prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — myndighet(bank- resp. yrkesinspektionen). Av specialmotiveringen till 49 S framgår ocksåatt avsikten med denna bestämmelse har varit att förhindra bl. a. atl straff ådömsställföreträdare för ett bolag, som vid vite har förelagts att upphöra med sin fondkommissionsrörelse.Jag hänvisade i detta sammanhang till marknadsföringslagen, där det föreskrivsatt den som har överträtt vitesförbud ej fär dömas till ansvar enligt lagen förgärning som omfattas av förbudet. Enligt lagrådels uttalande vid dennabestämmelses tillkomst (jfr prop. 1970:57 s. 134) torde en konsekvens bli atten legal ställföreträdare fören juridisk person inte kan dömas till straff fören handling som innefattar överträdelse av ett mot den juridiska personenriktal vitesförbud. lagrådsremissen förordade ordningen kan mot bakgrund av vad jag nu har anförtinte anses innebära någon principiell nyhet. På gmnd av de betänkligheterlagrådet har framfört mot bestämmelsen i 30 S och eftersom det i de fä fall, dätillstånd återkallas,endast undantagsvis skulle kunna finnas behov av alttillgripa vitesföreläggande har jag likväl stannat för att godta lagrådetsförslag till ändring i 30 §. Enav lagrådets ledamöter har förordat en begränsning av bankinspektionensbefogenhet att, intill dess fondkommissionsrörelsen har avvecklats, föreläggaett bolag att upphöra med annan verksamhet. Rätlen att förbjuda verksamhetunder avvecklingstiden bör enligt denne ledamot begränsas till sådan verksamhetsom anges i 13 § första stycket. Omett fondkommissionsbolags tillstånd återkallas, kan detta bero på atl bolagethar visat sig olämpligt alt driva fondkommissionsrörelse. 1 sådana fall kan detenligt min mening föreligga risk för att kundernas intressen åsidosätts, ombolaget eller ett i 25 § angivet närstående företag skulle fortsätta atl driva verksamhei.Jag vill erinra om att t. ex. banker, försäkringsbolag eller kreditakiiebolag,som har fän tillståndet återkallat, skall träda i likvidation. Det är också attmärka att ifrågavarande förbud är avsett att tillämpas endasl, om det finnsrisk föratt kundernas intressen kan sältas i fara vid fortsatt verksamhet.Bolaget flr enligt 30 § sista stycket under alla förhållanden vidta de åtgärdersom behövs för att skydda uppdragsgivare mot förlust. Jag kan således inte delaledamotens mening att inspektionens befogenhet att förelägga ett bolag allupphöra med annan verksamhei skall begränsas lill sådan verksamhei som anges i13 § första stycket. i anslutning till 31 § har anfört i fråga om bankinspektionens tillsynsbefogenheierkan jag i allt väsentligt ansluta mig till. Enligt lagrådet skulle det ilagtexten dock inte behövas något särskilt villkor om alt det kan antas altbolaget låter sig rättas av en skriftlig erinran för att bankinspektionen skallkunna låta bero vid en erinran, eventuellt förenad med ell vitesföreläggande,i stället för att återkalla bolagets tillstånd. Jag anser emellertid att delkan vara av värde atl detla villkor anges i lagen till ledning för bankinspeklionenstillämpning av 31 §. En erinran bör ersätta en återkallelse endast om det kanantas att bolaget låter sig rättas inte bara i fråga om vissa aktuellamissförhållanden ulan också på så sätt att bolaget även i sin fortsatta 1978/79:9 298 verksamhetföljer de regler som gäller för en fondkommissionär. I övrigt godtar jaglagrådets förslag till omformulering av bestämmelsen. Enav lagrådets ledamöter har i anslutning lill 36 § satt i fråga om en vitessanktioneraduppgiftsskyldighet bör åvila andra än de i 25 § angivna s. k. sidoföretagen.Jag vill erinra om att sidoföretagen enligt 25 § i tillämpliga delar skallfölja lagens bestämmelser om verksamheten och om tillsynen, medan sådanaförelag enligi 36 § endast kan åläggas viss uppgiftsskyldighet. Bestämmelsernaavser att förhindra alt lagen kringgås. Några övertygande skäl an begränsaräckvidden av bestämmelserna har inte anförts. Jag finner därför inte anledningatt föreslå någon ändring av bestämmelsen i 36 §. Ianslutning lill 37 § förslaget till fondkommissionslag, som anger villkoren förbankinstitut att fä tillstånd att driva fondkommissionsrörelse, tar lagrådetupp milt uttalande om alt avsikten inte har varit att varje sparbank