prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommiuén bör vidare ägnauppmärksamhet åt den kommunala vuxenutbildningens innehåll. Det är intesjälvklart all vuxna, som studerar för fullständig kompetens enligt grundskolaneller enligt någon linje eller specialkurs inom gymnasieskolan, skall behövaläsa alla de ämnen som ingår i molsvarande slutbetyg resp. avgångsbetyg frånungdomsskolan. Del II U:4 Skr 1978/79:103 220 hellersjälvklart all vuxna behöver studera alla delar av ett ämne enligt deläroplaner, som är uppbyggda med utgångspunkt från ungdomars behov ochintressen. De vuxnas erfarenheter bör las lill vara och endast kompletteras ien sådan omfattning atl de vuxna fåren utbildning av samma kvalitet somungdomsutbildningen. Däremoi behöver utbildningens innehåll inte varaidentiskt. Kommittén bör siudera den kommunala vuxenutbildningens anpassninglill de vuxenstuderandes behov och inlressen saml om dess innehåll ocharbetssätt i alllför hög grad utgått från vad som gäller för ungdomsskolan.Kommittén bör vidare söka bedöma om t.ex. sludieavbrou bland vuxenstuderandekan förklaras med hänvisning till sådana förhållanden. Delav SÖ föreslagna nya systemet för linje- och ämneskonstrukiion inom kommunalvuxenulbildning, som bygger på etappindelning, kan öppna ökade möjligheler föråterkommande utbildning. Antalet utbildningsmässiga återvändsgränder bör ocksåminska. Jag kommer all föreslå regeringen all ge SÖ i uppdrag altgenomföra den av (prop. 1977/ 78:36, UbU 1977/78:10, rskr 1977/78:60)godkända försöksverksamheten med del nya systemet inom vuxenulbildningi högsl 15 kommuner under tre läsår. Kommittén bör nära följa denna försöksverksamhetoch söka bedöma värdel av systemet med etappindelning för de studerandes del. Denförsöksverksamhet som håller på atl planeras kommer enbart att gällaetappindelning av teoretiska ämnen. Kommittén bör analysera även denyrkesinriktade utbildningens roll och organisaiion i ett syslem med återkommandeutbildning. Vuxna personer, som har en grundläggande yrkesutbildning frånungdomsskolan, kommer sannolikt i ökande omfattning au slälla krav pååterkommande utbildning för alt kunna hålla sina yrkeskunskaper akluella, föralt t.ex. inhämta sådana avsnitt som tillkommit i yrkesutbildningen sedan delämnade skolan och följa med i den lekniska utvecklingen inom sitt yrkesområde.Kommittén bör framlägga förslag om den framtida inriktningen av yrkesinriktadvuxenulbildning. Både den särskilt yrkesinriktade vuxenutbildningen och denyrkesinriktade vuxenutbildningen som har sin motsvarighel inom ungdomsskolanbör behandlas. 1 samråd med gymnasieutredningen bör kommittén också övervägavilken roll den kommunala vuxenutbildningen bör spela beiräffande kortarespecialkurser. Kommittén bör vidare framlägga förslag lill former för allkartlägga behov av utbildning inom ramen för särskilt yrkesinriktad utbildningoch former för atl utarbeta läroplaner som läcker dessa behov. Ettantal vuxenutbildningsreformer som har genomförts kan komma atlpåverka utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen i framliden. Del gällerdet förbättrade studiestödet för vuxna, lagen om rält till ledighet för siudieroch de nya regler om behörighel för högskolestudier som har införts. Dessareformer bidrar lill att öka intresset för och därmed behovet avvuxenulbildning. De kan också i viss utsträckning väntas förändra inriktningenav studierna. En ökad efterfrågan av vuxenulbildning på daglid och på deltideller fritid i kombination med korlare perioder av heltidsstudier kan bliresultatet. Kommittén bör undersöka vilka problem som är förknippade med ensådan utveckling. Etenkommunala vuxenutbildningen skall i stor utsträckning följa ungdomsskolansläroplaner och övriga för ungdomsskolan gällande föreskrifter. Den kommunalavuxenutbildningen påverkas därför även av reformer inom ungdomsskolans område.Reformarbetet inom grund- 221 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:5 skolanoch gymnasieskolan har inte innefaltai några mer principiella överväganden omden kommunala vuxenutbildningen. 