prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Således kanförlustriskerna vara relativt sett lägre på mindre och specialinriktade fartyg.Det är därför tveksamt om föriuslriskerna för en framlida varvsproduklion kanuttryckas med en gemensam prisnivå för hela produktionen. 1 tillämpningen avdel nuvarande beställarstödet har emellertid inte någon differentiering medhänsyn till prisnivå för olika fartygstyper skell även om detta enligt reglemaär möjligt. 1 stället återspeglas sådana prisvariationer i kontraklspriserna.1 den granskning som utövar ingår enprövning av huruvida oskälig vinst i fartygskontrakten finns. Höjda konlraktspriser på grund av relativt selt höga farlygsprisertorde i de flesta fallen innebära en resultatförbättring för varvsförelagen.Härigenom minskar behovet av statliga insatser direkl lill varvsindustrinsamtidigt som statens beställarstödinsatser kostnadsmässigt blir större. Beställarstödet, med dess hiuillsvarande möjlighel till100% lånefinansiering, har ansetts medföra såväl risk alt ej marknadsbelingadefterfrågan stimuleras som all rent spekulativa order skulle komma atl tecknas.Delta har dock motverkats av en inom etableradpraxis för prövning av ansökningar om beställarstöd. Enligt denna praxis måstebeställarna disponera minsl av kontraktsprisel i riskkapital. Somkomplement lill nämndens prövning kan en kontantinsats på avkontraktspriset vara motiverad. Ett sådani krav skulle få effekter på slödel iövrigi. I nuvarande beslällarstödskonslruklion kan avskrivningslån utgä medett belopp motsvarande högsl av kontraklsbe-loppet. Del kan nu bedömasrimligt all sänka låneandelen till av kontraktsprisel. Liksom tidigarebordet ankomma på nämden för farlygskreditgarantier all noggrant pröva derisker som kan vara förenade med stödet. Ovanslående skulle innebära en viss reducering av delstatliga riskåla-gandet genom avskrivningslånen. Det senare underlättar ävenden framtida avirappningen avdet statliga stödet. För all i viss månkompensera denna försämring av villkoren och åtföljande likvidilelsbelaslninghos beställaren skulle de tolvåriga kreditgarantier som f n. kan utgå vidbeställningar av fartyg och som motsvarar högsl av kontraktsprisel utvidgaslill alt omfatta av detta belopp. Vidare skulle det ev. kunna medges amorte- Prop.1978/79:49 96 1 de fall då avskrivningslån inte alls eller endasl delvisbeviljas bör kie-ditgaianliema efter prövning kunna trlökas lill högre beloppän av konliaktssumman. Lån och kreditgaranti bör dock sammanlagt uppgå tillhögsl , Vid erhållande av beslällarstöd skall enligt nuvaranderegler säkerhet ställas i form av pantbrev i fartyget. För avskrivningslångäller atl pantbrev skall uttas i beställt fartyg i inlervallel av kontraktsprisel.Molsvarande intervall för de särskilda kreditgarantier-na är 30- . Genom atlsäkerhet för avskrivningslån tas ul i form av pantbrev från botlen gesrederiföretagen en möjlighel alt som altemativ lill avskrivningslån och därmedförknippad statlig återvinningsrält utnyttja de mest kreditvärdiga pantbrevenföregen upplåning. Hittillsvarande utnyttjande av beställarstödet visar-emellertid att i så gott som samtliga fall har ansökan om beställarstöd omfattatsåväl avskrivningslån som kreditgarantier. Mot denna bak-grirnd torde intenågra speciella hinder föreligga för atl i fortsättningen sä-keisiiilla beviljadeavskr-ivningslån med pantbrev i inlervallel . Härigenom kan pantbreveninom i stället utnyttjas som säkerhet för beviljade kreditgarantier. Ett påså sätt förändrat säkerhetsultag medger också en bättre anpassning av beställarstödettill effektema av lidigare föreslagna modifieringar i slödels utformning. 1 gällande förordning om beställarstödet ges vissaföreskrifter angående slutlig avskrivning av avskrivningslånen.Beräkningsgrunden härför framstår dock i vissa avseenden som oklar. Vissa förlydligandenbör därför göras. Enligt nuvarande regler skall - i de fall krav pååterbetalning inte efterges - som huvudprincip lånet avskrivas efter fem årfrån del fartyget har levererats. Har fartygets värde då stigit skallåterbetalning ske med belopp som molsvarar hälften av värdestegringen. Denna s.k.