prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Ävenlag som avses i 11 kap. regeringsformen hör lill de lagar som bör granskas avlagrådel. om finner lagen vara viktig för enskilda eller från allmänsynpunki. Av de i 11 kap. avsedda lagarna kun åiskilliga ha stor principiellbetydelse för siora grupper av enskilda. Så är fallel med de lagar 214 Specialmotivering SOU 1978:34 somanknyier lill kapitlets bestämmelser om domslolar i 1. 3 och 4 SS sumi med lagom överlämnande av myndighetsutövning till enskilt organ (6 S iredje styckei)och lag angående resningsinsliluiei (11 S). Stor betydelse för offentligatjänstemän och indirekt för den statliga verksamheten kan de lagar ha somåsyftas i 5 S första slyckel p. 1 och 10 S-De övriga lyper av lagar som ärnämnda i 11 kap. lorde merendels ha mindre belydelse från de här akluellasynpunkterna och torde ofta kunna lämnas uianför lagrådets granskning. Vad somåsyftas är lag enligt vilken siailig förvaltningsmyndighet underordnasriksdagen och inle regeringen (6 S), lag som innehåller krav på svenskl medborgarskapför statlig eller (9 § tredje slyckel) och lag med begränsningav regeringens dispensbefogenhet (12 S). Denundanlagsregel som syftar på "frågans beskaffenhei" - lagrådetsyUrande behöver inle inhämtas, om finner att dess hörande skullesakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet - får sin innebörd beslämdfrämst genom regeln i det följande slyckel om inrikiningen av lagrådelsgranskning. Innebördenav den andra undanlagsregeln - au lagrådets yllrande inte behöver inhämias, omriksdagen finner alt dess hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så, atl avsevärt men skulle uppkomma -kommer i viss mån all varieramed omsländighelerna. Är lagrådets arbetsprogram ansträngt, kan det blinödvändigi att fördenskull avslå från remiss dil. Del kan dock stundom varamöjligt för en lagrådsavdelning att avbryta ell mera omfattandegranskningsarbele och låta ett mindre men brådskande lagförslag få företräde. Iandra fall kan det finnas en möjlighel alt inrälla en lagrådsavdelning förgranskning av eu visst förslag elleren samling av förslag, om det eljesl skullevara svårl att bereda plats på programmel. Givelvis kan del också finnasförslag som är så brådskande att yllrande av lagrådel inte kan avvaktas ens omplats på programmel bereds . Angåendeinnebörden av skyldigheten atl motivera uraktlåtenhet atl sända lagförslag lilllagrådet för granskning hänvisas lill vad som har sagts i den allmännamoiiveringen (6.8.3). Rättighelsskyddsulredningenvill hänvisa lill den allmänna motiveringen (6.8.2) även i fråga om innebördenav bestämmelsen i iredje styckei om inrikiningen av lagrådets granskning. Vissafrågor med anknytning lill paragrafens Qärde stycke, enligt vilkel närmarebestämmelser om lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag, harbehandlats i den allmänna motiveringen (6.8.4). Till andra frågor ålerkommerulredningen i specialmotiveringen lill lagen om lagrådet. haranförl isinallmännamotivering(7.2.2) skallmöjlighet till beslutande folkomrösining föreligga inte bara i fråga omstiftande av grundlag utan även i fråga om beslul som lill följd av särskildaregler i regeringsformen fatias i grundlagsform. Till sådana beslul hörbesluten med stöd av första eller andra slyckel i 10 kap. 5 Som överlåtelse avoffentligrällslig befogenhet lill icke svenskl organ. På grund av det anförda SOU 1978:34 Specialmotivering 