prop · G203183 · 1978-12-31 00:00:00 — Dockfinner länssiyrelsen all både den frist som arrendalorn har på sig all sägaupp arrendel, dä arrendenämnden beslulal om föriängning av avlalel pä nyavillkor - senasi efter del att villkoren blivit slulligen avgjorda- och tidsfristen för hänskjutande av tvist om ändring av villkor - sex mänader- är onödigt långa. En begränsning härvidlag är all föredra. Det mäsle ligga ibåda parters intresse all en tvist av förevarande slag om möjligt bör varaavslutad uigång. i : anser i likhel medkommittén all gällande regler för uppsägning av jordbruksarrende ärtillkrånglade och bitvis olämpliga. Sålunda är det dubbla uppsägningsförfarandet inle ägnatatt ge de avsedda förhandlingsmöjligheterna, lill stor del beroende på alt lidför avsändandet av avflyllningsmeddelandel ej fastställls. Dessutom framstårvid mottagandet avflyllningsmeddelandel som ell onödigt dramatiskt meddelande.Det finns därför anledning till förändring i detla avseende och sliftsnämndentillstyrker i allt väseniligi kommitténs förslag. Däremoi kan nämnden ejacceplera kommitténs förslag om alt del i jämställdhetens namn skall vara denavtalsuppsägande parlen som skall hänskjula ivisl till arrendenämnd. Den andraparten, som således inle har skyldighei att föra tvist inför arrendenämnd kangenom passivitet sabotera förhandling om Prop.1978/79:183 140 Eftersom det i regel blir jordägaren som äruppsägande pari bör i siällei urjämslälldhelssynpunkl arrendalorn liksom nu haskyldighet och räiiighel all påkalla arrendenämndsprövning. i : Boslällsnäinnden besiämmerarrendevillkoren för huvuddelen av kyrkans arrendegårdar. Efter gammal faslordning hålles besiklning för beslämmande av arrendevillkor senasi under andraärel före löpande arrendeperiods slut. Del innebär att arrendatorn inormalfallel ungefär halvtannal är i förväg fär vela om han kommer atl erbjudasförnyat arrende och då som regel också villkoren. (Härvid bortses frän de fäboställsnämndsbeslul som besvärsvägen blir föremål för överprövning hosstiftsnämnden.) Dessutom översänds pä lidigt siadium lill arrendalorn kopia avbesiklningsprotokollet samt underrällas arrendalorn samiidigi om den fortsattagängen i ärendei och vilkel rättsmedel som han kan använda om han är missnöjdmed villkoren. Avflyllningsmeddelandel är intagel i självauppsägningshandlingen. Däri erinras arrendalorn åler om sin möjlighel atl gälill arrendenämnden om han inle godiar villkoren för förlängning eller icke gärmed pä all flytta. En sådan formulering är enligi siiflsnämndens mening intealls ägnal alt ge jordägaren en överlägsen ställning eller att skapa osäkerhethos arrendalorn i all synnerhei som arrendalorn säsom lidigare framhålliis inlebehöver räkna med något kyrkligt organs självinträde. är ganskaövertygad om atl den hell övervägande delen av stiflels arrendalorer intekiinner igen de problem i samband med uppsägning som kommittén diskuierar. Det anförda hänför sig självfallel tillnormalsituationen - det är ju den som kommittén tagil som allmän utgångspunktför atl förenkla och förtydliga uppsägningsförfarandet. På den kyrkliga jorden hålles genom boställsnämndensförsorg besiklning minst . Beträffande de arrendeställen som inlebedömes bärkraftiga och är klara rationalilseringsfall har som regel vidlidigare besiktningar klargjorts all vederbörande arrendalor visserligen kanräkna med att - om han så önskar - fä kvarbli vid sitl arrende tills han uppnårpensionsålder men inte att sätta ny arrendalor i sitt slälle på sådant säll altrationaliseringssyftet motverkas. Normalt torde även enskild jordägare och arrendator hållavarandra forllöpande underrättade om sina framlidsbedömningar beträffande arrendeegendomenoch inte - som inlryckel blir av kommitténs överväganden atl arrendeparternatillkännager sina verkliga avsikter endast inpä tiden för kommande period. Alljordägaren använder avflyitningsmeddelandel i ell laktiskt spel torde tillhöraundantagsfallen. är fulll medveien om alt nuvarande