prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — instämmer i stort ilänsstyrelsernas bedömning av det pågående planeringsarbetet och av deålgärder som bör vidtas. framhåller all motsättningen mellan demilitära intressena och rekrealionsinlressena måsle lösas på etl sådant sätlatt resp. intressen kan tillgodoses. Vältems speciella värde frånfiskerivelenskaplig synpunkt bör enligt verkel också beaktas i den fortsattaplaneringen. Fortsatta överläggningar mellanförsvarsmakten, berörda länsstyrelser, kommuner och fiskerimyndigheter fordrasenligt överbefälhavaren för atl lösa de konflikter som föreligger mellan denmilitära skjutverksamhelen, friluftslivels och fiskets intressen. framhåller slora betydelse försåväl yrkes-som fritidsfisket och konstaterar atl föroreningssituationensuccessivt har förbättrats. Nyetablering av industri som påverkarvattenkvaliteten lill 14 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilagal 210 men för fisket kan enligt styrelsen inte godtas. Styrelsendelar vidare uppfattning om vilka säkerställandeåtgärder sombehöver vidtas för att tillgodose fiskels intressen och framhåller att fisket iden fortsatta planeringen bör ägnas ökad uppmärksamhet. Yrkesfiskels särskildamarkanspråk bör säkerställas i den kommunala planeringen. Konflikterna mellanfisket och den militära verksamheten bör särskilt uppmärksammas.Fiskeristyrelsen föreslår även att riktlinjer för fisket utarbetas för . , Unden och V den konstaterar atl detinlerkommunala planeringsarbetet för centrala ännu inte har resulterati någol konkret handlingsprogram. Förutsättningar finns dock för att arbetet skallkunna leda fram till en gemensam syn på markanvändningsfrågorna i det primärarekreationsområdet. Planeringsarbetet bör även i fortsältningen bedrivas inära samråd med länsstyrelserna och andra berörda regionala organ i Skaraborgsoch län. Konflikter föreligger enligt mellan friluftslivetsintressen, bevarandeintressena och skogsbrukets intressen i av olika inriktning på markutnyttjandet bör belysas i delfortsatta planeringsarbetet. Åtgärder för att främja fritidsfisket bör ocksåföreslås. Länsslyrelsen framhåller atl del ärmyckel angeläget att den framställning som gjordes av länsstyrelsernai och län om att för delar av centrala bildanaturreservat alternativt nationalpark snarasl leder lill åtgärd.Länsstyrelsen har förordnat om interimistiskt naturreservat fören del av delta område. Kontaktema mellan och Götakanal, som ingår i samma primära rekreationsområde, försvåras enligt länsstyrelsenav den militära skjutverksamhelen. Viss tidsmässig samordning torde krävas,särskilt . stöder domänverkelsplaner på all förlägga elt centrum för rekreation och fritidsverksamhet tillGranvik vid . En satsning på underlättar enligt ennödvändig kanalisering av friluftslivet i området. ser ocksåpositivt på etl centrum för rekreation i . Den planerade satsningen påturismen i kan enligt medföra en välbehövlig stimulans församhällsutvecklingen i . För atl centrala skall kunnasvara mot kraven på ett primärt rekreationsområde, krävs atl vägfrågorna fåren tillfredsställande lösning. understryker vidare vikten av attskyddsfrågorna för centrala blir lösta. framhåller att elt säkerställande avnaturvårdsintresset inom centrala Tivedenområdet kräver en så stor ekonomisksatsning atl det inte ens i etl längre tidsperspektiv ryms inom givna ramar.Verket avser därför alt i särskild ordning underställa ärendet regeringens prövning. 