prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — Bullelinemaredovisar utvecklingen inom områdena handel och industri, teknik och forskning,samhällsliv och politik. Svensk-inlernafionellapressbyrån finansieras lill mer än två tredjedelar av ochi övrigl genom bidrag från näringslivet. Byråns formella huvudman är sedan år1938 allmänna exportförening. Till byrån är knutet ett råd beståendeav representanter för . Tidningamas telegrambyrå, Ingenjörsvelenskapsakademienoch näringslivet. Pressbyrån haren i förhållande till sin huvudman fri ochoberoende ställning. 1978/79:147 31 Jagbedömer Svensk-intemationella pressbyråns verksamhet som värdefull ochförutser att den skall fortsätta i nuvarande omfattning. Del närmare samrådsom kan komma alt etableras mellan olika informalionsorgan torde förpressbyråns del leda till praktiska fördelar. Eftersombullelinema lill en del ålerger bred samhällspolilisk information anserjag delmotiverat att bidrag även fortsättningsvis utgår från lillSvensk-internationella pressbyrån. Fördelningen av kostnadema för dennaverksamhet torde dock bli föremål för ytterligare överväganden. Utredningenanser atl , med systerpublikationer på tyska, spanska ochitalienska, genom sin innehållsmässiga bredd och sina joumalisliska ambitionerär ett värdefullt inslag i den allmänna Sverige-informationen. Ulredningen finnerdet angelägel att , exportråd och näringslivetger Now resurser för alt vidareutvecklas enligl sin hittillsvarandeinriktning. Utrikesdepartementetsbidrag fill Now har formen av prenumerationsköp för utländska mollagare.Förslag till mottagare förmedlas främsi via våra utlandsmyndigheter. Nowägs av och , som genomentreprenadavtal uppdragit åt Ingenjörsförlagel alt ansvara för utgivningen avtidskrif-lema. Now drivs som en gentemot ägarna eller andra intressentersjälvständig verksamhei. Utrikesdepartementetsbidrag för köp av prenumerationer av Now motiveras av de behov somutomlands finns all distribuera aktuell och professionellt utformad allmäninformation om . På liknande sätl köper departementet prenumerationer avden av utgivna engelskspråkiga miljötidskriflen Ambio. Regelbundetåterkommande publikationer har ett särskilt värde, eftersom de gör del möjligtför intresserade mottagare utomlands all hålla löpande kontakt med ochsvenska förhållanden. Stöd till eventuellt nya publikationer på området fårövervägas med hänsyn lill det allmänna informationsbehov som kan föreligga ochde resurser som finns lillgängliga. Jag vill på denna punkt även hänvisa lillden förstärkning av Svenska institutets publikalionsverksamhel som jag i annatsammanhang härföre-slagit. Utredningenföreslår atl mera regelbundet samråd etableras mellan representanter för olikainformationsorgan främst inom områdena allmän. 1978/79:147 32 exportfrämjandeoch turismfrämjande information. Remissinstansema ställer sig positiva lill etlsådani utvidgat informationsutbyte. Jaginstämmer i uiredningens och remissinstansernas bedömningar och avser lainitiativ till ell informellt samråd av mer regelbunden karaktär mellan deolika centrala organen för den statsfinansierade utlandsinformationen.Härigenom kan vissa praktiska samordningsfördelar uppnäs och etl nyttigtinformationsutbyte äga rum om planer och verksamhet inom olika organ. Jagfinner del angelägel undersiryka de olika organens självständiga karaktär.Principen att verksamhet med olika syften skall ha olika huvudmän bör, som jagtidigare har framhållit, inle rubbas. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen allgodkänna de riktlinjer för statligt slöd till informafions- och erfarenhetsutbyteöver gränsema som jag har förordat i del föregående. I fråga omanslagsberäkningar för /80 återkommer jag i det följande. 1budgetpropositionen /80 upptogs anslagen D 1. , D 2.Sveriges Radios programverksamhet för utlandet och D 3. Övrig information omSverige i utlandet samUiga på tredje huvudfiteln, med beräknade belopp iavvaktan på förevarande särskilda proposition. Slutliga förslag tillmedelsanvisningar kan nu föreläggas . 