215 bördessa styckens lydelse jusieras. Enligt2 S andra slyckel i samma kapilel förulsalls grundlagsform även för godkännandeav konvenlion som inte kan bitriida ulan grundlags-iindring. Även i ellsådani fall kun folkomröstning begärus. Detta följer utan särskild ändring uvbestämmelsens formulering, enligt vilken i det hur uvseddu fallet den förgrundslagsändring föreskrivna ordningen skall iakllugus vid godkännandet 1dennu beslämmelse regleras lagprövningsrälien. Såsom framgåu av den ullmännumoiiveringen (kapilel 5) avses stadgandet enbart kodifiera gällande rält. Dennuparugruf är ny. Den utsäger ull det särskilda lagsliftningsförfarandel förräiligheisbegränsande lag inie ur lillämpligl, när rikei är i krig eller iomedelbar krigsfara. Bestämmelsen har kommenlerals i den allmänna moiiveringen.Paragrafens tillkomst föranleder atl nuvarande 7-11 SS i 13 kup. blir 8-12 SS. Ändringurnui regeringsformen bör lämpligen träda i kraft närmast efter delatl slulligt har antagit dem. Enligt utredningens direktiv bör delförsia riksdagsbeslutet om ett försiärki räliighelsskydd i regeringsformenkunna fatias års val. Del slulliga beslutet kan fallas lidigast påhöslen 1979, efter det allmänna valel i seplember. Sker detia skulle de nyubestämmelserna alltså enligt förslaget träda i kraft . Ulredningensförslag lill försiärki räliighelsskydd i regeringsformen innebär väsenlligenall nya procedurregler införs för regeringens och handlande.Lagrådets yttrande bör inhämias, förslag lill grundlagsändring skall läggasfram viss lid före nästa val, förslag till rättighetsbegränsande lag skallunder vissa förutsättningar vila etc. Att dessa procedurreglerinte har iakttagils vid lillkomslen av nuvarande föreskrifter på fri- ochrällighelsområdel medför självfallel inle atl dessa blir ogiltiga, då de härföreslagna förfarandereglerna träder i krafl. Någon uttrycklig beslämmelsehärom behövs inle. Delföreslagna förbudet mot retroaktiva skaller och avgifier (2 kap. 10 S andra siycket)bör inriklas på föreskrifter, som beslutas efter del all ändringarna iregeringsformen har trätt i kraft. En motsatt ordning, dvs. att retroaktivlillämpning av existerande lagsiiftning på skalle- och avgiftsområdet förbjudsi och med att ändringarna i regeringsformen har iräll i kraft, skulleuppenbarligen kunna leda lill olillfredsställande resultat. 2 iövergångsbestämmelserna har därför förts in den regeln att äldre föreskrift omskall eller avgift skall tillämpas utan hinder pv 2 k; "- ndra sivckei. 216 Specialmotivering SOU 1978:34 Somhar nämnls i specialmotiveringen lill 8 kap. 15 S regeringsformen förutsätierde föreslagna reglerna ell vissl lidsmellanrum mellun del försia beslutet i ettgrundlagsärende och avslulande. Delta innebär alt vid sinarbetsplanering beiräffande sådana ärenden får se lill au beslul fallas ilillräckligi god lid före den lidpunki för avslulande som följer avreglerna i förevarande parugrufs försia siycke. Det kan emellerlid inle helluteslutas atl ell beslut i en grundlagsfråga måsle fallas så senlunder ell riksmöie all del uppkommer viss konfiikt mellan dessa regleroch vadsom förutsiilis i 8 kap. 15 S regeringsformen. Av denna anledning föreslås atlförevarande paragraf kompletteras med en beslämmelse som innebär all ellriksmöie, ulan hinder av reglerna i försia styckets tre försia meningar, skallpågå lill dess ett föreliggande ärende om beslutande folkomröstning haravgjorts. Bestämmelsenupptar regler om innehållet i föredragningslistan för kammar-sammanträde. Delbör föreskrivas all yrkande om folkomrösining i grundlagsfråga bör uppföras pålislan före alla andra ärenden. 