prop · G20394 · 1978-12-31 00:00:00 — i länuttalar bl.a. att om antalet beslut ora förseningsavgift rainskades betydligt, skulle mer tidkunna ägnas åt skatteutredningar. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelseni . Som vi har nämnt,kompletterade vi vår första förfrågan till länsstyrelserna raed en särskild förfrågan om länsstyrelsernashandläggning av förseningsavgiftsärenden.I sina svar pä denna förfrågan har länsstyrelserna bl.a. beräknat tidsätgängen förhandläggning av förseningsavgiftsärenden.Man har också läranat uppgift om den andel av antalet ärenden, som leder till eftergift och om den befrielsegrund sora är den vanligast förekommande. Som befrielsefall synes länsstyrelserna ha betraktat alla fall i vilka meddelande om ifrägasatt avgift säntsut, men avgift seda.n inte påförts. Länsstyrelsernas svar på vår förfrågan harsammanställts 1 tabell 2, som finns intageni bilaga 2. Av tabellen framgår bl.a. atthandläggningen av förseningsavgiftsärendenaberäknas kräva över 4 500mandagar/år, vilket motsvarar ca 22 manår eller årsarbetskrafter(= 1 manår). Antalet mandagar pä varje länsstyrelsevarierar mellan 16 och 510. Om antalet mandagar sätts i relation till antalet kilometerskattepliktiga fordon i länen visar det sig att den sammanlagda handläggningstiden inom länen varierar mellan 1/ 1978/79:94 94 per fordon och 1/per fordon. Genomsnittetligger pä 1/per fordon. Det bör observeras att uppgifterna frän länsstyrelsernatill stor del grundas pä uppskattningar. Av tabell 2 fraragårockså att varje läns andel av antalet upprättade meddelanden ora ifrägasatt förseningsavgifti stort sett motsvarar länets andel av antaletkilometerskattepliktiga fordon. (Uppgifter i detta avseende har lämnats av TSV.) Slutligen framgärocksä av tabell 2 att länsstyrelserna efterger förseningsavgift i mycket varierande utsträckning. Länsstyrelsernai och län efterger förseningsavgift i 77 resp. 50 5» av alla fall under det att länsstyrelserna i och län efterger förseningsavgifti 2 resp. 4 5o av alla fall. De eftergiftsgrunder som angetts som de vanligast förekommande kan indelas i tre grupper. Den första gruppen omfattar olika variationer av detfallet att den skattskyldige har styrkt eller i vart fall uppgett att hanpostat stämpelkortet i rätt tid, dvs. grund för påföring av avgift har inte ansetts föreligga.Nio länsstyrelser har nämnt fall liknande det beskrivna som ett av devanligaste befrielsefallen. Den andra gruppen omfattar egentliga befrielsefall, dvs.fall då avgiften har eftergetts med stöd av bestämmelsernai FFL. Femton länsstyrelser har uppgett bristandeerfarenhet och fera länsstyrelser sjukdora som en vanligbefrielsegrund. Slutligen har nägralänsstyrelser angett vissa speciellaskäl för eftergift. har uppgett att avgiftinte påförs om automatisk debitering har kunnat göras och inte heller om förseningeneller underlätenheten är en engångsföreteelse. En annan länsstyrelse påför inte avgift om avstämpling hargjorts i sanband med besiktning hos ASB under någon av i månadenoch ordinarie avstämpling sedan inte har gjorts. Prop,1978/79:94 95 Flera länsstyrelseruttalar att informationen om beskattningssystemet behöver förbättras t.ex. i frägaom brukandeförbud, påkallande av beslut enligt 23 § VSL och kontroll av räknarapparatur. RSV är enligt 4 § VSL central förvaltningsmyndigheti fräga ora vägtrafikslcatt. RSV skall bl.a, genom föreskrifter och anvisningar främja en enhetlig och riktig tillärapning av gällandebestämmelser. Verket skall dessutomsvara för information och utbildning inomskatteområdet. RSV har ocksäbemyndigande att besluta om bl.a. nedsättningav eller befrielse från vägtrafikskatt i vissa fall (se SFS 1978:407). Enligt 50 § första stycket VSK åliggerdet RSV att samordna kontrollen av fordonsskatt och kilometerskatt. Dessutom gör personal vid verkets distriktskontor med stöd av bestämmelsernai 50 § andra stycket VSK skatterevisioneravseende fordonsskatt och kilometerskatt. Vid kontakter raed företrädare förRSV:s