prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Stöd till kurser i energifrågor avseende uppvärmning avbyggnader infördes . Efter förslag energipropositionutvidgades verksamheten till att avse även bidrag till kurser om godenergihushållning i industriella processer och till rådgivning i energifrågortill framför allt de mindre och medelstora företagen. Sedan verksamhetenstartade har sam- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 102 manlagtknappt 15 milj. kr. anvisats för ändamålet. Kursernaavseende uppvärmning av byggnader vänder sig till olika typer av drifipersonalför industri-, bostads- och förvaltningslokaler samt till villaägare. Vadgäller utbildning om energihushållning inom industriprocesser är det angelägetatt klarlägga behovet av utbildning rörande energibesparande åtgärder inom deolika branscherna. arbetar f. n. med alt inventera behovet ochatt ta fram utbildningsplaner inom detta område. Jag räknar med att verket kommeratt presentera sådana planer i anslagsframställningen för /81.Därmed kommer underlag att föreligga för ställningstagande till omfattningenoch inriktningen av den fortsatta bidragsverksamheten. Rådgivningsverksamhetenhar skett i form av gratis konsulthjälp till framför allt de mindreoch medelstora företagen. Denna verksamhet startade under /77som försöksverksamhet. Rådgivningen kanaliseras via de regionalautvecklingsfondema. Sammanlagt har l.o. m. ca 1 150 företag fält endags gratis konsulthjälp. Jaghar erfarit att industriverket har inlett en ny typ av försöksverksamhetmed rådgivning via de regionala utvecklingsfonderna. Verket vill med dennaverksamhet samla erfarenheter om vad en vidgad och intensiv uppsökanderådgivningsverksamhet får för effekter. Till var och en av de regionalautvecklingsfonderna i , och hardärför knutits en energikonsulent med uppgift att geenergirådgivning genom bl. a. uppsökande verksamhet. Konsulenten skall därvidfungera som utbildningsrådgivare och kunna ge förslag till särskildaenergikurser för olika företag, lämna information om energisparande ochenergisparbidragen m. m. Jag anser att det är värdefullt att verket på dettasätt går ut och prövar möjligheterna att på effektivast möjliga sätt gerådgivning och information i energifrågor. Energikommissionenhar föreslagit att information, utbildning och rådgivning lill näringslivetutökas och samordnas inom de regionala utvecklingsfonderna. Flera avremissinstanserna ställer sig positiva till detta förslag. Mot bakgrund av debesparingsmöjligheter som industriverkets och utredningarhar visat på och av att en del av dessa besparingar kan nås genom information,utbildning eller rådgivning bedömer jag att dessa verksamheter är av stor vikti strävandena att spara energi inom industrin. Jag finner del naturligt attsärskilt rådgivningsverksamheten, liksom flera andra stödprogram som riktarsig till mindre och medelstora företag, kanaliseras via de regionalautvecklingsfonderna. Enligiindustriverkels tidigare nämnda utredningar är det möjligt att minskaindustrins årliga energianvändning med genom olika sparåtgärderföre . har i sin prognos SIND A antagit 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 103 att alla dessa åtgärder genomförs. Investeringskostnadernaför dessa ålgärder beräknas till 2 300-2400 milj. kr. Enligt prognosenberäknas industrins energianvändning uppgå till . Härav utgör 64TWh el. expertgrupp för energihushållning hargjort beräkningar av ytterligare besparingsmöjligheter i ett lägre och etthögre besparingsalternativ. I det lägre alternativet räknar hushållningsgruppenmed besparingsmöjligheter på upp till per är utöver SIND A ochidet högre alternativet med ytteriigare , dvs. totalt mer än iprognosen SIND A. I det lägre besparingsalternativet ingår besparingar om ca4,som bedöms vara möjliga atl uppnå i befintliga anläggningar genom ökadeekonomiska stimulansåtgärder och mera information m. m. jämfört med vadsamhället f. n. ställer till förfogande. Ytterligare ca beräknas kunnauppnås i detta alternativ genom ett effektivare