prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Det andra fallel är att ålerföringen föranleds av omständighetsom har inträffat före dödsfallet, t. ex. alt den avlidne föredödsfallet överlät del av förvärvskällan. Återföring av della slag kan bliaktuell vid taxeringen för dödsfallsårei. Undantagsbestämmelserna för dödsbonhar tagits in i iredje slyckel. Beredningenhar föreslagil att RSV skall få möjlighet all medge befrielse från tillägg omsynnerliga skäl föreligger. Jag lillstyrker förslagel. Dispensregeln finns ifjärde stycket. Som framgår av kravet på synnerliga skäl bör dispensprövningenvara restriktiv. Etl länkbart dispensfall är alt del efter ell uttag fräninvesleringskonto inträffar en händelse av force-majeur-karaktär som medför allen planerad invesiering mäsle skjutas upp. Dispens bör ocksä kunna medges, omden skallskyldige på grund av sjukdom eller annan oförutsedd händelse blirtvungen all överiåla eller lägga ner sin verksamhet. Övrigabestämmelser (14-16 §§) I 14§ föreskrivs vilka uppgifter skaltskyldig åriigen skall lämna i självdeklarationenom investeringsreserven och om inbetalning på investeringskonto. Frägan ombankernas skyldighet att lämna uppgifter till taxeringsmyndigheterna börlämpligen regleras genom tillämpningsföreskrifter som utfärdas av regeringen. Iövrigl kan jag hänvisa lill förfaltningsförslaget. 1978/79:210 135 Delär önskvärt all del nya syslemel blir tillgängligt för egenföretagarna så snartsom möjligl. Jag anser all beslämmelserna bör kunna lillämpas redan päbeskattningsår för vilket laxering i förslainsiansskerär 1980. Görs avsättningi bokslut för sådant beskattningsår, behöver inbetalning lill invesleringskontoinle göras förrän vid deklaralionstillfällel . Iavsniu 2.2.1 har jag förordal all det av beredningen föreslagna syslemel medupphovsmannakonto skall genomföras med vissa modifikationer. Innan jag går inpä den lekniska ulformningen av syslemel, vill jag något mera uiföriigiredogöra för bakgrunden lill förslagel. Kulturarbetarnaulgör en sinsemellan heterogen grupp. Stora skillnader råder mellan anställdaoch fritt arbetande kulturarbetare. De fria kulturarbetarna behandlas vidbeskattningen som egenföreiagare och omfattas av de skatte- och avgiftsreglersom gäller för rörelseidkare. verkar de ofta under förhållanden somavviker från vad som gäller för företagare i allmänhel. Anställd personalförekommer mycket sällan. Behovel av maskiner och andra inventarier ärbegränsat och lager förekommer bara i mindre utsträckning. 1 många fallförekommer mycket kraftiga inkomstvarialioner mellan olika år. Beroende pä denlid del tar att framställa elt verk, möjligheterna lill avsättning ochvariationerna i efterfrågan, kan långa perioder förflyla under vilka verketsupphovsman får ringa eller ingen inkomsi av sitt arbete. När inkomsi senareinflyter kan den ä andra sidan i vissa fall uppgå till beiydande belopp underenrelalivl kort lidrymd, varefter ännu en period med låga inkomster kan inträda.Då inkomsten, som inle sällan ulgör ersättning för flera ärs arbeie, utfallerunderen kort tidrymd blir den föremål för en högre skattebelastning än om den istället hade fördelat sig på som arbetsinsatsen. Härigenomförsämras möjlighelerna att upprätthålla verksamhelen under efterföljandeinkomsisvaga perioder. Vidare kan inkomstvariaiionerna ha klara ölägenheter ibl. a. socialförsäkringshänseende. Destarkt fluktuerande inkomsterna gör att möjlighelerna lill skatlemässigkonsolidering och resultatutjämning blir av särskild betydelse för de friakulturarbetarna. På grund av verksamhetens särskilda karaktär kan emellertidde för konventionella rörelser avsedda beslämmelserna om avskrivning avbyggnader och inventarier saml nedskrivning av lager utnyttjas endast i ellfåtal lyper av konstnärlig verksamhet. Reglerna om ackumulerad inkomsi ochföriustuljämning kan bara delvis mildra skatteeffekterna och påverkar inleuttaget av egenavgifier och beräkningen av pensionsförmåner. Möjligheten atlutnyttja del föreslagna systemet