prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:112 127 Sedan sin tillkomst har ERU arbetat även med uppföljningoch utvärdering av det regionalpolitiska stödet till industrin. ERU:s verksamhet har organiserats i etapper om4-5 år. Varje etapp har avrapporterats i ett belänkande till vilkel bidrag harfogats från enskilda forskare och gmpper av forskare och planerare. Därutöverhar lägesrapporter från den pågående verksamheten publicerats. Vid två lillfällenhar publicerats s. k. jrofessorsböcker där forskare redovisat sin syn påregionalpoliliska frågor. Den forskningsetapp som ERU nu arbetar med skall ihuvudsak vara avslutad vid utgången av /79. ERU har överiämnal promemoriorna (Ds I 1978:40) Förslagtill ERU:s framtida organisation och (Ds 1 1979:3) Regionalpolitisk forskningpå 1980-talel. Under arbetet med översynen av organisationen har ERU haftsamråd med bl.a. förelrädare för forskningsråd, forskningsfonder,forsknings-koordinerande organ, centrala myndigheter och organisationer.Organisationsförslagel har diskuterats också i regionalpolitiska rådel. ERU har föreslagil aU kommitténs huvuduppgift i framtidenskall vara alt initiera, samordna, utvärdera och preseniera forskning på det regionalpolitiskaområdet. Vidare bör kommittén även fortsättningsvis medverka i delinternationella forskningsarbetet på del regionalpolitiska området, men ocksååta sig ett ökat nationellt ansvar för sådan verksamhet saml svara för densvenska medverkan i den nordiska arbelsgmppen för regionalpolilisk forskning(NordREFO). Kommittén skall också ularbela förslag till forskningsprogram ochsvara för den övergripande samordningen och sammanhållningen avforskningsprogrammet. Slutligen blir enligt förslaget en ny och vikiig uppgiftför kommittén all bistå de s. k. regionala samverk-ansgruppema med informationom pågående forskning m. m. Enligt ERU:s uppfattning fmns för den fortsattaverksamheten inte anledning att föreslå annan verksamhetsform än kommitléformen. För atlsvara för kontakt- och informationsutbytet mellan forskning, planering ochbeslutsfattande på regional och lokal nivå, samt för alt föra fram förslag tilllämpliga forskningsprojekt, föreslår kommittén att regionala samverkansgrupperbildas med företrädare för forskning, länsstyrelser, kommuner,landstingskommuner, fackliga organisationer och näringslivsorganisationer.Vatje samverkansgrupp föreslås få en heltidsanställd sekreterare. Tillgängligaresurser, gruppernas verksamhetsinriktning och kopplingen lill forskningeninnebär alt högskoleregionema enligt kommittén kan uigöra en lämpligregionindelning för dessa gmpper. Kommittén föreslår därför atl sexsamverkansgrupper bildas - en i varje högskoleregion. Kommittén föreslår att ett forskningsprogram byggs upp såatt huvuddelen av forskningen kan samordnas i ett antal delprogram över olikaleman. Kring vaije sådant delprogram bör ERU liksom bilda särskilda 1978/79:112 128 forskningsgrupper.1 dessa bör i försia hand ingå forskare från olika regioner som medverkar i deprojekt som ingår i resp. delprogram. Medanledning av ERU:s förslag villjag anföra följande. ERUhar verkat och enligt min mening spelat en viktig roll föratl initiera och samordna den regionalpoliliska forskningen och utvärderaeffekterna av den regionalpoliliska stödverksamheten. ERU har genom sill arbetemedverkal lill att för regionalpolitiken vikliga forskningsresultat har kunnatutnyttjas vid utformningen av regionalpolitiken. I samband med att ERU:spågående forskningsetapp avslutas underår 1979 finner jag det lämpligt attöverväga formerna för den framtida regionalpolitiska forskningen.Förutsättningarna och formerna för regionalpolitiken har ändrats sedan ERUinrätiades i millen av 1960-talel. Vidare har erfarenheler vunnits under denlånga period som ERU har verkat. Del finns skäl att ta hänsyn till detla ochgöra vissa förändringar av ERU:s verksamhet. Enligt min mening skulle detdärvid vara av slort värde, om ERU:s verksamhet kan ges en mer permanentkaraklär . Deorgan som har ansvarei