prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringsrällenanser alt lolkningssvårigheter kan uppslå vid lillämpningen UV del generelluunduniugel beiräffande tystnadsplikter. Ulredningen anför exempelvis allföreskrifien om domares lystnadsplikt rörande beslutad men ej offenilig domeller rörande vad som har sagls vid enskild överläggning medför lillämpning avdel särskilda lagsliftningsförfarandel därför all föreskriften inle omfalius uvdel föreslagna generella unduniugel for lyslnadspliklen. Dellu avser nämligenblott sådani som får hållas hemligl med stöd av TF. OcksåJK lur upp ull enligi förslugel del särskilda förfurandet inle skall tillämpasenburt därför all ell lagförslag angår förbud atl röja sådani som någon harerfaril i allmän ijänsl eller under uiövande av tjänsteplikt och som får hållashemligl med siöd av TF. JK anför; Dennämnda paragrafen i TFangeren ram för hemlighållande av allmänna handlingar ochinte för lyslnadsplikler. TF reglerar över huvud tagel inte sådanu plikter. Denföreslagna anknylningen lill TF förefaller därför knappasl konsekvent. En ramför lyslnadsplikter uppställs däremoi i 2 kap. RF, främst i 13 S- Del framstårdärför som nalurligasl att i stället anknyta till nämnda regler i RF. Frågankan kommu i ett annat läge om en generell lugsliftning införs som reglerarsåväl lyslnadsplikter som handlingssekreless. Avgörandet synes därvid bli omoch i vad mån lyslnadsplikl föreskrivs beiräffande innehållet i hemligahandlingur. Del förslag lill en generell sekreiesslag som f n. är förmål förregeringens överväganden upptager dock inte någon allmän regel om tystnadspliktungående innehållet i hemliga handlingar. På nuvarande siadium är det på grundav det anförda inie möjligl an ange hur undantaget för bestämmelser omtystnadsplikter närmare bör ulformas. Om en lyslnadsplikl gällersåväl offentliga ijänslemän som privatpersoner skall undantaget inte gälla. Delär enligt min mening svårt all finna någoi bärande skäl för denna åtskillnad.En uppenbar nackdel är de olikheler som kan uppslå beiräffande lagsiiftning omlyslnadsplikter för personalkategorier med både offeniligi och privalanslällda. Som exempel kan nämnas advokaler och läkare. Del föreslås vidare i 2kap. 20 S andra slyckel an undanlaget för lyslnadsplikler ime skall gällusärskilda lagföreskrifter rörande uilånningar (jfr specialmoliveringen s.209-211). Vilka särskilda föreskrifter som här åsyftas är oklart. Nurmusi tordeemellertid uvses föreskrifter som angår ullänningars verksamhei i allmän ijänsleller vid uiövande av tjänsteplikt. 1 den mån sådana särskilda föreskrifterfinns, kan jag inte se något skäl lill au ge uilånningar bätire räliighelsskyddän svenskar. Molsvarande gäller undantagen i 2 kap. 12 S beträffandehusrannsakan och "rena" frihetsstraff I den mån utlänningar har summuratt som svenska medborgare au träda i allmän ijänsl - dvs. särskildaföreskrifier i lag saknas - skall däremoi undanlaget för lyslnadsplikl gälla.Även denna åtskillnad kan ifrågasällas. Kammarräiien i Göleborg har delvis samma uppfattning. Ävenom man nu endasl vill unduniu tystnadsplikter för offeniligu befuiiningshuvure,finns del enligt kammurraitcns uppfinning ingen anledning un fulla lillbaka påTF i della samniunhung. Del torde, som ulredningen också hur funnil (s. 94),finnus endasi cu fålal lyslnadspliklsbeslämmelser för offenlliga befuiiningshuvuresom siriicker sig ulöver rumen för vud som får hållus hemligl enligi TF.Kummarrälien ser ingen anledning till varför inie också nu åsyftadebesiämmelser skulle omfuuus uv unduniugel. Till della kommer ull arbele pågårpå en generell lag som reglerar både offenlliga funkiioniirers tystnadspliktoch handlingssekrelessen. Om dellu projeki går ull genomlbru, lorde de i RF angivnalillålna ändamålen förinskränkningur i yitrandefriheten bringas iöverensstämmelse med de i TF tillåtna ändamålen för begränsning avhundlingsoffenilighelen. I godlur del unduniagsom uvser lug som innehåller förbud alt röja sådani som någon har erfaril