med allmänna investeringsreserver kommervisseriigen att stå öppen även för de fria kulturarbetarna men kan 1978/79:210 136 förväntasfå relalivl liten praktisk betydelse för denna yrkesgrupp. Detär mol denna bakgrund man bör se beredningens förslag om ell särskiltinkomsluljämningssyslem för fria kulturarbetare. Förslagel innebär altkulturarbetare skall kunna H uppskov med beskaUning av den del av inkomsten somsätts in på etl särskilt bankkonto (upphovsmannakonlo). Reglerna anknytertekniskt sett till lagsiiftningen om skogskonto. Uppskovs-rätlen omfattarenligl förslaget bara rörelseinläkter som fysisk person erhåller i egenskap avupphovsman enligl lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonslnäriiga verk (upphovsmannalagen). Utanför lagen faller alltså bl. a.upphovsmannainkomsi som uppbärs på grund av anslällning. Uppskovsliden föresläsbegränsad till . Systemet är försett med ell anlal spärregler av olika slag,lill vilka jag återkommer. Somjagtidigare nämnt har remisskritiken varit blandad. Från kulturarbetarnas egensida har hävdats alt beredningens förslag är alltför restriktivt. Man har idelta och andra sammanhang efteriysl mer genomgripande ändringar som i siörreutsträckning lar hänsyn lill kulturarbetarnas särskilda förhållanden. Sedanremissbehandlingen avslutades har KLYS i en skrivelse lill regeringen hemställtalt en särskild utredning skall tillsättas med uppgift atl utreda konsekvensernaav de fria kulturarbetarnas slällning som rörelseidkare inom olika områden avsamhällslivet. Enligtmin mening finns del anledning all ifrågasätta om nuvarande koppling tillreglerna för rörelseidkare är lämplig beträffande de fria kulturarbetarna. 1varje fall talar starka skäl för att närmare granska denna ordning frän olikasynpunkter. Regeringen härockså tillkännagett sin avsikt all låtautreda frägan. Inom ramen för en sådan utredning blir det möjligt all allsidigtpröva kulturarbetarnas slällning i bl.a. skalle- och avgiftshänseende. Jagavser atl inom en nära framlid la upp frågan om tillsättande av utredningen. Detkommande utredningsarbetet skall alltså ha en vid syftning och kan förväntasbli relativt tidskrävande. Del är emellerlid önskvärt att redan nu åstadkommavissa förbättringar. En åtgärd som lämpligen kan vidlas är just all ulökamöjlighelerna lill resultatutjämning på ungefär del sätl som beredningen harföreslagit. Samlidigl som jag i princip ansluler mig till del förslaget vill jagframhålla att det inte får ses som en definitiv lösning på kulturarbetarnasskatteproblem. När resultatet av utredningsarbelel föreligger, fårfrågan om skatlemässig inkomstutjämning för denna grupp prövas pä nytt. Medhänsyn till den begränsade krets som avses med lagstiftningen omupphovsmannakonto och de speciella förhållanden på vilka reglerna tar sikteanserjag i likhet med beredningen att de bör tas in i en särskild lag. Innanjag behandlar lagförslaget i detalj vill jag kommentera den metod förresultatutjämning som föreslås bli tillämplig. Beredningenhar efter mönster från skogskontolagsliftningen föreslagil 1978/79:210 137 reglersom innebär atl uppskov med laxeringen i vissa fall rnedges för intäkt sombetalas in på särskilt bankkonto. Det insalta beloppel avräknas från intäkten iförvärvskällan och undantas härigenom från inkomstskatt och egenavgifter underden lid medlen kvarstår på kontot. Försl när ullag sker inlräder den uppskjutnabeskattningen. Inga krav uppställs rörande användningen av uttaget belopp.Härigenom och genom rälten atl fördela uttagen från kontot över flera är kankoniohavaren molverka konsekvenserna av oregelbundenheter i inkomster ochutgifter. Av prakliska och adminislraliva skäl är del en fördel all utforma detnya systemet efter skogskontomodellen. som skogskontosyslemel hartillämpats har banker och myndigheter nämligen utbildat rutiner som kan liggalill grund för hanteringen av upphovsmannakontona. Av dessa skäl delar jagberedningens uppfattning atl lagsiiftningen rent tekniskt bör uiformas