1977/78Utgift 18165605 Reservation 837514 1978/79Anslag 20396000 1979/80Förslag 26950000 Svenskainsfilutel begär för /80 eU anslag av . underanslaget III D I. samt dämtöver . avseende kostnader för omhändertagandeav FN-stipendiater för vilka medel anvisas över anslaget 111 C 2. över nionde huvudtitelns anslagG 8. Prop.1978/79:147 33 m. m. avseende stipendiater för isländska forskare ochforskarstuderande. Det begärda anslaget skulle innebära en ökning under 111 DI. i förhållande lillanslagel för innevarande budgetår. Anslagsframställningen avser i huvudsakpris- och löneomräkning. Institutet anför all del önskar avvakta belänkandelfrån ulredningen om del svenska kultur- och informationsutbytet med utlandetinnan förslag framläggs om utökning av verksamheten. Förslag härom har senareframförts i inslitutels remissyttrande över utredningens betänkande. I pris- och löneomräkning begärs i anslagsframställningensammanlagt . under anslaget 111 D I. Därulöver begär insfilutel 70000kr. i ersättning för beräknade memlgifter i anledning av regeringens beslul den8 om godkännande av huvudavlal om utställningsersättning tillkonstnärer som tillhandahåller verk för utställning som distribueras ellerarrangeras av statliga institutioner. Institutet framhåller all del tecknadeavtalet medför utgifter som inle återspeglas i utökad verksamhet. Institutetyrkar därför alt ifrågavarande belopp betraktas som prisomräkning under resp.verksamhetsprogram. Institutet har i enlighet med regeringens föreskrifterberäknat ett bespa-ringsallemativ. Besparingama har beräknats till av pris-och löneom-räknade anslag. Besparingsaltemativet skulle enligt denna beräkninginnebära en uppräkning av anslag D I. med . i förhållande till innevarandebudgetår. Institutet hemställer emellertid all det högre beloppet, ,läggs till gmnd för anslagsberäkningen i syfte atl möjliggöra full kompensationför beräknade kostnadsökningar vid oförändrad ambitionsnivå. 1 budgetpropositionen /80 har anslagel D 1. tagitsupp med etl beräknat belopp i avvaktan på förevarande särskilda proposition.Beräkningen, som innebär en föreslagen anslagsökning med , avserpris- och löneomräkning enligt besparingsaltemativet. Beloppet innefattarvidare den av institutet begärda särskilda ersättningen med . Jag har i del föregående redovisat mina överväganden ianledning av utredningens förslag om utökad verksamhet för Svenska inslitutet.Jag beräknar behovet av medelsförstärkning från Iredje huvudtiteln för att genomföradessa förslag lill . för nästkommande budgetår. Av detla beloppavser . information, vari ingår . för stipendier påmassmediaområdet med anknytning till invandrarfrågor, . allmänl kultumtbyte,. stöd till undervisningen i svenska vid utländska läroanstalter samt285 . slöd till gästföreläsare och övrigt personutbyte inom studier ochforskning. av den föreslagna anslagsansökningen avser medel förresursförstärkning i fråga om personal, lokaler m. m. Jag räknar med att denutökning av verksamhe-3 1978179. Prop.1978/79:147 34 ten som föreslås i denna proposition nödvändiggörförstärkning med sammanlagt åtta nya tjänster för handläggare och övrigpersonal vid institutets Stockholms-kontor. Anslagetbör således räknas upp med (I 464000-1- 5090000) . för budgetåret1979/80. Medhänvisning lill vad jag ovan har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att till Svenska inslilulel för /80 undertredje huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av . 1977/78 Utgift 18330000 1978/79 Anslag 19698000 1979/80 Förslag 21440000 begär för budgelårel 1979/80 eU anslag av28078000 kr. avser ersättning lill . 1978/79 Beräknadändring 1979/80 för utlandet 19698000 -1-8380000 -1-1742000 kostnader (15058000) (-1-7520000) (-f 882000) kostnader (4640000) (-)- 860000) (-H 860000) Av den begärda bidragsökningen till anges . avse kompensation för sfigande kostnader. Därutöver begärs 2700000kr. a. ökad programproduktion och sändningstid. begär en uppräkning av anslaget med 860 000 kr.för att kunna täcka ökade drift- och kapitalkostnader för distribution avutlandsprogrammen. I budgetpropositionen /80 har anslaget D 2. tagitsupp med ett beräknat belopp i avvaktan på förevarande särskilda proposifion. 