utnyttjande av anläggningarsom byggs med ny teknik. En förutsättning härför är att samhället påskyndarinförandet av ny leknik genom ytterligare insatser på forskning, utvecklingoch demonstration. De sammanlagda investeringskostnaderna för besparingarna på8 TWh i det lägre alternativet har gruppen beräknat till ca 2400 milj. kr. I det högre alternativet ingår åtgärder av ungefär sammatyp som i lågallernativet men med en relativt omfattande styrning och tillhögre kostnader. Åtgärder av typ ransonering har dock inte inräknats. För högalternativethar de sammanlagda kostnaderna inte beräknats av hushållningsgruppen. I alternativen C och D utgår från industriverketsprognos SIND A. Kommissionen konstaterar i dessa alternativ att besparingar omsammanlagt enligt hushållningsgruppens lägre besparingsalternativkan nås med förstärkta styrmedel men anser att det med hänsyn tillosäkerheten beträffande bl.a. de samhällsekonomiska marginalkostnaderna - inleär rimligt att lägga en väsentligt lägre nivå för energianvändningen till grundför försörjningsplaneringen än den som har antagits i SIND A. Vid beräkningarna av sina alternativ A, B och C, harkommissionen antagit all besparingarna i hushållningsgruppens högre alternativgenomförs. Dessa uppgår till sammanlagt utöver de besparingar som harberäknats i SIND A. De störsla besparingarna avser trä-, massa- ochpappersindustrin. I dessa industrier räknar man med att kunna spara totalt 10TWh, varav el. Investeringskostnaderna för besparingsåtgärderna i dessaalternativ har av kommissionen uppskattats till ca 9000 milj. kr. Ulöverkosinaderna för besparingarna enligt SIND A. För räknar industriverket i SIND A meden trendmässig ökning av industriproduklionens volym på 3,. I 1978års långtidsutrednings prognos beräknas ökningen av industriproduktionen tillmer än . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 104 tionsulvecklingeninom industrin utgår från och sträcker sig fram till etti konjunkturhänseende normalt . Prognosen kan sägas ligga i linje medden prognos för som låg till grund för beräkningarna i SINDA. och har visat på goda möjligheter att sparaenergi inom industrisektorn. Vilken energianvändningsnivå som kan nås berornaturligtvis på bl. a. vilka krav som ställs på industriproduktionens storiekoch effektivitet samt vilka kostnader och vilka styrmedel som kan accepterasför besparingsverksamheten. Stora krav kommer underflera år framöver att ställas på industrisektorn. Den utveckling avexportindustrin som följer av kravet på extern balans nödvändiggör en snabbindustritillväxt. Den svenska industrin kommer till år 1985liksom i stor utsträckning att vara baserad på de traditionellabasråvarorna trä, järn och stål samt en vidareförädling inom dessa branscher.Dessa energiintensiva branscher svarar f. n. för av industrinsenergianvändning, vilket motsvarar ungefär en fjärdedel av landets totalaenergianvändning. Av uppgifter långtidsutredning kan andraindustribranscher som inte är lika energiinlen-siva, t.ex. verkstadsindustrin(exkl. varven) och den kemiska industrin, väntas öka snabbare än övrig industripå sikt. kan därigenom basnäringarnas relativa betydelse komma attminska. Detta gäller främst järn- och stålindustrin. Inomträförädlingsindustrin väntas en ökad förädling av produkterna ske. Detär enligt min mening väsentligt atl industrin kan få tillgång till den energisom den behöver för sin tillväxt. Jag har tidigare berörl betydelsen av ensäker energitillförsel till bl.a. de energiintensiva industrierna. Dessutomkan en god energihushållning inom industrin medverka till att stärkadess konkurrenskraft. Bl.a. mol bakgrund härav är det önskvärt att åsiadkomma ett så slortenergisparande som är möjligt inom industrisektorn. Jag bedömer all det finnsförutsättningar att nå en energianvändningsnivå som alternativ C. Man kan emellertid inte helt inrikta sig påatt dessa besparingar kan komma att genomföras så långt atl man når ända nerlill nivån enligt alternativ C, även om detta bör vara vår ambition. Vidplaneringen