prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — I samband med genomgången avutgiftsprogrammet redovisade jag hur denna ökning fördelas på olika ändamål.Vid en jämförelse med det nu beräknade budgetutfallet för /79förutses utgifterna stiga något mindre, eller med . Dettainnebär en dämpning av utgifternasstegringstakt jämfört med innevarande budgetår. Dämpningen sammanhängertill en del med den förutsedda förbättringen av konjunkturläget som kanberäknas minska behovet av särskilda industri-och arbetsmarknadspolitiska insatser. Den beräknade ytterligare nedgången iprisstegringstakten inverkar också på kalkylerna. En väsentlig faktorär vidare att utgiftsprövningen har genomförts mycket restriktivt. Sammanfattningsviskan konstateras att nu föreliggande beräkningar utvisar ett budgetunderskott om ca . /79 som /80. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas såsom bilagor: inkomstberäkning (Bilaga 2.1} Specifikation avinkomsterna på driftbudgeten för /80 (Bilaga 2.2) Preliminärt förslagtill investeringsplan och investeringsstater för /80 (Bilaga 2.3) Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. (Bilaga 2.4) Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen 1. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringen att för budgetåret1979/80, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet medvad jag har förordat i det föregående intill ett sammanlagt belopp av , 3. medge att avsättning avkommunalskattemedel sker till budgetutjämningsfonden för /80, 4. bemyndiga regeringen att iriksgäldskontoret disponera en från Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 84 ökad rörlig kredit att pä sätt som regeringen bestämmer ställas till förfogandeför myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet, 5. för /80, i avvaktan påslutliga förslag i kom pletteringspropositionen och i enlighet med vad jag har för ordat i det föregående, a) beräkna driftbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar i dispositionen avrörliga krediter, d) påkapitalbudgeten beräkna den mot den av mig föreslagna investeringsplanen svarande inkomsttiteln till 9 , delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört beträffande 6. formerna för redovisningen avfinansfullmakten, 7. särskilda administrationsavgifter förstatliga lån. 85 Prop.1978/79: 100 Bilagorna 1 och 2 1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länderoch länder-områden 19761979 4 2 Försörjningsbalansför 19761978 8 4 Statensinkomster och utgifter 19771979 28 5 Finansielltsparande i den offentliga sektorn 19771979 29 6 Finansielltsparande 19771979 29 7 Finanspolitiskaeffekter 19761979 30 8 Försörjningsbalansför 19771979 35 9 BNP från produktions- och användningssidan19771979 36 10Bytesbalans 19771979 38 11 /80 56 12 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster 73 13 Kapitalbudgetensutgifter och finansiering /80 75 14 Sammanställning överbehållningar på statsbudgetanslag: Driftbudgeten 76 15 Sammanställning överbehållningar på stadsbudgetanslag: Investeringsanslag 77 16 Medelsbehållningvid utgången av budgetåren 1968/691977/78 77 17 Beräknade förändringar i anslagsbehållningarna /79 78 18 Ianspråktagande avrörliga krediter 79 19 Förslagtill statsbudget för /80: Totalbudgeten 81 20 Totalbudgetenssaldo 1977/781979/80 82 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Den preliminära nationalbudgetenför 1979 som härmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. Nationalbudgeten består av två delar. 