iallmän ijänsl eller under uiövande av tjänsteplikt och som får hållas hemliglmed slöd av iryekfrihelsförordningen. I della full fär regleringen i TF ansesge lillräckliga garunlier mol icke acceptabla begränsningar avyttrandefriheien. Ylirandefrihelsuiredningen an för: Rälien au ta del av allmän handling ligger vid sidan av dei RF reglerade frioch rätiigheterna. Handlingssekrelessen är reglerad i lagunder TF. hänvisar härom lill yttrandefrihetsutredningen.De lyslnadsplikler som kan sägas molsvara handlingssekrelessen har i förslageiunduniugiis från del särskilda förfarandels lillämpningsområde. Inom jusiiiiedepartementel pägär f n. arbele med förslaglill ny sekreiesslag med uigångspunki i promemorian (Ds Ju 1977:11) Handlingssekrelessoch lyslnadsplikl. Arbelet syftur bl. a. lill au skapa en enhellig reglering avhandlingssekreless och lystnadsplikt i allmän verksamhei. Ompromemorieförslagel godias, komnner den nya sekretesslagen all innehållabestämmelser som gäller både handlingssekreless och tystnadsplikt. Den nya sekretesslagen, som ersäller den nuvarandesekretesslagen och samlidigt tankes omfatta de lidigare berördatystnadsplikterna, kommer att vara inordnad under TF. Den av rällighelsskydsutredningenföreslagna lösningen beträffande dessa tystnadsplikter - med en undantagsregeli RF -korresponderar med denna konstmktion men kan alliså inle belraklas somslutgiltig. får under siu fortsatta arbete anledningall pröva, humvida hela eller delar av den nya sekretesslagen med lillhörandereglering av tystnadsplikter skall underkastas ell särskilt förfarande enligtde av rättighetsskyddsutredningen uppdragna riktlinjerna. En molsvarandeprövning kan då behöva göras beträffande andra "TF-lagar", som enligträtlighetsskyddsutredningens förslag faller utanför det föreslagna särskildaförfarandet. anmärker att rättighelsskyddsulredningenerinringar om alt lysinudsplikisområdet kan vara känsligt från informations-och yiirandefri-hetssynpunki. inslämmer i all del här rör sig omett svårt avvägningsproblem, å ena sidan måsle man så långl som möjligleftersiräva ull informuiionsfriheien omges med en särskild"säkerhelsprocedur" i sumbundmed möjligu Ibrändringur, å undru sidan kan del Ibrckomma fall, där del ärrimligt ull en lyslnadsplikl föreskrivs och all en reform inlc Ibrsenus därförull lyslnudspliklen ingår som ell i och för sig ucceplubell "bihung"till reformen. anser all man dock bör kunnu ucceplera utredningensbedömningur på dennu punkl: dels vänlus en lugsliftning som reglerur bådelyslnadspliklen och den näruliggunde handlingssekrelessen, dels begränsasunduniugel från del särskilda lagsliftningsförfarandel lill all gällu burulysinudsplikl rörande sådunl som får hållus hemligl med slöd uv TF. Pressenssamarbelsiiämitd godiar inle all man från del särskildu lagsliftningsförfurundelundunlar regler om lyslnadsplikl för offenlliga befallningshavare. Har rör mansig på ell område som kun varu känsligt från informaiions- ochyllrandefrihetssynpunki. Ocksåunduniugel i frågaom föresk ri fter om h u s ru n n su ka n har föranlell cllunlul uttalanden uv remissinslunser. Huvudsukligen går dessu utlulunden emotförslagei i dennu del. I högsia domstolens yllrande anförs: Högsiadomsiolen delar ulredningens bedömning att en kalegoriklyvning, som innebär altlagsliflning rörande husrannsakan eller liknande inirång i vissa lyper avlokuler såsom privatbostäder och möteslokaler föres in under del särskildaförfarandel medan andra lämnas uianför, lämpligen inle låler sig göra. Därmedäremellerlid inle sagl alt övervägande skäl lulur för alt skyddet mothusrunnsakan eller liknande inirång, som sladgas i 2 kap. 6 S regeringsformen,skall undantas från del särskilda förfarandel i siällei för ull såsom undru isummu lugrum skyddude fri- och räiligheter omfattas av delsamma. I vud gällerdel föreslagna undantaget för friheisslruff såsom påföljd för viss gärning, ärverkningarna av lagsliflning härom begränsade lill den som döms för brottet. Dådel däremot gäller husrannsakan