prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:110 Regeringens proposition om riktlinjer för skogspolitiken, m. m.; Regeringen föreslår atl antaga de förslag somhar upptagils i bifogade utdrag av regeringsproiokoll denna dag. I proposilionen läggs fram förslag lill riktlinjer förskogspolitiken. Enligt förslaget skall skogen skötas så atl den varaktigt geren hög och värdefull virkesavkastning. Vid skötseln skall hänsyn las tillnaturvårdens och andra allmänna intressen. 1 proposilionen föreslås en ny skogsvårdslag som skallersätta den nu gällande skogsvårdslagen (1948: 237). Skogsvårdslagstiftningenär ett av medlen i skogspolitiken och den nya lagstiftningen syfiar till att tillgodosede allmänna riktlinjerna för denna politik. Den nya skogsvårdslagen föreslås lill skillnad från dennuvarande gälla även statens och kyrkans skogar. Enligt förslaget införsskyldighet att sörja för återväxt av skog inte bara som efter avverkningoch när skog har skadats ulan även när tillväxten avsevärt understiger dentillväxt som är möjlig. 1 vissa fall skall kunna kräva atlöverårig skog föryngras. Skyldighet införs all vårda ungskog genom röjning.Lagen innehåller bestämmelser om begränsning av rätten att slutavverkaväxlkraftig skog och om ransonering av den slutavverkningsmogna skogen. Skyldighetenför skogsägare att anmäla avverkning behålls i stort selt oförändrad.Skogsvårdssiyrelsen ges möjlighet att i särskilda fall föreskriva vilka åtgärdersom skall vidlas med hänsyn till naturvårdens intressen. Den nya lagen föreslåsträda i kraft . Det statliga ekonomiska stödet lill skogsbruket föreslåsöka väsentligt fr.o. m. den Ijanuari 1980. Sammantagna innebär förslagen enuppräkning . En väsenflig del föreslås liksom utgå inom ettsärskilt skogligt stödområde i norra . I fråga om den skogliga forskningen föresläs en kraftigtökad statlig satsning. Sammanlagl föreslås vid sidan av Sverigeslantbruksuniversitets anslag för verksamheten en uppräkning med . Skogsägarna medverkar i finansieringen av vissa statligaålgärder på del skogliga områdel via skogsvårdsavgiften. I propositionenföreslås alt avgiften höjs från av skogsbruksvärdet till 3promille. 1978/79:110 2 1 Förslag till Skogsvårdslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skogsmark meddess skog skall genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerandeförmåga skötas så atl den varaktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning.Vid skötseln skall hänsyn tas till naturvårdens och andra allmänna intressen. 2 S Medskogsmark avses i denna lag 1. mark som är lämplig för virkesproduktion och sominte i väsenilig ul siräckning används för annat ändamål, 2. mark där del bör ftnnas skog till skydd mol sand-eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skalldock inte anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden intebör las i anspråk för virkesproduktion. skall anses lämplig för virkesproduktion, om denenligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minsl enkubikmeter virke per hektar. 3 § Denna laghindrar inte atl skogsmark tas i anspråk för annal ändamål än virkesproduktion. 4 § Denna lagskall inte tillämpas i den mån den slrider mot föreskrifter som har meddelatsmed slöd av naturvårdslagen (1964: 822) eller annan lag. Anläggning av skog pä skogsmark 5 § Ny skog skall anläggas på skogsmark 1. om markensvirkesproducerande förmåga efter avverkning eller på grund av skada på skogeninte tas till vara på ett godtagbart sätt, 2. om markenligger outnyttjad, 3. om skogen är sågles eller till så stor del beslår av för marken olämpligt trädslag all desstillväxt är avsevärt lägre än den tillväxt som är möjlig. Ålgärd enligt första siycket skall vidlas i fall som angesi 1 och 2 utan dröjsmål och i fall som anges i 3 inom skälig tid. 6 § Om ettskogsbestånd är överårigt och markens virkesproducerande förmåga tas lill varaendast i ringa utsträckning på grund av röta eller självgallring i beståndetfår skogsvårdssiyrelsen beslula att beståndet skall slutavverkas och ny skoganläggas. 