prop · G203117 · 1978-12-31 00:00:00 — a. viss minsta golvyta.Eftersom del sist sagda ligger inom regeringens normgivningskompetens, lar jaghär bara upp frågorna om fartygsmiljönämnder och ritningar. Deanställda i land har enligt gällande lagstiftning möjligheter att påverka sinarbetsmiljö. I byggnadsstadgan (1959:612, ändrad senast 1977:1177),arbetsmiljölagen (1977:1160) och arbetsmiljöförordningen (1977:1166) finnssålunda besiämmelserom arbetslagarnas rätt till medverkan vid planering av nyaeller ändrade arbetslokaler och personalrum. Lagstiftningen reglerar ocksåyrkesinspektionens möjligheter alt pä planeringsstadiet verka för en godarbetsmiljö. Vidare flnns bestämmelser om skyddsombuds och skyddskommittéersmedverkan vid planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar ocharbetsmetoder. Ibyggnadslovsärenden gäller ett särskilt kontrollsystem som går ut på attyrkesinspektionen bevakar alt skyddsombud, skyddskommitté eller arbetstagarorganisationhar fått tillfälle att yttra sig innan beviljar byggnadslov förarbetslokal eller personalrum. I sådana fall då byggnadslov inte behövs ellerdä arbetsmiljöfrågor inte har kunnai prövas i byggnadslovsärendet skallarbetsgivaren göra en anmälan lill yrkesinspektionen. I anslutning till ensådan anmälan kan inspektionen bevaka att de anställdas företrädare har Uttmöjlighet att föra fram sina synpunkter i arbetsmiljöfrågorna. Förde ombordanställda finns bestämmelser i sjösäkerhetslagen om atl skyddsombudoch skyddskommittéer skall delta i planering av nya eller 'GeneraldirektörenGöran Borggård. 1978/79:117 83 ändradelokaler på fartygei. Vidare finns vissa regler om rilningar ochritningsgranskning. Enligt dessa skall ritning till fartyg, som byggs ellerbyggs om för svensk räkning och som skall undergå annan tillsynsförrättning äninspektion - dvs. passagerarfartyg oavsell dräktighet och annat fariyg om minsl20 brt - ges in till i god lid innan arbelel påbörjas. Iträngande fall ellerom fartygei ändras tillfälligt eller byggs om utomlands färritning sändas in i efterhand. Ritning till utländskt fartyg som har blivitsvenskt och med anledning därav skall undergå sjövärdighetsbesiktning skall gesin till så snart del kan ske. På särskild framställning avbeställare, redare eller skeppsbyggare skall sjöfartsverkel granska ritning ochavge yttrande över granskningen. Farlygsmiljöulredningenkonsiaterar all de ombordanställda har haft ytterst begränsademöjligheler alt påverka utformningen av sin egen arbetsmiljö. Detta hängerenligt utredningen samman med en rad faktorer. Fartygsbeställningar föregås avutredningar som i försia hand är inriktade på transporifunkiionerna. Den vidareutformningen av fartygen blir i hög grad beroende av varvsvillkor, som i storutsträckning är givna från början, och av inlernationella konkurrensvillkor.Standardiseringen av fartygsbyggena medför begränsade möjligheter tillekonomiskt försvariiga avvikelser i syfte atl tillgodose särskildamiljöanspräk. En annan svårighet är atl den personal som närmast bör medverkanär del gäller projekteringen av ny- eller ombyggnad av fartyg till stor delbefinner sig till sjöss och följaktligen inte finns tillgänglig för samråd medrederiets tekniska avdelning när della kan vara akluelll. Ett organ somtillgodoser personalinflytandet i dessa frågor har hiltills saknats. Enligt utredningens meningär frågan om en förstärkning av de ombordansiälldas inflytande på utformningenav fartygen den viktigaste delen i en reform för att förbättra arbets- ochboendemiljön ombord. För atl lillgodose iniressei av ett effektivt inflytandeär det betydelsefullt atl detta inflytande kan göra sig gällande på ett tidigtstadium av ett byggnadsprogram. En lagstiftning, som syftar lill att tryggadetta, bör följaktligen erbjuda en organisaiion som möjliggör att deombordanställda kan medverka redan i projekieringsskedet. Utredningen har idetta sammanhang övervägt att utnyttja den organisation som finns ombord ifartygen för atl tillförsäkra de ombordanställda ett