prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 beredningen av dessa förslagmåste behovet av utbildningsinsatser för kulturverksamheten bland barn beaktas. Del är också angeläget atl få en helhetsbild av vilkautbildningar i övrigl som bör innehålla moment om barn och kultur. Jag avserdärför att föreslå regeringen all uppdra åt UHÄ att i samarbete med kullurrådelgöra en översyn av högskoleutbildningen ulifrån del synsätt jag här harangivit. Barnkulturgruppens rapport kan därvid uigöra etl vikligl underlag förarbetet. Den kurs i barnkultur som ges vid universitethar visat sig vara en värdefull tvärvetenskaplig vidareutbildning föryrkesutövare som arbelar med barn. En utbyggd och fördjupad utbildning i deltaämne skulle enligl min mening kunna bli etl vikligl instrument atl ökakunskaperna om barnens värld hos t. ex. förskollärare, klasslärare, musik-,tecknings- och slöjdlärare, fritidspedagoger, museipedagoger, bibliotekarier,journalister Prop.1978/79:143 54 Det ankommer på de lokala ochregionala högskolemyndigheterna att bedöma förutsättningarna för och besluta omkurser av detta slag. , länsskolnämnder, kommuner ochlandsting har en betydelsefull roll när del gäller fortbildning på lokal ochregional nivå. Enligt min mening bör nya vägar kunna prövas för en sådanfortbildning, l.ex. genom direkta kontakter mellan kulturarbetare och skolansoch förskolans personal. Jag utgår också ifrån atl det arbeie som isamarbete med och föreslås få påbörja påskolans och förskolans område kan ge värdefulla erfarenheter för fortbildningen.Del ankommer på och att ta erforderligainitiativ i detta hänseende. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartemenlet och med statsrådet . 6.10 Forskning om barns kulturmiljö och kulturaktiviteter Det finns slora brister i vår kunskap om barnenskulturella situation. Framför allt gäller delta hur barnen påverkas av detkulturulbud som når dem. Barnkulturgruppen föreslår all forskningsrådsnämndenfår i uppdrag all utarbeta planer för en ändamålsenlig organisation, som kanfrämja dels grundforskning om barn och kullur, dels en lillämpad forskning somkan ge underlag för en bedömning av hur samhällsinsatser på området skall kunnainilieras och bedrivas. Barnkullurgruppen föreslår också omedelbaraforskningsinsatser inom massmedie-, musik- och bildområdena. Flera remissinslanser instämmer i att forskningen om barnoch kultur är eftersatt och understryker angelägenheten av ytterligareforskningsinsatser. UHÄ, rektorsämbetena vid universiteten i ,och m.fl. påpekar dock atl del finns betydligt mer forskning kringbarn och kultur än vad barnkullurgruppen tycks ha haft kännedom om. Jag delar barnkulturgruppens uppfattning att det ärangeläget att forskningen ger oss bättre kunskaper om barnens kulturellasituation. Många av de frågor som diskuteras livligt i kulturdebatten t. ex.hur barn påverkas av det omfattande massmedieutbudet, behöver belysasfortlöpande genom forskningsresultat. har presenteraten karlläggning av pågående forskning inom del kullurpolitiska områdei. Denvisar atl forskning kring frågor som rör barn och kultur utgör en blygsam del iförhållande till den del av den kullurpolitiska forskningen som främst rörvuxna. Enligt min menning är del angeläget atl forskningen om barns villkor fåren bred bas. Våra kunskaper är alltjämt bristfälliga om hur socialaförhållanden, barns fysiska och psykiska utveckling påverkar deras möjligheteratl ta emot informaiion och delta i olika kulturaktiviteter. Det behövs också bättre information om vad som uträttasbeträffande forskning om barn och kultur, dels för att göraforskningsresultaten bättre kända, dels för att ge uppmärksamhet åt vilkaforskningsområden som är Prop.1978/79:143 55 Jag instämmer i den uppfattning som bl. a. UHÄfört fram att det som bör komma i första hand när del gäller att förstärkainsatserna bör vara en systematisk dokumentation av forskningsresullal ochkunnande. och några högskolor i landet kommer inom kortatt publicera