prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — I andra frågor vill vissaremissinstanser ha mera långtgående förslag än utredningens. Fleraremissinslanser konstaierar att föräldraförsäkringen blivit alltmerakomplicerad och svåröverskådlig. Några av dem anser därför all utredningensförslag bör bli föremål för ytterligare prövning innan de genomförs. Andratillstyrker utredningens förslag men understryker behovet avförenklingar inom försäkringen. Riksförsäkringsverketanför atl föräldraförsäkringen anses vara en av de svåraste delarnaav den allmänna försäkringen all administrera och informera om. De förslagutredningen lagl fram är huvudsakligen av selektiv nalur och komplicerarföräldraförsäkringen ytterligare. medför ökade problem inte minsl iinformationshänseende. Risken att de försäkrade inte kan utnyttja försäkringenpå bästa säll ökar därigenom ytterligare. Även i övrigl kommer all krävas storainsatser på det administrativa planet. Verket anser all de förslag utredningenlagl fram behöver övervägas ytteriigare. Delta bör inte ske isolerat utan isamband med en systematisk genomgång av hela föräldraförsäkringen som - efterde senaste genomförda förändringarna - Prop.1978/79:168 101 redanär svår att hantera både för dem som har alt administrera försäkringen och förde försäkrade. Vid översynen bör stor vikt läggas vid atl förenkla ochförenhetliga systemet. Socialpolitiskasamordningsulredningen konstaterar att föräldraförsäkringens regler genom bl.a. ålskilliga special vill kor har blivit svåröverskådliga och svårtillämpadeför både enskilda och myndigheter. Utredningen sägersig kunna ha förståelse förde framlagda förslagen. De leder emellertid ofta inte till ökad samordning ochgör inle heller försäkringen mer lällillämpad. Tvärtom införs nyaspecialvillkor som ger upphov lill lillämpningssvårigheler och för denenskilde svårförklariiga effekter. Detta gäller både föräldrapenningen och denföreslagna havandeskapspenningen. Ulredningenifrågasätter om inte en förnyad översyn av föräldraförsäkringen behöver görasmed syfte atl minska dess komplikalionsgrad. Elt sådant resultat kan nås bl. a.genom att en ökad enhetlighet beträffande materiella villkor eftersträvas iförhållande lill näriiggande försäkringar, t. ex. sjukpenningförsäkringen. SAFframhåller att föräldraförsäkringen är synneriigen komplicerad och svår atlöverblicka. Delta gäller särskilt efter införandet av den särskildaföräldrapenningen fr. o. m. ingången av 1978. Föreningens kontakter medföretagen visar entydigt att dessa har små möjligheter alt överblicka sinaskyldigheler gentemot de anställda vad gäller ledighet i samband medutnyttjande av föräldraförsäkringen. På motsvarande sätt har de anställda storasvårigheier atl överblicka sina möjligheler att utnyttja försäkringen.Föreningen påpekar vidare alt regeringen tillsall en utredning meduppgift alt se över sjukpenningförsäkringen. Denna utredning skall se överregler inom sjukpenningsystemet som har betydelse även för föräldraförsäkringen. LOkonstaterar atl den nuvarande föräldraförsäkringen byggts ut successivt. a. därigenom blivit till vissa delar svåröverskådlig. Familjestödsutredningensnu framlagda förslag kommer sannolikt att ytterligare försvåra för alla parter- personal på försäkringskassorna, förtroendevalda, föräldrar - att tillämpaoch förstå de olika beslämmelserna. LO, som tillstyrker att de nu framlagdaförslagen genomförs, anser alt man i det fortsatta reformarbetet börgöra en allmän översyn av föräldraförsäkringen i syfte att göra den enklareoch mera lällöverskådlig. Försäkringskasseförbundettillstyrker utredningens förslag. Därutöveranför man att försäkringens reglerär komplicerade bl. a. på grund av att försäkringen är avsedd atl täcka flerabehov och all föräldrarna inom vida gränser skall ha möjlighet atl själva väljahur de vill utnyttja försäkringen. förslag innebär atten del kvarvarande orättvisor rättas till. Men det medför också en ännu merkomplicerad handläggning för kassorna. Föräldraförsäkringen har för