kontrollavdelning har vi fått följande upplysningar ora erfarenheterna av skattekontrollen. Vägtrafikskatten är den enskilda skatt som i revisionstid räknat kräverstörst resursinsatser från distriktskontorens sida. användes4 503 av totalt () pä distriktskontoren till vägtrafikskatterevisioner. Totalt gjordes 5 879revisioner pä distriktskontoren . Avdessa avsåg 3 203 vägtrafikskatt. Vägtrafikskatterevisio-nernagällde så gott som uteslutande kilometerskatt. Av de 3 203 revisionerna ledde 2 127 till förslag om påföring av ytterligare skatt med totalt drygf4,6 milj.kr. Enligt revisionsstatistiken skulle skattetillägg vid efterbeskattning dessutom påföras med sammanlagt över 0,8 milj, kr. 1978/79:94 96 skatteslag tillsararaans lä.nnade distriktslcontoren under år1977 förslag till påföring avytterligare skatt med sararaanlagt drygt 46 milj. kr. Att en så stor andelav vägtrafikskatterevisionerna leddetill förslag om påföring avytterligare skatt torde bero på att urvaletav revisionsobjekt vad gäller vägtrafikskatt kan göras på ett bättre sättän för skatter i allmänhet. Distriktskontoren har träffat överenskommelser ned de olika länsstyrelserna om fördelningen av kontrollarbetet. En del länsstyrelser utför säledes vissa egna skatteutredningar. De görs då i form av s.k.skrivbordsgranskning, dvs. de innefattar inget revisionsbesök hos den skattskyldige. De granskningar som utförs pä länsstyrelserna avser i huvudsak kilometerskatt för privatägdapersonbilar. Distriktskontoren gör endast iundantagsfall sådana revisioner. Kontorensrevisioner omfattar oftast revisionsbesökmen görs i viss utsträckning i form av skrivbordsgranskning. Enligt kontrollavdelningens uppfattning är vissa typer av fel på räknarapparaturen mycket vanliga ochorsakar det största skattebortfallet. Det gäller brott pårälmarvajrar och fel på räknarväxlar. Självaräknaren däremot gårmycket sällan sönder; Medvetna manipulationer av räknarapparatur har inte kunnat konstateras i någon störreutsträckning. Sådana manipulationer är dock mycket svära att bevisa i efterhand. En viktig orsak till att skatt nu undandras är enligt kontrollavdelningen att de skattskyldigainte kontrollerar räknarapparaturen och att fel på denna därför inte upptäcksi tid. Från den tidigare brännoljebeskattningen har man visserligen dåliga erfarenheter av ett system ned körjournaler. Enligt kontroliavdelningens uppfattningskulle det anda från kontrollsynpunkt vara av värde ora skyldighet infördes att ha fungerande vägnätare i kilometerskatteplil-itiga fordon och att föra anteckningar om vägmätarstnllningen, dvs. någon form av körjournal. Prop, 1978/79:94 97 3.1,5 TSV Av 22 § VSL framgår att vägtrafikskattnormalt påförs genora automatisk databehandling utan att särskilt beslut fattas av beskattningsmyndigheten. I sädana fall ärdet enligt 10 § VSK TSV sora påför skatt. TSVuppbär också vägtrafikskatt.VSK innehåller bestämmelser som reglerar uppbördsförfarandet.TSV upprättar enligt 28 § VSK indrivningshandling för beskattningsmyndighetens räkning. Enligt 11 § VSK skallTSV beräkna skattevikt och orarälmings-faktörför fordon samt föra in uppgifter om detta i bilregistret. TSV överlämnade genom skrivelse en promemoria raed förslag till vissa ändringari kiloraeterskattesysteraet till statsrådetoch chefen för budgetdepartementet. Proraemorian- som ocksä redovisar TSVs erfarenheter avskattesystemet -har senare av regeringen överlämnats till oss. I avsnitt 3.3.2 redogör vi närmareför innehållet i promemorian. KSN är en tillfälligt inrättadmyndighet som har till uppgift att svara förkilometerskattereformens tekniska genomförandeoch som har ansvaret för den teimiska utvecklingen avkilometerräknarapparaturen. Enligt beslut avstatsmakterna upphör" nämnden vid halvårsskiftet1979 och dess arbetsuppgifter förs över till RSV. Närandens.kall dock finnas kvar i form av en rådgivandenämnd, som knyts till RSV. KSN skall enligt 31 §VSK - efter samråd med RSV - pröva frågor om godkännande av kilometerrälmarapparatur enligt 17 §VSL. KSN har ocksä enligt 32 § VSK till uppgift att godkänna verkstäderför arbetet raed räloiarapparatur. Enligt 44 § VSK meddelar KSN efter samråd med RSV föreskrifterom montering, plombering, besiktning, godkännande,reparation och.liknande åtgärd som gäller kilometerräknarapparatur.7 Riksdagen1978/79. Vid kontaltter raed företrädare förKSN har vi fått följande uppgifter on nämndenserfare.nheter beträffande k.ilometerräk.