för den regionalpoliliska planeringen har ökat sina kunskaper om de regionala problemen och ävenfått förbättrade möjligheter att omsätta forskningsresultat i prakliskplanering. Ett arbete med att utveckla metoder på regionalpolitikens områdebedrivs i nära samverkan mellan industridepartementet och i första handlänsstyrelserna. Den organisation som finns för det regionalpolitiska arbetet gergoda möjligheler atl förmedla forskningsresultat på regionalpolitikens områdelill dem som praktiskt arbetar med regionalpoliliska frågor. Vidare vill jagpeka på alt det regionalpolitiska forskningsprogram som jag i det följanderedovisar fortlöpande skall kunna kompletteras. Därigenom finns godamöjligheter att initiera ny forskning av intresse för regionalpoliliken. Regeringenavser, somjag har redovisat, att förbättra möjligheterna att få enfortlöpande systematisk redovisning av hur olika lyper av regionalpolitiskainsatser fördelas geografiskt och på sektorer. Deförhållanden jag här har pekal på måste enligt min mening påverka ERU:sframtida arbetsuppgifter och organisation. ERUhar verkat som kommitté . Denna organisalionsform har visat sig geförutsättningar för flexibilitet i arbetets uppläggning och inriktning. ERUhar dock inte de utredande uppgifter som normalt gäller en kommitté.Organisationsformen bör därför anpassas härtill. Del är dock viktigt altbehålla den flexibilitet som präglat ERU :s hittillsvarande arbete. Detankommer på regeringen all beslula i dessa frågor. Kosinaderna för verksamheienbör dock även i fortsätiningen bestridas från fjortonde huvudtitelns anslagKommittéer m. m. Kommitténsviktigaste uppgifier skall vara att initiera och samordna forskning påregionalpolitikens område samt se lill att forskningsresultaten blir kända ochlillgängliga för beslutsfattare, planerare och andra intres- 1978/79:112 129 Kommiuén skall därvid lämna förslag tillkompletteringar av forskningsprogrammet. Vidare bör en viktig uppgift förkommittén vara att kontinueriigt följa det forskningsarbete som bedrivs i deforskningsgrupper kommittén tillsätter, liksom att initiera en successivavrapportering av forskningsprogrammen. ERU bör hålla nära kontakt med forskningsrådsnämnden, somhar all initiera forskningsprojekt av såväl inomvetenskaplig som samhälleligrelevans. Kontakter med forskningsorgan inom angränsande forskningsområden,såsom social- och arbetsmarknadsområdena, bör kontinueriigt hållas för utbyteav erfarenheter och forskningsrön. En väsentlig uppgift för ERU blir också att hållakontakten med de regionala samverkansgmpperna och ge dem service ochinformaiion om bl. a. pågående forskning inom andra regioner. Regionalpolitiken bedrivs i decentraliserade former ochregionernas problem varierar mellan olika delar av landet. Jag anser därför atlen utbyggnad av med regionala samverkansgrupper - en i varoch en av landets sex högskoleregioner - blir en mycket betydelsefull länkmellan forskare och planerare på regional nivå. En av samverkansgruppernasviktigaste uppgifier inom ERU:s verksamhet blir att för regionens del peka utviktiga forskningsområden och forskningsprojekt. Del finns ett ömsesidigt behovav kontakter mellan beslutsfattare och planerare på det regionalpoliliskaområdet och forskare inom för regionalpolitiken intressanta områden. Deregionala samverkansgrupperna bör därför verka för ett kontinuerligt informations-och kontaktutbyte mellan forskare och planerare. Därutöver bör de var och enför sig utveckla de former och det innehall i verksamheten som de regionalaintressenterna anser passar dem bäsl. Jag har lidigare (avsniii 5.3) förordatatl särskilda projektmedel anvisas för genomförandet av länsplaneringen. Dessabör länsstyrelserna i särskilda fall kunna använda bl. a. för att genomföraangelägna utredningsuppgifter som har en direkt anknytning till genomförandelav länsplaneringen. 