prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — För undvikande av onödiga merkostnader skerberedskapslagringen för naturgas i form av olja men utan kravet attnaturgasförbmkare skall ha utrustning som medger användning av denna olja. Ihändelse av beredskapssituation skulle, för upprätthåll-lande av önskadproduktionsnivå i landet totalt, denna olja kunna användas i anläggningar ilandet som normalt har olja som bränsle. Man accepterar således stopp ianläggningar som är naturgasförbmkare men innehåller målsättningen för landetsom helhet. Skulleinte ovanstående förfarande vara tillfyllest återstår som möjliga alternativnågot av förslagen i punkten 3.5.3 ovan, dvs. att för huvuddelen av förbmkarnaför vilka gasleverantören är lagringsskyldig lagra produkter som vid behov kandistribueras via naturgassystemet och användas i ordinarie brännarutmstning. Dealternativ som därvid är intressantast är propanlagring i bergmm, marginellutbyggnad av LNG-terminal respektive undeijordisk lagring i akviferer. Skulleen introduktion av naturgas i senare resultera i import av LNGförefaller altemativet med beredskapslagring i form av LNG att vara mestrationellt. Attinvestera i en spaltgasanläggning som kanske aldrig kommer atlanvändas förefaller inte vara rationellt. Underhållsinsatserna för att hålla endylik anläggning i sådant skick att den vid behov med kort varsel kan tas idrift blir sannolikt också resurskrävande. I LNG-alternati-vet blirberedskapslagringen en integrerad del av terminalen i övrigt och det kan inteuteslutas alt samordningsvinster mellan beredskapslager och driftlager kanerhållas. Föratt inte beredskapslagerfrågan skaU komma att försämra möjligheterna för enintroduktion av naturgas i är det således av yttersta vikt att kravensom stäUs på beredskapslagring verkligen motsvarar den målsättning samhällethar med åtgärderna. Motbakgrund av ovan redovisade bedömningar har Swedegas, i syfte att så långtmöjligt förbereda introduktion i av naturgas, tagit upp diskussionermed berörda organ och företag i bl. a. , och Algeriet.Dessa diskussioner, som alla skett och sker med Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 325 förbehållför regeringens godkännande, har såvitt angår de tre nämnda länderna övergåtttill förhandlingar om avtal om inköp och transport av naturgas till . 1fråga om har, såsom lidigare meddelats, förhandlingama resulterati avtal med ett av de ledande naturgasföretagen på kontinenten, , iEssen. Den västtyska regeringen har ställt sig positiv till Swedegas avtal medRuhrgas. Vadangår är förhandlingarna om ett transportavtal i ett slutskede ocherforderliga avtal, som bl. a. säkrar transporten över danskt territorium avgas från rörsystem i , väntas bli träffade meddet danska statsägda bolaget /S (). Förhandlingarnamed Algenet om leveranser av flytande naturgas (LNG) är likaledes i ettslutskede och avtal därom väntas bli träffat med detalgeriska statsägda företaget S/A. Nedanföljer i avsnitten 4.1 -4.4 korta sammanfattningar av innehållet i hittillsträffade avtal, vid förhandlingarna framkomna avtalsförslag eller diskuteradeprinciplösningar. () träffade ett 20-årigt fram till2001-09-30 ramavtal om naturgasfrågor jämte överenskommelser i olikadetaljfrågor. Avtalskomplexet, som för sin fortsatta giltighet fömtsätter densvenska regeringens godkännande , innehåller en mångfaldelement, för vilka nedan lämnas en sammanfattande redogörelse. Avtalskomplexetingår in extenso som bilaga till denna rapport.' Genomavtalen har överenskommits i detalj om byggandet av en gemensam gasledning,, till dansk-tyska gränsen med anknytning till detcentraleuropeiska nätet. Vidare tillförsäkras Swedegas dels gasleveranser frånRuhrgas, dels ock rätt att via rörledningsnät få transitera gas somSwedegas kan komma att inköpa från eller från i form avLNG. 