-narapparaturens driftsä)-.erhet m.ra. Konstruktionen av den vajerdrivnakiloraeterrYiknarappara-curen har ständigtförbättrats sedan beskattningen infördes.Inledningsvis fanns vissa Iconstruktionssvagheter bäde i frågaora själva räknaren och i fråga om vajrar och vajeranslutningar.För senare tillverkningsserier harkonstruktionen av räloiarcn förbättrats så att den blivit betydligt mer manipulationssäker. Ävenkonstruktionen av vajrar och vajeranslutningar har förbättrats. Härigenora har driftsäkerheten ökat so.m manipulationerhar försvårats. kan dock vajerJ:on-struktion och installaticnssätt i enstaka fall raedföra problera vad gällerapparaturens driftsäiierhet. Detta är vanligast i frågaom vissa personbilsraodeller. De.n navmonterade Icilo.raeterräknarapparaturen distribuerades till ägareav släpvagnar som skulle blikilo-cieterskattepliktiga. Eftersom användningstidenalltså är förhållandevis kort kan man inte dra någrahelt säk.ra slutsatser beträffande apparaturens driftsäkerhet. Enligt I-CSN tyder dock tillgängliga uppgifter pä att den är mycket driftsäker. KSN följer noga utvecldingen vad gäller uppkomna fel på räknarapparaturen, misstänkta manipulationer med apparatur m.m. Bl.a. gör ASB förKSN:s räkning regelbundna undersökningar ora anledningar till ingrepp i räknarapparatur, om andelen besil;tningar som ledertill att apparatur inte godkänns m.ra, Idet följande redovisas vissa resultat från dessa undersökningar. - gjorde ASB nioolilta liiidersökningar. Undersökningarna baserades pä material frän besiktningar vid ASii . Periodernas längdvarierade mellan . förden senaste undersökningen (- 2 september1977) gjordes totalt 3 590 besiktningar av kilometerräknarapparatur i samband med liontrollbesilvtning avfordon (s.k. löpandebesiktning av räknarapparatur). I 9,9 5o av fallengodkändes inte apparaturen. Vid deolika undersölaiingstillfäl-lena har denna andel varierat mellan 3,1 och . De vanligaste anledningarna till att apparatureninte godkändes var att ploraberingen hadebrutits (3,1 'A av saratliga besiktningar), attplombering saknades (2,6 ';'j), att räknarapparaturenvar ur funktion (1,8 ;o) eller att s.ic. myndighetsplombering inte fanns (1,5/o). En sammanställning av dessa uppgifter finnsintagen i tabell 3 i bilaga 2. När fel på räknarapparatur har åtgärdats, skall apparaturen besik.tigas. ned utgångspunkt i naterialet från sådanabesiktningar sora utförts undersölit anledningarna till att ingrepp - och besiktning- har gjorts. Enligt undersökningen iseptember 1977 var den vanligaste orsaken till ingrepp i fråga ora personbilar fel på räknarapparaturen(51,5 /j av antalet fel) samt för lastbilaroch bussar fel på fordonet (49,resp. 59,6 Jj). Förlastbilarnas och bussarnas del svarade fel på rältnarapparaturen för resp. av felen. En mer detaljerad redovisning av dessa förhällandenfinns i tabell 4 i bilaga 2. Ställer man de olika fordonsslagensandel av antalet besiktningar pä grund avingrepp i relation till totalbeständetav kiloraeterskattepliktiga fordon exkl. släpvagnar,finner raan att lastbilarna, som utgörca av detta antal fordon svarar för avantalet besiktningar efter ingrepp. Personbilarna är avdet nämnda fordonsantalet och svarar för ca 40 ! 