisats drygl . förenergibesparande ålgärder i bostadshus. Genom beslut medanledning av prop. 1977/78:76 haren hög ambitionsnivå lagts fasl fördenfortsatta verksamheten. Utgångspunkten skall somjag har redovisal i delföregående vara att nettoenergiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd år 1982är ca lägre än vid tiden för beslul. Enligi de beräkningarsom redovisades i proposilionen kan de investeringar som krävs för all nå dellamål uppskattas till i storleksordningen . Beiräffande fråganom finansieringsformer framhöll civilulskottel (CU 1977/78:31) vid behandlingenav prop. 1977/78:76 att det väsenlliga är atl finansieringssystemet inte fårmedföra en försämring i den enskildes möjligheter att på ett smidigl sätt fådet stöd som han är berättigad till. Emellerlid fann utskottet att riksdageninte då borde uttala sig för någon speciell form av finansiering. Riksdagenanslöt sig till vad utskottet hade anfört (rskr 1977/78:345). Isitt förslag har energihushållningsdelegationen - i enlighel med direkliven(jfr.