inflytande påarbetsmiljön. Det är emellertid tydligt atl varken skyddsombuden ellerskyddskommittéerna ombord kan fungera så atl en fortlöpande samverkan mellan deombordanställda och rederikontoren kan uppnås när det gäller byggnadsprojektering.För detta krävs en organisation som är landbaserad. Utredningen har ocksågranskat möjlighelen atl utnyttja rederiernas förelagsnämnder. Inte hellerdenna tanke för till en tillfredsställande lösning. För det första finnsföretagsnämnder endast i rederier med personal av viss omfattning. Dämtöver kanrederiernas företagsnämnder generellt sett knappast anses vara lämpade att förade ombordansiälldas talan i frägor av sådan teknisk karaktär som rörande 1978/79:117 84 fartygsprojektering.Ulredningen har därför kommit till slutsatsen atl särskilda organ -fartygsmiljönämnder - måsie lillskapas för alt tillgodose de ombordansiälldasintresse av att pä ett verkningsfullt sätl kunna påverkafarlygsmiljön. Ulredningenföreslår att bestämmelser om fariygsmiljonämnd förs in i sjösäkerheislagen.Fartygsmiljönämnd skall vara sammansatt av förelrädare för redare ochombordanställda. Nämnden skall särskilt behandla frägor om planering av nyaeller ändrade bosläder, arbetsmm och andra utrymmen vilkas utformning är avbelydelse för skyddet mol ohälsa och olycksfall. Den som avser all för svenskräkning bygga, bygga om eller bygga lill ell fartyg om minst 20 brt skallunderrätla fartygsmiljönämnden härom. Somhuvudregel föreslås atl fartygsmiljönämnd skall ulses inom ett rederi. Dettaförutsätter att fartygsmiljönämnderna fungerar som lokala nämnder knuina lillvarje rederi. Del innebär atl en sådan nämnd skall finnas i varje rederi somhar de personalmässiga förutsättningarna att tillsätta nämnden. Emellertid kaninte bortses från att vissa rederier, t. ex. helt nybildade, saknarombordanställd personal som kan ingå i en fartygsmiljönämnd. För dessarederiers räkning föreslås att ärendena handläggs i en för fiera rederiergemensam nämnd. De närmare villkoren för en sådan gemensam nämnds verksamhetfär regleras i kollektivavtal. Deföreslagna reglerna om fartygsmiljönämnder omfattar alla fariyg om minst 20brt. För de fartyg som ägs av staten uppstår vissa problem efiersom redare ivederlagen mening inle finns. Utredningen föreslår därför alt regeringenmeddelar de föreskrifter som behövs för dessa. Utredningenföreslär vidare alt parterna pä arbelsmarknaden i kollektivavtal flr besiämmahur ledamötema i nämnden skall utses. Pä samma sätl flr man besiämma hurarbelel i nämnden skall läggas upp. Utredningen anför atl den inte har funnitdel lämpligt atl i lagförslaget närmare reglera dessa frägor. En sådanreglering skulle - för att tillgodose behoven i olika situationer - bliinvecklad och omfatlande och därmed i själva verket onödigt binda berördaparter. Avsiktenmed att fartygsritningar skall ges in till är att verketsbesiktningsarbete skall underiättas. Avsikten är också att skeppsbyggare ochbeställare skall kunna underrättas om avvikelser i ritningarna frångällande säkerhetsbestämmelser. Det behövs emellertid inget godkännande ellerannan åtgärd frän sida för att byggnadsarbetena skall fäpåbörjas. Den granskning av ingivna ritningar som regelmässigt förekommer iverket utmynnar därför inte i formella beslut utan granskningen är avinformativ art. 1de internationella konventioner som behandlar bostäder i fartyg och som hartillträtts av föreskrivs emellertid att bostadsritningar skall ges intill vederbörande myndighet för godkännande. För att motsvara konventionernaskrav föreslår fartygsmiljöutredningen att regeringen eller, efter 1978/79:117 85 regeringensbemyndigande, får meddela föreskrifter om granskning och godkännandeav rilningar och om vilka rilningar som skall ges in. Den nuvarande regeln i 7kap. 18 § försia siycket sjösäkerhetslagen all rilning lill fariyg i vissa fallflr insändas i efterhand är enligt ulredningens mening alltför liberal till sinavfattning. Den omsländigheten alt eu fartyg tillfälligt ändras eller byggs omutomlands kan inte utgöra lillräckliga skäl för atl medge alt ritningarna sändsin i efterhand varigenom möjligheter alt påverka de planeradearbelena minskar. Utredningen föreslår därför den skärpningen av gällande regelall i trängande fall, när omständigheterna inte medger insändande i förväg,ritning skall sändas in snarasi efter det atl berörda arbeten har påbörjats. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgivits av chefen för marinen, försvarels materielverk,försvarets sjukvårdsstyrelse, , (), statensvägverk, , generaliullsiyrelsen, ,arbeiarskyddssiyrelsen, , Centralorganisationen /SR, Hotell-och reslauranganställdas förbund. för mindre fariyg. , , ,och . Remissinstanserna harallmänt tillstyrkt eller lämnat utan erinran ulredningens förslag all inrättafartygsmiljönämnder. Förslaget har sälunda tillstyrkts av chefen för marinen,, , sjöfartsverkel, ,arbetarskyddsstyrelsen, /SR, , och . De föreslagnaändringarna beiräffande fartygsriiningar har i allmänhet inte berörts avremissinsianserna. Flera remissinstanser harredovisat kritiska synpunkier pä utredningens författningsförslag omfartygsmiljönämnder. anser att nämndens rättsliga statusbör fastställas. Sålunda bör klargöras om nämnden skall vara beslutande och hurdess ställning skall vara i förhållande till redaren. SJ delar utredningensuppfattning att det är lämpligt att parterna pä arbelsmarknaden ikollektivavtal träffar överenskommelse om utseende av ledamöter i fartygsmiljönämndenoch om förfarandel i nämnden men finner det anmärkningsvärt atlförfatlningsförslaget har utformats med hänvisning enbarl till kollektivavtaleller t. o. m. som en i lag föreskriven skyldighet för parterna atl slutakollektivavtal. Bestämmelserna innebär i själva verket atl frägan omfartygsmiljönämnden görs beroende av förutsättningama att genom kollektivavtalåstadkomma enighel mellan parterna. Förslaget tillhandahåller inle hellernägon handlingsregel för de fall där parterna inte kommer överens. Om det ärett krav att fartygsmiljönämnd skall finnas, måste lagen själv tillhandahållaregler i berörda hänseenden att gälla i den mån parterna inte genomöverenskommelse tillskapar en nämnd. 1978/79:117 86 slutligenatl en lagstiftningsteknik som bygger på ett åliggande föreit vissträttssubjekt all slula avtal -1, o. m. sådant som inte har preciserats på annalsätl än genom angivande av ämnet - veteriigen inte har prövais i värtland. Principiella och prakliska skäl talar enligt SJ för au i likhet medhittillsvarande lagstiftning ange allmänt utformade regler om ledamöter ochförfarandel i lagiexien med möjlighel för parterna atl iräffa kollektivavtal omandra regler. menar att det skulle vara olyckligt om parterna päarbetsmarknaden ställs inför så oklara utgångspunkier vid de förhandlingar somenligt förslaget mäsle föregå utseendet av ledamöter i farlygsmiljönämnd och omförfarandet där. Föreningen föreslår därför att författningstexten ändras säatt det klarl framgår vilka ärenden fartygsmiljönämnderna har atl handlägga,saml att gränsdragningen mellan skyddskommittéernas och fartygsmiljönämndernasbehörighetsområden klarläggs. understrykernödvändigheten av alt nämndernas verksamhei inte påverkar det affärsmässigaförhållandet mellan beställare och varv, som regleras i skeppsbyggnadskontrakt.Ett varv mäste för samUiga frågor rörande ett fartygs utformning, utmstningosv. ha en enda förhandlingsmotpart, dvs. Härav följer enligtföreningen att fartygsmiljönämndernas arbete i princip mäste ske inom resp.rederi. Denföreslagna särregleringen förstatliga fartyg tas upp av , sommenar atl den för den civila sjöfarten föreslagna ordningen lämpar sig väl ävenför de statliga fartyg som omfattas av sjösäkerhetslagen. Inom verket tillämpasredan en liknande ordning vid projektering av nya fartyg. Sjöfartsverkelföreslår därför att - för fartyg som ägs eller bmkas av staten -fartygsmiljönämndskall utses inom den myndighet under vars förvallning fartyget står. nu aktuella delbetänkande framgår klart attutredningen har fäst stor