1978/79:213 Bilagal 211 framhåller atl sjönUnden, som är av riksintresse för vetenskaplig naturvård och ligger ianslutning till det i stort sett oexploaterade , bör hållas fri frånfritidsbebyggelse. Remissinstansernas synpunkter redovisas i avsnitt 5.4. De redovisadejordbruksmarksprogrammen ger enligt länsslyrelsen uttryck för en viQa attbeakla jordbrukels intressen i den fortsatta planeringen.Jordbruksmarksprogrammen har enligt länsslyrelsen i slorl setl upprättals ienlighet med givna anvisningar. Vid upprättandet av programmen har kommunernasamrått med , lantbruksnämnden och Lantbrukarnas riksförbund.Programarbetet är däremot inte samordnat över kommungränser i annan mån än atlkommunerna har använt gemensamt underlag för bedömning av jordbruksmarkensvärde. framhåller dock atljordbruksintressena inte har beaktats på ell lillfredsslällande sätt vid deöverväganden som har gjorts om tätortsutbyggnaden. Altemativautbyggnadsriktningar har inte studerats i tillräcklig utsträckning. Kommunemasställningstaganden bör enligt preciseras genom attkommunöversiktema ses över i detta avseende och genom en mer medvetentälorlsplanering. Den framtida tätortsplaneringen bör enligt länsstyrelsenäven grundas på mer realistiska befolkningsprognoser. Även i ett regionaltsammanhang anser att de areella näringarnas intressen ärotillräckligt beaktade. Ett fortsatt interkommunalt planeringsarbete i form aven länsomfaltande försöksplanering i samverkan mellan berörda kommuner,, lantbruksnämnden, och de areella näringamasorganisationer bör därför komma till stånd. Länsslyrelsen konstaterar allöversiktliga planer för markanvändningen som tillgodoser jordbrukels intresseninte har upprättats i de i regeringsbeslutet angivna sju kommunema medexpansiva tätorter. De bedömningar som har gjorts grundas på redan befintligaplaner. Det är enligt angeläget att se över befintliga planervarvid ökad hänsyn bör tas till jordbrukets intressen. Detta bör, förutom i dekommuner som har angetts i tidigare regeringsbeslut, även ske i kommun.Det är vidare enligt med hänsyn till jordbrukets intressen avvikt att arbetet med kommunomfattande markdispositionsplanering förs vidare. Lantbruksstyrelsen framhåller attde jordbruksmarksprogram som har redovisats av vissa kommuner i länger en bild av oförändrat eller till och med ökat exploateringstryck motjordbruksmarken. Lantbruksstyrelsen anser, liksomockså och lantbruksnämnden, atl även och Hjo kommuner börupprätta jordbruksmarksprogram. 1978/79:213 Bilagal 212 Gällande och föreslagnaförordnanden enligt naturvårdslagen innebär enligt bedömningmåttliga inskränkningar för skogsbruket. Kommunemas målsättning atl iplaneringen ta hänsyn till jordbrukels behov vid samhällsutbyggnad medför dockenligt att exploateringsintressena i stället kommer att riktasmol skogsmarken. För att undvika en framtida virkesbrist bör ålgärder vidtasför att hushålla med skogsmarken. Bl.a. bör skogsbrukels intressen ägnasstörre uppmärksamhet i den fortsatta planeringen. Därvid bör även hänsyn tastill skogens stora betydelse för friluftslivet. framhåller altskogsbrukel i och på Hunneberg enligt regeringens beslut överprogramskedet skall bedrivas med särskild hänsyn lill friluftsliv, naturvårdoch kulturminnesvård. Särskilda utredningar som syftar lill att säkerställariksintressena pågår för dessa områden.' anser alt intensivareskogsvård måste sättas in om inte akut virkesbrisl skall uppstå på längre sikt.Det är enligt angeläget att en förfinad skogsmarksgraderinggenomförs för hela länet i den fortsatta markanvändningsplaneringen. Fiskets intressen har enligtlänsstyrelsen endast i myckel begränsad omfattning kunnat tillgodoses i dennuvarande etappen av den fysiska riksplaneringen. Den fysiska planeringen gersmå möjligheter att påverka vattenområden utanför de slrandnära partier somregleras enligt 15 § naturvårdslagen. delar den av flerakommuner framförda uppfattningen att åtgärder bör vidtas för alt förbättramöjligheterna all utnytQa fritidsfiske-vattnen. Första steget bör vara att åsladkommaen samlad planering för sjön eller vattendraget i dess helhet. Länsstyrelsenvill också påtala försurningen genom svavelnedfall. De värst drabbade områdenai länet, nämligen och , har stor belydelse för fritidsfisket. anser allbelydande delar av fiskets problem kan lösas inom ramen för etableradeplaneringsformer. Det är viktigt att fisket behandlas i kommunöversikter ochmarkdispositionsplaner, eftersom markanvändningsbeslut som regel direkt ellerindirekt påverkar vattenmiljön och därmed fiskels förutsättningar. 