varjepåbyggnad blivit allt mer tillkrånglad och slälll allt siörre krav på bådekassapersonal och föräldrar. Förbundetanser nu all tiden är mogen för en genomgripande översyn av 1978/79:168 102 lagstiftningenbåde i syfte atl få en försäkring som allmänheten lättare förslår och för altminska de administrativa kostnaderna. Förslagellill havandeskapspenning tillstyrks av , ,, barnomsorgsgruppen, LO, TCO, CentralorganisationenSACO/SR, . , ,, i , i Uppsalalän och i . Socialstyrelsenmenar all förslaget om en ny ersättningsform för arbetsoförmåga undergraviditet enligl uppfattning är befogal trots den olägenheldet innebär med ytterligare bestämmelser uiöver föräldrapenningen.Erfarenheler från mödrahälsovården styrker att det föreligger oklarheier ochväxlande praxis vid bedömning av arbetsförmågan under graviditet. Arbetsmarknadsstyrelsenmenar att förslaget om havandeskapspenning är desto mer motiverat eftersom manmåste räkna med att omplaceringsmöjligheterna och förutsättningarna attanpassa arbetet till individuella behov ofta är begränsade, framförallt inom demånga små företagen. Del måste därför anses vara en räll viseåtgärd att dennagrupp av mödrar kompenseras ekonomiskl när de på grund av arbetets anordnandeinte kan fullgöra sina arbetsuppgifter. EnligtLO finns del en uppenbar risk att vikliga reformer inle når dem som bästbehöver förbättringar. Undersökningar visar au de nuvarande reglerna missgynnarmödrar med fysiskt krävande yrken såsom ekonomipersonal, hemsamarit,restaurangpersonal, sjukvårdsbiträde, städare och undersköterska. Grupper somfinns inom LO-kollektivet. Mödrar inom dessa yrken utnyttjarföräldraförsäkringen minst en månad före föriossningsdagen i betydligt störreutsträckning än mödrar med fysiskt lätta yrken, t. ex. kontors- ochadministrativt arbete, forskare, psykolog, arkitekt, programmerare, etc.Antalet blivande mödrar som är sjukskrivna minst en månad före förlossningen ärockså betydligt större i grupper med fysiskt krävande yrken. LO anser därför ilikhet med utredningen det angeläget med en förändring av reglerna förföräldrapenning under graviditeten. TCOanser att utredningen tar upp en principiellt viktig fråga och delar denframförda uppfattningen att kvinnor som på grund av sin långt framskridnagraviditet inte kan fortsätta sitt arbete skall ha räu till eninkomstersättning . LRFställer sig positivt till förslaget. Det finns menar man utan tvekan ett starktbehov av ersättning för inkomstbortfall för kvinnor somarbetar i fysiskt tunga yrken. De nuvarande reglerna medför att kvinnor meddenna typ av yrken tvingas utnyttja föräldrapenningen ,vilket innebär att ersättningstiden efter förlossningen blir Prop.1978/79:168 103 förkortad.Ulredningen har nämnt tung induslri, transport, sjukvård, hotell och restaurangoch branscher där del förekommer lunga lyft eller krav på fysiskt svårarörelser som kan motivera rätt till havandeskapspenning. Till denna lista kanläggas lantbruk. 1 den övervägande delen av lantbrukarfa-miljerna deltarkvinnorna i lantbruksarbetet och bland lanlbrukarfamiljer i de akluellaåldrarna redovisar hustrun i flertalet fall egen inkomst från lantbruket. Riksförsäkringsverketkonstaierar atl familjer där kvinnan på grund av arbetets art måste utnyttjaföräldraförsäkringen redan under graviditeten inte därigenom bör fåmöjlighelerna till samvaro med barnet beskurna. Enligt verkets mening bör dockinte en Qärde form av föräldrapenning införas. Hur den särskilda rättighetenbör inordnas i föräldrapenningsystemet bör utredas ytterligare. Verket anserdock att behovet av alt åtgärder vidlas för denna kaiegori kvinnor är så klarlatt en provisorisk lösning bör sökas i avvaktan på del slutligaställningstagandet. Sialskoniorelifrågasätter inle behovet av gravida kvinnors räll till inkomslersättning dåde på grund av arbetets an inte kan förvärvsarbeta under havandeskapet. Uiredningensförslag till en ny ersättningsform, havandeskapspenning, innebäratt regelverketkring föräldraförsäkringen ytterligare kompliceras och att