enliglskogskon-lomodellen. Jag övergår nu till alt kommentera lagförslaget. Tillämpningsområde (I §) Enligtberedningens förslag är uppskovsrätten förbehållen den som uppbär inkomst i sinegenskap av upphovsman såsom detta begrepp har preciserats i upphovsmannalagen.En förutsättning är också all inkomsten skatierälisligt är all betrakta somrörelseinkomsl. Vidremissbehandlingen har denna avgränsning kritiserats. a. har framförtsönskemål om atl ocksä fotograferna skall omfattas. Föregen del vill jag framhålla all del givelvis är önskvärl atl lålauppskovsrätlen omfaita sä mänga som möjligl av de kulturarbetare som på grundav ojämna inkomslförhållanden har särskilt behov av inkomstutjämning. Samlidiglär del vikligl alt tillämpningsområdet blir sä klarl avgränsat som möjligl.Fördelen med beredningens förslag är just alt det anknyler till ett begrepp somredan har preciserats i lagstiftningen. Den kreis som har upphovsrällsliglskydd enligl upphovsmannalagen omfattar ocksä flertalet av de grupper som kanha berättigat anspråk på atl få del av uppskovsrätlen. Fotografer omfattas dockbara i den mån fotografiet ingår som elt moment i ett konstverk eller annatupphovsrällsligl skyddat verk och framställare av vissa typer av journalfilmero. d. faller ulanför tillämpningsområdet. Delskulle i och för sig vara motiverat all låta även vissa gmpper blandfotograferna rätt till uppskov. Å andra sidan är del inte lämpligt att låtauppskovsrätlen generellt omfatta fotograferna. En stor grupp fotografer driveren mer etablerad verksamhet i form av aleljérörelse eller liknande och harvarken siörre eller mindre behov av inkomstutjämning än rörelseidkare iallmänhel. Del skulle strida mol uppskovsreglernas begränsade syfte och geupphov till kompensationskrav frän andra rörelseidkare om man lät denna gruppav fotografer del av uppskovsrätlen. Det enda återstående alterna- Prop.1978/79:210 138 livetskulle då vara atl försöka utskilja och definiera de grupper bland fotografernasom skulle få komma i fråga. Enligl min mening finns del åtminstone f n. inletillräckligt underlag för en sådan avgränsning. Minslutsats är därför atl man åtminstone t. v, bör följa beredningens förslag. 1enlighet med detla föreskrivs i 1 i; all uppskov kan medges bara i fråga omsådan inläkl av rörelse som fysisk person uppbär i egenskap av upphovsmanenligt upphovsmannalagen. Intäkt som kan komma i fråga för uppskov kallasupphovsmannainläkl. Medhänsyn till syftel med uppskovsreglerna och verksamhetens nära anknytning tillupphovsmannens person finns del inle anledning alt ge dödsbo efter upphovsmanräll till uppskov. Det sagda gäller enligl min mening även del beskattningsårdå upphovsmannen avlider. I I § försia slyckel har därför föreskrivits atl rättlill uppskov inte föreligger för dödsfallsåret. Dödsfallet bör däremoi inleutlösa någon omedelbar beskattning av medel för vilka uppskov lidigare harerhållits. Enligl 11 S andra slyckel får oskiftai dödsbo skjuta uppbeskattningen av sådana medel lill den taxering som sker iredje året efterdödsfallsårei. Beredningenhar inle särskilt berört frågan om hur upphovsmannainläkl i handelsbolag skallbehandlas. Del lorde finnas mycket ringa praktiskt behov av all utnyttja dennaassociationsform för den verksamhei som det här är fråga om. En uividgning avuppskovsreglerna till atl omfatta även fall där upphovsmannaverksamhelenbedrivs i handelsbolagsform skulle komplicera syslemet. Del kan inte helleruteslutas atl en sådan utvidgning skulle kunna öppna vägen för missbmk. Jagfinner därför övervägande skäl tala för alt inie medge uppskov i fråga ominkomsi som förvärvas genom handelsbolag. Detsamma bör gälla inkomst hos sådanidödsbo som behandlas som handelsbolag. En beslämmelse som hindrar uppskov i nuavsedda fall finns i I § andra slyckel. Föruisäiiningarföruppskov (2-4 §§) Beredningensförslag innebär, somjag lidigare har nämnt, all en rad villkor skall uppställasför rätten lill uppskov. Grundläggande förutsättningar är atl den skaltskyldigevid utgången av