prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Som nämnts, har ianslutning till samarbetsavtalei mellan de svenska och norska regeringarnaupprättals ett protokoll om långsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukterfrån till . Enligt protokollet, som gäller , förutsättsleveranseraa med en gradvis upp-trappning omfatta 4 å 5 milj. ton . ' I TWh = = I miljardkilowattimmar. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 11 ett led i en aktivare statlig oljepolitik iSverige har ell nytt system för statliga bidrag lill prospektering efter oljaoch naturgas införls. Genom delta system bedöms möjligheter föreligga till prospekteringsinsat-ser inom och utom landet för ca IOO milj. kr.Möjlighetema alt samordna de slatliga företagsintressena på oljeområdelundersöks. Vidare har överläggningar inletts med oljeindustrin i . Underiag för beslut ometl eventuellt införande av naturgas i har tagits fram av delhalvstatliga bolaget, . Avtal har träffats med detlyska bolaget och det algeriska bolaget om leveranser avnaturgas. Avtalen förutsäller regeringens godkännande. En ekonomiskutvärdering av projektet har utförts genom industridepartementet. Frågan avsesbli redovisad för i den energipolitiska propositionen. Inom korl tillsätts endelegation med uppgift att samordna insatsema för att möjliggöra att altemativabränslen lill olja införs i det svenska energi-försöijningssyslemel. Den totala förbrukningenav elektrisk energi i uppgick under /78 till 86,7 TWhvilket aren ökning med endast 0,i förhållande till /77.Detta hänger främst samman med att induslrins förbrukning av el minskade med2,. Av elproduktionen förra budgetåret svarade inhemsk vattenkraft för 62,4%och kämkraft för 24,. Omfattande insalser görsbeträffande kämkraftens säkerhet. Som en följd av de krav som villkorslagenställer har berörda kraftföretag genomfört ett utrednings- ochutvecklingsprogram avseende hantering och förvaring av använt kämbränsle,KBS-proJektet. Redovisningar har lämnats och i september1978. Remissbehandlingen av den sistnämnda redovisningen pågår. Slatenskämkraftinspektion lillförs nästa budgetår ylterligare resurser såväl förlillsyn och kontroll som för forskning. har vidare aktivt medverkat idet inlernationella samarbetet på kärnsäkerhelsområdel, bl. a. i deninternationella utvärdering av kämbränslecykeln, INFCE, som beräknas blislutförd . har f. n. sex kämkraftblock i drift ochtvå färdigställda block, som inte har tagits i drifl, eftersom tillstånd enligtvillkorslagen ännu inle har lämnats. ansökte i december1977 om tillstånd enligl lagen att ladda kärakraftblocket . 1 april1978 ingav moisvarande ansökan för kärakraftblocketForsmark I.Ansökningamaprövades av regeringen, som fann alt den i ansökningarnaåberopade metoden för förvaring av högaktivi avfall från upparbelning, som tagitsfram inom ramen för , i huvudsak uppfyllde villkorslagens krav.Regeringen beslöt dock att t. v. lämna ansökningama utan bifall medmotiveringen att det behövs ytterligare undersökningar för atl visa förekomstenav en tillräckligt slor bergsforma-- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 12 tion med de egenskaper för förvaring somförutsätts i ansökningama. Arbelel med all ta fram kompletterande geologisktunderlag pågår. Ylterligare tvåkärnkraftblock befinner sig nära färdigställande. Härutöver har tidigarekoncession enligt alomenergilagen meddelats för ytterligare två kämkraftblock.Diskussioner har inletts med intressenterna bakom dessa block i syfte allbegränsa kämkraft programmet. svararför närmare hälften av de totala elleve-ransema i landet. Frågan ominvesteringsanslag till verkel för nästa budgetår kommeratl las upp i denenergipolitiska propositionen. En tryggadenergiförsörjning förutsätter bl. a. att ny teknik ulvecklas för att nyttiggöraenergikällor av olika slag. För Huvudprogrammet Energiforskning har förireårsperioden /79-1980/81 fastställts en ram av drygt 840 milj. kr.,vilket innebär en fördubbling i förhållande