eller liknande inirång är siluaiionen en annan.Så lill exempel kan enligt bestämmelserna i 28 kap. rättegångsbalkenhusrunnsakan företas inte bara hos den som skäligen kan misslänkas för brottetulan även hos annan under i lagen angivna förutsäuningar. Såsom ell annalexempel kan anföras 6 S bevissäkringslagen för skulle- och uvgifisprocessen(1975:1027), enligt vilken eftersökning kan beslutas inte bara i utrymme, somanvändes av den granskade, ulan även under vissa förulsältningar i utrymme somanvändes av annan, som har uppdrag för den granskade i deras verksamhei. Beslulom eftersökning i ytterligare andra utrymmen kan fattas i vissa andra fall.Lagsiiftning om ulvidgning av den personkrets, hos vilken lill exempel enligt28 kap. rällegångsbalken husrannsakan och enligi bevissäkringslageneftersökning får ske, kan väl länkas innebära sådan begränsning av skyddel mothusrunnsakan eller liknande intrång att lagsiiftningen borde vara underkastaddel särskilda förfarandel. Tillämpning av della förfarande framslår också sommoiiverad, om lill exempel lagförslag skulle framläggas om Ulvidgning avföruisätiningarna enligt 28 kap. 1 S rällegångsbalken för husrunnsukan lill attomfatta utredning om broll varå inle kan följa strängare siruff än böter. I denu anförda exemplen får begränsningen i grundlagsskyddet anses vara väl såallvarlig som i många av de fall, där del särskilda förfurundel enligt utredningensförslug är uvseil ull kunna lillämpas. Har må erinras om all enligi förslaget -ehuru lagstiftning som enban angår frihetsstraff såsom påföljd för viss gärningär generellt undantagen - del särskilda förfurandet är tillämpligt på degrundläggande reglernu om fangel-sesiruffels innebörd och vurukiighel liksomäven på muieriellu regler om villkorlig!unslund och villkorlig frigivning sumt Ibrverkunde däruv. Hbgsiudomstolen finner på anförda skäl all i del forisutta lagsiiftningsarbeiei biirövervägas att - då någon kalegoriklyvning inie lämpligen låler sig göra - lålaiiven lagsiiftning om husrannsakan eller liknunde inirång i sin helhei omfutlusuv del särskildu förfarandet. Även om begränsning av skyddel n-ioi husrannsakaneller liknande inirång förekommer i mångu olika lagar lorde inte slopandet avdellu uv ulredningen föreslugnu unduniug medlbru siörre pruklisku olägenheter,eftersom del kun förvänlas all yrkande om lillämpning av del särskildaförfarandel kommerail väckas endusi i fall då ullvurlig begränsning uv skyddelär föreslagen. Sveahovråii unser ull undanlaget för lag om husrannsakan inte är välbelänkl. Sverigesadvokatsamfund finner de skäl som rällighetsskyddsutredningen frumför lill stödför unduniugel i frågu om föreskrifter av husrannsakan inte vuru överiygunde.Mun kan inte beirukiu fbrslug om ytterligare ingrepp i den egentliga hemfrideneller i skyddel för lokaler där opinionsbildande verksamhei som bedrivs sommindre betydelsefulla ur skyddssynpunkt. Med samma riiu kan man göra gällundeun nuvarande regler om skydd för exempelvis advokaters kontorslokaler är såbetydelsefulla ur räiissäkerhelssynpunkl, särskilt i oroslider, all de intebör undanlas från del särskilda lagsliftningsförfarandel. I sådana lokalerförvaras åtskilliga handlingar, innehållande uppgifter som uv klienieranförirolls advokaten och som på grund av dennes lyslnadsplikl normall inte fårröjas för utomstående. En Ulvidgad möjlighel lill husrunnsakan i dylika lokalerbör inie komma lill stånd un dennu lugsiiftningsfrågu behandlals enligt denu föreslagna surreglernu. Sumfundei unser därfö>r uu undanlaget bör utgå. accepterar inte au man från del särskilda förfarandel undantaringrepp i skyddel för lokaler där opinionsbildande verksamhet bedrivs, t.ex.lidningsredakiioner. Riksskalteverkeihur en annan uigångspunki. Verket anmärker all rättighelsskyddsulredningen (s.93 och 97) enbarl har behandlal den befogenhei som lillkommer polismyndighel ananvända fysiskl våld men inte alls har beaktat un kronofogdemyndighet kun utövavissl fysiskl tvång mol gäldenär och all dena