prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — kommun avser all närmare utredaförutsättningama för all UtnytQa djuphamnslägel vid Tjurkö för sådan industrieller annan verksamhel som är beroende av djuphamn. En lokalisering tillområdet av sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen är inteförenlig med uppställda riktlinjer för hushållning med mark och . 1978/79:213 BUaga 2 62 Redovisning av Jordbruksmarkens behandling ochfrUidsbebyggdsens utveckling. I enlighel med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av den fysiskariksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt av år1982. I det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Planeringsarbetet för del primärarekreaktionsområdet bör drivas vidare. Härvid bör naturvårdens,kulturminnesvårdens och friluftslivets intressen ägnas särskild uppmärksamhet. För atl underlätta arbetet med attsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och friluftslivet är detangeläget all ett särskilt handlingsprogram för naturvården i länet upprättas. De undersökningar som hargenomförts för Sternö-Stilleryd-Veke-rumområdet i tyder på attlokaliseringsförutsättningarna för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen i flera avseenden är goda. Möjlighetema att tillåta ytterligareutsläpp till luft av försurande ämnen torde emellertid vara ytterst begränsademed hänsyn till den redan starkt påverkade mark- och sötvaltenmiljön. Vissaförändringar i fiskbeståndet i ger också anledning till alliaktta särskild försiktighet med alt tillåta förorenande utsläpp till vattnet. Områdesplaneringen förSternö-Slilleryd-Vekerumområdet bör samordnas med en utvärdering avmlQösituationen i syfte alt närmare klargöra förutsättningarna för att tillområdet lokalisera sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen.En sådan utvärdering bör göras av länsslyrelsen. Utvärderingen avmlQösituationen lorde i stor utsträckning kunna grundas på tillgängligtmaterial. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 63 Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Arbelel med att upprätta ett program förmarkhushållning som omfattar hela bör fullföQas möjligt. Densammanställning av kommunernas program för hushållning med jordbruksmarken somlänsstyrelsema i och har redovisat innehåller intede regionala bedömningar som förutsattes i slalsmaklemas beslut medanledning av programskedel i den fysiska riksplaneringen. Vad gäller de anspråkpå mark för lätortsutbyggnad m. m. fram t. o. m. som redovisas i dekommunala programmen bör kommuner och länsstyrelser gemensamt överväga påvilkel sätt anspråken på främst jordbruksmark kan begränsas. De av kommunernaredovisade markanspråken fram står inte i överensstämmelse medriktlinjema för hushållning med mark och vatten. Markanspråken för perioden1981-1990 bör därför övervägas på nytt i det fortsatta arbetet med att upprättaelt markhushållningsprogram för . Markhushållningsprogrammet syftar till att ge ettför hela gemensamt underlag som ger förutsättningar för att kravet pålångsiktig markhushållning skall kunna tillgodoses. I arbetet med att utformaett sådant program skall kravet på alt tillgodose jordbrukels, skogsbruketsoch friluftslivets intressen vägas mot möjlighetema alt tillgodosebostadsförsörjningsbehovet och önskemålet om goda lokala arbetsmarknader. Arbelel bör delas in i två etapper och redovisastill regeringen gemensamt av länsstyrelsema i och länvid de två redovisningstillfällen som anges i PM , dvs. i sambandmed redovisningen av länsplanering 1980 och . Med utgångspunkt i den pågående områdesplaneringenför tätortema i bör i den första etappen arbetet koncentreras till attbedöma del markbehov som oundgängligen erfordras för tätortemas expansion framtill . Vidare bör i denna etapp de närmaste årens behov av mark församhällsbyggande klarläggas. Kommunerna och länsstyrelserna bör gemensamt taställning till för vilka orter områdesplaner i första