prop · G20398 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill altavslagsgrunderna är omfattande och spridda i olika författningar har emellertiden sådan översikl ansetts vara en fördel både för inskrivningsmyndigheternasoch registermyndighetens arbele och för den enskilde mot bakgrund av decivilrättsliga verkningar som är knutna till inskrivningen (se lagberedningensförslag lill jordabalk m. m. SOU 1960:25 s. 724).Sädana bevekelsegrunder görsig emellertid inle lika gällande i fråga om bålregistreringen.Avslagsgrunderna är här få och hänför sig enbarl lill reglerna i 1978/79:98 56 BåtregL.Dessulom bärs de så gon som uteslutande upp av offeniligrättsliga syften.Avslagsbeslul i båtregislerärenden kommer också, allra helsl om nuvarandestränga krav på äganderättsutredning slopas, atl bli ytterligt sällsynta.Förslaget tar därför inle upp några särskilda regler om avslag. Harbeslul i bätregislerärende gåu emoi sökanden eller annan som hörts i ärendei,skall denne enligt nuvarande regler genasl få en underräiielse om besluiel avregistermyndigheten. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 28 § SjöL. För SjöL:sdel motiveras den av atl man mot bakgrund av alt införingar i skeppsregistrethar långtgående sakräiisliga verkningar i möjligasle mån vill förebygga attsökanden eller annan som hörts i ärendei försitter besvärsliden (se prop.1973:42 s. 313). Underrättelseskyldighet innebär emellerlid en icke obelydligarbetsbelastning för registermyndigheten. Efiersom båtregistreringen inle harmotsvarande verkningar är möjlighelen atl klaga över myndighelens beslul ibåtregislerärenden av mindre belydelse. Någon särskild underrättelse kan därförknappasl anses motiverad, ulan sökanden eller annan som berörs bör kunna nöjasig med all på vanligt säu få besked om beslutet genom expeditionen i ärendei. Denuvarande bestämmelserna om anteckning i registret av olika förhållanden somnärmast har med äganderälten atl göra har sin förebild i 38 § SjöL. Därmoliveras en sådan regel av skeppsregistrets publiciletsverkan. Som redanpåpekais har båtregistret inte någon molsvarande verkan. Registret bör därförinle tyngas med sådana anteckningar. De bidrar endast lill myndighetensarbetsbörda och medför koslnader för registerföringen. De aktuellabeslämmelserna föreskriver bl. a. all i båtregistret skall antecknas när talanhar väckts om hävning eller återgång av förvärv av registrerad båt eller ömbälire rätl till bålen. Enligt 5 kap. 4 § BåtregL åligger del domstolama efterförebild i 354 § SjöL all underrätla registermyndigheten om rättegången ochöversända dom eller slutligt beslut i målel. Efiersom det inte finns anledningatt anleckna dessa förhållanden i registret, föreligger det knappasl hellerskäl alt lynga domstolarna med ifrågavarande underrättelseskyldighet. Skullesådan dom eller sådant beslut innebära att annan än den som antecknats iregistret bör stå som ägare, måste denne antingen anses skyldig au göra anmälanhärom till registret enligt de föreslagna reglema eller anmäla förhållandelenligt 5 kap. 2 § fartygsregisterförordningen. Del kan inte anses motiverat attupprätthålla domstolarnas underrättelseskyldighet enbart för attregistermyndigheten skall kunna kontrollera att denna anmälningsskyldighetfullgörs. Reglernaom rättelse av oriktig införing i registret är utformade i överensstämmelse medmotsvarande regler i 39 § SjöL. Till skillnad mot vad som gäller i fråga omskeppsregistreringen knyls emellerlid inte såsom framhållits rättsverkningartill bäiregisireringen. Formbundna regler, som svarar molskeppsregistreringens, och som ofta är arbetskrävande för registermyndigheten,behövs därför inte i fråga om båtregislreringen. har anledning anta alt en sökt åtgärd på något säu 1978/79:98 ,, , 57 kanberöra annans rätl, har registermyndigheten enligt nuvarande regler skyldigheiall kommunicera ärendei med denne. Besiämmelsen har förebild i 32 § försiaslyckel SjöL. För SjöL:s del motiveras bestämmelsen av all reglerna där omrättsverkan