kan ha konsekvenser föravgränsningen av del särskilda lagsiiftningsförfarandeis lillämpningsområde.Skatte- och avgiftslagsiiftningen hänvisar beträffande indrivning av medlenvanligen till uppbördslagens regelsyslem. Genom vidarehänvisning iuppbördslagen görs utsökningslagens regler i huvudsak tillämpliga vidindrivningen. Riksskatieverkei unser ull med ulredningens synsäll i fråga omavgränsningen av det särskilda lugsiiftningsförfurundei den nu redovisadelekniken för all sammankoppla skalle- och uvgiftslugstiftning meduisökningsräiien kun leda till all bestämmelser som reglerur verkslälligheienhänförs till del särskilt reglerade områdel. Enligt verkels mening sker en merrimlig avvägning om enbarl den grundläggande exekutionsrällsliga lagsiiftningenom exekutivt tvång - som reglerna i en ulsökningsbalk-saml lagsiiftning medspeciella regler,som 14 S bevissäkringslugen,omfuilas uv det särskildu förfarandel. Enbarl en hänvisning i senureförfalining lill en ramlug uv uisökningsbulkens iy|) bör inte niedföra ullhänvisningen anses räiiighctsbcgriinsunde. Juridiska fakullelsnämndeni lar upp undantagen i fråga om både husrunnsukun och fri het ssi ruff. De två undantagen ger enligt fakultets-nämndens mening anledning lillinvändningar. Personlig frihel, rörelsefrihet, , individens ochfumiljens iniegriiel är så grundläggande och vikliga rälligheler all möjlighetau göru inskränkningar i dessa bör begränsas genom särskilt skydd. Altlagreglering i många fall måste innehålla sanklionsbeslämmelser av en vissskärpa ändrar inte deua förhållande. Inle heller den omsländigheien anfriheisslruff beslutas av domstol med de särskilda garaniier som domslolsförfarandeinnebär eliminerar behovei av ell räliighelsskydd i delta hänseende. Dekroppsliga friheterna är så viisentliga au de bör åtnjuta ett förstärkt skydd iform av möjlighel till ett särskild besluisför-furunde oavsett sammanhanget.Del demokratiska siatsskickel kan inte grunda en högre dignitet föropinionsfriheier sådana som yttrandefrihet och mötesfrihet än för de kroppsligafriheterna som sådana (jfr betänkandet s. 66). Utredningens argumentering föralt regler som avser enbarl husrannsakan och liknande inirång skall varaundantagna från del särskilda förfarandet medan däremot regler omtelefonavlyssning saml beslag av brev under posibefordran skall omfaiias av delär enligi fakultetsnämndens mening inte övertygande. Enmyckel stor del av vår lagstiftning innebär i vidsträckt mening någoninskränkning i grundlagens fri- och rälligheler, framföralll i fråga om rälienlill rörelsefrihet. Många lagar innehåller nämligen en eller fiera slrafföeslämmelsermed frihetsstraff i straffskalan. Del är därför säkerligen från praklisksynpunki välbetänkt au göra undanlag för främsi "rena" frihetsstraffRenl principielll och systematiskt finns dock inte något rikligl bärandeskälatt göra undanlag från den vanligast förekommande räiiigheisinskränkning sombroltsbeskrivning, vilken kan medföra frihetsstraff ulgör. Det kan frånrättighelssynpunkt knappasl vara någon skillnad mellan all bli berövad frihelenenbart på grund av brottslig gärning och all bli bli berövad frihelen därför allbrottslig gärning av samma art anses vara ett uttryck för sådan missanpassningatl administrativt frihetsberövande är motiverat. Ulredningens Slåndpunkl äralt undantaget för frihetsstraff kan försvaras därför all sådana i molsals lilladminisiraiiva friheisberövanden beslutas av domstol med de särskilda garaniierett sådani förfarande innebär. Del bör då påpekas att alla administrativafriheisberövanden antingen beslutas av domstol eller att prövning därav kanpåkallas hos domstol (eller nämnd som avses i 2 kap. 9S RF). Utredningen anförockså au en viktig aspekl är att i princip all kriminalisering av en fri- ochrättighelsutövning kommer alt omfattas av det särskilda beslulsförfarandet.Härmed åsyftas icke, sägs det t. ex. i fråga om broilsbalken, sådanastraffbestämmelser som är räliighetsbegränsande enbart därför all de harfängelse i