1 denförsta delen, kapitel 1, sammanfattar ekonomidepartementet det ekonomiska lägetoch konjunkturutsikterna. Den andra delen, kapitel 2-9, behandlar utvecklingeninom olika områden mera i detalj. Kapitlen 3Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9Kreditmarknaden har sammanställts inom . Institutet haräven sammanställt avsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustrisamt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgåräven i tablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanstälUs inomekonomidepartementet resp. . Vidare redovisas prognostalför olika delsektorer enligt ekonomidepartementets och konjunkturinstitutetsbedömningar. Ansvaret för bedömningenav ekonomi 1979 vilar på ekonomidepartementet där arbetet mednationalbudgeten letts av statssekreteraren och departementsrådetLennart . I Sammanfattande översikt' 1.1 Den internationella konjunkturutvecklingen För totaltkom produktionstillväxten att bli av ungefär samma omfattning somunder 1977, dvs. ca 3,. visade den amerikanska ekonomin störretillväxtkraft än länderna i , men skillnaden i detta avseendeminskade under loppet av året. Den ekonomiska politikens utformning speladehärvidlag en stor roll. Den förhållandevis svagatillväxten medförde oförändrat höga nivåer för arbetslösheten. 1 själva verketär det något överraskande att arbetslösheten inte har ökat påtagligt, eftersomantalet nytillträdande på arbetsmarknaden har varit ganska stort i fleraländer. Detta förklaras dock av att produktiviteten utvecklats svagt. Särskiltgäller detta i , där uppgången i inflationstakt bl.a. får tillskrivas inbromsningen på produktivitetssidan. Betydande skillnadermellan ländernas inflationstakt kvarstod . Tendenser tilluppsnabbning av inflationen i jämfört med ochFörbundsrepubliken medverkade till att skapa successivt stora problempå valutamarknaden. Med den ekonomiska politik som fördes kunde ingen omedelbar lättnad skönjas i det avseendet. Den internaefterfrågeutvecklingen var mycket starkare i än i ochVästeuropa och hade så varit . Härav hade också följt en starkarepress uppåt på priserna i och därutöver hadebytesbalansutvecklingen efter hand försvagats högst avsevärt och visatunderskott . och hadefortsatt stora överskott i sina bytesbalanser med omvärlden. Av alU dettaföljde en successivt ökad press nedåt på dollarn och motsvarande press uppåt påD-mark och yen. Oron och spekulationerna tilltogpå de internationella valutamarknaderna. Under sommaren 1978fattades beslut om gemensamma åtgärder för att åstadkomma snabbare tillväxt ochsöka utjämna skillnaderna mellan överskotts- och underskottsländer. Dettaskedde efter diskussioner inom och vid möten i och mellan desju största . Innebörden var att varje land, allt efter sina egnaförutsättningar i främst pris- och betalningsbalanshänseende, skulle vidtaåtgärder. För länder med låg inflation och överskott i bytesbalansen skullebetydande expansiva åtgärder vidtas. Länder med hög prisstegringstakt och/eller ' 1 detta kapitelpresenteras ekonomidepartementets bedömning av det ekonomiska lägetoch av konjunkturutsikterna. 1 de följande kapitlen 2 t. o. m. 9 redovisas meraingåendeutvecklingen inom olika delområden. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 3 stora underskott i utrikesaffärerna skulle sättain åtgärder som ledde till förbättringar i dessa avseenden. har inom ramen för den gemensammaaktionen fattats beslut om omfattande stimulansåtgärder i FörbundsrepublikenTyskland och , samt åtgärder i som syftar till att dämpainflationen och stabilisera dollarns värde. Stimulansåtgärderna iFörbundsrepubliken , vars väsentligaste inslag är en sänkning avinkomstskatten från den , skall ses mot bakgrund av den svagautvecklingen i den västtyska ekonomin . Åtgärdernas effektberäknas motsvara av bruttonationalprodukten. Härutöver kommer tidigarebeslutade ökningar av de offentliga investeringarna. Till en del finansierasinsatserna av en höjning av mervärdeskatten med en procentenhet . I har stimulansåtgärderna framför allt inriktats påoffentliga investeringar och på stöd till bostadsbyggandet. 1 har deinsatta åtgärderna i första hand gällt penningpolitiken. Ränteläget harjusterats uppåt kraftigt och reservkraven för affärsbankerna har skärpts. Detidigare föreslagna skattesänkningarna har senarelagts och gjorts mindre i sinomfattning. Riktlinjer för pris- och löneökningar har presenterats.Målsättningen är att löneökningarna skall hålla sig och att prisernaför andra varor än livsmedel ej skall få stiga mer än 5 3/. 