av inskrivning påkallar fullgoda garaniier mol tillkomsten avinskrivningar som skulle kränka annans räu. Eftersom molsvarande inle gäller ifråga om båiregisirei och besiämmelsen ulgör en belaslning förregistermyndigheten bör den utgå. Registermyndighetenkan enligt nuvarande regler ulfärda,föreläggande för sökanden att väcka talan"om bälire rält", om myndigheten vid beredningen av bålregisterärendefinner alt sökandens rält till bålen är tvistig. Bestämmelsen har sinmotsvarighet i 32 § tredje stycket SjöL. För SjöL:s del motiveras bestämmelsenav de rättsverkningar som införingar i skeppsregistret har. Ett tvistigtskeppsförvärv bör därför inle få skrivas in förrän sökandens räll fastställts,vilket endast kan ske i en rällegång. Visserligen är del angelägel atlinnehållet i båtregistret återspeglar de verkliga äganderälis-förhållandena,även om rättsverkningar inle knyls lill anleckningar om äganderätt. Del kanemellertid inle vara rimligt all registermyndigheten för della ändamål skallkunna förelägga sökanden au väcka lalan vid domstol för all få äganderättencivilrätlsligl klarlagd. Förslaget lar därför inie upp någon motsvarighel lill32 § tredje slyckel SjöL. Skulle frågan om vem som skall införas som ägare varaiveksam, bör registermyndigheten i siällei ha möjlighel alt pröva vem som medhänsyn till en ändamålsenlig reglering bör vara införd som ägare (10 § försiaslyckel). Registermyndighetenskall enligt nu gällande bestämmelser i göra anteckning otn besvär överbeslul i båtregisterärende, som har förts in i registrei. Vidare skall slulliglbeslul med anledning av besvären antecknas, om besluiel har vunnil laga krafl.Dessa föreskrifier har förebild i 29 § SjöL. För SjöL:s del moliveras de av allsådan anteckning i skeppsregistret som en följd av regisireis publicilelsverkanskall ijäna som upplysning lill tredje man (se prop. 1973:42 s. 315). Ävenbortsett frän all båtregistret saknar motsvarande publicitetsverkan och au enanieckning om besvär av den anledningen måsle anses betydelselös förbäiregislreringens del, skulle sädana föreskrifier knappasl få någonlillämpning eftersom endasl bifallsbeslul skall införas i regisirel enligt denu föreslagna reglerna. Förslaget lar därför inte upp några molsvarandeföreskrifter om anieckning. 4.2.4 Villkorade förvärv av båt Vidtillkomsten av BåtregL fann man inte skäl alt öppna båtregistret för anieckningav villkorade förvärv. Man hänvisade lill all införingar där inte har någracivilrätlsliga verkningar(seprop. 1975:68 s. 43). Den som förvärvar bål underäganderällsförbehåll eller liknande villkor har varken ålagts skyldighei eller ensgivits räu atl söka regislrering av båten eller, om den är registrerad, atlanmäla förvärvel för anieckning i registret. 1978/79:98 58 Somredan har framhållits (se under avsniu 3.3) ligger det i både allmänt ochenskilt iniresse all med ägare av bål likställs den som förvärvar båten underäganderältsförbehåll eller liknande villkor. Efiersom del är användningssättetsom styr huruvida regislreringsplikl föreligger eller ej, måste det även ansesnaturiigi att förvärvaren, som i allmänhet har kontrollen över båten och brukarden, skall vara skyldig att låla regislrera bålen om den ärregistreringspliktig i hans hand. Del skall åter framhållas all syftet medregistret bl. a. är att det skall utgöra ett hjälpmedel i sjöfartsinspektionenstillsynsarbete. Med hänsyn härtill är det särskilt angeläget all den somfaktiskt har kontrollen över en båt, vilken sålts under äganderältsförbehålleller liknande villkor, står upptagen som ägare i registret, eftersom det ärdenne som svarar för användningssätt, uiruslning och underhåll. Förvärvarenbör av motsvarande skäl vara skyldig att enligt 5 kap.2 § fartygsregisterförordningenanmäla förändringar med avseende på de uppgifterom båten som båtregistret skallinnehälla enligt förordningen. Delfinns knappast skäl atl i registrei såsom vid skeppsregistreringen redovisabäde förvärvare och överiälare såsom ägare vid villkorade förvärv. I