prop · G203187 · 1978-12-31 00:00:00 — r förinnan börutan att föregripa valet av huvudiia"uppdraget att förbered? och /genomföra de närmastaktuella ''arr.a av kampanjen kunna ges någon av de . 'yra huvudintressenterna , . 1978/79:187 194 och i samverkan med övriga tre. Starka skäl talar för att i dylikt fall välja den i aktuell informationsverksamhet erfarnaste och direktast engagerade - Detta torde vara . Under förutsättning att föreningen vid förfrågan förklarar sig villig att åtaga sig uppgiften föreslårutredningen att utses härtill. Kaunpanjverksamhetens senare del bör alltså planeras och genomföras inom ramen för blivande ordinarie samverkansformer för fjällsäkerhetsarbetet. Den aktuella delen bör för att utan omgång vara nöj lig anknytas till redan pågående verksamhet och hakaraktären av en vidgning av denna. Detta gäller både information ochutbildning, främst hos de båda frivilliga organisationei-na men beträffande informationen ocksä hos naturvärdsverket och . Därjämtebör en broschyr - "fjällvettsbroschyr" - för vidsträckt spridning inom aktuella intresseområden och en anknytande affisch 1 engagerande utförande tas fram på grundval av förefintliga erfarenheteroch förefintligt underlag och föras ut genom de frivilligaorganisationema, polisen, resebyråer, hotell, transportorgan m.fl. Med den synnerliga genomslagskraft som TV och radio har är också angelägetatt för den aktuella verksamheten dels utnyttja förefintligamöjligheter till myndighetsinformation i överensstämmelse med 11 § i inklusive avtal med staten, dels söka väcka intresse för information ocksä i form avnyhetsförmedlande, opinionsspeglande och andra, program. Detta bör främst för skolomas räkning - även gälla den speciella utbildningsradion. Enligt Svenska turistföreningens ärsredogörelse framtog och spred föreningen detta är - utöver årsskrift,föreningstidskrift, ärsredogörelse, vaindrarhemsförteck-ning, förteckningöver hotell och pensionat, "Fjäll 77" ooh studieplanJämtland-Härjedalen - för resetjänst och propaganda 24 broschyrer ochhäften i sammanlagt 579 000 exemplar. Totalt utgav föreningen 51 publikationer i 2 002 550 exemplar. 1978/79:187 195 och -trailers samt annat erforderligt material härför bör tas fram med prioritet. Av särskild betydelse ärdess utnyttjande vid kampanjens start, införvintersportlov, påsk m.m. Det är av stor betydelse att kampanjen får stöd från pressens sida. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att fortlöpandetillhandahålla pressen information och informationsmaterialom kaiapanjen. Kostnaderna förfjällsäkerhetskampanjen 1978/80 beräknas-mot bakgrund bl.a. av erfarenheterna frånSjösäkerhets-rådet och från informationsaktioner genomförda av de fyra ovan nämnda huvudintressenterna i fjällsäkerhetsarbetets informationsdel - till 1 milj. kr.,fördelad med . på budgetåret1978/79 och . pä /80. Medlen för /79 - som behöver kunna disponeras eller möjligen behövervara vissa fr.o.m. ooh kunna disponeras möjligt därefter- har preliminärt beräknats fördeladesålunda: Ökningav pågående information från de fyra huvudintressenternas sida 75 COO kr. Ökningav pågående utbildning i de regi 125 C30 . Broschyr och affiscn . Material för TV-spots och -trailers, myndighetsinformation m.m. . Reserv för utjämning . Medlen för /80 bör avses för olikaändan j1 enligi-, senare förslag från den av utredningen föreslagna huvudmannen för fjällsäkerheten. Prop.1978/79:187 196 Utredningen föreslär att fjällsäkerhetskampanjen ges den inriktning, som ovan harredovisats och att för kampanjen anvisas 1 milj. kr., fördelade med . pä budgetåret1978/79 och . pä /80. Information och utbildning mäste ges en primär roll i fjäll-säkerhetsarbetet.En kraftig förstärkning och vidgning av pågående arbete erfordras. Behovet härav är särskiltangeläget. Detta motiverar särskilda insatser . Informationsåtgärderna böri princip sättas in redan på hemorten och sedan kompletteras i fjollområdet. Informationens innehåll mäste påverkas av utvärderingenav