regler omdubbla uppsägningshandlingar inle medförl den avsedda förhandlingssilualionenfrämst beroende på all det inle föreskrivits någon tid för sändande avavflyttningsmeddelande. Bland privata jordägare kan mycket väl finnas de somöverväger all bruka egendomen i egen regi (och tillföriitligen styrka detla)som likvärdigt alternativ lill fortsatt ularrendering. Om jordägaren inte färändra en gjord uppsägning för villkorsändring till att i stället anse avtaletsupphörande kan följden bli all jordägaren - för all vara på den säkra sidan -inleder med del senare uppsägningssyftel. I sak synes skillanden liten mellandenna uppsägningsprocedur och den nu rådande ordningen där uppsägning alllidgäller avtalets upphörande även om parterna egenlligen syftat lill nägoi annal. , som inlc vill molsäila sig ell förenklaluppsägningsför- Prop.1978/79: 183 141 farande, kan emellertid inle hälla med om all arrendalorngenerelli skulle befinna sig i underläge vid lillämpningen av det nuvarandeuppsägningsförfarandet: del räcker atl erinra om arrendalorns möjlighel atthänskjula ivisl till arrendenämnden utan föregäende avflyttningsmeddelande.Förhand-lingsalmosfären i ell läge där sädan älgard är påkallad lorde i deflesla fall redan vara ogynnsam för uppgörelse ulan arrendenämndens medverkan. Genom denföreslagna ordningen lorde näslan undaniagslösl jordägaren bli den aktiveparlen i arrendeförhällandel. När man även i fortsättningen fär räkna med alljordägaren i regel blir den som gör uppsägning är slifisnämnden inle ense medkommittén dä den under hänvisning lill principen om jämsiälldhel iavialsförhällande föreslär en ordning där jordägaren regelmässigl blir jämvälhänskjutande part. I jämslälldhelens intresse vill sliftsnämnden i siälleiföreslå all del liksom nu blir arrendatorns sak all påkallaarrendenämndsprövning. 1 4 ijlagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord sladgas atl vad som enligt lageller annan författning äligger faslighetsägare fullgöres av den som förvallarden kyrkliga jorden. Jämlikl 15 S lagen fär förvaltaren med visst undantag -under den kontroll av boställsnämnden som föreskrives - upplåta kyrklig jord päarrende för jordbruk. Enligt samma paragraf förelräder sliftsnämnden denkyrkliga jorden när arrendenämnd eller domstol behandlar fräga om vilkavillkor för jordbruksarrende som skall gälla. Om den av kommittén föreslagnanyordningen genomförs utgår stiftsnämnden ifrän atl dess rält att förelräda denkyrkliga jorden också skall avse ställningen som hänskjulande part. Disponeradeförvaltaren ensam frägan om hänskjulande, skulle boställsnämndens arbele medbeslämmande av arrendevillkor kunna bli helt meningslöst ifall förvallaren avolika skäl underlät atl hänskjuta tvist. För atl förekomma tveksamheten pä denna punkt synes ettförtydligande i första hand behöva göras i den kyrkliga jordförvallningslagens15 S. Om svårigheter uppstår med hänsyn lill alt nämnda lag är av kyrkolagsnatur, mäsle i andra hand lalerältens omfång klart komma lill ullryck iblivande propositionstext. författningstext i och för sig under 9 kap. 9- 13 §S harsliftsnämnden ingen erinran ulom vad gäller lidsfrislen förarrendalorn alt efter del villkoren blivit slulligt fastställda säga uppavtalet för avflyttning. Tiden härför bör begränsas till två mänader och därmedsammanfalla med klandertiden för arrendenämndsbeslui. Vidare bör fyra mänader efter den dag dä uppsägning senastkan göras vara fullt tillräcklig för parterna all avsluta förhandlingar isynnerhet som den faktiska lidsfristen blir längre enär man torde kunna utgåfrån att uppsägning sker i god lid före slutdagen härför. Genom att sälunda avkorta ifrågavarande frisler lill ivåresp. fyra mänader fär arrendalorerna ocksä rimlig chans all bli fri fränarrendet vid den fardag som infaller med arrendeperiodens uigång och intenödgas fortsätta arrendet, i normalfallet, ytterligare ell är på betungandevillkor. Med bibehållen skyldighet för endasl arrendalorn alt påkallaarrendenämndens