enlighelmed vad som har sagls bör emellerlid i allmänhet förvärvaren vara införddär. bör också utan särskild prövning i ärendei kunna utgåfrån detla. Skulle del framgå av handlingarna eller på annat sätl atlöveriålaren även efter överiätelsen skall bmka båten, t. ex. vidsäkerhetsöveriätelse, bör registermyndigheten kunna pröva vem som skall varainförd i registret. bör då, om den finner det lämpligt medhänsyn lill omständigheterna och ändamålei med registret, bestämma atlöveriålaren skall tas upp som ägare i registret. Såsom redan har berörtsinnehåller förslaget regler om detla i 10 § försia stycket. 4.3Dispens från nationalitetskravet i fråga om fatyg som ägs av utländskamedborgare med fast hemvist i Dispensfrån kravet på svensk ägarövervikl för att fartyg skall ha svensk nationalitetmedges f. n. endasl om fartyget slär under avgörande svenskl driftsinflytande.Denna möjlighet lill dispens skall lillgodose behovei av att sjöfart skallkunna drivas under samverkan mellan olika redare över nationalitetsgränser (seprop. 1973:42 s. 215). Somframgår av avsnitt 3.4 finns emellertid behov av att dispensmöjlig-helernautvidgas till fall då farlygel inte står under svenskl driftsinflylande, menägaren eller ägarna har fasl hemvist i . Det är inte ovanligl alt ellfariyg ägs till hälfien var av en svensk medborgare och en utländsk medborgaresom är bosatl i . Fartyget kan dä inte betraktas som svenskt enligtnuvarande regler. I sådana fall kan del länkas att fartyget inte heller fårnationalitet i något annal land, t. ex. därför att det land där den ickesvenskedelägaren är medborgare också släller upp ett molsvarande krav på ägarövervikl.Också då ell fariyg helt eller till mer än hälfien ägs av en Prop.1978/79:98 59 utländskmedborgare som är bosatt i Sverige-kan dét länkas all fartyget kommer alt saknanationalitet. Del kan nämligen tänkas atl lagsiiftningen i en sådan ägareshemland fordrar att ägaren både är medborgare i och har sill hemvisl i landetför all fartygei skall få nalionalitendär. 1 båda de nu nämnda fallen kan detvara rimligt med en dispensregel, som gör det möjligt atl efter prövning avomsländighelerna i del särskilda fallel ge fartygei svensk nationalitet. Detkan nämnas att i den norska sjölagen (1 § iredje slyckel) finns sädanadispensregler från de norska nalionalilelsvillkoren, som eljesl i likhet med desvenska kräver viss norsk ägarövervikl. I motiven till de norskadispensreglerna sägs bl. a. alt dessa är avsedda att användas i det sisla av deovan omnämnda fallen (se Instilling VIII fra Sjolovkomitéen s. 34). Dispensfrån nationaliletskravel i 1 § SjöL bör oavsell äganderättsförhållanden ellersvenskt driftsinflytande över fartyget kunna ges om ägaren har en fastanknytning lill . Dispens bör därför kunna meddelas i de fall då ägarenmed hänsyn till omständigheterna kan sägas ha fasl hemvisl här i rikel Ofrhemvislsakkunnigas betänkande, SOU 1976:39, Hemvist). Eftersom del är fråga omen prövning i del enskilda fallet, utgör detta en garanti för att sädana fariygkommer all anses som svenska endasl om det finns beaktansvärda skäl för detoch konflikter inle uppslår med främmande stals regislreringsregler. I dettasammanhang kan päpekas all del finns viss möjlighet förulländska medborgare all via associaiionsrätlsliga regler kringgå reglerna i I§ SjöL och vinna svensk nationalitet för sill fartyg. 1enlighel härmed föreslås atl i I § SjöL las in en beslämmelse som medgerdispens i de fall som har nämnts. 