återvinning är maximerad till lånets nominella belopp inkl. statens upplupnaränta under fem är, dvs, högst av kontraktsbeloppet enligt nuvarandestödsystem. Vid ett förlängt beställarstöd efter uppgår denmaximala återvinningen enligt samma principer till vid ett lån på av kontraklsbeloppet, Återvinningsbeloppel fastställs enligi följande formel: M - K , Å = statens åiervinningsbelopp 1 de fall marknadspriset (M) understiger kontraktsprisel(K) blir självfallet ingen återvinning av statens avskrivningslån aktuell. 1978/79:49 97 Staten (genom ) ägerinför prövning av återvinning rätt atl påkalla ekonomisk värdering av delaktuella fartyget. Principerna för sådan värdering har ej fastställts vid beställarstödetsinförande. Följande riktlinjer föreslås därför gälla. Fartygets marknadsvärde bör lämpligen - om ej staten ochbeställaren enas om annal - fastställas av fyra värderingsmän som skall varaoberoende och med fartygsförsäljningar väl förtrogna skeppsmäklare. Varderaparten skall senast före överlåtelsedagen ha utsett två värderingsmän.Marknadsvärdet skall anses molsvara medelvärdet av de värden som var och en avvärderingsmännen för sin del fastställer. Värderingen, som är bindande förparterna, skall vara fullgjord senast före dagen för prövning avavskrivning. Värdering skall avse marknadsvärdet av faityget - inkl. i kontraktspriselingående reservdelar - ulan hänsyn till eventuella befraktningsavtal. Avbeställaren tillförd utrustning liksom efter leveransen av fartyget eventuelltnedlagda förbättringskostnader eller eventuellt gjorda ändringar skall ickebeaktas vid fastställandet av marknadsvärdet. av parterna bör vidare slåför kosinaden för de av dem utsedda värderingsmännen. har konstaterats att rederiföretagen iökad omfattning och som ett led i en pågående strukturell anpassning avvärldens sjöfarts-flotta genomför ombyggnader av fartygstonnage. De svenskavarvsföretagen har i många fall kunnat medverka i denna ombyggnadsverksamhet. Dellagäller inte minsl de mindre och medelstora varven där uteblivna nybeställningarkan ersättas med ombyggnadsarbeten. Större ombyggnader är liksom produktion av fartyg i regelmycket kapilalkrävande. Genom varvsindustrins och rederiföretagens ansträngdafinansiella situation har kreditgivning blivit ett alltmer betydelsefulltinslag i konkurrensen mellan varvsförelagen om större ombyggnadsprojekl. Enligtförordningen (1976:482) om fartygskreditgaranlier m.m. innefattar del statliga fartygskredilgarantisyslemeläven större ombyggnader av fartyg. f sambandmed utvecklingen mot allt fier och större ombyggnader och konverleringar av fariyghar kreditvillkoren i allt större utsträckning kommit alt bli ett nödvändigikonkurrensmedel för svenska varv. Väsentligt är emellertid atl notera alt demarknadspris/kostnadsrelationer som f. n. kan konstateras för de svenskavarvsföretagens nybyggnadsverksamhet även synes gälla förombyggnadsverksamheten. Svenska rederier har av detta skäl i vissa fallgenomfört ombyggnader vid utländska varv. Det är svårt atl bedöma den framtida utvecklingen förombyggnader men mycket lalar för alt konvertering av fartyg kommer atl öka iomfattning. Delta beror främst på all man kan förvänta sig en förändradtonnage-struktur. Det förhållandet att marknadsläget för ombyggnad av fartygär svärbe- Prop.1978/79:49 98 dömbart och att utländska varvsför"etag i allt siörreutsträckning konkurrerar om siörre ombyggnadsprojekl, genom för beställarenförmånliga priser och betalningsvillkor, skulle kunna motivera atl nuvarande beställarstödtill svenska rederier utvidgas lill all avse även svenska beställningar av siörreombyggnader av fartyg. Härigenom förbätttas möjlighelerna atl ändamålsenligtutnyttja fartygsproduktionskapacileten vid de svenska varven. Del bör ankommapä att närmare utforma de tillämpningsreglersom bör gälla för beställarslöd för större ombyggnader av fartyg. Nuvaranderegler