prop · G20373 · 1978-12-31 00:00:00 — NYR har även förutsatt atl vissanyckeltjänster bör tillsättas i god lid före den nya organisationensikraftträdande, . Här avses samtliga länsansvarigachefer saml chefstjänsterna och viss expertis vid det centrala institutet,förslagsvis fem tjänster och en tjänst som kanslist eller motsvarande. Underförsta delen av /80 bör särskilda medel anslås till detta.Kostnaden uppgår lill ca 2 milj. kr. Den nya verksamheten kommer underförsta dessutom att kräva viss komplettering av maskiner ochannan utmstning i de lokaler som ska användas. Närmare beräkningar kan skeförst sedan det regionala organisationsarbetet kommit igång. Det belopp det härblir fråga om torde kunna avräknas mot den investeringsram som AMS idagdisponerar gemensamt för arbelsvårdsinstilut och verkstäder för skyddatarbete. 1978/79:73 134 Sammanfattning av utredningens om näringshjälp betänkande (SOU 1977:22) Arbete med näringshjälp, med remissyttranden. Genom beslut den 4 september 1975bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla ensakkunnig med uppdrag att utreda frågorom näringshjälp m.m. Enligt sina direktiv skulleutredningen företa en översyn av näringshjälpen och därvid bl.a. överväga ivad mån utbyggnaden av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder förarbetshandikappade påverkat behovet av näringshjälp som särskildarbelsvårdsåtgärd. På grundval av utvärderingens resultat skulleutredningsmannen överväga dels huruvida näringshjälpen borde behållas somsärskild stödform inom arbetsmarknadspolitiken, dels i vilken form ochutsträckning andra nu existerande stödåtgärder kan komma till användning.Samspelet mellan arbetsmarknadsvetket och företagareföreningarna i ärendenrörande stöd till mindre företag skulle särskilt studeras. Utredningen har avgivitbelänkandet (SOU 1977:22) Arbete med näringshjälp. Över betänkandet har följande anmodats avge yttrande: ,(). statskontoret, (),, lanlbruksstyrelsen, efter hörande av lantbruksnämnderna i denomfattning styrelsen fann lämpligt, AMS, efter hörande av länsarbetsnämnderna iden omfattning styrelsen fann lämpligt, statens industriverk (SIND), statenshandikappråd, socialutredningen, sysselsättningsutredningen. Beretts tillfälle avge yttrande har ,, Hantverks- och , (SHIO),, (LRF), TCO, LO, /SR, SAF, FöretagareföreningarnasFörbund, i . i , i Värmlandslän, i . , , (HCK), , (DHR), AB Handelskredit, AB Jämhandelskredit, ochRestaurangkredit, AB Textilkredil, ömsesidig sakförsäkring (), Sammanfattning av utredningens förslag Utredningen om näringshjälpföreslår att näringshjälpen med delvis ny utformning behålles som ell blandandra selektiva arbelsmarknadspoliliska hjälpmedel. Stödet skall enligtutredningsförslaget kunna beviljas arbetshandikappad för alt starta verksamhetsom egen företagare. Det skall kunna utgå som ett näringshjälpslån om högst100000 kr., utformat som ett partiellt avskrivningslån. Företagareföreningarna föreslåsmedverka på ett mera omfattande sätt, bl. a. med utredning, uppföljning ochrådgivning. Man föreslår att stöd lill fortsattdrift ej skall kunna utgå i framliden, men att i stället anstånd med amorteringskall kunna lämnas i särskilda fall. Vid länsarbetsnämnderna bör ensärskild tjänsteman ansvara för nä-ringshjälpsfrågorna. Utredningen har uppskattat att antalet näringshjälpslånkommer alt upp- Prop.1978/79:73 135 gä till 300 . Kostnaderna för stödet beräknas uppgåtill 18 milj. kr. Därtill kommer 1,5 milj. kr. för utökad medverkan avföretagareföreningarna. Vid kostnadsberäkningarna har hänsyn ej tagils tillatt medel återgår lill statsverket i form av räntor och amorteringar. Remissinstanserna är helt eniga isin tillstyrkan av alt näringshjälpen bibehålles som arbetsmarknadspolitiskt hjälpmedel. RRV, och Kiosk- ochServicelian-delns kreditinstitut betonar dock all problem kan uppstå om stödlämnas lill etablering i branscher som ej har utrymme för nyetablering samtatt de som beviljas stöd måste ha personliga och ekonomiska förutsättningar atldriva verksamheten. framhåller atl stödet måsteutformas så atl arbetshandikappade ej dras in i orealistiska projekt. Dockpekas på behovet att även la sociala hänsyn vid bedömningen av näringshjälpsärenden.Denna aspekt tas upp av bl.a. , . HCK, , , . Enligt nuvarande bestämmelser iarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1977:141) kan näringshjälp föratt börja verksamhet som egen företagare utgå lill handikappad, medelålderseller äldre arbetstagare som inte kunnat få lämpligt arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Utredningen föreslår att målgruppensom helhet i stället benämns arbetshandikappade, med motivering alt man