kataloger över aktuell forskning om barn och barns villkor ianledning av FN;s internationella barnår 1979. Katalogerna kommer alt innehållaen förteckning över forskningsprojekten samt beskrivningar av dessa. Jag villerinra om atl regeringen i proposition 1978/79; 119 om vissa forskningsfrågorbl. a. har föreslagil en kraftig förstärkning av resurserna för informaiion omforskning och forskningsresultat. Ansvaret för att forskning om barn och kullur i forlsällningenfår tillräckligt ulrymme bör enligt barnkulturgruppen ges åt ett helt nyttorgan. Enligt min mening finns det ingen anledning att inrätta en särskildorganisation för detta ändamål. har tillsatt enarbetsgrupp som bl. a. skall analysera behoven av kulturpolitisk forskning ochutveckling. Rådel avser alt låla denna grupp komma med synpunkter på hurområdei barn och kultur kan främjas genom forskning. Arbetsgruppen kommer attbedriva sitt arbeie i nära kontakt med humanistisk-samhällsve-tenskapligaforskningsrådet. Jag vill erinra om att forskningsrådsnämnden bl. a. har tilluppgift att ta inilialiv till och stödja forskningsprojekt som är angelägnafrån samhällets synpunkt. Forskningen om barns villkor bör enligt min mening geutrymme för sådana projekl. Jag utgår därför ifrån att kuliurrådets arbetsgruppockså samverkar med forskningsrådsnämnden. () ansvarar förett omfattande forsknings- och ulvecklingsarbele på skolans område. I åretsbudgelproposilion framhålls viklen av atl FOU-insatser rörande barns ochungdomars kulturupplevelser beaktas vid planeringen av del pedagogiskautvecklingsarbetet inom skolväsendet. En nära kontakt med SÖ är därförangelägen. Barnkullurfrågorna är också akluella i våra nordiska grannländer.Del är därför viktigt att möjligheterna lill samnordiska forskningsprojektbeaktas. 7 Det fortsatta arbetet for att främja barnskulturaktiviteter Jag har i det föregående gett uttryck för min syn på vadsom på en rad olika områden bör göras för all förbättra barnens kulturellavillkor. 1 flera avseenden kan åtgärder sältas in genast, i andra är detnödvändigt all invänta resultat av utredningar som pågår eller att ta nyautredningsiniliativ. Det är omöjligt atl i elt sammanhang presentera färdigaförslag för hela det område som jag har behandlat. Därtill är området för stortoch rymmer alldeles för komplicerade problem. Avslutningsvis vill jag i stället göra en sammanfattningav sådana förslag och inilialiv som jag och staisrådel har berört och somfår betydelse för det fortsatta arbetet med barnkullurfrågorna. Prop.1978/79:143 56 En väsentlig del av de förslag som jag och statsrådetRodhe har presenterat gäller utvecklingsarbete för atl främja barnskulturaktiviteter. Vi har lidigare (6.3, 6.6, 6.8) berört några av de uppgiftersom detla arbete bör omfatla. De som får huvudansvaret för ulvecklingsarbetel,Riksleatern, Rikskonserter, Riksutställningar och , bör inomde ramar som redan angivils ha slor frihet all bestämma arbetets inriktning.Det är angelägel med elt nära samarbete mellan de ansvariga organen inte minstnär del gäller att presentera erfarenheterna av försök och experimenl så altdessa på bästa sätt kommer hela kulturlivet lill godo. Atl sprida information blir också en viktig uppgift förden närmasle framliden. bör informera om hur kulturaktiviteter kanbedrivas inom ramen för skolans och förskolans arbete (6.2). Det är ocksåviktigt att fortlöpande belyser hur den verksamhet som riktar sigtill barn utvecklar sig inom institutioner och organisationer. Jag har tidigareberört denna fråga i anslutning lill diskussionen om kvotering av resurserna ikulluriivel (4). En rad utredningar har också aktualiserats i det föregående.Kulturrådet kommer alt presentera sin fonogramulredning. Rådet bör idet forlsalia utredningsarbetet belysa formerna för samarbete mellan förskolanoch del lokala kulturlivet, särskilt folkbiblioteken (6.2). Rådet bör ocksåkartlägga den lokala fritidsverksamheten med lealer och dans (6.3). Jag kommerinom kort att föreslå regeringen att ge