1huvudsak är det tänkt att denna utveckling skall kunna åstadkommas påfrivillighetens väg. Myndigheterna har vidare avsatt kraftigt utökade resurser- motsvarande i utländska valutor -för att kunnaintervenera på valutamarknaderna i syfte att stödja dollarkursen. Dollarn deprecierades kraftigt ända fram tillsde omfattande motåtgärderna sattes in . Därefter stärktesdollarn i förhållande till andra valutor. Dollarns fall har varit särskiltkraftigt i förhållande till D-marken och yenen. Till en början verkar detta iriktning mot ökad ojämvikt i bytesbalanserna. Överskottsländernas bytesbalanserblir ännu starkare, och detta skulle sannolikt gälla även sett över längresikt, sä länge deprecieringen av dollarn inte utjämnar det relativa övertageti konkurrenskraft hos dessa länder jämfört med . Emellertid harkursrörelserna varit starkare än skillnaden i konkurrenskraft.Detta verkar utjämnande på handelsströmmarna. 1 samma riktning verkar effekternaav de insatta åtgärderna i överskotts- resp. underskottsländer. Åtgärderna iden förra typen av länder har - i de fall man inte velatstimulera privat konsumtion - alltmer riktats in mot den offentliga sektorn.Resurser förs då till en typisk inhemsk efterfrågesektor. Detta har inte inämnvärd utsträckning stimulerat exportdelen av ekonomierna, utan verkarneddragande på den internationella konkurrenskraften. Under tidigare årinriktades stimulansåtgärderna ofta så att de ledde till ökade investeringar iexportindustrin, som därigenom blev än mer slagkraftig, vilket i ett senareskede ledde till att landet i fråga ytterligare hade dragit ifrån i Prop.1978/79:100 4 den internationella konkurrensen. Utjämningenmellan överskotts- och underskottsländer försvårades därigenom. Det är ingen tvekan omatt kursrörelserna var så omfattande att de fick realaeffekter. Utvecklingen av den japanska exporten är ett exempel härpå. Den tordeknappast ha ökat alls 1978 och väntas en tillbakagång. Till en börjanuppvägs volymförlusterna i utrikeshandeln av kursuppgången för yenen, men enreducering av överskottet på bytesbalansen är att vänta . Allmänt setttorde yen-appreciering-en ha skett så snabbt och i en sådanomfattning att den nödvändiga anpassningen kan bli svår och smärtsam. Rekylen ikursrelationen mellan dollar och yen var därför säkertvälkommen och förefaller kanske bättre spegla de skillnader som föreliggermellan konkurrenskraften för den japanska exportindustrin resp. för industrini andra länder. Det skall emellertidunderstrykas att någon utjämning av bytesbalanserna i nominella termer ännuinte inträffat. Tvärtom ökade underskottet i bytesbalans 1978och överskottet för , och blev i sintur större än . En utveckling i riktning mot jämnare fördelning väntasdock . väntas enungefärligen lika stor produktionsökning i som (-1-3,). Emellertid döljer sig under denna totalsiffra en annorlundafördelning av tillväxten mellan olika än . FörVästeuropa förutses en klart snabbare tillväxt . För Förenta staternaväntas å andra sidan en successivt avtagande tillväxt, innebärande enproduktionsuppgång mellan helåren 1978 och 1979 på . Det finns bedömare somt.o.m. förutser en absolut minskning i produktionsnivån i Förenta staternaunder en del av året. Den underliggande styrkani den amerikanska ekonomin var dock fortfarande stor vid utgången av 1978.Ledande indikatorer har visat en i huvudsak gynnsam utvecklingoch orderingången har vuxit starkt. Konsumtionsefterfrågan växer fortfarandeoch investeringsutvecklingen är hygglig. Den ekonomiska politiken haremellertid skärpts avsevärt. Det finns goda argument för att tro påen avmattning i den amerikanska tillväxten under det framförliggande året.Frågan är om avmattningen blir stark eller svag. Avgörande för prognosen blirbedömningen av vad som kan väntas för utvecklingen av centrala variabler sominfiationen, bytesbalansunderskottet