vikt vid att de anställda ges ett vidgat inflytandevid utformningen av bostads- och arbetsmiljön pä fartygen. Utredningen harbetonat hur viktigt det är atl de anslälldas inflytande kan göra sig gällandepå ett tidigt stadium, i allmänhet redan på projekteringsstadiet. Detta ärsärskilt betydelsefullt i fråga om utformningen av fartygets bostäder, eftersomdessa för sin placering och huvudsakliga disponering ofta mäste behandlas isamband med den övergripande planeringen av hela fartyget. F.n. finns det inte någon lagstiftning som ger de ombordanställda möjlighet attpåverka utformningen av ett fartyg. Utredningen har undersökt om det finnsnägoi redan existerande organ som lämpar sig för samverkan mellan redare ochombordanställda i frågor rörande projektering av nybyggen eller omfattandeombyggnader av fartyg. Det har därvid visat sig atl varken rederiernasföretagsnämnder eller skyddskommittéerna lämpar sig för dessa Prop.1978/79:117 87 uppgifter.Ulredningen har därför föreslagil all det inrättas särskilda fartygsmiljönämnderi rederierna. Jagansluter mig helt till ulredningens uppfattning om viklen av att deombordanställda fåren vidgai inflylande i frågorsom rörderas bostads- ocharbeismiljö på fartygen. sådant inflylande ler sig för mig som särskiltviktigt för jusl de ombordanställda, som är hänvisade till fartygei under längasammanhängande lidsperioder. Jag kan därför slälla mig bakom utredningensåsikt all del bör inrättas fariygsmiljönämnder. Utredningenhar funnil att förhållandena inom olika rederier varierar i hög grad och attdet därför är svårt att skapa enhetliga nämnder i alla rederier. För autillgodose behovet av flexibilitet har utredningen stannat för att arbetsmarknadensparter själva genom kollekiivavial får bestämma nämndernas sammansäuning ochverksamheisformer. Jag delar ulredningens uppfattning om atl det är svårt atlförfara pä annal sätt. I och med att allt väsentligt överiämnas till parternaseget beslämmande ter del sig emellertid enligt min mening tveksamt, om del ärbefogat all föra in besiämmelserom fariygsmiljönämnder i sjösäkerheislagen.Del kunde i och för sig vara önskvärt atl i lagsiiftning ange vissa riktlinjerför verksamheten med möjlighet för parterna att genom avtal bestämma nägotannat. När det nu inte är lämpligt bör man enligt min mening söka sig andravägar. Iulredningen har företrädare för organisationerna på sjöarbelsmarknaden varitense om att del är lämpligasl att arbeismarknadsparterna fär bära ansvaret föratl fartygsmiljönämnder lillskapas. Jag finner i linje med vad jag har sagt detnaturiigt atl parterna tar pä sig detla ansvar utan nägra lagregler. Det börfinnas goda fömtsättningar för att parterna skall kunna åstadkomma praktiskaoch enkla lösningar. Ledning inför förhandlingsarbetet kan hämtas bl.a. fränulredningens överväganden. Jag kommer självfallet atl följa utvecklingen päområdet. Om det visar sig atl ett vidgai inflytande för de anställda ihithörande frägor inte kommer lill stånd avser jag att äterkomma i saken. Medanledning av vad sjöfartsverkel har framhållit beträffande statliga fariyg villjag uttala att det sagda om önskvärdhelen av alt fartygsmiljönämndertillskapas även gäller för berörda statliga myndigheter. Utredningensförslag i fråga om ingivande och granskning av r i t n i n g a r har lämnalsutan erinran. Jag finner all de bör genomföras. Upplysningsvis vill jag nämnaatt jag avser atl föreslå regeringen atl det i sjösäkerhetsförordningenpreciseras vilka ritningar som skall granskas och godkännas av sjöfartsverkel.Detta skall gälla för ritningar beträffande bosläder och ekonomilokaler. Bädesjöfartsverkel och har aktualiserat frägan om detinte av handlingarna i ett rilningsgranskningsärende bör framgå atlfartygsmiljönämnden eller företrädare för de anställda har yttrat sig i saken.Jag finner att en bestämmelse med denna innebörd bör las in i sjösäkerhetsförordningenoch återkommer lill regeringen med ett förslag härom. 