prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Kindakommun har inte upplevt den hittillsvarande situationen som problemfylld, närdet gäller frägor a v väsenilig belydelse för arbelsgivare och arbetstagare.Man har funnil atl arbelsrälisreformen har gell lilifredsställanderesultat och fungeral väl i den lilla kommunen. 1978/79:188 101 tillägglill arbelsrälisreformen i form av permanent närvarorätt eller partssammansaltaorgan (PSO) är därför inle angeläget, anser kommunen. Nya aibeisråiiskommiiicnframhåller atl medinflylandei blir mer begränsal på det kommunala området än pådet enskilda, eftersom ulredningens förslag inle ger ulrymme för all föra överbeslulanderält lill förelrädare för enbart arbetstagarsidan. Ulredningen harinle undersökt om del är möjligl all samordna beslämmelserna för de tvåsektorerna på denna punkl. Remissinsianserna delar ihuvudsak ulredningens uppfattning all en väluivecklad företagsdemokrati ochelTektiv förvallning är mål som är väl förenliga och beroende av varandra samtall ell ökat medbestämmande är ett viktigt medel när del gäller all förbättrade anslälldas arbetstillfredsställelse. 1 ett mera långsiktigt perspektivkommer det enligt /SR atl visa sig att personalinfiytandet är enförutsättning för effektivitet. Inågra yttranden anförs dock att den föreiagsdemokraiiska utvecklingen inte fårleda till en ulökad byråkrali. , , Piieå, Parlille ochRoberisfors kommuner underslryker att den fördjupade företagsdemokratin måsleutvecklas så atl man inte får en alllför tungrodd byråkralisk process. Delökade inflytandet måste ske med bibehållen administrativ effektivitet. Enutveckling där man åstadkommer en långsammare beslutsprocess eller på annalsätt får en mer lidsödande administration, kan enligt dessa remissinstanser fånegativa konsekvenser för såväl de föreiagsdemokraiiska strävandena som för denpolitiska demokraiin. Växjökommun anser all ulredningen inte har tillräckligt belysl de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen. Kommunen menar all reformer på delföretagsdemokratiska områdel inle skall i första hand styras av ekonomiskaöverväganden. I del rådande ekonomiska lägel kan man dock inle bortse från deekonomiska konsekvenserna. kommun framhåller all även förelagsdemokratinmåsie utvecklas i en takt som svarar mol de ekonomiska resurser som står tillförfogande. 1.2Gränsdragningen mellan politisk demokrati och företagsdemokrati Flertaletremissinsianser har haft synpunkier pä frågan om gränsdragningen mellan denpolitiska demokratin och förelagsdemokratin. De flesla framhäller i allmännaordalag atl de föreslagna förändringarna inte får inkräkla på den politiskademokraiins omräde. Vissa anser atl denna principiella fräga måsle analyserasnärmare under propositionsarbetet. Svenska kommunjörbundet ochLandsiingsjörbiindet hör till dem som framför en sädan åsikt. De fackligaorganisationerna anseratt del inom ramen förden kommunala demokratin finns ettklart utrymme för en vidgad förelagsdemokrali. Vissa remissinsianser menar attden kommunala demokraiin måste skyddas genom direkia lagregler. Andraremissinstanser framhåller att det förelagsdemokratiska inflytandet inte fårinnebära atl de kommunalt anslällda faren "dubbel" röslräll iförhållande till övriga medborgare. 1978/79:188 102 yllranden uppmärksammas ock.så andra intressegruppers, t. ex. elever, pensionärer ochföräldrar, inflytande. Oronför all de föreslagna förändringarna beiräffande en ulvidgad förelagsdemokraliskall träda den kommunala demokratin för när kommer lill uitryck i mångayttranden. Huvuddelen av remissinsianserna vill dock endasi betona all deföreslagna förändringarna inle får innebära all den nuvarande avvägningenmellan [raliiisk demokraii och förelagsdemokrali ändras. Alienfördjupad förelagsdemokrali är av stor vikt även på den kommunala seklornbetonas i många yllranden. Men delta får inle innebära, anser komnuin,alt förutsällningarna för den kommunala demokraiin ändras genom ålgärder för auöka i nflylandet