ellercentralkassa skall fä tillstånd till att driva fondkommissionsrörelse. Jag villmed anledning därav framhålla att förslaget att också sparbanker ochcentralkassor skall kunna fä tillstånd att driva fondkommissionsrörelse skallses mot bakgrund av den utveckling som kännetecknat sparbanks-och föreningsbanksrörelserna. Sparbankssektorn kännetecknas av sammanslagningartill större enheter och de tolv centralkassornas verksamhei har vuxit mycketstarkt. Atl några institut har nått eller kommer att nå sådan storlek att enegen fondkommissionsrörelse framstår som en intressant verksamhetsgren förefallersannolikt. Förslaget syftar lill att undanröja de formella hindren för en sådanbreddning av verksamhetsinriktningen hos dessa banker. Något behov av atl iförfattningstexten uttryckligen begränsa möjligheten att fl tillstånd till attavse endast de större sparbankerna eller central kassorna föreligger dock inte.1 praktiken kommer fråga om fondkommissionsiillstånd för andra sådana institutknappast all aktualiseras. Det är knappast troligt att andra än de störstainstituten finner det förenligt med sina intressen att själva hålla den servicesom krävs för att lämplighetsrekvisitet skall anses uppfyllt. Del är i ställetför sparbankerna och ceniralkassoma i allmänhet naturiigt alt utnyttja den fondkommissionsverksamhetsom drivs av sparbanksrörelsens resp. föreningsbanksrörelsens egnaaffärsbanker. Jag delar lagrådets uppfattning all de i 37 § uppställdavillkoren för tillståndsgivningen inte lämpar sig som grundval för en allmänbehovsprövning inom området. Lagförslaget innebär inte heller all någon sådanprincip för tillståndsgivningen införs. Jag har understrukit betydelsen avbankinspektionens lämplighelsprövning och med uttalandet i specialmotiveringenom innebörden av begreppet "ej bli till skada för det allmänna"avsett atl ge stöd for en oförändrad tolkning av delta rekvisit. Treav lagrådets ledamöter anser att det i ärendet inte har visats alt del skullevara nödvändigt att i 39-41 §§ reglera förhållandena inom bankinstitui som intedriver fondkommissionsrörelse. Skall den föreslagna kontrollen 1978/79:9 299 införasäven för befattningshavare eller annan med anknytning till bankinstilut, sominte driver fondkommissionsrörelse, bör det enligt dessa ledamöter ske genomsärskilda bestämmelser i banklagarna. Jaghar tidigare framhållit alt man kan räkna med att de allra flesta sparbanker samtjordbmkskassoroch cenlralkassor för jordbrukskredit även i forlsällningen kommeratttillgodose sina kunders krav på service såvitt gäller värdepappershandel på såsätt att de anlitar resp. instituigrupps affärsbank. Befattningshavare ellerannan med anknytning lill en bank, som inte är fondkommissionär, kan härigenomlä insyn i uppdragsgivares affärer på samma sätt som befattningshavare i enbank som är fondkommissionär. Det finns därför skäl för att samma regler börgälla för befattningshavare i bank, oavsett om banken är fondkommissionär ellerej. Jag delar emellertid lagrådets uppfattning all bestämmelser om en kontrollav befattningshavare och annan med anknytning till bankinstitut, som inte är fondkommissionär,bör införas genom särskilda bestämmelser i banklagarna. Jag biträder därförlagrådets förslag till omformulering av 39-41 §§. Till frågan om en ändring avbanklagarna avser jag att återkomma i annat sammanhang. Enav lagrådets ledamöter, som har avstyrkt reglerna i 39-41 §§, anser att behovetav ingripande mot olämpligt bruk av insiderkunskap i fondhandeln lämpligen kantillgodoses genom ell straffsanktionerat förbud för en på visst sätt avgränsadgrupp personer att göra vissa likaledes klart avgränsade slag avvärdepappersaffärer. Enligt min mening bör det på motsvarande sätt som harskett i lagen om registrering av aktieinnehav prövas, om del går all begränsa s.k. insideraflarer utan att tillgripa straffsanktioner. Jag kan därför inte delauppfattningen att det nu borde införas ett straffsanktionerat förbud i fråga omvissa värdepappersaffarer. Lagrådethar funnit atl 44 § kan ge anledning till allvariiga svårigheter i lillämpningen.Det är enligt lagrådets mening inte lätt att mera exakt utforma de etiskanormer som behövs för lagrummets tillämplighet. Från praktisk synpunki anserlagrådet det tillräckligt