prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) 30 586 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 6 43 Afrikanska ()inledde sin verksamhet . Medlemskap i har varit förbehålletafrikanska . Bankens grundläggande syfte är att bidra till ekonomiskutveckling och sociala framsteg i de 48 medlemsländerna. ADB:s tecknade kapitaluppgår f. n. till ca 850 milj. dollar varav 336 milj. dollar inbetalats. ADB:s totala utlåning uppgick fram tillslutet av till sammanlagt ca 560 milj. dollar fördelade på 162 låntill 35 medlemsländer. Härav beviljades 30 lån till ett värde av , en ökning på jämfört med motsvarande beloppår 1976. En strävan är att bankens resurserskall fördelas rättvist mellan olika regioner och att, ommöjligt, varje medlemsland skall få del av ett projekt. ADB:sutlåningsverksamhet är inriktad främst på offentliga nyttigheter som elkraft,telekommunikationer och vattenförsörjning samt på transportsektorn. Närmare entredjedel av utlåningen avser jordbruks- och industrisektorerna. har under lämnatfinansiellt stöd till ADB utan att vara medlem i banken. Som stöd till deafrikanska ländernas strävan att bygga upp banken till en stark regionalinstitution lämnade under budgetåren 1974/751977/78 obundna krediterpå mjuka villkor till ADB på sammanlagt 53 milj. kr. För /79 har25 milj. kr. anvisats för ADB att användas för projektlånegivning ochfinansiering av förinvesteringsstudier. Merparten av bankens verksamhet harfinansierats från det egna kapitalet. Vissa afrikanska medlemsländer samt ettfåtal i-länder inkl. har lämnat offentliga krediter till ADB. Hittillshar dock banken endast i begränsad utsträckning lyckats låna upp kapital på deninternationella kapitalmarknaden. ADB:s svårigheter att på och pårimliga villkor trygga sin finansiella försörjning och därmed sin framtidaverksamhet föranledde ett beslut vid att inbjuda ävenicke-regionala länder att bli medlemmar i för att därigenom bredda bankenskapitalbas. Härvid framhölls dock att bankens särskilda karaktär som afrikanskinstitution inte fick äventyras. Förhandlingar om formerna och villkoren för deicke-regionala ländernas medlemskap i kommer att avslutas före ADB:sårsmöte . De afrikanska ländernas önskemål att banken bibehåller sinsärskilda afrikanska karaktär kommer troligtvis att innebära att de afrikanskaländerna behåller såväl aktiemajoriteten som det avgörande inflytandet ibanken. Storleken på de icke-regionala ländernas bidrag liksom tidtabellen förinbetalningarna kommer att bli föremål för förhandling. Av såväl allmänpolitiska sombiståndspolitiska skäl finner jag det angeläget att ställer sigpositivt till de afrikanska ländemas inbjudan att bli medlem i ADB. Enöverenskommelse om bankens ut- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 49 vidgning och deltagande i denna torde komma attföreläggas /80 för slutligt godkännande. För /80 har jag beräknatett bidrag jjå 25 milj. kr. Om medlemskapsförhandlingarna slutförsinom förutsedd tid, kan bidraget eller del därav komma att utgöra Sverigesförsta delinbetalning till ADB:s kapital. I annat fall kan bidraget i likhetmed användas som stöd till ADB:s projektlånegivning och förinvesteringsverksamhet. Afrikanska utvecklingsfonden (ADF)började sin verksamhet . Till skillnad från ADB har ADF redan frånbörjan varit öppen för medlemskap även för länder utanför . Fonden ärknuten till ADB genom att de bådainstitutionerna har gemensam personal och president. En viktig principför samarbetet inom ADF är att det röstmässiga inflytandet har fördelats likamellan de afrikanska länderna och de icke-regionala medlemsländerna, vilkahuvudsakligen är i-länder. ADF lämnar lån enbart till de fattigasteafrikanska länderna, vilka har behov av utvecklingsfinansiering på fördelaktigarevillkor än vad ADB kan erbjuda. Lånen har framför allt avsett projekt inom sektorernajordbmk, transport, hälsovård och utbildning samt offentliga nyttigheter. ADF:sutlåning uppgick vid slutet av till sammanlagt 357 milj. dollarfördelade på 82 lån till 27 afrikanska