av energitillförseln bör man utgå från att en användningsnivåkring den som industriverket räknar med i SIND A måste kunna tillgodoses.Liksom bedömer jag det nödvändigt att energiförsörjningendimensioneras så att det finns utrymme för en något snabbare industriellutveckling än den som synes trolig. Knapphet på energi fär inte hindra eneljest möjlig produktionsuppgång. Mot bakgrund av vad jag här har anfört anserjag det rimligt att räkna med en använd-ningsnivä 1985 på190-200 TWh , varav omkring el. bedömer jag attmotsvarande nivå bör ligga på , varav el. Jämfört med desiffror som har angetts i 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 105 tabell 6.1 skulle energianvändningen - med angivnaanvändningsnivåer öka med i genomsnitt ca 2,7-3,under perioden 1978-1985och med ca 1,8-2,. För el beräknasökningstakten bli högre. Den beräknade nivån för ligger ca 35-45 TWhunder den nivå för industrins totala energianvändning som angavs som mål i 1975års energipolitiska proposition. 6.3 Energihushållning i bostäder, service m. m. av den totala energianvändningen i landet eller ca160 TWh, varav knappt el, avser bosläder, service m. m. Häri inbegripsall energianvändning utanför industrin och transportområdet, dvs. förutombostäder och service, bl.a. offentlig sektor, handel, byggnadsverksamhet,jordbruk, skogsbruk och fiske m.m. Chefen för kommer attbehandla frågor om energihushållning i byggnader. Jag har samråti med henne idessa frågor. Energianvändningen inom sektorn avser framför alltuppvärmning av bostäder och lokaler. Sammanlagl åtgår avenergianvändningen till uppvärmning av bostäder och lokaler inkl.varmvattenberedning. härav avser olja. Användningen av elenergi förhushållsapparater och belysning i bostäderna utgör av den totalaenergianvändningen inom sektorn. Energianvändningen inom sektorn påverkas framför allt avantalet bostäder och lokaler samt dessas beskaffenhet och skötsel. Vidare harnaturligtvis klimatet stor betydelse, liksom även brukarbeteenden. Det sätt påvilkel bostäderna m. m. uppvärms har betydelse bl. a. för andelen el i denlolala energianvändningen. har energianvändningen inom sektornliksom inom andra sektorer ökat kraftigt. Antalet bostäder och deras volym samtvärmestandarden har ökat väsentligt . Under perioden 1965-1972beräknas energianvändningen inom seklorn ha ökat med i genomsnitt mer än 4 %per år. har användningen av energi legat på ungefäroförändrad nivå. Användningen av bränsle har minskat medan elförbrukningen harökat kraftigt. Utvecklingen av energianvändningen under de senaste årentorde bero på flera faktorer. Sannolikt torde den långsamma ekonomiskautvecklingen till viss del ha påverkat energianvändningen. Större betydelsetorde dock effekien av genomförda energisparåtgärder ha. Oljekrisen 1973-1974med åtföljande energiprishöjningar ledde till en ökad energimedveienhet hosmedborgarna. tillsammans med insatta åtgärder t.ex. statligt stöd förenergisparande invesleringar har lett till att ett stort antal energibesparandeåtgärder har vidtagits i våra bostäder och andra byggnader. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 106 Jagkommer först atl behandla frågor om energihushållning i byggnader och gårdärefter över till att behandla andra frågor om energihushållning inom sektornsamt vissa informationsfrågor. Deåtgärder som staten har vidtagit för att stimulera till energihushållninginom byggnader är av mycket stor omfattning. Nyabestämmelser infördes i Svensk byggnorm . Energianvändningen ibyggnader som uppförs enligt de nya bestämmelserna beräknas i genomsnitt uppgåtill hälften av energianvändningen i byggnader uppförda . Statligalån och bidrag lämnas för energisparande investeringar. beslutaderiksdagen om en energisparplan för befintlig bebyggelse. Målet är enligtbeslutet att spara ca eller avnelloenergiförbrukningen byggnadsbestånd. De beräkningar som lågtill grund för propositionen redovisade ett investeringsbehov undertioårsperioden om sammanlagt mellan 31 000 och 48000 milj. kr. Därvidberäknades den