prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid prövningen enligtförevarande paragraf har rätten dock särskilt atl beakta de omständigheter somhar legat till grund för beslutet all föra över vårdnaden lill en särskildförmyndare, antingen avgörandet har meddelats med stöd av 7 §, 9 § eller 10 §andra stycket. Liksom i friiga om övriga vårdnadsprocesser torde domstolengenom de gällande bestämmelserna om rättegångskostnadernas fördelning hatillräckliga möjligheter all ingripa om en rättegång enligt denna paragrafinleds helt ulan skäl. Andrastycket.Fråga om all föra över vårdnaden lill barnels far eller mor eller dem båda fårprövas på lalan av föräldrama eller en av dem. Också barnavårdsnämnden kanväcka talan enligt paragrafen. Del är uppenbart all en sådan lalan inte kan bliaktuell om inte föräldrarna är villiga atl äta sig vårdnadshavaresförpliktelser. Somframgår av 12 § andra slyckel departementsförslagel kommer också vårdnadsfrägorsom avses i denna paragraf atl handläggas i den ordning som gäller förtvistemål. Även i dessa fall bör för barnavårdsnämnden gälla samma bestämmelsersom för part i tvistemål. Inuvarande 12 § finns bestämmelser om behörig domstol för vårdnadsprocesser. Paragrafenhar byggts ul med bestämmelser om formen för handläggning av vårdnadsfrågornaoch möjligheten atl i vårdnadsprocessen få prövat också frågan om underhålllill barnet. Förslaget har behandlats ulföriigl i avsnitt 5.2.9. Idepartementsförslagel har bestämmelserna i nuvarande första och andra styckenaförts samman i Jörsta stycket. 1andra stycket föreskrivs atl frågti om vårdnad som avses i 7 - 9 §§ saml 10 a §handläggs i den ordning som giiller för tvistemål. Som domstolsärenden kommersåledes i fortsättningen all handläggas endast frågor som avses i 10 §, d vs.vårdnadsfrägor som efter en vårdnadsha vande förälders död upptas efter ansökanav den eflerievande föräldern eller efter anmälan av barnavårdsnämnden. Prop.1978/79:12 153 Förall förenkla förfarandet har i departementsförslagel, med 15 kap. 4 S 7 kap. 1§ FB första stycket andra meningen GB som förebild, föreskrivits alt om barnetstår under vårdnad av föräldrarna eller en av dem och föräldrarna är ense isaken, föräldrarna genom ansökan kan väcka talan om vårdnaden om bamel.Huvudregeln att talan väcks genom stämning har således frångåtts för dessa mål.1 praktiken kan gemensam ansökan förekomma endasl i mål som avses i 7 och 8 §§.Däremot ger lagtexten inte utrymme för annat än ansökan om stämning i de fallsom avses i 9 S och 10 a S- Omeit barn står under båda föräldrarnas vårdnad och den ena föräldern instämmerlalan om att ensam få vårdnaden om barnet, bör det vara möjligt för den andraföräldern atl utan stämning i det målet yrka vårdnaden för egen del. Äventredje stycket har sin förebild i bestämmelserna för processen i mål omäktenskapsskillnad. I stycket sägs att om vårdnadsfrågan har väckts i behörigordning förälder utan stämning i vårdnadsmålei kan yrka underhållsbidrag förbarnel. Av 7 kap. 12 S första stycket departementsförslagel följer att lalan omunderhåll till barnet alltid kan väckas i samband med vårdnadsmålei. Liksom parterna i ett mål om äktenskapsskillnad kan fä frågan omvårdnad om barnel avgjord på handlingama om parterna är överens (15 kap. 7 §tredje stycket GB jämfört med 6 kap. 12 S första stycket FB), kan de enligtförslaget i ett rent vårdnadsmål få dom ulan huvudförhandling, om de är ense isaken. Av 42 kap. 18 S RB följer att dom om skyldighet att betalaunderhållsbidrag kan meddelas under förberedelsen, om anspråket har medgettseller eftergetts. Paragrafeninnehåller de grundläggande bestämmelserna om föräldrars underhållsskyldighetmol sina barn. Departementsförslaget motsvarar 1 § och 2 § första stycket igällande rätt och de sakkunnigas förslag. serna har närmare behandlatsi avsnitt 5.2.1 men har också belysts i avsnitt 5.2.3. Bestämmelserna gälleroberoende av om föräldrarna har vårdnaden om barnet eller inte och oavsett omde bor tillsammans med barnet eller ej. Ijörsta stycket slås fast all föräldrarna tillsammans skall svara för underhällål barnel efter vad som är skäligt med hänsyn lill barnels behov ochföräldrarnas ekonomiska förhållanden. Av det senare följer att en förälder somsaknar ekonomiska förutsättningar all bidra lill sitt barns underhåll inteheller är underhållsskyldig. Barnelhar i första hand behov av att få sin grundförsörjning tillgodosedd. 