medlemsländer. Härav beviljades 24 lånom totalt 140 milj. dollar . ADF:s verksamhet finansieras genom bidragfrån de icke-regionala medlemsländerna. Vid fondens grundande uppgickgivarländernas bidrag till ca 100 milj. dollar. Vid slutet av ADF:s andratreåriga verksamhetsperiod, som omfattar åren 197678, uppgår fondens bidragsvolym till 439 milj. dollar. Den totala svenskainsatsen i ADF /741978/79 uppgår till totalt 27 milj.räkningsenheter motsvarande ca 138 milj. kr. slutfördes förhandlingarna omen andra påfyllnad av ADF:s resurser för åren 197981. En överenskommelseträffades om en påfyllnad om totalt 770 milj. dollar för treårsperioden. Ienlighet med tidigare bemyndigande har inom ramen för dennaöverenskommelse åtagit sig att bidra med sammanlagt . /801981/82 motsvarande av påfyllnaden.En tredjedel härav eller . bör inbetalas /80. Asiatiska (AsDB)inledde sin verksamhet . Bankens syfte är att bidra till ekonomiskutveckling och samarbete i . Av de 42 medlemmarna är 28 asiatiska länder.Sverige har varit medlem i banken sedan den upprättades. Efterden senaste kapitalökningen, som trädde i kraft 4 1978/79.1 saml. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 50 1977, uppgår AsDB:s tecknade kapital tillca . Merparten härav är garantikapital.Verksamheten finansieras huvudsakligen genom upplåning på den internationellakapitalmarknaden. Vid utgången av hade AsDB ur sina ordinariekapitalresurser beviljat 201 lån på totalt till 16medlemsländer. Utlåningen är främst inriktad påutbyggnad av infrastruktur och industriutveckling. har docklånen till jordbrukssektorn ökat snabbt. En mindre del av utlåningen gårnumera också till utbildningssektorn. Isamband med den senaste kapitalökningen utfäste sig att i enlighet medbankens förslag teckna 675 nya kapitalandelar till ett sammanlagt värde av . Härav skall eller 67 andelar inbetalas i fyra lika storaårliga poster . Den första inbetalningen utgörande ca 1 milj.kr. gjordes under /78. Ett lika stort bidrag skall enligtutfästelsen inbetalas under följande tre budgetår. För /80beräknar jag ett bidrag till AsDB på 1 milj. kr. Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) inledde sin verksamhet . Fonden, som är näraknuten till AsDB, lämnar lån på mjuka villkor till de fattigaste och minstutvecklade av bankens medlemsländer. var , och SriLänka de största mottagarna av fondmedel. AsDF:s totala utlåning uppgick islutet av till sammanlagt fördelat på totalt 138projekt i 20 medlemsländer. Projekt inom jordbrukssektom svarade förmer än hälften av fondens utlåning och projekt för offentliga nyttigheter somvatten- och avloppssystem för . Fondens relationer med SocialistiskaRepubliken normaliserades fullständigt när fyra projekttill det tidigare reaktiverades. Nya projekt till förberedsf. AsDF finansierar sin verksamhet genombidrag från flertalet av de utvecklade medlemsländerna. I och med den år 1975träffade överenskommelsen om en första påfyllnad av AsDF:s resurser förperioden 197678 uppgår fondens bidragsvolym till ca 1,2 miljarder dollar.Sverige utfäste sig under /78 att delta i denna påfyllnad medtotalt . Genom att göra två delinbetalningarpå sammanlagt . under / 79 lyckades , somhar anslutit sig till påfyllnadsöverenskom-melsenmed försening, komma i takt med övriga bidragsgivare. slutfördes förhandlingarnaom en andra påfyllnad av AsDF:s resurser för fyraårsperioden 197982. Enöverenskommelse träffades om en påfyllnad om totalt . Enligt denna överenskommelse har Sverigeåtagit sig att bidra med sammanlagt . under budgetåren 1979/801982/83. Jag föreslår att regeringenbegär godkännande för denna ut- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 51 fästelse.För /80 beräknar jag ett bidrag till AsDF på . Det sammanlagda medelsbehovet för AsDBoch AsDF för /80 beräknas sålunda till . Totalt beräknar jag därmed anslagspostenRegionala utvecklingsbanker till . för /80. bidrag till ADB, . bidrag till påfyllnad avADF, . inbetalning till AsDB:s kapitalökning samt 30 586 000 kr.till påfyllnad av AsDF. Världslivsmedelskonferensenår