förefintlig statistik över fjällolyckor,främst dem med dödlig utgång. Ett flertal informationsvägar står till buds och bör utnyttjas. Utvecklingen i tekniskt ochorganisatoriskt avseende av dessa mästeaktivt uppmärksammas. Det är viktigt att informationsverksamhetensamordnas och genomförs i nära ooh fortlöpandesaimverkan främst mellan de olika fjällsäkerhetsintressentemamen också aktuella rese- ochturistorganisationer m.fl. Den huvudman förfjällsäkerheten, som utredningen i annat sammanhang (kap.6) föreslär, har härvidlag en betydelsefull roll. I princip börinformationsmaterialet av allmänt intresse-med vissa specifika undantag - tas fram och tillhandahällas avgiftsfritt till allmänheten direkt eller genom myndigheter,organisationer m.fl. Det bör kunna distribueras och nyttjasvar helst det kan tjäna sitt syfte. Redovisad nuvarande utbildning är lämplig somgrund för den r... j / fortsatta verksamheten. Enallraän vidgning är dock önskvärd särskilt/ 1978/79: 187 197 utbildning som sker genom de frivilliga organisationernasförsorg. Åtgärder för att underlättaoch förbättra skolornas utbildning börgenomföras. Bättre fjällkunskaphos den personal, som producerar, marknadsföroch säljer resor till fjället böreftersträvas. En nedtoning av den "glättade" bild av fjället, som ofta förekommer i reklamen, är från fjällsäkerhetssynpunkt"önskvärd". Utredni.-igen tar under hänvisning till pågående och ytterligare erforderliga utredningar inte ställning till-fråganom samhället bör åtaga sigansvaret för utbildning av färdledare m.fl. påkvalificerad nivå. Detta bör ankomma pä denhu-vudman för fjällsäkerheten, som utredningen föreslår. I visstavseende ställer sig dock utredningen redan nupositiv till förslaget. Tyngdpunkten i färdledarutbildningen bör dock kvariigga hos de frivilliga organisationerna. En fjällsäkerhetskampanj bör genomföras under budgetåren1978/79 och 1979/80. Den aktuella delen bör för att utanomgång vara möjlig anknyta till pågående verksamhet och ha karaktären av en vidgning av denna. Förslag angåendekampanjens inriktning och ledning redovisas. Kostnadema beräknas till I milj.kr., fördelade med . för budgetåret1978/79 och . för /80. Föratt den angelägna snabbstarten skall kunna ske,behöver medliBn för innevarande budgetår kunna disponeras eller möjligen åtminstonevara vissa fr.o.m. och kunna disponeras möjligt därefter. Prop.1978/79:187 98 5.5 INFORMATION: KARTOR 5.5.2.1 -"-llEant 5.5.2.2 Allmänna kartor5.5.2.5 Sä.rtr2ck/Sgecialkartor 5.5.5 Erfarenheter samt synpunkter och förslag 5.5.5.3 Den topografiska kartan 5.5.3.3 Sajnmanföringav kartverksamhet 5.5.4 Saunman fat tning Prop.1978/79:187 199 5.5 INFORKATION: KARTOR 5.5.1 Grunder En viktig del av den information, som är betydelsefull förfjällsäkerheten, förmedlas genom kartor. Så har varit fallet alltsedan den tid, då icke blott de i trakten bofasta elleryrkesverksamma utan även resenärer och turister började visa intresse för fjällvärlden.Utvecklingen under de senaste tre - fyra årtiondenainom kartområdet har varit stark och omfattamde.Det kartmaterial ooh den övriga information om landskapet,som - och - kan erbjudas den, som har att verka i eller vill besöka fjällregionen, är av en helt annan kvalitet och mångsidighet äntidigare. Därmed är givetvis icke sagt, att det till alla delar uppfyller intressenternassamtliga krav. Men utredningen har kunnat konstatera, att så sker i betydande grad. Och utvecklingen fortsätter. Vilka krav bördå ur bl.a. fjällsäkerhetssynpunktställas på den landskapsinformation i kartform, som avser fjällregionen? I förstahand är det fråga om samma krav, som allmänt gäller för allt kartmaterial om det rätt skall kunna fylla sin informativa uppgift. Det bör sälunda varatillförlitligt, dvs. noga överensstämmandemed verkligheten, och så aktuellt som någonsin ärmöjligt. Det skall vidare vara lättläst - bl.a.genom lämplig skala, lämpliga färger,lämpliga symboler och stilsorter -och lätt-tillgängligt, dvs. enkelt att anskaffa när eller var änbehovet inträder. Priset skall vara rimligt, får inte vara avskräckandeoch bör vara sä lågt, att detfrämjar sådan spridning som krävs för avsedd användning. I andra hand ärdet fräga om de speciella krav, som följer av det särskildaändamålet: fjällsäkerheten. 