1 samverkansgrupperna avses ingå bl.a. forskare, planerarefrån såväl statlig som landstings- och primärkommunal verksamhet samtförelrädare för arbetstagarnas och näringslivets organisationer. Enligt minmening kommer dessa grupper att bli en viktig del i . Samverkansgruppemas verksamhet bör utvärderas efter entvåårsperiod. Erfarenhelerna av de arbetsgrupper med i första handforskare som ERU har bildal kring olika delforskningsprogram är mycketgoda. Enligt min mening är det viktigt att ERU även i det fortsatta arbelel larinitiativ till att sådana forskningsgrupper bildas. De kan fylla flera vikligafunktioner i ERU:s verksamhet. 1 arbetet med initiering av forskning kan de,som ERU föreslår, ularbeta "paraplyprogram" under vilka flera forskningsprojektkan samlas när ansökningar om medel från forskningsråd och 9 1978179. Prop.1978/79:112 130 Den löpande samordningen av pågåendeforskning kan också ske i grupperna. Forskningsgruppernas sammansättning ochverksamhetsinriktning gör att en betydande del av den ulvärdering avforskningen och utvecklingen av nya synsätt som är ett av de väsentligasteinslagen i ERU:s verksamhet kan ske i dessa grupper. Jag ser del som vikligl all forskningsgrupperna igenomförandel av forskningsprogram ges en belydande frihel i självaforskningsarbetet. Forskningens inriktning bör påverkas genom deforskningsprogram som läggs fast och genom atl ERU följer arbetet iforskningsgrupperna. Även med oförändrade resurser bör ERU kunna anslå en stordel av sina ekonomiska resurser till forskare. Dessa medel skall bl. a. kunnaanvändas för all utveckla mera detaljerade program för delar avforskningsprogrammet samt alt ta fram projektbeskrivningar som underlag föransökningar till skilda medelsbeviljande organ. Jag vill framhålla atl denregionalpoliliska forskningen bör bedrivas inom högskolans ram. Del är viktigtatt universiteten kan fungera som de centrala forskningsorganisationerna förden regionalpolitiska forskningen. Del ankommer på regeringen all beslula om hur ERU;sverksamhei skall bedrivas. Jag avser att föreslå regeringen att organiseraverksamheten i huvudsak på del sätt somjag här har redovisal. Kostnadema för ERU bör bestridas från kommittéanslaget.Jag beräknar medelsbehovel till 2,9 milj. kr. Som nämnts har den forskning vid universitet och högskolorsom ERU har initierat inom ramen för sitt forskningsprogram, i huvudsakfinansierats genom anslag från och forskningsråden. ERU:s nu pågående forskningsetapp, som skall avslutasunder , omfattar forskning om ortsbundna levnadsvillkor och hushållensvärderingar, den offentliga sektorns roll samt de regionala struktursambandensbetydelse i regionala utvecklingsförlopp. Del av ERU framlagda förslaget lill regionalpolitisktforskningsprogram för 1980-talet bygger på förslag som kommii fram i deprovisoriska regionala samverkansgrupper med forskare och planerare, som ERU ienlighet med tilläggsdirekliv (dir. 1978:35) lagit initiativ till i de sexhögskoleregionerna (, , , , och ),ERU:s förslag lill forskningsprogram baseras också på tankar och idéer, som harkommit fram vid diskussioner med arbetsmarknadens parter saml vissa ämbetsverkoch forskningsorganisationer. ERU:s nuvarande arbetsgrupper har också bidragitmed förslag. Som underlag för förslaget har därutöver tjänat ett av NordREFOunder utarbetat förslag till nordiskt forskningsprogram påregionalpolitikens område (NU A 1978:2). ERU:s förslag har vidare diskuterats iregionalpoliliska rådel. 1978/79:112 131 ERU föreslår att ett nytt forskningsprogram skall omfatiatvå huvudområden: - Effekter avregionalpolitiska åtgärder och regional planering. - Regionalakonsekvenser av ändrad specialisering, arbetsfördelning och teknikval. Det försia huvudområdet omfattar enligt ERU:s förslagforskning inom ett antal projektområden om - detregionalpoliliska stödets effekier på arbetskraftsslrömmarna, - samhällsekonomiskabedömningar av regionalpolitiska insaiser, - forskning ombeslutsprocesser och den regionala planeringen. Till detta huvudområde kan föras projekt om effekier avregionalpoliliken och av olika regionala planeringssystem. Flera samverkansgrupperhar lämnat förslag lill forskning inom området. Forskning