7 S Vidanläggning av ny skog skall de föryngringsätgärder vidtas som kan behövus föratl irygga återväxten av skog av tillfredsställande täthet och beskuffenhet iövrigt Föreskrifter om föryngringsmetod, markbered- 1978/79:110 3 ning, sådd. plantering, vård av plantskog och andraåtgärder i nämnda syfie meddelas av regeringen eller myndighei som regeringenbesiämmer. 8 § Om det är påkallat frän skogsvårdssynpunkt, färregeringen eller myndighet som regeringen besiämmer meddela föreskrifter som förbjuder eller släller upp villkor för 1. användningav visst slag av skogsodlingsmalerial av inhemskt eller ul ländskt ursprung vid anläggning av skog, 2. handel med sädanl material. Medskogsodlingsmaterial avses frön. plantor, sticklingar och andra former av förökningsmaterial,avsedda för anläggning av skog. 9 S Röjning av plantskog eller ungskog skall ske, närskogen är sä lät el ler av sädan beskaffenhei i övrigi all produktionen av värdefullt virke vä sentligt hämmas. Om skogen är nära gullringsbar ålder, färskogsvårdssiyrelsen i särskilda full medge all röjningen ersätts med tidiggallring. 10 S Skogsmarkensägare är ansvarig för anläggning och vård av ny skog. 11 SSkogsvårdssiyrelsen fur i särskilda fall medge undantag från 5. 7 och 9 ijij. Avverkning av skog pä skogsmark 12 S Avverkning pä skogsmark fär inte ske på annal sättän genom 1. röjning ellergallring som främjar skogens utveckling. 2. slulavverkningsom är ändamålsenlig för anläggning av ny skog. 13 § Skog får inle slutavverkas förrän den har nått sådanålder att endasl en mindre ökning uv dess medelproduklion kan erhållas, om skogen får slå kvar. Medelproduktionen beräknas som tillväxten i medeltal per är från det att skogen anlades. Regeringen eller myndighet som regeringen besiämmermeddelar föreskrifter om den tidigaste slutavverkningsålder som skall gällaför olika trädslag inom skilda delar av landet pä mark av olika bonitet. Skogsvårdssiyrelsen fär i särskilda fall medge undanlagfrån försia siycket. 14 S Skogsmarkens ägare svarar för all slutavverkningbedrivs så atl en jämn åldersfördelning av skogen på hans brukningsenhet främjas. Regeringen eller myndighet som regeringen besiämmermeddelar föreskrifter om hur stor andel av en brukningsenheis skogsmarksarealsom eller eljesl får sliilavverkas. Skogsvårdssiyrelsen får i särskilda fall medge undantagfrån första stycket. 15 § Som brukningsenhet skall räknas den skogsmark inom enkommun som lillhör samma ägare, om ej annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighei som regeringen besiämmer. Prop.1978/79:110 4 16 §Skogsvårdssiyrelsen skall på begäran meddela beslut på förhand huruvida vissavverkning är förenlig med 13 eller 14 S. 17 § Skogsmarkensägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer underrätta skogsvårdssiyrelsen om avverkningsom skall äga rum på hans mark. Svårföryngrad skog och skyddsskog 18 § Regeringenfår föreskriva all skog som är svår all föryngra på grund av dess ogynnsammaläge eller som behövs som skydd mol sand- eller jordflykt eller för atlförhindra att fjällgränsen fiyttas ned skall avsällas som svårföryngrad skogeller skyddsskog. 19 § 1svårföryngrad skog eller skyddsskog får avverkning inle ske utanskogsvårdssiyrelsens tillstånd. 1 samband med att tillstånd ges kan skogsvårdsstyrelsenbesluta om ålgärder för alt begränsa eller molverka olägenhet och tryggaåterväxten. Tillstånd behövs inte för röjning eller gallring somfrämjar skogens utveckling. 20 § Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om bekämpning av inseklshäijning i skog och om upparbetning av skadad skog, uiforsling eller lagring av virke och andra ålgärder som be hövs för att motverka uppkomsten av yngelhärdar. Skogsmarkens ägare är ansvarig för att sådana åtgärderutförs. För förebyggande åtgärder i samband med avverkning och lagring avvirke är också annan som har rätt alt förfoga över skog eller virke ansvarig. 