administrationensomfattning ökar. Enligl statskontorels mening bör del inte vara något hinderatt försäkringslekniskt jämställa förvärvsoförmåga pga. graviditet med sjukdomi sjukförsäkringen. Att tillskapa en ersättningsform inom föräldraförsäkringensom innebär att man måste göra en gränsdragning mellan å ena sidangraviditetsföriopp där graviditeten i sig medför förvärvsoförmåga, och å andrasidan gravidileter där arbetets art omöjliggör fortsatt arbete synes inte varapraktiskt. Enligt statskontorets uppfattning bör inkomstbortfallet i della fallläckas av sjukförsäkringen. Den varierande praxis som råder för sjukskrivningunder graviditet bör åtgärdas genom anvisningar. Liknandesynpunkter framförs av . Arbetarskyddsslyrelsenkonslaterar att man i har eftersträvat all undvika diskriminering avkvinnor på arbelsmarknaden bl. a. genom att undvika generella särregler förkvinnor i arbetslivet, eller generella regler för kvinnor i barnafödandeåldrar. Ett problem i sammanhanget är att den ur fosierskadesynpunklkänsligaste liden ligger så tidigt att graviditeten sällan har hunnitfastställas. Isamråd med förelrädare för arbetsmarknadens parter och jämställdhetskommitténhar styrelsen därför stannat för atl lills vidare inte utfärda några generellaregler för kvinnor i barnafödande åldrar i arbetslivet. Däremot skallinformationen ökas om arbetsuppgifter som kan vara olämpliga för gravida Prop.1978/79:168 104 kvinnor.Likaså kommer de ev. särskilda risker som kan föreligga för kvinnor och fosteri vissa arbetsmiljöer att framhållas i styrelsens fortlöpandeförfattningsarbete beträffande olika arbetsmiljörisker. Några speciella föreskrifterfrån styrelsen belräffande omplacering vid havandeskap är däremot inte attvänta. LOframhålleratt en förutsällning för utredningens bedömning att kvinnor harmöjlighet till omplacering när graviditeten medför hinder atl utföra normaltarbete, är atl arbetarskyddsslyrelsen utfärdar anvisningar som klart anger rätttill omplacering i samband med havandeskap. LO anser atl arbetarskyddsslyrelsenskyndsamt måste utfärda sådana anvisningar. i Stockholmslän framhåller alt inom vårdområden utgörs personalen till ca 85 %av kvinnor, de fiesta i fertil ålder. Inom sjukvårdens tunga sektorer såsomlångvård, medicin, ortoped och neurolog samt centralkök, ges inle sioramöjligheter atl göra omplaceringar till lättare arbeten. 1 enstaka fallanställs extra personal, som "går dubbeli" med den gravida och tarhand om de lyngre arbetsmomenten, men ekonomiska möjligheter saknas alt"dubblera" för alla gravida kvinnor. De fiesta blir därför sjukskrivnapå halvtid eller heltid , om de inte orkar med silt arbeie,eller begär att få övergå till deltidsarbete. Inom landstingssektorn lorde manfå räkna med att de nya förmånerna kommer atl tagas i anspråk i slorutsträckning. Enligtlandstingets erfarenhet bör vidare viss försiktighet iakttas när del gäller altomplacera kvinnor . Kvinnan är då ofta"känslig" för miljöförändringar och söker man pressa henne att bytaarbetsuppgifter kan delta få negativa psykologiska konsekvenser. Landstingelanser därför atl man inte kategoriskt skall kräva, alt allaomplaceringsmöjligheter skall utnyttjas innan försäkringsersättning utgår. Delär riktigt, som föreslås i betänkandet, att kvinnan skall ha rätt att bliomplacerad om hon önskar och del finns möjlighet därtill. Hon bör dock intetvingas att underkasta sig en förändring av sina arbetsuppgifter. Utredningensförslag på den punkten bör modifieras. Flertaletremissinslanser lämnar uiredningens förslag alt den nya förmånen skall kallashavandeskapspenning ulan erinran. Förslaget lillstyrks uttryckligen avarbetsmarknadsstyrelsen och /SR. Några remissinstanser är av annan mening.Riksförsäkringsverkei anser att den nya rätlen bör komma till slånd inom detnuvarande systemets ram. Statskontoret och menar att detbör prövas om inte frågan kan lösas inom sjukförsäkringen. Utredningensförslag, att rätten till havandeskapspenning skall prövas av försäkringskassanefter det atl frågan om omplacering