1 bestämmelsen införes en erinranom föreskriften i tilläggsbestämmelsen 5.1.3. enligt vilken yrkande atllagförslag skall vila enligt 2 kap. 12 S tredje slyckel regeringsformen ommöjligl skall upplagas på kammarens föredragningslista. 2 kap. 9 ,sV Genomföreskrifien i andra siycket klargöres alt det inle blir en uppgift förlalmannen all vid ulformningen av besluisproposilion ta ställning till huruvidaell lagförslag angår begränsning av någon av de fri- och rälligheler som avsesi 2 kap. 12 S försia stycket regeringsformen; frågan härom prövas förriksdagens vidkommande av konsiiiulionsulskoiiel enligt tredje slyckel i nämndaparagraf 3 kap. 16 it Konslilulionsulskoltetsbeslut om undantag från den i 8 kap. 15 S regeringsformen föreskrivnalidsfrislen för viickande av grundlagsändringsförslag skall bringas till allmänkännedom, lämpligen genom en anmälan till kammaren. En föreskrift härom börinföras som ett andra stycke i förevarande paragraf SOU 1978:34 Specialmoiivering 217 Deändringar .som föreslås i denna paragraf sumt i 5 kap. 2 S och 8 S andraSlyckel innebär all ärende om folkomrösining i grundlagsfråga skali behandlaspå samma säll i som ärende om missiroendeförklaring. Den föreslugnabesiämmelsen i 5 kup. 8 S undra slyckci innebär bl. a. ull omrösiningen skullgullu endasl själva yrkandei, inle den evenluella motiveringen. Förslugsom vilur enligt 2 kup. 12 S tredje slyckel regeringsformen skall beredas iutskoll två gånger. Del beredunde ulskollei skull uvge beiänkunde ime buru föreutan också efter uppskovel (se härom 4 kap. 8 S st. 4). Givelvis skullförslagssiiilluren kunna åierkalla sill förslag iiven . Eftermönsier av vad som gäller i normalfallen bör denna möjlighel upphöra i och medall del beredunde ulskollei uvger sill andra belänkande. Detviisentliga syftet med uppskovsinsiituiei är alt skall få möjlighetull lillgodogöru sig synpunkier och erfarenheler som kommer fram underviloperioden. Förslaget är anhängigl hos del beredandeutskouet Uilliiggsbesiiimmelse 5.3.1). Del unkommer på dellu Ulskou alt samlanylillkommet malerial i ärendei och all redovisa della för kammaren. Enligt vadsom föreslås i denna parugruf skull della göras i ell nyll belänkande. Tankenär all utskottei här också skall la siällning till senare viickia förslag somligger inom samma ärendes ram. 1paragrafen behandlas nu skyldighet för ställiga myndigheler all på ulskousbegäran lämna upplysningar och avgiva yllranden samt ulskoilsminoriielsmöjlighel att ivinga fram sådana upplysningar eller yllranden mol majoritetensönskan. Som ell iredje siycke införes regeln om skyldighei förkonslituiionsulskollel all lill lagrådel remiiieru lagförslag som enligtyrkande skall vila enligt 2 kap. 12 S iredje styckei regeringsformen.Skyldigheten är inte ovillkorlig. Ulskollei kan avge förklaring alllagförslagel angår räliig-heisbegränsning ulan remiss lill lagrådet. Däremoifår utskoitet inte avge förklaring uv molsall innebörd ulan ull lagrådel haryttrat sig i frågun. Giveivis behövs ingen siirskild remiss lill lugrådei, omdellu har yttrat sig i suken redun lidigare, t. ex. i sumbund med grunskning avförslaget efter remiss av regeringen. 