21 § Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om den hänsyn som skall tas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlek och utläggning, be ståndsanläggning, kvarlämnande av trädsamlingar och skogsbilvägars sträckning. Bemyndigandet medför inte befogenhet att meddelaföreskrifier som är så ingripande alt pågående markanvändning avsevärtförsvåras. 22 §Skogsstyrelsen utövar den centrala tillsynen över efterievnaden av denna lagoch med stöd av lagen meddelade föreskrifter. ulövar dennärmare tillsynen inom länet 23 §Tillsynsmyndighet har rätl att på begäran få de upplysningar och handlingar sombehövs för tillsynen enligt denna lag. 24 §Tillsynsmyndighet får meddela föreläggande eller förbud som behövs för attdenna lag eller föreskrift som har meddelats med stöd av lagen skallefterlevas. 1978/79:110 5 Föreläggande eller förbud får meddelas sedan det har visatsig att myndighetens råd och anvisningar inte har följts. 1 brådskande falleller när det annars finns särskilda skäl, får dock föreläggande eller förbudmeddelas omedelbarl. 1 beslut om föreläggande eller förbud kantillsynsmyndigheten ulsätia vile. Underlåter någon att efterkomma föreläggande, fårtillsynsmyndigheten förordna att åtgärden skall vidtas på den försumligesbekostnad. 25 § Föranleder avverkning förhållandevis dyraåterväxtåtgärder i större omfattning, får i samband med avverkningen förord na att säkerhei skall ställas för fullgörandet av åtgärderna. Säkerhet får även krävas som villkor för tillstånd enligt19 §. Ställs inte säkerhet i fall som avses i första stycket,får meddela förbud all avverka skog på brukningsenhetenulan tillstånd. 26 § Regeringen kan föreskriva att särskilda avgifierskall tas ul i ärende enligt denna lag. Ansvar och besvär m.m. 27 § Till böter döms den som uppsåtligen eller avoaktsamhet 1. bryier mot föreskrift som har meddelats med stöd av8 § första styc ket eller 20 § första slyckel, 2. bryter mot 12§, 13 § försia siycket eller 14 § första stycket, 3. bryier mot 19 §försia siycket eller mot föreskrift om avverkning som har meddelats med stöd av19 § andra stycket, 4. bryter motavverkningsförbud som avses i 25 §, 5. underlåter atlfullgöra anmälningsskyldighet som har föreskriviis med stöd av 17 §, 6. underlåter att iaktta föreläggande eller bryter motförbud som har meddelals för att föreskrifi enligt 21 § skall efterievas. 1 ringa fall döms ej till ansvar. Har flera medverkal lill gäming som avses i försia stycketgäller 23 kap. 4 och 5 §§ . Den som har överträtt vitesföreläggande eller viiesförbuddöms inle lill ansvar enligt denna lag för gäming som omfattas av föreläggandeteller förbudet. 28 § Virke efteravverkning som innebär brott enligt denna lag eller värdet därav skallförklaras förverkal, om det inle är uppenbart obilligl. 29 § Talan molskogsvårdsstyrelsens beslut enligt denna lag förs hos genombesvär. Mot beslut förs talan hos regeringen genom besvär. 30 § Myndighet får förordna all dess beslul skall ländatill efterrättelse utan hinder av förd talan. Denna lag Iräder i krafl . Genom lagen upphävs skogsvårdslagen (1948: 237) ochförordningen (1894:17 s. 1) angående hushållningen med de allmänna skogama i rikel. Prop.1978/79:110 6 Förekommer ilag eller annan författning hänvisning lill föreskrifi som har ersatts genombeslämmelse i denna lag, lillämpas i slället den nya bestämmelsen. Den som inneharskogsmark under ständig besittningsrätt och äger tillgodogöra sig skogensavkastning ulöver husbehovet eller som innehar skogsmark med fideikommissrättskall vid tillämpningen av nya lagen anses som skogsmarkens ägare. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva de avvikelser från nyalagen son\ kan behövas med hänsyn till övergångs-svårigheter som kan föranledasav den genom lagen införda röjningsskyldigheten. Tillstånd ellerbeslut som meddelats med stöd av 6. 