prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Detär värdefullt, att en avverkning för samfälld väg eller ledning skall föbeskallas enligt realisationsvinslreglema, även om det ej är fråga omen direktavyttring av marken och trots att den berörda markdelen endasi är en ringa delav hela fastigheten. Om skogsägarna skulle bli hänvisade till alt enbart yrkaavdrag såsom för vanlig avverkning, och möjligheterna till detla redan är tagnai anspråk, skulle delaktigheten i ett samfällt vägföretag mänga gånger kommaatt framstå som ekonomiskt ofördelaktig. Delta skulle kunna verka uppbromsandepä utbyggandet av skogsbilvägnätet pä de enskilda skogarna. Någraremissinstanser framhåller att de föreslagna reglerna innebär en skärpning iförhållande till vad som gäller. Länsstyrelsenvill här framhålla, att den påtagliga skatleskärpning som här otvivelaktigtblir följden om de i promemorian föreslagna reglerna går igenom, kommer att blitill väsentligt men för ur allmän synpunkt önskvärda väg- ochkraftledningsupplåtelser och verka starkl hämmande på de enskilda markägarnasvillighet att inom frivillighetens ram upplåta mark för sådana ändamål. För attdessa upplåtelser skall kunna ske utan orimliga förrättningskostnader och tidsförseningarpå grund av överklagningar och tillgripande av expropriation i stället förfrivilliga överenskommelser är det ett villkor att avdragsregler lyp nuvarandeschablon för (80 96-regeln) alternativt utredning ådeklarationsblankett J 6 vid A, får användas även framgent. Skogsvårdsstyrelseni är av samma uppfattning. Skogsvårds-styrelsen ochlänsstyrelsen I anser att de föreslagna reglema är principielltriktiga men påpekar att förslaget innebär en skärpning avbeskattningen. /?5Fanser det lämpligare att tillämpa realisationsvinstreglerna fullt ut på deifrågavarande skogsintäkterna: Liksompromemorian anser RSV att upplåtelser av nyttjanderätt eller servitut lillskogbärande mark för obegränsad tid mot engångsersättning -t. ex. vägran,kraftledningsgator m. m. - bör behandlas "förmånligt" i denbemärkelsen alt reglerna bör vara enkla all tillämpa. RSV kan därför tillstyrkapromemorieförslaget all låta realisationsvinstreglerna gälla även för skogs- 1978/79:204 326 avverkning,som sker före upplåtelsen med anledning av denna. Däremot kan ifrågasättas omvalfrihet att använda även reglerna för avyttring under innehavsliden skallfinnas. Den enklaste lösningen, såviu RSV kan bedöma, är alt tillämpa realisalionsvinslreglernafullt ul. Dessa lorde också ge del från beskattningssynpunkt gynnsammasteresultatet för den skaltskyldige. RSV avstyrker därför den föreslagnavalfriheten. Delföreslagna villkoret alt skogsintäkten skall hänföra sig lill sammabeskattningsår som realisationsvinsten har mötts med viss kritik. Iförslag lill ny lydelse på anvisningarna lill 35 § kommunalskatlelagen p. 4 st.3 sägs, all förulsältningen för att få räkna sig tillgodo intäkt av avverkningeller avyttring av skog som led i tvångsupplåtelse o. d. skall vara attintäkten är att hänföra till samma beskattningsår som det för vilket beräkningav realisationsvinst skall ske. Tillgodogörandet av träden t. ex. på en väg-eller kraftledningsgata måste oftast ske i etapper och redovisningen av virkesin-läklernakommer med gällande hantering och handelsbruk ofta atl beröra tre kalenderårsamt kostnaderna i vart fall två. Avverkningen kan dessulom av praktiska skälofta komma att påbörjas innan formellt avtal träffas, respektive omvänt omavtal eller ivångsinlösen av mark aktualiseras och genomföres under sistahälften av elt kalenderår. Roivärdei kommer att till väsentlig del hänföra sigtill år 2 och 3. Förslaget bör ändras till "är intäkt på grund avavverkning eller avyttring av skog i samband med eller med anledning avupplåtelse som sagts alt hänföra lill samma beskattningsår, som det förvilket beräkning av realisationsvinst skall ske eller något av de tvåpåföljande beskattningsåren. Närskogbärande mark upplåts mol engångsersättning kan ipraktiken såväl den erhållna