5 kap.1 och tilläggsbestämmelse 5.1.3 Iparagrafen föreskrivs nu att uiskoiisbeiiinkande före ärendets avgörande somregel skall bordliiggas vid två sammaniriiden med kammaren; kan påutskottets förslag beslula atl ärendei skall avgöras efter endasl en 218 Specialmotiyering SOU 1978:.M bordliiggning.Enligt cll nu föreslaget andra siycke får yrkande enligt 2 kup. 12 S iredjeslyckel regeringsformen ull ärende skall vila framslällas när utskotielsbeiiinkande över förslagei hur unmälis i kummuren. Någon särskild sisla lidpunkiIbr sådunl yrkunde föreskrivs ime. Hiirvidlag giiller den ullmännu princip somindirekl kommer lill uuryck i 5 kup. 3 och 4 SS riksdugsordningen, nämligen ullyrkunde kun framsiiillus ändu till dess ull kummuren på lulmunnens förslugfinner överläggningen uvslulud. Emellertid skull yrkundet enligi den föreslagnalilläggsbesiämmclsen 5.1.3 om möjligt uppiugus på kummurens föredragningslislu.Yrkandet bör därför helst frumställus senust vid undru bordliiggningen eller,om ärendet skall avgöras efter endusi en bordliiggning, vid förstubordliiggningen eller i varje fall så lång lid före del kammarsammuniriide dåärendei försl kan avgöras all lalmannen hinner föru upp yrkundet på listan (se2 kup. 7 S riksdugsordningen). Yrkundeull lugförslug skull vilu enligt den nämnda bestämmelsen i regeringsformenskall framsiiillas skriftligen. Yrkandei i skriftlig avfallning kan inlumnusvid kammarsammuniriide. Del kan också lämnas in lill kammarkunsliei. 5 kap. 2 i( 1frågu om ändringen i denna paragraf hänvisas lill vad som har sagls under 3kap. 5 kap. 3 och tilläggsbestämmelse 5.3.1 Bestämmelseni andra meningen av andra slyckel om atl iirende skall avgöras genom omröslningoch inle med acklamation, om del för beslul fordras anslutning från särskiltfiertal, blir tillämplig vid prövning av fråga om omedelbarl anlagande avförslag som har blivii föremål för uppskovsyrkande enligt 2 kap. 12 S tredjeslyckel regeringsformen. Yrkas dessulom all förslaget skall förkaslas. skallfrågan därom, såsom närmare har utvecklats i den allmänna motiveringen (4.12),avgöras försl. Besluiar därvid enligi allmänna regler om enkelmajoritet all förkasia förslaget, fordras ingen ytterligare åtgärd. I motsattfall skall undersökas, om fem sjättedelar av de rösiande vill bifallaförslugel. Visar sig della vara ftillel, är förslaget antaget. Samlar förslagetinte så stor majoritet, skall förslaget hänvisas till konslituiionsulskollelför dess prövning enligi 2 kap. 12 S iredje slyckel regeringsformen, såvidainie utskottet redan har gjort sådan prövning. - Resulterarkonstiluiionsulskoileis prövning i all förslagei inle angårräiiighelsbegräns-ning, företages iirendet lill avgörande enligt allmännaregler. I molsall fall upprepas proceduren med omröslning enligt 5/6-regeln. Hurnägon yrkal utt förslaget skull förkasius. skall även i denna omgång fråganhärom prövus försl. Blir iirendet inle heller nu avgjort, skull förslagetålerförvisas lill del beredande ulskollei för ull vilu där. 5 kap. 8 )f Somen iredje mening i försia siyckei införes en bestämmelse om det i den allmännamoiiveringen (4.12) diskuierade fallel all del föreligger flera SOU 1978:34 Specialmotivering 219 inbördesoförenliga yrkanden om ulformningen uv en viss föreskrift, och uppskovsyrkandcenligt 2 kap. 12 S tredje slyckci regeringsformen harviickls i fråga om etteller flera av yrkandena. Bestämmelsen innebär au rik.sdagen försi medlillämpning av allmänna regler skall utvälja cll av förslagen, dvs. Därefter skall det segrande