till den tidigare treårsperioden.Inom programmel görs ökade insatser för alt ulveckla leknik för bl.a.användningen av fömybara energikällor, såsom solenergi och vindkraft, ochenergibesparing inom främst industri- och bebyggelsesektorerna. Försök i slorskala kommer alt genomföras , bl. a. vad gällerutnyttjandet av stora vindkraftaggregal. Inom ramen för forskningsprogrammetdeltar också i den europeiska atomenergigemenskapens program omfusionsenergi. Uppbyggnaden av en stor gemensam försöksanläggning JointEuropean Torus, JET, pågår nu i . Medelsanvisning m. m. förHuvudprogrammet nästa budgetår avses bli behandlad i den energipolitiskapropositionen. 1 fråga om del nordiskasamarbetet har redan det träffade avtalet med om samarbeie pä industri-och energiområdena nämnts. Nya riktlinjer har faslslällls för den nordiskafonden för teknologi och industriell Ulveckling och fonden har tillförts ökaderesurser. De nordiska industriministrarna har enats om behovet av fortsaltinformationsutbyte kring näringspolitikens inrikining och utformning i denordiska ländema. Slutligen har förslag till ell nytt nordisktregionalpolitiskt handlingsprogram lagts fram. Övrigt internationelltsamarbete har fortsall såväl inom ramen för rege-ringsavtalen om ekonomiskl,industriellt, tekniskl och vetenskapligt samarbete som i andra former. Sverigehar sådana samarbelsavial med bl. a. flertalet länder i . I december1978 undertecknade chefen för industridepartementet ett avtal om industrielltoch tekniskt-vetenskapligt samarbete med . Inom ramen fördessa avtal kommer alt föras diskussioner om konkrelasamarbetsprojekt. Samarbetet medutvecklingsländerna, särskilt de oljeexporterande länderna såsom ochAlgeriet, om induslri-, energi- och teknologifrågor fortsätter att öka ibetydelse. Kontakterna med industriländerna rörande industriellt ochtekniskt-vetenskapligt samarbete utvecklas och har under år 1978intensifierats med bl.a. ,och . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 13 OECDs och FNs arbetebelräffande de transnationella förelagen, i vilket spelaren mycket aktiv roll, fortgår. Eventuellt kan enFN-kod om transnationella förelag färdigställas . Vid ijuni 1978 enade sig medlemsländerna om riktlinjer för statliga stödåtgärder. medverkar ävenaktivt i arbetet med en internationell kod för teknologiöverföring inom UNCTAD.En om kodens utformning hölls utan att enighetuppnåddes. Ytterligare förhandlingsarbete förutses . Detlekniskl-vetenskapliga samarbetet inom och med EG-stalema, bl. a.COST-samarbelet, vidareutvecklas. Närmare redovisning förde frågor som har behandlals i denna översikl återfinns under inledningarnalill resp. avsnitt. Förändringarna inomindustridepartementets verksamhetsområde i förhällande till moisvarande anslagi statsbudgeten för /79 framgår av följande sammanställning.Medel på tilläggsbudget har inte tagits med. Beloppen anges i milj. kr. Den minskning med 3.50 milj. kr. som redovisas ibudgetförslagel för industridepartementets verksamhetsområde förbudgelåret1979/80 i förhållande till statsbudgeten för innevarande budgetår, hängersamman med dels att ett antal anslag nu tas upp med oförändrade eller sänktabelopp i avvaktan på all särskilda propositioner läggs fram, dels vissaengångsanvisningar m.m. i statsbudgeten för /79. Sålunda togsför /79 under litlera B upp 40 milj. kr. till bidrag fillSvenska In-dustrietableringsaktiebolaget och under littera G 104 milj. kr. lillbetalning av ränta och amortering på statens skulder till Statsföretag ochSSAB. Vidare minskar under littera F medlen till utvecklingsbidrag ochmedels-tillskott lill /80 med 35 milj. kr. enligtuppgörelsen i samband med bolagets tillkomst. Under fonden för statens aktierhar för innevarande budgetår anvisats 75 milj. kr. för teckning av aktier iDatasaab. Om de angivnaengångsanvisningama m. m. för driftbudgeten räknas bort, skulle denna /80 öka med 33 milj. kr. i jämförelse med innevarande budgetår. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Industridepartementet m. m. Industri m. m. Regional ulvecklingMineralförsörjning m. m. Energihushållning Teknisk utveckling m. m. Statsägdaföretag -104,0 -146,0 V. Fonden for låneunderstöd Fonden for statens aktier Summa kapitalbudgetenTolall för industridepartementet 83,6 2 310,0 1 572,0 4 040,6 6 411,3 2 310,0I 444,0 -128,0 -203,6-349,6 Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under littera A-B, D, anslagen F 1-12, F 16-17 och littera G pådriftbudgeten saml under punkterna LE: 1 och V: 14-17 på kapitalbudgelen, statsrådet såvittavser frågorna under littera C på driftbudgeten samt under punkten V; 13 påkapitalbudgeten, statsrådet såvittavser frågorna under littera E och anslagen F 13-15 på driftbudgeten samt underpunkten I.F: 1 på kapitalbudgeten. Anmälan till statsbudgetenför /80 såvitt avser industridepartementetsverksamhetsområde 1977/78 Utgift 23 838 986 1978/79 Anslag 25125000 1979/80 Förslag 25 767 000 Handläggande personal Övrig personal Regionalt utvecklingsarbete m. m. 19936000 3440000 (700000) (- 700000) 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Reseersättningar(även för utrikes resor) 605 000 880000 286000 - 95 000 + 173000 + 23000 Energifrågorna ochfrågorna rörande teknisk utveckling kräver även i fortsättningen betydandeinsatser från industridepartementets sida. Jag beräknar nu medel förytterligare en tjänst för handläggare för vart och etl av dessa områden. Vidareberäknarjag medel för två biträdestjänster. I anledning avregeringsskiftet har en tjänst som statssekreterare, tvåtjänster som informationssekreterare och två biträdestjänster utgått urorganisationen. Vidare behövs inte längre vissa medel för sakkun-liga. Jag hartagit hänsyn härtill vid min medelsberäkning. Vid min beräkning avanslagsposten Expenser har jag tagit upp medel iven för ulbildning avindustridepartementets personal. För pris- och löneomräkning har jag beräknat I109000 kr. Med hänvisning tillsammanslällningen beräknarjag anslaget för nästa judgetår lill . Jag hemställer alt regeringen föreslår atl tillIndustridepartementet för /80 anvisa ett förslagsanslag av25767000 kr. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna för en tjänslsom leknisk attaché vid delegation hos i . ixpenser (och reseersättningar inom verksamhetsområdena)irsätlning för resor till och frän vid tjänsieuppdrag och semester Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 17 Den tekniske attachén harlill uppgifi att följa arbetet inom bl.a. och det europeiska rymdorganel() samt atl bevaka verksamheten inom andra internationella organisationer iFrankrike och närliggande länder. Medhänvisning till sammanslällningen beräknarjag anslaget lill . Jaghemsläller all regeringen föreslår att till Teknisk attachéför /80 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1977/78 Utgift 51251251 Reservation 7409775 1978/79 Anslag '11000000 1979/80 Förslag 20000000 ' Härutöver har anvisats . Från detta anslagbestrids f. n. förutom kostnader för industridepartementets kommittéer m. m.även kostnader för följande organ, , regionalpolitiskarådet, byggbranschrådet, skogsbranschrådet, stålbranschrådet, varvsrådet,tekobranschrådel, den svenska delegation som ingår i svensk-finsk arbetsgruppför främjande av ekonomiskt samarbete mellan och , den svenskadelegation som ingår i svensk-norsk kommittée för energi- ochindustrisamarbete, delegationen för småföretagsfrågor, delegationen förstrukturfrågor inom vissa branscher, delegationen för samordning av åtgärderavseende teko-industrierna (teko-delegationen) och delegationen förmellansvensk gruvindustri. Tekodelegationen och delegationen för mellansvenskgruvindustri har inrättats enligt regeringens beslut resp. den och den29 . Regeringen har utfärdat instruktion (1978: 510)för utvecklingsfondernas samarbetsråd. Kostnaderna för rådet bestrids enligtregeringens beslul från detta anslag. Från anslaget harunder året enligt regeringens beslul betalats ocksåkostnaderna för all inhämta och bearbeta