1 belygsutred-ningens arbete, i arbetet medSIA-reformen, med hemspråksreformen, med förslaget om skolnämnder och med dennya läroplanen för har dessa reformers belydelse för den kommunalavuxenutbildningen inte närmare berörts. Detbör därför åligga kommittén att överväga de nämnda reformernas inverkan på denkommunala vuxenutbildningen . Vid utformningen av sinaförslag bör kommiuén priorilera dels ålgärder som främjar utbildning som gerkompetens för fortsatta studier eller för yrkesverksamhet, dels ålgärder föratt komma lillrätta med den ämnesmäs-siga och regionala obalansen inom den kommunalavuxenutbildningen. Förslagenbör åtföljas av noggranna kostnadsberäkningar. De bör också omfalia utkast lillbestämmelser för verksamheien. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Förslag i gränsdragningsfrågorna bör avlämnas hösien1979 och slutbetänkande . Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag alt regeringen bemyndigarchefen för utbildningsdepartemenlet atttillkalla en kommitté med högsl 7 ledamöier med uppdrag att göra en översyn avden kommunala vuxenutbildningen, atlutse en av ledamölerna alt vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställerjag atl regeringen föreskriver attkosinaderna för kommittén skall belasta nionde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 5.Utredning om elevvårdsarbetet i skolan Regeringenhar i prop. 1977/78:85 om nytt statsbidrag till m.m. även behandlalde förslag som skolhälsovårdsuiredning (U 1974:01) avgivit i sillbelänkande (SOU 1976:46) Skolhälsovård. 1 proposilionen läggs förslag fram somrör mål, innehåll och organisaiion för skolhälsovården. Skolhälsovårdsuiredningenhar i sill betänkande pekat på att eu utmärkande drag för utvecklingen inomskolhälsovården under de senasle decennierna varil all antalet elever medpsykiska och psykosomatiska problem visat en markant ökning. Detia förhållandevar en av de omstän- Del II U:5 Skr 1978/79:103 222 dighelersom föranledde ulredningen att föreslå en ökad personaltäthet inomskolhälsovården. Ulredningenom skolans inre arbeie (U 1970:63) har i sitt betänkande (SOU 1974:53) Skolansarbetsmiljö lagl fram förslag lill förbättringar för elever med skolsvårigheterav olika slag. Förslagen har behandlats i proposilionen 1975/ 76:39 om skolansinre arbeie m.m. har på grundval av propositionen beslutat omreformering av skolans inre arbete m.m. (UbU 1975/ 76:30, rskr 1975/76:367).SIA-reformen kan ses som en förändring av skolans innehåll, arbetssätt ocharbetsformer som syftar till att skapa bättre förutsättningar för varjeenskild elev atl uppleva skolarbetet som meningsfullt. SIA-reformen är därmeden elevvårdsreform i vid bemärkelse. Ansvaretför den elevvårdande verksamheten vilar på rektor och varje lärare, specielltklassföreståndaren. För atl bringa klarhet om de orsaker, som kan ligga bakomelevernas svårigheter, saml för att i mån av behov planera och genomföra meraspeciella åtgärder behöver skolledning och lärare hjälp av expertis inomskolhälsovård, skolpsykologi, skolkuraiorsverksamhei saml studie- ochyrkesorientering. Dessa skolans särskilda elevvårdsfunktionärer skall i närasamarbele med varandra och med skolledare, lärare och övrig personal verka föratt bevara och befordra elevernas fysiska och psykiska hälsa saml främja allainsatser, som syftar till elevernas optimala utveckling, fysiskt,intellektuellt, emotionellt och sociall. Även annan personal med utbildning förvissa specialområden i.ex, fritidspedagoger, deltar i elevvårds-arbetet. Förvissa av de arbetstagare inom elevvården som är anställda enligt kommunalaavtal finns arbetsområdena beskrivna i instruktioner och anvisningar somutfärdals av (). Detta gäller för skolläkare,skolsköterskor och syo-funkiionärer. För övriga arbetstagare inom elevvårdensaknas sådan ceniral reglering och arbetsuppgifterna för dem kan därför varierafrån kommun till kommun. Inom SÖ har