1978/79:187 200 att kartan börinnehälla den ytterligare information,som är av betydelse för verksamhet eller vistelse i fjällen. Hur mycket detta bör omfatta kan diskuteras frän fall till fall. Främst mäste dock krävas information om leder och anslutamde anordningar som vad, broar och spänger, fångstarmar,vindskydd, båtförbin-delser, viss räddningsmaterielm.m. övemattningsanläggningar - fränkåtor och stugor till fjällstationer, fjällpensionat,turisthotell o.d.; hjälptelefoner träd och radio; liftar, linbanor o.d.; telefonledningar, kraftledningar, renstängsel, skoterförbudsgränser m.m. Det är angeläget att denna speciella information tillförs kartan påsådant sätt, att den lättåterfinns och tydligt framgår, dvs. genom användningav speciell färg, stor stil, enkla och klara symbolerosv. Detta sammanhänger med de särskilda krav påhanterbarhet, som måste ställas på sådant kartmaterial, som skall kunna användas i fjälletunder ofta svära väderleksförhållanden, oklar belysning osv. Häravföljer fordringar på särskild hållbarhet mot fukt, vikning, (vind-) slitning m.m. Profilskisser förområden med större eller flera fjällanläggningar synes i vissa fall med fördel kunna infällaspä kartbladet - t.ex. i dess marginal- som en komplettering för att ge översikter och underlätta orienteringen. Prop.1978/79:187 201 Landskapsinformationen i kartform avseende fjällregionen skall fylla många olika syften. Det kan förutom turistaktiviteterav vanliga slag gälla vitt skilda verksamheter från detaljplanering ellerdetaljstudier inom begränsade områden för olika mer eller mindre specifikaändamål till översiktlig planering - ofta för större områden - av olikaart. Det kartmaterial, som f.n. förefinns, spinner därför också överett brett register. () är sedan sammanslagningenden av lantmäteriet ooh rikets allmänna kartverk ansvarigt för den allmänna kartläggningen inom riket. Verket producerar därför de s.k. allmänna kartor, som statsmakterna bestämt, och har i övrigt centralt samt vid sina regionala och lokala organ (överlantmätarmyndig-heter resp. fastighetsbildningsmyndigheterna, främst lant-mäteridistrikten) en stor mängd landskapsinformation i annan kartform som flygbilder, uppgiftssammanställningar, strukturkännedom m.m. Också denna, ofta starkt differentierade information kan utnyttjas i sammanhang med fjällsäkerhetsarbetet. grundmaterialbildar i regel underlag för det kartmaterial, som utanför lantmäteriverket framställs för speciella ändamål - särtryck; i praktiskt bruk oftakallade specialkartor. 5.5.2.2 A12manna_kj.rjtor Bland de allmänna kartorna har i förevarande sammanhang dels översiktskartorna, dels de topografiska och de ekonomiskakartorna intresse, Over£iktmatrial.ejt utgörs främst av den riksomfattaHe 1978/79: 187 202 översiktskartani skala 1:250 000, åtta färger och fyra versioner - en hu-vud-, en flyg-, en indelnings- och enplaneringsversion. beräknas en översiktkartai skalan 1:500 000 tillkomma. Den ur fjällsäkerhetssynpunkt aktuella användningen av dessa kartor är främst för översiktligplanering saunt - i fråga om hu-vud- eller flygversionenav kartan i skala 1:250 000 - i vissa fall föroperativ ledning av fjäll-aäkerhets- eller fjällräddningaverksamhet. Den topografiska kartan blir rikstäckande fr.o.m. 2:a kvartalet 1979 och kommer dä att helt ersättaden gamla generalstabskartan, som därmedutgår från de allmänna kartorna. Den topografiskakartan är i princip i skalan 1:50 000, dockför inre delar av övre och därmed för fjällregionens hu-vuddel fr.o.m. nordligaste i skalan 1:100 000. Några av 1:50 000-delsbladen över fjällområdet - exempelvis i västra och och nordvästligaste -är nyutgivnaunder /78, några av 1:100 000-delsbladen är under senare årpartiellt