1 vad avser LNG åtar sig att svara för förångning i den planeradeförångningsanläggningen i Wilhelms-hafen, i vilken kommer att ingåsåsom delägare. Parterna är också överens om samverkan för leveranser av gasfrån norr till söder, ävensom viss annan samverkan inom gasområdet, allt isyfte att knyta samman nordiska och då främst svenska röriedningssystem medkontinentens rör-ledningssystem. Leveranserna från , vilka skall börja1981-10-01, eller om Swedegas så önskar, , avser en platåmängd om 1,2 'Ejbifogad här. Nordgat= Nordeuropäische Gastransportgesellschaft mbH. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 326 Gm'/årmed en upptrappning till nämnda nivå från 0,6 Gm' och 1,0 Gm' under nästkommande tolvmånadersperiod.Avtalet om dessa leveranser innehåller detaljerade bestämmelser omleveransplats, leveranstid, kvalitet, pris, betalningsvillkor m.m. Leveransavtaletlöper för av och rörande återstående fram till år 2002skall, när anskaffar ny rörledningsgas eller i övrigt så kan,leveranserna fortsätta på oförändrade villkor, fömtsatt att ejförorsakats merkostnader för den nya röriedningsgasen. För att möjliggöra Ruhrgasgasleveranser till Swedegas samt en framtida transitering till avexempelvis sovjetisk gas och förångad LNG kommer en särskild gasledning (medtillhörande anläggningar och utmstning) att byggas från trakten av Bunde iVästtyskland nära den holländska gränsen till en punkt på den tysk-danskagränsen vid altemativt Puttgarden-R0dby. Denna ledning, som fåranknytning till röriedningssystem i trakten av , skall ägas avett leasingbolag (nedan kallat leasingbolaget), särskilt bildat för ändamåletav ett av ledande västtyska banker ägt centralt leasingföretag, KG AllgemeineLeasing GmbH & Co. För finansieringen av byggandet av den nya ledningenkommer leasingbolaget att upptaga syndikerade lån från banker ochfinansinstitut. Svenska banker och finansinstitut äger rätt att delta i sådanasyndikerade lån. och/eller Swedegas får icke ha några gemensammaekonomiska intressen med leasingbolaget, som alltså fömtsattes stå helt frittfrån och Swedegas. och Swedegas hartillsammans bildat ett västtyskt bolag. Nord-gal NordeuropäischeGastransportgesellschaft mbH. I detta bolag äger och Swedegas 49%av andelarna. Nordgat skall för leasingbolagets räkning svara för anläggandetav den nya ledningen (Nordgatledningen) från trakten av Bunde till tysk-danskagränsen. Vidare skall Nordgal på långfristigt leasingavtal förhyraNordgatledningen från leasingbolaget och ansvara för driften och underhålletav densamma. Byggandetav Nordgatledningen förutsätter svensk statsgaranti, vilket kommer att medföragynnsammast möjliga externa finansiering. För att erhålla ur allasynpunkter bästa utnyttjande av Nordgatledningen kommer den alt användas förgastransporter för såväl Swedegas som för räkning med viss prioritetför transport av Swedegas kvantiteter enligt leveransavtalet. För transportemagäller ekonomiska principer, varom parterna redan enats och transporttariffenär baserad på Nordgats självkostnader. Swedegas kommer att träffa ett 20-årigttransportavtal med Nordgat avseende Swedegas transportbehov. Efterleasingtidens slut avses Nordgat att från leasingbolaget till bokföringsmässigtrestvärde inlösa ledningsanläggningen. Om Swedegas ej skulle önska delta ieventuellt erforderlig intern finansiering av dylik inlösen, äger Swedegas rätlatt avyttra sin andel i Nordgat till utan att Swedegas transportavtalmed Nordgat påverkas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 327 Swedegaskommer att ha lika antal styrelseledamöter som i styrelsen för Nordgatoch beslut i alla viktigare frågor i styrelsen eller på bolagsstämma fömtsätterenighet mellan styrelsens respektive ägarnas representanter. Härigenom fårSwedegas, bortsett från den trygghet självkostnadsprincipen förgastransporterna i Nordgatledningen innebär, fullständig insyn i och likabestämmanderätt med över Nordgats verksamhet. Vidgränsen mellan och (på tyskt, altemativt dansktlandområde) kommer en mätstation att anläggas och ett trepartsavtal mellanRuhrgas, Swedegas och kommer att träffas avseende mätningsförfarandet,kontroll av gaskvalitet och gasvolym m. m. Dessa mätvärden kommer att