1978/79:12 154 Barnelkan därutöver ha anspråk på en högre standard, om föräldrarnas 7 kap. 1 §FB ekonomiskaställning motiverar det. När barnels behov bedöms skall enligt lagtextenhänsyn tas till barnels egna inkomster och tillgångar. högreålder som har börjat förvärvsarbeta får i allmänhet räkna med att användainkomsterna av arbetet lill sill egel uppehälle. inteall föräldrarna ändå kan ha underhållsskyldighet för all barnel skall kommaupp i den standard som del är berättigat lill. ellbarn kan få under feriearbete eller liknande förhållanden bör normalt inte Såvitt gäller barnels tillgångar bör iallmänhet hänsyn las endast lill avkastningen. finnasskäl all beakta också värdel £iv en mer betydande tillgång. Närunderhållsskyldigheten bedöms skall vidare enligt förslaget beaktas socialaförmåner som barnet har rält till. Vilka sociala förmåner som skall beaktasberor på vad som följer av föreskrifterna om de olika förmånerna. Det måslesålunda undersökas under vilka förutsättningar förmånerna utgår och vad syftetmed dem är. Del får anses klart att föräldrarnas underhållsskyldighet påverkasav det allmänna barnbidraget och av det föriängda barnbidraget ochstudiebidraget inom studiehjälpssyslemel. På motsatt sätt förhåller det sig medbarnets rätt lill socialhjälp. Sådan hjälp ulgårendast i den mån barnel självtsaknar medel och behovet inte kan tillgodoses på annal sätt. Att ell barn kanha rält till bidragsförskott i förhällande lill en förälder inverkar i principinte pä den förälderns underhållsskyldighet. Efiersom föräldrarnas samladeekonomiska firmåga i förening med barnets behov bestämmerunderhållsskyldighetens omfattning får dock bidragsförskottet, om detta ärstörre än det bidrag som en förälder kan betala, viss betydelse för hur stortunderhåll barnet har rält lill av den andra föräldern. Om barnet harbarnpension efter avliden förälder bör också denna sociala förmån ingå i detunderiag som bestämmer omfattning;en av barnels rält till underhåll av denandra föräldern. Ulanall det särskilt har nämnls i lagtexten bör även sociala förmåner somföräldrarna har rätt till beaktas, nämligen när det gäller att bedöma derasunderhållsförmåga. Desakkunniga har i bilaga 3 lill sitt betänkande gjort en genomgäng av olikasociala förmåner och deras inve.rkan på den familjerättsliga underhållsskyldigheten.Som framhålls i bilagan är det önskvärt att parter i underhållsmål och derasombud saml domstolar och andra som handlägger underhållsfrågor verkar för en sålångt möjligt fullständig utredning av sådana sociala förmåner som i detaktuella fallet kan länkas påverka underhållsskyldigheten och som är beroendepå individuella förutsättningar. Atten förälders underhållsskyldighet är beroende av den ekonomiska förmåganinnebär att föräldern i princip inte skall behöva skuldsätta sig för alt kunnabidra lill sitt barns underhäll. Alldeles undantagslöst kan dock denna Prop.1978/79:12 155 Av en förälder som studerar och saknar medel lill 7kap. sillbarns underhåll kan krävas atl han använder sig av de lånemöjligheler somerbjuds, exempelvis inom sludieslödssyslemel(jfrNJA 1970 s. 362). kansägas all skuldsättning i denna situation ingår i en ekonomisk planering Det får på motsvarande sätt godtas att dä föräldern kommer ut i förvärvslivetunderhållsförmågan anses nedsatt på grund av skyldigheten all I3 § departementsförslagel har lagils upp särskilda bestämmelser om rätt för enförälder atl, när underhållsbidrag skall fastställas, förbehålla sig vissabelopp för egna nödvändiga levnadskostnader. Om särskilda skäl föreligger, fårett belopp också förbehållas för hemmavarande makes