prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsenifrågasätter om inte kommuns planer på fortsatt utbyggnad avfritidshus i den takt som har skett stridermot den fysiska riksplaneringens riktlinjer. En sådan utveckling skulle enligtlänsslyrelsen innebära atl antalet fritidshus i kommunen fördubblas från år1970 lill . kommuns förslag om 600 fritidshustomter inom nyaplanområden i den nordöstra delen av kommunen strider enligt motkommunens egen målsättning alt man skall vara reslriktiv med atl anvisa nyaplanområden innan befintliga planområden har byggts ut. Den pågåendeutvecklingen av spridd, oplanerad fritidsbebyggelse i de norra delarna avkommunen finner oroande. Riktlinjerna för fritidsbebyggelse ikommunöversiklerna är enligt för allmänt hållna och ger stortutrymme för tolkning. 1 sin nuvarande utformning motverkar inte riktlinjernakonflikter mellan fritidsbebyggelse, naturvård, friluftsliv ochkulturminnesvård. Någonsärskild utredning med anledning av atl är angett som primärtrekreationsområde har enligt inte ulförts. En utveckling avområden och anläggningar för turism och rekreation skulle stämma överens med deregionalpolitiska målsättningarna för . Länsslyrelsen konstaterar dockatl dessa frågor har studerats endasl i mycket begränsad omfattning i denkommunala planeringen. Markreservationema för turistanläggningar är t.ex. pålängre sikt otillräckliga. Antalet turister på har sedan Ölandsbronstillkomst ökat kraftigt, ulan atl motsvarande ökning av mottagningskapacitetenhar skett. Konkrela projekt för en utbyggnad av den öländska turistnäringenbör därför enligt arbetas fram. Det är härvid angelägetalt statliga medel anslås för ändamålet. Enligt avser att genomföra en utredning om turismen på . 1978/79:213 Bilaga 1 124 erforderligaområden för turism och rekreation kommer att avsättas i kommunernas planer närresultat av denna utredning föreligger. anser sammanfattningsvis all, trotsatt omfattande arbetsinsatser har gjorts, vidtagna åtgärder inte ärtillfyllest för atl man skall kunna säkerställa riksintressena på och fåtill stånd en lämplig avvägning mellan turismens, fritidsbebyggelsens, naturvårdensoch kulturminnesvårdens intressen. För att främja en från rikssynpunklangelägen utveckling anser atl regeringen bör överväga ellföreläggande om alt kommunerna skall upprätta en generalplan för . Ensådan generalplan bör enligt länsslyrelsen beakta både lokala intressen och naturvårdensoch kulturminnesvårdens riksintressen saml främja en lämplig utveckling avturismen. konstaterar atl antalet fritidshus iBorgholms och kommuner har ökat resp. under perioden1970-1975. En fortsalt ulbyggnad av fritidsbebyggelse i denna takt hotar enligtplanverket allvarligt det öländska landskapet med dess starkabevarandeintressen, särskilt om utbyggnaden sker i form av glesfritidsbebyggelse. En sådan utveckling kan även innebära konflikter medjordbruket. Del finns enligt verkel också stor risk för att värden förrekreation och fömtsätlningama för en beslående turistnäring försämras av enfortsatt utveckling av fritidsbebyggelse. Verkel anser atl bör betraktassom i princip fullbyggt med enskild fritidsbebyggelse. Kommunöversikternas riktlinjer är enligt planverketi regel allmänt hållna och ger stort utrymme för tolkningar. Riktlinjerna börpreciseras, framförallt inom jordbruksområden. Verkel förutsälter även attkommunerna upprättar jordbruksmarksprogram lill grund för den fortsatta planeringen.Natur- och kulturminnesvårdens intressen är enligt verket ofullständigtbehandlade, särskilt i kommun. Den fortsatta planeringen bör enligt planverketgrundas på översiktliga överväganden om bl. a. den framlidabebyggelsestrukturen saml turist- och rekrealionslivels utveckling. Verkelmenar alt bebyggelsesitualionen och den slora efterfrågan på främstfritidsbebyggelse på motiverar krav på detaljplan för all tillkommandebebyggelse. Elt förordnande om byggnadsförbud enligt 87 § byggnadslagen kanenligt verket undanröja oklarheter beträffande tätbebyggelsesiluationen. konstaterar