om medborgarnasmedverkan i den regionala planeringen kan nämnas som exempel. Del andra huvudområdet omfattar forskning inomprojektområdena - effekterna påföretagssektorns lokalisering och sysselsättning av fortsalt specialisering,arbetsfördelning och teknikval, - den offentligaseklorns verksamheier i skilda orter och regioner vid förändradarbetsfördelning, - utvecklingen avvälfärden i skilda orter och regioner i samband med förändrad arbetsfördelningoch specialisering i produktion av varor och tjänster. huvudområde kan enligt ERU, liksom del försia,omfaUa många delprojekt. En vikiig utgångspunkt för forskningen bör vara allstudera strukturomvandlingen som ett resultat av förändringar i deninternationella arbetsfördelningen. Specialisering inom produktion, ökadarbetsfördelning mellan samhällets sektorer och teknikval utgör här viktigadelkomponenter. Det gäller att se hur dessa faktorer påverkar hushållenslevnadsförhållanden, företagens produktionsmiljö, den offentliga sektornsutveckling i skilda regioner och den totala sysselsättningens fördelning påolika samhällssektorer. ERU:s förslag till forskningsprogram återspeglar önskemåloch synpunkter inom ett ganska brett fäll av samhället. Allmänt sett finnerjag att förslaget är en lämplig ram för ERU:s forlsatta arbete. Jag utvecklar idet följande mina synpunkter på programmets olika delar. Jag kommer därvid attange ytterligare ell projektområde, där de regionala aspekterna på skildaframtidsalternativ bör belysas. När jag nu går över till atl behandla delregionalpolitiska forskningsprogram, som bör vara utgångspunkten för ERU:sarbele under de närmasle åren finner jag det lämpligt all anknyta lill den avERU angivna indelningen. ERU:s förslag till forskningsprogram omfattar sexdelprojekt. Vart och ett av dessa bör bedrivas under ledning av en sådanforskningsgrupp som jag har redogjort för. Min bedömning av förslageti denna del grundas på följande överväganden. Somjag redan har anfört bör ifortsättningen forskningsprogrammet successivt kompletteras. Eftersom ERUskall arbeta inom ramen för oförändrade resurser, finns del både admini- Prop.1978/79:112 132 strativa men främsi ekonomiska gränser för hur mångaforskningsgrupper som bör startas. Del är enligt min mening inle möjligl altunder /80 sätta igång mef än en del av dessa projekt. Del ärinie heller möjligt atl göra en klar prioritering mellan de olika projekten.Del beror bl. a. på de förutsättningar som gäller för ERU:sforskningsinitiering. Eftersom ERU endasl i begränsad utsträckning har tillgångtill egna medel för all bekosta forskningsprojekt, måste ERU finna forskarevid universitet och högskolor som är intresserade av atl medverka iforskningsprogrammen. Det är därför svårt att på förhand ta ställning till hurett forskningsprogram bör avgränsas i detta skede. ERU bör därför utarbeta meradetaljerade forskningsprogram för delprojekten. Detla bör, somjag harredovisal, ske genom all ERU anslår medel lill forskare, vars uppgifier bliralt utarbeta detaljerade projektbeskrivningar inom ramen för den forskningsinriktningjagförordar i det följande. Forskningsprogrammet bör också, somjag harframhållit, successivt kompletteras. Förslag till sådana kompletteringar börutarbetas i nära samverkan med de regionala samverkansgrupperna saml arbetsmarknadensparter, vissa ämbetsverk, forskningsorganisationer och forskningsrådsnämnden.Förslagen skall föreläggas regeringen. Jag övergår nu till alt lämna synpunkier pä ERU :s förslagtill forskningsprogram. Delprogrammet om del regionalpoliliska stödets effekier påarbetskraftsslrömmarna återspeglar bl.a. att vissa regioner som erhåller regionalpolilisklslöd kan ha en inte oväsentlig nettoinflyitning, som många människorär arbetslösa eller förtidspensionerade och sysselsättningsgraden för kvinnorfortfarande är låg. De regionalpolitiska ätgärderna för atl förbättraförhållandena i dessa avseenden måsle således vara bätire avpassade till demänniskor man vill hjälpa ofta lokalt bundna personer - och