grundläggande behov avunderhåll. Dessa föreskrifter kan sägas utgå frän den allmänna principen atl enförälder annars i första hand skall la i anspråk medel för sina barnsunderhåll. Sedan barnens grundläggande behov har blivit tillgodosedda, böremellertid ett eventuellt överskoll kunna fördelas mellan föräldem själv, hansmake och barnen efter mera skönsmässiga grunder. Föräldrarnasunderhållsskyldighet upphör enligt andra stycket när bamel fyller . Harbarnel inte då avslutat sin skolgång, kan dock underhållsskyldigheten kvarståså länge studierna pågår, men inte längre än till dess barnel har fyllt 21 år.Till skolgång hänförs enligt lagtexten utbildning i grundskola ellergymnasieskola och annan jämföriig grundutbildning. Med denna utformning bör detvara möjligt för barnel att la underhåll för sädana studier för vilkastudiehjälp enligt 3 kap. sludieslödslagen (1973:349) kan utgå.Underhållsskyldighet föreligger främst om barnel studerar när del fyller 18 år.Om barnet inte gör det men återupptar studierna före fyllda , ärföräldrarna dock fortfarande underhållsskyldiga. Det spelar i och försig ingenroll hur länge avbrottet i studierna har pågått. Med tanke pä att del rör sigom den unges grundutbildning, kan underhållsskyldigheten inte heller görasberoende av all särskild sludielämplighet visas föreligga. Ärbarnet eller äldre när studierna återupptas, föreligger ingenunderhållsskyldighet för föräldrarna. Inte heller kan underhållsskyldighetenåterupplivas, om barnel avbryter utbildningen sedan det har fyllt . Vidbedömandet av om underhällsskyldighet kvarstår får man dock se bort från ett kortareuppehåll i samband med byte av skola eller utbildningslinje e.d. Densom fyller lägst under del kalenderår då ell läsår börjar har möjlighelall genom statliga studiemedel själv bekosta studierna. Fyller barnet högst 19år del kalenderår då läsåret börjar, kan barnet inom del statligastudiestödssystemet få studiehjälp men inte studiemedel. Vissa former avstudiehjälp är behovsprövade mot bl. a. föräldrarnas inkomster och förmögenhet.Inom förbereds emellertid en reform avstudieslödsreglerna för alt ge barn som fyller 18 eller det kalenderår dåläsåret börjar ökade möjligheter fr. o. m. /80 au genom statligt 1978/79:12 156 studiestödsjälva bekosta sina studier. 7 kap. 2 § FB Omunderhällsskyldigheten mot barn begränsas och låren mer preciseradutformning, kan del finnas skäl alt slopa del nuvarande kravet i 46 § 2 mom. 4p. kommunalskattelagen pä all underhållsbidrag lill ett sådani barn skall hafastställts genom dom för all avdrag skall kunna ske vid beskattningen förutgivna bidrag. Efter samråd med chefen för budgeldepartemenlet har jagemellertid kommit fram lill atl denna fråga bör prövas i samband med denfortsatta beredningen av skalleulredningens slutbetänkande. Tredjestycket motsvarar med smiiirre redaktionell ändring nuvarande 2 § förstastycket. Av stycket följer atl föräldrarnas ansvar för barnets underhåll skallfördelas efter den förmåga resp. förälder har. Underhällsskyldighetenenligt I S gäller i princip lika gentemot alla barn. I 3 § fjärde stycket harvisserligen föreslagits särskilda bestämmelser för de fall då en förälder somär skyldig att betala underhållsbidrag till ett barn utanför familjen också harett hemmavarande barn atl försörja. Utgångspunkten är dock att en far eller morsom har fiera barn har samma underhållsansvar mol varje barn. Delta innebärinte atl en förälder alllid har all bidra med lika myckel lill vart och ell avsina barn. Om tvä barn har samma far men olika mödrar, kan fadern ha en större underhållsskyldighetmot det ena barnet beroende på atl det barnets mor har sämre ekonomi än delandra barnels mor. Regleringeni 1 § av föräldrars underhållsskyldighet är så till vida uttömmande atl någraandra grunder för underhållsskyldigheten inte har tagits upp i 7 kap. Dennuvarande skyldigheten i 3 § för en far eller mor att bidra lill underhäll avvuxet barn som till följd av sjukdom eller annan sådan orsak är ur stånd attförsörja