for de kommunalt anställda. De politiskt valdaförtroendemännen måsle även forlsällningsvis ha den suveräna beslutanderättenoch att ansvara för verksamheien. Del gäller enligt kommunen atl finna enriktig avvägning mellan politisk demokrati och förelagsdemokrali. Omkringfemton kommiuter, fem landstingskomiminer och några länssiyrelser anförliknande synpunkter. kommun anför att de farhågor förden kommunalademokratin som har framförts i reservationer till betänkandet är överdrivna. k. ålerkallelserätten och möjlighet atl vid oenighel mellan pariernahänskjula frågan lill den särskilda nämnd som har inrällats med slöd av ett vidarbetsrätlsreformen antaget särskilt huvudavtal ger enligi länslandsiingskommun ell skydd för den politiska demokraiin. Landstingskommunenmenar också alt del finns anledning förmoda alt de avtalsslutande parterna harett gemensami intresse av atl upprätthålla den politiska demokraiin. Om dellakrav inie lillgodoses, finns alllid möjlighel att som en sista ålgärd göraändringar i lagstiftningen. Länssiyrelsen i konslalerar atlulredningens förslag i stort seu bygger på samma principer sommedbeslämmandelagen (MBL). Länssiyrelsen ansluler sig lill förslagen men anserall utvecklingen på området måsle följas noga. Arbeismarknadsstyrelsen ochstaiskonioret redovisar en liknande uppfaUning. Utredningen har enligi Väsierbonensläns landsiingskommun gjort en i siort sell riktig avvägning mellan önskemåletom likartade former för företagsdemokratin över hela arbelsmarknaden och denpolitiska demokratins krav. JO.s allmänna inlryck äratt förslagen inte geranledning till invändningar från de synpunkier som JO har all förelräda. Defackliga organisalionerna slöder ulredningens argumentation i gränsdragningsfrågan.SACO/SR anser atl del är möjligt alt genomföra den föreslagna breddningen avföretagsdemokratin ulan alt ändra grunderna för den politiska demokraiin.Organisationen anför au ulredningen visar en överdriven försiklighel inför enfulll naturiig och nödvändig utveckling. Svenska kommunatarbeiareförbiindetpåpekar atl förbundet pä ett lidigt stadium deklareral atl den politiskademokratin inte är förhandlingsbar. Men inom ramen för medborgarmakten finnsett stort område där arbetslagarin- 1978/79:188 103 flytandetkan göra sig gällande utan atl della leder till en kränkning av den kommunalademokratin. Därför anser förbundet all de berälligade krav på inflytande som defackliga organisalionerna ställer inle fär inskränkas genom oskälig hänvisningtill den kommunala demokratin. 1 huvudsak liknande synpunkier framförs av LOoch TCO. Frågan om en ulvidgning avföretagsdemokratin inom kommunerna och landsiingskommunerna kompliceras enligtlänsstyrelsen I av den risk för konfrontation med den politiskademokratin som kan uppstå. Den representativa demokratin får inte rubbas genomatt cn viss grupp - i della fall arbetstagarna - får ell på särskildlagsiiftning grundal inflytande över dc politiska beslulen. Det är synnerligenangelägel all gränsdragningen mellan del område som är förbehållel de politiskaorganen och de områden där arbetstagarinflytandet kan göras gällande blir säklar som möjligl, framhåller . låns landstingskommunoch anser att en avgränsning mellan företagsdemokratin ochden politiska demokratin bör markeras klart i den slutliga utformningen av deföreslagna reglerna. Svenskakomimiiiförbundei och Landsiingsförbundei anser all en självklar föruisättninglor bedömningen av möjlighelerna lill ökal personalinflylande är all en kommunseller en landslingskommuns anslällda inle skall ha siörre inflytande än övrigakommunmedlemmar i frågor av iniresse för invånarna. Flera remissinsianser, bl.a. och Piieå kommuner, anför liknande synpunkter. Gävleborgsläns landsiingskomtnnn anför alt de kommunalt och landslingskommunaltanslällda har röslräll vid allmänna val i samma ulsiräckning som övrigamedborgare. Frågan uppkommer då om det ur demokratisk synpunki är rikligl altde i offenilig ijänsl anslällda skall ha yiierligare