1budgetpropositionen har ell anslag av . beräknats för budgetåret1979/80 avseende prisomräkning enligt besparingsaltemativet. Beloppet innebären ökning med I . i förhållande fill anslaget för innevarandebudgetår. Efter ytterligare granskning av inkomna anslagsframställningarförordar jag atl anslagel D 2. räknas upp med sammanlagt . Jagbedömer all verksamhelen härigenom kan bedrivas på en oförändrad ambitionsnivå.Jag hemställer att regeringen föreslår attlill programverksamhet för utlandet för /80under tredje huvudtiteln anvisa etl anslag av . Övriginformation om i utlandet 1977/78 Utgift 1978/79Anslag 1979/80 Förslag 1978/89 Anslag Beräknad ändring 1979/80 -H 630 000 TillSvensk-internationella pressbyrån begär allmänna exportförening /80 ett bidrag med . Detla skulle innebära en ökningav anslaget med . i förhållande till innevarande budgetår. Ingenjörsvelenskapsakademienbegär bidrag med sammanlagt . för forskarutbyte mellan och inlemalionellavetenskapsakademier i östeuropeiska länder och . Beloppet skulle innebäraen ökning med . jämfört med anslaget för innevarande budgetår. Ibudgetpropositionen /80 har anslagel D 3. tagits upp med ett beräknatbelopp, , i avvaktan på förevarande särskilda proposition.Beloppet i budgetpropositionen avser prisomräkning enligl besparingsaltemativet.För den förstärkning av informationsverksamhet som jagtidigare har redovisat i samband med mina överväganden i anledning av SlK-utredningensförslag beräknar jag ett behov av medelsförstärkning under detta anslag med200000 kr. Beloppet avser särskild kontaktverksamhet för att kunna mötatillfälliga behov av en för- Prop.1978/79:147 36 stärkt bevakning av informations- och kulturfrågor vidutlandsmyndigheterna. Av del föreslagna anslaget avser I . bidrag till Svensk-intemationellapressbyrån och . bidrag till Ingenjörsvelenskapsakademien. Med hänvisning till vad jag har anfört ovan hemställer jagall regeringen föreslår att till Övrig informaiion om i ullandel för budgelårel1979/80 under iredje huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Jag har lidigare redovisat förslag om atl inrätta en ny tjänslför kulturattaché vid ambassaden i . Kostnadema härför beräknas lill210000 kr. för /80. Jag räknar med att dessa kostnader ryms inomde förslag till anslagsberäkningar under tredje huvudtitelns lill. A somregeringen har anmält i budgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 6) /80. 1978/79:147 37 Anmälantill proposition om informations- och kulturutbytet med utlandet 1978/79:100 (bil. 12 s. II)har jag anmält all jag avsåg alt isamarbete med chefen för ulrikesdeparlementel utarbeta en särskild propositionom del inlemalionella kulturutbytet, som bygger på de förslag som harpresenterats i betänkandet (SOU 1978:56) Kullur och informaiion över gränsema,avgivet av ulredningen (UD 1977:01) om det svenska kullur-ochinformationsutbytet med ufiandet (). Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2 Föredragandensöverväganden 2.1 Allmänt 2.1.1Motiv för att öka det statliga stödet till internationellt kulturutbyte Kulluriiveli har alllid varit öppet för kontakter och utbyte över gränserna. Denkultur vi upplever som genuint svensk har under århundraden vunnit slimulansoch utvecklats genom impulser utifrån, t. ex. genom tidiga kontakter med ländemakring eller i , genom infiytanden från centraleuropeiskakulturströmningar, genom den omfattande invandringen under senare fid. Denna ulvecklingdelar vi med våra nordiska grannländer. av påverkan från andraländer har bibehållit en kulturell gemenskap. Deinternationella kontaktema ökar ständigt. spelar den nationellakulturen en betydelsefull roll i dagens industrisamhällen. Viljan all förstärkaen inhemsk kulturell identitet kommer till allt siarkare uttryck, parallelllmed