'b av antalet besiktningar efter ingrepp, medanbussarna, som är av antalet svarar för ca 6 Yo av besiktningarna. Några siffror för de kiloraeterskattepliktiga släpvagnarna finns inte. Av de 1 625 besiktni.ngar efter ingrepp som gjordes underundersökningsperioden ledde 43 (2,6 To)till att apparaturen inte godkändes. I ASB:G undersökninghar beträffande eventuella förändringar avorsakerna till ingreppen mellan de olika undersöl-cningstill-fällena konstaterats följande. Förpersonbilarnas del har anta- Prop.1978/79:94 lOO let ingrepp pågrund av fel på apparaturen eller på grund av bristande plombering ökat markant sedan de första undersölc-ningarna gjordes. Motsvarande förändring vad gäller fel på appar<".turenhar inte skett för lastbilarnas del. För lastbilarna har dock a.ntalet ingrepp på grund av brister i plomberingen ökat, liksom antalet ingrepp pä grund av brister pä fordonet. I ASB:s undersökningJrån specificeras ocksä de tre hu\aidgrupperna av fel son raedfört ingrepp och därraedbesil<;tning (fel pä fordonet, fel på räknarapparaturenoch fel på ploraberingen) närmare. Av felen påräknarapparaturen faller den helt övervägande delenpä fel på vajrar (82,4 V avfelen för personbilar, för lastbilaroch 52,5 ',(, för bussar). Fel pä själva räknaren svarar för avfelen för personbilar, för lastbilaroch för bussar. En utförligare samraanställning av materialet på denna punkt finns i tabell 5 i bilaga 2. svarar bl.a. för rutinerna för avstämpling i sa.ra-band med gränspassering raedkilometerskattepliktigt fordon till eller från annat land än . svarar också för uppbörd av fordonsskatt ochkilometerskatt för utländska fordon som kommer tillSverige. , , har till oss redovisat sinaerfarenheter bl.a. beträffande rutinerna för avstäm.plingi samband med gränspassering medkilometerskattepliktiga fordon. Dessa rutiner fungerar i huvudsak tillfredsställande. Kontrollen av att avstämpling görsvid gränspassering med personbilar raedför dock problera förtullrayndigheterna på grund av att bilägarna i mängafall inte känner till bestämmelserna och därför inte heller har försett bilen med föreskrivet kilometerskattemärke. Märketär en förutsättning för att på ett tillfredsställande sätt skall kunna kontrollera att avstämpling görs.GTS framhåller dock att märket nu har en alltför diskret utformning, t,e_x, vad gällerfärgen pä det. Prop.1978/79:94 101 3.2 De sl;attsl:yldigas erfarenheter avbes]".attningen Genora k.ontakter med bransch- och intresseorganisationerhar vi försökt att få en uppfattning on deskattskyldigas erfarenheter av de praktiska och administrativa rutinerna för kilometerskatten. Organisationerna har inte riktat någon kritik mot kilometer-.skattesystemet i stort. Däreraot har kritiska synpunkter framförts pä delar avsystemet. har framfört att avstämplingvid ägarbyte skulle innebära väsentliga fördelar för bilhandelsföretagen och underlätta deras och .kundernas hanteringav kilo-metersJcatten. Vidare har förbundet uttalat att brukandeförbudet på grund av obetald vägtrafikskatt inte bör gälla när säljaren av ett fordon har återtagit detta från e''i avoctalnincköpaio .Gon inte fullgör sin bctalningsGk.yldighc':. Förbundet har slutligen Ifrågasatt om inte kravet på besiktning av apparaturen efteringrepp kunde slopas. /lotorr.i.lnncns riksförbund,soi.i fr.änst inrik.tat sig på frågor som rör de kiloraeterE':attcpliktiga personbilarna, h.arframfört att dot största problemet tycks vara den rayck.et orafattandeoch krångliga proceduren i samband medavstämpling och skattedebitering. Dettahänger enligt förbundet saraman med att ordinarie avst.ämp-ling skall görasfyra gånger ora året. Genora en övergäng till tre schablondebiteringar och en debiteringefter slutavstämpling skulle situationen förbättras. Motormännens riksförbundhar också framfört att den korta tiden för reparation och besiktning av apparatur sedan felhar uppstått medför extrakostnader för mänga fordonsägare. Det ärvidare enligt förbundet önskvärt attk.ilometerräk.narapparaturens driftsäkerhet förbättras. Slutligen har förbundet föreslagitatt kravet på kilometerskattemärke vid utlandsresa slopas. Svenska busstrafikförbundetoch har framhållit attkilometerskattesystemet nuraera fungerar tillfredsställande. Ävenora förbättringar ka.n göras på enskilda punlcter, t.ex, nur det gälleravstäraplingsskyldigheten, är det dock angelägetatt