en arbelsgrupp utarbetat enrapport, benämnd Skolpsykologisk verksamhet, som innehåller en mål- ochinnehållsanalys för uiformning av program för skolpsykologverksamhet. Irapporten ges en beskrivning av hur och på vilket sätl skolpsykologerna kanbidra till att skolans mål bälire uppfylls. Rapporten har varit föremål förremissbehandling och kommer atl bearbetas inom SÖ på grundvalav de synpunkier som därvid har kommii fram. Enliknande rapport har också utarbetats inom SÖ för den skolkurativaverksamheten. Den kommer att behandlas på samma sätl som den skolpsy-kologiskarapporten. Organisationenav elevvårdsarbelel aren angelägenhet och för verksamheten utgår intenågot statsbidrag. Personaltätheten varierar därför starkt mellan kommunerna,liksom arbetsuppgifter och tillämpad arbetsmetodik. Vidlänsskolnämnderna finns tjänster som länsskolpsykolog inrättade.Länsskolpsykologen svarar bl.a. för planering, samordning och utveckling avelevvårdsarbetet i länei och leder den regionala fortbildningen inom elevvårdsområdet. Påcentral nivå svarar SÖ för planering och utveckling av elevvårdsarbelel. Omsorgenom elever som behöver särskilt stöd i sin utveckling är enligt min mening avgrundläggande betydelse för skolans möjligheter att ge dessa elever enmeningsfull skolgång. Graden av framgång i elevvårdsarbetet är ett 223 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:5 resultatav ett komplicerat samspel dels mellan hemmen å ena sidan och skolan och övrigasamhälleliga organ inom barn- och ungdomsområdel å den andra, dels inom skolanmellan de olika personalgrupper som är engagerade i elevvårdsarbetet. Någonsamlad genomgång och analys av de erfarenheter som hiltills vunnils av skolanselevvårdsarbete och de problem och hinder som försvårar detta har inte gjorts.En särskild kommitté bör därför tillkallas med uppgift att utreda organisationav saml innehåll, arbetssätt och arbetsformer i elevvårdsarbelel. Elevvården är en del avsamhällets samlade insatser för barn och ungdom. Till sin natur bör den frärnslvara förebyggande och genom olika insaiser söka förbättra det psykiska ochsociala klimatet i skolan. I utredningsarbetet bör dessa insatser belysas ochanalyseras i förhållande lill samhällets övriga insatser för barn och ungdom.Olika samhälleliga organ är engagerade i delta arbete - i kommunerna främstsociala centralnämnden, skolstyrelsen, fritidsnämnden och kulturnämnden samtlokala statliga organ, t.ex. polismyndigheten och i landstingen bl.a.dislrikishälsovården, omsorgsstyrelsen och den psykiska barna- ochungdomsvården. Del är naturiigt atl de därvid nära samverkar med varandra ochbygger sin verksamhet på gemensamma uppfattningarom mål, medel och arbetsformerKommittén bör kartlägga i vilka former denna samverkan bedrivs och hur denorganisation som valls påverkat möjlighelerna alt dels arbela med förebyggandeinsatser, dels lösa de problem som barn och ungdomar uppvisar i och utanförskolan. Kartläggningen bör avse såväl den samverkan som byggts upp på lokalnivå som samverkan på regional och ceniral nivå samt former för samverkan ochinformationsutbyte mellan nivåerna. Kommittén bör härvid beakta de analyser avdessa frågor som redan ulförls av SI A-ulredningen (U 1970:63) i betänkandet(SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö och av socialutredningen (S 1969:29) i dessslutbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. Pågrundval av en sådan karlläggning bör kommiuén göra en bedömning av vilkafaktorer som hindrar eller försvårar ett smidigt samspel mellan olikamyndigheler och föreslå åtgärder i syfte atl bryta ned dessa hinder.Utredningen bör härvid utgå från den syn på dessa frågor som regering ochriksdag kommer all redovisa i samband med atl man lar ställning tillsocialulredningens förslag och till de förslag som hälso- och sjukvårdsutredningen(S 1975:04) vänlas lägga fram rörande skolhälsovården. Vidare bör utredningensamråda med omsorgskommitién (S 1977:12) som bl.a. utreder