utgöragmndval för vidaretransporten av gasen över danskt territorium enligt desärskilda avtal därom, varom förhandlingar pågår mellan Swedegas och ochför vilka redogörelse lämnas nedan under punkt 4.2. inköpta gasen avses bli transiterad genom fråntysk-danska gränsen nära till vid alternativtgenom en undervattensledning från trakten av Puttgar-den på Fehmarn tilltrakten av Rodby på Lolland och därifrån direkt till . Ett avtal täckandedet första av dessa alternativ är under förhandling mellan och det andra alternativet väljas, kommer avtalsutkastet att kunna anpassasdärtill. En grundförutsättning för transiteringen är ett danskt beslut omnaturgasintroduktion i baserat på inhemska naturgastillgångar.Folketinget beräknas bli förelagt förslag om sådant beslut i böijan av 1979efter slutförande av de förhandlingar upptagit med Dansk UndergmndsConsortium (DUC), som är koncessionshavare till de danska gastillgångama. DONGhar inlett förhandlingar om köp eller lån av inledande tyska gaskvantitetertransporterade via Nordgatledningen. Enligtutkastet till avtal mellan Swedegas och åtager sig att mot avgift utföranämnda transitering. Avgiften som utgår baseras på de verkligakostnaderna för finansiering, anläggning, drift och underhåll etc. avledningssektioner som användes både för svenskt och danskt behov. Avtaletinnehåller option för att för danskt behov övertaga av dengas som mottages vid tysk-danska gränsen. ersätter Swedegas kostnadernaför sålunda övertagen gas. Inga anspråk ställes på svenskt deltagande ifinansieringen av det danska ledningsnätet. (Däremot ställs krav på garantierför gastransporternas betalning.) Avtalet har varaktighet och kanförlängas. MellanDONG och Swedegas föreligger avtal av /16 om samarbete kringgemensamma utredningar om ilandföring av nordsjögas och Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 328 olikatransiteringsledningar över danskt område. Avtalet gäller i princip till1978-12-31. Förhandlingar mellan de båda företagen har upptagits omförlängning, omarbetning och utvidgning av avtalet till att motsvara densituation som uppkommer i och med ovan beskrivna transiteringsavtal. a. harSwedegas begärt att i ett sådant samarbetsavtal förklarar sig berett attom Swedegas så begär transitera större kvantiteter än 1,2 Gm'/år samt i principange villkoren härför. Vissa andra frågor som bör regleras kan komma att liggautanför företagens kompetensområde. Dessa frågor kan behöva regleras genomnågon form av överenskommelse mellan danska och . 5.1.1.1Investeringar och deras geografiska fördelning Sydgasprojektetavses bli försörjt med naturgas från enligt kontrakt med RuhrgasAG. Projektet belastas därför med investeringar i en gasledning genom norraTyskland från trakten av och genom till via enderaFlensburg och eller Puttgar-den och Fehmarnsund. Vägvalet görs ejförrän . Föratt försörja med gas räcker en gasledning med diametern 500 mm.Då emellertid danska intressen innebär en grövre ledning och då överkapacitet iVästtyskland kan säljas till eller tredje man, kan räknas med ledningarav något grövre dimensioner. Även ett svenskt långsiktigt intresse innebärönskemål om en dimension, som utan prohibitiva merkostnader kan utnyttjas förökade kvantiteter. Diametern jämte kompressorstationer medger iNordgatledningen 3 Gm'/ år respektive 1,9 Gm'/år utan kompressorer.Investeringsutgiftema vid sistnämnda dimensionering framgår nedan: (370 MDM) (via ), (via ,svensk andel), Investeringsutgiftemaär angivna inkl. byggräntor och vägrätter och exkl. ev. merinvesteringar förberedskapslagring (se avsnitt 3.5). Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 329 Uppgiveninvestering i avser hela ledningskapaciteten av vilken Swedegasinledningsvis för 1,2 Gm'/år kommer alt utnyttja och sannolikt betala endast endel. Avgiften baseras på självkostnaden, varvid intäkter från tredje man avgår. transitering av gas via Sydgasnätet till västra krävs uppdimensioneringav nätet till en kostnad av ca och för östra troligenytterligare ca . Detta behandlas nedan under avsnitt 5.2. Investeringarnai avses bli finansierade på den intemationella kapitalmarknadentill . Den svenska prestationen blir dels att genom svensk statsgarantisäkra upplåningen av investeringsmedlen och dels betala den svenska andelen avkostnadema genom en transportavgift under . Svenska investeringsutbetalningarbehöver således ej ske för den västtyska ledningen. Sammagäller den svenska andelen av de danska ledningarna. Den svenska prestationenblir att betala och garantera betalningen av en transportavgift för abonneradtransiteringskapacitet under . Förinvesteringarna i , inkl. Öresundsledningen, krävs att investeringsmedelanskaffas. Ledningarna torde komma att ägas av den juridiska personen , som har att svara för finansieringen. Konverteringarna hos kunder tordedelvis få finansieras av gasbolaget och delvis av kunderna själva. Härmå slutligen påpekas att i angivna investeringsbelopp ingår alla utgifter framtill kundens gasbrännare. Vid jämförelser med olja skall beaktas allamolsvarande utgifter, vari inräknas nya hamnanläggningar,tankbilsinvesteringar, lagringskostnader osv. Vididriftstagning faller merparten av betalningar på 1980 och 1981. Dettagäller för investeringar såväl i som och . Följandeschematiska redovisning kan göras för investeringarna i . Vidsenareläggning med hel 12-månadersperiod förskjuts betalningarna 12 månader.Detta gäller dock ej projekteringskostnaderna. Vid andra förskjutningar gällerej samma proportionalitet p.g.a. säsongskäl, dvs. bästa årstid väljs förrörläggning etc. Prop.1978/79: IIS Bilaga 1.5 Industridepartementet 330 fr. 0. m. oförutsett m. m. 577,0 -580,0 5.1.2Samhällsekonomisk kalkyl 5.1.2.1 Beräkningsmetodik Projektetbelyses i det följande från två olika utgångspunkter. Den ena gäller projektets"samhällsekonomiska" bärkraft bl.a. för att underlätta jämförelsermed andra energiprojekt. Den andra utgångspunkten kan betecknas somföretagsekonomisk och avser bl. a. att bestämma den sam-hällsfinansiering, somkrävs för att få projektet att gå ihop inom en på företagsekonomiska gmnderbedriven verksamhet. Erhållnaresultat från dessa två olikartade kalkyluppläggningar kan i den mån deuttrycks i likartade termer inte redovisas till samma belopp. Ett bland fleraskäl härtill är att samhällsekonomiska fördelar inte alltid blir möjliga attföretagsekonomiskt materialisera för den juridiska person, som i det senarefallet omfattas av kalkylen. Densamhällsekonomiska kalkylen kan bildmässigt beskrivas så att man slagit en ringom direkt berörda svenska samhällsintressen och beräknat kvantifierbara mer-och mindrekostnader för gasen i förhållande till fortsatt oljeanvändning.Utanför jämförelsen står indirekta konsekvenser som miljöinverkan,sysselsättningskonsekvenser, inverkan på andra energiförsörjningssystem och påhandelsbalansen. Dessa effekter kommenteras i stället separat. Densamhällsekonomiska kalkylen har utformats som en konventionellinvesteringskalkyl enligt nuvärdemetoden där betalningarna år för år under en20 års period diskonteras till nuvärde. 1 den aktuella kalkylen hargasprojektets intäkter värderats som de utbetalningar som uppstår om sammasamhällsdel (som i gasfallet försörjs med gas) försörjs med annan energi. Dennaalternativenergi är i beräkningarna uteslutande olika oljeprodukter. (Medundantag för känslighetsanalys avseende s. k. Deintressenter som direkt berörs av naturgasimport kan därmed delas upp igasalternativets intressenter och oljealternativets intressenter. Dekalkylposter som belastar gasfallet blir med hänsyn till denna uppdelning: Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 331 a. Utbetalningartill gasleverantören för erhållen naturgas. b. Utbetalningartill pipelineägare i och för transite ring. c. Investeringari svenskt rörledningsnät. d. Drift-och underhållskostnader för det svenska ledningsnätet. e. Investeringarhos förbmkama (industrier, kraftvärmeverk etc.) för att gasen skall kunna nyttiggöras. Kalkylutfallet är oberoende av om kun derna