avstämpling och uppbörd görs på sådant sätt och sä Prop, 191S/19:94 102 ofta att de skattebelopp sora skall betalas värjs Q.az inteblir för stora. Svensk.a busEtrafik.iörbundet har vidare framhållit att ett systera för betalning och uppbörd avsl-iatt efter schablon skulle vara av stort värde för åtminstone sn del av busstrafikföretagen.I lil.het raed Motorbranschens riksförbundanser att avstärapling börgöras vid ägarbyte. Slutligen har och uttalat att bestämraelserna om förseningsavgiftvållar irritation bland fordonsägama. Förseningsavgiftkan nu påföras t.ex. i fall då fordonsägaren inte haft dircizt tillgång till fordonet. Svenska lolcaltrafikföreningenoch AB Storstocliholms lolcaltra-fik liar uttalat att det är i hög grad önskvärt attpraktiska lättnader kan åstadkomraas förlokaltrafikföretagen. Kilometer-skattesystemothar uppgivits vara förenat raed stora adm.ini-strativakostnader för lokaltrafikföretagen. Detta beror bl.a. på att dessa företagofta har stora vagnparker sera är i trafikunder större delen av dygnet och so.ra ställs upp påolilca platser när de inte används. Man har därvidsärskilt pekat på svårigheternaatt göra avstämpling inom föreskriventid. Slutligen har man framhållit att degällande bestämmelserna ora rayndighetsplonbering orsakar svårigheter förlokaltrafikföretagen, som ofta har egTia godkända verkstäder.Att inställa fordonen för besik.tning kan med tanke på det sättsom fordonen används ge särsk.ilda svårigheter. Svenska taxiförbundethar framhållit att kilo.raeterräknarappa-raturens driftsäkerhet inte ärtillfredsställande. Det är särskiltvajrar och vinkelväxlar so.ra orsakar problera. Vidareinnebär skyldigheten att besiktiga räknarapparaturen efter vissa reparationer, t.ex. av vä.xelläda.n, tidsförlust och därraedkostnader för fordonsägarna. Detta s!;ulle ! '.uniia undvilcas om denplorabering som godkänd verk.stad gör skulle .gällatill nästa ordinarie besiktning avapparaturen. 3.5 Kritik .not liiloraeterskattesystemet Synpunkter på gällande bestämmelser och rutiner i fråga om vägtrafiksk.att har framförts i skrivelser som har överlämnats eller k.omnit in tillutredningen. En samraanställningöver dessa skrivelser finns ibilaga 5, där det också anges vilka av skrivelserna sorabehandlas i detta befln":.ande. I det följande redogör vi för innehället i två av dem, en revisionsrapport från ,, och enpromemoria från TSV. Som ett led i RRV:s förvaltningsrevisionav TSV genom.fördes en granskning av kostnader ochrutiner vid TSV:s registeravdelning. Granskningen redovisades irevisionsrapporten och rutiner vid trafiksäkerhetsverkets registeravdelning (). Rapporten innehällervissa kostnadsberäkningar för kilometerskattesystemet. Kostnaderna för uppbördenav kilometerskatt beräknas således till 14,9 railj. Härav faller 4,2 milj. kr, på TSV, 5,1 milj. kr. på länsstyrelserna och 5,6 milj. kr. RRV anger dessutom RSV:sblankettkostnader för liiloraeterskatt till 568 000 kr.per är. Länsstyrelsernas kostnader har beräknatsefter en enkät till samtliga länsstyrelser. I enlcäten har länsstyrelserna angett hur många årsarbetskraftersom sysselsätts raed olika funktioner. Den delav kostnaderna som anges son postverkets, ärkostnaderna för postbefordran av olika dokument.Kostnaderna har beräknats med hjälp av posttaxorna. Enligt rapporten (s. 54 ff) är uppbörden av kilometerskatt relativtbetungande säväl för TSV som för länsstyrelserna..Inledningen .till detta är det stora antalet avstämplingar per fordon och år. Antalet avstämplingarpå grund av utresa ur eller inresatill , har t.ex. blivit .betydligt störrean vad son väntades när infördes. Prop,1978/79:94 TSV:s Icostnadsr föruppbörden av kilometerskatt anges till45 kr. per fordon och år. Till detta komner sedankostnaderna för det arbete so.m åvilar länsstyrelGernaoch RSV. För länsstyrelsernas del uppges do kilometerslcattepliktiga fordonen kr.