behandlats och efter hörande av personalfrån mödrahälsovården lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser.Förslaget lillslyrks ultryckligen av , riksförsäkringsverketoch LO. Även delar denna mening dock med inskränkningen attintyget från mödrahälsovården bör lämnas av läkare. Prop.1978/79:168 105 Riksförsäkringsverketanser att sådant intyg också kan lämnas av företagshälsovården. Verkelifrågasätter vidare om inte någon form av lekmanna-medverkan bör införas vidbeslut om havandeskapspenning. Socialstyrelsenanser det angeläget atl de formella beslämmelserna om den nya ersättningsformeninle försvårar eller fördröjer möjligheten alt utnyttja den. Kvinnan måste vidden försia kontakten med mödrahälsovården informeras om sina räliigheter enliglarbelsmiljölagen, så att hon kan ta kontakt med arbetsgivare ochlokal facklig organisation för eventuell omflyttning. Ansökan om ersättning börförenklas och beslutet bör enligt uppfattning kunna fallas avförsäkringskassan enbart på grundval av kvinnans egna uppgifter och ett intygutfärdat av mödravårdscentralens personal. Ytterligare intyg frånarbetsgivaren är däremoi inle nödvändig. Arbetsmarknadsstyrelsenframhåller all det för styrelsen förefaller som om de i betänkandet föreslagnaformerna för behovsprövning är alltför byråkratiska och sannolikt kan kommaatt motverka användningen av försäkringen. Liknandesynpunkler framförs av barnomsorgsgruppen. TCOstödjer del framlagda förslaget om atl man inte skall kunna gå förbi denfackliga organisationen vare sig vid rälten till omplacering eller vid kvinnansbehov av atl avstå från förvärvsarbete. Vid eventuella tvister anser TCO altden fackliga organisationen skall ha tolkningsföreträde. Utredningens förslagom beslut om ersättning kan synas omständligt och TCO vill undersiryka viklenav atl denna typ av ärenden görs så enkla som möjligt. ÄvenLO och läns landsting framhåller vikten av de fackliga organisalionernasmedverkan. Stockholmsläns landsting ställer sig tveksamt till formerna för intygets utfärdande.Enligt medbestämmandelagen är arbelsgivaren skyldig att förhandla med denarbetstagarorganisation den anställde tillhör innan han beslutarom viktigareförändring av arbets-eller anställningsförhållandena för arbetstagaren. Ettställningstagande i omplaceringsfrågan torde inte kunna ske ulan all en sådanförhandling ägt rum. Längre gående inflytande för arbetstagarorganisationenförutsätter enligl medbestämmandelagen att frågan regleras i kollektivavtal.Enligt uppfattning bör personal-inflytandet vad gäller denföreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen knyta an tillmedbestämmandelagens regelsyslem. Det bör således ankomma på arbetsgivaren atlutfärda intyget sedan föreskriven förhandling ägt rum, såvida inle annat överenskommilsi kollektivavtal. Arbetsmarknadsstyrelsentar upp frågan om hur lång lidsperiod havandeskapspenningen skall kunna omfaita.Arbetsmarknadsstyrelsen föreslår all någon begränsning till den föreden beräknade nedkomsten inte görs. Försäkringskasseförbundelifrågasätter om inte också psykiska problem bör kunna utgöra skäl för atl utgehavandeskapspenning. Prop.1978/79:168 106 Föräldrapenningför vård av långtidssjuka barn Förslagelatt långtidssjuka barns föräldrar skall fä en längre gående räll tillföräldrapenning för tillfällig vård av barn tillstyrks i princip avsocialstyrelsen, arbelsmarknadsslyrelsen, barnomsorgsgruppen, omsorgskommitlén,LO, TCO, /SR, , , ,landstingen i , län och . Riksrevisionsverketdelar utredningens uppfattning att ett slopande av dagantalsgränsen eller generellökning av antalet dagar sannolikt medför ell högre genomsnittligt utnyttjandeoch därmed högre kosinader. Enkarensregel enligl utredningens förslag kan därvid ha en viss betydelse ibegränsningshänseende, kanske främsi när det gäller etl mindre starkt motiveratuinyttjande. kan det emellerlidenligt verkel förefalla egendomligt med en begränsning i förmånen för den gruppsom har del slörsta behovet av slöd, nämligen familjer med etl långvarigt ellerofta sjukt barn. Den föreslagna karensregeln medför även orättvisa i denbemärkelsen att den missgynnar familjer med etl ofta men kortvarigt sjukt barni förhållande till familjer där barnet har fl men långa sjukdomsperioder. Dens,k. fridagsregeln inom sjukförsäkringen skall prövas av sjukpenningutredningen.Slarka skäl talar enligl mening för attföräldraförsäkringens karensregler i möjligaste män samordnas med motsvarandebestämmelser i sjukförsäkringen. 