egentliga merkostnaden för energisparande åtgärder till mellan21000 och 33 000 milj. kr. Planen skall utvärderas ochavses omprövas . Ändra åtgärder som har satts in är information ochutbildning. Vidaregörs på detta område betydande satsningar inom energiforskningsprogrammetsram. Äv stor betydelse för att bl.a. föra ut de resultat som därvid nås är detår 1977 införda stödet till forskningsinriktal experimentbyggande. Insatserför planering och uppföljning härav finansieras inomenergiforskningsprogrammet, medan experimentbetingade merkoslnader vidbyggandet finansieras med lån från anslag under bostadsdepartementetshuvudtitel. Denu nämnda insatserna avser främsi energisparande leknisk uiruslning. Vissaresultat av insatserna bör kunna leda till energibesparingar redan på kortsikl, t.ex. vad gäller isolerings- och tätningsteknik, regler-system,ventilaiionsteknik m. m. som kan införas både i befintliga hus i samband medombyggnad och i nybyggda hus. Andra insatser är inriktade på att nåenergibesparingar först på . Jag avser härvid främst de omfattandeinsatser som görs för att utveckla värmepumpstekniken samt tekniken för attinsamla, lagra och distribuera solvärme. Jag kommer i det följande (avsnitt9.5) atl behandla frågan om betydande ökningar av forsknings-, utvecklings-och experimentbyggnadsverksamheten inom solvärmeområdet. 1industriverkels prognos SIND A beräknas energianvändningen inom sektorn förbostäder, service m. m. ligga på i stort sett samma nivå som i dagtrots att bl. a. bostads- och lokalvolymerna väntas öka. Prognosresultatetberor bl.a. på all energianvändningen i byggnader som byggs enligt de nyareglerna i svensk byggnorm väntas bli omkring hälften jäm- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 107 förtmed byggnader som har uppförts enligt tidigare bestämmelser. Vidare berorresultatet på att industriverket här räknat med att energisparande åtgärdervidtas i befintliga byggnader. Elanvändningen väntas av industriverket öka medca fram medan bränsleförbrukningen väntasminska i motsvarande grad. För att nå i SIND A angivna nivåer krävs altenergisparäigärder vidlas i stor omfattning och atl dessa åtgärder får åsyftadeffekt. Somjag har framhållit är en aktiv och ambitiös energihushållning ettgrundläggande krav för all nå en ökad försörjningstrygghet inom energiområdet.Stora möjligheter till besparingar finns inom byggnadssektorn. Statliga lån och bidraglämnas för energisparande åtgärder i bostäder m.fl. byggnader.Stödet till energibesparande åtgärder avses Slimulera fastighetsägare attgenomföra de åtgärder som är nödvändiga för att det av angivna måletbeträffande energisparande i befintlig bebyggelse skall kunna nås. Kommunernahar, somjag har framhållit, en central roll vid genomförandet avenergisparandet. a. ankommer det på kommunerna att genom planeringklarlägga vilka områden och byggnader som i första hand bör komma i fråga förenergisparande ålgärder av olika slag. Kommunerna förutsätts också bygga uppen besiktnings-och rådgivningsverksamhet. Utbildning av besiktningspersonaipågår f. n. i Svenska kommunförbundets och statens planverks regi. Ensärskild delegation (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintligbebyggelse har tillkallats för att följa genomförandet av sparplanen och ta deinitiativ beträffande samordning mellan myndigheler, nya åtgärder m. m. somarbetet aktualiserar. Sedanstödet ttll energibesparande åtgärder infördes har sammanlagt ca3400 milj. kr. anvisats för slöd i form av bidrag och lån tillbosläder ochvissa andra byggnader. har föreslagil bl.a. att stödsystemetutvärderas och att alternativa utformningar av det ekonomiska stödet prövas.Förslagen slöds av ett stort antal remissinstan ser. fick iapril 1978 i uppdrag att följa upp stödet till energibesparande ålgärder inomstyrelsens ansvarsområde och redovisa stödels spareffekter. Styrelsen harnyligen redovisat resultatet av delta arbete. Chefen för bostadsdepartementetkommer senare denna dag atl redovisa resultatet av styrelsens arbete. Somjagtidigare har