äva omk.ring 40 'A större arbetsinsatG änsamtliga fordon som endast ar fordonsskattepliktiga, trots att de se-' nare är raer än15 gånger fler. Enligt rapporten skulle en kostnadsreduktion kunna åstadkommas genora förenlvlade rutiner, sänkt kostnadper avstä.rapling eller genom en minskningav antalet avstämplingar. En förenkling av rutiner.na sk.ulle åstadkommas vid en övergång till renodladkilometerbeskattning av kiloraeterskattepliktiga fordon. En sänkt kostnad per avstämpling skulle uppnäs om stära-pelkorten kunde läsas optisl-;t i större utsträckning. Närrevisionen gjordes, kunde endast onk.ring av de ordinarie stäm-pelkortenläsas optiskt. Der\ största möjligheten till besparing ligger enligt rapporten iatt minska antalet avstämplingar. En minskning av antaletobligatoriska avstämplingar från fyra skulle rainska antalet avstämplingar.ned ungefär 850 000 . RRV förutsätter dåatt avstämplingen skall göras i sanband med kontrollbesiktning. Detta bör enligt RRV-ge en besparingav ca . Enligt revisionsrapporten skulle .nan dessutom uppnå ökad rättssäkerhet för fordonsägarna,eftersom en myndighetsperson skulle göraavstämplingen och myndigheten svara för att uppgift om körsträcka kom in till registret. Enligt.R.RV bör man även införaobligatorisk avstämpling vid ägarbyte. I rapporten anges inte hur många avstämplingarsora då slculle tillkorama. Enligt rapporten uppfattas kiloraotersJcattesystemet avfordonsägare och vissa rayndigheter soraotill.fredsställande från rättssäkerhetssynpunkt genora att fordonsägaren tvingas betala förseningsavgift även ora ha.n har gjort avstämpling och postat ett stämpel]:ort son sedan ! :onmit bort. Dessutora är tiden förav- stämpling så kort, att det kan vara svårt att hinna göraavstämplingen inora föreskriven tid, särskilti fråga om fordon son inte har cn fastuppst.ällningsplats. Enligt RRV, börden föreslagna reduktionen av antaletobligatoriska avstä.raplingar konbineras raed enprelirain.är förskottsdebitering av ! De nuvarande bestäramelsernao.n att ett kiloneterskattepliktigt fordon nästeha ett kilometerskattemärke för att fordonsägaren skall fä avräkning avkiloneterskatten för körningen utomlands, är enligt RRVonödigt krångliga. Bestämraelsernaupplevs ocks.ä sora irriterande av fordonsägare och länsstyrelser.Motiveringe . för kiloraeterskattemärket är ju att mani tullen lätt skall se att fordonet arkilometerskattepliktigt. Den sora vill fuska kan ta bort märket under utlandsvistelsen och hoppas att inte bliupptäckt. Hans chans att slippa igenora är dä enligtrapporten förmodligen större än om märket inte funnits. märket skall finnas kvar, borde tullen kunnatillhandahälla det vid utresan. En högre avgift .kan dåtas ut för det än om det l.ä.mnasut av . I sammanfattningen till rapporten anges att deadministrativa kostnaderna förkilometerskattesystemet vida överstigerkalkylerna. Den totala administrationskostnaden torde uppgå till rainst 20 milj. kr,eller 90kr, per fordon och är. De högakostnaderna för uppbörden anges till stor del bero på oklar och splittrad ansvarsfördelning beträffandekilometerskattesyste-rast i sin helhet. Närregistreringsrutinerna för kiloraeter-skatten utformades,kunde rutinernas konsekvenser för datorsystemetinte överblickas.Kilometerskattefunktionen bör därför enligt RRVses över bäde vad gäller reglerna mot fordonsägare och vad gällerde interna rutinerna vid TSV samt ansvarsfördelningenmellan rayndigheterna. ToV överläinnade genora skrivelse en proraeraoria -Kilometerskatt, en utvärdering av uppbörds- och avstamp- lingsrutiner - till statsrådet och chefen för budgotdoparte-mentet.Pro.raeraorian hade upprättats inora TSV:3rcgisteravdel-ning och innehöll förslag till vissa ändringari kilo.noter-skattesysteraet. Prononorian har senare av regeringen övGrl.-'.n-nats till oss. TSV anger i promeraorian bl.a. att den utformning so.rakilometerskattesystemet fått har medfört att ett stort antal stän-pelkort äri oralopp. Antalet stärapelkort son kom in till T.SV var säledes onkring 1 580 000 raedan omkring 162 000 kortkom in till länsstyrelserna. Stämpelkorten son kommer inregistreras på delvis olik.a sätt.