1 detfortsatta planeringsarbetet bör enligt samtliga 15 kommunersom berörs av fiskets viktigare intresseområden redovisa hur de avser attsäkerställa dessa områden. Länsslyrelsen påpekar att vattenkraftverket i Gullspångpåverkar laxens ' En slutrapport frän arbetsgruppen för Halle- ochHunneberg - "Halle- och Hunneberg, sammanfattande rapport" -publicerades av i . 1978/79:213 Bilaga1 213 lekområden.Hittills har de enligt vatlendomen ulförda åtgärderna inte varit tillräckligaför att garantera laxens fortbestånd. Naturvård,friluftsliv och kulturminnesvård De områden och objekt som är av riksintresse förnaturvården i länet har enligt länsslyrelsen beaktats i samtligakommunöversikter. De säkerställandeåtgärder som föreslås av kommunema kommeratt i allt väsentligt tillgodose riksintressena när de har genomförts. Föratt föreslagna åtgärder skall kunna genomföras inom rimlig tid avserlänsstyrelsen alt genomföra en detaljerad prioritering för länet. Av de störreriksobjekten prioriterar f.n. , ,Sydbillingen. delar av Vänerskärgården och högst. Därnäst kommerHunneberg, delar av och ett antal områden i sluttningszonerna påFalbygdens platåberg. kan definitivasäkerställandeåtgärder i bästa fall ha genomförts för , delar avVänerskärgården och . ställer sig bakom denprioritering av riksobjeklen som gör. framhåller att flertalet av deområden i länet som är av riksintresse för naturvården är avriksintresse för kulturminnesvård, friluftsliv eller jord- och skogsbruk. 1vissa fall föreligger konflikter mellan de olika intressena. KänsliganaturmiQöer av stort vetenskapligt värde hotas i vissa fall av friluftsliv iintensiva former eller av ett rationellt bedrivet skogsbruk. S.k.brukningshinder för jordbrukel i form av sten-gärdsgårdar och liknande utgörvidare värdefulla inslag i miQön från både naturvårds- ochkulturminnesvårdssynpunkt. De påbörjade metodsludier-na i Falbygden om hurkulturminnesvården och naturvården kan inordnas i den kommunalamarkanvändningsplaneringen är enligt av stort principielltintresse och bör stödjas även i fortsättningen. framhåller alt det framlida behovelav aktiv naturvård i odlingsbygder endast delvis har kartlagts och altomfattningen av de stödåtgärder som behövs därför inte kan anges. Även för deområden som inte omfattas av förordnanden enligt naturvårdslagen ärstödåtgärder enligt erforderliga. De avgränsningar m.m. som under programskedet har gjortsav de områden och objekt som är av riksintresse för kulturminnesvården ärenligt länsslyrelsen noggrant studerade på regional och lokal nivå. Ytterligarepreciseringar av kulturminnesvårdens intressen har under planeringsskedetgjoris främst för Falbygden i samband med den tidigare nämnda me-lodstudien ochför Sydbillingen genom det omfatlande utredningsarbete som har bedrivits där. framhåller att riktlinjer ikommunöversikt i många fall har använts för att säkerställa kulturminnesvårdensintressen. I de flesta fall är dock riktlinjema så vagt formulerade attriksintressena knappast kan anses vara säkerställda. Prop.1978/79:213 Bilagal 214 För att på länsnivå kunna planerade arbetsinsatser som erfordras måste enligt en länsomfaltandeprioritering ske av önskvärda åtgärder för att tillgodose kulturminnesvårdensintressen. Ytterligare inventeringar i begränsade områden behöver ocksågenomföras. Den upprustning av somriksdagen har beslutat om ger enligt länsslyrelsen helt nya möjligheterattbevara kanalens kulturhistoriska värde. Upprustningsarbetet bör ske i närasamråd mellan antikvariska myndigheter, länsstyrelse och berörda kommuner. Enkullhurhistorisk inventering av kanalen har utförts avlänsmuseet. anser attkonflikter mellan kulturminnesvårdens och jordbrukets intressen i allmänhet börkunna lösas utan betydande men för jordbruket. Ämbetet framhåller att det öppnaodlingslandskapet i bl. a. Falbygden är särskilt känsligt förstrukturförändringar. Flertalet