prövning av ivisl förfogar arrendalorn hell över bådatidsfrislerna, vilkel skall ses mot bakgrund av nyssnämnda arrendefränträde vidutgången av arrendeperioden. Föreningen : äsikl måsle jämställdhet mellan parlema vara ett grundläggandeönskemal. Sådan jämställdhet torde kunna uppnås beiräffandeuppsägningsfrågorna genom kommitténs förslag. Föreningen uppfattar kommitténsförslag i allt väsentligt som gott. Prop.1978/79:183 142 Föreningen finner emellertid alt lidsfristerna föruppsägning av anställda bör mera beakias vid fastställande av de rådrumjordägare och arrendalor bör lillälas ha för sitl agerande. Sista dag för arrendatoratl besluta om han vill aniaga de enligi JB 9:12 faslslällda villkoren och deninom arbelslivel påbjudna uppsägningsliden bör om möjligl sammanfalla. Med de lidsfrister kommiuén föreslagil ivingas arrendaloratt företaga uppsägning av den äldre personalen ulan atl vela om jordägaren hänskjulitfrågan om sina skärpla krav lill arrendenämnden. Delta medför merarbete för arrendaloroch en belaslning pä förhållandena mellan arrendalor och hans anslällda.Föreningen är av den beslämda uppfattningen all för tvistens hänskjulandetill arrendenämnden bör infalla före periodens utgång. Vivill ocksä förorda atl tiden mellan uppsägning och sisla dag för ansökan lillarrendenämnd saml den lid under vilken arrendalor skall besiämma om han vill aniagade enligt JB 9:12 fastställda villkoren bör ha samma liingd. Kommitténs förslag liksom de förarbeten som finns lillnuvarande lag genomsyras av alt parterna i någorlunda god tid före periodensslut självmant skall föra förhandlingar om villkoren för den nya perioden.Erfarenheterna från tiden visar emellertid all del varil svärl atli god lid fä sådana igång. Föreningen finner del därför påkallal alt föreslå,all den part som vill ändra villkoren och därför förelager uppsägning skall senasii samband med uppsägningen ha kallat lill förhandlingar och vid dessa iskriftlig form presentera de önskade förändringarna. Vi tror att många ärendeneljest av tidsnöd kan komma all hänskjutas lill arrendenämnden. Nämnden blirunder sädana omständigheter belastad i onödan och önskemälet om lidiguppgörelse uppfylles inle. Föreningens synpunkier på frägan om uppsägningsförfarandelkan sammanfallas pä följande säll: Sista dag föransökan lill arrendenämnd bör infalla senasi alla mänader före periodskifle. som villändra villkoren skall kalla till förhandlingar senasi i samband meduppsägningen. De önskade villkorsförändringarnaskall presenieras i skriftlig form senasi vid förhandlingslillfället. LRF: Reglerna i den nuvarande lagen om uppsägning har enligiLRF:s erfarenheler skapal problem och har också uisatts för krilik. Jordägarenhar nu en överlägsen ställning och arrendatorn kan utsättas för överraskningar.En grundläggande förutsättning för en översyn av de nuvarande reglerna synesbl. a. vara all lillskapa jämsiälldhel mellan parierna i avialsförhällandel.Del av kommittén valda systemet alt förfarandel skall vara anpassal tillnormalsituationen vid föriängning och uttryckas genom klara och enkla reglerfinner LRF riktigt. Kommittén har föreslagit (9 kap. 10 a S) att uppsägningskall innehålla uppgifi huruvida den avser avtalels upphörande eller endasländring av villkoren. Om uppsägning skett endasl för ändring av villkoren färuppsägningen därefter ej ändras att avse avtalels upphörande. 1 de fall arrendatornuppsäger avtalet för upphörande blir enligt förslaget rälten till förlängningförfallen. Enligt andra slyckel skall jordägaren om han uppsäger avtalet förupphörande underrälta arrendalorn om orsaken lill att han vägrar medgeförlängning. Därefier Får annan orsak ej åberopas. föreslagil i dessa avseenden finnerförbundet lämpligt. Reglerna bör bringa ordning i förfarandel och undanröja dehittillsvarande oformlighelerna. Del borde dock kunna övervägas all lermen "uppsäg- Prop.1978/79: 183 143 ning" skulle användas endasl för arrendeavialelsupphörande. I de fall endasl villkorsändring