vissa yttranden över rapportenKärnbränslecykelns slutsteg, förglasat avfall från upparbelning. Den utredaresom tillkallades för att göra en analys av alternativa utvecklingsvägar försvensk bilindustri, har avslutat sitt uppdrag med utgången av . Inomindustridepartementets arbetsområde arbetar f. n. Från anslagetfinansieras också den av statsministern tillkallade särskilda näringspolifiskadelegationen (Ju 1978:04). har sex nya kommittéer tillkallats,bl.a. skogsägareföretagskommittén (I 1978:02), utredningen (I 1978:04) omdatateknikens och elektronikens effekter på näringslivets utveckling ochkommittén (1 1978:05) för alternativ produk-2 1978179. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 18 tion vid varven. a.mineralpolitiska utredningen (1 1974:02) och mät- ochkalibreringsutredning (1 1978:01) avsluta sin verksamhet. För delegationen (I1975:02) för energiforskning har jag efter samråd med statsrådet underdetta anslag beräknat 4 milj. kr. för nästa budgelår. Enligt beslut(prop. 1977/78: 167, NU 1978/79:2, rskr 1978/ 79: 13) inrättas den 1 januari1979 en delegation för samordning av havsresursverksamheten. I delegationeningår företrädare för samhällsintressena och för verksamhetens olikafackområden. , som placeras i , består av chef,två handläggare och ett biträde. En närmare redovisning för delegationensuppgifter lämnas i det följande (s. 85). Medel för delegationens verksamhet förinnevarande budgetår har beräknats under detta anslag (prop. 1978/79:25 s. 101,NU 1978/79:16, rskr 1978/79: 122). Även för nästa budgetår bör medel fördelegationens verksamhet tas upp under detla anslag. Jag beräknar för ändamålet850 . Med hänvisning till detanförda beräknarjag - efter samråd med statsråden och -medelsbehovet under anslaget /80 till 20 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Kommittéer m. m.för /80 anvisa etl reservationsanslag av . 1977/78 Utgift 811366 Reservation 7864 1978/79 Anslag 385000 1979/80 Förslag 385000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemsläller att regeringen föreslår au lill Extra utgifterför /80 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationellaorganisationer 1977/78 Utgift 216742 1978/79 Anslag 256000 1979/80 Förslag 283000 Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 19 Från detta anslag bestrids kostnader förSveriges bidrag till internationella byrån för mått och vikl saml lill internationella organisationen förlegal metrologi. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till 283000 kr.Jag hemställer alt regeringen föreslär atl till Bidrag tillvissa internationella organisationer för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 20 Innan Jag behandlaranslagsfrågorna under detta avsnitt vill jag översiktligt redogöra för vissadrag i industrisektorns ulveckling under de senasie åren och för några av deåtgärder som har vidtagits inom ramen för industripolitiken för att underlättaen önskvärd strukturanpassning inom vissa branscher och för alt främja denindustriella utvecklingen. Jag kommer också alt korl återge en del av deframåtriktade bedömningar rörande industrins utveckling som har redovisais i1978 års långtidsutredning och i slatens industriverks höstrapport . Dessauiredningar är en del av bedömningsunderlaget förden industripolitiskaproposition som jag avser all återkomma till regeringenmed förslag om. 1 samband därmed räknar Jag med atl göra en mera detaljeradanalys än den som görs här av problemen och förutsättningarna för svenskindustri. Strukturförändringar i densvenska industrisektorn Industrins andel avtotalproduktionen har ökat från år i mitten av 1970-talel(fasta priser). Dess andel av sysselsättningen har däremot minskat. Industrinsökande andel av totalproduktionen beror på en snabbare produktivitetsutvecklingän i andra sektorer. 