5.1 Förslaget till båtregistreringslag 5.1.1Inledande bestämmelser 1 § Dennaparagraf innehåller lillsammans med den följande vissa inledande bestämmelser. Förstastycket motsvarar 4 kap. 1 § BåtregL och innehåller bestämmelser om vad somskall försläs md båtregislerärenden. Andraoch tredje styckena molsvarar försia resp. andra siycket i 4 kap. 2 § BåtregL.Här hänvisas till att de allmänna tvisiemålsreglerna är tillämpliga i ärendenom båtregistrering (jfr prop. B 502). Vidare bemyndigas regeringenatt meddela närmare föreskrifter om förfarandel och om skyldighet för enskildalt lill regislermyndighelen anmäla förhållanden som registret skall innehållauppgift om. Förslagetinnehäller i motsats lill BåtregL inle några särskilda regler om 1978/79:98 60 besvär.Genom hänvisningen till de allmänna ivisiemälsreglerna i andra slyckci är dellainle heller nödvändigi om inte besvärsreglema skall avvika frånrättegångsbalkens regler (jfr 21 § lagen om införande av nya rällegångsbalken).För närvarande gäller all besvärsliden i fråga om registermyndighetensslutliga beslut är (5 kap. 1 § BåtregL) medan besvärsliden enligträllegångsbalken är (52 kap. 1 §). Några särskilda skäl lill atlbesvärsliden i ärenden om bätregistrering skulle vara längre än vanliga tvåveckor finns inle. 1 fräga om skeppregistreringen är förhållandena annorlunda(jft prop. 1973:42 s. 314). Förslagetinnehåller inte heller några gmndläggande föreskrifter om dagbokföring ochaklbildning (jfr 4 kap. 3 § BåtregL). Sådana finns i 6 kap. 10 och 11 §§rättegångsbalken, som andra siyckei hänvisar till. De mera detaljeradeföreskrifierna får i enlighel med iredje siyckci ges i tillämpningsföreskrifter. Somhar anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.2.4) bör den som förvärvaren bål under äganderältsförbehåll eller liknande villkor vara skyldig allregislrera bålen,om den är regislreringspliktig i hans hand,eller atl anmälaförvärvel om bålen är regisirerad. Molsvarande bör även gälla i fråga om sådanuiländsk bål, som enligt förslaget skall omfattas av bäiregisireringen (senedan under 4 §). I förevarande paragraf, som saknar motsvarighet i nuvarandebestämmelser föreslås i enlighel härmed i forsla siyckei all med ägare av bålskall likslällas den som har förvärvai bål under äganderällsförbehåll ellervillkor som är all jämställas därmed. Del kan påpekas all en molsvarandebestämmelse finns i 7 § bilregislerkungörelsen (1972:599). Somandra siycke i paragrafen har upptagils en motsvarighel lill den nuvarandebesiämmelsen i 3 kap. I § andra slyckel BåtregL. Där stadgas f n. all beslämmelsernaom båtförvärv skall ha motsvarande lillämpning på förvärv av andel av bål.Förslagei innebär en ändring i gällande regler med avseende på andelsägarensmöjlighet atl anmäla bål för regislrering. Enligt gällande regler kanandelsägare såsom reglerna skall tolkas vinna regislrering av båt endasl om hangör anmälan lillsammans med övriga delägare. Enligt 3 kap. 1 § andra stycketjämförd med 3 kap. 2 § försia slyckel första punkten BåtregL har andelsägarendock skyldighet att anmäla förvärv av andel även i oregislrerad menregislreringsplikiig båt. Molsvarande regler gäller i fråga omskeppsregistreringen (jfr 12 § försia slyckel, 13 § andra stycket och 14 §första slyckel SjöL). För SjöL:s del motiveras reglerna av all rättsverkningarknyls lill regislreringen och all en andelsägare därför inle ensam bör få rådaöver skeppets registrering. Eftersom regislreringen av bål inte har någracivilrältsliga verkningar bör den med fördel kunna ske enbarl på grund avanmälan från en av andelsägarna. Härigenom främjas uppenbariigen del allmännainiressei av att regisireringsplikiiga bålar blir regisirerade. Prop.1978/79:98 61 dosesden enskilde andelsägarens behov av all kunna få bålen registrerad. Del fåremellerlid ankomma på regislermyndighelen alt från fall lill fall bedöma omregislrering bör ske enbarl på grund av anmälan från en ensam andelsägare. 