prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Även om viss osäkerhet nu råder beträffandeekonomiska, miljömässiga och övriga förutsättningar för att införa dessa isammanhanget nya bränslen bör de , som tidigare redovisat i tabell 9.2,enligt min bedömning kunna svara för av Qärrvärmeproduktionen. Genomsamarbete mellan industrier och finns möjligheter att ta tillvara olika former av energi som saknar lämplig alternativ användning. Det kangälla bl.a. lågtemperaturvärme och överskottsgas från industriella processer. Spillvärmeleveranserfrån industrier förekommer i några kommuner, bl. a. i , Luleåoch . Ytterligare några spillvärmeprojekt är under utbyggnad, bl. Vidare finns en viss potential för ytteriigare utbyggnader.Möjlighelerna begränsas av att värmebehovet i närheten av processindustriermed stora spillvärmetillgångar ofta är lilet eller att spillvärmens temperaturär för låg för att direkt kunna UtnytQas i Qärrvärmesystem. Energikommissionenförordar att spillvärme från industriella processer 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 192 tastill vara och räknar med att skall kunna utnytQas . Vidare anserkommissionen att eventuella hinder av företagsekonomisk eller institutionell naturför att ta till vara spillvärme bör undanröjas. De remissinstanser somuttalar sig i frågan ansluter sig i huvudsak till vad kommissionen anfört. Jaganser för egen del att det är angeläget av energihushållningsskäl attspillvärme utnytQas i ökad omfattning. Ambitionen bör vara att nå den nivå angivit. Jag har därför räknat med att spillvärmeutnytQas . För kommunalainvesteringar i distributionssystem i samband med spillvärmeprojekt kan desärskilda lånen för Qärrvärmeutbyggnad utnyttjas. Vidare kan under vissafömtsättningar bidrag till både kommunemas och industrins investeringar ispillvärmeprojekt lämnas från anslaget till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m.m. De ekonomiska stimulansmedlen är således betydande. Jag vill erinra om att detenligt 2 § lagen om energiplanering åligger kommunen att vid sinplanering undersöka förutsättningarna för att genom samverkan med bl. a.processindustri gemensamt lösa frågor som har betydelse för hushållningen medenergi eller för energitillförseln. Finns förutsättningar för sådan gemensamlösning, skall den tas till vara vid planeringen. Enligt 3§ samma lag skall påbegäran bl.a. den som driver verksamhet i vilken används större mängd energilämna kommun de uppgifter som behövs för planeringen. Dennämnda lagsiiftningen bör bidra till att ytterligare spillvärmeprojekt kommertill stånd. /78 uppgickvärmebehovet i Qärrvärmesystemen i storstadsområdena , ochMalmö till c:a . kan värmebehovet beräknas uppgå till drygt 20TWh. Detta motsvarar av det totala värmebehovet i landet och nästanhälften av värmebehovet inom Qärrvärmesektorn. Utformningen av värmeförsörjningeni de tre storstäderna påverkar därigenom i betydande grad landets värmebalans.Utredningar har genomförts eller pågår beträffande den framtidavärmeförsörjningen i alla tre storstadsregionerna. De beslut som måsle fattasom dessa regioners värmeförsörjning får stor betydelseför landets energiförsörjning. Storstädernas värmeförsörjning bör därförenligt min mening betraktas inte bara som en lokal utan även som en nationellangelägenhet. Gemensamt för de trestorstadsområdena är att värmeöverföring frän kärnkraftverk är ett tänkbartalternativ för värmeförsörjningen i Qärrvärmesystemen. Jag skall först allmäntredogöra för möjligheterna atl utnytQa värme från kärnkraftverken och ge minprincipiella syn på detta. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 193 övergårjag lill att behandla de aktuella värmeförsörjningsfrågorna i de treregionerna. Samtligasvenska kämkraftblock är f.n. utförda för s.k. kondensdrifl, vilket innebär del av kärnbränslets energiinnehåll som inte omvandlas till el, dvs. ca67%, inte får någon nyttig användning ulan överförs till omgivningen viakraftverkets kylvatten. Det är tekniskt möjligt alt modifiera kärnkraftblockenså att såväl el som värme kan tas tillvara . Genom Qärröverföring avhetvatten i kulvert till Qärrvärmesystem kan värmen nyttiggöras. Det kan varatekniskt och ekonomiskt nmligt att utnyttja sådan Qärröverförd värme från treav våra kärnkraftverk, nämligen , Forsmark och . Värmen skulledärvid överföras till Qärrvärmesystemen i resp. regionerna /,/ och . Värmenfrån kärnkraftverken skulle ersätta oljebaserad värme i de akluella områdenasQärrvärmesystem. De oljebesparingar som kan uppnås genom att fullständigtutnytQa potentialen för kärnkraftvärme i befintliga kärnkraftverk skulle beräkningar kunna uppgå till ca 2,5 milj. ton olja ,dvs. av landets totala oljeförbrukning. Oljeförbrukningen i deaktuella storstadsområdenas Qärrvärmesystem skulle bli obelydlig. En sådanoljebesparing skulle innebära väsenlliga fördelar från miljösynpunkt genomminskade utsläpp av bl.a. svaveldioxid och tungmetaller. Debefintliga oljeeldade hetvattenceniralerna i Qärrvärmesystem som utnytQarkärnkraftvärme skulle normalt hållas avställda och endast utnyttjas för topp-och reservändamål. Dimensioneringen måste vara sådan att reservcentralerna harsådan kapacitet att värmeleveranserna till förbrukarna kan upprätthållas ävenom hetvattenleveransen från kärnkraftverket avbryts t. ex. lill följd avavställning för revision eller fel i anläggningen. Värmeavtappningfrån ett kämkraftblock medför att dess elproduktion minskar något. Minskningeni elproduktion är av stor betydelse i den ekonomiska ulvärderingen avkärnkraftvärmeprojekt. Det är nödvändigt att uppoffra en enhet el för att kunnatillgodogöra sig fyra ä sex enheter värme. Energikommissionensåg i sitt betänkande positivt på möjligheterna att förse /, Göteborgoch /med Qärröverförd värme från resp. , ochForsmark. Kommissionen förordade att frågan skulle utredas. Vatienfallsverkelhar till regeringen redovisat vilken utredningsverksamhet hos berörda partersom genomförts, pågår och planeras i denna fråga. har därefter delgettindustridepartementet en utredning om den framtida Qärrvärmeproduktionen iMalmö/Lund-området, utredningsetapp 3. Slutligenhar valtenfallsverket avlämnat rapporter avseende kärnkraftvärme från Forsmarklill och saml avseende 13 1978179. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 194 kärnkraftvärmefrån lill Göleborg. I bilaga 1.9 refereras kortfattat dessautredningar. I utredningarna redovisasrelativt samstämmiga resultat. Om bortfallande elenergi vid värmeavtappningenersätts med kärnkraft blir samtliga projeki lönsamma i förhållande till destuderade alternativen, som är lokal fossilbaserad värme- och elproduktion. Ombortfallande elenergi ersätts med kolkondens blir projekten enligtutredningarna inte lönsamma. Även i detta fall sparas dock betydande mängderoQa. Kalkylerna förutsätter i samtliga fall att bortfallande el omgående måsteersättas med nya tillskott. Om så inte skulle bli fallet, t.ex. lill följd avlägre ökning än väntat av elförbrukningen, skulle projektens ekonomi påverkaspositivt. Remissinstanserna positiva syn på möjligheterna att förse storstadsområdenmed värme från kärnkraftverken. Även jag ser positivt påmöjlighelerna att påtagligt minska oljeberoendet genom att utnytQa Qärröverfördvärme från kämkraftblocken vid de befintliga kärnkraftlägena. En förutsättningär givetvis att oljebesparingen kan åstadkommas med rimlig ekonomi och attstränga säkerhetskrav skall kunna infrias även efter en eventuell ombyggnad. Jag anser det självklartatt de kärnkraftblock som utnytQas skall användas på ett så effektivt sätt sommöjligt. Det kan enligt min uppfattning inte anses innebära någon ökad bindningtill kärnkraften att utnytQa även delar av den värme som anläggningarnaproducerar givet den begränsning av kärnkraftprogrammet somjag förordar(avsnitt 10.3). De transportsystem som måste byggas har samma avskrivningstidsom kärnkraftblocken, dvs. Åtminstone i fallet Forsmark kan enhetvattenledning innebära en betydligt ökad flexibilitet dåkärnkraftverket Qänat ut. I Forsmark finns förutsättningar