7, 10, 13, 24 eller 26 S skogsvårdslagen(1948: 237) skall anses meddelade med stöd av molsvarande beslämmelse i nyalagen, om inle regeringen eller myndighei som regeringen bestämmer förordnarannat. Med stöd av 25 § förslnämnda lag meddelade förordnanden skall gällatills vidare. Avverkningsanmälan som gjorts före nya lagens ikraftträdandeskall anses ha fullgjorts enligt nya lagen. Lag om ändring i lagen (1974: 434) om bevarande av bokskog Härigenomföreskrivs att 6 S lagen (1974: 434) om bevarande av bokskog skall ha nedanangivna lydelse. Vägras tillstånd till avverkning av icke ulveckliugsharbokskog och föranleder detta att ralionelll bokskogsbruk avsevärt försvåras,är ägaren av fasiighelen och innehavare av särskild rält till fastighetenberättigade lill ersältning av staten för den skada de härigenom lider. Vägras i annal fall lillsiånd enligi denna lag, ulgår ejersättning. Med ulveckllngsbar skog avses skog som ansesulveckllngsbar enligi skogsvärdslageii (1948: 237). Vägrastillstånd till avverkning av bokskog när hinder mot avverkningen inleföreligger enligi 13 § .skogsvårdslagcn (1979:000) och föranleder detta atlralionelll bokskogsbruk avsevärt försvåras, är ägaren av fastigheten ochinnehavare av särskild rätl lill fastigheten berättigade till ersättning avstaten för den skada de härigenom lider. Vägras i annal fall lillsiånd enligt denna lag, ulgår ejersältning. Denna lag Iräder i kraft den . 1978/79:110 7 Lag om ändring i lagen (1946: 324) om skogsvårdsavgift Härigenomföreskrivs att I och 2 SS lagen (1946: 324) om skogsvärdsav-gift' skall hanedan angivna lydelse. Den, förvilken vid taxering lill inkomstskatt såsom skattepliktig inkomsiupptagits garanlibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxeringåsatts delvärdel skogsbruksvärde, är skyldig ertägga skogsvårdsavgift. Sädanavgifl uigår med av skogsbruksvärdet Hargarantibeloppel jämkats / £'//-lighet med vad därom 1 41 § sista stycketkommunalskatielagen /ö/c-skrives, skaW jämkning ske jämväl av underlaget förberäkning av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiftskall utgå i helt antal kronor, därvid iakttages atl avgifisbeloppei vid örelalöver femiio avrundas uppåt och vid annal örelal avrundas nedåt till närmaslehela krontal. Den, förvilken vid taxering till inkomstskatt säsom skattepliktig inkomsiupptagits garantibelopp för jordbruksfaslighet, som vid fastighetstaxeringåsatts delvärdet skogsbruksvärde, skall belala skogsvårdsavgift. Avgifl enulgör Ibr varje beskattningsår av skogsbruksvärdet Hargarantibeloppel jämkats enligi 47 § sjätte stycket kommunalskatielagen(1928:370), skall också underlaget för beräkning av skogsvårdsavgiftyö/HÄYy.v. Skogsvårdsavgift utgår i hell antal kronor.Avglflsbetoppet avrundas vid örelal över femtio uppåt och vid annat örelalnedåt till närmaste hela krontal. Vad i 75§i mom. första stycket kommunalskattelagen stadgats om ansvarighel för kommunaltilskyld, som påförts avliden person, skatt äga motsvarande tillämpning i frägaom skogsvårdsavgift. Vad i 75 S2 mom. första siycket kommunalskattelagen (1928:370) sägs om ansvarighet för kommunalulskyld, som påförts avliden person, gäller också i fräga om skogsvårdsavgift Denna lag träder i kraft efter den dag, dälagen enligt uppgift pä den har utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling. De nya beslämmelserna i I S försia siycket tillämpasförsia gängen i fråga om 1981 års taxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:18.5. Senastelydelse 1975:185 (jfr 1975:1181). Senaste lydelse 1953:403. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , Mundebo, Wikslröm, , , , ,, , , , , De , , , ,. Lagrådsremiss med förslag till skogsvårdslag, m. m. Med stöd av Kungl. Maj:is bemyndigande den 13 september1973 lillkallade dåvarande chefen för sakkunniga' föratt utreda vissa frågor inom skogspolitiken. De sakkunniga, som antog namnet skogsutredning,avlämnade delbetänkandet (Ds Jo 1975: 1) Virkesbehov ochvirkestillgång. I delbetänkandet redovisades dels preliminära virkesbalanser,dels förslag till ett prognossyslem för skogsbruket. Förslagen remissbehandladesoch utgjorde underiag för beslut om ändring i byggnadslagen (prop. 1975/76:56,CU 1975/76:8, rskr 1975/76: 123) och om organisation, m.m.