allmännasamordningsfrågor i samband med habiliiering och integrering av handikappadebarn. Vidden enskilda skolenheten kan effektiviteten i elevvårdsarbelel hämmas av flerafakiorer. Bland dessa kan nämnas oklarheter i eller skilda uppfattningar omvilka konkreta mål som skall gälla för elevvården, vilkel innehåll den skallges och vilken arbetsmetodik som bör lillämpas. Det kan också bottna i oklaragränslinjer mellan olika arbetstagares verksamhels- och kompetensområden ochbrister i samspelet inom elevvårdslaget och mellan elevvårdslaget och lärarnam.m. Kommiuén bör göra en analys av de brister och problem som försämrarskolans möjlighet att bedriva ett effektivt elevvårdsarbete och föreslååtgärder i syfte alt komma lill rätta med dessa problem. Kommittén bör därvidanalysera den roll som en avgränsning av arbetsområden för ochansvarsfördelning mellan skolans olika arbetstagare inom elevvården spelar idetla sammanhang. Utredningsarbetet bör härvid särskilt inrikla sig på skolanssärskilda elevvårdsfunktionärer. Om kommittén skulle finna alt förändringar ifråga om lärarnas och skolledarnas Del II U:5 Skr 1978/79:103 224 insatserinom elevvården bör genomföras bör kommittén anmäla della till regeringen,innan ett mer detaljerat utredningsarbete påbörjas. Kommitténsförslag rörande avgränsningsfrågorna skall lillgodose såväl kraven på flexibelresursanvändning och smidighet i samspelet mellan olika personalkategorier somönskemål om en klarare definition av arbeisområden för elevvårdspersonalen. Kommitténbör också ange vilka arbetsområden som bör priorileras och redovisa hur olikaarbetsmetoder och arbetsformer påverkar effekiiviieten i elevvårdsarbelel.Kommiuén bör i detta arbete också redovisa vilka förutsättningar som finns förgemensami personaluinyiijande mellan skolan och andra kommunala ochlandstingskommunala myndigheler saml ange vilka för- och nackdelar eu sådantsyslem kan förväntas ge. Kommitténbör ta del av de erfarenheter som vunnils av del försöks- oh ulvecklingsarbetesom pågår i olika kommuner inom elevvården och i den allmänt förebyggande barn-och ungdomsverksamheten och redovisa resullalen av den utveckling som ägt rum. SIA-reformenger kommunerna ökade möjligheler alt själva välja medel och metoder förförverkligande av skolans övergripande mål. innebär också alt ansvareiför utvecklingsarbelel inom skolan förskjuls från cenlrala och regionalamyndigheler till lokal nivå. Kommittén bör därför i siu arbeie pröva behovei avlänsskolpsykologljänsterna och av cenlralt planerings- och utvecklingsarbeteinom elevvården. Enviktig förutsäitning för all elevvårdsarbelel i kommunerna skall kunnautvecklas i positiv riklning är all personalen ges en lämplig fortbildning somutgår från den syn på elevvården som en del av samhällets samlade insatser förbarn och ungdom som redovisals i det föregående. Kommittén bör kartlägga denfortbildning som anordnas och lägga fram förslag till hur fortbildningenorganisatoriskt och innehållsmässigt bör förändras för atl svara mol de krav somförändrade yrkesroller och en ökad samverkan inom barn- och ungdomsomsorgenställer på berörda personalkategorier. Eftersomutredningsarbetet kommer atl beröra flera olika personalgrupper inom skolan,bör förelrädare för dessas fackliga huvudorganisationer ingå som ledamöier ikommittén. Kommiuénär däruiöver oförhindrad atl till sig knyta bl.a. representanter för olikapersonalorganisationer som berörs av utredningsarbetet. Kommitténbör belysa de effekier i form av krav på resurser som deras förslag medför.Kommittén bör därvid göra noggranna kostnadsberäkningar. Kommitténs förslag börockså åtföljas av förslag lill erforderiiga bestämmelser. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemsläller jag all regeringen bemyndigar mig alttillkalla en kommitté med högst fem ledamöter för atl utreda organisaiion,innehåll, arbetssätt och arbetsformer i elevvårdsarbelel, atlutse en av ledamöterna alt vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experier, sekrelerare och annat bilräde åt kommittén. Vidarehemställerjag att regeringen föreskriver attkoslnadema för kommittén skall belasta nionde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 225 Kommittéer: Del II U:6 6.Utredning om gäststuderande m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. 