och dollarns värde. Här har som huvudprognosvalts att tro på en hygglig framgång i bekämpandet av prisstegringarna och påatt underskottet i bytesbalansen kan reduceras. Det finns naturligtvisosäkerheter i prognosen åt båda hållen. Det är möjligt att den högreefterfrågan som förutses i tillsammans med den ökadekonkurrenskraften för den amerikanska industrin leder till snara förbättringarav utrikesbalansen via exportökningar. Därmed kan också en mera Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 5 stabil utveckling för dollarn påräknas.Fortfarande kan det emellertid bli problem med att nå låga pris- ochkostnadsstegringar. Ett annat scenario skulle innebära att tillväxtenfortsätter att öka förhållandevis snabbt , medmånadsvis fortsalt stora underskott på bytesbalansen och kvardröjande höginflationstakt. Dollarns styrka försvagas vid en sådan utveckling.Administrationen skulle se sig nödsakad att ta till starkare medel för attdämpa tillväxten och därigenom infiationen och försämringen av utrikesbalansen.Den amerikanska ekonomin skulle i detta fall visa en mera tydlig ochomfattande dämpning först . Emellertid skulle riskerna fören svag utveckling då bli avsevärt större. I förutses entydlig uppgång i expansionstakt. På samma sätt som är detkonsumtionsökningarna som stärker konjunkturförloppet. Stimulansåtgärderna iFörbundsrepubliken spelar här sin givna roll, med starkast effektunder . 1 länder som , och haravsevärda framgångar nåtts vad gäller prisstegringstakt ochutrikesbalans. Åtminstone för och kan därför väntas enstarkare produktionsuppgång . 1 väntas inte tillväxten blihögre än . För de mindre västeuropeiska länderna förutses i allmänhetbättre konjunkturer 1979 än 1978. Det vore lyckosamt omtillväxten i kunde baseras mera på en allmän investeringsuppgång.Först då kan man tro på en självbärande konjunkturuppgång. Vissa förhoppningarkan hysas i den riktningen. Den högre efterfråge- och produktionsnivån ledertill att behov uppstår att investera. En viss begynnande ökning iinvesteringsaktivitet kan skönjas i vissa västeuropeiska länder. Men någonordentlig fart i investeringsefterfrågan torde det knappast bli förrän nästaår. Världshandeln har visaten mycket måttlig tillväxt . Elasticiteten mellanproduktion och handel har varit klart lägre än enligt tidigare erfarenheter.Till en del kan detta nog förklaras av en allmänt tilltagande protektionism. Enannan förklaring är den förhållandevis större andel av produktionsökningarnasom den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna har utgjortunder . Dessa efterfrågekomponenter ställer små anspråk påutrikeshandeln. De här redovisade skälen torde också vara giltiga , dåvärldshandeln beräknas öka . Prisökningarna väntas bli ganska små ocksåi år i det internationella handelsutbytet. En inte obetydlig uppgång väntasemellertid under loppet av året, särskilt för råvarorna. Dessa visade närmasten tillbakagång . Här räknas med en ökningstakt påca , räknat i årstakt. Skulle efterfrågetillväxten bli något snabbare än vadsom här antagits finns det skäl att varna för att prisstegringarna på råvarorlätt kan accelerera. Prop.1978/79:100 6 1.2 Den svenska ekonomin Omläggningen av denekonomiska politiken med devalveringarna och åtgärder för att hållanere den inhemska efterfrågan gav snabbt mycket tydliga effekter.Exportökningarna blev stora och uppgången fortsatteunder 1978. visade den inhemska efterfågan en mycket svag utvecklingända fram . Den privata konsumtionen minskade, liksominvesteringarna. Importen sjönk som en följdav den förbättrade konkurrenskraften och den vikande inhemska efterfrågan ochbytesbalansen förstärktes snabbt och kraftigt. Industrins produktion minskadeunder och läget pä arbetsmarknaden försämrades tydligt. Orderingången hade börjat öka också avseendehemmamarknaden. Lagerneddragningarnas hämmande effekter på produktionenbörjade uppvägas av den stigande efterfrågan. Industriproduktionen började ökaigen efter