reviderade, t.ex. bladen Naimakka, , Pieljekaise, Gräsvaittnet, Umfors och Ammamäs.Flertalet övriga blad över fjällområdet är högst fem år.Partiell revidering av 1:100 000-delsbladen Överfjällkedjan i planeras ske med utgi-vning . Fullständigrevidering av den topografiska kartans blad har endast i mycket begränsad utsträckningvarit möjlig, då resursbehovet föratt slutföra förstagångsframställ-ningen varit mycket stortoch prioriterats. När förstagängsutgi-vningen avslutas,kan den fullständiga revideringen av dentopografiska kartan komma i gång. Då detta ären ekonomiskt och arbetsmässigt mycket betydande del av denallmänna kartläggningen sker f,n. en utredning om hurrevideringsarbetet bör genomföras. I avvaktan härpå kan ej sägasvilken aktualitet, som den topografiska kartans blad över fjällregioneni framtiden Prop.1978/79:187 205 kan förväntas få. Gissningsvis kan, om även i fortsättningen en kombination sker av partiella och fullständiga revideringar, bedömas att intervallen mellan partiella renoveringar skulle kunna vara omkring fyra och mellan fullständiga renoveringar åtta k . Detmäste dock framhållas, att beslut härvidlag icke föreligger. Möjlighet finns att ur fjällsäkerhetssynpunkt motivera ooh föreslå lämpligaintervaller. (Jfr p. Förstagängsutgivningen av den ekonomiska kartan enligtgällande beslut om kartseriens omfattning avslutas med återstående delar av , , ochNorrbottens län. Skalan för kartan inom dessa län är i regel 1:20000, för hu-vuddelen av i skalan 1:10 000. Undantagna från kartläggning har i princip varit dels flertalet områden av fjällkaraktär i nordligaste , västra , västraoch nordligaste , dels de västliga delarna av ochNorrbotten, dvs. fjällområdena där ooh områden, där förutsättningaransetts saknas för jordbruk eller skogsbruk i vedertagen bemärkelse. Efter hand har emellertid önskemål framkommit attutstril.-ka den ekonomiska kartläggningen till vissa fjällområden avspeciellt intresse från turistnäringssynpunkt eller för ämnatutnyttjande. föreslog 1977 att en utökning av den ekonomiska kartläggningen med ca 150 blad i skala 1:20 000 över vissa fjälltrakter skulle ske och begärde för uppgiften 5 milj. kr. beslöt 1978 att den föreslagna utökningen fär komma i fråga i den mån det kan ske utan tillskott av ytterligare medel. F.n. pågår försök med fyra kartblad i skala 1:20 000 avseende en förenklad metod för ekonomisk kartläggning av vissa fjällområden. Iavvaktan på en fullständig utvärdering av fjällkartebladensframställningsteknik för ett ställningstagande till den Prop.1978/79:187 ° fortsatta fjällkarteläggningen har lantmäteriverket beslutat att /79 begränsa framställningentill ytterligare 10 blad inom Västerbottenslän. 5.5.2.5 Särtryck/Speoialkartor För att tillgodose de speciella behovav utökad kartinformation, som förainletts av fjällturismenoch de särskilda fjäll-säkerhetskravenför denna, har de allmänna kartorna i regel icke varit tillfyllest. Utanför lantmäteriet(före den rikets allmänna kartverk) har därför framtagits särtryck föratt tillgodose dessa särskilda behov. Det har i regel varitfråga om påtryck i röttpå underlag frän generalstabskartan eller - frän slutet av - den topografiska kartan.Stundom har det varit fråga om andra specialkartor. har i dessa frågorvarit initierande eller medverkande. Som exempel kan från är 1920erinras om föreningens då utgivna karta över"Vandringsleder och Fjällturer inomdelar av och i skalan 1:500 000" och H.N. Pallinsspecialkarta i skala 1:50 000 överAkkamassivet. Efter hand kom en fortlöpandesamverkan till stånd mellan de större kartförlagenoch vid utgivningen avspeciella kartserier i sammanhanget. Turistföreningenhar härvid stått för detturistiska sakinnehållet i kartorna. Sä har skett beträffande den av Generalstabens litografiska anstaltutgi-vna serien Svenska fjällkartan i skala 1:200 000 och skerbeträffande samma förlags serie Svenska turistkartan i skala 1:500 000samt förlaget serier Svenskafjällk.irtan och Nya fjällkartan. Nya