straffskalan. Sådana bestämmelser skall enligt förslaget undantagasfrån del särskilda lagsliflningsförfarandels lillämpningsområde. Vid jämförelsemed vad som sägs i specialmoliveringen 24 Riksdafien 1978/79. vidulredningens genomgång av brollsbulken blir ulredningens resultat allfriheissiraff för exempelvis förmögenhelsbroll inle är riiiiigheisbegränsandemen väl frihetsstraff för brotl mol rikets säkerhet såsom landsförriideri ochspioneri eftersom brotlsbeskrivningen innefallar en inskränkning avinfor-malionsfrihelen. exempel illuslrerar de svårigheler som blirförenude med lolkningen av unduniugel för friheisslruff i godlur det unduniug som uvser föriiingning med av redan gällande tidsbegränsad lags gillighelslid. Detundanlag som föreslås i fall av krig eller omedelbar krigsfara anser ÖB vararikligt. För försvarsmaktens del är del av slörsla viki all del särskildalagsliftningsförfarandel inte lillämpas om rikel ar i krig eller omedelbarkrigsfara. Vid dessa lillfällen måsle även en lag som begränsar medborgarnasfri- och rättigheter kunna beslutas snabbi. 1molsall riklning uttalar sig kammarräiien i Göleborg och statens invandrarverk.Kammarrätten finner det förvånansvärt all del föreslagna särskildalagsliftningsförfarandel inle skall tillämpas i lider av krig eller omedelbarkrigsfara. framhåller atl samlida erfarenheler från andraländer visar all angripare, inifrån eller ulifrån, av ett landssamhalls-ordning ofta söker slöd för sin maktutövning i den gällanderättsordningen. All då generellt undania del särskilda lagsliftningsförfarandelvid krig eller omedelbar krigsfara är en svaghei i förslagei. Det kan vara ijust sådana situationer, som behovei av ell särskilt lugsiiftningsförfurunde ärsom störst. Åtskilligaremissinsianser behandlar förslaget atl i RF skall införas en föreskrift somlagfäster nu gällande grundsalser i fräga om lagprövningen. Förslagettillstyrks eller lämnas ullryckligen ulan erinran av flertalet av deremissinsianser som har yUral sig i denna del. En posiliv hållning inlässålunda av högsia domstolen, regeringsrällen, kammarräiierna i Göleborg ochSundsvaU, , yttiaiidefrilieisutiednliigcn, ÖB, ,de ftiridlska faktilteisitämiiderita i och , samhällsvelenskapllga,faktdtelsnämndeni , de fyra länsstyrelserna, /SR, och , . Svenska avddiiiiigen avInlernaiionella jurisikommisslonen, Medborgarrälisrördsen sami SverigesJÖrfaliarfÖrbund. Någraremissinstanser ställer sig tveksamma till förslaget, nämligen hovrällen förÖvre Norrtand, juridiska fakullelsnämnden i , Svenska kommunförbundei,och Lö. Enavvisande hållning intar , och JO. Blandde inslanser som har en posiliv inslällning är högsta domstolen,som konsiaterar all förslaget lill grundlagssiadgande om lagprövningsrälienbygger på all den rättsliga kontrollen liksom hiltills skall utövas endusi pågrundval av konkreta lillämpningsfall. Högsia domsiolen delar dennauppfaiining. Förslaget innefallar inle några sakliga ändringar i denlagprövningsräli som gäller ulan endast ell lugfaslande i grundlag uv dennaräll. Högsiu domstolen finner ett sådant lagfästande värdefullt på de skäl, somunfördes i dess yttrande över fri- och rätiighelsulredningens belänkande (seprop. 1975/76:209 s. 201 ff). Somräiiigheisskyddsulredningen påpekar har lagprövningsfrågan icke lillförtsmyckel nyll, sedan den senast behandlals av vid riksmölel 1975/76.Del principiella problemel inrymmer, som ulredningen uttrycker del, ellofrånkomligt inneboende dilemma. A ena sidan kan man inle undvara en frånriksdagen frislående konirollapparal, om grundlagens räliighelsskydd skall blitillräckligt effektivt. Å andra sidan får denna konirollapparal icke inkräklapå de politiska instansernas suveränilel. På det hela laget syns man varaöverens om alt man i den ordning för lagprövning som utbildat sig i svenskkonsiilutionell praxis funnil en balanspunki i det angivnaspänningsförhållandet och all rådande rättsläge är godtagbart. Det finns därfören långtgående enighet om atl nuvarande rällsiillsiånd bör bevaras, vilkelockså