och delvis till följd av växande internationella beroenden. Båda strömningamapåverkar utvecklingen inom kulturlivet. Försvenskl kulturliv är kontaktema med andra länder och andra kullur- 1978/79:147 38 mönsternågot i grunden positivt. Men utvecklingen av ny teknik och nya ekonomiskastrukturer tillför bilden en negativ aspekt. Vi anar en risk atl ell nylt massulbudav kvalitativt undermåliga eller likgiltiga produkter förkväver snarare änstimulerar den inhemska utvecklingen. Den statliga kulturpolitiken syfiar bl.a. lill atl molverka en sådan tendens genom atl stödja alternativ som bygger påinhemsk tradition. En förutsättning för atl de egna kulturtraditionerna skallbibehålla sin livskraft är dock att de hämtar impulser och stimulans från denlevande kulturen i andra länder - det visar vår historiska erfarenhet. Med ettväxande massutbud av låg kvalitel följer därför krav på en fördjupad insats föratt främja det icke-kommersiella kulturutbytet. Allfrämja elt utbyte av erfarenheter och idéer över språk- och nationsgränser ärockså ett av de grundläggande mål som regering och riksdag lagt fast för den nyastatliga kulturpolitiken. Samhällets insatser omfattar de slora kulturinslitulionemalika väl som grupper och enskilda konstnärer, yrkesverksamma konstnärer likaväl som amatörer. Genom utbyte med kolleger i andra länder, genom impulser frånnya kulturmönster, stimuleras del svenska kulturlivet. Ellkulturutbyte på jämbördiga villkor är också nödvändigt för vår förståelse avomvärlden - och för omvärldens förståelse av svenskt kultur-och samhällsliv.Medveten avskärmning eller bristande kontakt innebär minskade möjligheter fören enskild eller för en nation att leva sig in i, förstå och respekieramänniskor och samhällsförhållanden i andra länder. Delta är ännu elt skäl för atlden statliga kulturpolitiken bör främja de internationella kontakterna. Detskälet får en alll siörre lyngd ju mer våra kontakter med omvärlden ökar iandra hänseenden. Vårt förhållande till utvecklingsländema är ett exempel pådetta. All vi i industriland lär känna utvecklingsländemas kultur och i utbytedelger erfarenheter från vår egen är av gmndläggande betydelse för denfortsatta internationella förståelsen och för vårt samarbete med utvecklingsländemainom andra områden. Ettexempel på ett näraliggande kulturutbyle som sätter spår i del svenskakullurlivet är kontaktema med människor som invandrat till och medkulturen i deras ursprungsländer. Genom invandrama får vår kultur rikaimpulser. bidrar ett nära utbyte med dessa grupper till en växandekänsla av gemenskap och därmed till förståelse och ömsesidig respekt mellaninvandrare och befolkning i övrigt. Genom invandrarorgani-sationemas framväxterbjuder sig även inom goda tillfällen till kontakter med utländskakulturtraditioner. Dessa möjligheler till kultumtbyte belyses också av invandrarorganisationemasroll som kultur- och kontakUänkar lill hemländema. Denutbytesverksamhet som gavs stöd från samhällets sidaomfattade i första hand de stora kulturinslitulionema och de turnéer, gästspeloch utställningar som dessa anordnade. Prop.1978/79:147 39 verksamhetenvuxit starkt och vidgats till nya områden. omfattar utbytet de flestakulturområden och nivåer, från enskilda konstnärer till fria gmpper ochensembler. Påtaglig har varit ulvecklingen inom folkrörel-sema, vilkas starkainternationella engagemang omfattar allt större grupper i samhället. Eltvidgat intemationellt samarbele med folklig förankring stimulerar utvecklingeninom kulturlivet och samhällslivet i övrigt och bidrar till atl fördjupa vårsolidaritet med omvärlden. Kontakten över gränsema genom folkrörelserna måstedärför tillmätas slor betydelse. 