och riktlinjer för prövning av ombyggnadsgaranti i farlygskredilgarantisystemelliksom föreslagna principer för beställarstödet bör i tillämpliga delar kunnautgöra grund för beviljande av stöd till större ombyggnader vid svenska varv.Den samlade volymen för ombyggnader till utgången av härav varvsförelagenberiik-nals uppgå till ca 300 milj. kr. Beslullarslöd lill de mindre och medelstora varven Som ovan redovisats haren väsentlig del av det hittillsbeviljade beställarstödet avsett de mindre och medelstora varven. Huvuddelenav besläll-ningama vid dessa företag har således skell med beställarstöd. Föralt nya kontrakt skall kunna erhållas fortsättningsvis är ett fortsatt beslällarstödnödvändigi för denna kategori av varv. De medel som erfordras i beställarstöd har avarbetsgruppen för de mindre och medelstora varven beräknats enligt följande: 1 250 Beräknad omsättning åren 1979 och1980 exkl. redan beviljat beslällarstöd 135 Beräknat avskrivningslån 550 Statliga kreditgarantier () avkontraktspriset inkl. med Sedan arbelsgruppen lämnade sitt förslag har de mindre ochmedelstora varven erhållit beställarslöd med 285 milj. kr. Föreliggande förslag ger inte utrymme för fullt kapacitelsulnyiljandemed hjälp av beställarstöd. Arbelsgruppen räknar med all ramen läcker avnuvarande kapacilel. Beslällarstöd fömtsätts härvid ej utgå lill statligabeställare. Förslaget fömtsätter i enlighet med vad som tidigare anförts(bilaga 3) atl nybyggnadskapacitelen vid de mindre och medelstora varvenminskas med totalt . Vid beviljande av beställarstöd begär FKN och riksgäldskonloretf.n. borgen för lån som lämnas lill beställare från varvel resp. i förekommandefall även varvens moderbolag. Det har bl. a. framhållits atl efiersom de privatavarven lill stor del ägs av rederier kommer dessa rederier atl få gå i 1978/79:49 99 borgen för konkurrerande rederi som beställer vid varveloch atl övriga affärsmöjligheter för ägama till varven härigenom försvåras.Kravet på borgen från moderbolagen önskas därför av dessa bli avskaffat. Hittillstillämpad praxis är dock motiverad av FKN:s riskprövning av enskildagaranti-ärenden varvid det bör observeras atl fier-lalet av de aktuella varvenhar en mycket svag ställning och alt fortlevnaden endast kan upprätthållasgenom all ett rederiföretag finns som moderbolag. Huvudregeln bör därför alltjämtvara atl moderbolagets borgen skall krävas där så föranleds av FKN:sriskvärdering. Om särskilda negativa affärsmässiga konsekvenser kan påvisasbör dock kravet på borgen kunna efterges mol bakgrund av en bedömning av dentotala säkerhetsbilden för affären och efter prövning av regeringen. Ramar för forlsatt beslällarslöd Som har nämnts är de svenska rederier"nasintresse för och ekonomiska möjligheter lill nybeställningar förknippade medbetydande osäkerhet. Följaktligen föreligger svårigheter all beräkna i vilkenutsträckning kontrakt kan komma att tecknas med hjälp av det föreslagna beställarstödet.Med varvens uppskattningar som grund har en tillkommande ram om 540 milj. kr. iavskrivningslån och 2 160 milj. kr. i kreditgarantier bedömts rimlig ulöver vadsom kvarstår av tidigare beviljade ramar. Ej utnyttjad del av tidigare ramarföresläs sammanläggas med den nu föreslagna ramen. Av den loiala ramen föreslås80 milj. kr. resp. 320 milj. kr. i lån och garantier föbehållas varvsföretagmed färre än 1 600 anställda vid utgången av samt all resterande delendast får användas för kontrakt vid storvarven. 