att är det mestbesökta av landets primära rekreationsområden. Verket anser att en myckelangelägen planeringsuppgift är atl bedöma det framtida rekrealionslivelsstruktur. Det är av utomordentligt stor vikt alt den kommunala planeringenbevarar handlingsfriheten för framtiden genom att reservera områden för turismoch rekreation i attraktiva lägen. anser att kommunerna redan harett fullgott underlag för atl man genom fysiska planeringsåtgärder skall kunnagöra markreservalioner inom eftersökta områden, bl. a. på norra , där endel av utbyggnadsresurserna i befintliga och föreslagna delaljplaneområ- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 125 den borde inriktas på fritidsboende i ulhyrningsform. Detär enligt verket också av slor vikt atl sysselsättningen på främjas genomfortsatta regionalpolitiska ålgärder, bl.a. genom statliga insatser somförbättrar förutsättningarna för turistnäringen. 1 kommunöversikten för har enligtnaturvårdsverket vissa områden av riksintresse för naturvård behandlatsofullständigt. Vidare har kommun inte tagit ställning lill hurområdena av riksintresse för naturvården skall säkerställas. Verkel anser altlänsstyrelsens förslag lill nalurvårdsplan bör ligga till grund för allsäkerställa riksintressena. anser också atl friluftslivetsintressen har tillmätts alltför liten vikt av kommunerna. Vidare delar verkellänsstyrelsens uppfallning alt vidtagna åtgärder belräffandefritidsbebyggelsen inte tillgodoser den fysiska riksplaneringens syften. påpekar atl Ölandskommunerna underplaneringsskedet inte har haft tillgång lill elt bättre utrednings- ochinventerings-material beträffande kulturminnesvården än vad man hade under programskedel.Kommunernas planeringsålgärder är enligt ämbetet inte tillräckliga för atthindra konflikter mellan kulturminnesvård och tätorlsulbyggnad, fortsattutbyggnad av fritidsbebyggelse eller strukturförändringar inom jordbrukel.Ämbetet anser atl den glesa fritidsbebyggelsen inom vissa områden på Ölandutgör etl direkt hot mol kulturhistoriskt värdefulla miljöer och minskartillgängligheten lill stora delar av kulturlandskapet som har stort värde frånrekreations- och turislsynpunkt. , och riksantikvarieämbetetanser alt de planeringsåtgärder som har vidtagits av Ölandskommunerna intetillgodoser statsmakternas riktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Verkenanser liksom länsslyrelsen att regeringen bör föreskriva alt del för Borgholmsoch kommuner skall finnas generalplaner som tillgodoserriktlinjerna. Kommunerna och länsslyrelsen bör enligt planverket överväga ivilka delar dessa generalplaner bör fastställas. och kommunerframhåller med anledning av och verkens yllranden all del inteär nödvändigl med ell föreläggande från regeringen om upprättande avgeneralplaner för . Den nu genomförda planeringen uppfattar kommunerna sometl led i en rullande planering. Ålgärder för fortsatt planeringsarbete harvidtagits. Kommunerna avser bl.a. alt upprätta områdesplaner som tillsammansskall täcka hela . Tidsplanen för planeringsarbetet har enligt kommunernavarit alltför pressad, vilket har medfört att särskilt jordbrukets ochnaturvårdens intressen har fått en ofullständig behandling. Kommunerna hävdarockså all planeringens omfallning är beroende av storleken på de statligabidrag som kan utgå. Regionalpolitiska åtgärder är vidare nödvändiga för atlfrämja sysselsättningen på . Kommunerna motsätter sig planverkets förslagom krav på detaljplan för all tillkommande bebyggelse på samt förslagetom förordnande om byggnadsförbud enligt 87 § Prop.1978/79:213 Bilaga 1 126 Planeringsunderlaget för natur- ochkulturminnesvården har enligt och kommuner varitbristfälligt. Kulturminnesvårdens intressen kan dock enligt kommunernasbedömning beaktas i del fortsatta planeringsarbetet. Kommunerna framhåller altjordbrukets intressen måsle tillmätas största betydelse vid konflikter medkulturminnesvården. Den avsedda områdesplaneringen kommer enligt kommunerna allbehandla hur ny bebyggelse kan