avses borde della kunna lillkännagesi form av "anmälan" e.d. Härigenom skulle ökad klarhel vinnas ochriskerna för missförsiånd minska. Därvid bör vid "uppsägning" lidsfrislenför hänskjutande lill arrendenämnden kunna sällas kortare än vid"anmälan". Dennuvarande regeln all arrendalorn ensidigt har att hänskjuta tvist tillarrendenämnd har visal sig mindre lämplig. Den föreslagna bestämmelsen i 9 kap.10 b S om jordiigarens skyldighet atl hänskjuta frägor om upphörande ellerändring av arrendevillkoren, liksom arrendalorns skyldighei atl hänskjutafrågor om ändring av villkoren, fär lill följd atl den part som lagil delinledande iniiiativei ocksä har alt fullfölja ärendei. LRF finner detlalämpligt. För att åstadkomma klarhel i förhällandet mellan jordägaren och arrendatornbör dock föreskrivas att överenskommelse enligt 9 kap. 10 b S träffasskriftligen. All t.ex. muntligen överenskomma om att avlalel skall upphöra gerej jordägaren den säkerhei i bevisning som bör vara erforderligl för allunderlåta all hänskjula Ivislen lill arrendenämnden inom den föreskrivna liden. LRF biiräder förslagei lill ändringar i 9 kap. 11-13 §S, samlfinner regeln i 13 a § angäende arrendalorns uppsägningsräti i princip lämplig.LRF anser dock all den lid inom vilken arrendatorn äger uppsäga avtalet efterdet atl villkoren slutligt fastställts bör beslämmas lill tvä mänader. Enbetänkelid pä tvä månader bör med hänsyn lill jordägarens berättigade krav päall få veta hur han skall planera för arrendeställel vara tillräcklig. har beiräffande förslaget i denna del anslutit sig lillde synpunkter som har framförts av LRF. Skogs- och laniarheisgivarejörbundel:Kommittén har i sitl betänkande över huvud inte berört frägan i vad män arbetsgivarrollenkan tänkas ha nägon betydelse för aktualiserade frågeställningar, vilket i sigsynes vara en brist. 1 sammanhangei bör även noleras all arbelsgivaren oftaäven uppiiäder i rollen som hyresvärd genom atl han hyr ut tjänslebostäder åtsina anslällda. Arbetsgivaren/hyresvärden mäsle självfallel, oberoende av innehålleii arrendelagsliftningen, iaktta gällande besiämmelser om anslällningsskydd,besittningsskydd för ijänsleboslad etc. päpekar öppnar nuvarande besiämmelser om uppsägningsförfarandeli arrendeförhällanden en möjlighel för jordägaren all hälla frägan om fortsaltarrende svävande under läng lid. För arrendatorn/ arbelsgivaren kan dennaovisshet medföra vissa tillämpningsproblem vad gäller medbestämmandelagensregler om förhandling och information liksom reglerna om uppsägning avanställnings- och hyresavtal. Kommitténs förslag rörande uppsägning av arrendeinnebär att arrendalorns/arbetsgi-varens ställningstaganden underlättas iangivna hänseenden. Förslaget tillstyrks sälunda även utifrän del här anlagdabetraktelsesättet. ivekan skulle en samordning av reglerna omuppsägningslid för arrende-, anställnings- och hyresavtal vara till gagn förden arrendator som upplräder i här angivna roller. Enligt förbundels meningskulle dock en sådan ordning i alltför hög grad vara till men för jordägarensberättigade intressen alldeles bortsett från alt frägan lorde vara svär altlösa rent lagtekniskt. Svenska lantarbeiareförbiindei: Förbundet tillstyrkerkommitténs förslag och vill särskilt understryka det angelägna i atl deföreslagna bestämmelsema i 9 kap. 10 a§ JB genomförs. Prop.1978/79:183 144 Det har inle ingåll i kommitténs direktiv alt föreslåändring av uppsägningsregeln. Denna skulle emellerlid vinna bäde i klarhel ochadekvans om man ersatte paragrafens ivå första meningar med regeln attuppsägning skall vara skriftlig. De fall där muntlig uppsägning kan ske, ärnumera yllerligl fä. Samfundel vill i sammanhangei påpeka den oklarhel somföreligger mellan del gällande lagrummets andra och tredje stycke. Den berörsinte heller av kommitténs direkliv men är så betydande att den rimligtvis bordeundanröjas i samband med en översyn av lagstiftningen. Enligt 8S andra slyckel skall skriftlig uppsägning delges.Della innebär alt uppsägning har skell när den uppsagde fäll del av enuppsägningshandling, oavsett hur detta skell. Har den uppsagde fålluppsägningen i rekommenderal brev, har alllsä uppsägning skell enligi andrastycket. 