1 likhet med andra industriländer har ökningen iindustrins andel av produktionen avtagit eller upphört . Jord- och skogsbruketsandel har minskat från till . Byggnadsverksamhet, handel ochtransporter har pendlat och övriga tjänster - dvs.bankväsende m. m. och offentliga tjänster - har minskal från till utomlågkonjunkturäret , då andelen ökade. Strukturförändringarnainom svensk industri har i stort sett följt del internationella mönstret. Denkemiska industrin och verkstadsindustrin har ökat sina andelar, medan övrigasektorer haft konstanta eller minskande andelar, vilket framgår av tabell I. Tabell 1.Industriproduktionens procentuella fördelning på olika sektorer i (källa SCB) El-, gas-, värme- och vattenverk Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 21 Strukturförändringarnainom svensk industri har skett något snabbare än för genoinsnittet avindustriländerna. Takten har dessutom successivt ökat, vilket märkbart skiljersig från utvecklingen för industriländerna som helhet. Takten istrukturförändringarna i industriländerna, mätt som summan av förändringarnamellan de sektorer som är angivna i labell 1, har minskat från 1,5procentenheter per årunder perioden 1965- 1970 och till under perioden1970-1975. 1 däremot har takten ökat från 1,2 till 1,9 resp. 2,4procentenheter för motsvarande perioder. 1 tabell 2 redovisas hurmyckel produktivitetsökningen, ökningen av antalet induslrisysselsatta ochöverföringen av arbetskraft mellan olika branscher har betytt i förproduktionens tillväxttakt för olika tidsperioder. Tabell 2.Produktionsökningen i industrin fördelad på olika komponenter for olika tidsperioder. 1960-65 1965-70 1970-74 1960-74 Produktionsökning(procentenheter/år) 8,3 6,0 3,7 7,9 -0,2 Tabellen visar atlproduktionsökningen till största delen har berott på en stigande produktivitet.Överföringen av arbetskraft från sektorer med svag efterfrågeutveckling -främst teko- och livsmedelsindustrin - till andra sektorer - främstverkstadsindustrin - har dock haft en inle oväsentlig betydelse. export beslårtill övervägande del av industrivaror. Av den totala industriproduktionen gåröver en tredjedel på exporl. har därigenom, i likhet med andra länder,ett stort utlandsberoende. Större industriländer, l.ex. ochJapan, är mer självförsörjande med industrivaror och har en exportandel avindustriproduktionen som understiger . utlandsberoende har ökatsedan år 1960. Detla framgår av figur 1, där exportkvoten (exporten iförhållande till industriproduktionen) och importkvoten (importen iförhållande till inhemsk förbrukning) redovisas. 45°-linjen anger jämvikt ihandelsbalansen. Mellan åren 1960 och 1967skedde inga större förändringar. Exportkvoten låg kring och importkvotennågot däröver. till 1974 skedde däremot en dramatisk utveckling.Exportkvoten ökade från nll och importkvoten från till . har ennågot långsammare utveckling skett. Frånsett i början av 1970-talelhar importkvoten varit högre än exportkvolen, dvs. handelsbalansen har varitnegativ. En stor del av exporten utgörs av detraditionella svenska exporlgrup- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 22 Figur 1 Export- och importkvoten för Sverige1960-1977 (i %, källa SCB) perna såsom malm. Järn och stål, papper och pappersmassa.Något mer än en tredjedel av den svenska exporten på ca 85 000 milj. kr.utgjordesav råvaror eller halvfabrikat. svarade samma varugrupper för43 %. Omräknat i trendmässiga förändringar innebär detta att mer bearbetadeprodukter har ökat sin andel av svensk export på de mindre bearbetade produkternas bekostnad med 0,9procentenheter . För de merbearbetade produkterna fördelar sig exporten på tre intressantamarknadsområden. Del första är en för svensk export stagnerande marknad, som utgörsav exkl. . Trots en totalt sett stigande andel merbearbetade produkter svarar försäljningen av bearbetade produkter tilldessa industriländer för ca 1/mindre av totalexpori änvad de gjorde . Däremot har försäljningen av bearbetadeprodukter ökat mycket kraftigt på det andra området - den nordiska marknaden.Sammantaget härden nordiska marknaden för bearbetade produkter ökat från av svensktotalexpori . Än kraftigare har