1977/78:100 (bii. 12 s. 497) berörde jag frågan om behörighelsgivandeförutbildning för utländska studerande saml vissa andra frågor om dessastuderandes förhållanden. Jag angav därvid attjag hade för avsikl alt återkommalill regeringen i dessa frågor. Jag lar nu upp dem och förordar, efter samrådmed chefen för , att en kommitté tillkallas för ause över förutbildning för utländska studerande samt vissa frågor rörande degäslstuderandes situation. Begreppeiutländsk studerande i kan ha flera betydelser. Med utländsk studerandekan exempelvis förstås person av utländskt ursprung, med utländskimedborgarskap eller med utländsk skolutbildning. 1 sludieslödslagen görs enåtskillnad mellan utländsk studerande som har kommii hit i huvudsakligt syftealt erhålla utbildning här,2 s.k. gäststuderande, 2och andra ulländskastuderande. Gäststuderande förutsätts normalt lämna landet efter avslutadesiudier. De kan inte få svenskt studiestöd. Tillgruppen andra ulländska studerande hänförs invandrare och de kan få svensktstudiestöd. Som invandrarstuderande räknas den som har vistats ochförvärvsarbetat sammanhängande under här i . Invandrareförutsätts komma atl söka sin utkomst här och inlemmas i del svenska samhällel.De skall liksom svenska medborgare med utländsk förutbildning behandlas somsvenska studerande. 1 vissa avseenden måste emellertid särskild hänsyn tas tillderas speciella situation. Det gäller bl.a. behovet för vissa av dem atltillägna sig för ulbildningen nödvändiga kunskaper i svenska och engelska,värdering av deras lidigare utbildning och behov av särskild studievägledning.Invandrarstuderandenas förhållanden är i dessa avseenden likartade med dem somgäller för gäslsluderande. Frågan om undervisning i svenska för invandrarekommer att uiredas i särskild ordning. Antaletutländska studerande i har ökat kraftigt . De studerandesom kommer från utomnordiska länder är lio gånger fler nu än vad de var ibörjan av . Sammansättningen av studerandegruppen har under sammaperiod förändrats med påföljd all de som söker utbildning i utgören betydligt mer heterogen grupp, inte bara från språksynpunkt ulan även vadgäller utbildningsbakgrund, kulturtraditioner och mål för studierna.Internationellt sett är antalet studerande med utländsk förutbildning somgenomgår grundläggande högskoleutbildning relalivi stort i . Del tordedelvis bero på det stora antalet invandrarstuderande. Del beror också på våra,2i jämförelse med andra länder generösa behörighetsvillkor och vår avgiftsfriaundervisning. Jagbehandlar i det följande vissa frågor som rör gäslsluderande. Studerandefrån de nordiska länderna intar en särställning bland de gäslsluderande. Förstuderande från nordiskt land gäller atl de inte behöver uppehållstillstånd försiudier i annal nordiskt land och all de får utnyttja sill hemlands studiestödför sådana siudier. Vidare finns fastlagt i avtal mellan de nordiska länderna,atl man bör underlätta för nordiska studerande att bedriva siudier i varandrasländer. Bl.a. har regler för nordisk lentamensgiltighet fastställts. Även om denordiska studerandena i regel har mindre problem än \5Riksdagen 1978/79. Del II U:6 Skr 1978/79:103 226 andraulländska studerande med all anpassa sig till den svenska studiesituationenbör kommittén uppmärksamma deras förhållanden. Så bör den t.ex. låta göra enkartläggning över antalet studerande från de övriga nordiska länderna och derasfördelning på högskoleenheter samt deras studiesociala situation och behov avförutbildning. En sådan kartläggning bör vara av värde för att bedöma hurresurser för bl.a. studie- och yrkesorientering, kurativa insatser och i vissafall utbildning i svenska skall fördelas mellan