sig har i departementsförslagel utgått. Delsamma gäller barns motsvarandeskyldighet att bidra till förälders underhåll. MedanI § anger omfattningen av föräldrarnas underhållsskyldighet mot sina barn ochhur kostnaderna för barnens underhåll skall fördelas mellan föräldrarna,innehåller 2 S regler om när underhållsskyldigheten skall fullgöras i form avunderhållsbidrag. Dessa regler kompletteras av 6 S. som innebär atl ocksåförälder som inte är bidragsskyldig enligt 2 § kan åläggas all utgeunderhållsbidrag om han försummar sin underhållsskyldighet enligt Skyldighetenatl utge underhållsbidrag regleras i Jörsta stycket i två punkter. Den förstapunkten motsvarar i huvudsak nuvarande bestämmelser i 2 § andra slyckel. Denandra punkten saknar däremot motsvarighel i gällande rätl. Enligtpunkt I gäller, liksom f. n., som grundläggande förutsättning förbidragsskyldighel alt den underhållsskyldiga föräldern inte har del i den Prop.1978/79:12 157 rättsligavårdnaden om barnet. Bestämmelsen lar i första hand sikte på fall när 7 kap. 2§ FB föräldrarna är frånskilda eller annars inte är gifta med varandra menavser också fall när en gift förälder genom lagakraftvunnel avgörande ellerinterimistiskt beslut har skilts från vårdnaden om barnel. En ytteriigareförutsättning är emellertid i bada fallen att föräldern inte heller tar del iden faktiska värden på del sättet atl han eller hon varaktigt bor tillsammansmed barnel. I fråga om ogifta eller frånskilda föräldrar står detta krav i näraöverensstämmelse med nuvarande domstolspraxis, enligt vilken bidragsskyldighelinte föreligger medan föräldrarna bor tillsammans och gemensamt vårdar barnel(se NJA 1924 s. 198 och SvJT 1960 rfs. Och till följd av hänvisningen lillGB i 2 S andra stycket andra meningen i dess nuvarande lydelse gäller f n. iprincip en motsvarande ordning för del mindre vanliga fallet att en giftförälderär fråntagen sin del i vårdnaden om barnet utan atl för den skull levaåtskild från den andra föräldern. Förbidragsskyldighel enligt punkl 1 är det däremot inte någon förutsättning förälder som barden rättsliga vårdnaden om barnet också utövar den faktiskavårdnaden. Den andra föräldern är alltså skyldig atl utge underhållsbidrag äveni den situationen alt bamel varaktigt bor hos l. ex. sina far- ellermorföräldrar eller vistas i fosterhem. Omingen av föräldrarna har del i den rättsliga vårdnaden om barnel, är bådabidragsskyldiga enligt punkt I, för såvitt inte barnet ändå varaktigt bortillsammans med någon av dem. Punkt2 innehåller de nya regler om underhållsbidrag vid gemensam vårdnad som jag harförordat i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2.2). Avgörande förbidragsskyldighet är i detla fall all barnel varaktigt bor tillsammans medendast en av föräldrarna. I likhet med vad som gäller enligt punkt I kan ingenav vårdnadshavarna förpliktas atl utge underhållsbidrag om barnet är varaktigtbosatt hos en tredje person eller har eget hem, såvida inte 6 § är tillämplig.Liksom kan alltså gifta föräldrar med gemensam vårdnad» inte ulanvidare åläggas att betala underhällsbidrag, när barnet stadigvarande vistas påannan ort. Enligtpunkl 2 är den förälder som inte varaktigt bor tillsammans med barnetbidragsskyldig vare sig han är gift med den andra föräldern eller ej. Föräldrari beslående äktenskap torde dock endast sällan leva åtskilda under sådanaförhållanden att de inte kan anses varaktigt bosatta tillsammans. Även om en avföräldrarna t. ex. på grund av sitt arbele måste bo på annal håll under t. o.m. ganska långa perioder, föreligger inte bidragsskyldighel enligt punkt 2, omföräldern måste anses ha sill fasta hem där den andra föräldern och barnel bor.Bestämmelsen i punkt 2 får därför i praktiken sin främsta tillämpning på falldå ogifta eller frånskilda föräldrar som inte lever tillsammans har gemensamvårdnad eller då gifta föräldrar lever åtskilda under betänketid som föregårdom pä äktenskapsskillnad ulan all ha begärt att den gemensamma vårdnaden skallupplösas. Ifall då föräldrar