1 strid häremot uppsätter iredje slyckel som föruisättning för bruk avrekommenderal brev atl den som söks inte träffas i sitl hemvist. Om såledesvid första uppsägningsförsöket del rekommenderade brevet adresseras till denuppsagde under annan adress än hemvistet men dock når den uppsagde, äruppsägningen giltig enligt andra siycket men ogiltig enligt iredje stycketförsta meningen. Tredje slyckel sista meningen synes understryka dennaoklarhet. Där summeras nämligen atl uppsägning har skett "när vad som saglsblivit fullgjort". Bland "vad som sagts" ingår implicit istyckels inledningsord att man sökl den uppsagde i dennes hemvisl. 9 kap. 3S JB Del kan ifrågasättas om den av kommittén tillagda andrameningen fyller nägon uppgifi. Under alla förhällanden lorde den behövaomredigeras. Den föreslagna texten torde nämligen motsatsvis utsäga att man vidautomatisk förlängning av arrenden utan föriängningsrätl skulle kunna ändravillkoren trots att uppsägning inle skell (jfr 3LU 1970: 80 sid 209). Del väsenlliga innehållei i 9 kap. 3 § tredje slyckel lordevara atl vid villkorsändring avtalet föriängs omedelbarl genom uppsägningen. Besiämmelsenhar emellerlid fått en något oklar uiformning, som ger inlryck av att denbehandlar villkorsfastställelsen och bloll dubblerar 9§. Den torde vinna iklarhet genom atl flyttas fram: "Vid arrende som ejunderstiger skall uppsägning lill upphörande alllid ske för all avlalelskall upphöra att gälla vid avtalstidens uigång. Sker lill frän enaparlen uppsägning endasl för ändring av villkor, är avtalet förlängt, om ejandra parten i rätl tid uppsäger avtalet till upphörande. Villkoren förförlängningen bestämmes enligt 9§". Genom en omredigering sädan som den föreslagna riktassedan i kapitlets första uppsägningsregel uppmärksamheten på atl det finns tvåslag av uppsägningar. Deras skilda rättsverkningar lorde också klararemarkeras. Genom särskiljandel av ändringsuppsägningens föriängningseffekl från villkorsfrägantorde det också klarare framgå all fräga är om förlängning pä grund av lag, vilkelär av betydelse vid valet mellan 7 kap. 7§ första och andra slyckena. Det måsle vara nödvändigi atl uttrycka alt ena sidansändringsuppsägning inle definitivt förlänger avlalel. Förslagels texlutesluter inte tolkningen att en företagen ändringsuppsägning frän arrendatornssida skulle avskära jordägaren frän säväl upphörande- som ändringsuppsägning. Samfundelpåpekar här all införandet av uppsägning för villkorsänd- Prop.1978/79: 183 145 ring slrängl tagel kräver en noggrann analys av när JB börlala om resp. arrendeförhällandel mellan parierna eller arrenderätten och avlalelhärom i meningen villkoren för arrendeförhällandel (se exempelvis 9 kap. 11 §där lermen avlalel i vart fall efter föreslagen ändring kommer atl användas sombeiecknande nägoi annat än de i avtalet ingäende villkoren). Det torde ocksä vara lämpligt att i hänvisningen till 9Sundvika ordel "fastställs". 9S berör nämligen säväl fastställelse somfrivillig överenskommelse. 9 kap. 10, lOaoch lObSS JB 10 S synes innehålla delsamma som 10 a S första meningen.10 § bör därför utgä, varvid hänvisningen i 8 kap. 8 S torde kunna ändras lill 9 kap. 3§. 10 a S försia slyckel iredje meningen lorde höra till förlängnings- och inte till uppsägningsreglerna. Det synes lämpligare all den inarbelas i 7§, förslagsvis som ett nyll andra siycke. 10aS sista meningen torde skapa oklarhet. Enligt 8 kap. 8§tredje slyckel tredje meningen får postlådedelgivning inte ske; enligt 10 a S sislameningen gäller inle denna regel. De tvä negationerna motsäger varandra. 10a S sislameningen lorde kunna strykas. Del väsentliga är att hänvisning sker lill 8 kap.8 § och det där inskrivna förbudel. 