hand bör upprättas.Ställningstagandena bör bygga på bedömningar om lämplig tätortsstruktur inomresp. Länsstyrelsema bör därvid föra överläggningar med berördakommuner och kommunalförbund om behovet av regionala överväganden omtätortsstrukturen. Medhänsyn till den begränsade tid som står lill förfogande bör områ- 1978/79:213 Bilaga 2 64 desplanemakunna ulformas relativt enkelt. Lantbruksnämnderna och skogsvårdsslyrelsernabör, där så inte redan har skett, efter samråd med länsstyrelserna och berördakommuner göra ytterligare bedömningar av jordbruksmarkens och skogsmarkensvärde som underlag för kommunernas områdesplanering. Länsstyrelserna bör i största möjliga utsträckningsöka anpassa det särskilda utredningsarbete rörande markhushållningsfrågor sombedrivs av länsstyrelserna så alt det material som kommer fram kan utnyttjas avkommunema i deras överväganden beträffande behovel av mark för lätortsutbyggnad. Länsstyrelsema skall med utgångspunkt i ensammanställning och utvärdering av del föreliggande resultatet avkommunemas arbete med områdesplaner analysera hur överväganden om olikaaltemativ belräffande tätorternas tillväxt inverkar på kravet påmarkhushållning. I arbetet med länsplanering 1980 skall med utgångspunkt idenna analys en avstämning göras mot de förslag till planeringstal förkommunema som motiveras från regionalpoliliska utgångspunkter. Länsstyrelsemaskall i förslaget till länsplanering 1980 redovisa resultatet av dennaavstämning och översiktligt redogöra för hur den har sketl. som länsplanering 1980 redovisasskall länsstyrelserna till regeringen redovisa resultatet av den förstaetappen i det fortsatta arbetet med markhushållningsprogrammet och redovisautgångspunkterna för arbetet i den andra etappen. I redovisningen bör anges defortsatta ålgärder. ulöver den samordning som sker inom kommunalförbundensram, som länsstyrelserna anser behöver vidtas för att etl markhushållningsprogramför skall kunna färdigställas och redovisas . Härvid börlänsstyrelserna överväga om konfliktema om marken motiverar att hela Skåneeller delar därav bör bli föremål för en samlad regionplanering.Förslag härom, inbegripet förslag gällande huvudmannaskap för en sådanplanering, bör också redovisas. 1 avvaktan på atl ett markhushållningsprogram förSkåne färdigställs och att kommunemas planering ulvecklas vidare är delangeläget att utvecklingen av spridd bebyggelse ägnas särskild uppmärksamhet iområden där konflikter rörande markens användning är framträdande. a. börtillkommande bebyggelse lokaliseras i direkt anslutning till befintliga samhällenoch bebyggelsegrupper. Lantbruksstyrelsen och statens planverk har genomsärskilt beslut fått regeringens uppdrag atl gemensamtlämna kommunerna vägledning för och exempel på hur den kommunala planeringenkan utföras så att den tillgodoser intresset av alt skydda jordbruksmarken. Debåda verken bör lägga upp sitt arbete med anledning av delta uppdrag så alllänsstyrelserna och kommunerna i med förtur får vägledning för delförestående arbelel med sådan områdesplanering som har angetts ovan. Samråd börhärvid ske med länsstyrelsema i och . Prop.1978/79:213 Bilaga 2 65 Den översiktliga markanvändningsplanering som pågåri berörda kommuner bör utvecklas vidare. Del är angelägel atlställningstaganden till markanvändningen i kustområdet, där så inte redan harsketl, redovisas av kommunerna i form av markdispositionsplaner vilka ärantagna av fullmäktige. Med hänsyn till de starka naturvårds- ochfriluftslivsintressena i kustområdet bör följande utgångspunkter gälla för detfortsatta planeringsarbetet. Kustområdet i länet tillhör de områden i landet därdel är särskilt angeläget att friluftslivets och naturvårdens intressensäkerställs bl. a. genom förordnanden enligt naturvårdslagen. Möjligheterna atl bevara eller genom olika ålgärderöka tillgängligheten till stränderna bör särskilt uppmärksammas. Utrymmet för ytteriigare enskild fritidsbebyggelseär