inflylande på verksamhetenjämfört med övriga medborgare. Enligt landsiingskommunen kan skäl anföras somlalar för atl frägan bör besvaras nekande. Däremoi är det självklarl att deoffentliganställda skall ha samma möjligheler som de i prival tjänst anslälldaall påverka arbetsresultatet, sin egen arbetssituation, arbetsmiljön,företagshälsovården, personalpolitiken o. dyl. I samband med arbetsrätlsreformenfastslogs också, fortsätter landsiingskommunen, att frågor om mål, inrikining,omfattning, servicenivå och kvalitet på verksamheien är frågor som ankommer påde politiskt valda organen all beslula om. Landstingskommunen vill underslrykaviklen av all della beakias vid utformningen av företagsdemokratin inom denoffentliga sektorn. Fleraremissinsianser menar atl gränsdragningsfrägan bör analyseras ytterligare i delforlsalia beredningsarbetet. Landsiingsförbundeivill liksom ulredningen slarkl belöna all del är förbehållet de förtroendevaldaall beslula i frägor om den kommunala verksamheiens mål, inrikining, omfattningoch kvalitet och all dessa frågor därför inie bör kollektivavtalsregleras.Eventuella ivisler mellan parierna skall hänskjulas lill den särskilda nämndsom enligt riktlinjerna i det särskilda 1978/79:188 104 huvudavialeiför den offentliga seklorn har atl avge rekommendationer till parterna.Förbundel ser dock gärna att frågan om gränsdragningen mellan den politiskademokraiin och personalinfiytandet i göriigaste mån ytterligare klariäggs.Svenska kommunförbundei anför liknande synpunkier. Göteborgskommun anser atl ulredningen inle har lyckals skapa garantier för skyddet avden kommunala demokratin. Vikliga förtydliganden måsle utarbetas på grundval avulredningens förslag, anförJölkpariicis uiigdomslör-buiid. Del krävs enligtförbundel också en ytterligare belysning av den representativa demokraiins möjlighelerall hävda sig i del föreslagna systemet. Även anser attgränsdragningsfrågan bör analyseras ytterligare. Utredningen har enligtkommunen inle gjort någon analys av vad som är atl hänföra lill del politiskabeslutsområdet. Arbelsdomslolenerinrar i sill yllrande om den skillnad som finns mellan Slallig och kommunalförvaltning. Den statliga förvaltningen har inte någon direkl motsvarighet lilldet föriroendemannainfiytande som, även i frågor som gäller förvallning ochverkslällighel, finns i kommuner och landslingskommuner. Frågan omgränsdragningen mellan förelagsdemokratin och den politiska demokraiin kommersåledes inte atl gälla gränsen mellan mer övergripande beslul ochverksiällighclsbeslut, ulan gränsdragningen inom själva förvallnings- ochverkslällighetsomrädet. Det ligger i sakens nalur, anser arbelsdomstolen, atten gränsdragning inom delta område i avsaknad av vägledning från lagstiftarenssida kan skapa problem för avtalsparterna och även medföra olika lösningar mellankommunerna. Enligt arbetsdomstolens mening hade det varit av värde om ävenhilhörande problem och deras belydelse för den av ulredningen valda lösningenhade belysts i betänkandet. Södermanlandsläns landsiiiigskommiin anför alt en grundläggande skillnad gentemot detstatliga området ligger däri atl beslul av förvallnings- ellerverkställighetskaraktär pä det kommunala området fallas av förtroendevalda,medan motsvarande beslut inom den statliga seklorn fallas av Ijänslemän. Del äralllsä svårl atl lägga fast en skarp gräns mellan området för politiska besluloch områdel för förvaltnings- och verkställighetsbeslui. Siockholms länslandstingskomnuin och anför liknande synpunkter. Vissaremissinstanser menar alt den kommunala demokratin måste skyddas genom direkialagregler. Regeringsrällenanser atl grän.sdragningen är oklar i det förslag som ulredningen har lagl framoch att de skyddsregler som föreslås inte är så betryggande som utredningen harantagit. För au skyddel skall bli så betryggande som ulredningen har räknai medkrävs all i kommunallagen skrivs in l. ex. att PSO inle får beslula i sådanagrupper av ärenden som enligt sin nalur skall avgöras