9 kap. IIS JB Den föreslagna ändringens syfte torde enklare näs omnuvarande be stämmelse ges denna inledning: "Är fräga om förlängning av arrendeavtal eller om villkor för fortsalt arrende ej avgjord ". I likhet med vad som ovan föreslagits torde i förstameningen "fastställas" böra ersättas med "bestämmas". Skånearrendalorernas samrådsgrupp: Av primär belydelse viden avtalsperiods slut är atl avsikten med uppsägningen är helt klar och attparterna har tillräcklig tid pä sig för all bedöma så vikliga saker somavtalsvillkoren för ny arrendeperiod och konsekvenserna av ett eventuelltupphörande med arrendeförhållandet. Samrädsgruppen biträder utredningensförslag om de angivna tidsintervallerna. Som ulredningen framhäller är del ellgrundläggande krav att skapa jämställdhet mellan parterna vid förhandling. Remissinstanser som avstyrker förslaget eller föredrarannan lösning : Del är självklarl ett starkt önskemål all beslämmelserna om uppsägning är enkla och klara. Den gällande lagens regler kan inte sägas molsvara detla krav. Men omdömel gäller också om det föreliggande förslaget. annat krav som bör ställas är att uppsägningsbesiämmelserna för arrende och hyra inle skiljer sig äl mer än nödvändigt. Hovrätten kan i huvudsak ansluta sig till den krilik somhar framförts mot de nuvarande uppsägningsreglerna. Det är både stötande ochopraktiskt att en jordägare skall behöva hota arrendalorn med flyllning, närbåda parier är inslällda pä fortsatt arrende med endasl någon jämkning i avtalsvillkoren.Del är vidare rimligt atl en jordägare, som har för avsikl för alt själv bruka den, lalar om detla redan i samband meduppsägningen. Prop.1978/79:183 146 Vill jordägaren höja arrendet mer än vad arrendatornmedger, mäste jordägaren säga upp avtalet (för arrendatorns avflyttning).Ärrendatorn mäste räkna med all arrendenämnden kan komma all faslställaarrendet lill ell belopp som är högre än han medgivil. Om så sker har arrendatorningen rätt till förlängning, om han inie ultyckligen förklaral all han ärberedd alt sitta kvar även pä de villkor som nämnden faslsiäller. För all inte arrendatornskall förlora rätten till förlängning brukar nämnden i della läge fräga arrendalornom han vill sitta kvar även om jordägarens krav skulle bifallas. Arrendalornssvar är vanligen ja. Därmed har han i prakiiken medgivil ell högre belopp änsom ligger i hans yrkande. Denna ordning är inle lillfredssiällande. Enligi lagen (1907:36 s. 1) om nyttjanderätt lill faslegendom (NJL) gällde vid sociall arrende all pari som önskade alt rätisförhällandelskulle hell upphöra, skulle underrälta motparten ett är före den löpandearrendeperiodens slul. Om part däremoi önskade alt endasl ändra villkoren för näslkommandeperiod skulle underrättelse därom göras senast älta mänader före den löpandearrendeperiodens slul (2: 52 - 54 NJL). Hovrätten anser atl den procedur som för de socialaarrendenas del fanns i den äldre lagen - med vissa jusleringar - är bältre än bädeden gällande lagen och förslaget. Frågan hur uppsägningsförfarandet skall regleras synessålunda böra ytterligare undersökas. Hovrällen har anseti sig ej böra läggafram ell i detalj uiarbeiai förslag. En möjlighel skisseras i en promemoria somi samband med hovrällens behandling av frägan har upprällais av referenlen i ärendei,hovrättsrädel , och som bifogas hovrättens yttrande. Hovrätten har lidigare framhållil behovei av samordningmed reglerna om bosladshyra. Synpunklen har särskild lyngd i en sä ordningsmässigfräga som den om uppsägningsförfarandel. I den av hovrälisrådei Maiiriiz Bäärnhielm upprättadepromemorian som åberopas i remissyttrande anförs följande: sällatl komma lillrälla med de nuvarande svårighelerna är alt läla uppsägning varabegränsad lill fall dä part önskar ell definiiivi slul pä rällsförhällandel,dvs. Förelar inle vare sig jordägaren eller arrendalornuppsägning (som enligi della förslag alllid kommer all gälla avflyttning),förlängs upplåtelsetiden på säll lagen föreskriver (9:3 2 st. JB). Anledningatt ändra på själva uppsägningsliden synes ej föreligga.