2.1.2Principiella överväganden i övrigt Samhälletsstöd till utbyte inom utbildning, forskning och kultur är grundat på principenatt utbytets innehåll och inriklning fritt bestäms av de inslilulioner,organisationer och enskilda som verkar inom dessa områden. Del inlemalionellakultursamarbetets innehåll får lika litet som det nationella kulturlivetsregleras genom statliga bestämmelser. Av samma gmndläggande karaktär ärprincipen om folkrörelsemas fria och oberoende ställning i samhället. Dennaprincip bör vara vägledande också för utformningen av del stadiga slödet tillderas inlemalionella kontakter. Jaghar redogjort för vissa vägande skäl för att öka del statliga slödet tillkulturiivets internationella utbyte. De stadiga stödåtgärderna måste syfta tillall underiätla och stimulera samarbetet över gränsema genom atl bidra till atlekonomiska och tekniska hinder kan övervinnas. Stöd forskningsutbyte ochutbildningssamarbete har samma karaktär. Förall kontakter skall kunna utvecklas till utbyte och samarbele mäsle ocksåmotpartens erfarenheler och önskemål respekteras. 1 den svenska kulturpolitikenframhålls värdet av en öppen och krifisk samhällsdebatt. I det inlemalionellakultursamarbetet möter vi ibland motstridiga synpunkter och önskemål. 1arbetet med att jämka samman dessa kan ofta ulvecklas etl berikandeerfarenhetsutbyte. Jagvill särskilt understryka vikten av att ett samarbete måste utvecklas på bådaparternas villkor även i sådana fall då de huvudsakliga ekonomiska resursema fillskjutsfrån svensk sida. Detta har framhållits i remissyttranden bl. a. från några avvåra ambassader i de större utvecklingsländerna. Kontakteröver gränsema blir meningsfulla först då de utvecklas till ett utbyte och mer bestående samverkan. Del stadiga stödet bör vara så utformat att detstimulerar ömsesidigheten i kontaktema. Ur de anslag jag kommer att föreslå idet följande bör bidrag därför kunna utgå för såväl utsändande som mottagande verksamheiinom alla konstområden. 2.2 Frågan om kulturavtal Utredningenhar haft i uppdrag att diskutera skälen för och emot bilaterala kulturavtal påregeringsnivå. Efter att ha överlagt med chefen för villjag anföra följande i denna fråga. 1978/79:147 40 Densvenska regeringen har inte ingått några övergripande bilateralakulturavtal, trots all önskemål om en avtalsreglering av kulturutbytet med vårtland har framförts av ell flertal länder . Den svenskahuvudinvändningen mot alt ingå sådana avtal har varit att de kulturella kontaktemaöver gränsema bör vara fria från stailig reglering. De statliga insatserna börbegränsas till ekonomiskt slöd utan villkor eller bindningar i vad avserutbytets innehåll. 1 den mån behov har funnits av reglering inom vissa ramarför all undanröja administrativa hinder i utbytet har överenskommelser träffatspå institutions- och myndighetsnivå. Exempel på sådana ramöverenskommelser ärSvenska institutets kulturprogram med vissa länder och de avtal omforskarutbyte och forskningssamarbete som ochIngenjörsvetenskapsakademien har ingått med utländska akademier. Ellundantag är de avtal om samproduktion av film som har ingåits med vissa ländersregeringar. Dessa avtal har dock inte varit avsedda att reglera samarbetetsomfattning ulan endast tillämpningen av nationella administrativa regler påfilmområdet. Efteralt ha redovisat och pröval en rad skäl för och emot kulturavtal harutredningen funnit atl övervägande skäl talar för en oförändrad svensk inställningtill sådana avtal. De remissultalanden som har gjorts i frågan av kulturlivelsmyndigheter och organisationer är klart negativa till kulturavtal påregeringsnivå, medan en mer positiv inställning redovisas av några utlandsmyndigheter. Uiredningensslutsats alt den nuvarande ordningen bör bibehållas torde överensstämma med denallmänna uppfattningen hos kulturlivets olika organ om hur det svenskakulturutbytet med utlandet bör bedrivas. Kulturlivet måste få vara likaobundet av statlig styrning i sina utlandskontakter som i den inhemskaverksamheten. Enligt min mening bör statens insalser för kulturutbytet medandra länder ses som en integrerad del av de nationella kullurpolitiska ålgärderna.Kulturlivets egna behov och intressen i fråga om utlandskontakter bör därförvara vägledande för samhällets insatser på detta område. tordeinternationellt sett ha