med en regel av samma innehåll som den nuvarande 11 §FL. Den ger fondkommissionärernas kunder skydd mot illojalt beteende från fondkommissionärenssida. Om någon i fondkommissionsrörelse på ett uppenbart obehörigt sätt skullebegagna sina kunskaper om enskildheter i affärslivet, ger enligt lagrådetlagförslaget tillräckliga möjligheter för bankinspektionen till ingripandenmed erinran eller återkallelse av tillståndet. Jagvill framhålla att det är viktigt för att fondkommissionshandeln och fondbörsenskall fungera tillfredsställande och med allmänhetens förtroende att insideraffärerinte förekommer och all fondkommissionärerna iakttar de etiska regler som har utbildatspå detta område. I syfte att motverka insiderspekulalion infördes lagenom registrering av aktieinnehav, den s. k. insideriagen, varigenom ledande personeri börsnoterade m. fl. Prop.1978/79:9 300 förelaghar ålagts att anmäla sitt aktieinnehav i bolaget. Vidare har man på olika sättbl. a. från börssiyrelsens sida genom s. k. inregistreringskonlrakl verkat föratt information från börsbolagen och andra företag ges offentlighet så snabbtsom möjligt för alt undvika spekulationer och uinytljande av insiderkunskap.Jag anser det vara viktigt att denna utveckling fortsätter och alt utrymmet förinsiderspekulalion därigenom minskas. Medhänsyn till de erinringar lagrådet har framfört i fråga om tillämpningen av 44§ anser jag att lagrummet bör utformas enligt lagrådets förslag. Som lagrådethar anfört finns möjligheter för bankinspektionen att ingripa mot fondkommissionär,om det skulle visa sig atl han på ett uppenbart obehörigt sätt utnyttjar sina insiderkunskaperoch därigenom kan anses olämplig som fondkommissionär. Jag vill erinra om attdenna fråga kan komma alt behandlas i samband med de överväganden om atl skärpalagstiftningen i fråga om insideraffärer m. m. som jag har berört. 1anslutning till 45 § framhåller lagrådet bl. a. att ett vitesföreläggande kanriktas dels mot fondkommissionär, dels mol sådani närstående förelag som avsesi 25 och 36 §§ saml att i övrigt vite däremot inte torde kunna riktas motfysisk person. Lagrådet anför vidare all om behov av vitesföreläggande skulleuppstå i de fall som avses i 41 §, vitet sålunda flr riktas mot det fondkommissionsbolageller bankinstitut varom är fråga. Jag instämmer i huvudsak i lagrådets synpunktermen vill framhålla att ett vite såvitt gäller fondkommissionsbolag eller bankinslilutenligt allmänna principer bör kunna allt efter omständigheterna riktas motinstitutet eller bolaget eller mot legal ställföreträdare för institutet ellerbolaget. Enav lagrådets ledamöter har såvitt gäller 46 § förordat att talan mot beslut ombidrag enligt 43 § i särskilt fall och mot beslut av bankinspektionen omåterkallande av tillstånd all driva fondkommissionsrörelse enligt 29 § 1 och 2skall föras genom besvär lill kammarrätt och att talan mot annat bankinspektionensbeslut skall föras genom besvär lill regeringen. Jag vill i likhet med denneledamot framhålla att huvudprincipen i svensk rätt är att tillstånds- och återkallelsebeslutprövas i en och samma inslansordning. Alt del slutliga beslutet i fråga om återkallelsefattas av regeringen gäller f n. enligt flera författningar på näraliggandeområden. Så är t. ex. fallet såvitt gäller företag som driver bank- ellerförsäkringsrörelse, kreditakiiebolag och företag som driveraktiefondsverksamhet. Det finns inte några särskilda skäl atl i detta avseendebehandla fondkommissionärer annoriunda än dessa företag. Jag kan därför intebiträda ledamotens förslag att vissa återkallelsebeslut skall prövas avkammarrätt. Del finns enligt min mening inte heller tillräckliga skäl för attinföra särskilda regler såvitt gäller besvär över beslut om bidrag enligt 43 §. Lagrådethar satt i fråga om inte 49 § utan olägenhet skulle kunna undvaras. Som jagtidigare har framhållit var avsikten med denna bestämmelse atl förhindra attbåde straff och vile utdömdes i det fall ett bolag, som Prop.1978/79:9 301 harfält sitt tillstånd återkallat, fortsatte atl driva fondkommissionsrörelse.Eftersom jag har föreslagit att vite inte skall fl användas i dessa fall, finnsdet inte längre något behov av denna bestämmelse. Jag föreslår därför altbestämmelsen utgår ur