av de slörre områdena avbetydelse för kulturminnesvården bör enligt ämbetet kunna avföras iplaneringssammanhang så snart skyddsbehovet har preciserats och tillgodoseltsinom ramen för den kommunala planeringen. Skyddsbehovet i elt antal av dessaområden, där det kulturhistoriska intresset har särskild tyngd, är dock knutettill området som helhet och bör i första hand avse skydd motstrukturförändringar i stor skala. Ämbetet nämner bland dessa områden Falbygdenoch . konstaterar altantalet fritidshus i länet har ökat från ca 7 1967 till närmare 13 000år 1976. En tredjedel av det totala antalet hus ligger i områden medkoncentrerad fritidsbebyggelse. Fritidsbebyggelsen har enligtlänsslyrelsen inte i någon större utsträckning behandlats i den kommunalaplaneringen. I Vänerkommunerna, där efterfrågan på tomter är störst, innebärkommunöversiktema att elt restriktivt synsätt på tillkommandefritidsbebyggelse kommer att tillämpas, särskill i områden där områdesplanereller andra planer saknas. kommun har i sin kommunöversikl angett vissamöjligheter till fritidsbebyggelseutveckling i Valleområdet. Länsstyrelsenifrågasätter om annat än smärre tillskott av fritidsbebyggelse är lämpliga medhänsyn till att området är av riksintresse för vetenskaplig naturvård ochfriluftsliv. Den procentuellt stora ökning avfritidshus som har sketl i flera jordbrukskommuner anserlänsstyrelsen bero på att en omvandling har sketl av lidigare bostadshus förjordbruksändamål till fritidsbostäder. Den fortlöpande omvandlingen avfritidshus till permanenlhus i länet följs uppmärksamt av kommuner ochlänsstyrelse. Åtgärder i form av översyn av gällande detaljplan har i någrafall varit nödvändiga. delarlänsstyrelsens uppfattning om fritidsbebyggelseutvecklingen i Valleområdet. 1978/79:213 Bilaga 1 215 anser att den typ avindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen har fått en allsidig ochtillfredsställande behandling i berörda kommuners planering. Sex störreindustrianläggningar av denna lyp finns i länet. Av dessa har i / , Katrinefors bruk i ochindustrin i behandlats inom ramen för Vänerplaneringen. medanRanstadsverket har behandlats i och de bådakalkindustrierna Gullhö-gen i och Uddagården () i harbehandlats i resp. kommunöversikter. har även utarbetat enområdesplan för som ingående redovisar möjligheterna till meromfattande industriell verksamhet. Föländringar i pågående verksamhetär enligt aktuella för Katrinefors bruk som har ansökt enligt 136a § byggnadslagen om en utvidgning av verksamheten och fått ett delbeslut avregeringen, för som lägger ned sin produktion i under år1978 och i där Mineralprojekt prövas enligt 136 a§byggnadslagen.' Vidare har enligt ansökt om koncessionför undersökning av alunskiffer i och . anser att den typ avverksamhet som bedriver i och som också planeras i Hällekismed hänsyn till omgivningspåverkan och råvarubehov bör prövas enligt 136 a §byggnadslagen. påpekar alt detlidigare diskuterade kämkraftverkei vid Forshem i Gölene kommun har utgått uralla kommunala planer. Sträckningen av den 800kV-kraftledning mellan och Göleborg som kan bli aktuell efter år1985 kan enligt ännu inte närmare preciseras. Länsstyrelsenföreslår att en särskild utredningsgrupp, med representanter för bl. a.berörda kommuner och , bildas för alt behandla frågor rörandesträckningen av denna och andra större kraftledningar. Samarbele med kommuneroch länsstyrelser i angränsande län är också önskvärt. Vägplaneringens anspråk på jord-och skogsbruksmark är enligt begränsade men kan ha vissbetydelse från arronderingssynpunkt. Vägplaneringen har enligtlänsstyrelsen spelat en relativt undanskymd roll i den fysiskariksplaneringen. Huvudvägnätet bör betraktas som ett riksintresse som börinlemmas i en övergripande fysisk planering. ' Regeringen har i beslut lämnatLuossavaara-Kirunavaara Aktiebolags ansökan om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen till viss forsknings- och produktionsverksamhet vid utanbifall. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 216 Den tidigare diskuteradelänsflygplalsen i Viglunda i kommun är enligt skjuten påframliden. Handlingsfriheten har dock bevarats i de kommunala planema genomriktlinjer i kommunöversikten för det aktuella området och genommarkreservation i markdispositionsplanen. noterar planema på enmindre utbyggnad av . Enligt förutsätterutvecklingen av som primärt centrum goda kommunikationeräven med flyg. konstaterar altendast tre primära centra, bland dem /, saknar länsflygplats.Nya länsflygplatser kan tänkas tillkomma i anslutning till dessa tre primäracentra. Verket konstaterar vidare att frågan om ny länsflygplats vid Viglundamed hänvisning lill regeringens rekommendation har ställts på framliden, menatl handlingsfriheten har bevarats i de kommunala planema. Försvarets intressen har enligtlänsslyrelsen i alll väsentligt tillgodosetls i kommunöversiktsarbelet.Försvarets stömingseffekler över vattenområden och konflikter med fiske ochbåtsport behandlas främst i Vänerplaneringen. Det är enligt länsstyrelsenangeläget att åstadkomma elt samutnyttjande av den militära skjutfälls- ochövningsmarken mellan försvaret och i första hand friluftslivet och de areellanäringarna med hänsyn till knappheten på mark för militära ändamål. Frågan bör utredasytterligare. Viss försöksverksamhet pågår i . I frågan om nytt skjutfält förSkövde garnison har länsslyrelsen i yllrande förordaidet s. k.Bjärsjöallernalivet, som innebär atl skjutfällel förläggs på södra . Överbefälhavaren framhåller att demilitära myndigheterna är beredda till fortsatt medverkan i den planering somkommer atl ske förVätlern. Belräffande skjulfält för Skövdegamison anför överbefälhavaren att elt nytt övnings- och skjulfält ärnödvändigt för all tillförsäkra förbanden inom garnisonen godtagbaraövningsbetingelser. I samtliga 16 kommuner i Värmlandslän antog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen log ställningtill programmen genom beslut län Prop.1978/79:213 Bilagal 217 För fattades beslul . Samtliga kommuner i har redovisatsitt arbete under planeringsskedet med atl fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Av länels 16 kommuner har 14 redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. och kommuner harredovisat av kommunfullmäktige godkända kommunöversikter. Av fullmäktige antagna kommunomfattandemarkdispositionsplaner har redovisats av , , , och Årjängskommuner. har godkänt ett förslag lill kommunomfattandemarkdisposilionsplan. kommun har redovisat etl program för kommunomfattandemarkdispositionsplanering. 1 omfallas , Dalslands kanalssjösystem, och dalgång av den fysiska riksplaneringensgeografiska riktlinjer. sjösystem och är ocksåutpekade som primära rekreationsområden. Vidare har regeringen i beslutet överprogramskedel föreskrivit alt länsstyrelserna i , ochSkaraborgs län gemensamt skall lämna en särskild redovisning av planeringsarbetetför och dess kustområden. Kommunerna kring har redovisat elt gemensamtplaneringsunderlag i form av en lägesrapport, - februari1977. 1 berörs , , , ochSäffle kommuner. Fullmäktige i och kommuner har godkäntplaneringsunderlaget. För området i anslutning lill Dalslands kanalssjösystem, del s. k. Dals-land-Nordmarkenområdet (DANO-områdel), harDANO-kommillén med representanter för , , , Åmålsoch kommuner lagt fram etl förslag lill översiktlig plan förmarkanvändningen. , , och Åmåls kommuner iÄlvsborgs län har godkänt de i förslaget framförda principerna för hur områdetbör utnytQas. kommun i har redovisat avvikandeuppfattning på vissa punkter i förslaget. Kommunfullmäktige i kommunhar därför beslutat atl kommitléns förslag lill markdisposilionsplan med vissaundanlag skall utgöra markdisposilionsplan för kommunen. Beträffande har inte någon samordnadplanering redovisats av kommunerna. En samarbetskommitté beslående avrepresentanter för , och kommuner har dock påbörjatprogramarbete för planering av det primära