3.6 Kreditfinansiering m.m. vid order från utländskakunder En utgångspunkt för tidigare stödåtgärder till svenskvarvsindustri har varit au gällande OECD-regler skall följas. Följaktligen har kreditgivningfrån varven överstigande av kontraktspriset och amorteringslidvarit utesluten vid order från utländska beställare. Vidare tillåts ej räntorunderstigande . har tidigare konstaterats att de svenska varvensbeläggningssituation är problematisk samt att beslällningspotentialen fråninhemska redare är begränsad. Det är därför angelägel all order kan erhållasfrån utländska beställare. De ledande konkurrentländer-na förväntas som lidigareframhållits kunna producera standardfartyg lill en kostnadsnivå som understigerden svenska med ca 30 å . Vidare kan dessa länder i många fall erbjudafördelaktigare räntevillkor samt system som eliminerar varvens valutarisker.För alt skapa rimliga förutsättningar för den önskade orderingången för varveni , är det därför nödvändigt alt ytteriigare stödja varvens exportanslrängningar. Prop.1978/79:49 100 har i prop. 1977/78: 155, NU 1977/78:73. rskr1977/78:379, antagit ett system som skall underlätta företagens exporlförsäljninggenom alt skall kunna lämna lån för finansiering av exportkrediteri svenska kronor eller lämplig utländsk valuta lill fasl ränta enligt consensusvillkor(f n, 7,25-8,), Härigenom avlyftes ränte- och valutarisken från förelagen.Från systemet, som skall gälla av , är fartygsexporlundantagen. Tillgång lill fasta garanterade räntor saml lill svenskakronor eller utländsk valuta efter behov skulle dock vara ett väsentligtbidrag även för varvens exportmöjligheter. Skillnader i konkurrensvillkorgentemot flera konkurrentländer skulle härigenom kunna minskas. kannoteras alt varvens finansiering av lämnade krediter är påtagligt kopplad till finan-sier-ingenunder fartygens byggnadslid och alt valuta- och ränterisker föreleveranstidpunkten ej omfattas av det föreslagna systemet. Vidare torde ettutnyttjande av SEK-syslemet för-utsälta att finansieringen sker objektvis,vilket delvis avviker från den praxis som några av varvsförelagen kommii alttillämpa . Även om endasl en mindre del av varvens valutariskproblemaiikkan elimineras synes det dock naturligt atl varvsföretagen ges sammaexportkreditfinansieringsmöjligheter som övrig industri. Med möjlighel alt ge faslränla och med tillgång lill sådan valuta att valutariskema efterleverans helt kan elimineras är del ställt utom tvivel alt varven skulle kunnaerhålla bättre priser och minskad förlustexponering på utländskabeställningar. En anslutning av varvsföretagen lill SEK-systemel förutsätieren utvidgning av detla systems ramar. 1 linje med att SEK-systemet generelltär av försökskaraktär föreslås all varven anslutes för försöksperioden I.o.m.den 30 juni 1981 och alt SEK beviljas en särskild kreditgivningsram för varvensexport av fartyg. 1 ramen bör inte inberäknas krediter avseende export avvarvens förutsedda alternativa produktion, då denna faller inom existeranderam. För försöksperioden beräknas en ram för fariygskrediter på 2 500 milj. kr. Som ytterligare åtgärd kan, beroende på fartygstyp ochmarknadsprisutveckling, en modifiering av kraven på pantbrevens inomläge ochfriställande vid amortering vid slatsgaranieiad refinansiering övervägas. Denenskilde redaren erhåller härigenom möjlighet all förbättra sinfinansierings-situation. FKN skulle därför i sin sedvanliga bedömning avgarantiansökningar kunna värdera det extra risklagande som en förändring avsäkerheternas inomläge kan innebära. Vid denna bedömning bör i stället där såkan anses erforderligt kompletterande säkerheter i andra fariyg eller av annanart kunna accepteras. Vissa länder, bl.a. och , har genom u-landsbislånderhållit order av betydande omfattning från . Mjuka krediter lillnämnda länderkalegori kan enligt OECD-bestämmelsema ges för gåvobistånd,förutsatt atl försäljningsvillkoren innehåller ett 25-procenligt gåvo- Prop.1978/79:49 101 Några principiella hinder för svenska varv atlsälja lill föreligger icke. En del av delta gåvoelement bör kunna skei form av fördelaktiga krediter. Riksgäldskonloret kan ställakreditgarantier för- en löplid upp till . För försäljning lill u-länderbör kredittider på 15 är kunna accepteras, varvid även kredit bör kunnabeviljas för högst av konlraktssumman. Även amorteringsfrihel bör kunnabeviljas . Föratt möjliggöra ett 25-procenligt gåvoelemenl börsärskilda medel anslås. Dessa bör kunna användas för subvenlionering av räntoreller andra bidragsformer. Medlen beräknas behöva uppgå lill 125 