markersättningen som likviden för skog som haravverkats med anledning av markupplåtelsen jämställas med en köpeskilling sominflyter pä grund av en delförsäljning från fastigheten och bör därför skattemässigtbehandlas därefier. Huruvida skogen tas in i själva markupplåtelsen eller av prakliskaskäl avverkas och säljs före densamma bör sakna betydelse. Det enda krav sombör uppställas är alt det föreliggerett klart samband mellan skogsförsäljningenoch markupplåtelsen. Däremot kan skatiedelegalionen inte instämma ipromemorians krav på alt skogsintäkten och markersättningen måste inflyta sammaår. Motivet för delta skulle enligt promemorian vara all man vill undvikasamordningsproblem mellan realisationsvinslberäkningen ochskogsbeskattningsreglerna. Delegationen har svårt alt se vari dessasamordningsproblem skulle bestå. man exempelvis att skogen på detupplåtna området säljs år 1 för och att markersättningen erhållsår 2 med , skall den skattemässiga behandlingen bli densamma som omden skattskyldige försålt tvä skogbärande markområden år 1 och 2 för 40 000 respeklive60 . I det sisinämnda fallel kan det uppenbarligen inte uppkommanågra samordningsproblem och då skall detta inte heller behöva ske imarkupplåtelsefallen. Det är dessutom angeläget attrealisationsvinstberäkningarna för göras som för Prop.1978/79:204 ; 327 separatadelförsäljningar under olika år eftersom skogsinkomst och marker-sättning ipraktiken sällan inflyter under ell och samma beskattningsår. Ipromemorian föresläs att intäkt på grund av avverkning eller avyttring av skogi samband med markupplåtelse skall behandlas som engångsersättning på grund avupplåtelsen. Vid upplåtelse av avverkningsrätt torde den föreslagnaordalydelsen vara lillfyllesl eftersom iniäkten dä motsvaras av skogens rotvärde.Om fastighetsägaren däremoi avverkar skogen i egen regi och säljerskogsprodukter lorde del, enligl delegationens uppfattning, vara endast roivärdeisom skall las upp som inläkl av tillfällig förvärvsverksamhet och inte hela likvidenför de avyttrade skogsprodukterna. Detla bör komma till ullryck i lagtexten.Dessutom bör anvisningar ges om hur roivärdei skall beräknas. Förslagsvis kan,liksom vad som föreslås gälla för skogsvärdeminskningsavdrag under innehavet, rolvärdetschablonmässigt anses uppgå lill 65 procenl av likviden för avyttrade skogsprodukler. ÄvenSveriges påpekar atl avverkningskosinaderna måste beaktasi sammanhanget. 3.8Förbehåll av avverkningsrätt m. m. 1promemorian föreslås att avverkningsrätt som förbehållits vid faslighelsförsäljningskall bli föremål för realisationsvinstbeskattning på samma sätl som om denförbehållna skogen ingått i försäljningen. Vidare föresläs attavverkningsrätten efter fastigheisförsäljningen skall behandlas som omsättningstillgångi rörelse. Deremissinstanser som har berört frågan anser au det är angelägel attbeskattningen av förbehållna avverkningsrätter regleras. I allmänhel lillstyrksockså den föreslagna lösningen. Skogsvårdsstyrelseni och länsslyrelsen i anser atl förslagel börgenomföras även om någon omläggning av skogsbeskaltningen i övrigt inte kommertill stånd. Förslagelatt förbehållen avverkningsrätt vid fastighetsöveriåielse bör värderas ochräknas in i priset för fasligheten och all en senare avverkning ellervidareförsäljning av avverkningsrätten hänförs till inkomstslaget rörelse ärmycket bra. Metoden torde bli mindre attraktiv ur säljarsynpunki, vilket börbli till fördel för bl. a. skogsbrukets rationalisering. Lantbruksnämndeni tillstyrker förslagel med liknande motivering. Även skogsvårdssiyrelsernai Gottands och , länsslyrelserna i Väslernorrlands ochJämtlands län saml tillstyrker förslaget. Någraremissinstanser är positiva lill den föreslagna lösningen men framhåller attden medför vissa praktiska svårigheter. 