med gemensam vårdnad stadigvarande lever på skilda 1978/79:12 158 hållkan del alltså gälla atl avgöra hos vem av dem som barnet skall anses 7 kap.2 § FB Som jag har sagt i den allmänna motiveringen kan denna frågaofta besvaras med ledning av barnets folkbokföring. skrivetnågonslans, och man kan i regel utgå från all där del är kyrkobokfört ärdet också att anse som varaktigt bosatt i FB:s mening. Vid tvist om var barnelär bosall kan dock även andra omständigheter lå betydelse, l. ex. hur längebamel faktiskt vistas hos var och en av föräldrarna eller var barnet Bidragsskyldighetenenligt punkl 2 bortfaller inte som barnel vistas hos denbidragsskyldiga föräldern i andra fall än när vistelsen äralt anse somvaraktig. All föräldern delvis fullgör sin underhållsskyldighet genom atl habarnel hos sig under mera begriinsade perioder kan emellertid enligt 4 §beaktas i form av avdrag på underhållsbidragen. Bidragen kan också redan frånbörjan ha faslsiällis med beaktande av all barnel vistas hos denbidragsskyldiga föräldern. 1andra stycket har i förtydligande syfte föreskrivits att underhållsbidragfastställs genom dom eller avtal. Så gäller också f n., även om nuvaranderegler inte innehåller någon uttrycklig motsvarighet till bestämmelsen. Av 7 kap.15 § FB i förslaget framgår all domstolen liksom f n. genom beslul kan förordnaom underhållsbidrag interimistiskt. Av7 kap. 10 S första stycket i förslaget framgår att dom eller avial omunderhållsbidrag kan jämkas av domstol, om ändrade förhållanden föranlederdet. Föräldrarna kan även utan att förhållandena har ändrats komma överens omau tillämpa andra villkor för underhållsbidraget än de som lidigare harbestämts genom dom eller avtal. Vidare kan dom.siol enligt 10 § andra stycketjämka ett avtal om underhällsbidrag, om det är oskäligt med hänsyn tillomständighetema. Avtalei kan också angripas med stöd av allmänna grundsatser omavtals ogiJiighei på grund av tvång,svek, ocker e. d. Slutligen öppnas genom 10S tredje stycket en allmän möjlighel atl få dom eller avtal om underhållsbidragomprövat när bidraget har varit i princip oförändrat Omen förälder sedan underhållsbidrag har fastställts genom dom eller avtalvaraktigt bosätter sig tillsammans med barnel, är han inte längre bidragsskyldigenligt första stycket i denna paragraf Detta inverkar visserligen inte påskyldigheten all betala underhållsbidrag för tiden . I den månsådana bidrag ännu inte har betalts, kan domen eller avtalet alltjämt användasför att få utmätning eller införsel för bidragen (se dock 54 a §utsökningslagen). Däremot förlorar domen eller avtalet sin verkan för tidenefter det all föräldern stadigvarande har flyttat ihop med bamel, om inteunderhållsbidraget har fastställts med stöd av 6 §. Skulle föräldrarna efter enlid åter flytta isär, lever domen eller avtalet emellertid upp igen. Någotunderhållsbidrag behöver då alltså inte fastställas på nytt. Vidavtal om underhållsbidrag kan det underhållsberättigade barnel företrädas avsin vårdnadshavare iiven om denne inte har uppnått myndig Prop.1978/79:12 159 ålder.En uttrycklig föreskrift härom har tagits upp i tredje stycket. Den har 7kap. 3 § FB f. n. delvis sin motsvarighet i 7 S andra stycket andra meningen.Alt en underårig vårdnadshavare också kan föra barnets talan i underhållsmålframgår av 14 S första stycket (11 S i gällande lydelse). Harföräldrarna gemensam vårdnad om sitt barn, kan endast den förälder som inte ärbidragsskyldig företräda barnel i underhållsfrägan. Den bidragsskyldigaföräldern, dvs. den som inte varaktigt bor tillsammans med barnet, kan givetvisinte företräda barnel mol sig själv. Till2 S tredje stycket har förts även den nuvarande bestämmelsen i 7 S tredjestycket atl avtal om underhållsbidrag kan slutas även före barnels födelse. Avjörsta .wckei framgår att paragrafen innehåller bestämmelser om belopp som enbidragsskyldig får förbehålla sig föreget eller familjens underhåll närunderhällsbidrag enligt 2 S bestäms. Bestämmelserna saknar motsvarighet igällande kapitel