begränsat. Planeringen bör inriktas på alt reservera mark för fritidsboendei andra former och för anläggningar som tillgodoser friluftslivets behov.Enskild fritidsbebyggelse bör endast komma till stånd då del kan ske i form avmindre kompletteringar av befintlig bebyggelse. De i kommunföreslagna utbyggnadsområdena för fritidsbebyggelse i strandnära lägen böromprövas. Som ett led i strävandena att bevara tillgänglighetentill strändema bör också en översyn av helt eller delvis outbyggda detaQplanerför fritidsbebyggelse övervägas. Vid utbyggnad av småbåtshamnar bör stor hänsyn tastill friluftslivets, naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen.Ytleriigare arealkrävande anläggningar som begränsar möjlighetema alt utnylQaden allemans-rättsligt tillgängliga marken bör inte komma till stånd. Möjligheten atl i större utsträckning öppnaRavlunda skjutfält i för allmänheten bör övervägas i samrådmellan kommun, länsstyrelse och militära myndigheter. Kustområdet i länet tillhör de områden i landet somär särskilt vikliga för fisket. Fiskels intressen bör i enlighet med vad somanförs i PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsatta planeringen förkustområdet. har i den kommunomfattandemarkdispositionsplanen redovisat ett område för utbyggnad av en nyhamnanläggning med tillhörande industriområde söder om tätort.Området är av riksintresse för naturvården. Även kulturminnesvårdens intressenberörs. Det är angeläget att hamnplanering ochhamnutbyggnad samordnas med övrig samhällsplanering. Riktlinjer för en sådansamordnad planering ges av regeringen. En planering för utbyggnad av en helt nyhamn i bör avvakta de ställningstaganden som kommer alt göras inämnda samordnade planering. 5 1978/79. 1978/79:213 Bilaga 2 66 Vid riksdagsbehandlingen av regeringens propositionom planering och samordning av samhällets insalser för rekreation och turism(prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) betonades särskilt, att syftetalt använda de primära rekreationsområdena på etl ändamålsenligt sätt förrekreation och turism i planeringen måste vägas mot den fysiska riksplaneringensövriga riktlinjer för dessa områden. Rekreationssyflet innebär bl. a. attbetydande delar av de primära rekreationsområdena kan behöva avsättas förfriluftslivets behov men också för vetenskaplig naturvård och kulturminnesvård.Vidare uttalades att de primära rekreationsområdena i första hand är tänkta attutnytQas för Qärrekrealion men atl man i planeringen bör ta'hänsynlill behovet av närrekreation. Som vägledning för det fortsatta planeringsarbeteti de två primära rekreationsområden som berör län bör, med stödav vad som anges i del föregående, gälla följande. Det stora behovet av områden för närrekreation ilänet och den begränsade tillgången på mark lämpad för friluftsliv m. m.,innebär atl de berörda områdena bör planeras med särskild hänsyn lill dennärboende befolkningens rekreationsbehov. Planeringen bör inriktas på attförsiktigt komplettera de anläggningar för friluftsliv som redan finns. Storvikt bör fästas vid alt tillgodose naturvårdens och kulturminnesvårdensintressen och atl bevara landskapets karaktär. Planläggning för ytteriigareenskild fritidsbebyggelse bör inte ske. De utredningsområden förfritidsbebyggelse som har lagts ut inom Östskåneområdel i ,och kommuner bör omprövas. Restriktivitet bör iakttasmed att tillåta spridd bebyggelse, såväl fritidsbebyggelse sompermanentbebyggelse. Vissa planeringsfrågor som rör kräversärskild uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i berörda kommuner.Båstads kommun har inte genomfört den översyn av dispositionsplanen förfritidsbebyggelse på som ansågs önskvärd i regeringens beslut medanledning av programskedet. De kommunala planerna anger att fortsatt utredningskall ske beträffande markanvändningen för delar av . Regeringenförutsätter alt utredningsarbetet inte syftar till att föreslå lokalisering avnya områden för enskild