rekreationsområdet. Vidare harTorsby kommun redovisat en antagen kommunomfattande markdisposilionsplan.vilken berör . kommun har redovisat elt antaget program förall upprätta en kommunomfattande markdisposilionsplan. Inte heller för dalgång har någonsamordnad planering redo-visals av kommunerna. Prop.1978/79:213 Bilagal 218 har redovisatett av fullmäktige behandlat program för hushållning med jordbruksmarken. Av fullmäktige godkändaredovisningar för åtgärder som kommunerna har vidtagit eller avser alt vidtaför atl genomföra den fysiska riksplaneringens intentioner har lämnals av allakommuner i länet utom av och kommuner. i harställt samman och utvärderat de kommunala redovisningarna saml i yttrande tillämbetsverken och regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbelelunder planeringsskedet. Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetls avlänsstyrelsen . Detla har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande till och för kännedom lillkommunerna. Slutligt sammanfallande yttrande har avgelts av länsslyrelsen den5 . Till redovisning harfogals den av regeringen i dess beslut med anledning av den fysiskariksplaneringens programskede begärda särskilda redovisningen avplaneringsarbetet för och dess kustområden. Vidare har länsstyrelsenbifogat landstingels yttrande och en förteckning över naturvårdens ochkulturminnesvårdens riksinlressanla objekt samt vissa karlsammanslällningar. Yttranden över det redovisadematerialet har lämnals av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunerna har beretts tillfälleatl komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landslingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts lillfälle all komma in med synpunkter på verkens yttranden. 1Värmlands län har synpunkter lämnats av kommun. Allmänt om planeringsskedets utfall Arbelel med den fysiskariksplaneringen har enligt inneburit en omfattandeplanläggningsverksamhel i kommunerna. Den kommunala planeringen har bl.a.resulterat i att stora områden med oklara eller kompliceradeplaneringsförutsättningar har redovisats som utredningsområden eller somområden för vilka forlsalt översiktlig planering (områdesplanering) erfordras.Totalt har enligt i kommunöversikterna angetts etl 80-lal resp.ett 70-tal sådana områden. bedömer att de planeringsåtaganden m.m. som har gjorts av kommunerna inom ramen för den fysiska riksplaneringen ihuvudsak bör kunna slutföras . Länsslyrelsen konstaterar all de åtgärder av länsstyrelseni form av pla- 1978/79:213 Bilaga 1 219 förordnanden och reservatsbildningar, somstyrelsen i samband med redovisningen av den fysiska riksplaneringensprogramskede bedömde erforderiiga, endasl i liten utsträckning har kunnatgenomföras på grund av bristande resurser. och dess kustområdenRemissinstansernas synpunkter redovisas i avsnitt 5.2. De riktlinjer beträffandeKlarälvens dalgång som angavs i regeringens beslul med anledning av den fysiskariksplaneringens programskede har enligt fullföQis i endastbegränsad omfallning under planeringsskedet. Någon mellan kommunerna samordnadplanering har inte kommit till slånd. Endasl har redovisat ellförslag lill framtida markanvändning. Planen bör dock enligt länsslyrelsenvidareutvecklas för alt bl.a. klargöra var inom dalgången ytterligarebebyggelse kan komma att tillåtas och för atl bättre beakta fiskets intressen.Forshaga, och kommuner har inte omarbetat sina i början av1970-talet upprättade kommunomfattande markdispositionsplaner. Länsslyrelsen framhåller altriktlinjerna beträffande sjö-syslem enligt regeringens beslut med anledningav programskedet inte har fullföQls i den kommunala planeringen. Endasl Torsbykommun har redovisat förslag till framtida markanvändning för Fryksdalenssjösystem. Förslaget bör dock enligt länsslyrelsen utvecklas vidare medavseende på behandlingen av fritidsbebyggelsen, friluftslivet och turismen.Sunne kommun har lagt fram program för upprättande av kommunomfattande markdisposilionsplan.