1978/79:204 328 denna del framlagda förslagel medför fördelar frän taxeringsleknisk synpunkt.Risker finns dock - som också påpekas i promemorian - alt reglerna medför iniresseför säljaren till antingen övervärdering eller undervärdering avavverkningsrätten beroende på säljarens skattesituation. Undervärderinginnebär, sägs det, visseriigen inle definitiv skattevinst, men kan medföra skatlekredilför säljaren, om utnyttjandet av avverkningsrätten inte sker förrän undersenare beskattningsår. Enligt RSVs bedömning kan dock en definitiv skattevinstuppkomma, beroende på den skaltskyldiges skattesituation vid de olikatidpunkterna. Så kan t. ex. bli fallet om den skaltskyldige efter avytiringenav förvärvskällan för avsevärt lägre inkomster, t. ex. beroende påpensionering el. EnligtRSVs uppfattning bör emellertid dessa farhågor inte överdrivas. Vid alla andravärderingar måste skallemyndigheten bedöma den skaltskyldiges uppgifter. Skulledet behövas får utredning införskaffas från skogligl häll. Vid övervärderingblir resultalel all den skallskyldige får för högl ingångsvärde i rörelsen ochvid undervärdering åstadkommes en för låg realisationsvinst. Förslagsvis bördärför - om sambandsmetoden införs -en jämkningsregel för dylika fall övervägasså atl värderingen kan angripas. RSVlämnar förslaget för övrigt utan erinran. Ipromemorian föreslås vidare att samma regler skall gälla när avverkningsrättförbehålls vid försäljning av del av en fastighet. Av samma skäl som tidigareanförts avstyrker RSV att schablonregler införs och förordar i stället enordinär proportionering med utgångspunkt från de faktiska förhållandena (värdetav skog på den förbehållna marken i förhållande till värdet av kvarvarande skogpå resterande del av förvärvskällan, uttryckt i procent). är inte minstviktigt när det gäller övervärderings- resp. undervärderingsfallen. Det kanannars vara ett incitament - särskilt vid intressegemenskap - att fövärderingen "styrd" så att värdet på avverkningsrätten blir sådaniatt båda parter tjänar på det. Länsslyrelseni och stiftsnämnden i : Metodensynes vara en god lösning på problemet vid beskattning av undantagenavverkningsrätt. Själva beräkningen av avverkningsrättens värde är emellertidej så enkel som utredningen anser då på anbud lämnad avverkningsrätt vilketinträffat , kan betinga ett betydligt högre värde än värdetberäknat efter leveranspriser och avverkningskostnader. är nivän försåväl leveranspriser som avverkningskostnader avhängig av vem som är säljare.För bedömning av skäligheten torde därför skattemyndigheterna ej alltid undgåatt behöva fö frågan prövad av sakkunnig person. Detbör i sammanhanget beaktas även om uppkomna fall torde bli fö och därför istort saknar betydelse att juridiska personer som ej blir föremål förrealisationsvinstbeskattning kan vinna en skattefavör genom att vid entilltänkt fästighetsavyttring avvakta med en avyttring av avverkningsrätt påfastigheten till som fastighetsavyttringen. Enligtlantbrukssiyrelsen bör en försäljning av en förbehållen avverkningsrätt intehänföras lill rörelse utan till tillfällig förvärvsverksamhet. 1978/79:204 329 Enligtstyrelsens mening är del angelägel med föreskrifter rörande den skattemässigabehandlingen av förbehållna avverkningsrätter i samband medfastighetsförsäljning. Förslaget innebär en principielll selt god lösning avproblemet. Intäkt vid försäljning avförbehållen avverkningsrätt bör dock enligt styrelsens mening inte hänförastill rörelse utan tillfällig förvärvsverksamhet. Detta är logiskt med hänsyntill att försäljningen utgör ett led i fastighetsavytiringen, vid vilkenrealisationsvinstbeskattning sker. annal - och starkare-motiv äratt föriustpå gmnd av övervärdering av avverkningsrätten inte kan dras av i annanförvärvskälla, vilket är möjligt om avverkningsrätten betraktas somomsättningstillgång i rörelse. Förslagel kan bedömas göra del mindre attraktivtalt förbehålla avverkningsrätt vid faslighelsförsäljning och därför positivt urstrukturrationaliseringssynpunkt. Lantbrukarnasskattedelegalion diskuterar frågan ingående och föreslär en annan lösning: Enligtpromemorian skulle vidare en lösning av nu antytt slag medföra vissa praktiskafördelar genom att samtliga skattefrågor