fritidsbebyggelse, eller utveckling av spriddfritidsbebyggelse. har föreslagit ett område för ytterligarefritidsbebyggelse vid . Med hänsyn till friluftslivets intressen iområdet bör planerna på bebyggelse omprövas: Ytterligare samråd bör ske mellan kommunoch om formerna för beaktande av naturvårdens och friluftslivelsintressen på . Därvid bör möjligheterna att genomföra de i länetsnalurvårdsplan föreslagna förordnandena enligt naturvårdslagen i första handprövas. bör verka för att Båslads ochÄngelholms kommuner redovisar sina ställningstaganden till markanvändningen påHallandsåsen i 1978/79:213 Bilaga 2 67 samordnade översiktliga planer i generalplanens form.Länsstyrelsen får härvid överväga om etl föreläggande enligt 10 a §byggnadslagen om upprättande av generalplan behövs för atl komma till rättamed markanvändningsfrågorna på åsen. bör snarasl till regeringenredovisa sina överväganden i denna fråga. I det fall anser attett föreläggande enligt nämnda paragraf bör utfärdas skall angede utgångspunkter som bör gälla för planeringen och avgränsa det område somdärvid bör planeras. Redovisning av fritidsbebyggelsens utveckling I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor om fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länetsom berörs av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisassärskilt av . I det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. En samordnad översiktligmarkanvändningsplanering bör enligt statsmakternas riktlinjer genomföras avberörda kommuner. Planeringen bör syfta till atl tillgodose naturvårdens ochfriluftslivets intressen i området. Naturvård, frilufisliv och kulturminnesvård Med hänsyn till del stora behovetav rekreationsområden i finns i vissa delar av län särskildanledning att i skogsbrukel beakta friluftslivels intressen. Detta gällersärskill i de delar av länet som gränsar lill . En särställningintar bokskogsområdena i hela länet. SkiQakliga uppfattningar föreliggermellan och vissa kommuner om de förslag lill säkerställande avnaturvårdens, kulturminnesvårdens och friluftslivets intressen inom områdenmed aktivt jord- och skogsbmk som har lagts fram i länets nalurvårdsplan.Fortsatta samråd med nalurvårdsplanen som grund bör ske mellan kommunerna ochlänsstyrelsen om vilka ålgärder som bör vidtas inom dessa områden. och utgörsådana större områden av betydelse för kulturminnesvården som i enlighet medvad som anges i PM behöver skyddas mot förändringar i slor skala avlandskapsbild och bebyggelsemönster. Väg 10 vid backar I enlighet med regeringens beslulmed anledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen bör Simrishamnskommun i sin planering utgå från en vägsträckning vid backar som inteäventyrar naturvärdena i området. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 68 Regeringen har i beslul gettlänsstyrelsen i uppdrag atl utreda behovet och lokaliseringen avallmänflygfält i länet. Regeringen erinrar om att samråd enligt nämnda beslutskall ske mellan länsstyrelsema i om även vissa delar av Kristianstadslän bör omfallas av ulredningen. Ulredningen bör så långt möjligl samordnas meddet fortsatta arbetet med markhushållningsprogram för . Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Arbetet med att upprätta ett program förmarkhushållning som omfattar hela bör fullföQas snarasl möjligt. Densammanställning av kommunernas program för hushållning med jordbruksmarken somlänsstyrelserna i och har redovisat innehåller intede regionala bedömningar som förutsattes i statsmaktemas beslut medanledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen. Vad gäller de anspråkpå mark för tätorlsulbyggnad m. m. fram t. o. m. som redovisas i dekommunala programmen bör kommuner och länsstyrelser gemensamt överväga påvilkel sätl anspråken på främst jordbruksmark kan begränsas. De av kommunemaredovisade markanspråken fram står inte i överensstämmelse medriktiinjema för hushållning med mark och vatten. Markanspråken