en särskild arbetsgrupp i uppdrag attpröva möjligheterna alt få lill slånd en massmarknadsulgivning av barn- ochungdomslitteratur (6.5). Jag avser också atl föreslå regeringen alt uppdra åtUHÄ att i samarbete med göra en översyn av högskolans ulbildning ombarn och kullur. Inom kommer atl påbörjas en översynav förutsättningarna för etl ökat samarbete mellan skola ochkullurinstilulioner (6.2). Barnens kulturverksamhet berörs också av detöversynsarbete beträffande filmpolitiken som bedrivs inomutbildningsdepartementet (6.6). Vidare får naturiiglvis videogramutredningen,utredningen om läromedelsmarknaden och statens ungdomsråds utredning omungdomens fritidsaktiviteter betydelse för deball och utveckling påbarnkullurområdet. Detsamma gäller yttrandefri-hetsulredningen som prövarfrågan om censur av barnfilmer. måste spela en central roll i denfortsatta behandlingen av barnkulturfrågorna. För utvecklingsarbete,information och utredningsverksamhet har jag beräknat en förstärkning avrådets resurser med sammanlagt 2 milj. kr. Huvuddelen av detla belopp bör användas förutvecklingsarbete. Medlen för detta arbete skall användas för såväl lokalaprojekt som för att täcka rådets egna kostnader för verksamhelsledning. Rådetbör ha slor frihet när del gäller att bestämma hur utvecklingsarbetet i detaljskall utformas. Det bör l.ex. vara fullt möjligl alt låla del omfaila flerområden än dem som jag har nämnt i det föregående. Prop.1978/79:143 57 Vidmin medelsberäkning har jag inte kunnat använda mig av något i detalj utformatunderlagsmaterial. Det är därför inle möjligt all ange någol beslämlbeträffande omfattningen av kuliurrådets insalser på de områden jag harbehandlat. Det blir en uppgift för rådel att belysa delta i samband med nästaanslagsframställning. Delär naturligt att vid delalplaneringen av barnkulturaktiviteterna nogaprövar möjligheterna att också utnyttja de ordinarie resurserna. Jag villerinra om all förslagen i budgetpropositionen innebär väsentligaförstärkningar av medlen för rådels verksamhet. Vidare bör det vara enutgångspunkt atl vart och ett av försöksprojekten bedrivs . Detta gör del möjligl all vidga verksamhetsområdet efter hand. Väsentligadelar av del arbeie som jag således föreslår all rådel nu får i uppdrag alt laitu med är av den karaktären atl det relativt blir aktuellt medredovisning av gjorda erfarenheter eller presentation av utarbetade förslag.En avrapportering av frågorna allteftersom de blirfärdigbe-handlade ärnaturiiglsvis i de flesta fall alt föredra. Onödig tidsspillan undviks. Detfinns emellerlid också ell behov av en helhetssyn på frågan om vilkamöjligheter vi har att förbättra barnens kulturella situation och en sådanfordrar etl mera samlat grepp. bör därför överväga om del inle ärmotiverat alt efter exempelvis en treårsperiod också lämna en översiktligrapport. 8 Anslagsberäkning för /80 8.1 Bidrag till kulturell verksamhetbland barn 1979/80Nytt anslag (förslag) 7485 000 Jagvill inledningsvis erinra om all redogörelsen för de förslag om insalser förbarnkultur som förts fram av myndigheter m. fl. inom kulturområdet har lämnatsi budgeipropositionen (prop. 1978/79; 100 bil. 12), avsnittet B. Kullurändamål. Somjag lidigare framhållil går samhällets uppgifter på barnkulturområdel lillväsentlig del ut på alt förslärka basresurserna för institutioners ochorganisationers verksamhei så atl möjligheterna all tillgodose barnens behovökar. Men utövar en förstärkning av basresurserna behövs medel förspecialinriktade insatser, dvs. ålgärder som syftar till alt få igång enutveckling som sedan får betydelse i ell vidare sammanhang.Basresursför-slärkningarna har av prakliska skäl beaktats redan ibudgeipropositionen. Under förevarande anslag tas således upp endast sådanaökningar som är av betydelse enbart inom barnkulturområdet. Jag beräknar detsammanlagda behovel av insalser av del här slaget under nästa budgetår lill7485000 kr. Vid min medelsberäkning har jag utgått från följande; a) information,utrednings- och