framhållit, anserjag att en viktig uppgift vad avserenergihushållning inom den närmaste liden är att utvärdera vidtagnaåtgärder - framför allt det ekonomiska stödet - och vidla de justeringar avregler m. m. som utvärderingen föranleder. Jag bedömer det angeläget all denhöga ambilionsnivå som har angett för planeringen av energisparandetinom byggnadsbeståndet förverkligas. Liksom chefen för bostadsdepartementetanserjag att del krävs mer effektiva styrmedel än f. n. för fördelningen av detstöd som samhället ställer till förfogande till 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 108 energisparandeåtgärder i bostäder m. m. om detta mål skall kunna uppnås. Äv särskild vikt ären aktiv planering av energisparverksamheten. harlagt fram flera förslag som syftar till en effektivare energianvändning ibyggnader. Kommissionens förslag och andra frågor som rör energihushållningen ibyggnader tas upp av chefen för senare denna dag. Honlägger fram en rad förslag inom området för alt förbättra och effektiviseraenergisparverksamheten i bostäder m. m. Hon föreslår bl. a. vissa ändringar idet nuvarande stödsystemet vilka syftar till att öka möjlighetema att meraktivt styra stödet till de åtgärder som är önskvärda från samhällets utgångspunkter.Hon lägger vidare fram förslag om medel för energisparstödel m.m. /80. Kommissionen har ocksåflera förslag rörande soluppvärmning av byggnader. Dessa behandlar jag i detföljande (avsnitt 9.5) och chefen för senare denna dag(bilaga 3). Tillsektorn bostäder, service m. m. räknas bl. a. den del av näringslivet som inteär industri. För att stimulera lill energibesparande åtgärder i närigslivellämnas bidrag under anslaget Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.Jag har redogjort för dessa bidrag och redovisat min syn på denfortsatta bidragsverksamheten. För att minskaenergiförbrukningen inom statsförvaltningen har olika åtgärder vidtagits. Bl.a.har , förutom åtgärder i styrelsens byggnadsbestånd, bedrivitinformationskampanjer vilka har riktats till alla anställda i statligförvaltning. Liknande åtgärder har vidtagits också inom försvaretsanläggningar. Vidare har genom förordningen (1976:757) om åtgärder för attminska förbrukningen av energi för uppvärmning m. m. inom statsförvaltningenregler avseende energihushållning i de statliga myndigheternas verksamhetutfärdats. I förordningen stadgas bl.a. att myndighet i sitt förslag tillanslagsframställning skall redovisa vad den har gjort och avser att göra föratt spara energi. ,vars verksamhei jag återkommer lill, har under höslen 1978 gåtl igenom sådanaredovisningar från ett slort antal myndigheler. I skrivelse den 19 okiober1978 till regeringen framhåller kommittén all myndigheternas redovisningarvarierar i hög grad vad avser omfattning, kvalitet och inriktning. Kommitténmenar att reglerna i nämnda förordning och däri ingående avrapporteringsrutinerär alllför svaga styrmedel för myndigheternas energisparande. Kommitténföreslår därföratt myndigheternas avrapportering preciseras och kompletterasoch att regler införs med syfte att tillgodose energihushållningsaspekiernaäven vid myndigheternas upphandling och myndighetsutövning. Som jag tidigarehar framhållil har del offentliga ett stort ansvar bl.a. när del gäller allspara energi. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 109 Detta gäller naturligtvis i all synnerhet statens ochkommunernas egna byggnader och verksamheter. Chefen för budgetdepartementetavser att i annat sammanhang lägga fram förslag i anledning avenergisparkommiiténs skrivelse. Det ankommer på regeringen alt besluta i dessafrågor. Energikommissionenföreslår att energideklaraiioner av hushållsapparater införs och att ålgärdergenomförs inom den statliga bostadslånegivning-en för att stimulera en övergångtill mer effektiva apparater. Förslaget om energideklaralion avhushållsapparater slöds av flertalet remissinsianser, däribland konsumentverketoch energisparkommittén. Inom pågår f. n. arbete som syftartill atl få fram energideklaration av