milj. kr. Ettsärskilt villkor för lämnande av biståndshjälp vid u-kindsförsäljning bör varaan av priset skall utgöra kontantinsats. Vidare börförsäljnings-kontrakt föreligga före utgången av är 1979 och fartyget levererasföre utgången av . Försäljning lill torde dock ej kunna åstadkommasenbart genom ovanstående åtgärder. Erfarenheterna från varvens hittillsvarandediskussioner med u-ländema visar nämligen att affärsuppgörelser kan vara svåraatl uppnå när ett enskilt varv ingår som ensam konlraktspart. Staten bör därförvidta speciella åtgärder så all affärsdiskussionerna med underiättasmed ökade möjligheter ull fartygsförsäljningar som följd. Dei kan dock ej förväntas att svenska varvs exporlförsäljningsan-slrängningarprimärt skall inriktas mot , även om uppkommande möjligheter i vissafall bör tillvaratas. Det har därför ej ansetts nödvändigi atl för nämnda ändamålange särskilda ramar för kreditgarantier för varvens refinansiering utan kredilgarantiemabör avräknas mot det ordinarie fartygskreditgarantisyslemels ramar. Insatser för omstrukturering mot alternativ produktion De strukturella förändringar av varvsnäringen som i dagkan fömtses innebär som tidigare nämnts all åtgärder för reduktion avproduktionen av handelsfartyg och en ökning av aktivitetema på alternativaområden måste vidtagas omgående. Såväl Svenska Varv som arbetar redanefter sådana riktlinjer. 1 den tidigare varvspropositionen, prop. 1977/78:174,redovisades de affärsidéer som f. n. bedöms ha nått längst i utvecklingen, bl.a. föriillverka-de pråmbaserade petrokemiska fabriker (Svenska Varv) ochanläggningar för kondensering av naturgas (). Mot bakgmnd av den svåra situationen för varvsindustrin underslröksangelägenheten av att alla realistiska möjligheter alt utveckla och sälja alternativaprodukter las till vara. Svenska Varv anser att de förhandlingar som f. n.pågår rörande en flytande petrokemisk fabrik kan ledatill ell försäljningsavial. Även andra projekt kan bli tänkbara. Med hänsyn lillatt delta är en ny affärsidé där anläggningen ännu inte har Prop.1978/79:49 102 hunnit provas av någon köpare kan de svenska varven fåbära en del av de ekonomiska risker som är förbundna med att ta framreferensanläggningar. Dä det här rör sig om mycket kostnadskrävandeanläggningar förordades i prop. 1977/78:174 att staten skulle medverka i dennauppbyggnadsprocess mol en ny produktionsinriktning genom alt underiättaanskaffningen av riskkapital. 1 ell första sleg ansåg chefen förindustridepartementet all 250 milj. kr. bör finnas lillgängliga för atl efterregeringens prövning kunna ställas till förfogande som avskrivningslån. Avskrivningslänen avsåg såsom nämnls närmast attunderlätta för varvsföretagen alt bygga referensanläggningar saml alt erhållade inledande kontrakten pä nya typer' av anläggningar. 1 ell längre perspektivförutses all den alternativa produktionen skall belägga en betydande del avsvensk varvskapacilel. Under början av 1980-talel bedöms således del rimligtall nå en marknadsmässig beläggning på upp lill 2 milj. direkta limmar per år.Della motsvarar en produktionskostnad på ca 2000 milj. kr. för de mycket kapilalbindandeanläggningar som här avses. Genom atl övergången lill alternativ produktion måsleforceras, tvingas varvsförelagen lill ett stort risktagande avseende t, ex,egenskaper hos nya produkter, tillförlitligheten hos nya kunder ochutvecklingen av nya marknader. Svårigheterna att genomföra produktionen ochalt skapa jämn beläggning med ell fiertal nya och oprövade produkterär också stora. Kunders och finansiärers förlioende för varven påverkasnegativt av den aktuella varvssituationen. Finansieringen av den alternativa produktionen bör skegenom befintliga kommersiella kanaler och generella stödsystem, lyp EKN-garanlieroch SEK-systemet för exportkredilfinansiering. Del ovan redovisade risktagandetkan dock vänlas medföra väsentliga svår-igheier för möjligheterna att snabbiövergå till altemativ produktion. För all klara av föreliggande omställningsproblem och föralt underlätta