samordnas medsysselsättningspolitiska ålgärder för att bryta ner förvärvshinder. Med dennauppläggning kan projektet ge ett förbättrat underlag för samverkan mellanlokaliseringspolitiska och sysselsäiiningspoli-liska ålgärder. Forskning kring beslutsprocessen och den regionalaplaneringen anknyter till en central del av regionalpolitiken. Länsplaneringenhar allt mer inriktats mot att påverka verksamheter inomskilda delar av den offentliga sektorn att la regionalpolitiska hänsyn. Detföreslagna programmel rör delvis frågan om sättet att presentera deregionalpoliliska kraven för atl dessa skall kunna vägas in i olikasamhällssektorers beslul. Del rör alltså utformningen av den regionalpolitiskaplaneringen. En annan väl så vikiig fråga gäller vilka meioder som kan användasinom resp. sektor för att väga sektormålen mot de regionalpoliliska målen såatt en anpassning kan ske lill såväl seklorns som regionalpolitikens krav.Erfarenhetsmässigt är sådana anpassningar svåra att göra på kort sikt, medanmöjligheterna lill anpassning ökar om de regionalpolitiska kraven beakias redanpå ett tidigt 1978/79:112 133 siadium i seklorns utveckling av nya organisationssystem,program elc. Tekniken för denna typ av planering är dock bristfällig både vadgäller det material som länsplaneringen kan slälla lill förfogande och denanalys som bör ske inom resp. sektor. Forskning inom området bör lämpligen skemed uigångspunki i de förhållanden och förutsäliningar som gäller för varjesektor. Vård- och utbildningssektorerna är därvid särskilt inlressanta. Vissadelar av delprojektet rörande den offentliga seklorn kan aktualiseras i deltasammanhang. Delprogrammet som behandlar specialiseringens,arbetsfördelningens och teknikvalets belydelse för företagssektornslokalisering och sysselsättning får sill alldeles särskilda intresse genom denförutsedda forlsatta strukturomvandlingen inom svensk induslri. För alt skapamöjligheter lill en ökad framförhållning i planeringen är det enligt minuppfattning mycket angeläge! att få fram meioder med vars hjälp del kan varamöjligt att tidigare och mera säkert än nu peka ut framtida problembranscher. Erfarenhelerna visar att det inom en bransch med allmäntsett dålig utveckling oftast finns mycket stora skillnader mellan företagen.Även här krävs ett underlag för att mera exakt än f n. kunna bedöma vad det ärför faktorer hos företag och regioner som skapar dessa skillnader. Tendenser mot ökad specialisering och arbetsfördelningfinns även vad gäller den offentliga sektorn. Somjag redan har påpekal finnsdel anledning all i della sammanhang observera anknytningen lill forskningenkring beslutsprocessen. Delprogrammet om utvecklingen av välfärden i skilda orterberör flera väsentliga frågor. Jag vill särskilt peka på en sak som ERUframhåller, nämligen den att det vid regionala välfärdsjämförelser mellanregioner måste uppmärksammas all likartade krilerier vid mätningen av välfärdkan ha helt olika innebörd i olika typer av regioner. Man kan med andra ord haen jämförbar välfärdsnivå totalt sett som välfärdsprofilen varierarmellan regioner. I ERU:s förslag till program markeras på denna punkl ocksåvikten av social förankring för människorna i form av stabila socialakontaktmönster. Specialisering och arbetsdelning i arbetslivet och samhälletpåverkar både den geografiska och yrkesmässiga rörligheten. Rörlighetensomfattning skiftar mellan lokala arbetsmarknader av olika storlek. Det ärmycket angeläget att ERU försöker initiera en fördjupad forskning kringrörlighetsfrågoma. Uppläggningen av programmel i denna del bör ske efter samrådmed andra forskningsorgan inom arbetsmarknadsområdet, t.ex. expertgruppen (In1968:14) för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA). Somjagredan har anfört finns del ell forskningsområde, som ERU inle berört, men sombör ges hög prioritet i det fortsatta arbetet. Det rör projekt där deregionala effektema av skilda framtidsstudier behandlas. Bakgrunden lill altjag vill ge sådana projeki särskild vikt är dels