förslaget ställas underomröslning enligt 5/6-regeln (5 kap. 3 S undru slyckel; således inte meducklumaiion). Beträffandeändringen i andra styckei hänvisas lill vad .som har sagts under 3 kup. Itredje siycket finns nu en principielll betydelsefull föreskrift, som fuslslårriksdugens behandlingsplikl (prop. 1973:90 s. 563). Ärende skull som regelavgöras senusi efter del då del väcktes. Dennu regel bör inle fåtillämpning på förslag som vilar enligi lolvmänadsregeln. Här bör i ställetgälla atl ärendet i regel skall avgöriis före utgången av kalenderåret närmasiefter del att lolvmånadsfrislen har gåll ut. Den undanlagsregel för full avextru vul som gäller nu bör få lillämpning även på de nu ifråguvarande räiligheisbegränsandeförslagen. allmänna moiiveringen har nämnts all bestämmelsen i 8 kup. 15 Sregeringsformen om tidsfrist för väckande av grundlagsändringsförslag inlehindrar all ett sådani förslag läggs fram senare och liiggs till grund för vilundebeslul. Vidare har sagts atl det andra och avgörande beslutet i ell sådani fallinle kan fallas redan efter del närmaste valet, såvida inte konsliluiionsutskoitelmedger undanlag från lidsfristen. Frågan får således vila över ännu ett val. Enligtgällande lydelse av 5 kap. 12 S riksdagsordningen kan ell förslag lillgrundlagsändring inte vila över mer än ett ordinarie val; här sägs nämligen allgrundlagsärende som har vilal över ett val skall avgöras slutligt före nästaordinarie val lill . Enklasi kan besiämmelsen ändras så all somhuvudregel siigs all ärendei skall avgöras vid försia riksmölel i den valperioddå slulligl beslul i ärendei enligt den grundliiggande bestämmelsen iregeringsformen försl får fatias. Bestämmelsenbör vidare förses med förbehåll för dei fall all grundlags-ändringsförslagetdessförinnan förkaslas. Härmed syftas främsi på fall då förslag lillgrundlagsändring förkiistas vid folkomrösining. Genomett nytt andra siycke bör del åliiggas konstilulionsuiskoiiel ull göra anmälanlill kammaren om vilande grundlagsändringsförslag som har blivit förkaslal vidfolkomrösining. Ett sådant förslag är slutgiltigt pröval genomfolkomröslningen. Kammaren skall inle vidtaga annan åtgärd än atl liiggaanmälan lill handlingarna. Något förbud för ledamöter eller statsråd au yllrasig med anledning av anmälan 0 2 kap. 10 S riksdagsordningen) bör ickeföreskrivas. - Uppgiften atl göra anmälan till kammaren ankommer i fråga omärende, som inte rör grundlagsändring men handliigges i summu ordning somgrundlugsändring. givetvis på del beredande ulskollei; della kan länkas 220 Specialmotivering SOU I978:.34 vuraeilunnal uiskoll än konsiiiuiionsutskotlel. Avfailningen bcuklur även della fall. Ändringarnai riksdagsordningen har samband med de iindringar i regeringsformen som avserdel siirskilda förfarandel vid riiiiigheisbegränsande lagsiiftning ochförfarandet vid grundlagsstiftning. Ändringarna i riksdagsordningen börnaluriigivis iriida i kraft samlidigt med ändringarna i regeringsformen. Enligt8 kap. 16 S regeringsformen kan riksdagsordningens huvudbestiim-melser besluiuspå enderu uv ivå säll: uniingen på samma säll som grundlug eller genom endusiell beslul, om minsl tre fjärdedeluruv de röslundeoch mer än hälften avriksdagens ledamöter förenar sig om besluiel. Tilliiggsbesiiim-melse iriksdagsordningen besluUis dock i sanmia ordning som lag i allmänhei. Del fårankomma på rik.sdagen all la siällning lill hur de nu föreslagna ändringarna iriksdagsordningen bör besluias. I detla sammanhang fårikraftirädandebesiämmelsens exakia lydelse ulformas. 