lagförslaget. Lagrådetframhåller att lagens egentliga ämne är frågan om hur fondbörsverksamhel skallbedrivas och den samhälleliga kontrollen över denna. Med hänsyn härtill anserlagrådet det mest logiskt alt lagen benämns "Fondbörslag". Jagförstår lagrådets påpekande. Fondbörsverksamhet får emellertid enligt lagenbedrivas endast av . - omman bortser frän den inledande definitionsparagrafen och den avslutande straffbestämmelsen - inget annat än regler om denna fondbörs och om tillsyn över verksamheten. Mot denna bakgrund anser jag bl. a. praktiska skäl tala för att behälla rubriken i det remitterade förslagetframför den mera allmänt hållna som har förordats av lagrådet. Jag förordar därför ingen ändring av det remitterade förslaget på denna punkl. Enav lagrådets ledamöter har lämnat intressanta synpunkter på den rättsligakaraktären av . Jag delar hans uppfattning atl fondbörsenfrån att ha varit en rent privaträltslig sammanslutning har flit enalltmer offentligrällslig karaktär till följd av ingripanden från det allmännassida. Denna utveckling har föranletts av de behov som efterhand har visat sig.Det remitterade förslaget kan ses som ett led i denna utveckling. För atlexempelvis tillgodose ökande krav på den enskildes rättssäkerhet har iförslaget förts in regler om jäv och om kommunikationsprincipens tillämpning ivissa typer av ärenden. liksom tidigare fogas de nya bestämmelserna till detbefintliga regelsystemet, som visseriigen förfatl-ningstekniskt har fin helt nyutformning men som materiellt i väsentliga delar innehåller samma regler som1919 års lag. Nyheterna i fondbörslagstiftningen bygger -om man bortser frånbehandlingen av fondhandlariistan - påfondbörsuiredningens förslag, som i allt väsentligt accepterades vid remissbehandlingen. Dethar mot den bakgrund som har angetts knappast framstått som behövligt aufrån teoretiska utgångspunkter närmare analysera fondbörsens rättsliga natur.Än mindre har drastiska förändringar allvarligt övervägts för att tillgodosekrav av rättssystematisk art. Den framkastade tanken att göra fondbörsen statlig myndighet framstår enligt min mening som helt främmande sett urhistoriskt och internationellt perspektiv. Till frågan om rimlig balans harnåtts vad gäller reglerna om bankinspektionen som offentlig kontrollmyndighetoch börsen som enskilt rättssubjekt vill jag endast anmärka, alt lill detremitterade förslaget har förts över gällande regler i stort sett oförändrade.Varken bankinspektionen eller börsslyrelsen har haft något 1978/79:9 302 atterinra mot detta. Bestämmelserna har - enligt vad jag har inhämtat - också ipraktiken fungerat fullt tillfredsställande. Lagrådethar föreslagit eu tillägg till 10 S som skulle ange till vem revisorernasberättelse skall lämnas. Enligt min mening bör ett sådant tillägg jämte andraliknande detaljföreskrifter tas in i den förordning om börsverksamheten somsenare kommer alt utfärdas. Lagrådethar uppehållit sig vid 14 och 15 SS och har därvid framhållit att börsombudskapeioch godkännandet alltid är knutet till viss börsmedlem. Enligt lagrådet skulledetta förhållande komma lill tydligare uttryck om 14 S första stycket varformulerat på vissl sätt. Vidare skulle 15 § första meningen kunna utgå såsomöverflödig. Jag anser inte att författningstexten härigenom skulle blitydligare och föreslår därför inte nägon ändring av del remitterade förslagetpå dessa punkter. Däremot bör, som lagrådet har berört, 14 S kompletteras meden föreskrift om att börsstyrelsen bestämmer antalet börsombud för varjemedlem. Lagrådethar i anslutning till 16 S lagit upp frågan om hur hänvisningen till 13 § börutformas. Jag föreslår en ny formulering av 16 §, som undanröjer varje risk förmissförstånd. 1övrigt godtar jag - som jag inledningsvis har nämnt - vad lagrådet har anfört ianslutning till de enskilda bestämmelserna i förslagen. Vidare förordar jag attnågra ändringar av främst redaktionell art görs i förslagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atlantaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:9 303 Propositionen.................................................... ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ...... 1 Lagförslag........................................................ ...... 