1 avvaktan härpå bör den av ulredningenföreslagna karensregeln inte införas. Ävenstatskontoret anser i detta sammanhang att föräldraförsäkringen bör samordnasmed de förslag som den nya utredningen om sjukförsäkringen kan komma atl lägga.Kontoret tillstyrker i princip utredningens förslag. Förlångtidssjuka barn och barn med regelbundet ålerkommande sjukdomsperioder kan enliglriksförsäkringsverkets mening finnas behov av en utvidgning av rälten lillföräldrapenning för tillfällig vård av barn. Verket anser dock inte att denföreslagna konstruktionen är tillfredsställande. Den föreslagna ordningen torde vara svår att motivera och skulle kunna upplevas somorättvis och godtycklig. Deföreslagna reglerna skulle enligt mening i avsevärd månkomplicera föräldraförsäkringen. De nuvarande beslämmelserna omföräldrapenning för tillfällig vård av barn irädde i kraft så sent som 1977-01-01. Mol denna bakgrund och vad i övrigl anförts om förslagel i denna del anserverkel att även denna fråga bör ytterligare övervägas i samband med denfortsatta översyn av föräldraförsäkringen som verket förordat. SAFmenar alt om något av de delförslag som familjestödsutredningen framlagt skallprioriteras, bör del vara förslaget att föräldrar med långtidssjukt barn får rätttill föräldrapenning under elt ytteriigare anlal dagar . Utredningenhar redovisat vissa alternativa konstruktioner av den utökade rälten.Utredningen tar själv slällning för alt fler föräldrapenningdagar skäll 1978/79:168 107 kunna ulgå oavsett arten av barnens sjukdom men med enkarensperiod . Utredningens förslag lämnas ulan erinran avflertalet remissinstanser. Det stöds uttryckligen av . Soci-alsiyrelsen,LO, /SR och säger sig dela utredningens meningbeträffande konstruktionen frånsett att man inte är beredda alt acceptera någrakarensdagar. LO delar inle utredningens uppfattning när det gällerinförandet av . Del måste enligl LO dels försvåraadministrationen och dels försvåra för föräldrar att känna lill de redan nukrångliga reglerna i föräldraförsäkringen. LO anser det fullt lillräckligt medläkarintyg från sjunde sjukdomsdagen. TCO ansluter sig lill alternalivet att en förlängd föräldrapenningskall kunna utgå vid särskilda mera allvariiga sjukdomar. Barnomsorgsgruppenanser att den nuvarande dagantalsgränsen bör slopas och föräldrapenning för lillfälligvård av barn ulgå på samma sätt som sjukpenning vid egen sjukdom. påpekar att förslaget innebär attförälder måste anmäla varje barn som blir sjukt även om redan etl barn ärsjukt. Denna anmälningsskyldighet lorde bli svår all fl alt fungera. 7"C0 tar upp frågan om föräldrapenning för besök isamhällets barnomsorg och framhåller atl denna rält bör ligga ulanför kvolenför vård av sjukt barn. Annars menar man föreligger det risk för att föräldrartill barn som ofta är sjuka inte anser sig "ha råd" atl utnyttjadenna rättighet att besöka sill barn i daghemmet eller hos dagbarn vårdaren. framhåller att det finns familjer förvilka inte heller de föreslagna är tillräckliga. Socialstyrelsenställer sig dock tveksam till utredningens förslag om en utvidgning av rälten lillvårdbidrag för att lösa detta problem. anser att man bör väntamed ett ställningstagande i denna fråga lill dess att den av utredningenföreslagna prövningen gjorts av vårdbidragels konstruktion och förhållande tillföräldrapenningen. anser vidare att man bör pröva om inteföräldraförsäkringen snarare än vårdbidraget bör byggas ut ylterligare för atlkompensera de föräldrar som har behov av ledighet uiöver de föreslagna 60dagarna. I dessa fall kan