5.1.2Registrering och anieckning avförvärv 3§ Dennaparagraf molsvarar 1 kap. 2 § första punkten BåtregL. I överenssiämmelse medkravet i 8 § SjöL all beteckning för lärtygs identifiering såvitt möjligl skallöverensslämma med dess igenkänningssignal föreskrivs här all båt skaliregislreras under denna signal. Syflel är all bålen lättare skall kunnaideniifieras (jfr prop. 1973:42 s. 225 f och 1975:68 s. 28). För båtar ulgörssignalen av signalbokstäver och siffror (8 § försia slyckel andra punklenSjöL). Den väljs ur de för identifiering av radiostationer på svenska fariyginlernalionelll reserverade serierna SAA-SMZ, 7SA-7SZ och 8SA-8SZ; för bålålföljdavfyra siffror av vilka den försia skall vara 2 eller högre (1 kap. 2 §ideniifieringsförordningen). Sjöfarisregistrei lilldelar båten igenkänningssignali samband med registreringen (1 kap. 1 § första slyckel sistnämnda förordning).Igenkänningssignalen skall även uigöra anropssignal för radiostation som kanfinnas ombord (se prop. 1973:42 s. 225). Anropssignal fastställs emellertid avteleverket, som lillhandahåller radioslationerna; 1 § Iredje siycketkungörelsen(1967:446)om radiosändare. Del kan vara lämpligt alt en särskilderinran om della las in i identifieringsförordningen. Enligt förslaget omfattarregislreringen i båtregistret även vissa utländska båtar. Något hinder mol atldessa lilldelas igenkänningssignal ur de för identifiering av radiostationer påsvenska fariyg avsedda serierna möter emellerlid inle. En annan sak är allendasl svenska fariyg enligi gällande radioreglemente kan tilldelas motsvarandekaraktärer såsom anropssignal för radioslaiioner (jfr artikel 19 i reglementet,som finns upplaget i televerkels författningssamling serie B:29). Dennaparagraf innehåller regler om regislreringsplikl för vissa båtar som nyttjaslill yrkesmässig sjöfarl. Avgörande för regislreringspliklens inlräde är enligtgällande regler ägarens avsikl alt använda bålen för sådani ändamål (se prop.1975:68 s. 40). Enbart ägarens avsikl kan dock i praktiken oftasl inte las lilluigångspunki för skyldigheten all uppfylla regislreringsplikten. Härför fordrasdet i allmänhet atl avsiklen lagit sig uttryck i alt han börjal använda bålenför angivel ändamål. Uigängspunkien mäsle därför i allmänhei bli den faktiskaanvändningen, som då också lämpligen bör vara avgörande för omregislreringsplikl föreligger. Förslaget innebäratt principen för registrerings-pliktensinträde ändras i enlighet härmed. Givelvis hindrar inle della all ägaren redaninnan regislreringspliklen inträder låter regislrera båten, vilkel 1978/79:98 62 förövrigi kan vara nödvändigi för all den över huvud laget skall kunna tas i drift. Enligt/ö>.s/flsiycket omfaiiar regislreringspliklen alla svenska bålar, vilkas skrov har enslörsla längd av , om de används yrkesmässigl till befordran avgods eller passagerare, lill bogsering eller bärgning, lill fiske eller annan fångsti eller lill ulhyrning till allmänheten. Även mindre passagerarbåtskall regislreras, om den är konstruerad så att den kan föra fler än lolvpassagerare. Beslämmelserna överenssiämmer med nuvarande regler (se 2 kap. 1 §försia siycket jämfört med 1 kap. 1 § första slyckel BåtregL). Enkalegori av svenska båtar, som av lillsynsskäl bör vara registrerade, men r n.inle kan vara del är sådana som utgör tillbehör till annat fartyg. 3 § BåtregL fär nämligen sådan båt inle registreras. Med den uiformningsom förslaget har tjänar en sådan regel inte något särskilt syfte. Förslagetinnehåller därför inte någon motsvarande regel. Även sådana båtar kommer därförenligt de nya reglerna all kunna vara registreringsplikiiga. För fiskebåt somulgör tillbehör till registrerat fiskefartyg gäller dock särskilda regler ommärkning (se 3 kap. 5 § ideniifieringsförordningen). 1andrastycket föreskrivs i enlighel med vad som anförts i den allmännamoiiveringen (se avsniu 4.2.1) regislreringsplikl även för ulländska bålar, somnyttjas yrkesmässigl till sjöfart huvudsakligen i svenskt farvatten eller medutgångspunkt frän svensk hamn. Allförutsättningarna för registreringspliktens inträde är olika beroende på ombåten är svensk eller utländsk innebär givetvis inte att registermyndighetenmåste pröva nationalitetsfrågan på samma säll som enligt nuvarandelagstifining. 