beskattningsåret är bosatt i samt all uppskovsbeloppeiuppgår till minsl . och i sin helhet betalas in på upphovsmannakonto.För atl säkerställa all systemet inte utnyttjas i andra fall än då detta är särskiltmotiverat föreslär beredningen vidare alt uppskov skall medges endasi omupphovsmannainläkten ulgör den övervägande delen av den skattskyldigesinkomster under beskaUningsåret. I samma syfte föreslås krav på attupphovsmannainläkten skall överstiga molsvarande inläkt under del närmaslföregående beskattningsåret med minsl 50 9ö.Slutligen föreslås att den som har medel innestående på allmänl invesleringskontoeller yrkar avdrag för avsättning lill allmän investeringsreserv inte skall fåuppskov för inbetalning på upphovsmannakonlo. Prop.1978/79:210 139 Vidremissbehandlingen har förslagel i denna del mött kritik från flera håll. Mängalänsslyrelser har befarat all reglerna blir svårtillämpade. Remissinstansersom företräder kulturarbetarna har ansett all villkoren är för restriktiva. Jagåterkommer i del följande lill vissa av de synpunkler som remissinstanserna haranfört. Föregendel kan jag till en början tillstyrka förslagen om krav på bosättning och inbetalning pä bankkonto. Inte minsl administrativa skäl lalar för all uppskov inle bör medges för alltför låga belopp. I likhet med vad som har föreslagits belräffande avsättning lill allmän investeringsreserv bör gälla atl uppskov inle medges för inbetalning som understiger . Inbetalning bör ske senasi vid deklaralionstillfällel. De nu berörda villkoren återfinns i2 § och 3 § a). ' Som beredningen harföreslagil bör rälien lill uppskov förses med spärrar som säkerställer altsyslemel används endasi då verkligt behov av uppskov föreligger. Det föreslagnavillkorel au upphovsmannainläkten under beskattningsåret med skallöversliga motsvarande inläkl föregående år har, som nämnts, uppställts i detlasyfte. Regeln har under remissbehandlingen kritiserats främsi av KLYS. Organisationenhar påpekat alt en tillfällig inkomstlopp inle alllid är begränsad lill etlenda är. Ofta leder i stället en plötslig framgång till höga inkomster underelt par eller t. o. m. . En jämförelse som bara avser inkomsterna underdet närmast föregående årel skulle därför innebära en alltför snäv begränsning.KLYS har även vänt sig mot den föreslagna ökningsprocenten och menat att denbör minskas. Jagdelar KLYS' farhågor au en jämförelse som begränsas lill inkomsten under detnärmast föregående årel kan komma att visa sig väl snäv i vissa fall. Å andrasidan minskar behovel av uppskov ju en inkomstökning varar. Delförhällandet att en framgång ger onormalt höga inkomster kan dockinle anses frånta inkomstökningen den karaklär av tillfällig ökning som börfordras för uppskov. Jag föreslår därför all man vid bedömningen avinkomstökningens slorlek fär göra en jämförelse med motsvarande inkomsi undernågot av de två närmasl föregående åren. Däremoiär jag inte beredd all förorda någon avvikelse frän det av beredningenföreslagna kravet på att inkomslen skall ha ökal med minsl 50 ". iförhållande till inkomsten under jämförelseårei. Lagen tar sikle på deupphovsmän som pä grund av kraftiga variationer i inkomsterna har svårigheteratt upprällhålla kontinuitet och ekonomisk trygghet i verksamheten i elllängre perspektiv. Den förmän som möjligheten att bygga upp obeskattadereserver innebär bör reserveras för de fall dä inkomstfluklualio-nen verkligenär betydande. För all della skall anses vara fallel bör inkomstökningen enligtmin mening uppgå lill minsl 50 96. Beslämmelserav här angiven innebörd har lagils in i 3 i; b). Paragrafen innehåller däremotinte någon motsvarighel till del av beredningen föreslagna kravet atl upphovsmannainläktenskall uigöra den övervägande delen av den skaltskyldiges sammanlagdabruttointäkter. Detla krav har kritiserats av Prop.1978/79:210 140 a. KLYS har framhållit all en jämförelse mellanbmlloinläkterna i olika förvärvskällor kan ge en hell missvisande bild. Kravethar ocksä av mänga remissinstanser ansetts