utvecklingsarbete b) bidrag tillfolkbibliotek (se 6.5) c) stiftelsenSvenska barnboksinstitutet (se 6.5) för utvecklingsarbete (se6.8.3) Operan för utvecklingsarbete (se 6.8.3) för utvecklingsarbete(se 6.8.3) Rikskonserter för utvecklingsarbete (inkl. förskola) (se 6.8.4)Folkparkernas centralorganisation för utvecklingsarbete (se 6.3) och distribution av barnfilm (se 6.6) Statensungdomsråd för granskning av barnfilm m. m. (se 6.6) Tillregeringens disposition för bidrag till försök med filmvisning i nya former (se 6.6) Museer (se 6.8.1) a) statenshistoriska museum b) moderna museet Riksutställningar för utvecklingsarbete (se 6.8.1, 6.8.2)Konstfrämjandet för utvecklingsarbete (se 6.8.2) kommun förutvecklingsarbete (se 6.8.2) för taltidning för synskadade barn(se 6.4) 2000000 2000000 100000 600000 200000 200000 400000 200000425 000 125000 200000 150000 75000 60000 Jag förordar all ett nytt reservationsanslag, benämntBidrag lill kulturell verksamhei bland barn, förs upp i statsbudgeten för nästabudgetår. Jag vill redan nu framhålla atl jag har för avsikt atl föreslåregeringen alt medel för molsvarande ändamål i statsbudgeten för budgetåret1980/81 skall beräknas under resp. institutions ordinarie anslag. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen föreslår att 1. godkänna deriktlinjer för kulturinsatser bland barn som jag har förordat, 2. till Bidragtill kulturell verksamhet bland barn för /80 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att aniaga de förslag somföredragandena har lagt fram. Prop.1978/79:143 59 Sammanfattning av barnkulturgruppens rapport och kulturen I Vad är barnkultur? Desenaste årens utredningsverksamhet när det gäller barn har utgått från en oroför barnens villkor i elt samhälle som genomgår snabba förändringar. Barnenskulturella situation kan bara beskrivas fullständigt om man anlägger etthelhetsperspektiv på barnens situation. En sådan beskrivning harbarnmiljöulredningen utfört. Barnkulturgruppen koncentrerar sina resonemangoch förslag till de konstnärliga uttrycksformerna, hur de förekommer i denmiljö som barn växer upp i och om de kan användas på ett annat sätl. Dekonslnäriiga uttrycksformerna är vid sidan av de omedelbara livserfarenheternadel främsta instrumentet för atl skaffa sig kunskap och förmedla kunskap omdet samhälle vi lever i. Särskilt för de barn som växer upp i miljöer därbostadsområden har skiljts från arbeie och samhällsliv i övrigt är alla formerav konst utomordentligt betydelsefull. Barnkulturgruppen föreslår insalser föralt öka möjligheterna atll nå ut lill alla barn med en kulturell verksamhei somutgår från deras behov. Barnsmöjligheler atl aktivt delta i kulturlivet bestäms i hög grad av föräldrarnassociala och ekonomiska villkor. Barnkulturgruppen ansluter sig till de avriksdagen antagna kulturpolitiska målen, där en bärande tanke är att ge dekulturellt eftersatta grupperna ökade möjligheter att ta del i samhälletskulturulbud. Barnkulturgruppen konstaterar att barn i sig är en eftersallgrupp. För alt tillgodose barnens rättmätiga anspråk måste alla som har ansvarpå kulturområdet se till att det finns ulrymme för barnverksamhel inom resp.sektor. Varje kullurinslitulion eller ansvarigt organ måste anta en målsättningför sin barnverksamhel och ge den erforderliga resurser. En grundläggandeprincip bör vara all tänka in barn i all verksamhet och att tänka med barn,inte för barn. Barnkullurgmppenanser att barn- och ungdomsorganisationerna bör spela en central roll i frågaom insatser på barnkulturområdel. Folkrörelserna har etl viktigt kulturarv attförmedla till barnen. Kommunernahar en naturiig och viktig uppgift på kulturområdet genom att lokalaförhållanden och erfarenheter ofta bör avgöra hur kulturaktiviteterna skauiformas. Kommunerna ska tillsammans med del lokala föreningslivet förverkligaen levande lokal kulturverksamhet. Kommunens främsta uppgift bör härvid varaall ge slöd till föreningslivets verksamhei. Kommunerna kan ges