fjällkartanavses efter hand ersätta den utgående Svenska fjällkartan.Denna har haft gäneralstabskartan i skalorna 1:100000 och 1:200 000 som underlag och utkommit med 16 blad. 1978/79:187 205 täckande fjällvärlden från Treriksröseti norr t.o.m. Transtrandsf jällen i söder. De åttanordliga bladen - ned t.o.m. nordligaste har skalan 1:200 000, de åtta sydliga1:100 000. Av de senare har de tvåöver de mest frekventerade fjällområdena i och Härjedalenen sommar- och en vinterversion. Det främstfrån fjällsäkerhetssynpunkt motiveradeinformationstillägget är påtryckt i rött. Bladen 1-6, som täcks av Nya fjällkartans utgivna delar,kommer icke att revideras. Nya fjällkartanhar den topografiska kartan i skalorna 1:100 000 och 1:50 000 som underlag ochomfattar i enhetsskalan 1:100 000 fränTreriksröset t.o.m. Pulu- och 52blad. För ett mindre antal mycketfrekventerade avsnitt finns ävenspecialblad i skalan 1:50 000. Med 1978 beräknastre fjärdedelar av bladantalet och drygt ha färdigställts.Kartorna är av mycket hög klass och trycks i fem färger, varav röttavses för informationstillägget. Förändringar i underlagskartan markeras också med den rödafärgen vid partiell revidering avdenna. Avsikten är att den Nya fjällkartan skall hållasaktuell genom revidering och nytryckning vartannat är. Detta gällerfrämst informationstillägget. Frekvensen för underlagskartans partiella och/eller fullständiga revidering beror på resultatet av pågående överväganden. (Jfr p. framtog Generalstabens litografiska anstalt enny specialkarta. Stora fjällkartan, omfattande tills vidaretvå storkartblad i skala 1:100 000 över de med hänsyntill turism och rörligt friluftsliv intressantastedelama av och fr.o.m. - Areområdet i norr t.o.m. - i söder. Bladen är kartografiskt av mycket hög klass. De trycks i fem färger, varav röttavses för vägar o.d. samt magenta för detinformationstillägg, som gäller objekt av särskildbetydelse för turismen och det rörliga friluftslivet i fjällområdet och för fjällsäkerheten härvid.Produktionen och utgivningen får ses somett försök. Prop.1978/79:187 206 Utfallet blir grund föravgörar.de om fortsatt omfattning,aktualiseringssamarbete, revideringsfrekvens m.a. Som exempel päett specialsärtryck eller en specialkarta, som särskilt framställtsefter lokalt initiativ för ett begränsat områdemed omfattande turism och rörligtfriluftsliv, mä nämnas den Karta över i skala 1:50 000 och medekvidistans 10 m, som tillkom 1977 och till vilken upphovsrätten innehas av Fjällkartan Rörbäcksnäs. Kartan är noggrainn ooh skalan medger en specificeradinformation, som utöver leder med anslutamdeanordningar, liftar, turisthotell, stugbyar osv. innefattar specialer över tätortsbebyggelseoch markering av områden med lavinfara. Dä fråga är om specialsärtryck eller specialkartor med påtryck om speciell fjäll- och fjällsäkerhetsinformation, utnyttjas ofta kartbladets baksida eller dess istyvare papper utförda omslag för ytterligare information i samma eller liknandesyfte. Det är oftast fråga om allmännaråd för ökad säkerhet och trivsel, berörande t.ex.lavinfara, is- och vadrisker, färdmeddelanden,stugutnyttjamde, hänsyn, alarmering. Stundom ges merautförliga uppgifter om hjälptelefoner och fjällräddningstjänst, mera detaljerade utrustningsanvianingar och - iförekommande fall - orientering omviktiga specialbestämmelser gällande nationalparker. På lokalt initiativ tillkomna specialkartor utnyttjasocksä stundom i finansieringssyfte för information i annonsform om inkvarterings-, förplägnads-,transport-m.fl. möjligheter. Nya fjällkartan harekvidistans 20 m. Stora fjäll-kartan 25 m, topografiska kartan(i skalan 1:50 OOO) 5 m. 5.5.3 Erfarenheter samt synpunkter och förslag När det gäller att bedömai vad män nuvarande karttillgångar i dels allmännakartor, dels särtryck eller specialkartor fyllerde krav, som från fjällsäkerhetssynpunkt bör uppställas(p. 5.5.l), har utredningen funnit att förefintligteller just tillkommande/under produktion varande kartmaterial allmänt