att förutom uranutnytQa bränslen som i stor skala, bl.a. av miljö- och transportskäl, helstinte bör användas i , t.ex. kol. Somjag skallåterkomma till (avsnitt 9.8) avser jag att föreslå att lagen (1978:160) omvissa rörledningar, den s.k. rörledningslagen, utvidgas till att även omfattarörledningar för transport av hetvatten. Härigenom skapas föratsättningar fören mer sammanhållen myndighetsprövning av projekt som avser Qärröverföring avhetvatten. Som framgår bl. a. avlagen om energiplanering är det av stor betydelse att angränsandekommuner samordnar sin värmeförsörjning i de fall där fördelar kan vinnas genomsådan samordning. 1 kommuner som har förutsättningar att lösa sinavärmeförsörjningsproblem genom att satsa på gemensamma projekt, t.ex. av typenkärnkraftvärme, kan fördelarna med en sådan samordning bli belydande. Jag anserdet därför vara särskilt angeläget att angränsande kommuner i storstadsområdeneftersträvar gemensamma lösningar på värmeförsörjningsfrågorna. Av dekärnkraftvärmeprojekt som studerats är överföringen av värme från de bådakärnkraftblocken i till /det bäst Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 195 utreddaoch del projekt som förefaller innebära minst risktagande från teknisk ochekonomisk synpunkt. Intressenier är de berörda kommunerna och AB.Alternativ är i första hand ett koleldat kraft värme verk i , eventuelltmed värmeöverföring till . ekonomi förefaller varagod. Jag räknar därför i energibalanserna (avsnitt 7.4 och 9.1) med attprojektet kommer till stånd. Fråganom framtida energiförsörjning studeras f. n. i samverkan mellanGöteborgs kommun och vattenfallsverket. I enutredning från i redovisas flera olika alternativ,nämligen ett kol- resp. oljeeldal kraftvärmeverk, hetvatten från viabåt eller via kulvert samt värme från en s. k. kärnvärmereak-tor. Alternativetmed kärnvärmereaktor visar på nuvarande utredningsstadium den bästa ekonominoch bör enligt utredningen studeras vidare. a. med hänsyn lill deosäkerheler som vidlåder ell sådani projekt förordas i utredningen att delforlsatta utrednings- och projekteringsarbetet inriktas på ett koleldatkraftvärmeverk. Även möjlighelen att utnytQa värme från bör enligtutredningen hållas öppen. I detta fall förordas alternativet med båttransportav hetvatten från till . Föregen del anser jag att alternativet med hetvatten från via båtförefaller innebära flera fördelar. Det medför relativt begränsade invesleringar,det kan påbörjas relativt snabbt och byggas upp successivt och det kan även havissa fördelar för varvsnäringen. Praktisk erfarenhet av lastning, transportoch lossning i stor skala av hetvatten under tryck saknas dock. Det är bl. a.mol bakgrund härav för tidigt att nu ha någon klar uppfattning om vilkenlösning som bör väljas för värmeförsörjning. Ett större oljeeldalkraftvärmeverk bör dock inte komma i fråga. Ansökan om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen för ett olje- och koleldat kraftvärmeverk har ingivits. Ienergibalanserna (avsnilt 7.4 och 9.1) harjag räknat med att en värmeavtappningi kommer till stånd. Medhänsyn till den stora vikt som värmeförsörjningsfrågorna i Göteborgsområdethar även från nationell synpunkt avser jag att ge statens industriverk iuppdrag att på lämpligt sätt följa det fortsatta utredningsarbetet. , ägt av och kommuner, har i samarbete medvattenfallsverket föreslagit att ett oljeeldal kraftvärmeverk byggs iBotkyrka, det s.k. Törnkraftprojeklel. Jag anser - vilket jag närmare skallutveckla i samband med attjag tar upp valtenfallsverkels anslagsfrågor - allprojektet inte bör komma ttll stånd i den föreslagna utformningen. Det skullenämligen bl. a. innebära att möjligheten att tillgodose en betydande del avStorstockholms värmebehov med annat bränsle än olja inte tas till vara.Regeringen beslutade att lämna Fjärrvärme AB:sansökan om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för Törnkraftprojeklel utanbifall. Jaganser det vidare vara väsentligt att värmeförsörjning Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 