för perioden1981 -1990 bör därför övervägas på nytt i det fortsatta arbetet med altupprätta etl markhushållningsprogram för . Markhushållningsprogrammet syftar lill att ge ettför hela gemensamt underlag som ger förutsättningar för att kravet pålångsiktig markhushållning skall kunna tillgodoses. I arbetet med att utformaett sådant program skall kravet på all tillgodose jordbrukels, skogsbruketsoch friluftslivets intressen vägas mot möjligheterna att tillgodosebostadsförsörjningsbehovet och önskemålet om goda lokala arbetsmarknader.Härvid bör självfallet även naturvårdens och kulturminnesvårdens intressenbeaktas. Arbetet bör delas in i två etapper och redovisastill regeringen gemensamt av länsstyrelserna i och länvid de två redovisningstillfällen som anges i PM , dvs. i sambandmed redovisningen av länsplanering 1980 och . Prop.1978/79:213 Bilaga 2 69 Med utgångspunkt i den pågående områdesplaneringenför tätorterna i bör i den första etappen arbetet koncentreras till atlbedöma det markbehov som oundgängligen erfordras för tätortemas expansion framtill . Vidare bör i denna etapp de närmaste årens behov av mark församhällsbyggande klarläggas. Kommunerna och länsstyrelsema bör gemensamt taställning lill för vilka orter områdesplaner i första hand bör upprättas.Ställningstagandena bör bygga på bedömningar om lämplig tätortsstruktur inomresp. Länsstyrelserna bör därvid föra överläggningar med berördakommuner och kommunalförbund om behovet av regionala överväganden omtälortsstrukturen. Med hänsyn till den begränsade tid som står tillförfogande bör områdesplanema kunna utformas relativt enkelt.Lantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna bör, där så inte redan har skett,efter samråd med länsstyrelserna och berörda kommuner göra ytterligare bedömningarav jordbruksmarkens och skogsmarkens värde som underlag för kommunernasområdesplanering. Länsstyrelserna bör i största möjliga utsträckningsöka anpassa det särskilda utredningsarbete rörande markhushållningsfrågor sombedrivs av länsstyrelsema så atl det material som kommer fram kan utnyttjas avkommunema i deras överväganden beträffande behovet av mark för tätortsutbyggnad. Länsstyrelsema skall med utgångspunkt i ensammanställning och utvärdering av det föreliggande resultatet avkommunemas arbete med områdesplaner analysera hur överväganden om olikaaltemativ beträffande tätortemas tillväxt inverkar på kravet påmarkhushållning. I arbetet med länsplanering 1980 skall med ulgångspunkl idenna analys en avstämning göras mot de förslag lill planeringstal förkommunema som motiveras från regionalpolitiska utgångspunkter. Länsstyrelsemaskall i förslaget till länsplanering 1980 redovisa resultatet av dennaavstämning och översiktligt redogöra för hur den har skett. som länsplanering 1980 redovisasskall länsstyrelsema till regeringen redovisa resultatet av den första etappeni det fortsatta arbetet med markhushållningsprogrammet och redovisautgångspunkterna för arbetet i den andra etappen. I redovisningen bör anges defortsatta åtgärder, utöver den samordning som sker inom kommunalförbundensram, som länsstyrelserna anser behöver vidtas för atl ett markhushållningsprogramför skall kunna färdigställas och redovisas . Härvid börlänsstyrelsema överväga om konflikterna om marken motiverar att hela Skåneeller delar därav bör bli föremål för en samlad regionplanering.Förslag härom, inbegripet förslag gällande huvudmannaskap för en sådanplanering, bör också redovisas. I avvaktan på atl etl markhushållningsprogram förSkåne färdigställs och att kommunemas planering utvecklas vidare är detangeläget att utvecklingen av spridd bebyggelse ägnas särskild uppmärksamhet iområden Prop.1978/79:213 Bilaga 2 70 därkonflikter rörande markens användning är framträdande. a. bör tillkommandebebyggelse lokaliseras i direkt anslutning till befintliga samhällen ochbebyggelsegrupper. Lantbruksstyrelsen och statens planverk har genomsärskilt beslut fått