innebära all bara de redanelablerade konstnärerna får möjlighet till uppskov. Slulligen har ocksåpåpekats all kravet skulle medföra atl man inle tillgodoser de personer, som av försörjningsskäl har del konslnäriiga arbelel som bisyssla men önskarreservera medel för att senare kunna övergå till sådan verksamhei på hellid.Jag inslämmer i denna kritik. Någol krav pä alt upphovsmannainläkten skallmotsvara viss andel av de samlade bruttointäkterna bör alltså inte uppställas. Vadslutligen beträffar förslagel alt uppskov inte skall medges om denskattskyldige har medel innestående pä allmänt invesleringskonto eller haryrkal avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv vill jag erinra omatl jag lidigare har behandlal molsvarande fråga vid diskussionen av reglernaom allmän investeringsreserv. Som jag då framhöll medför en samtidig användningav två reserveringssystem av detla slag relalivl komplicerade samordningsproblem.Härtill kommer atl uppskovsrätlen delvis har till syfte all kompensera deupphovsmän som inte kan utnyttja investeringsreserven. Av dessa skäl anslulerjag mig i princip till beredningens förslag på denna punkl. Beslämmelsernaharlagits in i 4 §. Innebörden är bl. a. all en skaltskyldig som vid lidigareårs taxering har Hit avdrag för avsättning lill allmän invesleringsreservmäste upplösa reserven före ulgången av del beskattningsår som inbetalningen påupphovsmannakonlo avser om han skall kunna fö uppskov. Har någon under etl ochsamma beskattningsår gjort inbetalning på både allmänl invesleringskonto ochupphovsmannakonlo, kan han bara få en av insättningarna beaktad. Om såvälavdrag som uppskov yrkas vid laxeringen, bör av prakliska skäl gälla atlyrkandet om uppskov får ge vika. Begränsningari uppskovsrätten (5 och 6 §§) Beredningenhar föreslagil alt skallskyldig föreit och samma beskaliningsår skall få görainbetalning bara på ell upphovsmannakonlo. Enligl min mening saknar det i ochför sig betydelse om ell eller flera konton används så länge inbetalningarnasker hos en enda bank. Om inbetalningarna däremoi görs hos olika banker, blirdet svårt att överblicka tillgodohavandena, särskilt om inbetalningarna avserupphovsmannainläkler under ell och samma beskattningsår. Av såväl praktiska somkontrolltekniska skäl bör rälten till uppskov för visst beskattningsår därförbegränsas till alt avse belopp som har inbetalats hos en och samma bank. Vidarebör beslämmelsen komplelleras i ett avseende. Vid remissbehandlingen harefterlysts en regel som klargör vad som gäller om den skaltskyldige harupphovsmannainläkler från två eller flera förvärvskällor. Även om delta är etlytterst sällsynl fall delar jag uppfattningen att frågan bör regleras. Avprakliska skäl bör föreskrivas atl uppskov för ell och samma beskattningsår Prop.1978/79:210 141 kanerhållas bara för en förvärvskälla. Den skattskyldige bör själv få välja vilkenförvärvskälla uppskovet skall avse. Deregler som jag nu har behandlal finns i 5 §. Beredningenhar också föreslagit begränsningsregler som innebär atl uppskov inte skallmedges med siörre belopp än hälften av nelioiniäkien av förvärvskällan föreuppskov och före schablonavdrag för egenavgifter och inte heller med så stortbelopp alt inkomsten, efter uppskov men före schablonavdrag, kommer atlunderstiga . Fleraremissinslanser har ansett alt dessa regler leder lill en alltför snävavgränsning. a. atl många kulturarbetare haren betydligt lägre inkomst än . Jagkan instämma i kriliken. Enligl min mening kan man på denna punkl göra enrelativt betydande uppmjukning i förhållande till vad beredningen harföreslagit. Jag föreslår för min del alt uppskov skall kunna medges med högsttvå tredjedelar av nelioiniäkien före uppskov och schablonavdrag men inle medstörre belopp än all den nettointäkt, fortfarande beräknad före schablonavdrag,som återstår efter uppskovet uppgår lill . Ränta,uttag m. m. (7-13 !