196 betraktas med en helhetssyn, som hiltills inte itillräcklig omfattning kommit till uttryck. Regeringen har därför givitstatens industriverk i uppdrag att i samarbete med berörda parter studerafrågan om värmeförsörjning med särskild tyngdpunkt på den södradelen av regionen. Bl.a. bör därvid undersökas möjligheterna att förse vissakommuner med Qärrvärme från ett koleldat kraftvärmeverk förlagt vid kust. Enförutsättning för alt en sådan anläggning skall få komma till stånd är attmiljöproblemen kan bemästras på ett acceptabelt sätl. I utredningsarbetet börhänsyn tas till möjlighelerna att förse Stockholms- och Uppsalaområdena medQärrvärme från Forsmark inom ramen för det kärnkraflprogram som jag förordar(avsnitt 10.3). framhåller i en rapport beträffande Qärrvärme frånForsmark att projektet förutom en betydande oljebesparing kan ge sädanlönsamhet att fortsatta och mer noggranna undersökningar om både teknisktgenomförande och ekonomisk lönsamhet är motiverade. Även jag anser atl sådananoggrannare undersökningar bör genomföras. I avvaktan på resultatet av dessaundersökningar bör möjligheten att utföra för värmeavtappning hållasöppen. Detta kan innebära atl vissa åtgärder i anläggningen bör göras redan nu.Jag återkommer lill denna fråga vid min behandling av vattenfallsverketsanslagsfrågor. 9.4 Elvärme och värmepumpar Andelen småhus med eluppvärmning har ökal mycket starktunder den senaste . F.n. förses av antalet nybyggda småhusmed elvärme. Denna andel väntas i industriverkets prognoser bestå eller ökanågot . 1 flerbostadshus är elvärmens andel belydligt lägre.Under senare år har elbehovet för uppvärmningsändamål ökat med i runda tal 1TWh/år. Denna ökningslakt bedöms av industriverket gälla även under 1980-talet.1 TWh/år molsvarar av den förväntade ökningen i den totalaelanvändningen. Eluppvärmningkan ske på flera olika sätt. System för s. k. direktverkande elvärme kan beslådels av elradiatorer eller liknande anordningar, t. ex. takvärme, dels avvattenburen elvärme där uppvärmningen sker med hjälp av s. k. elpanna. Elvärmekan även vara ackumulerande. Ackumulerande elvärme förutsätter ett vattenburetvärmesystem och innebär att vatten värms och lagras i en tank,varefter värmeavgivningen sker successivt. Vattenburen elvärme anses ge ennågot högre energiförbrukning än uppvärmning med elradiatorer. Elvärme ärett flexibelt uppvärmningssystem på så sätt att ett flertal olika energiråvaroroch energikällor kan användas för att producera den el som erfordras. Dettaaccentueras av förhållandet atl elsystemet är helt Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 197 integreratoch alt därför lokaliseringsmöjligheterna för elproducerande anläggningaromspänner hela landet. El värmen är bekväm för användarna, lätt atl reglera ochger inga lokala miljöproblem. Vattenburen elvärme -liksom andra vattenburnavärmesystem - kan om radiatorssystemel dimensioneras för lågframledningstemperatur () utan alltför genomgripande insatser anpassasså att alternativa uppvärmningsformer t. ex. solvärme och/eller värmepump,senare kan införas om så skulle visa sig lämpligt. har i enutredning om anpassningsbara uppvärmningssystem i nybyggnader föreslagit attalla vattenburna uppvärmningssystem skall dimensioneras för enframledningstemperatur inte överstigande . För system med elradiatorerskulle en eventuell framtida övergång till annat uppvärmningssystem leda tillnågot mer omfattande åtgärder. 1976/77: 129 med förslag till lagom energiplanering, m. m.diskuterades bl.a. frågan om elvärme. Föredragande statsrådet anförde bl.a.alt elvärmens snabba expansion i väsentlig grad varit baserad på det kärnkraftprogramsom har antagit. Eftersom detta program nu var underomprövning, borde man undvika låsningar, som åtgärder borde vidtasför att öka handlingsfriheten. Enligt föredragandens mening fanns det goda skälatt eftersträva återhållsamhet närdet gällde användingen av el, inte minst påuppvärmningsområdet, där Qärrvärme i många fall är ett gott alternativ till el.Föredraganden anmälde att han därför avsåg att ta initiativ lill att utredafrågan om hur en sådan begränsning för uppvärmningsändamål lämpligen bordeåstadkommas. 