(prop. 1975/76: 132, JoU 1975/76:41, rskr 1975/76:333). avlämnade slutbetänkandet(SOU 1978:6-7) Skog för framtid. Till protokollet i detta ärende bör fogasutredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga I och de lagförslag somläggs fram i betänkandet som bilaga 2. Beträffande nuvarande förhällanden m.m.samt utredningens närmare överväganden hänvisas till betänkandet. Efter remiss har yttranden över slutbetänkandet avgetts avhovrätten för nedre , fortifikationsförvaltningen, statens vägverk,kammarkollegiet, statskontoret, (), (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), lantbruksstyrelsen, styrelsen ' Landshövdingen , ordförande, samtriksdagsledamoten , generaldirektören ,byråchefen , lantbrukaren och avdelningschefenNils-Erik . 1978/79:110 9 för , , statensnaturvårdsverk, , statens planverk, statens lantmäteriverk,statens indusiriverk, domänverket, stiftsnämnderna i , , ,och , samtliga länsstyrelser, delegationen för förelagensuppgiftslämnande (DEFU), delegaiionen för glesbygdsfrågor. , statens råd för skogs- ochjordbruksforskning. , gemensamt avLantbrukarnas riksförbund och (LRF/SSR), , församlingsoch pastoralsförbund,, gemensamt av ochSvenska arbetsgivareföreningen. Skogsindustriernas samarbetsuiskolt (såvittavser dess medlemmar utanför skogs-ägarekooperalionen). Sågverkens råvaruföreningoch i (LO). och har avgetl gemensamt yttrande. Vidare haryttranden avgetls av (), , , . Kammarkollegiet har bifogat yttranden från destiftsnämnder som inte har anmodats avge yttrande, UHÄ hänvisar till bilagdayttranden från rektorsämbetena vid , Lunds och ,lantbruksstyrelsen har bifogat yttranden från åtta lantbruksnämnder ochskogsstyrelsen från samtliga skogsvårdsstyrelser. Vidare har de flestalänsstyrelser bilagt yttranden från olika länsorgan och kommuner. LO harbifogat yttrande frän . Härutöver har yttranden inkommit frånriksantikvarieämbetet, naturhis-toriska , kommunstyrelsen i Uppsalakommun, Kungl. norra skogsägareförening.Familjejordbrukarnas riksförbund, , ,(), , , Miljövärnet för , , Sverigesarbetares centralorganisations skogsbmksfederaiion, , och Södra skogsägarnashallandsregion. En sammanslällning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Prop.1978/79:110 10 2.1 Allmänna riktlinjer för skogspolitiken Skogen dominerar naturen i . Ungefär 23,5 milj.hektar eller av landurealen är skogsmark som ur lämpud förskogsproduktion. Därtill kommer vissu urealer barrskog och lövskog ifjällomiådena samt natur-skyddade skogsområden m.m. Totalt omfattar skogarnasålunda av landets yta. Skogsnäringen, dvs. skogsbruket och skogsindustrin, är avväsenilig belydelse bl. a. för vårt lunds ekonomi och för sysselsättningen. Förbytesbalansen med utlandet spelur den en närmast avgörande roll. Under1970-talet har exporten uv skogsindustri- och skogsprodukter utgjort mellan 20%och av våra exportinkomster. Närmare 300000 människor är direkt ellerindirekt sysselsatta inom näringen. Dess betydelse i syssel-sältningshänseendehar visserligen minskat under senare är främst genom en omfattanderationalisering inom skogsbruket I skogslänen och vissa andra delar av landetsvarar den dock fortfarande för en stor del av sysselsättningen. Den svenska skogsindustrin har expanderat kraftigt undersenare är. Avverkningarna har nästan fördubblats samtidigtsom virkesförrådet har ökat med . Industrins virkesbehov vid normaltutnyttjande av nu befintlig kapacitet har beräknats uppgå (mPsk) . Detta är något mer än den årliga tillväxten ivåra skogar f. n. Virkesbehovei överstiger alllså numera den virkeskvantitetsom del långsiktigt är möjligt att leverera med tillämpade skogsbruksprogram.Samtidigt karakteriseras virkeslillgången av dels regional obalans, delsöverskott på lövvirke. Under senare är har motsättningar mellan naturvärdens ochskogsbrukets intressen blivit allt mera vanliga. Några skäl lill detla är atlnaturvården och ullmänhetens medvetenhet