lokaliseras i känsliga kulturmiljöer. Naturvårdens riksintressen kanenligt kommun tillgodoses genom befintliga förordnanden och ettaktivt jordbruk. anför att naturvårdsenhetinte längre har några invändningar beträffande naturvårdens behandling ikommunens planering. Kommunerna hävdar att främstvatten- och avloppsförhållandena innebär vissa begränsningar för utveckling avturism och friluftsliv på . Turismens utveckling behandlas enligtkommunerna i elt utredningsarbete som har påbörjats under ledning av . kommun anser att befintliga områden förfriluftslivet har tillräcklig omfattning. framhåller att man iden översiktliga planeringen har angett två områden lämpliga för störreturistanläggningar. Jordbrukets belydelse förnäringslivet har enligt och Mörby-långas kommuner starkt betonats iplaneringsarbetet. Kommunerna ifrågasätter dock lämpligheten av alt upprättafristående jordbruksmarksprogram utan sammanvägning med andra intressen. Kommunema framhåller atl frågor omfritidsbebyggelsens utveckling kommer att behandlas i den kommandeområdesplaneringen. Möjligheterna att uppföra fritidshus för uthyrning knutnatill jordbruksnäringen bör utredas yllerligare. kommun understrykerall kommunens markdisposilionsplan föreskriver restriktivitet vad gäller nyaplanområden för fritidsbebyggelse. påpekar att restriktionerhar angetts belräffande nyetablering av fritidshus. T.ex. ställs krav på friytoroch hänsyn lill jordbmksmark vilkel enligt kommunen i praktiken innebär att detfinns etl mycket begränsat utrymme för ytterligare enskild fritidsbebyggelse. Länsslyrelsen konstaterar alt ingen av de berördakommunerna i länet har upprättat jordbruksmarksprogram. kommun har dockredovisat utgångspunkter för ett sådanl programarbete. Kommunerna bör enligtUinsstyrelsen upprätta jordbruksmarksprogram. Översiktliga planer för expansivatätorter har upprättals av och kommuner. Länsstyrelsenförutsätter att de två övriga berörda kommunerna, och , beaktarjordbrukets intressen i den kommande områdesplaneringen. Samtliga kommuner i länet berörs av jordbrukets primärainlresseområ- 1978/79:213 Bilaga 1 127 Kommunerna har enligt i huvudsakbeaktat jordbrukets intressen utanför tätorternas expansionsområden. I de bådaÖlandskommunernas planering har jordbruksfrågorna och bebyggelseutvecklingenägnats stort intresse. I de södra delarna av länet kan enligt länsslyrelsenkonflikter mellan tätortsutbyggnad och jordbrukets intressen inte helt undvikas. Inom länet föreligger vissa konflikter mellan planeradvägutbyggnad och jordbruk. anser att jordbrukets intressen hartillgodosetls så långt della har varil möjligt. Berörda kommuner i län sominte har färdigställt program för hushållning medjordbruksmark bör enligtlantbruksstyrelsen och planverket göra della. bedömer attkommunernas redovisning av skogsbrukets produktionsområden ger en tämligenrättvisande bild av skogsbrukets huvudsakliga intresseområden. Bristen på merdetaljerade inventeringar försvårar emeilerlid möjligheterna alt bedöma hurskogsbruket påverkas av t.ex. viss exploatering. I många fall måste enligtlänsstyrelsen skogsmark tas i anspråk för tätortsexpansion. Olämpligt lokaliseradfritidsbebyggelse kan enligt innebära konflikter med skogsbruket.Fritidsbebyggelsens intressen bör enligt mening vika förskogsbmkels intressen. anser inte atlredovisningen av fiskels intressen i länet är godtagbar. I del fortsattaplaneringsarbetet bör samtliga kommuner som berörs av fiskets viktigare områdenredovisa hur man avser atl skydda dessa områden. Den internationella utvecklingen påfiskels område kommer enligt att medföra en expansion avfisket i . En fömtsättning för en utveckling av Öslersjöfisket är dockförbättrade landnings- och avsättningsmöjligheter. Kommunerna i kustområdet börenligt styrelsen i samråd med fiskenämnden ulreda och precisera yrkesfisketsbehov av markområden för skilda ändamål. Också planverket anser att kommunernabör uppmärksamma fiskets och dess följdindustriers ökade anspråk på mark ianslutning lill hamnarna. finner