högskoleorterna. Mångastuderande från utomnordiska länder kommer hit för att genomföra en del av sinhögskoleutbildning här Bland dem finns de som vill påbörja eller kompletterasin grundutbildning här och de som önskar gå igenom forskarutbildning. En delav dem som redan har genomgått viss högskoleutbildning finansierar studiernagenom stipendier från hemlandet eller har stipendier från Svenska institutet.Deras erfarenhet av tidigare studier liksom det faktum atl vissa av dem kommerfrån och gör atl denna gmpp har förhållandevis begränsadeproblem att anpassa sig till svenska studieförhållanden. Blandgäslsluderande från utomnordiska länder återfinns även de som vill genomgå helasin grundläggande högskoleutbildning i . Denna grupp har vuxit kraftigtde senasle åren. Brislen på utbildningsplatser i hemlandet och vår avgiftsfriautbildning gör atl många söker sig hit. Dessa gäslsluderande är i allmänhetinte stipendiater utan försörjningen kan ofta vara tryggad genom bidrag frånnågon privatperson. Degäslsluderande befinner sig f n. i många fall i en svår studiesituation. Föratt de skall kunna uigöra ett betydelsefullt inslag i strävandena atlinternationalisera högskolan både inom grundläggande utbildning ochforskarutbildning måste de få ett bäure stöd, både med avseende påförutbildning och beträffande studie- och yrkesorientering. I den internationellakontaktverksamhet som alllid har bedrivits av universitet och högskolor ulgörde gäststuderande en viktig del. Del är därför angeläget atl ocksåframdeles bidrar till atl systemet med gäslsluderande blir bestående. En allmänutgångspunkt för att skapa ett väl fungerande system bör enligt min mening varaatt vi kan ge de gäslsluderande goda belingelser såväl för sina studier som försin vistelse i landet. Denna fömlsäitning kan komma atl framtvinga vissabegränsningar av del antal gäslsluderande från utomnordiska länder som kan tasemot. Liksomifråga om de nordiska studerandena är kunskaperna om de utomnordiskagäslstuderandes antal och fördelning mycket bristfälliga. Kommittén bör därförbörja med att göra en översiktlig kartläggning av de utomnordiska studerandenaoch deras situation. Denna kartläggning bör omfatta deras fördelning på länder,utbildningsnivå, studieinriktningar och högskoleenheter saml studieresultat.Kartläggningen bör också innefatta vilka kurativa och studiesociala insatsersom kommer de gäststuderande till del. Förgäslsluderande från utomnordiskt land gäller f n, att uppehållstillstånd förstudier kan beviljas såväl före som efter inresan i landet. Eftersomuppehållstillstånd inte kan beviljas innan behörighetsprövningen gjorts ochsåväl denna prövning som lillslåndsprövningen kan dra ut , kommermånga, som har rest in i landet utan att ha sökt och filtuppehållstillstånd, atl tvingas vänta innan del blir klarlagt om de kantillåtas atl stanna här för studier eller ej. 1977/78:90 om ändring i utlänningslagen (1954:193), AU 1977/78: 227 Kommittéer: Del II U:6 förordade föredraganden, statsrådet , bl.a. följande riktlinjer förbeviljande av uppehållstillstånd åt gäststuderande från utomnordiska länder. Enav förutsättningarna för alt uppehållstillstånd för gäsistudier skall beviljasär att den sökande bedöms ha för avsikt att lämna efter studietiden.Tillståndet bör i princip endast avse studier på eftergymnasial nivå. Utlänningsom bedöms ha för avsikt att stanna kvar i vårt land efter avslutade studierbör inte betraktas som gäslsluderande utan som invandrare och bör i allmänhetvägras uppehållstillstånd även för studietiden om inte uppehållstillstånd sominvandrare bör medges genom tillämpning av andra bestämmelser.Tillståndsgivningen bör således utformas på sådant sätt att bestämmelserna omreglerad invandring inte kringgås. Ipropositionen framhåller föredraganden att flera av de olägenheier som ärförknippade med uppehållslillslåndsgivning skulle förebyggas om den regelninfördes alt uppehållstillstånd för gäststudier skulle vara beviljat innanutlänningen reser in i .