i anledning av fastigheisförsäljningenkan av på ett och samma beskattningsår. I och för sig inslämmerskattedelegationen i detta men konslaterar att man i promemorianunderskattar de svårigheter som är förenade med värderingen avavverkningsrätten vid realisationsvinstberäkningen. En sådan värdering tordeingalunda alltid vara sä läll atl ulföra som man vill göra gällande ipromemorian. För att åstadkomma en korrekt värdering mäste den skattskyldigegöra en noggrann kubering och utbytesberäkning, vilket är arbetskrävande ochkostsamt. Enligt promemorian kan ledning för värderingen hämtas frän deintäkter som säljaren uppbär på grund av utnyttjande av avverkningsrätten. Ipraktiken har man emellertid i regel ej tillgång till dessa uppgifter eftersomutnyttjandet (avverkningen) normalt sker först fiera år . I promemorian påpekasdessutom mycket riktigt atl säljaren kan ha intresse av alt övervärderaavverkningsrätten i de fall det inte uppkommer någon realisationsvinst för attdärigenom fö ett högre ingångsvärde i rörelsen och göra en definiliv skalievinsi.Uppkommer å andra sidan en realisationsvinst kan säljaren vilja undervärderaavverkningsrätten för att uppnå en skattekredit. Det sagda visar atl säljarennästan undantagslöst barett intresse av att "styra" värderingen avavverkningsrätten i ena eller andra riktningen. Förutsättningarna härför torde ocksävara relativt goda i praktiken eftersom taxeringsmyndigheternas möjligheler atlpröva värderingen synes vara begränsade. Dessulom kan detla lätt leda lillsubjektiva ställningstaganden från myndigheiernas sida. Det ligger också isakens nalur au den skaltskyldige ej heller kommer att ha någol störreintresse av att tillhandahålla myndigheterna det arbets- och kostnadskrävandeunderlag i form av stämplingslängder och utbytesberäkningar som erfordras fören korrekt värdering av avverkningsrätten. Mot bakgrunden av det nusagda vill delegationen bestämt avråda från att den föreslagna lagändringengenomförs i synnerhet som erfarenheten visar att nuvarande ordning med altbeskatta en förbehållen avverkningsrätt som intäkt av skogsbruk fungeral lillfredsställandei prakliken. De olägenheter som påpekas i promemorian belräffande skogsvärdeminskningsavdragunder innehavet i samband med en förbehållen avverkningsrätt kan enligt delegationensuppfattning enkelt lösas genom alt man uttryckligen föreskriver att 1978/79:204 330 sådantavdrag ej medges. Därigenom uppnås fullständig likformighet med de ipromemorian föreslagna reglerna för avverkningsrätt som upplåtits underinnehavstiden men där likviden inflyter efter del atl fastigheten avyttrats. Ejheller i elt sådant fall bör skogsvärdeminskningsavdrag medges för likvider sominflyter efter faslighelsavyllringen. Delkan måhända förefalla onödigt restriktivt alt ej medge säljaren av enförbehållen avverkningsrätt räll till värdeminskningsavdrag. Del är emellerlidej praktiskt genomförbart all medge elt sådani avdrag eftersomrealisationsvinstutredningen måste definitivt kunna slutföras under avyttringsåret.För den säljare som ej tillfullo utnyttjat sina möjligheter till skogsvärdeminskningsavdrag,men önskar göra så, torde detta emellertid inte behöva innebära några problem ipraktiken. Han är ju redan före fastighetsförsäljningen medveten om vilkensituation han befinner sig i och kan dä välja alternativet att upplåtaavverkningsrätten./Ö/£' fastigheisförsäljningen i stället för att förbehållasig en avverkningsrätt i samband med densamma. Intäkten fören sådanavverkningsrätt mäste då givetvis tas upp till beskattning före fastighetsavytiringenför all skogsvärdeminskningsavdrag skall kunna medges. Dåsäljaren av en skogsfaslighet förbehållit sig en avverkningsrätt i samband medförsäljningen, skall enligt promemorian, fastighetens anskaffningskostnad vidberäkning av realisationsvinst reduceras med sä stor del som kan anses belöpapå den skog som omfattas av den förbehållna avverkningsrätten. Detta skullevara ytterligare ett argument för den i promemorian föreslagna