detangeläget att man i den fortsatta kommunala planeringen för de primärarekreationsområdena vidtar åtgärder för att utveckla möjligheterna till fritidsfiske. I den kommunala planeringenföreslås enligt att naturvårdens och kulturminnesvårdensriksintressen i betydande omfattning säkerställs genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 128 föreslagna förordnandena kommer enligt länsslyrelsen atlmed nuvarande resurser la . För kulturminnesvården finns detenligt ett omfatlande behov av underlag för den fortsattaplaneringen. pekar särskilt på att kulturminnesvårdens intresseni tätorterna inte har redovisats. Fortsatt utredning av kulturminnesvårdensintressen i tätorterna är därför enligt en av de mest angelägnauppgifterna i den fortsatta fysiska riksplaneringen. Program förkulturminnesvården bör utarbetas för hela länet. bedömer altarbetet under planeringsskedet har gett ett i huvudsak godtagbart resultat ilänet med undanlag för . Enligt verkel är del angeläget atl resursertillförs länsslyrelsen så att säkerställandet av naturvårdens intressen kangenomföras snabbare. För behövs enligt verkel särskill stora insalser. framhålleratl det bl. a. inom slora delar av län finns brister iinventeringsmaterialet rörande kulturminnesvården. Ämbetet anser all flertaletav de s. k. större områdena av belydelse för kulturminnesvården bör kunnaavföras i planeringssammanhang så snart skyddsbehovet inom dessa områden harpreciserats och tillgodosetls i den kommunala planeringen. Skyddsbehovet ivissa av dessa områden, där det kulturhistoriska intresset har särskild tyngd,bör dock anses knutet lill området som helhet och i första hand avse skydd molstrukturförändringar i slor skala. Ämbetet nämner bland dessa områden ochen del av fasllandskuslen inom län. påpekar attkommunerna i länels inland enligt regeringens beslul med anledning avprogramskedel i den fysiska riksplaneringen bör förbäUra sinplaneringsberedskap för fritidsbebyggelse. Efterfrågan på fritidshus i dessaområden har enligt länsslyrelsen varit relativt begränsad och en slordel av nytillskottet av fritidshus har där tillkommit genom funktionsomvandlingav helärsbostäder. Enligt bedömning kommer efterfrågan påfritidshus i inlandet sannolikt alt öka genom de restriktioner som måste läggaspå fritidsbebyggelsens utveckling inom kustområdet och på . Samtligakommuner i länets inland har redovisat riktlinjer för fritidsbebyggelsen.Riktlinjerna medger i allmänhet mindre grupper av fritidshus i anslutning lillbefintliga byar utan krav på detaljplan. anser därmed allplaneringsberedskapen i viss mån har ökats och atl kommunerna har förbättratmöjligheterna lill lokalisering av fritidsbebyggelse i inlandet. Oskarhamns kommunsplaneringsåtgärder för området närmast kärnkraftverket i Simpevarp är enligtlänsstyrelsen lämpliga. I kommunöversikten finns riktiinjer för bebyggelseinom en zon av från kärnkraft- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 129 verket.Riktlinjerna ger enligt länsslyrelsen klara anvisningar om hur säkerhetsfrågornaskall beaklas. Samrådmellan berörda intressenter har enligt genomförts om sträckningenav en eventuell 800 kV-ledning norrut från kärnkraftverket. Länsstyrelsenbedömer atl en eventuell ledning genom delta område inte behöver medföraallvarligare konflikter med andra intressen. Sträckningen av en eventuell 800kV-ledning mot söder från har enligt inte redovisats ikommunernas material. Kommunöversiklenför kommun innehåller enligt inte någon markreservationför en ifrågasatt lokalisering av ett fossileldat kraftverk. Befintlig ochföreslagen markanvändning innebär emellertid beträffande kustområdet söder omKalmar inte något hinder för eventuell framlida industrilokalisering. Kommunfullmäktige i antog under år1974 program för hur den fysiska riksplaneringens riktlinjer avsågs blifullföljda i den kommunala markanvändningsplaneringen och genom andra ålgärder.Regeringen log ställning till kommunernas program genom beslut län för länunder . För fattades beslut . har redovisat sitt arbele underplaneringsskedet med atl fullföQa riktlinjerna för hushållning med mark ochvatten. Redovisningen, som har behandlats i kommunfullmäktige den 14 mars1977, består av kommunöversikl och kommunomfattande markdisposilionsplan, vilkahar antagits av kommunfullmäktige . Gotlands kuster med , Sudrel ochÖstergarnslandet omfattas av den fysiska riksplaneringens geografiskariktlinjer. Hela har dessutom betecknats som primärt rekreationsområde.Kustområdet behandlas i den kommunomfattande markdispositionsplanen vilkenockså innehåller ett avsnitt med förslag lill ålgärder som bör vidtas medanledning av alt är elt primärt rekreationsområde. Vidare har redovisat ell avkommunfullmäktige godkänt program för områdesplanering för medFårö, Sudrel och Östergarnslandet. i har ställt samman ochutvärderat kommunens redovisning saml i yttrande lill ämbetsverken ochregeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbelel underplaneringsskedet. Preliminärt sammanfallande yllrande har avgetls av länsslyrelsenden . Efter hörande av har länsstyrelsenavgett slutligt sammanfattande yllrande . Tilllänsstyrelsens redovisning har fogats yttrande den 15 9 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 130 angående pansarövningsfält på ochlänsstyrelsens yttrande över förslag till nyttövningsfält för . Vidare har bifogals kommunsyttrande över redovisning. Yttranden över del redovisadematerialet har lämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Seavsnitt I. Kommunerna har beretts tillfälleatt komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yllranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts tillfälle att komma in med synpunkter på verkens yllranden. har synpunkter lämnats av och . Allmänt om planeringsskedets utfall anger altredovisningen av den fysiska riksplaneringens planeringsskede i kommunhar inordnats i den samlade redovisning som kommunen har gjort av detregionplanearbete som har bedrivits för . Vissa övergripanderegionalpolitiska mål för utvecklingen har därvid angetts, bl. a. att enuQämning av levnadsstandard och servicenivå bör ske mellan olika delar avGotland. De kommunala planerna har enligtlänsstyrelsen utarbetats med hänsyn till den fysiska riksplaneringensintentioner. Planeringen har grundats på ett omfattande inventerings- ochutredningsmaterial. De områden som har redovisats för tätortsutbyggnad harvarit föremål för ingående samråd mellan kommun och länsstyrelse. Därvid harenligt länsslyrelsen såväl bebyggelsefrågor som naturvårdsintressen beaktats. Gollandskuslen med , Sudrel och Östergarnslandet avser att upprättaområdesplaner för , Sudrel, Östergarnslandet samt det övriga kustområdet.Planeringsarbetet skall enligt inriktas på atl samordna enutveckling av planlagd fritidsbebyggelse med en utveckling av turism ochfriluftsliv. Länsslyrelsen förutsätter att natur- och kulturminnesvårdensintressen kommer alt beaktas på etl tillfredsställande sätt i denna planering. Inom vissa delar av Sudrel ärplaneringsbehovet enligt särskilt framträdande. Det är viktigtatl kommunen i den påbörjade områdesplaneringen samordnar exploaterings- ochnaturvårdsintressena bl.a. inom de känsliga landskapen i Vamlingbo och vidFidenäset. Länsslyrelsen pekar på att demindre fiskelägena gradvis omvandlas till fritidsboendeområden. Detta medförvissa konflikter med yrkesfisket och kan påverka fiskelägenas kulturhistoriskavärde. Beträffande fritidsbebyggelsens lokalisering m.m. stöderlänsstyrelsen Prop.1978/79:213 Bilaga 1 131 kommunensbedömning att i princip endast tätare former av fritidsbebyggelse skalltillåtas i slrandnära områden, medan själva strandområdena skall lämnas hellfria från bebyggelse. Behovel av ytleriigare campingplatser är enligtlänsslyrelsen stort, i synnerhet på södra . Den omfatlande oregleradehusvagnscamping som förekommer innebär ofta sanitära problem, parkerings- ochtrafik-svårigheter, markslilage etc. leder ofta lill konflikter med denbofasta befolkningen och med naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen.Del är enligt svårt all förhindra långtidsuppställning avhusvagnar i de kustområden som är altraktiva för friluftslivet. I dessakustområden gäller enligt riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen all manskall iaktta slor återhållsamhet med all tillåta utbyggnad av fritidsbebyggelse.Det är därför enligt länsslyrelsen myckel otillfredsställande atl samma markså lätt kan las i anspråk för elt omfatlande husvagnsboende. framhåller all del gotländskalandskapet, särskilt närmast havet, är mycket känsligt för påverkan ochförändringar. För att man skall kunna bevara ännu opåverkad natur är det enligtlänsstyrelsen angelägel alt begränsa spridd bebyggelse i sådana områden. anser atl del är positivt altGotlands kommun försöker styra fritidsbebyggelsen på etl planmässigt sätt.Verkel har emellertid en heh annan uppfattning än kommunen om vilka mål sombör gälla för bebyggelsens omfattning, utformning och lokalisering för alt denfysiska riksplaneringens intentioner skall kunna tillgodoses. Nalurvårdsverketkonstaterar att utbyggnad av fritidsbebyggelse på i stor utsträckningföreslås ske nära kusten som kustområdet som helhet är avriksintresse för friluftslivet. Sudrel, Östergarnslandet och är dessutomav riksintresse för naturvården. Hela är ett pri- märtrekreationsområde. Gotiand är också av riksintresse för kuhurmin-nesvården.Naturvårdsverket anser att friluftslivets, turismens och naturvårdens intressenskall sättas före den enskilda fritidsbebyggelsens. Enskild fritidsbebyggelsebör enligt verket inte byggas inom strandnära områden. En strandzon på ca300-500 m bör hållas fri från bebyggelse. Utbyggnadsområdena förfritidsbebyggelse bör vara koncentrerade. Särskild återhållsamhet med nyfritidsbebyggelse bör enligt verket iakttas på Sudrel, Östergarnslandet ochFårö med hänsyn till områdenas stora naturvärden. bör övervägaatt utöka strandskyddet längs de mest , värdefulla kustavsnitten. Kommunens planering bör enligt naturvårdsverketinriktas på att goda övernaltningsmöjligheter i form av campingplatser,vandrarhem och stugor för korttidsuthyrning skapas på lämpliga platser. Även planverket anser atl stor återhållsamhet medalt tillåta enskild fritidsbebyggelse bör iakttas inom Gotlands kustområde.Verket stöder kommunens bedömning atl strandområdena skall lämnas fria frånbebyggelse. Gollandskuslen bör enligt verket i princip belraktas som fullbyggd Prop.1978/79:213 Bilaga 1 132 med enskild fritidsbebyggelse. Större exploateringar förfritidsbebyggelse bör inte tillåtas på , Sudrel eller Östergarnslandet omdessa områden skall kunna behålla sina stora bevarandeintressen. En översiktligplanering av områdena är enligt planverket angelägen. En utgångspunkt för planeringenbör vara att nya områden inte tas i anspråk för fritidsbebyggelse och attutbyggnaden inriktas på en begränsad komplettering av befintliga bebyggelseområden. Det är enligt planverket viktigtatl den fortsatta områdesplaneringen för Gotlands kustområden med , Sudreloch Östergarnslandet inriktas på atl avsätta tillräckliga och välbelägnaområden för semesterbyar, campingplatser och anläggningar av skilda slag.Verket framhåller särskill alt problemen med oreglerad camping i strandområden,långlidsuppställning av etc. inte bara bör mötas med ordningsregleroch effektivare tillsyn. Enligt verket medför dessa problem också krav påinvesteringar i campingplatser, uppmstning av vägar till attraktivafriluftsområden, iordningställande av badplatser, sopmajor, toaletter m. m. konstaterar vidare atlett flertal kommuner har anfört sysselsättningspolitiska skäl för omfatlandeexploateringar för fritidsbebyggelse. Detla gäller i hög grad för Gotlandskommun. Verket anser all ulbyggnad av enskild fritidsbebyggelse inte har ettsådant samhällsekonomiskt värde att del motiverar all värdefulla naturresurserfår tas i anspråk. Det ekonomiska utbytet blir enligt planverket dessutomkortsiktigt om utbyggnaden minskar områdenas värde för turism och friluftsliv.