själva. , Swedegas eller någon annan inom systemet formellt står som investerare. fDrift- och underhållskostnader (exkl. gasen) hos kunderna. g.Eventuella restvärden på olika anläggningsdelar. Detspelar således ingen roll för kalkylutfallet till vilka tariffer gasen säljstill olika kundkategorier eftersom detta är en intern fördelningsfråga inom systemet. Dekalkylposter, som belastar oljefallet blir med hänsyn till den gjordauppdelningen på intressenter: a. Utbetalningartill intemationella oljebolag för inköp av respektive produkt. b. Kostnaderför transport till . c. Distributions-och lagringskostnader i Svenge. d. Reinvesteringari befintlig oljeanvändningsutmstning hos förbmkama vilka finansieras inom systemet. e. Drift-och underhållskostnader (exkl. oljan) hos förbmkarna. f. Eventuellarestvärden vid kalkylperiodens slut. Deoljeprodukter som ersätts av gasen är till en mindre del gasol och tunneldningsolja samt till största delen tjock eldningsolja. För den senare harräknats med lägre transport- och hanteringskostnader för de största förbmkarna(kraftvärmeverk och hetvattencentraler). Utredningenav de samhällsekonomiska konsekvenserna har utförts i samarbete medÅngpanneföreningen. Den fullständiga utredningen ingår som bilaga tillrapporten.' Oljepriseti ligger i utgångsläget på ungefär samma nivå som naturgaspriset i Emden.Den kapilaliserade merkostnaden för gas jämfört med olja kan därför mycketgrovt anges som investeringen för rörledningen - till den del dennabelastar projektet i form av transportavgifter. Denna investering uppgår tillstorieksordningen . Enligtmer detaljerade beräkningar baserade på antaganden om enreal kalkylränta på och en real oljeprisstegring på /år underkalkylperioden, , och de övriga antagan- ' Ej bifogad här Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 332 densom angivits i föregående avsnitt, blir merkostnaden vid ensamhällsekonomisk bedömning av naturgasprojektet jämfört med fortsattoljeanvändning. För att erhålla samma ekonomiska resultat vid fortsattoljeanvändning som vid gasanvändning motsvarar denna merkostnad en ökning avoljepriset, uttryckt i lågsvavlig eldningsolja 4, med 4:50/Gcal (eff) eller ca40: -/m' vid . Deekonomiska värderingarna är baserade på dagens näringslivsstmk-tur. Dettainnebär en försiktig värdering av naturgasmarknaden, då hänsyn endast delvistagits till en sannolik utveckling mot en ökande betalningsförmåga förnaturgas inom Sydgasområdet. Ivärderingarna har, som tidigare anförts, räknats med skattemässig neutralitetmellan olja och naturgas och oförändrade kostnader för beredskapslagring. Tillmiljövinster, förbättrad försörjningstrygghet eller andra ej kommersielltgripbara faktorer har hänsyn ej tagits. Utvärderingenav ekonomi har baserats på leveranser av naturgas i 20 år.Intemationellt bmkar motsvarande projekt baseras på 25 ä leveransertrots att bindande leveransavtal ej träffats för så långa kalkylperioder.Föreliggande kalkyl utgår från att Swedegas endera utnyttjar optionen iRuhrgasavtalet om oförändrade leveranser efter 1993, då leveransavtaletupphör, eller att Swedegas inköper gas från annan leverantör. 6 Konsekvenser för övriga energisystem m m Angpanneforeningen(ÄF) har på Swedegas uppdrag översiktligt utrett konsekvenserna på andraenergisystem av en naturgasintroduktion. Studienvisar att de av Swedegas tilltänkta gaskvantiteterna varken på kort eller långsikt väsentligt påverkar andra energisystem med tillhörande infrastmktur. Påkortare sikt skulle en naturgasintroduktion enbart få konsekvenser föroljemarknaden och då i huvudsak för raffinaderiema. Dessa konsekvenser kansammanfattas sålunda. Densvenska tjockoljemarknaden ligger fn på 13 Mm'/år. Härav importeras 7 Mm'/åroch produceras i ca 6 Mm'/år. Produktionskapaciteten är emellertidstörre och utnyttjas sålunda inte helt. Detta gäller även i övrigt.Genom investeringar i s k konverteringsanläggningar för nedbrytning av tjockoljatill bensin och tunna oljor väntas långsamt en balans nås mot mitten av1980-talet. Naturgasenskulle i främst ersätta tjock eldningsolja och sålunda bidra till attskärpa obalansen lokalt. Allmänt gäller dock i att gasen kommeranvändas någonstans i . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 333 svararendast av den nuvarande svenska tjockoljemarknaden och ca15%. Båda projekten kan vara realiserade , dvs vid den tidpunktoljemarknaden ändå bedöms vara i balans. Den ringa omfattningen och infasningeni tiden gör att inverkan på tjockoljemarknaden blir belydligt mindre än genomnaturgasens expansion i övriga eller genom varierande tjockoljeinköpi , dvs faktorer utanför svensk kontroll. EG:s ansträngningar att minskaoljeberoendet genom kärnkraftutbyggnad eller övergång till kol är en annanfaktor som kan påverka tjockoljemarknaden i betydande grad. Närtillgången på råolja börjar stagnera, ökar behovet att omvandla råolja tillprodukter där goda substitut saknas. Konverteringsanläggningar-nas ekonomiskaförutsättningar förbättras härvid. Slutsatsenär sålunda att de av Swedegas planerade naturgasinköpen inverkar påtjockoljemarknaden - endast marginellt och långt mindre än av många av svenskenergipolitik i stort sett opåverkbara faktorer. Däremotkan införande av naturgas i avsevärt större skala än den nu planerade förorsakabestående överkapacitet hos de svenska raffinaderierna. Oljtransporternakommer att minska vid naturgasintroduktion. innebär atloljeimporten via de sydsvenska hamnarna minskas med ca 1 Mton/år motsvarandehamnavgifter på ca . För uppstår ett något störrebortfall av hamnavgifter som kanaltransporter med tillhörandekanalavgifter bortfaller. Även landsvägstransporterna av olja påverkasgivetvis, men för komponenter i detta system (tankbilar etc) är den ekonomiskalivslängden så kort att en anpassning lätt bör kunna ske. Utvärdering av "Rapport till Industridepartementeti naturgasfrågan" Sammanfattningur utvärdering utarbetad på uppdrag av industridepartementet av G. Bergendahloch N. Densvenska energiförsörjningen baseras till på petroleumprodukter. I envärid där oljetillgångarna är begränsade innebär detta oljeberoende betydandeförsörjningsrisker på lång sikt. innebär det höga oljeberoendet attSverige blir ytterst känsligt för störningar i oljetillförseln även på kortsikt. Naiurgasintroduktioni kan visseriigen minska oljeberoendet genom att under de närmaste2030 åren skapa fömtsättningar för energi- 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 334 försörjningvid sidan om oljeimporten. finns emellertid risk att naturgasen blirlika knapp som oljan. Ennaturgasintroduktion fömtsätter avsevärda investeringar vad gäller såvälledningar som terminaler. Om dessa investeringar skall kunna motiverasekonomiskt, måste de av motsvaras av en skillnad mellande överskott som genereras genom gasförsäljning och de som eljest skullegenereras genom oljeförsäljning. Ominvesteringama skall utföras för att öka tryggheten i vår energitillförsel, bördet framgå, att riskema för avbrott i denna avsevärt minskas. Det måste sålundagöras sannolikt, att en gastillförsel leder till avsevärt större trygghet underde närmaste 20-30 åren än vad oljetillförseln gör. Detredovisade att introducera naturgas i innebär, att enkvantitet av 1,2 Gm' naturgas har garanterats för . Dettamotsvarar ungefår 1,2 Ml olja eller av vår totala oljeimport. Varesig det gäller en begränsad introduktion i form av isolerateller en större introduktion , skulle naturgas i Sverigei huvudsak ersätta tunga eldningsoljor. Ju lägre konsumtionen av eldningsoljablir bl a på grund av naturgasimport, desto mindre blir andelen lågsvavligråolja som behövs i de svenska raffinaderiema. Andelen mellanösternråolja somimporteras till ökar i motsvarande grad, vilket innebär attvår oljeförsörjning relativt sett blir mer beroende av Mellanöstem. Huvuddelenav vårt behov av lågsvavlig råolja kommer åtminstone att hämtasfrån . Med det råoljeförsörj-ningsmönster som kan fömtses förSveriges blir konsekvensen, att naturgas till största delen() kommer att ersätta nordsjöolja.