ekonomiskamöjligheter att ta sitt kullurpolitiska ansvar genom en skatleutjämning somminskar skillnaderna mellan kommunerna i ekonomiskt avseende. Genomen medveten planering av kulturverksamheten för barn kan betydande insalsergöras i kommunerna inom nuvarande resursramar. Barnkullurgruppen konstateraratl del sällan förekommer någon gemensam planering över nämndgränserna och atldel saknas en enhetlig och medveten hållning till kulturverksamhet för barn ikommunerna. Barnkulturgruppen föreslår atl ges medel altfördela bidrag lill kommunerna för inventering och planering av lokalakulturinsatser. Vid en sådan inventering kan kommunen närmare granska sina egnainsatser på barnkul- Prop.1978/79:143 60 turområdetoch pröva i vilken utsträckning kulturinsatser för barn kan göras genomföreningslivet. Kommunen kan också upprätta en rullande femårsplan förkulturinsatser för barn och bedöma vilka insalser som bör ske bl. a. för att gekulturarbetare som arbetar med barn bättre arbetsmöjligheter i kommunen. Barnkulturgruppenunderslryker belydelsen av en uibyggnad av förskolan. En barnstugeplats tillvarje barn är en angelägen insats på barnkulturområdet. Barnkulturgruppensfrämsta krav är atl statens insatser på kulturområdet utformas för de gruppersom avslår från atl delta i kulturlivet. En beiydande del av det framtidakulturarbetet måste ske genom alt de kulturinstitutioner som får samhälletsslöd prioriterar barnverksamheten inom befintliga resurser. Barnkullurgruppenföreslår atl de statsunderstödda kulturinstitutionerna föreskrivs att avsättaminsl en tredjedel av resurserna till kulturverksamhet för barn och ungdom. Enviktig uppgift i fråga om de statliga insatserna är all skapa ökad kunskap omhur det stora utbudet av kullurprodukler påverkar barnens begreppsbildning ochsyn på omvärlden och hur delta ulbud påverkar barnens eget skapande.Kulturindustrins branschstruktur måste också undersökas. 2 Så både barnen det då så har de det översiktlig hislorik konstaterar barnkullurgruppen alt barnens sociala,materiella och kulturella villkor avsevärt förbättrats under 1900-talet.Samtidigt har samhällsomvandlingen medfört en ökad segrering mellan olikaåldersgrupper och livsmiljöer, som berövat barnen den trygghet som lidigareintegrerade miljöer kunde erbjuda. Barnen är i stor usträckning utsatta för enkommersiell kulturindustri. 1 de fatliga kommunerna utgör bristerna i barnensuppväxtmiljöer ell allvarligt problem. 3 De kulturpolitiska delmålen och barnen Barnkulturgruppenframhåller atl de av fastställda kullurpolitiska delmålen också börgälla för barnens vidkommande. Barnkulturgruppenför en allmän diskussion om språkets grundläggande betydelse som instrument föratt uppfatta och hantera verkligheten. Barnens möjligheler atl med sitt språkpåverka sin omgivning är myckel begränsade. Barn är missgynnade i förhållandelill vuxna bl. a. genom att de inte förfogar över massmedier att framföra sinaåsikter i. Kontakt,gemenskap och egel skapande Barnensmöjligheler lill kontakt med andra barn och vuxna har enligl barnkuhurgruppenförsämrats genom att familjerna blivit mindre och ofta lever ell liv relativtisolerat från andra. Förskola och skola spelar en viktig roll när del gällerall bryla barnens isolering. Barnkulturgruppenpåpekar att del inte finns något egentligt centralt barnkuhurutbud och altfömtsällningarna för en decentraliserad barnkultur därför torde vara goda.Gruppen betonar också behovet av en verklig decentralisering, genom ett riktkulturulbud i bostadsområdena. Lokalradion har i detta sammanhang också ettspeciellt ansvar. 