en övergång lill alternativ produktion bör därför temporärastödåtgärder sältas in i syfte alt stärka varvsföretagens egen förmåga allklara en sådan övergång och all reducera riskema för förelagensunderleverantörer, finansiärer etc, i samband med denna övergång. Målet börvara alt snabbi erhålla en kommersiellt bärkraftig verksamhei som kan drivasoberoende av statliga stödåtgärder. De områden där existerande kommersiella kanaler ochgenerella stödsystem kan visa sig otillräckliga avser främst delar avfinansieringen och efter leverans samt garantier gentemotbank eller kund för fullgörande av leverans. Vidare torde varvsföretagensfinansiella ställning ej lämna utrymme för satsningar av riskkapital i prototypanläggningaroch egna investeringar i nya produkter. saknas erfarenhet avvilka affärsmässiga villkor som intemationellt kommer att etableras för denalternativa produktionen. Del är därför ej möjligl att fastslå detaljeraderegler för siödet om del avsedda syftei all underlätta övergång lill och 1978/79:49 103 avyttring av alternativ produktion skall kunna uppnås.Stödformerna bör istället ges en flexibel utformning så atl stödet kan anpassasefter individuella produklidéer och konkurrensbetingade affärsupplägg. Ensådan utformning kan endasl uppnås om stödet fär formen av atl generellaramar för nämnda ändamål ställs till varvsindustrins förfogande som får utnyttjasefter beslul av r,-:geringen och pä basis av ansökan från varvsföretagen ivarje enskilt fall. De statliga stödinsatserna bör ske i form av avskrivningslånoch kreditgarantier till varven. Avskrivnini;slånbör kunna utgå för riskkapital i prototypanläggningar, investeringar ianläggningar för altemativ produktion samt egna investeringar i nya produkter.Kredilgarantiema bör kunna utgå avseende delar av byggnadsfinansiering och efterleveransfinansieringtill den del dessa ej kan arrangeras pä sedvanliga kommersiella grunder. F. n.torde av lämnad kredit kunnu refinansieras med hjälp av EKN-garanli.Kvarstående finansieringsbehov efier utnyttjande av EKN-garanli bör kunna lämnasinom den här aktuella kreditgarantiramen. Slutligen bör även erhållna förskottfrån kunder kunna omfattas av garantin. Beviljandeav stöd från nämnda låne- och garantiramar bör ske mot bakgrund av de syftenmed siödet som angivits ovan. Kostnaderna och villkoren i övrigi i form avränta, garantiavgifter- etc, för varvsförelagen för alt utnyttja ramarna börlikaledes sättas individuellt. Utgångspunkt bör vara kostnadema och viltkorenför slödels kommersiella motsvarighel (bankränta, avgifier fÖr bankgarantier)för atl inte ge varvsföretagen några konkurrensfördelar gentemot annanindustri. I sambandmed finansiering av den alternativa produktionen bör även finansiering av LNG-fartygberöras. Det kan hävdas all ej bör likställas med konventionellafartyg i finansieringshänseende, efiersom de utgör en integrerad del av en belydligtstörre anläggningskedja av industriprocesser. Finansieringen av kan på detta sätt i mångaavseenden komma all likna de finansieringsformer som kommer alt erfordras förprefabricerade anläggningar och annan alternativ produktion. Möjlighel bördärför finnas att bevilja garantier för inom den för alternativproduktion avsedda kreditgarantiramen. Som lidigareframhållits bör stödet vara temporärt. En lämplig avvägning med hänsyn tillden för övergång till altemativ produktion erforderliga tiden synes vara attstödet begränsats till att avse kontrakt som tecknas senast den 31 december1980. Storleken på behovet av stödinsatser är beroende av den takt med vilkenomställningen mot alternativ produktion kan genomföras. I inledningsskedetföreslås för en ram för avskrivningslån på 400 milj. kr., dvs,ytterligare 150 milj, kr. utöver tidigare anslagna 250 milj. kr. och en ramför kreditgarantier på 3 000 milj. kr. såsom väl avvägda. Utvecklingen måsleemellertid bli föremål för fortlöpande utvärdering och beslut om nyastödinsatser om en framgångsrik volymutveckling för den altemativa produktionenger underlag härför.