om miljön har växt sig starkare, altkraven på högre produktivitet i skogsbruket har ökal och att vissa av de iskogsbruket använda skötsel- och avverkningsmetoderna har förändrats. Frånflera häll har framförts krav pä en modernisering av den nu 30 är gamlaskogsvärdslagstiftningen. ungivna omständigheter har motiverat en översyn av nugällande riktlinjer för skogspoliliken, som fastställdes av viksdag(prop. 1948:34, JoU 1948:10, rskr 1948:13). tillsattes skogspolitiskuutredningen, som senare följdes av en ny utredning, skogsutredning(Jo 1973:06). häri belänkandei (SOU 1978: 6) Skog för framtidlagl fram förslug till riktlinjer för skogspoliliken. förslag om skogsproduktionens inriktning och omfattning, förslag till nyskogsvårdslagstiftning och lagstiftning i syfte all garanlera Prop.1978/79:110 H finansieringen av vissu skogsvärdskoslnudei sumt lorslagom statligt stöd lill skogsbruket Under senare åi har vissu förändringar vidtagits inomramen för skogspolitiken. Sälunda infördes är 1974 en allmän hänsynsregel iskogs-vårdshigen för alt bälire tillgodose nulurvärdens inlressen. Samma ärbeslutades uv främst regionalpoliliska skäl utt väsentligt öka del statligastödet till skogsvärden i norra . Är infördes en statlig regleringav skogsindustrins utbyggnad som tilldelades resurserför alt bättre kunna följa skogsproduktionens och virkeskonsumtionensutveckling. Genom en ändring 1977 vidgades skyldighetenför skogsägare att vidla åtgärder för att motverka insektsskador pä skog. Givetvis mäste i en översyn av skogspolitiken beaktasförutsättningarna i stort för den svenska skogsindustrin. Jug vill erinra omatt skogsindustrifrågorna är föremål för utredning inom industridepartementetoch att chefen för industridepartementet har för avsikl att senare ta uppdessa frågor. Jag har därför samrått med honom i de frågor som har särskildbelydelse härför. 1 samband med redovisningen av den fysiskariksplaneringens planeringsskede har en rad myndigheterlämnat synpunkter på skogsbruksfrågor och dä särskilt frågor om skogsbruketsbehandling i översiktlig fysisk planering. Dessa frågor behandlas också iarbetet inom med förslag lill ny plan- ochbyggnadslagstiftning. Jag har därför samråti med chefen förbostadsdepartementet. Som jag har nämnt fastställdes riktlinjerna för nugällande skogspolitik genom beslut av riksdag. Det allmänna måletangavs vara att skogsmarkens virkesalslrande förmäga skall utnyttjas effektivt,så att förutsättningar skapas för att vidmakthålla och såvitt möjligt ävenutvidga skogsbruket och därmed också de industrier som är beroende av skogenför sin rävaruförsörjning. Skogsmark med växande skog bör sålunda genomutnyttjande på lämpligt sätt av markens virkesalslrande förmåga skötas så, attett tillfiedsställande ekonomiskt utbyte och en så långt möjligt jämnavkastning erhålls. Skogsbruket skall alltså bl.a. bedrivas efter ekonomiskaprinciper, dvs. som ell ekonomiskt företag inriktat på att uppnå entillfredsställande lönsamhet En sådan inriktning ansågs nödvändig för altskogsindustrin med framgång skall kunna hävda sig i konkurrensen pävärldsmarknaden. Vid sidan av de rent ekonomiska synpunkterna bör enligtriktlinjerna även vissa andra faktorer uppmärksammas. Främst bör hänsyn tastill skogens värde som sysselsättningsobjekt för befolkningen i skogsbygderna.Det ansågs vara ett beaktansvärt socialt önskemål att skogsproduktionen bedrivssä att urbetstillfällenu blir någorlunda jämnt fördelade över längre perioder.En jämn fördelning av skogsuttagen ansågs vura av stor betydelse även fränskogsindustrins synpunkt Prop.1978/79:110 12 Skogsulredningen framhåller som självklart att enutgångspunkt för skogspolitiken måste vara alt skogsnäringen arbetar iöverensstämmelse med de övergripande samhällsekonomiska målen och i samspel medandra samhällssektorer. Näringen måste alllså bidra lill att bl.a. målen omfull sysselsättning, ekonomisk tillväxt, regional balans, balans i utrikesbetal-ningarnaoch om god natur- och miljövård uppfylls.