all regionalpolitiken mästevara långsiktig om den skall kunna påverka de förutsättningar 1978/79:112 134 somytterst styr den regionala utvecklingen, dels att studier som har genomförtsvid sekretariatet för framtidsstudier endast i begränsad utsträckning harkunnat beakla den regionala aspekten. Uppläggningen av ett sådant projekt börske i nära samarbete med sekretariatet. Jaghar för avsikt att i annat sammanhang föreslå regeringen alt ge ERU lilluppgifi all initiera och samordna forskning inom de områden som jag här harredogjort för. 10.3Tjänst som professor i regionalekonomi 1Sverige finns inga högre forskartjänster i regionalekonomi vid universiteten.Sverige skiljer sig därvid från andra europeiska länder där sådan forskningredan är etablerad. Som jag lidigare har redovisat finns del en rad angelägnaforskningsområden inom regionalpoliliken. ERU har där en betydelsefull uppgifii att initiera och samordna för regionalpolitiken intressant och vikiigforskning vid universitet och högskolor. Jag anser det också vara vikligl atlslärka den regionalekonomiska forskningen i landet. En tjänst som professor iregionalekonomi bör därför inrättas. Vid i har sedan mångaår bedrivits regional forskning bl. a. i samarbete med ERU. Universiteteti har hemställt att en Ijänsl som professor i regionalekonomi inrättasvid . har i sin framställning anförtall inrättandet av nämnda ijänsl skulle göra det möjligt att till den svenskaregionalpolitiska forskningen knyta docenten . Entjänst som professor i regionalekonomi vid i skulle stärkaden regionalekonomiska forskningen i landet och medföra en betydelsefullbreddning av nuvarande regionalpolitiska forskningsverksamhet.Det skulle dessulom innebära en värdefull förstärkning av forskningen kring deregionala problemen i . Efter samråd med chefen förutbildningsdepartemenlet förordarjag med hänsyn till del anförda att en tjänstsom professor i regionalekonomi inrättas vid i den 1 juli1979. Förslaget innebär alt nionde huvudtitelns anslag Samhällsvetenskapligafakulteterna bör tillföras . ulöver vad som har angivits ibudgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79:100 bilaga 12, s. 547). Vid bifall lillförslaget avser chefen för i annat sammanhang föreslåregeringen att utnämna docenten till förste innehavare avtjänsten. 11 Tjänster för regionalpolitisk verksamhet Jaghar tidigare redovisat förslag till åtgärder för att uppnå de regionalpolitiskamålen. För att kunna bedriva en målmedveten och effektiv regionalpolitik krävsenligt min mening även förstärkta personella resurser. Prop.1978/79:112 135 har lidigare konstateratatt kraven på översiktlighet och detaljkunskaper bäsl kan förenas på länsnivånoch jag har tidigare redovisat min uppfattning all tyngdpunkten i denregionalpolitiska verksamheten även i fortsättningen måste ligga pålänsstyrelserna. De skall svara för länsplaneringen och den nödvändigasektorssamordningen på regional nivå. Under desenasle åren har resurserna på den regionala nivån förstärkts ocharbetsuppgifterna har ökat. Företagareföreningarna i resp. län har ombildatstill regionala utvecklingsfonder, länsarbetsnämnderna och lantbmksnämndema harfått siörre resurser lill sitt förfogande. Inom del allmänna stödområdet harlänsstyrelserna givits ökade befogenheler på del regionalpoliliska fältet. Jaghar tidigare förordat att länsstyrelserna ges ökade uppgifter när det gällerdel regionalpoliliska siödet och glesbygdsstödet. Jag har också ullalat migför en mera ålgärdsinriklad länsptanering. Jag är införstådd med att detta kankomma att medföra ett behov av ytterligare resurser vid länsstyrelsernasregionalekonomiska enheier. Denna fråga torde få prövas närmare i höstensbudgetarbete. Som framgår av mina överväganden i avsniii 8,14förordarjag all lagen (1970:725) om lokaliseringssamråd skall upphävas, Ienlighel därmed har inom industridepartementet upprättats förslag till lag omupphävande av nämnda lag. Med hänvisning till det anförda hemställerjag altregeringen dels föreslår att anta förslaget till