1978/79:143 61 Vissabarngrupper måste anses mer kulturellt eftersatta än andra. Det gäller barn iavlägsen glesbygd, sociall hårt utsålla barn, barn med språkliga handikappsåsom invandrarbarn och barn med fysiska och psykiska handikapp. Barnkullurgruppenframhåller all handikappade barn inle ska särbehandlas ulan ska inlegreras iden gängse kuliurverksamhelen för barn. Varje del av kullurlivet har ansvar föratl de handikappade får ta del av verksamheterna. I detta syfte måsteprakliska hinder för handikappade barns dellagande undanröjas, bl. a. genomfärdljänsl och lämplig ulformning av lokaler. Barn på institution bör gesmöjlighet atl la del av den kulturverksamhet som finns på den ort där delever. För atl barn med olika handikapp ska få del av kulluriivel krävs ocksåspecialinsalser. För alla synskadade barn behövs en ordentlig upprustning avpunklskriflsböcker och talböcker. För att öka handikappade barns möjligheleratl delta i föreningsliv tillsammans med andra barn bör barn- ochungdomsorganisalionerna se över sina verksamhelsformer och ledamlbildning. Konslnärlig och kullurell förnyelse Barnkulturgruppen konstaterar all etl ökal intresse förbarnkultur uppstod under slutet av 1960-lalel. Utvecklingen inom delta områdehar emellertid upphön på grund av de ekonomiska svårigheter som del inneburitför kulturarbetare atl ägna sig ål barn. En förnyelse av barnkulturen kanenligt barnkulturgruppen åsiadkommas genom ökade kontakter mellan barn ochkulturarbetare. En sådan dialog måste organiseras i föreningsverksamhet, skolaoch förskola. Barnkullurgruppenframhåller all del viktiga kulturarv som lekar, ramsor och hanlverkskunnandeutgör, på etl par decennier nästan har fallit i glömska bland barnen. av kulturarvet är mindre än lidigare. Det krävsmedvetna insatser för att ge barnen del av ell kulturutbud atl föra vidare lillnästa generation. Barnkulturgruppenkonstaterar alt de möjligheter som invandrargrupperna erbjuder i fråga omdirekta upplevelser av andra kulturer inte tillräckligt tillvaratas i delsvenska samhällel. Förskolan, skolan och fritidsverksamheten kan hjälpasvenska barn och invandrarbarn all nå varandra så alt de svenska barnen kantillföras de nya impulser och den stimulans som invandrarbarnen enliglbarnkullurgruppen ulgör. Barnkulturgruppen anser att det finns risk för altinvandrarbarnen får mer av svenskt kulturmönster än vad de svenska barnen fårav utländskt. 4 Mer utsatta än eftersatta Barnkulturgruppen beskriver den kommersiellakulturindustrins expansion under 1900-talel och för ell principielllresonemang om det kommersiella kullurutbudets innehåll och effekter. Denkommersiella kulturen innebär att kulturen görs till en vara som till form ochinnehåll bestäms av produktionsmetod, dislribulion och marknadsföring.Barnkullurgruppen beskriver den kommersiella kulturen som en särskild,konstruerad språk-kod som bygger på exploatering av fundamentala mänskligabehov. Den kommersiella koden arbelar med lätlecknade, läll avlästa figurer iell igenkännbarl mönsier. Prop.1978/79:143 62 Barnkullurgruppenkonstaterar att barn och ungdom är speciellt utsatta för påverkan från detkommersiella kulturutbudet. Den kommersiella kulturen omfaltar en myckel slordel av barns tillvaro. Förbarnens del innebär inlärningen av den kommersiella språkformen att de berövasde instrument som kunna möjliggöra en analys och beskrivning av den egnaverkligheten. Barnkulturgruppen konstaierar att möjligheterna all motverka denkommersiella kulturens negativa effekter är mycket marginella.Barnkulturgruppen finner det troligl att kommer altuppfattas som den tid då de kommersiella krafterna definitivt tog överhandenoch inget försök att stävja dem lyckades. Barnkulturgruppen anser att arbetetatt motverka kommersialismens negativa verkningar inom barnkulturområdet mer änen fråga om att utarbeta en strategi än alt genomföra enstaka ålgärder.Utgångspunkten för en sådan strategi bör enligt barnkullurgruppen varaföljande. Alt skapa opinion såväl bland vuxna förmedlare sombland barn och ungdom, grundad på en analys av och en kunskap om denkommersiella kulturen. Att påverka producenterna. Att subventionera den seriösa kuluren. Atl ställamotkrav lill subven-lionerna. Alt hålla priserna nere. Alt utveckla en alternativ produktion som användersig av den kommersiella språkkoden. Att skapa restriktioner, som inte kommer i konfliktmed de liberala fri- och rältighelerna.