en kontinuerlig nedgång . Stämningsläget iindustrin förbättrades successivt, vilket kunde utläsas bl. a. ikonjunkturinstitutets barometer för industrin, både i juni och septembermånad. Även hushållens bedömningar av den framtida utvecklingen blev efter handmera optimistisk. Den privata konsumtionen började stiga igen. Påinvesteringssidan har bostadsbyggandet ökat . Även förindustrins och handelns investeringar började läget ljusna . Tabell 1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19751978 Procentuell volymförändring, priser -2,4 -4,8 -6,6 -2,9 -2,9 -2,7 -6,4 -15,9 -17,1 -18,0 Statliga myndigheter och affärsverk -0,2 -5,4 -3,5 -8,8 -2,5 (-0,8)' (-3,2)' (-1,4)' -0,9 -1,1 -2,9 'Förändring i procent av föregående årsbruttonationalprodukt. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 7 Sysselsättningslägetutvecklades mera positivt än väntat . Antaletlediga platser ökade och den öppna arbetslösheten visade klara minskningar,säsongrensat sett. Till en stor del sammanhänger den lägre arbetslösheten medatt antalet personer som omfattades av beredskapsarbete, olika former avarbetsmarknadsutbildning m.m. kom att öka högst påtagligt ochförvintern. Produktiviteten i industrin ökade snabbt under andra halvåret.Därmed påbörjades inhämtningen av den buffert som finns mellanproduktionsökning och sysselsättningsökning. Som en följd av den merapositiva utvecklingen för den inhemska efterfrågan slog importen om till enökning under loppet av året. ökade exporten successivt mera långsamtsedan framför allt utförsäljningen från lager, särskilt av råvaror, ebbade ut.Bidraget till bruttonationalprodukten (BNP) frän den reala utrikeshandeln slogom och blev negativt . Detta är värt att noteraeftersom mätt mellan helåren 1977 och 1978 den reala utrikesbalansen gav ettbidrag till BNP på inte mindre än 4,, dvs. mer än den totala uppgången i BNP(se tabell 1:2). Exporten av varorberäknas enligt nationalräkenskaperna ha ökat med 7,från 1977 till 1978.Exkluderas den brant fallande fartygsexporten var uppgången . Enligtnationalräkenskapernas kvartalsstatistik skulle ökningstakten för exporten ännuför tredje kvartalet 1978 ligga på . Detta vid jämförelse med tredjekvartalet 1977 då export volymen var särskilt låg, bl. a. som en följd av enavvaktande inställning hos företagen tiden före devalveringen i slutet avaugusti 1977. Jämfört med utvecklingen tidigare mattades exporten avtydligt . Exportökningen under 1978koncentrerade sig sålunda , då framför allt en kraftiguppgång i råvaruexporten ägde rum. Järnmalmsexporten gynnades av speciellaomständigheter, bl. a. en gruvstrejk i . För massaexporten speladeavvecklingen av överlagren en stor Tatiell 1:2 Förändring iBNP-komponenterna i procent av bruttonationalprodukten föregående år 1974-1979 1974 1975 1976 1977 1978 1979 -0,5 -0,6 -0,1 -0,3 -0,6 -0,6 -0,8 -3,2 -1,4 -3,5 -1,7 -3,3 -0,9 -0,1 Neltoefterfrågan från utlandet' Summa BNP-ökning 4,1 0,8 1,2 -2,4 2,5 5,4 'Export av varor och tjänster ./. import avvaror och tjänster. Prop.1978/79:100 8 En avsevärd del av försäljningen skeddehärvidlag till , ibland till inte särskilt fördelaktigapriser. Betydande andelsvinster gjordes vad gäller massa och trävaror, inteminst till följd av den minskade konkurrensen från de nordamerikanskaproducenterna som var upptagna med att försörja den fortsatt starktexpanderande amerikanska marknaden. Självfallet var det också av stor betydelse,att möjligheterna att priskon-kurrera ökat genom devalveringarna. Dessamöjligheter tycks också ha utnyttjats. Exporten av bearbetade varor tillOECD-länderna har enligt analyser vunnit marknadsandelari storleksordningen . För hela beräknasandelsvinsten till , dvs. i stort sett lika mycket som marknadens tillväxt.För exporten av bearbetade varor till länder utanför OECD-området - som svararför ca en fjärdedel av exporten av dessa varor - gick det sämre, med sannoliktvissa fortsatta andelsförluster. Totalt ökade exporten av bearbetade