bl.a. hushållsapparater. Verkei harinlett förhandlingar med näringslivet i syfte atl ta fram riktlinjer för nämndadeklarationer. Beträffande kyl- och frysskåp har verket beslutat attutfärda sådana riktlinjer. förslag om ändringar i destatliga bostadslånereglerna i syfte att stimulera användning av energisnålahushållsapparater har inle fått stöd av remissinsianserna. Jag anser eftersamråd med chefen för att denna fråga bör övervägasytterligare. De statliga satsningarna pä information m. m. inomenergihushållnings-området sker främsi genom energisparkommiiténs verksamhet.Energisparkommittén (I 1974:05) tillkallades med uppgift atthandha bl.a. en energisparkampanj . Kommittén har senare genomtilläggsdirektiv fått sitt uppdrag förlängt och utvidgat till att omfatia bl.a.samordning av och stöd lill myndigheternas informaiion om energisparande vidsidan av egna informationsåtgärder. Kommittén har vidare i uppdrag all i samrådmed statens industriverk fortlöpande följa energikonsumtionens utveckling ochatt undersöka förutsättningar för att under icke krisförhållanden införadirekta restriktioner eller förbud mol vissa slag av energianvändning. Kommitténs informationsarbete är inriktat på att utarbetainformationsmaterial som vänder sig till olika målgrupper och att stimulerakommuner, organisationer, förelag m.fl. att bedriva aktiviteter som leder tillatt allmänheten, förelag m.fl. genomför energisparande åtgärder. konferenser i olika energifrågor, utställningar m.m. Kommitténbedriver vidare försöksverksamhet med intensifierad information omenergihushållning i . Utvärdering avses ske efter utgången avbudgetårel 1978/79. beslutades somjag har nämnt(avsnitt 4.2) inom det internationella energiorganet lEA (International EnergyAgency) atl arrangera en internationell energisparmånad under okiober 1979.Regeringen har givit energisparkommittén i uppdrag altgenomföra och samordna aktiviteter under månaden. Förutsättningar för att införa restriktioner m.m. föranvändning av energi utreds f. n. av ett antal grupper inom kommittén.Utredningsarbetet omfattar också sådana områden där andra styrmedel änrestriktioner m. m. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 110 kankomma atl bli aktuella. Kommittén har presenterat resultatet av sillarbete inom två av dessa grupper nämligen beträffande energianvändning isport- och friluflsanläggningar och energianvändningen inomförpackningssektorn. Inom det förstnämnda området föreslår kommittén vissaåtgärder för att begränsa energiförbrukningen inom nämnda anläggningar. Närdet gäller förpackningssektorn lägger kommittén fram förslag beträffandeanvändning av blekt eller oblekt papper, returnerbara dryckes-ochtransportförpackningar samt energideklaration av förpackningar. Kommitténs bådaförslag övervägs f. n. inom . Enligtmin mening är kommitténs utredningsarbete av värde. Som allmän mening villjagframhålla att vi bör försöka undvika direkta restriktioner motenergianvändning inom områden där restriktioner beräknas leda till endastmarginella energibesparingar. Energikommissionenframhåller betydelsen av att allmänheten fortlöpande informeras rörande viktenav och möjligheterna att spara energi. Kommissionen har också flera förslag om förstärkningav informationsinsatserna till olika grupper. Flera av remissinstansernaframhåller också angelägenheten av information inom energihushållningsområdel. Ävenjag anser det angeläget att en aktiv och saklig information i energisparfrägorbedrivs. Staten och kommunerna bör till stor del ta på sig ansvaret för ensådan information. Den statliga energisparkommittén bör t. v. fortsätta sittarbete med informationsinsatser och undersökningar m.m. i energisparande syfte.Kommitténs arbete bör koncentreras på insatser för att stimulera och stödjakommunernas och andra lokala och regionala organs arbeie inomenergihushållningens område. Kommissionen har föreslagit att kommunerna tarett ökat ansvar för insatserna för energisparande. Detta kan ske bl.a. genomkommunala insaiser på ener-giinformalionsområdet.