9.3 Förslaget lill lag om lagrådet Riiuigheisskyddsulredningenansluler sig i allt väseniligi lill lagrådsulredningens förslag lill lag omlagrådel (se bilugu 1). Endasl på en punkl avviker räitigheisskyJdsuiredningensförslag från della. Såsom har anförts redan i den allmännu moiiveringen (6.8.4)föreslår riiuigheisskyddsulredningen ull möjlighelen ull såsom sakkunnig anlilaperson med särskilda fackkunskaper inie skall anges ullryckligen i lagen. Detlafår till följd all 10 S utgår, all 11 S omformuleras och får beieckningen 10 Ssamt all 12-18 SS får ändrad numrering. Vidure föreslås vissa smärrejusleringar av övergångsbeslämmelsema. Iövrigi har läliighetsskyddsuircdningen funnil anledning endiisi lill vissusiröddu unmärkningur. 1,6 och 16 §if Enligi1 S undra slyckel i lagrådsulredningens förslag lill lag om lagrådel bestämmerregeringen med hänsyn lill arbetsbördan i lagrådel, om della skall bestå av merän en avdelning. Enligt moliven (under 1 S) ger denna beslämmelse befogenhei ålregeringen inte bara atl beslula om inrällande av avdelning utan även alt vidbehov dra in avdelning. I ett senare sammanhang (under 6 S) ytlrar ulredningenall, om en avdelning inrullas under pågående lagrådsperiod ,ledamölerna bör ulses endasi för liden lill periodens uigång. Härtill villriiuigheisskyddsulredningen foga alt 1 och 6 SS i förening givetvis gördelmöjligt för regeringen atl bestämma tjänstgöringstiden för avdelning avlagrådel till en viss begränsad del av en lagrådsperiod.Rättighelsskyddsulredningen vill vidare erinra om 17 S i lagrådsulredningensförslag (16 S i det nu framlagda förslaget), enligt vilken, om regeringen harmeddelal lagrådel all della ej har all vänla någoi ärende under sou 1978:34 Specialmotivering 221 visslid, jusiilieråd och regeringsråd, som iir i ijänsl i lagrådel, under nämndalid skall ijänslgöra i den domstol som de lillhör, såvida ej annal föranledesav brådskunde ärenden. Beträffandejusteringen av en hänvisning i 6 S, se vud som sägs under 11-17 SS. ullmännu motiveringen (6.8.4) har räiiigheisskyddsulredningen yttrat aulagrådets befogenhei alt såsom sakkunnig anlila person med särskildufuckkunskuper ime behöver hu uttryckligt stöd i lugrådslugen. Vud som behöversägas där är, enligt vad utredningen vidare anförde, endasl all lagrådel ägerpä ullmän bekoslnad unliiu de sukkunniga och biiräden i övrigi som lagrådelanser sig behöva. En beslämmelse härom bör införas i slulel av 11 S(10 S enligt det nu framlagda förslaget). Deförevurande bestämmelserna moisvurur 12-18 SS i lugrådsulredningens förslug ochhur inle ändrats på annal säll än all numreringen är förskjulen. Ävenordningsföljden är oförändrad. Dennya lagen om lagrådet bör tr-äda i kraft samiidigi med den nya lydelsen av 8kap. 18 S regeringsformen. Delta föranleder vissa jämkningar av de avlagrådsuiredningen föreslagna övergångsbestämmelserna. Den slulligaavfattningen får beslämmas under riksdagsbehundlingen. (Jämför i dessuhänseenden vad som sägs i moliven lill ikruftlriidundebesuimmelsen tilländringurnu av riksdagsordningen.) Av (vpk) Föreliggande uiredning är en kompromiss mellan fyraparlier. har sall sin priigel på en stor del av ulredningens arbeie. Dessdiskussioner utvecklades efterhand alltmer lill öpi-)en köpslagan medslåndpunkier mellan de kompromissande pariierna. De hur