regeringens uppdrag alt gemensamtlämna kommunerna vägledning för och exempel på hur den kommunala planeringenkan ulföras så alt den tillgodoser intresset av att skydda jordbruksmarken. Debåda verken bör lägga upp sitt arbete med anledning av detta uppdrag så attlänsstyrelserna och kommunerna i med förtur får vägledning för detförestående arbetet med sådan områdesplanering som har angetts ovan. Samråd börhärvid ske med länsstyrelserna i och . Den översiktliga markanvändningsplanering som pågåri berörda kommuner bör utvecklas vidare. Del är angeläget atlställningstaganden till markanvändningen i kustområdet, där så inte redan harskett, redovisas av kommunerna i form av markdispositionsplaner vilka ärantagna av fullmäktige. Med hänsyn lill de starka naturvårds- ochfriluftslivsintressena i kustområdet bör föQande utgångspunkter gälla för detfortsatta planeringsarbetet. Kustområdet i länet tillhör de områden i landet därdet är särskilt angeläget att friluftslivels och naturvårdens intressensäkerställs bl. a. genom förordnanden enligt naturvårdslagen. Det är, som särskill framhåller,angeläget alt de strandområden som ännu är obebyggda och de luckor som finns istrandbebyggelsen bevaras obebyggda. Möjligheterna atl bevara eller genom olikaåtgärder öka tillgängligheten till stränderna för friluftslivet bör särskiltuppmärksammas belräffande områdena öster om , vid ochpå Falslerbohalvön. De starka naturvårds- och kullurminnesvårdsin-tressena iområdet vid Ålabodarna och i kommun motiverar atl sloråterhållsamhet iakttas med att tillåla ytterligare bebyggelse där. Desynpunkter på bebyggelseutvecklingen i området som har fört frambör beaktas i den fortsatta planeringen. Utrymmet för ytterligare enskild fritidsbebyggelseär begränsal. Planeringen bör inriktas på alt reservera mark för fritidsboendei andra former och för anläggningar som tillgodoser friluftslivets behov.Enskild fritidsbebyggelse bör endast komma lill stånd då det kan ske i form avmindre kompletteringar av befintlig bebyggelse. Som ett led i strävandena att bevara tillgänglighetentill stränderna bör också en översyn av helt eller delvis oulbyggdadetaljplaner för fritidsbebyggelse övervägas. Vid utbyggnad av småbåtshamnar bör stor hänsyn tastill friluftslivets, naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen.Ytterligare arealkrävan- Prop.1978/79:213 Bilaga 2 71 de anläggningar som begränsar möjlighetema atl utnytQa denallemansräitsligt tillgängliga marken bör inte komma lill slånd. Planeringen av lätortsulvecklingeni stort i kustområdet och av de enskilda lätortemas ulbyggnad bör självfalletsamordnas med de överväganden om tätorts frågorna som görs inom ramen för delfortsalla arbelel med markhushållningsprogrammet för . Fiskels intressen bör i enlighetmed vad som anförs i PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsatiaplaneringen för kustområdet. Särskilt har betydelse för såvälyrkes- som fritidsfisket. Förorenande utsläpp och utfyllnad av grunda vikar böri största möjliga utsträckning undvikas om de innebär att viktigareproduktions- eller fångstområden förslörs. Förslag föreligger från Landskronakommun om en utvidgning av hamn-och industriverksamheten i anslutning tillLandskrona hamn, det s.k. Sundshamnsprojeklet. Förslaget är f. n. föremål förregeringens prövning enligt 136a§ byggnadslagen. Det är angeläget all hamnplaneringoch hamnutbyggnad samordnas med övrig samhällsplanering. Riktlinjer för ensådan samordnad planering ges av regeringen. och Sydvästra sjö- ochåslandskap Vid riksdagsbehandlingen avregeringens proposition om planering och samordning av samhällets insatser förrekreation och turism (prop. 1975: 46, CU 1975/76: 2, rskr 1975/76: 46)betonades särskilt, att syftet att använda de primära rekreationsområdena påett ändamålsenligt sätt för rekreation och turism i planeringen måsle vägas motden fysiska riksplaneringens övriga riktlinjer för dessa områden.Rekreationssyftet innebär bl.