sett fyller mycket högt ställda krav.Mot denna bakgrund bör dock med hänsyn till den betydelse för fjällsäkerheten, som kartinformationen har, vissa erfarenheteroch synpunkter redovisas och förslag framläggas. För att ta fram det allmänna kartmaterial, som lantmäteriverket äransvarigt för (lantmäteriinstruktionen SFS 1974:556), används moderna flygfotogrammetiska metoder, numerisktstyrda ritmaskiner och annan kvalificerad teknik. Noggrannhetskravet är mycket hårtoch generellt kan sägas att ett både kvantitativt och kvalitativt mycket betydandearbete har nedlagts inom verket, innan en färdigkartprodukt går ut i marknaden. Kartan är då väl ägnad attsvara mot sina syften och att vara en grund för de ytterligare specialiseringar - t.ex. i form av särskilda fjällkartor- som kan erfordra.T. För kartor av sistnämnda slag, som frajnställs utanför lantmäteriverket, innebär emellertid verkets godkännandeendast att spridning godkänns med hänsyn till de fordringar på kartsekretess, som statsmakterna uppställt. Lantmäteriverkethar sälunda icke något ansvar försådana specialkartors karttekniskastandard och aktualitet. En betydelsefull erfarenhet från fjällsäkerhetssynpunkt ärkr=ivet på bättre aktualitet för samtliga kartor över fjäll- Prop.1978/79:187 208 har skyldighet att tillse att fastställda serier allmänna keirtor är aktuella, dvs. att de i erforderlig grad reviderats. Eftersom dessa kartor är underlag för specialkartorna återverkar deras aktualitet också på de sistnämndas. Detgäller främst den allmänna kartbilden, som hos specialkartan rimligen icke kan revideras med kortare intervall än den motsvarande allmännakartan. Hur starkt revideringskravet för denna kan drivas ärväsentligen en tekniakt-ekonomisk fråga. Som tidigare framhållits (p. 5.5.2.2) pågår härvidlag särskilda överväganden. Ur fjällsäkerhetssynpunktär önskvärt att revideringsintervallen - som förmodligen ävenfortsättningsvis bör avse en kombination av partiella och fullständigarevideringen - kin bli sä korta som möjligt. Utredningen förutsätter, att huvudmannen för fjällsäkerhet -som med det förslag utredningen framlägger (p. 6.2, ) är representerad i det till ledningen avstatens lantmäteriverk anknutna kartrådet - under de fortsatta övervägandenabeträffande de framtida revideringsprinoipema för de allmänna kartornakommer att verka härför. Det speciella tillägget av fjäll- och fjällsäkerhetsinformation på specialkartorna inom fjällregionen kan däremotrevideras oftare än motsvarande allmänna karta och därmed den allmännakartbilden hos specialkartorna. Detta underlättas genom den arbetsmodellmed påtryck i särskild färg, som används. F.n. torde målsättningeni regel - t.ex. för Nya fjällkartan - vara revidering vartannat är. Denna revidering torde i sin metodik närmast motsvara en partiell revidering för en allmän karta men bör till sitt resultat närmast kunnamotsvara en fullständig revidering. Då en noggrann uppföljning av de element, som ingår i informationstillägget, sker främst regionalt hos vederbörliglänsstyrelse och lokalt hos vederbörlig kommun och polisdistrikt samt intresseområdes-vis jämväl hos vissa andra intressenter (t.ex. lantbruks- 1978/79:187 2°9 nämnd och domänverkets regional- och lokalorgan) syns tekniskticke hinder möta att ärligen revidera informationstillägget. Huruvida såi praktiken bör ske bör bero påde konkreta erfarenheterna efter nägontids tillämpning av nuvarande eller nu avseddordning. Utredningen föreslår, att det bör ankomma på hu-vudmannen förfjällsäkerhet att efter hand prövaerfarenheterna och därefter uppta överläggningar medvederbörande förläggare isyfte att bl.a. nå en enhetlig och en så fördelaktig intervallängd som möjligt.Här må framhållas, att under nuvarande förhällandeninformationstill-lägg av angivet slag i form av påtryck endast förekommerpå fjällkartor av särtrycks- eller specialkartetyp. 5.5.5.5 Den ekonomiska kartan Ävenför den ekonomiska kartan pågår försök och överväganden angående revideringsintervallen.