hundlal efter maximenuu efterslrävu Slörslu möjligu enighel i grundlagsfrågor. På ell allmänt plan finns enighel mellan samtliga iulredningen representerude purlier i några av de grundliiggande frågorsom harmed demokraiin all göra och som speglas i grundlagen. Alla parlier förelräderprogrammuliski yllrande-, organisalions-, demonsirulions- och undruopinionsfriheier. Men enigheien ligger på en ullmänl plan. De demokraiiskafri- och rällighelerna är inte abstrakta utan ulövas i ell konkrei socialtsammanhang. Olika samhällsklasser harolika möjligheler all i prakiiken få nyiiaav formelll liku rälligheler. Olika samhällsklasser hur därför oliku inlressenuv rätlighelernas utformning och inrikining. De politiska partierna exisierarinte uianför klassamhällets sociala realiteter och klassmol.sätiningar. Tvärtomrepresenterar de olika klasser och sociala skikl. präglar ocksä deras inslällning i grundlagsfrågor.De borgerliga har t. ex. länge drivit tesen all procedurregler medminoriieisspärrar kan utgöra ell skydd för fri- och räuigheler.Arbeiurrörelsens puriier var - ålminsione före dellu belänkande - eniga om audel var betänkligt ur folksuveränitetens och parlamentarismens synvinkel, dådel skulle lägga alllför stor makt i händerna på en parlamentarisk minoritet.De borgerliga har stridit för domslolamas lagprövningsräli och obligalorisklagrådsgranskning medan arbetarrörelsen bekämpat atl domslolar får politiskmakt. De borgerliga -främst moderaiernu - hur drivii lesen ull äganderällen ären grundliiggande fri- och räiiighet och har försökt ge den ell så siarkigrundlagsskydd som möjligl. Del har varil eu moderai krav ull få förbud molrelroakliv skuiielug-siiftning. De borgerligu hur i dennu utredning i alli viisenlliglfåll med sig socialdemokraternas representanter på sina huvudkrav, inklusiveförstärkt skydd av den kapitalistiska aganderiiiien. Däremoi har ulredningensmajorilel ime velal grundlagsfusiu demokruiiska fri- och rättigheter för deurbeiande på arbelsplaiserna. Grundlagsfrågornas klasskaraktär kan inle kompromissasborl. Inte heller kan deras påstådda svårtillgänglighet och brist på"bredd" bli ell argument för 224 Reseiyalion SOU 197834 ellaccepterande av borgerliga slåndpunkier för all debatten i grundlagsfrågorskall lyslna. Del handiur om ling som i princip och pruklik iir alllförväsenlliga. Jughar inlc kunnai ena mig med ulredningens majorilel av bl. a. följande lio skäl: A. Ulredningsförslagelulgår från den orikliga principen all rällighelerna buru är ell förhållande mellan enskilda och slal. Denna princip innebär en begränsning av områdel för fri- och riiiiighelerna främsi genom all: B. dearbetande inie får några grundlagsskyddade fri- och rättigheter på sinu urbelsplulser. C. Förslaget- liksom gällande grundlug - jämsläller formelll fakiiski oliksiällda - tydligast uttryckt i jämställande av strejk och lockout. D. Ulredningenhar i huvudsak handlat efter regeln all grundlagen icke bör föranleda ändringar i exisierande lagsiiftning. E. Ulredningenföreslår ell kvalificeral förfarande vid viss lagstifining som slrider mot parlamentarismens principer och inte ger rällighelerna någoi egeniligl skydd. Rälligheler skall skyddas innehållsligt "materiellt"och inte genom procedurregler vars skyddseffekt kan ifrågasättas. F. Delnya grundlagsstiftningsförfarandel har mera negaliva effekter an dess påstådda vinster och del förbällras inte av demagogi om folkomrösining.