1 fråga om nationaliteter, liksom beträffande övriga fömtsättningarför regislreringsplikl, bör regislermyndighelen i allmänhet kunna förlila sigpå sökandens egna uppgifter. Registreringspliktenhar med undanlag för vissa passagerarbåtar begränsats till bålar som har enslörsla längd av (första siycket). Såvitt gäller fiskebåtar hari iredie stycket gjorts den reservationen att regeringen skall kunna förordnaom regislreringsplikl även för mindre sådana bålar i den mån del är påkallal avhänsyn lill inlernationella äiaganden. F. n. förs sälunda förhandlingar mellanSverige och angående fiskeriförhållandena i de svensk-danskagränsfiskevaltnen, varvid övervägs att föreskriva registreringsplikt för båtarsom är mindre än , om de bedriver fiske i nämnda farvatlten. Denföreslagna bestämmelsen i Iredje Slyckel har motsvarighet i 2 kap. 1 § andrastycket BåtregL. Enligtdenna paragraf, som molsvarar nuvarande bestämmelser i 2 kap. 2 § BåtregL, fåräven icke registreringsplikiiga svenska båtar föras in i båtregistret omskrovet har en störsla längd av minsl eller särskilda skäl 1978/79:98 63 föreliggerlill all den regislreras. gäller även bål som ulgör tillbehör lill annalfariyg (jfr ovan under 4 §). Möjlighet för ulländskabålar lill sådan frivillig regislrering som avses här föreslås inte. Sompåpekais i anslutning till föregående paragraf skall båtens svenskanationalitet dock inle prövas särskilt vid regislreringen. 1nuvarande 2 kap. 5 § BåtregL sladgas i första slyckel försia punklen omskyldighet för förvärvare av regislreringspliktig båt atl anmäla bålen förregistrering inom en månad från förvärvet. Motsvarande skyldighet börsjälvfallet också föreligga för ägaren all anmäla en lidigare ickeregistreringspliktig bål för regislrering, när han ulan samband med förvärvbeslutar sig för atl använda båten på sådant sätl all den blirregislreringspliktig. Som framhållits ovan i anslutning lill 4 § bör båtensfakiiska användning uigöra utgångspunkt för registreringspliktens inlräde ochden lidsfrist som ägaren bör ha för atl uppfylla sin anmälningsskyldighet.Förslaget innebär en ändring i enlighel härmed. Bestämmelserna las upp i försiasiycket av förevarande paragraf Iandraslyckei lar förslaget upp bestämmelser om skyldighet atl anmäla förvärv avregisirerad båt för anieckning i registret. De molsvarar i huvudsak nuvarandebestämmelser i 3 kap. 2 § första siycket BåtregL. De nuvarandebeslämmelserna i 2 kap. 5 § försia slyckel andra punklen och 3 kap. 2 § förstastycket andra punkten BåtregL, som innebär all villkorade förvärv inle gerupphov lill skyldighet all göra regislreringsan-mälan resp. anmälan av förvärv,saknar dock motsvarighet i förslaget. Som berörts i de allmänna övervägandena(avsniii 4.2.4)och i specialmotiveringen i anslutning till 2 § bör nämligen medägare likställas den som innehar båt förvärvad under bl. a. äganderällsförbehåll. Enligt2 kap. 5 § andra stycket BåtregL gäller f n. att ägare av registreringspliktigbåt under byggnad skall anmäla bålen för registrering frånsjösättningen. 1 3 kap. 2 § andra siycket BåtregL finns liknande bestämmelserom frist i fråga om skyldighet atl anmäla förvärv av sådan bål. Bestämmelsernahar sin motsvarighet i 12 § andra stycket SjöL. För SjöL:s del moliveras de avsvårigheten atl fastställa när ett skeppsbygge skall anses fullbordat ochdärigenom vara registreringspliktig egendom. Registreringsplikten för båtarknyter emellertid enligt förslaget an till användningen oavsett om de ärnybyggda eller ej. Något skäl alt ha särskilda regler för nybyggda båtar medavseende på anmälningsfristen finns inte. Förslaget innehåller därför inlenägra motsvarande regler. Delkan i della sammanhang påpekas alt om registrerad bål, som överlåtits undervillkor, ålertagits av överiålaren, sä föreligger skyldighet för honom enligt 5kap. 2 § fartygsregislerförordningen alt anmäla della lill registermyndigheten.Någon särskild regel i förevarande sammanhang om anmälnings- 1978/79:98 64 skyldighetvid 1. ex. åieriagande av bål som köpls på avbetalning behövs således ej. Varbålen oregislrerad ur bestämmelserna om anmälningsskyldighet i forsla slyckelav förevarande paragraf självfallel liHämpliga efter åleriagandet. Ibåde försia och andra slyckel föreskrivs all anmälan skall göras skriftligen.Molsvarande regler finns f n. i 4 kap. 8 § BåtregL.