rörelsebeskatlningenav förbehållna avverkningsrätter. Enligtdelegationens uppfattning är detta slällningstagande felaktigt. Del är i sakingen skillnad om en avverkningsrätt upplåts och deklareras under innehavslideneller om den förbehålls vid fastighetsavyttringen och sedermera tas upp somintäkt av skogsbruk. I varken det ena eller del andra fallel skall fastighetensanskaffningskostnad reduceras vid beräkning av realisationsvinst. Sammanfattningsvisanser således delegationen att likvid för avverkningsrätt som förbehållits isamband med överiålelse av fastighet även i fortsäUningen skall utgöra inläktav skogsbruk samt att likvid för avverkningsrätt som infiyter efter en fastighetsöveriåielseej skall gmnda rält till skogsvärdeminskningsavdrag, vare sig den hävröv frånen avverkningsrätt som upplåtits före fastighetsöveriätelsen eller från enavverkningsrätt som förbehållits i samband med densamma. Detta medför störrepraktiska fördelar än den i promemorian föreslagna lösningen främst genom altde ovan nämnda problemen med att åsätta avverkningsräiten ett rikfigt värdeundanröjs. ÄvenSveriges förordar en lösning av detta slag. Prop.1978/79:204 331 3.9Tomtrörelse m. m. Förslagettill beskattningsregler då skogbärande mark övergår till att bliomsättningstillgång i lomlrörelse har behandlats i ell fåtal yitranden. S.k. okvalificerad lomlrörelse anses enligl KL ta sin början i och med avyttringav den femtonde tomten. Kvarvarande tomter behandlas som vamlager. Beräkningenav ingångsvärde enligt nuvarande regler - som inle föreslås ändrade - förtomter, som förvärvats före rörelsens början, skall ske som vid beräkning avrealisationsvinst. I promemorian föreslås, atldel av förvärvskällans mark, som på grund av avytiringen av den femtonde tomlenblir omsättningstillgång i rörelsen skall, såvitt avser beräkningen avvärdeminskningsavdrag enligt sambandsmeioden, anses avyttrad frän stamfasligheten.RSV tillstyrker detta. Däremoi avstyrks på tidigare anförda grunder att de s.k. schablonreglerna (1/3 resp. 2/3) blir tillämpliga. RSV förordar atl, vidbedömningen av hur myckel som anskaffningsvärdet och det för ägaren gällandeingångsvärdet skall anses ha påverkats, sedvanlig proportionering medutgångspunkt från de faktiska förhållandena i stället för ske. Om värdet pä dendel av förvärvskällans mark, som skiftar skatlemässig karaktär, utgör t. ex. av värdet på all skog före avyuringen av den femtonde tomten,skall också anskaffningsvärde m. m. anses ha nedgått med 10 96. Elt annat förslag är attvärdeminskning av skog inle skall tillåtas vid inkomstberäkningen avjordbruksfastighet som i princip hela anskaffningskostnaden förskogen utgör avdragspost vid beräkningen av rörelseinkomsten. Denomständigheten atl mark, som är taxerad som jordbmksfastighel, skattemässigtutgör omsättningstillgång i rörelse hindrar nämligen inte att avkastning frånmarken skall redovisas som inläkl av jordbmksfastighel. Enliglpromemorian skall vidare den i samband med delförsäljning omtaladetredjedelsregeln tillämpas även i de nu aktuella fallen. I exemplet skallsålunda anskaffningsvärdet och det för ägaren gällande ingångsvärdet för skogenreduceras med hälften eftersom värdet av skogen på de tjugo tomterna uppgårtill , dvs. minst en tredjedel men mindre än tvä tredjedelar avskogens värde på hela fastigheten. Skatiedelegalionen instämmer i vad som nusagts, men för av samma skäl som tidigare anförts i samband med delförsäljningav fastighet, avråda från att schablonregeln införs. Reduceringen bör iställetske med den faktiska minskningen av skogens värde dvs. i exemplet med 45procent. Närdet gäller tomirörelsebeskattningen i stort vill delegationen dessulom hänvisatill sitt yttrande över företagsskaUeberedningens betänkande. Skogsvårdsstyrelseni tillstyrker förslaget. i läntillstyrker alt avdragsrätten i lomirörelsefallen slopas. 