och de sakkunnigas förslag. Förslaget har behandlats ulföriigli den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2.3). Bestämmefserna får betydelse intebara när underhållsbidrag till barnel första gängen bestäms utan också närbidragsskyldigheien exempelvis omprövas i en jämkningsprocess. Enligtandra stycket innefattar del belopp som den bidragsskyldige får förbehålla sigför egen del alla vanliga levnadskostnader. Dessa kostnader, utombostadskostnaden, beräknas med ledning av ett normalbelopp som utgör 120procent av gällande basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Med gällandebasbelopp avses det basbelopp som gäller när underhållsbidraget fastställs. allmänna motiveringen har lämnats exempel på levnadskostnader som får ansesläckta av normalbeloppel. Bostadskostnaden beräknas särskilt, efter vad som ärskäligt. Det innebär att den faktiska kosinaden normalt kan godtas om den inteär oskäligt hög. Som regel boren underhållsskyldig som delar bostad med enannan vuxen med egen inkomst la tillgodoräkna sig högst halva bostadskostnaden. Omdet finns särskilda skäl får den bidragsskyldige enligt tredje stvcketförbehållas ett belopp också för underhäll ät make som han varaktigt bortillsammans med. Förbehållsbeloppet bestäms på samma sätl som för denbidragsskyldige själv. Normalbeloppel utgör dock såvitt gäller maken 60 procentav del gällande basbeloppet. 1den allmänna motiveringen har närmare behandlats under vilka förutsättningarförbehåll för make kan komma i fråga. Rätten lill förbehåll avser givetvis iförsta hand make utan egen inkomst. Kan maken klara sin egen försörjning, skallden underhällsskyldige inte få tillgodoräkna sig något förbehållsbelopp förmakens del. Harmaken en nettoinkomst som motsvarar 1,2 basbelopp och halva Prop.1978/79:12 160 bostadskosinadenbörmakenan.sesklarasig.själv.Ärinkomstenlägre,böreti 7kap. reducerat förbehållsbelopp kunna tillgodoräknas den bidragspliklige. enlighetmed vad de .sakkunniga hai föreslagit i sina riktlinjer kan lämpligen detfulla förbehållsbeloppet för andra levnadskostnader än bosiadsko-stnaden minskasmed makens halva nettoinkomst. Detta innebär i allmänhet att någotförbehåll för sådana kostnader inte far göras om maken har en nettoinkomstsom svarar mot 1,2 basbelopp eller mer. 1,2basbelopp, reduceras också - med hela det överskjutande beloppet - vad denunderhåll.sskyldige får förbehålla sig för makens bostadskostnad. Medmake jämställs i fråga om rätten till förbehåll annan .som den underhällsskyldigebor varaktigt tillsammans med, om de har bam tillsammans. Om denunderhållsskyldige och partnern inte har något gemensamt bam kan förbehållenligt paragrafen för den samboende inte göras, även om denne ägnar sig åt atti hemmet värda eget barn. En\\gfjärde stycket får den som skall betala underhållsbidrag lill ett barn utanförfamiljen men .som också har ett hemmavarande eget barn alltid förbehålla sigett belopp fördel barnets underhåll när underhållsbidrag skall bestämmas.Beloppet utgör normalt 0,4 basbelopp per är. Avräkning skall emellertid görasför vad barnet erhåller av den andra föräldern eller för dennas räkning. Medhemmavarande barn avses barn som den bidragsskyldige varaktigt bor tillsammansmed. Tredjestycket innebär eu avsteg från en underförstådd huvudregel om atl barnetsgrundläggande underhållsbehov går före anspråk på underhåll även frånhemmavarande make till den underhåll.sskyldige. Någon motsvarande förtur hargivetvis inte ett bidragsberältigat barn i förhållande till ett barn .som denbidragsskyldige bor tillsammans med. Fjärde stycket bygger i stället pägrundsatsen au barnen i princip skall behandlas lika. Som nämnts sena.st under1 S betyder det inte au de har anspråk på lika ston underhåll från dengemen.samma föräldern. Fjärde siyckei är en garaniiregel .som aktualiserasförst när det slår klart att det hemmavarande barnel inte får eu minimibehovtillgodosett med tillämpning av allmänna fördelningsregler. Ett par schematiskaexempel får illustrera tankegången.