<)) Ienlighet med vad som gäller beträffande skogskonto bör ränta utgå på medel somstår inne på upphovsmannakonlo. Räntan beskattas först då den las ut. Vad nuhar sagls framgår av 7 och 10 §§. Beredningenhar föreslagit att medel får tas ut tidigast efter insättning ochatl utbetalning av kvarstående medel skall ske senasi fem är efter ingången avdet år, då inbetalning senast skulle ske. Med hänsyn till de synpunkter som haranförts vid remissbehandlingen föreslär jag att beredningens förslag i dessaavseenden modifieras. I överensslämmelse med vad som har föreslagitsbelräffande allmänt investeringskonto föreslår jag sålunda att uttag skall Hske tidigast efter ulgången av november månad underdel är då inbetalning senasiskulle ske. Å andra sidan bör den maximala löptiden föriängas med ett är.Medlen bör alltså få slå kvar lill dess har förflutit efter utgången avnämnda är. Övrigabeslämmelser överensstämmer i alll väsentligt med beredningens förslag. Jag kani dessa delar hänvisa till förfauningsförslaget. Reglernaom ackumulerad inkomst är tillämpliga bl. a. på rörelseidkare som har inläkl pågrund av vetenskaplig, litterär, konstnäriig eller därmed jämföriig verksamhet.Även upphovsmännen omfattas således. Den möjlighet all få uppskov medbeskattningen som införs för denna yrkesgrupp är enligt min mening så passförmånlig att skatteberäkning för ackumulerad inkomsi inte bör kunna skejämsides med uppskov. Även lekniska skäl kan Prop.1978/79:210 142 anförasmot ell samlidigl utnyttjande av båda regelsystemen. Enligl 3 § 2 mom. 1) lagen(1951:763) om ackumulerad inkomsi gäller lagens bestämmelser i fråga omskogsinkomster endast under förulsätlning au intäkten inle har föranlett avdragför insättning på skogskonto. Jag föreslår alt en motsvarande beslämmelseinförs belräffande intäkt på grund av vetenskaplig, litterär, konstnäriigeller därmed jämföriig verksamhet. Stadgandet bör utformas som ett tillägg till3 i) 3 mom. 1). 1likhel med vad som gäller belräffande medel som har satts in på skogskonto, börmedel för vilka uppskov erhålles enligt den här föreslagna lagen tas upp endastlill halva värdel vid förmögenhels-, arvs- och gåvobeskaltningen. Etl tilläggmed denna innebörd bör göras lill punkl 3 första Slyckel av anvisningarna till3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt samt lill 23 § Ctredje stycket lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Delär angelägel all kulturarbetarna får möjlighet all använda de särskildainkomsifördelningsreglerna redan vid taxeringen inkomster.Beslämmelserna om upphovsmannakonto bör därför tillämpas första gången vid 1980års laxering. bör ocksä de ändringar som avser skatteberäkning förackumulerad inkomst och förmögenhetsskatt bli tillämpliga. De nya reglerna iAGL bör fä lillämpas så snart uppskov med beskaUning på grund av insättning påupphovsmannakonlo kan komma i fråga. 2.3Dubbel- och kedjebeskattning samt koncernbidrag Engrundläggande princip i den svenska företagsbeskattningen är atl vinster somförvärvas av aktiebolag och ekonomiska föreningar skall bli föremål förs. Detta innebär atl bolagel eller föreningen förslbeskattas för sina inkomster och all beskattning därefter också sker hosdelägarna när vinstmedel delas ut lill dem. Fullt ut hardubbelbeskatiningsprincipen dock inte upprätthållits. Som ett främsi avprakliska skäl betingat avsteg kan man se det.förhållandet atl rörelsedrivandefåmansbolag i regel får avdrag för lön lill delägare, som är akiiva iföretagel, ulan alt lönens skälighet prövas. annal avsleg är allaktiebolagen kan fö lindring i dubbelbeskattningen genom avdrag för utdelningpå nyemitterade aklier, s. k. Annell-avdrag. Ominle särskilda åtgärder vidlas, kommer metoden med dubbelbeskattning altmedföra au vinstmedel som genom utdelning förs frän ell bolag lill elt annalblir beskattade inle bara en ulan två eller inom bolagsseklorninnan de slulligen också beskattas hos aktieägare ulanför Prop.1978/79:210 143 bolagsseklorn.En sådan beskattning i flera led inom bolagssektorn brukar kallaskedjebeskatining. I stor utsträckning har skatielagstifiaren försökt undvikadenna beskaliningseffeki.