eventuellt en behovsprövning liknande den somföreslås i utredningens alternativ 2 vara relevant. Det bör påpekas ätthandikappade barn - framför allt rörelsehindrade och psykiskt utvecklingsslörda- ofta har en betydligt större sjuklighet än icke handikappade och därför börinräknas i den grupp som kan komma i fråga för en ytteriigare utbyggdföräldraförsäkring för tillfällig vård av bam (långtidssjuka barn). Förslagetatt höja åldersgränsen för föräldrapenning för tillfällig vård av barn tilltretton årlillstyrks av soc/a/sryre/sen, sra/ens avialsverk,, barnomsorgsgruppen, LO, TCO, / SR, . , , ,landstingen i län och . Prop.1978/79:168 108 Riksförsäkringsverketanser att frågan om höjning av vissa åldersgränser bör prövas vid en fortsattöversyn av föräldraförsäkringen. ifrågasätter om den högre åldersgränsen bör gälla även i fråga ombarn som inte är sjukt. Elt barn i åldern som inte är sjukttillbringar större i skolan och behovel av lillsyn begränsasdärför till dagens senare del. Barnet omfattas dessutom -som ulredningenframhåller-av kommunernas fritidsverksamhet. I vart fall torde en förälder inlebehöva avslå från förvärvsarbeie föratt ha tillsyn överbarnet. Omsorgskommitlénmenar att uiredningens förslag inle är tillfyllest för föräldrar tillutvecklingsstörda och psykotiska barn. Utredningensförslagom en höjningav åldersgränsen för rätt lill ersättning för resekostnadervid besök hos sjukt barn på sjukhus lill lillslyrks av socialsryrelsen,barnomsorgsgruppen, LO, , Landstingsförbtmdet, LRF, Försäkritigskasseför-bundetoch i län. Socialstyrelsenkonstaierar atl psykiska skador hos barn i samband med sjukhusvård är enrealitet. Bakgrunden lill dessa skador är mångfaselterad. Del är väl känt atlen god föräldrakoniaki under sjukhusvistelsen är den bästa förebyggandeåtgärden. Utredningens förslag är därför motiverat. Barnomsorgsgruppenframhåller atl enligl gruppens mening är dock ersättningens storlek ochantalet resor otillfredsslällande. Det är hävdar utredningen myckel angeläget atlföräldrar så ofta som möjligt deltar i vården av barn på sjukhus. Med lanke pådetta är en myckel begränsad insats. Barnomsorgsgruppenföreslår att ersättningen skall gälla obegränsat antal resor och atlersättningsgränsen sätts lill . samma nivå som gäller sjukresor.Vidare bör samtliga familjemedlemmar dvs. föräldrar och syskon fl rätt tillreseersättning. Uiredningensförslag och synpunkler på föräldrabegreppel för instämmande frånsocialstyrelsen. Familjestödsutredningenföreslår att rätten lill föräldrapenning knyts till den rättsliga vårdnaden avbarnet och inte som lill den faktiska. Genom etl sådant förfarandeanser utredningen alt reglerna skulle bli enklare att tillämpa. Riksförsäkringsverkeidelar inte uiredningens uppfattning på denna punkt. För föräldrar där familjenbestår av flera barn och där den rättsliga vårdnaden för någol eller några avbarnen är delad med en förälder i en annan familj blir del enligt verkelomöjligt atl i förväg vela hur många ersättningsdagar man har atl disponera.Antalet dagar är också beroende av vilket barn man faktiskt vårdar. Förförsäkringskassans del innebär förslaget atl alla barn och familjer måsteregistreras såväl vad gäller vem som har den rättsliga vårdnaden av barnen somhur familjerna är sammansatla vad avser barn, föräldrar ochvårdnadsförhållanden. Del är både i teorin och praktiken omöjligt allfastställa antal ersätiningsdagar i de fall då en vårdnadshavare förekommer i Prop.1978/79:168 109 Riksförsäkringsverketfinner således uiredningens förslag omöjligt alt genomföra i denna del, såvidainte ändrade regler i övrigt införs. Omen regel infördes som innebär att räutill föräldrapenning för tillfällig vård av barn skulle gälla etl vissl antaldagar per barn oberoende av antalel barn, skulle det emellertid bli möjligt atlberäkna antalel dagar med rält till föräldrapenning. På så sätt skulle mankunna anpassa föräldraförsäkringen för tillfällig vård av barn till del ADB-systemsom byggts upp för administrationen av särskild föräldrapenning.