ökningen på det tredje marknadsområdet- statshandelsländer och utvecklingsländer - varit. Exporten av bearbetade produkter lill dessa länder har i löpande priser ökat från 3 500 milj. kr. () till 11 500 milj. kr. vilket motsvarar avden svenska totalexporten. Prop.1978/79: löö Bilaga 17 Industridepartementet 23 Internationaliseringen avden svenska ekonomin inbegriper inte enbart en allt slörre utrikeshandel. Påsamma sätt som i andra industriländer har etl växande antal svenska företagetablerat sig utomlands och etl ökat antal utländska företag etablerat sig iSverige. Antalet anställda i svenskägda lillverkningsföretag i utlandet uppgår till ca 300000 personer, vilket motsvararnästan av industrisysselsätlningen i . Antalet anställda iutlandsägda industriföretag i är ca 50000 personer. Utvecklingen inom industrin under de senasieåren Den svenskaindustriproduktionens volym har ökat med i genomsnitt 3,. För enbart var tillväxttakten igenomsnitt 4,. Exportvolymen ökade med 7,. Anlal arbetadetimmar minskade med 1,. De senaste årensulveckling kontrasterar emellertid skarpt häremot. Mellan åren 1974 och 1977minskade produktionsvolymen och antalet arbetade timmar i industrin med 2,6%per år. Export volymen minskade i samma lakl. Produktiviteten ökade inte allsmellan dessa år. Detta är en för efterkrigstiden unik utveckling. Den branschvisautvecklingen framgår av labell 3. Produktionsnedgången har varit speciellttydlig inom gruv-, teko-, skogs-, järn- och stålindustrin saml delar av denkemiska industrin. Även verkstadsindustrins produktion har minskal, dock imindre omfattning än för industrin som helhet. Årlig procentuell Ibrändring avförädlingsvärdet inom olika industribranscher 19741977 (källa statensIndustriverk) Gruvindustri -8,2 Textil-och beklädnadsindustri -3,4 Trä-, massa- och pappersindustri -5,6 Gummivaruindustri -4,9 Kemisk industri -3,1 Petroleum- och kolindustri 7,5 Jord-och stenindustri -7,7 Järn-, stål- och metallverk -7,7 Verkstadsindustri exkl.varv -0,9 Varv -1,3 Hela industrin -2,6 Den negativa utvecklingenfortsatte under första hälften av med viss omsvängning . Den totala industriproduktionen var enligt preliminäraberäkningar 1,lägre än under samma månad . Bilden ärdock mycket heterogen. Massaindustrins produktion var högre ochpappersindustrins högre, medan verkstadsindustri exkl. varv låg drygt 5%under 1977 års nivå. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 24 Denna ulveckling harmedfört all industrins andel av den totala sysselsättningen år 1978preliminärt beräknas ha uppgått till 23,, en minskning med 6 procentenheterjämfört med . Dess andel av den totala produktionen beräknas för sammaår till 26,, vilket är 4,3procentenheter mindre än motsvarande andel . Flera faktorer liggerbakom den uppkomna situationen för svensk industri. Långsiktigastrukturproblem har förstärkts av kortsiktiga konjunkturella faklorer.Problemen har varit speciellt accentuerade för vissa industrisektorer, inomvilka strukturella förändringar ägt rum i omvärlden. Detta gäller främst sådanasektorer som Järnmalmsutvinning, järn- och stålindustri och varvsindustri.Nytillkomna konkurrentländer, företrädesvis utomeuropeiska, har inom dessasektorer utvecklat stor kapacitet och konkurrenskraft. Textil-, beklädnads- ochskoindustrierna har fått allt svårare att hävda sig. För en del av de merstabila branscherna har ifrågasatts om de har lyckats bibehålla detteknologiska försprång som har varit själva ryggraden i den industriellaexpansionen . Effekterna av dessa långsikliga faktorer harförstärkts av att den internationella konjunkturuppgången har varit svag.Svensk exportindustri har dessutom, bl.a. till följd av en i förhållande tillomvärlden snabb kostnadsstegring och 1976, tappatmarknadsandelar. Utvecklingen lyder på alt en positiv förändringhar skett härvidlag. Den tidigare utvecklingen har emellertid resulterat i ensvag expansionstakt också i de branscher som inte har fått sina långsiktigakonkurrensförhållanden ändrade.