intevill utpeka särskilda grupper. Flertalet remissinstanser ärpositiva till della förslag, bl.a. SAF, . RFV, lantbruksnämndeni , länsarbetsnämnderna i , ,, , , , och . och anger att man förutsätter altförslaget innebär en vidgning av möjlighetema att erhålla stödet.Socialstyrelsen framhåller att det även bör kunna utgå lill flyktingar ochandra invandrare som har svårigheter på arbetsmarknaden. Fleralänsarbetsnämnder bl.a. ; , , och Malmöhuslän, betonar att medelålders och äldre arbetssökande även i fortsättningen börkunna beviljas näringshjälp. Statskontoret anser attanvändningen av begreppet "arbetshandikappad" bör begränsas såmycket som möjligt. Utredningen diskuterar trealternativ vad gäller stödels utformning. Ett av dem innebär en fördubbling avnuvarande stödbelopp som är . som bidrag och högst som lån.En annan möjlighet är att öka stödbeloppen i något lägre grad. Utredningenstannar dock för det tredje alternativet som innebär alt stöd i form av näringshjälpslånskall kunna utgå med högst . Det skulle utformas som ett partielltavskrivningslån med amorterings- och räntefrihet under de tre första åren.Under vart och ett av de tre inledningsåren skulle en tiondel av lånetavskrivas. Av-skiiivningsdelen skulle därigenom bli proportionell mot storlekenav stödet. Behovet av en höjning av stödbeloppet understryks av bl.a.socialstyrel- Prop.1978/79:73 136 sen, AMS, LO, TCO, LRF ochflera länsarbetsnämnder. Statskontoret anser alt underlagetför att bedöma förslaget i fråga om stödbelopp och lånekonstruktion ärotillräckligt. RRV anser all man bör eftersträva en större överensstämmelsemellan näringshjälpen och andra stödformer, I.ex. halvskyddad sysselsättning.Liknande tankegångar förs fram av ett par länsarbetsnämnder, bl.a. nämnden iVästernorrlands län, som även pekar på alt andra stödformer ger förhållandevishögre kostnader för samhället. En stark remissopinion vänder sigmot den föreslagna utformningen av det partiella avskrivningslånet. Det somflertalet instanser invänder mot är, att avskrivning föreslås ske med enprocentuell andel av lånebeloppet. Därigenom gynnas mera kostnadskrävandeprojekt på bekostnad av företag med lägre lånebehov. För vissa stödtagare medlånebehov upp lill . innebär förslaget en försämring jämfört mednuläget, då kan beviljas som bidrag. Påpekanden av della slaggörs av bl.a. , . AMS, , , , . DHR, och ett antal länsarbetsnämnder. I stället förordas frånremissinstansema ett system med en faslbidrags-del eller en garanteradavskrivningsdel som inte bör understiga det nuvarande bidragsbeloppet på 15000kr. Flera länsarbetsnämnder talar för en bidragsdel på . Utredningen föreslår allnäringshjälpslånet skall vara ränte- och amorteringsfritt . Efter del tredje året återstår av lånet jämte ränta attamortera . Räntan föreslås utgöra diskontot -. RRV påpekar att den föreslagnaräntenivån innebär ett ytterligare bidrag om totalt 5 milj. kr. Om ett sådantsystem väljes bör AMS dels redovisa beräknad kostnad för ränlefrihelen i sinaanslagsframställningar, dels i efterhand följa upp den verkligaräntekostnaden. En rad remissinstanser framförfarhågor beträffande stödtagamas möjligheter att klara av räntor ochamorteringar med den utformning förslaget har. Man pekar särskilt på desvårigheter som kan uppstå för sökande med ringa restarbetsförmåga, som harrörelseinkomslen som ett komplement till hel eller delvis pension och somskulle kunna uteslängas från stöd genom alt de får särskilt svårt att klaralånekostnadema. i anser att amorteringsdelen helstbör vara räntefri. En längre periods amorterings- och räntefrihet eller enbetydande generositet med betalningsan-slånd förordas av bl.a. AMS ochlänsarbetsnämnderna i och samt av LO. Längre amorterings- ochavskrivningstider än de föreslagna förordas av LRF och bl.a.länsarbetsnämnderna i , , , ,och samt av de lantbruksnämnder som har yttrat sig. Utredningen föreslårattamorteringsanstånd skall kunna beviljas stödtagare som behöver tillfälligtstöd p.g.a. sitt arbetshandikapp. Amorteringstiden skall då förlängas imotsvarande omfattning. En förutsättning för amorteringsfriheten bör dock varaatt företaget härigenom bedöms kunna bestå. Förutsättningarna fördetia börprövas av företagareföreningarna innan man beslutar om en sådan speciellinsats. Förslaget om anstånd tillstyrks av AMS, SAF. Prop.1978/79:73 137 nämnderna i bl.a. , , ,, , , , och län.Några länsarbetsnämnder och lantbruksnämnder föreslår atl lånet utformas somett an-nuitetslån. Stöd till fortsatt drift har omkring 30-40%av näringshjälpsärendena avsett stöd till fortsatt drift av egen rörelse.Utredningen föreslår alt möjligheterna till stöd för redan etablerade