3 1. fondkommissionslag................................ ...... 3 2. lag om .................... .... 13 3. lag om rätt atl förfoga överannan tillhöriga fondpapper. 4. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse 20 5. lag om ändring i lagen(1955:416) om sparbanker 23 6. lag om ändring i lagen(1956:216) om jordbmkskasserö-relsen 26 Utdragav regeringsproiokollet ...... .... 28 1 Inledning................................................. .... 28 2 Fondkommissionsrörelsemm........................... .... 31 2.1 Nuvarande ordning................................ .... 31 2.2 förslag(SOU 1976:54)...... 34 2.2.1 Allmänna synpunkter..................... .... 34 2.2.2 Tillsiåndspliki, förelagsformmm........ .... 35 2.2.3 Fondkommissionshandel ochhandel för egen räkning 37 2.2.4 Andra verksamhetsgrenar............... .... 46 2.2.5 Kapitalläckning............................. .... 51 2.2.6 Courtage.................................... .... 54 2.2.7 Tillsyn m.m.................................. .... 56 2.2.8 Övriga frågor............................... .... 59 2.3 Remissyttrandena.................................. 63 2.3.1 Allmänna synpunkter..................... .... 63 2.3.2 Tillståndsplikt, förelagsform m,m..... .... 68 2.3.3 Fondkommissionshandel och handel för egen räkning 70 2.3.4 Andra verksamhetsgrenar............... .... 81 2.3.5 Kapitalläckning............................. .... 88 2.3.6 Courtage..................................... .... 90 2.3.7 Tillsyn m.m................................................... 93 2.3.8 Övriga frågor............................... .... 95 3 Fondbörsen................................................. ... 100 3.1 Nuvarande ordning................................. 100 3.2 förslag (SOU1973:60) 108 3.2.1 Allmänna synpunkter..................... 108 3.2.2 Fondbörsens organisation m. m....... ... 109 3.2.3 Börsmedlemmar och börsombud....... 111 3.2.4 Fondbörsens verksamhet................ 112 1978/79:9 304 3.2.5 Tillsyn......................................... 118 3.2.6 Övriga frågor................................ 119 3.3 Remissyttrandena................................ 121 3.3.1 Allmänna synpunkter...................... 121 3.3.2 Fondbörsens organisation m, m........ 121 3.3.3 Börsmedlemmar och börsombud........ ... 123 3.3.4 Fondbörsens verksamhei................. ... 124 3.3.5 Tillsyn......................................... ... 126 3.3.6 Övriga frågor................................ 126 4 Föredraganden............................................. .. 128 4.1 Inledning.............................................. .. 128 4.2 Lagstiftningom fondkommissionsrörelse m. m 130 4.2.1 Allmänna synpunkter...................... .. 130 4.2.2 Tillsiåndspliki, företagsform m.m...... .. 133 4.2.3 Fondkommissionshandel ochhandel för egen räkning 135 4.2.4 Andra verksamhetsgrenar................ .. 143 4.2.5 Kapitaltäckning............................. .. 145 4.2.6 Courtage..................................... .. 147 4.2.7 Tillsyn m.m................................... 150 4.2.8 Övriga frågor................................ 155 4.3 Lagstiftningom fondbörsverksamhel........... 159 4.3.1 Allmänna synpunkter...................... 159 4.3.2 Fondbörsens organisation m.m......... 161 4.3.3 Börsmedlemmar och börsombud........ 165 4.3.4 Fondbörsens verksamhet................. 167 4.3.5 Tillsyn och övriga frågor.................. 170 5 Upprättade lagförslag..................................... 173 6 Specialmotivering.......................................... 174 6.1 Förslaget till fondkommissionslag............... 174 6.2 Förslaget till lag omStockholms fondbörs.... 193 6.3 Förslaget till lag om rätt attförfoga över annan tillhöriga värdepapper 202 6.4 Förslagen till ändringar ibanklagstiftningen.. .. 203 7 Hemställan.................................................. 204 8 Beslul......................................................... 204 BilagaT Utredningens lagförslag (SOU 1973:60)....... 205 1978/79:9 -305 Bilaga 2 Utredningens lagförslag (SOU 1976:54)............ 215 Bi/aga 3 De remitterade lagförslagen................................. ... 235 Utdrag av lagrådets protokoll ............. 260 Utdrag av regeringsproiokollet ...... 295 GOTAB 1978 56 780