1978/79:204 332 3.10Förfarandet vid beräkning av anskaffningsvärde, m. m. ärligen skall pröva storieken av den skaltskyldigesanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde av växande skog har mötts avblandade reaktioner. En del remissinslanser anser atl förslaget kommer all ledalill avsevärda administrativa svårigheter medan andra remissinstanserframhåller viklen av atl värdena kontinueriigt finns lillgängliga. Vidremissbehandlingen har också förts fram förslag lill ändringar i olika mtineroch önskemål om klarare besvärs- och sanktionsregler. RSVär kritiskt till förslaget. Ipromemorian föresläs särskilda processuella regler för att fastställaingångsvärde för varje innehavare av skogsfastighet. skallsålunda enligt förslaget åriigen pröva storieken av skogens anskaffningsvärde.Denna prövning skall äga mm, oavsett om resultatet påverkar den aktuellataxeringen eller inte. Skattskyldig skall ha rätt att föra talan mottaxeringsnämnds beslut. Det kan alllså här bli frågan om s. k. fastställelsetalan.Även laxeringsintendent (och berörd kommun) skall kunna anföra besvär. RSV ställer sig kritiskttill systemet med fastställelsetalan - något som är främmande för vårtskattesystem. RSV anser sig böra understryka att alla inblandade parter saknarerfarenhet av ett sådant system. Utredningen i promemorian är inte enligt RSVsbedömning tillräcklig för att säkerställa en lillfredsställande tillämpning avdenna nya rättsgmndsats. Det bör erinras om alt tidigare förslag med dennainnebörd avvisats, se t. ex. departementschefens uttalande i prop. 1975/76:180s. 156-157 med anledning av realisationsvinstskattekommitténs förslag tillobligatorisk genomsnittsberäkning av anskaffningskostnaden för s. k. äldre aklier. (Jämför skatteflyktskommittés PM angående beskattning av djur vidberäkning av jordbruksfastighet enligt den s. k. kontantprincipen - etlförslag som inte föranledde lagstiftning, se SOU 1971:78 s. 76-77 och prop.1972:120 s. AU systemet blir administrativt betungande ligger i sakensnatur. Många skattskyldiga finner det självfallet angeläget att fö fastställtsitt ingångsvärde i högre rätt. Redan nu är emellertid handläggningstiden långvid våra länsskatterätter och att då införa en ny måltyp synes enligt RSVsmening äventyriigt. En beaktansvärd faktor är vidare att taxeringsorganisationenunder står inför en genomgripande omorganisation. Tidpunktenatt nu genomföra en oprövad rättsgrundsats i vårt hårt ansträngda skattesystemsynes därför mindre lämplig. Vidare ifrågasätter RSVmeningen med en fastställelsetalan. Varför lägga ned tid, arbete och pengar pånågot som kanske inte kommer till nytta. Under så långa tidsperspektiv, som dethär är fråga om, kan både ny skattelagstiftning och ändrad civillagstiftningkomma till slånd som omkullkastar vad som fastställts. Vidare kan utvecklingenleda fram till förbättrade möjligheter att uppskatta skogens värde, t. ex.genom ny mätningsteknik, som gör atl vad som en gång fastställts inle ansesböra lillmätas vitsord längre. Kammarrätteni är också kritisk till förslaget: Förslagelatt i taxeringsprocessen införa fastställelsetalan, som inte påverkarinkomsttaxeringen som talan avser, inger kammarrättenbetänkligheter. Prop,1978/79:204 333 Hiuillshar för ägaren gällande ingående virkesförråd eller ingångsvärde bestämts förstnär vid taxering fråga uppkommit om avdrag för minskning av skogskapitalet. Viddenna tidpunkt har ägaren haft aU la slåndpunkt lill konsekvenserna av yrkatavdrag. Han kan då ofta ha haft intresse atl driva omfattande ochkostnadskrävande utredningar i skalteprocessen. föreliggande förslagförutsätter däremot att - oavsett om skogsvärdel förändrats underbeskattningsåret - det för ägaren gällande ingångsvärdet skall på grundval avlämnade deklarationsuppgifter och utredningar bestämmas vid åriig taxering. Dettorde med skäl kunna ifrågasättas om skaltskyldig, när hans aktuella taxering inleär direkt ifråga kommer alt nedlägga arbete och kostnader på en process om rätttill avdrag eller storieken av dessa, en process som han inte kan bedöma om hannågonsin för gagn av. När avdrag senare blir aktuellt föreligger lagakraftvunnetavgörande i frågan.