förhållandevis omfattande vetenskapliga och kulturellakontakter med omvärlden. Dessa kontakter har utvecklats genom all behov ochintresse har funnits hos institutioner, organisalioner och enskilda personeratt tillföra den egna verksamheten impulser och erfarenheler från andraländer. Det internationella person- och erfarenhetsutbytet bör ses som eltnaturligt led i kulturinstitutionernas dagliga verksamhet. Samhällets uppgiftär atl ge stöd och stimulans ulan att styra verksamhelen i en viss riktning.För att detta skall kunna ske måste staten själv vara fri från bindningar. Jagdelar således utredarens åsikt att del svenska kulturutbytet med utlandet äveni fortsättningen bör löpa fritt från generella kulturavtal med enskilda länder.Detta bör självfallet inte hindra regeringen från att ingå avtal i särskildafrågor om så erfordras av tekniska eller administrativa skäl, så som har skettbl. a. på filmområdel. 1978/79:147 41 mån en formell ram för ulbylel behövs av särskilda skäl bör överenskommelsereller kullurulbylesprogram liksom kunna tecknas med Svenska instituteteller annal ansvarigt organ som svensk avtalspart. I likhel med ulredningenvill jag framhålla vikten av atl nära samråd äger rum med berörda institutionerinom svensk kullur och forskning angående programmens konkreta innehåll. Denpågående utvidgningen av förbindelser med utvecklingsländema kan ivissa fall motivera atl även kulturfrågor tas med i övergripande ramavtalavseende s.k. breddal samarbete. Enligl min mening bör omständigheterna i varjeenskilt fall ligga till gmnd för bedömningen av huruvida en klausul omkultursamarbete bör ingå i ett allmänl samarbelsavial. En ulgångspunkt börgivetvis vara atl önskemål härom har uttryckts från motpartens sida. En sådanklausul får ur svensk synvinkel anses ändamålsenlig om den leder till alt vårtlands kulturliv får möjligheter till värdefulla kontakter i ett land, medvilket förbindelserna lidigare varit få eller obefintliga. 2.3 Studier och forskning Förfullsländighetens skull vill jag i delta sammanhang översiktligt beröra vissafrågor i anslulning till utredningens allmänna synpunkter på del internationellaulbytel inom området studier och forskning. Utredningenhar framhållil all deltagande i intemalionellt erfarenhetsutbyte är etllivsvillkor för forskningen och alltmer nödvändigt också för andra former avstudier. En ökad intemalionalisering av utbildningen krävs för all förbereda destuderande för ett yrkes- och samhällsliv där inlemalionella kontakter i alltstörre utsträckning ingår i det dagliga arbetet. annal, kanske ännuviktigare, motiv är behovel av att hos de studerande främja förståelse förandra folk och deras levnadsförhållanden. Person-utbyte med läroanstaler iandra länder är enligt utredningen en av de mesl verksamma metoderna för en intemalionaliseringav utbildningen. För sådant utbyte krävs ökade resurser. Utredningenssynpunkter bygger i huvudsak på den inom dåvarande universitelskanslersämbetettillsatta intemationaliseringsulredningen, som avslutade sitt arbeie . SIK-utredningenhar följt upp intemafio-naliseringsutredningen med en begränsad kartläggning avdet internationella personutbytet inom högskoleområdet. Kartläggningen gerenligt utredningen belägg för atl behovel av medel för utlandsvistelser ochandra former av inlemalionella kontakter alltjämt är mycket stort. Utredningen villdärför kraftigt understryka de allmänna synpunkter och krav på ökade resurserinom området som framkom genom internationaliseringsutredningen. Önskemålet omen ökning av resurserna för bl. a. personutbyte är också genomgående i deremissyttranden som berör området studier och forskning. 1978/79:147 42 Såväli som budgetproposition har jag pekat på hur angeläget detär atl utbildningsmyndighetema vidtar åtgärder för att inter-nationaliserautbildningen. F. n. finns särskilda medel anvisade för intema-tionaliseringsändamålinom högskolan. Medlen uppgår till 2 milj. kr. och slår till universitets- ochhögskoleämbetets (UHÄ:s) disposition.