beslöt på initiativ av de olje-exporterandeländerna (OPEC) att bilda en intemationell fond för u-ländemas jordbrukssektor.Fonden inledde sin verksamhet och har t. v. sitt säte i . Nära hälften av finansiellaresurser på för den förstaverksamhetsperioden, som löper t. o. m. , kommer från OPEC-länderna. är ett fackorgan inom FN. Fondenskall främst finansiera projekt och programför utbyggnad av livsmedelsproduktionen och livsmedelshanteringen iu-länder. Verksamheten skall särskilt inriktas på mycket fattiga med livsmedelsbrist och andra med godaförutsättningar att öka sin livsmedelsproduktion. Stor vikt skall fästasvid åtgärder för att förbättra näringsstandarden och livsvillkoren för de fattigaste befolkningsgrupperna iutvecklingsländerna. kommer att samarbeta med andrainternationella organ för att minska behovet av en stor egen organisation.Samarbetsavtal har ingåtts med /och de regionalautvecklingsbankerna, () samt UNDP. Den största delen av fondens utlåningskall ske på synnerligen mjuka villkor och främst inriktas på de fattigasteu-länderna med livsmedelsbrist. En mindre del av fondens medel kan användasför gåvofinansiering främst av mindre projekt för tekniskt bistånd. Fonden har en styrande församling(), vari samtligamedlemsländer ingår, och en styrelse () på 18 medlemmar.Styrelsens 18 medlemmar liksom det totala antalet röster är jämnt fördelade påtre länderkategorier, nämligen bidragsgivande i-länder (kategori I),bidragsgivande (kategori II) ochmottagarländer (kategori III). Röstfördelningen i är således mer gynnsamför än i andra internationella finansieringsorgan. De nordiskaländerna har en gemensam plats i styrelsen. Denna plats kommer att roteramellan de nordiska länderna. Fram t. o. m. är ordinarie ledamotav styrelsen, medan innehar suppleantposten. Kartong: S. 61, tabelltexten rad 24 Står:---------- bistånd Rättat till: bistånd, 61, tabellen rad 25 kol 3 Står: 166,9 Rättat till: 161.9 Prop.1978/79:100 Bilaga 6 52 Det svenska bidraget till lFAD:s treförsta verksamhetsår uppgår till sammanlagt 115 milj. kr. och täcks med medel,som har anvisats under tidigare budgetår. Därför föreligger inte behov av nyamedel för intemationella jordbruksutvecklingsfonden under /80. Budgetåret1978/79 150 000 000 Budgetåret1979/80 161000 000 Internationellt livsmedelsbistånd Bidrag enligt konvention om livsmedelshjälp (FAC) 45 000 000 Katastroflager(lEFR) 50 000 000 Väridslivsmedelsprogrammet (WFP) 66 000 000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) lämnarbistånd i form av livsmedel till utvecklingsprojekt och akutakatastrofinsatser. Allt bistånd ges under sådana former att det inte skallstöra handeln med livsmedels-produkter eller hämma mottagarlandets egenjordbruksproduktion. En stor del går som matransoner till arbetare vidanläggningsarbeten och till utspisning av särskilt behövande grupper somhavande kvinnor, spädbarn och skolungdom. Programmets verksamhet finansierasmed frivilliga bidrag, som ges dels i formav livsmedel, dels i form av kon-tantbidrag för att täcka kostnader föradministration, frakt, försäkringar m. m. Det svenska bidraget är i enlighetmed WFP:s praxis till två tredjedelar bundet till upphandling av svenskalivsmedelsprodukter. har invalts i (, CFA) för perioden 197981. CFA skall utöveratt vara styrelse för WFP också vara ett forum för en normativ debatt samt gerekommendationer om biståndspraxis och biståndspolitik när det gäller livsmedelsbistånd.Sverige verkar bl. a. för att en större andel av världens sammanlagdalivsmedelsbistånd skall gå genom WFP, och för att WFP skall avsätta störreresurser för katastrofinsatser. WFP har för perioden 197980 fastställtett bidragsmål på 950 milj. dollar. gjorda utfästelser uppgår till ca690 milj. dollar. Bidragsmålet bör enligt svensk uppfattning till del uppnåsgenom att andra länder i ökad utsträckning kanaliserar sitt livsmedelsbiståndgenom WFP. Med hänsyn till WFP:s resursbehov föreslår jag att ordinariebidrag till WFP höjs från 60 till 66 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1979/801981/82. har /74låtit proteinberika delar av de vetemjölsleveranser, som har ställts till WFP:sförfogande inom ramen konvention om livsmedelshjälp (FAC) samt detinternationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 53 varandebudgetår levereras vete i form av proteinberikat vetemjöl. Erfarenheternafrån proteinberikningen är i huvudsak goda. SIDA har dock påtalat attproteinberikningen medför en betydande fördyring av leveranserna, som är svåratt motivera om vetemjölet används för generella insatser. SIDA har därförföreslagit att proteinberikningen av veteleveranserna skall avvecklas. Jag tillstyrker SlDA:s förslag i vadavser svenska leveranser av vete från beredskapslagret för katastrofinsatser. Ivad avser svenska leveranser inom ramen för FAC f. n. anser jagatt dessa t. v. bör kunna utgå i form avproteinberikat vetemjöl för utdelning till avgränsade grupper, som är ibehov av ett extra proteintillskott i kosten. Jag förutsätter därvid attSverige av WFP erhåller försäkringar om att proteinberikat svenskt vete kommeratt användas för just sådana ändamål. har enligt förlängningen av 1971års konvention om livsmedelshjälp (FAC)åtagit sig att leverera svenskt vete somlivsmedelshjälp. Åtagandet kanaliseras i sin helhet genom WFP. Underinnevarande budgetår har WFP erhållit ett bidrag på / ton för täckandeav fraktkostnaderna. Bidraget kan komma att ändras som en följd av diskussioner i CFA om fraktkostnadsersättningar. Den senasteförlängningen av FAC löper ut , och förhandlingar om en ny konvention om livsmedelshjälp pågårsedan våren 1978. För /80 beräknar jag t. v.för åtagandena enligt en ny konvention om livsmedelsbistånd ett medelsbehov påsammanlagt 45 milj. kr. inkl. proteinberikning, frakt ochadministrationskostnader. har medriksdagens bemyndigande åtagit sig att /791980/81 hålla svenskt vete samt vissa andrasvenska livsmedelsprodukter i beredskap för akuta nödhjälpsinsatser.Beredskapslagret utgör en del av det internationella beredskapslagret avlivsmedel för katastrofinsatser (lEFR) på sammanlagt , ochhar i huvudsak ställts till WFP:s förfogande. Det internationella beredskapslagretuppgick till endast . Inom CFA pågår diskussioner om hurmålet på skall kunna uppnås. Med hänsyn tillbehovet av långfristiga åtaganden om livsmedelshjälp bör det svenska åtagandet utsträckas t.o. m. /82. För /80 beräknar jag ettmedelsbehov för nödvändig påfyllnad av det svenska livsmedelslagret påsammanlagt 50 milj. kr. inkl. lagring och frakt. FN:s hjälpprogram för Palestina-flyktingar(UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 54 uppgick kostnaderna för programmet till ca , vilket innebär endryg fördubbling . UNRWA har haftfinansiella svårigheter och organisationens reserver är uttömda.Organisationens ekonomi förvärrades ytterligare i samband med inbördeskriget iLibanon, då stora delar av UNRWA:s utrustning i landet förstördes. Underskottetför beräknas uppgå till ca 14 milj. dollar. ordinarie bidrag till UNRWAuppgick för till 38 milj. kr. Detta motsvarar avprogrammets omslutning. lämnades vidare ett extra bidrag till UNRWAom 2 milj. kr. med anledning av striderna i södra . Mot bakgrund av att UNRWA fortfarandebefinner sig i en besvärlig finansiellsituation, har för (/80),med förbehåll för godkännande, utfäst ett svenskt bidrag på 42 milj.kr. Jag förordar, att regeringen begär godkännande av den gjordautfästelsen. I enlighet med rekommendationen från UNRWA:s generalkommissarievill jag vidare förorda att regeringen iår liksom begär godkäimande av utfästelser tillUNRWA med samma belopp även för verksamhetsåren 1980 och 1981. Utfästelsen börgöras under förutsättning att UNRWA:s roll inte väsentligt förändras till följdav den politiska utvecklingen i . FN:s flyktingkommissarie () harenligt sitt ursprungliga mandat tilluppgift att ge internationellt skydd åt flyktingar, medverka till frivilligrepatriering samt underlätta flyktingars bosättning och integrering i asyllandet.Därutöver har UNHCR vid ett flertal tillfällen fått i uppdrag att för helaFN-systemets