1978/79:117 88 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom kommunikationsdepartementetupprättats förslag lill lag om ändring i lagen (1965:719) om säkerhelen påfariyg. Denya riktlinjer som gäller inom förförfattningsspråket har tillämpats när förfatlningsförslaget i denna propositionhar utarbetats. Detta innebär att alla de paragrafer som berörs av sakligaändringar har arbetats om språkligt. Därutöver haren språklig översyn gjorts avhela 6 kap. och 10 kap. sjösäkerhetslagen. I del följande kommenteras endaständringarna i sak. De föreslagna ändringar i författningstexten som inlebehandlas i specialmotiveringen innebär säledes ingen saklig ändring iförhällande till vad som gäller. I denna föreslås två ändringar, nämligen delsatt stor kustfart utvidgas, dels att ett nytt fartområde, inskränkt oceanfart,införs. Ändringarna behandlas närmare i avsnitt 4.1.4. ; kap. 16 § Enligtdenna paragraf har regeringen eller förvaltningsmyndighet som regeringenbestämmer rätt att bl. a. meddela bestämmelser om avgift till staten förtillsynsförrättning. Tillsynsförrätlningar och övriga åtgärder somsjöfartsverket förordnar om sker i sjösäkerhetens intresse och utgör särskildatjänsier åt framför allt handelssjöfarten. För att undanröja varje ivekan ommöjlighelema att meddela föreskrifter om avgifter för dessa tjänster föreslårjag en ändring av bemyndigandet så atl det klart framgår att befogenheten attfastställa avgifter omfattar alla åtgärder som är förknippade med säkerheten påfartyg. Till dessa hör enligt min mening även avgifter för utprovning ochgranskning av material och utmstning till fartyg. 6 kap. I § Iparagrafen föreslås ingen annan saklig ändring än au ordet kosthållet i iredjestycket byts ut mot ordet intendenturtjänsten. Det nya ordet markerar ettbredare ansvarsområde än förvaring av livsmedel samt tillagning och serveringav maten, vilket ligger i det nuvarande uttrycket. Särskilt avses att dehygieniska förhållandena i bostäder och andra personalutrymmen måste Prop.1978/79:117 89 1sitl betänkande föreslär befälsbemanningsutredningen eu lillägg till andrastycket med innehåll, alt behövlig jourtjänstgöring skall kunna upprätthållasav besättningen. Ulredningen avser främst del numera vanliga fallet att vaktinte hålls ständigt i maskinrummet utan att personal i stället har jour ochuppehåller sig på annan plats på fartyget men kan ingripa när ett automatisktövervakningssystem larmar. Enligt min mening är ett fartyg betryggande bemannatnär maskinlillsynen utförs av jourpersonal under förutsättning att fartyget ärutrustat för sådan tillsyn. är en form av nödvändig vakthållning. Någonsärskild bestämmelse härom behövs därför inte. 6 kap. 2 § Somjag redan har anföri i avsnitt 4.2.4 framför den åsikten i sittremissvar att en bestämmelse om krav beiräffande syn och hörsel bör finnas förall slags sjöfart, alltså även sädan där personalen inte behöver gå igenomregelbunden hälsokontroll och skall kunna visa upp läkarintyg. Jag anser attdelta påpekande är rikligt och har därför tagil upp en bestämmelse som avseralla som har befattning pä ett fartyg i denna paragraf Den avser även den ellerde ansvariga på en fritidsbåt och hela besättningen pä ett fariyg som inte påannat sätl berörs av bemanningsregleringen. Paragrafen har alltså sammavidsiräckta tillämpningsområde som I § första siycket. Syn-och hörselförmägan skall vara sädan att arbetsuppgiftema kan fullgöras pä ettlillföriilligt sätt. Till synförmågan räknas numera även förmågan atl skiljaolika färger frän varandra. Kraven kan variera mellan olika befaUningshavare ibesättningen. Det ankommer pä regeringen eller förvaltningsmyndighet atl medstöd av 11 kap. 4 § i lagen utfärda de närmare föreskrifterna. 1 den allmännamotiveringen fmns en redogörelse för nuvarande reglering med krav beträffandesyn och hörsel. I den män del visar sig vara erforderiigt bör det ocksä förandra sjöpersonalgmpper än dem som omfattas av regleringen isjösäkerhelsförordningen, sjöbefälskungörelsen och mönstringsförordningeninföras uttryckliga krav beträffande syn- och hörselförmägan. Emellerlidanserjag att den föreslagna regeln är tillräcklig förde fiesta nu oregleradefall. 