av organ sammansatta avvalda ledamöier. Genom en sådan allmän beskrivning överlåls del, menarregeringsrätten, ål rätlslillämpningen att från fall lill fall bedöma hurgränsen skall dras. 1978/79:188 105 Några kommuner anser också au del finns ett behov avytterligare överväganden av möjlighelerna lill en klarare ullryckl gränsdragningmellan poliiisk demokraii och företagsdemokrati med en beslämd markering av denpolitiska demokraiins suveränitet. Lösningen bör enligt kommuns meningvara en positiv och mer preciserad reglering i konmiunallagen avarbetsplatsdemokralins räckvidd varigenom en "minimistandard" kanuttryckas. Även läns landsiingskommun anser att den politiskademokraiin bör skyddas genom regler i kommunallagen, vilka klarare än MBL angerområdel för personalinflyiandei. Enligt kommun måsie förbehållenbeträffande verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet förtydligasoch preciseras, innan lagändringar iräder i kraft. Ett tjugotal kommuner, ett par laiidsiingskonimuner ochsiaiens personalnåmnd anför i mera allmänna ordalag all gränsdragningsfrågornamäsle klarläggas tydligare. Hovrällen för lar upp gränsdragningsfrågornafrän en annan utgångspunkt. Hovrätten framhälleratt det"trekanlsproblem" som las upp i ett särskilt yttrande i betänkandethade varil förtjänt av en mer ingående behandling. Del skulle enligt hovrättensmening förvåna om del inie kommer att uppslå svårigheter när del gällergränsdragningen mellan och samordningen av de komponenler- förhandlingar enligiMBL, deltagande i PSO med beslutanderätt och närvarorätt i kommunalanämnder-som bildar del samlade medinflylandei förde kommunall anställda. Eutiolal kommuner, bl. a. Göleborgs komnmn, lar upp liknande synpunkier ochanser all del inie är lämpligt om allernaliva inflytandeformer i alllför höggrad "lappar över" varandra. Roberisfors kommun anför alt samspeletmellan MBL, PSO och närvarorätten är oklart trots utredningens arbele. Innansluilig ställning tas lill ulredningens förslag, bör del klarläggas hur MBLkommer all verka i ell fulll uibyggi skede. MBL och förslagen om PSO ochnärvaroräit mäste enligt kommun betraktas som tre sammanhängande bilar somlillsammans ulgör de vikiigasie inslagen i en arbelsrällsreform för dekommunalansiällda. Mol den bakgrunden hade del varil naluriigt att ulredningenhade närmare belyst samspelet mellan dessa olika delar av reformen. Kommunenframhåller att inrätiandei av PSO uppenbariigen måsle medföra begränsningar iMBL:s tillämpning i olika situationer. Införandel av närvarorätt kan ocksålänkas få betydelse för arbetsgivarens informationsskyldighet enligtmedbeslämmandelagen. Svenska konimunalarbeiarejörbundei anför atl behovet avförhandlingar enligt MBL minskar i lakl med alt medbeslämmandeavial träffas.Sådana förhandlingar kan därför begränsas i belydande mån och reserveras förfrågor där ingen avlalsreglering föreligger. Några få remissinstanser berör förhållandet mellanarbetstagarinflytandet och andra intressegruppers inflytande. kommunanmärker all det inom den kommunala verksamheien finns intressegrupper ulöverde anslällda, i. ex. föräldrar lill barn pä daghem, skolbarnsföräldrar,skolelever och Prop.1978/79:188 106 Dessa grupper saknar enligt kommunens meningreellt direkl-inflytande motsvarande det som de anslällda numera har inom ramenför MBL. Riksjörbundei hem och skola menar all den pågående utvecklingen molell ökal inflytande för arbetstagarna ytterligare understrukit underläget fördcnisom inte är arbetstagare. Riksfcirbundet finnerdet i längden ohållbart atlarbelslivel och demokraiin förändras på ell sätt som lämnar elever ochföräldrar uianför utvecklingen. Handikappföreningarnas ccniralkoinmilié beionari sitl yttrande alt löntagarinflyiandei för balansens skull måste kompletterasmed ett konsumeniinflytande inom den ordning där huvudansvarel alltid mästevila på de organ som har fåll sin aukioriiel genom allmänna val. 1.3 Ramlag och kollektivavtal Av del irettioial remissinsianser som särskili