räkning samordna biståndet till s. k. "displaced persons", dvs. människor som på grund avinbördeskrig eller annat befinner sig i en flyktinglik situation som t. ex. påCypern och i . UNHCR arbetar med tre typer av program:det reguljära programmet bland rena s. k. mandatflyktingar, utbildningsprogramoch särskilda operationer. UNHCR har närmare 10 miljoner flyktingaroch "displaced persons" under sitt beskydd. Av dessa finns merparteni , framför allt i den södra delen av kontinenten, i samt iAngola och . Även i ochBangladesh finns mycket stora grapper av människor, som erhållit bistånd frånUNHCR i form av livsmedel, mediciner, enkla bostäder m. m. för entemporär bosättning. I inriktas en stor del av UNHCR:s verksamhetpå rättshjälp och försök att finna en åt flyktingarna i tredje land, t.ex. . De totala kostnaderna för UNHCR:s verksamhetbland såväl flyktingar som "displaced persons" beräknas uppgå tillca 360 milj. dollar för treårsperioden 197981, dvs. ca 120 milj. dollar perår. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 55 narmed att tyngdpunkten alltmer skjuts över på det reguljära flyktingprogrammet,som för beräknas få ett medelsbehov om ca 88 milj. dollar. Denna siffrautgör en kraftig ökning i förhållande till år 1978då behoven endast uppgick till ca 40 milj. dollar. Ökningen förklaras emellertidav att stora delar av verksamheten i , som tidigare räknadessom särskilda operationer fr. o. m. inkluderas i det reguljäraflyktingprogrammet. lämnartreåriga utfästelser till UNHCR. Enligt bemyndigande uppgår utfästelserna för vartoch ett av verksamhetsåren 197981(budgetåren 1978/791980/81) till 25 milj. kr. Med hänsyn till UNHCR:s utvidgadereguljära program samt till organisationens effektivitet föreslår jag attbidraget för (/80) för enbart det reguljäraprogrammet och utbildningsverksamhetenfastställs till 30 milj. kr. Därutöver bör medel ur katastrofreservenvid behov kunna ställas till förfogande för UNHCR bl. a. för de särskildaoperationerna. Jag anser vidare, att bör lämna utfästelser om bidrag med 30 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren1981 och 1982 (budgetåren 1980/81 och 1981/82). Sverigesbidrag till /internationella handelscenl-riitn (ITC) /79 till 8 milj. kr. efter att ha varit oförändrat 7 milj. kr.per år under budgetåren 1974/751977/78. betraktar exportfrämjandeåtgärder som ett nödvändigt komplementtill strävanden att bygga upp exportindustrier samt öka ochdiversifiera exporten. ITC:s verksamhet kompletterar också i-ländernasåtgärder för att avskaffa tullar och andra handelshinder gentemot u-länderna.En betydande eftersläpning har tidigare förelegat i genomförandet avITC-projekt, som har finansierats med svenska bidrag. En svensk-finansierad konsultstudie har nyligengenomförts rörande och arbetsmetoder. De åtgärder somhar genomförts inom centret med anledning av studiens rekommendationer, harlett till en effektivisering avverksamheten, bl. a. avseende projektgenomförandet. bör, medförbehåll för godkännande, lämna en utfästelse om bidrag med 8milj. för (/80). Jag förordar vidareatt regeringen inhämtar bemyndigande att utfästa samma belopp förvart och ett av de två efterföljandeverksamhetsåren (budgetåren 1980/81 och 1981/82). För /79 har 3 025 000 kr.använts till Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). Verksamheten somstartade har skett på försöksbasisunder en treårsperiod. har framlagt enrapport om IMPOD innehållande dels en allmän utvärdering, dels vissa förslagtill förändringar av verksamheten. För /80 beräknar jag eftersamråd med chefen för medelsbehovet för IMPOD :s samladeverksamhet till . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 56 /79 100 000 000 Budgetåret1979/80 110 000 000 I sin anslagsframställning föreslår SARECatt stödet till u-landsforskning höjs till120 milj. kr. SIDA ansluter sig till detta förslag. SAREC:sverksamhet är indelad i fem program. Forskningssamarbete med , iförsta hand programländerna, avser att stärka den nationella kapaciteten förforskning. Samarbetet består av stöd till nationella forskningsfonder och avbidrag till samarbetsprojekt mellan u-landsinstitutioner och institutioner iSverige eller i andra länder. Avtal om stöd till forskningsfonder finns nu medtre länder, , och Sri Länka. Dessutom finns principbeslut omstöd till . Samarbetsprojekt existerar med ca tio programländer. SARECberäknar /80 15 milj. kr. för forskningssamarbete med . SAREC beräknar /80 13,8milj. för stöd till forskningssamarbete mellan samt för särskildaforskningsprojekt. Stöd, som gällerforskningssamarbete mellan , går bl. a. till CO-DESRIA, detafrikanska samhällsvetenskapliga rådet, CLACSO, motsvarande organisation iLatinamerika, PISPAL, det latinamerikanska befolkningsforskningsprogrammet,AAWORD, en afrikansk samarbetsorganisation för kvinnliga forskare, samt AAASA,en sammanslutning av forskare som arbetar med jordbruks- och landsbygdsutvecklingi . I detta sammanhang ges även stöd tillforskning, som granskar i-ländernas och de multinationella företagensutvecklingspolitik. Stöd lämnas bl. a. till ILET, latinamerikanska institutetför transnationella studier. Den största delenav SAREC:s anslag går till internationella forsk-iiingsprogratn. /78 utbetalades 75 milj. kr.härför. Denna stora andel beror av att detsvenska forskningsstödet traditionellt har gått till sektorforskningsprogram,som främst har syftat till att lösa specifika forskningsuppgifter av allmäntintresse för flera . Det största internationellaforskningsprogram, som får svenskt stöd, är WHO:s program för forskning kringmänsklig fortplantning. Totalt har t. o. m. /79 satsat205 milj. kr. på detta projekt och har därmed svarat för av dentotala kostnaden. Den svenska andelen har successivt minskat och har under detsenaste budgetåret uppgått till . SAREC har tillsatt en grupp, som har utvärderatprogrammet utifrån målen för den svenska u-landsforskningen. Utredningen harfunnit programmets vetenskapliga kvalitet vara hög. Det anses också viktigtatt programmet utformas under hänsynstagande till uppbyggnaden av pri- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 57 Vidare anserutredningen att programmet bör utvecklas vad gäller forskarutbildning,integration i hälsovårdssystem och förhandlingskapacitet medläkemedelsföretag. Jag finner att på detta områdegjort en viktig och uppmärksammad pionjärinsats. För att ett forskningsprogramav detta slag skall kunna ge avsedda resultat, i detta fall förbättradepreventivmetoder, fordras det emellertid att det fullföljs på1015 år. Jag finner det därför angeläget attSverige ger fortsatt starkt stöd för programmet.Samtidigt är det viktigt att verkar för ökade bidrag från andratraditionella givare och för nya bidragskällor. Jag föreslår, att till WHOutfäster ett oförändrat bidrag för fortplantningsprogrammet på 30 milj. kr. /80 samt 25 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1980/81 och1981/82. Under budgetåret1976/77 inleddes stöd till WHO:s program för tropiska sjukdomar. En första genomgångav programmet kommer att ske underåret inför beslut om storleken på fortsatta bidrag. /74 har givit sammanlagt 23,5milj. till olika projekt inom WHOavseende amning, nutrition och hälso- och sjukvårdssystem. Under namnet"primärhälsovård" samlar nu organisationen alla de verksamheter, sombehövs för att reducera ohälsa. SAREC har, efter samråd med SIDA, tillsatt en insatsgrupp för att diskutera formerna förlångsiktigt stöd till forskning och aktionsprogram inom primärhälsovårdsområdet. har /73 givit bidrag till internationell jordbruksforskning genomden konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning (CGIAR). Syftetär att bidra till en ökad livsmedelsproduktioni . Stödet har utgått till ett antal specialiseradejordbruksforskningsinstitut i . SAREC avslutade år1977 en utvärdering av gruppens verksamhet. På grundval av denna beslöts att ge CGIAR ett fortsatt stödunder den kommande femårsperioden av ungefär oförändrat realt värde. För åt1979 uppgår stödet till 13 milj. kr. Övrigainternationella forskningsprogram, som stöds, är bl.