1976/77: 129 förelades också ett förslag till ändring avellagen av innebörd att eldistributörs leveransskyldighet inte skulle omfattael för uppvärmningsändamål i områden där Qärrvärme distribueras eller avses blidistribuerad. Förslaget antogs av och lagändringen trädde i kraft den1 (SFS 1977:441). Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandestatsrådet en särskild utredare för att utreda frågan om begränsningav användningen av el för uppvärmningsändamål. Idirektiven (Dir. 1977:69) anfördes bl.a. att det var angeläget att användningenav el för uppvärmningsändamål begränsades i bebyggelse eller inom områden därfrån energihushållningssynpunki lämpligare allernaiiv såsom Qärrvärme ellerliknande centraliserat vattenburet värmesystem var eller avsågs bliintroduceral. Utredarens främsla uppgift borde enligt direkliven vara attutarbeta förslag till bestämmelser som gör det möjligt att begränsa ellerförbjuda användningen av el i direktverkande elradiatorer i sådana bebyggelse.I utredarens uppdrag ingick således inte att ta ställning till frågan huruvidauppvärmningen med elradiatorer borde begränsas eller inte utan endast atl föreslålämpliga former för atl åstadkomma en begränsning. Utedarenframhåller i sitt betänkande (Ds I 1977:9) Restriktioner för 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 198 uppvärmningmed elradiatorer att frågan om att införa restriktioner mol elradiatoreringalunda är oomstridd. Några av de sakkunniga har uttalat att det enligt derasmening redan nu finns tillräckliga möjligheter att begränsa användningen avelradiatorer i Qärrvärmeområden. Man har därvid särskilt hänvisat till dennämnda ändringen i ellagen och lagen om energiplanering. Restriktionerav det slag som anges i utredningens direktiv anses inte ge en effeki som ståri rimlig proportion till den administrativa hanteringen. Liksom tidigare bördet enligt nämnda sakkunniga ankomma på kommunerna att avgöra om de villengagera sig i utbyggnad av Qärrvärme. utredarenframhåller vidare att en begränsning av användningen av elvärme kan åstadkommaspå olika sätt. Ett sätt är att stimulera användningen av andra uppvärmningsformergenom att lån eller bidrag lämnas för installation av uppvärmningsanordning avdet slag som man vill främja. Ett annal sätt är all genom lämplig avvägning avbeskattningen styra konsumtionen i önskad riktning. Enredovisning av utredarens förslag och remissinstansernas synpunkter på dettalämnas i bilaga 1.6. Utredarens förslag innebäri korthet att restriktionerna utformas som ett förbud mot användning avelradiatorer för uppvärmning av bebyggelse. Undantag bör kunna medges inomområden där Qärrvärme eller liknande system inte är inrättat och inle hellerlämpligen bör inrättas. Förbudsområdena måste bestämmas tydligt ochmöjligheter måste ges till undantag i särskilda fall. Prövningenav frågor om var Qärrvärme eller liknande system är en lämplig uppvärmningsformbör i sista hand ankomma på statens industriverk. Enbetydande majoritet av remissinstanserna är negativa till utredarens förslag.Skälen härför är i första hand att gällande lagstiftning på området enligtbl.a. och ett flertal kommuner bedöms tillräcklig ochatt ett genomförande av förslaget skulle leda till onödiga administrativaproblem. Vidare anförs av flera remissinsianser att energipolitiska motiv försärskilda resiriktioner mot elvärme saknas och att förslaget skulle kunna ledatill en ökad användning av enskilda oljepannor. avvisar direkta restriktioner mot elvärme. Föregen del anserjag atl det är väsentligt från energipolilisk synpunkt attuppdelningen mellan områden för Qärrvärme resp. elvärme blir rationell.Elvärme bör inte tillåtas komma i fråga inom områden som lämpligen börQärrvärmas. Denna uppfattning framfördes även i elvärmeutredningens direktivoch delas av . Jag anser att frågan om avgränsningen mellan Qärrvärmeoch andra uppvärmningsformer på ett naturligt sätl kan och bör regleras inomramen för den kommunala energiplaneringen. Jaganser därför i likhet med flertalet remissinsianser alt övervägande skäl talarför att elvärmeutredningens förslag inte bör genomföras. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 199 betänkande anges att uppvärmningsalternativenelvärme-Qärrvärme vardera har sina naturliga användningsområden. Fjärrvärmehar sin plats i de större tätorternas centrala delar och elvärme iytterområdenas glesare småhusbebyggelse och i mindre orter där Qärrvärme ejkommer i fråga av ekonomiska skäl. Enligt elvärmeutredningens underlagsmaterialligger gränsen f. n. ungefär vid radhus och kedjehusbe-byggelse. Denna gränsvarierar givetvis i det enskilda fallet beroende på geografiskt läge,topografi, markbeskaffenhet m. m. För egen del anserjag att det finns godaförutsättningar för att kommunerna i sin planering skall kunna göra engränsdragning mellan uppvärmningsformerna som är gynnsam från övergripandeenergipolilisk synpunkt. Detbör säkerställas att en värmeplanering av den karaklär som jag här har berörtverkligen kommer till stånd. 1 den redovisning till statens industriverk somkommunerna har att göra bl. a. beträffande sin planering av värmeförsörjningenenligt lagen om energiplanering bör därför för vissa områden ingåvärmeplaner. Äv dessa planer bör framgå vilka områden som bör reserveras förQärrvärme och vilka områden som bör komma i fråga för annan uppvärmning, t. ex.eluppvärmning. Jag avser atl ta initiativ rill atl de enkäter som framdeleskommer att sändas ut från industriverket till kommunerna enligt nämnda laganpassas till vad jag här anfört. Kommunernahar till sitt förfogande ett flertal instrument som kan UtnytQas för attgenomföra intentionerna i värmeplaner av delta slag. Exempel på sådanainstrument är som jag tidigare berört (avsnitt 9.2) byggnadslagstiftningen,ellagen och lagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar. Enligt ellagen föreliggerej distributionsskyldighet för el avsedd för uppvärmning av byggnad inom områdedär Qärrvärme distribueras eller avses bli distribuerad. Lagen om allmännaQärrvärmeanläggningar medför förbättrade möjligheter alt ansluta byggnader tillQärrvärmesystem. F.n.är elförsörjningen till baserad på vattenkraft och kärnkraft.Resterande del produceras i oljeeldade mottrycksverk. Det nuvarande inslaget avelvärme har alltså medfört att oljeberoendet inom uppvärmningssektorn kanhållas tillbaka något. Användningenav elvärme har i den energipoliriska debatten myckel slarkl kommit att knytastill användningen av kärnkraft. Jag anser emellertid att elvärmeanvändning kanvara energipolitiskt berättigad även vid en begränsning av kärnkraflutbyggnaden.Även el baserad på t. ex. kol eller förnybara energislag bidrar ju till attminska oljeanvändningen. Dessutom kan kombinationen Qärrvärme i centrala delaroch eluppvärmning i glesare bebyggelse med energiförsörjning från ettkraftvärmeverk vara en god lösning. Medden inriktning beträffande den forlsatta uibyggnaden av elproduk-tionsapparalensom jag kommer att föreslå kommer andelen kärnkraft och vattenkraft ielbalansen att tillsammans vara . 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 200 Resterandedel produceras huvudsakligen i oljeeldade mottrycksverk eller koleldadeanläggningar. Denna siffra beaktar en fortsatt ökning av elförbrukningen föruppvärmninsändamål med ca . Det finns således ingen risk för attelproduktion i oljekondenskraftverk skulle kunna hänföras till elanvändning föruppvärmningsändamål. Härigenom kommer eluppvärmning även att bidratill ett minskat oQeberoende. Den beräknade användningen av el föruppvärmningsändamål påverkar inte heller omfatiningen av det kärnkraftprogramsom jag skall föreslå i det följande. Takteni konverteringen från enskilda oljepannor till elvärme - företrädesvisvattenburen - har successivt avtagit och nästanupphört. Jag anser att denna tendens från energipolilisk synpunkt måste bedömassom ogynnsam.