6 kap. 3 § Paragrafenmotsvarar nuvarande 2 §. I avsnilt 4.1.2 redovisarjag mina överväganden beiräffande vilka fartyg som alllid skall haminimibesältning och hur bemanningsregleringen i övrigt skall ske. Tillskillnad frän nuvarande regel föreslås att alla passagerarfartyg, även deminsta, obligatoriskt skall ha minimibesättningsbeslut. Passagerarfartygdefinieras i 2 kap. 2 § andra siyckei. Prop, 1978/79:117 90 Dennya andra meningen i första stycket moliveras i den allmänna moiiveringen iavsnilt 4.1.7. Enligt denna skall minimibesättningsbeslut kunna meddelas förett fartyg innan det tas i bmk, dvs. för fartyg som projekteras eller håller päatt byggas eller som skall köpas t. ex. frän utlandet. 1 deua avseende kanbeslutet om minimibesätlning liknas vid ett förhandsbesked. Innebördenav ett minimibesättningsbeslut enligt första stycket är oförändrad. Dennuvarande andra meningen blir dock onödig med hänsyn till den föreslagna 5 §.Den bör därför ulgä. 1andra stycket finns bestämmelser om hur bemanningsregleringen skall göras påfartyg som inte obligatoriskt skall ha beslut om minimibesättning. I fråga omregeringens räu au beslula alt denna reglering skall ske genomminimibesäuningsbeslui molsvarar regeln den nuvarande. Regeringen föreslåsemellertid få möjlighet att delegera sin beslutanderätt lill förvaltningsmyndighet.Efteren sådan delegation kan valet mellan minimibesättningsbeslut ochbemanningsföreskrifter för de normala fallen läggas direkl på den myndighet somär ansvarig för sjösäkerheten i enlighet med syftena med förslagen i denna proposition.Beiräffande innebörden av bemanningsföreskrifter hänvisas till avsnitt 4.1.8 iden allmänna motiveringen. Itredje stycket görs tvä undanlag från huvudregeln i det första stycket. Det enaundantaget gäller statliga fartyg. Även i fortsättningen skall sjöfartsverketmeddela minimibesättningsbeslut för sådana statliga fartyg som används till alti allmän trafik transportera passagerare eller gods. För övriga fartygfastställs minimibesätiningen av den myndighet under vars förvaltning fartygetstår. Gränsen mellan och den beslutande myndighelens uppgifierär bestämd på samma sätt som i 1 kap. 4 § beträffande tillsyn av fartygei.Regeln innebär även att regeringen får rätl att fiytta över beslutanderättentill annan myndighet än den förvaltande. Denna fråga har berörts i avsnitt4.1.10. - När del gäller samråd saknas självfallet behov alt för statligafartyg samråda med representant för redareparten. Det andra undantagetgäller samräd vid vad som i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.1.7, kallasprovisoriskt beslut. Ett sådant beslut får meddelas endast i undantagsfall, närett uppskov med beslutet skulle medföra betydande kostnader eller annanavsevärd olägenhet. I den allmänna motiveringen harjag exemplifierat detta medatt ett passagerarfartyg skall tilirälligt, t. ex. därför alt ett av rederietsfartyg måste tas ur drift, användas i ett annat trafikområde än det somfarlygel vanligen trafikerar. Ett annat exempel som jag anför är au ett fariygskall sältas i drifl under svensk flagg. Eu dröjsmål med beslut omminimibesättning som förhindrar en sådan legitim användning kan medförakoslnader för stillaliggande eller avsevärda olägenheter förpassagerartrafiken eller reguljära godstransporter. Olägenheten kan ocksäbestå i alt en köpare ser sig tvungen att avstä från ett planerat köp av ettfartyg från utlandet, om han inte kan ta fartyget i drift . Fall somde nu berörda är enligt min mening Prop.1978/79:117 91 .sådanadär provisoriska beslut om minimibesättning bör användas. Ettprovisoriski minimibesättningsbeslut är tidsbegränsat. En regel om dettaåterfinns i 8 § andra slyckel. 6 kap. 4 § Idenna paragraf, som motsvarar nuvarande 6 kap. 3 §, ges regler om de kriteriersom skall beaktas när minimibesättningens sammansättning, dvs. dess storlek ochden däri ingående personalens kvalifikationer, bestäms.