varor medca 1978 (i nationalräkenskapstermer). De stora andelsvinsternaför exporten av bearbetade varor torde till avsevärd del bero på sänkningen avvarornas relativpriser med 1977 och 1978. Därutöver har sannolikt detsvaga relativa efterfrågetrycket haft betydelse. Vår hemmamarknad utveckladesbetydligt svagare än konkurrenternas hemmamarknad i genomsnitt.Ansträngningarna att sälja på exportmarknaderna kan förmodas ha varit relativtsett mera intensiva för de svenska företagen. Det kan finnas skäl attinte överskatta räckvidden av de nämnda andelsvinsterna. De avser enbartbearbetade varor exkl. fartyg och enbart försäljningen till OECD-länderna.Totalt berörs därigenom av den totala exporten. Som redan framhållitshar utvecklingen på andra marknader varit mindre gynnsam. Fartygsexportenreduceras f. n. snabbt till låga nivåer. För råvarorna har ökningstaktenbromsats in och utvecklingen framöver bestäms på delvis andra grunder än vadgäller färdigvarorna. Även på hemmamarknadenvann den svenska industrin tillbaka andelar och trängde undan import. Även omimporten började öka igen under loppet av 1978 medförde den kraftiga minskningenunder 1977 och början av 1978 att importen för helåret kom att minska med ca6,. Även om minskningen självfallet hänger nära samman med den negativautvecklingen för den inhemska efterfrågan kan avsevärd del av förklaringenhänföras till att import ersattes av varor producerade i har för bearbetade varor angett andelsvinster pååtminstone 1978. Ändå skulle fortfarande en viss "överimport" ägarum. Importnedgången har varit förhållandevis starkast för japanska varor; enföljdverkan av den kraftiga apprecieringen av yenen. Utrikesbalansen stärkteshögst avsevärt . Handelsbalansen visar ett överskott på 6miljarder kr. och förbättringen är därmed ca . Enmindre justering av beräkningar har gjorts, med hänsyntill den preliminära statistiken över utrikes- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 1:3 Betalningsbalans 1977-1978 kr., löpande priser Export av varor Import av varor Övriga tjänster, netto Omräkningspost för tjänster och transfereringar - 6498 3 300 3 350 -3 950 -4120 -8 500 Förändring på grund av kursrörelser 12135 5 139 4819 1 196 6015 1 priser varförbättringen , eftersom bytesförhållandet försämrades med ca2,. Sjöfartsnettot utvecklades klart mera gynnsamt under loppet av 1978. Det internationella fraktmarknadsläget föstärktesavsevärt , bl. a. som följd av dels spekulationerom höjda råoljepriser från ingången av1979, dels oroligheterna i . Övriga sammanfattande poster påtjänste- och transfereringsbalansen undergick en fortsatt försämring. Det kan nämnas, att räntebetalningarna på denlånga upplåningen beräknas haöverstigit . 1978, en ökning med ca . , ensammanfattande benämning på bristerna i den statistiska informationenbeträffande transaktionerna med utlandet har vuxit starkt . För1976 och 1977 har den tidigare angetts till 5,4 resp. . Medsamma redovisningsteknik som förut gällt skulle restposten väntasuppgå till , med hänsyn tagen till den bedömning av utrikeshandelns utfall för 1978som här gjorts. Det har funnits mångateorier och spekulationer rörande innehållet i restposten. Särskilt har misstanken funnits att exporten avtjänster f. n. är uppskattade till förlåga värden. har därför genomfört en enkätundersökning för betalningsbalansdelegationensräkning för att i görligaste månkartlägga transaktionskategorierna tjänster och vissa transfereringar avseende . Undersökningen visar på enväsentlig underskattning för dessaposter på exportsidan i statistiken. Underskattningen har beräknats uppgå till . och rör framför allt posten ränte- och utdelningsinkomster och posten entreprenader ochtekniska tjänster. En ny och mera omfattande undersökning har begärts avseende1978 och först sedan Prop.1978/79:100 10 en sådan genomförts finns det möjligheter attdra mera omfattande slutsatser om vilka felskattningar som görs förbytesbalansens olika poster.