kommenierarlösningen med en ramlagsiiftning och närmare reglering i kollektivavtaltillslyrker de flesta denna princip. Till de remissinsianser som ger ullryckför en posiliv inslällning hör länssiyrelserna i , , Väslmanlandsoch Norrbollens län, läns landsiingskominnn och flera komnniner. Landsiingsförbundei och Svenska komnninförbundei anser altdel frän självstyrelsesynpunkl är tillfredsställande altpersonalinflyiandei enligt utredningens förslag inle regleras genom ivingandeoch deialjregle-rande lagsiiftning ulan genom kollekiivavial. De anser detsjälvklarl alt del inte skall uppkomma "dubbla sysiem". MBL:sförhandlingsregler bör sålunda upphöra au gälla beiräffande frågor som reglerasi medbeslämmandeavial. Några remissinsianser ger dock ullryck för iveksamhelinför ulredningens förslag. Väslmanlandsläns landsiingskominnn saml och kommuner menar all deslutliga konsekvensema av uiredningcns förslag inle kan bedömas, eftersom delöverlämnas ål parierna alt besiämma myckel av deialjuiformningen genomkollekiivavialsförhandlingar. (personalnämnden) anför alldel inie kan vara lältare för de avialsuire-dande parierna än för lagsliftarenall dra upp gränserna för det politiska beslutsområdet. Risken för tvister ornvad som hör till della område lorde inle ha minskal genom arbelsrälisreformen.Enligt nämnden finns del skäl au tro au del särskilda huvudavialei fårenbegränsad belydelse som skydd för den politiska demokratin. Bedömningen av vadsom är godtagbart från kommu-naldemokraiisk synpunkt är enligt Siockholms länslandsiiiigskomnuin (ijänsteutlätande från förvaltningsuiskoilels kansli m.fl.) inle lältare för parterna än för lagsliftaren. Till skillnad frånlagsliftaren har parierna au göra sin bedömning i en ofia lidsmässigl pressadsiiuaiion och med risk för konflikter. Enligt vad som anförs i utlåtandet ärdel därför angelägel all gränserna för del företagsdemokraliska inflytandet .inges i kommunallagen. 1978/79:188 107 A(;/? ;/;;h/; anförall kollcklivavialslösningen kan mcdiora all arbelslagarparien ielliillspeisailäge med anlilande av kontliklhoi eller uilösia konfliktåtgärder förmår enkommun all träffa ett avial om P.SO eller närvaroräii som enligi de kommunalaorganens mening iir alllför ingripande med hänsyn lill den poliiiskademokraiin. En sådan lösning är inte godlagbar. Kommunen anser därlor allfrågorna bör regleras direkl i lag. länslandsiingskommun samt , , och kommuner påpekar allPSO med besluianderäii med den valda konstruktionen ytterst kan genomdrivas medslridsålgärder. Del inger beiänkligheier all frågor av så vital belydelseförden kommunalademokralin avgörs genom olika siyrkelorhållandcn i enavialssiiualion. Vidare medför ulredningens förslag all ivislcrom lolkning avkollektivavtalets innehåll skall avgöras av arbetsdomstolen, som därmed kommeralt avgöra frågor av grundlagskaraktär. låns laiidstingskommiinifrågasätter om möjligheten all hänskjula frågor om inirång i den politiskademokraiin lill den särskilda nämnden är en lillräcklig garanti mol missbruk.Hol om slridsålgärder bör enligt inte kunna användas för alltvinga en kommun lill eftergifter för krav som innebär intrång på den kommunalademokraiin. Kommunen kan därför inte tillstyrka ulredningens principiellalösningar av personalinflyiandei på del kommunala områdel. kommun anförliknande synpunkier och framhäller all en för den politiska demokratinkränkande lillämpning av ell medbestämmandeavtal inte kan prövas av den särskildanämnden. 