är ulredningens slåndpunkl. Regeringsrällen har icke anledning all hysanågon annan mening, något som framgår redan av del yttrande som domstolen avgavden över fri- och rältigheisutredningens dä till granskningföreliggande förslag. Vudsaken gäller är om rådande konsiilulionella praxis på området skallkodifieras eller förbli sedvaneräii och, om en kodifikaiion skall ske, hur enregel i ämnet skall avfallas. Vad försl angår frågan om kodifikaiion må erinrasom all regeringsrällen i sill förenämnda yllrande över fri- ochrättighetsutredningens förslag lillslyrkle alt lagprövningsrätten skulleinskrivas i regeringsformen. Särskili för krissilualioner, när den demokratiskaordningen var hotad eller renl av sall ur spel, vore del belydelsefulll all detillämpande myndighelerna hade en direkl grundlagsbestämmelse omlagprövningsrälien att stödja sig på. Regeringsrällen hyser forlfarande dennauppfattning och tillstyrker således atl lagprövningsrälien kommer lill direkluttryck i regeringsformen. Delföreslagna stadgandet föranleder icke erinran från regeringsrättens sida.Ulformningen synes slå i god överensstämmelse med vad som kan anses uigöragällande rält. JKdelar utredningens uppfattning all en uttrycklig grundlagsregel omlagprövningsräli bör införas. Del är av vikt att lagprövningsrällens innehålloch omfattning preciseras i lagtext, särskilt som rätten i fråga skall tjänasom en rällsligl verkande - av de politiska organen oberoende - garanti för ochkontroll över atl grundlagsskyddet för fri- och rättigheter efterlevs. Kammarrätteni erinrar om att domstolen i sill remissyttrande över fri- ochrältigheisutredningens betänkande tillstyrkte atl lagprövningsrälien skullekomma till direkt uUryck i grundlagstexten. Kammarrätten finner inle nuanledning alt frångå denna inslällning. sulundu liksom riiuigheisskyddsulredningen all del i RFbör införas bestämmelser som klarlägger lugprövningens existens och innebörd.Som utredningen framhåller bör lagprövningsrälien därvid i sak behållas sådanden nu är. Utredningsförslaget synes uppfylla de krav som bör ställas och bördärför enligt kammarraiiens mening kunna godias. i delar uppfallningenall den i praxis ulvecklade lagprövningsrälien bör lagfuslas i RF. Det kan inteanses konsekveni att lagprövningsrälien åberopas som en garanti för bl. a.iakiia-gundet av om fri- och rälligheler samiidigi som grundlageninle ens ullryckligen erkänner dess exislens. i konstaterar attlagprövningsrälien lidigare hur haft ringa eller ingen praklisk belydelse.Allteftersom fri- och räilighetsskyddel i RF byggs ul skapas det emellertidfier "upphängningssynpunkier" förulövningen av lagprövning. Medhänsyn härtill ärdet enligt mening inle en betydelselös reformulredningen föreslår. Del är inle som ulredningen anför (s. 215) fråga om all"enbart" kodifiera gällande räll. En kodifiering avlagprövningsrälien kun komma au uppfattas som en uttrycklig sanktion av någotman i dömandet eller handliiggningen tidigare varit ganska obenägen all ulöva.Länsstyrelsen ansluter sig ändock till utredningens lörslag om alt lagfästalagprövningsrälien. förutsätter därvid ull överinstanser ser lillall lagrummei får en återhållsam användning så all lagprövningen inte blir eureguljärt inslag i rättstillämpningen. i län finner inie skäl föreligga allge lagprövningsrälien ell annal innehåll än vad den hitintills genom sedvänjafår anses ha haft. tillstyrker utredarnas förslag i denna del ochframhåller del värdefulla i att del i grundlagen förs in en beslämmelse somkodifierar lagprövningsrätten. i förklarar atl enligt dessuppfattning några invändningar inte kan resas mol all rådande rällsläge blirlagfäsl i ett grundlagssiadgande. Sammauppfattning hur i , som delar ulredningensuppfattning alt gällande rättsläge bör beslå och alt lagprövningsrätten börinskrivas i grundlagen. och nämner all i industriförbundets remissvar över fri- ochrälligheisulredningens belänkande välkomnades del ifrågavarande förslaget atli grundlagen kodifiera lagprövningsrälien.