1 en tvist har arbetstagarparten tolkningsföreträde och ivislenprövas av arbelsdomslolen. kommun anser all del inte är förenligl med dekommunaldemokraiiska värderingarna au reglera vikliga frågor om närvaroräit ochPSO i kollektivavtal. anserdet iveksaml om det räckerattlagsiiftningen siannar vid en ramlag och lämnar vikliga frågor all avgöras vidavtalsförhandlingar. länslandsiingskommun anser all den valda lösningen har fördelar frånsjälvsiyrelsesynpunkt. Landsiingskommunen menar dock all del inlc böröverlämnas lill den enskilda kommunen eller landsiingskommunen all lösa sådanagrundläggande frågor som del här gäller genom förhandlingar medarbelslagarparien. genomförande av ulredningens förslag kan, påpekarlandsiingskommunen, leda lill belydande olikheler kommuner ochlandslingskommuner emellan. Ulredningens förslag om regleringavpersonalinflyiandei dels genom kollekiivavial, dels genom regler ikommunallagen innebären sammanblandning av del arbetsrältsliga och delkommunalrätisliga regelsystemet, som måste medföra lillämpningssvårigheter. Ivissa siiuaiioner kan arbelsdomslolen och regeringsrätten komma atl behandla enoch samma fräga, framhåller landsiingskommunen. Fråganom gränsdragningen mellan den politiska demokraiin och föreiags-demokraiin börenligi Nonboiieiis läns landsiingskommini inte lösas genom lokalaförhandlingar. Del är angelägel all denna fråga regleras av de cenlralaparterna. 1 annal fall kan utvecklingen få allvarliga följder för den politiska 1978/79:188 108 demokraiin,framhåller landsiingskommunen. läns landsiingskommun anför allulredningens lor.slag i frågaom de ärendegrupper som skall kunna handläggas avPSO kan leda lill siora avgränsningssvårigheicr. Landstingskommunen förutsätieratl cn precisering sker i cenlrala avtal med möjlighet all i lokala avialanpassii verksamheien lill varje landslingskommuns förhållanden. Kopparbergsläns laiidsiingskoniiinin anser all ambitionen alt sä långt som möjligt geutrymme för lokal anpassning inle får innebära alt man går förbi vissa frågorsom anses svåra men :iom inte kan anses begränsa friheten lor parterna attiräffa avtal. Snarare lorde detla skapa svårigheler på del lokala planet.Landstingskommunen riktar i detla sammanhang uppmärksamheten mol frågan omåterkallelse av beslulanderält som har överlämnats lill PSO. Även omåterkallelse bör tillhöra undantagen, borde fömlsältningarna ha kunnai få enmera ingäende behandling i betänkandet. konimun anför att det förefallerriktigt au stor hänsyn las lill lokala fömtsättningar. Men kommunen menar audel, bl. a. i fråga om PSO, finns frågor av principiell nalur där enförfatlningsmässig reglering är önskvärd. Ulredningensförslag innebär enligt Väsiernorrlands läns landsiingskommun atl de cenlralaparierna genom avtal kan besluta om den kommunala demokraiins form och innehållså all den lokala valfriheten begränsas. En central avlalsreglering får inteIsgga hinder i vägen för den politiska demokratin. Principen om den kommunalasjälvstyrelsen måsie respekteras, framhåller landstingskommunen. Västerbonenslåns landsiingskoinmwi samt Dandeiyds och kommuner anför liknandesynpunkier. Störredelen av de remissinstansersom yttrat sig är positiva till förslagei om PSO.Förslaget tillstyrks hell eller i huvudsak av omkring 180 remissinstanser.Till dessa instanser hör sju cenlrala myndigheler, 13 länsstyrelser, 16landslingskommuner, omkring 130 kommuneroch de fackliga organisalionerna.Knappl 60 inslanser ger uitryck för iveksamhel inför förslagei. Hit hör knappt50 kommuner och sex landslingskommuner. Omkring irettio kommuner och någraandra remissinsianser anser alt PSO-verksamheien inledningsvis bör bedrivas somförsöksverksamhel. De flesta av dessa instanser hör lill dem som har redovisatssom iveksamma inför ulredningsförslagel. En negativ inställning till förslagetredovisar läns landsiingskommun, 15 kommuner,och kommunaljuridiska förening. Någraremissinsianser anför synpunkier i olika delfrågor men lar inle beslämlställning lill förslagei i slorl. Till dessa remissinsianser hörregeringsrällen, , arbetsdomstolen, planverkel och nyaarbelsrällskommiltén. 1978/79:188 109 Siaiskontorel anför all det med hiinsyn lill bådeverksamhetens och de anstiilldas inlressen måslc ligga cll slorlviirde i au arbela genom institutioner som är gemensamma lor parterna. Partsgemensamiarbeie kan vara en förulsäiining för en vcliig uiveckling bl. a. av denpersonaladminislraliva verksamheien inom ramen för de förulsältningar som dennya arbeisrätien innebär.