rörelserskall upphöra. De sökande får i stället ulnyltja vanliga kreditinstitut ellerde särskilda låneformer som tillskapats för småföretagare. Flertalet remissinstanser uttalarsig mot della förslag. Bland dem som anser att stödet till fortsalt drift skallbibehållas är AMS, ett stort antal länsarbetsnämnder, statens handikappråd.Svenska Kommunförbundet, , , , DHR ochFolksam. Några av remissinstanserna föreslåralt stödmöjligheten maximalt skall kunna uppgå till den del av högslbeloppet100000 kr., som inte tagils i anspråk från början. ochsysselsättningsutredningen ställer sig tveksamma till utredningens förslag omborttagande av stödet, men vill inte motsätta sig detta. RFV och anser attvisst utrymme bör finnas för stöd till fortsatt drift. SAF och länsarbetsnämnderna iHallands, och tillstyrker förslaget att stöd lillfortsatt drift upphör. Statskontoret anser atttillräckligt underiag saknas för en bedömning av förslaget. Krav på säkerhet för näringshjälpslån Utredningen föreslår att företagelskall lämna viss säkerhet för statens fordran, i första hand i form avföretagsinleckning. Förslaget får stöd a\ fleralänsarbetsnämnder, bl.a. / , , , ,och , samt av sysselsättningsutredningen, SAF ochjöretagarejöreningarna i och . Företagareföreningarnas Förbundframhåller atl företagsinteckning inte lorde kunna erhållas i vissa fall ochheller inte pantbrev i de fall stödlagaren inte har industrifastighet. Mananser all säkerheter inte bör utlas för mindre lån på förslagsvis . Den administrativa handläggningen skulle också underlättas om manavstod från alt ta ut speciella säkerheter för den stora mängden mindre lån. LRF anser alt kravet på säkerheterkan leda lill en väsentlig minskning av antalet sökande som har möjlighet altstarta ett företag med näringshjälp. Utredningen anser att dess förslagtill konstruktion av näringshjälpen bör underlätta en enhetlig skattemässigbehandling. I denna fråga säger/?5V i sittremissyttrande atl lagstiftning om den skatlemässiga behandlingen avstatsbidrag innebar att klarhet vanns i fråga om hur bl.a. näringshjälp skallbehandlas vid beskattning. Man hänvisar lill vissa anvisningar till 19 §kommunalskattelagen (1928:370) i fråga om näringshjälpen. Om näringshjälpenskulle utformas enligt utredningens 1978/79:73 138 förslag föreslår RSV att visst förtydligande tillägg tilldessa anvisningar skall göras. RSV uttalar också, att skäl saknasall införa särskilda föreskrifter om uppgiftslämnande frän arbetsmarknadsverkettill taxeringsmyndighelerna. anser allde nuvarande möjligheterna lill avskrivning av statens fordringar bör finnasäven för stödformen näringshjälpslån. i läntillstyrker förslaget om näringshjälpslån med hänvisning till nämndensmöjligheter alt bevilja omfattande amorteringslillslånd och till rätten atlskriva av vissa fordringar. Avskrivningsfrågorna har inte berörts avremissinstanserna i övrigt. Utredningen föreslår atlförelagareföreningama i ökad omfattning anlitas av länsarbetsnämnderna inäringshjälpsärenden. Utöver medverkan med företagsekonomiska bedömningar skallde också svara för utanord-ning av lån, rådgivning, uppföljning,företagamlbildning, fortbildning m.m. För sina tjänster skallföretagareföreningarna ersättas av arbetsmarknadsverket. Ett centralt avtalbör om möjligt slutas mellan AMS och lämplig företrädare för föreningarna. Förslaget om ökad medverkan avförelagareföreningama tillstyrks av , statskontoret, RRV.flertalet länsarbetsnämnder, SIND, ,sysselsättningsutredningen, , SAF. pekar på vikten avsamråd med de sociala myndigheterna, RSV pekar på kontakterna medkronofogdemyndigheterna. SHIO betonar atl företagareföreningarna bör kontaktaden lokala eller annat aktuellt branschorgan,sä att överetablering inom viss bransch kan imdvikas. SIND föreslår samarbetemed verkstäderna för skyddat arbete i fråga om marknadsföring. HCK, DHR, LRF och LO för på olikasätt fram uppfattningen all enbart förelagsekonomiska aspekter ej får varaavgörande för bedömningen av ansökningar. anser atl ävenbeslut om näringshjälp skall fattas av företagareföreningarna ochlänsarbetsnämnden i anser att stödmedel bör kunna ställas direktlill företagareföreningarnas disposition och ej rekvireras av dem frånlänsarbetsnämnderna. Vissa företagareföreningar ärtveksamma lill förslaget på grund av del tidskrävande merarbete som detinnebär. Utredningen har bedömt alt det finns behov av stöd och uppföljning föromkring 1 000 företag . Man uppskattar kostnaderna för detta till ca . Bokföringshjälp till omkring 200 företag uppskattas lill ca 2000 kr.per rörelse. Företagareföreningarna betonar attde måste få full kostnadstäckning för sitt arbete. Företagareföreningarnas jörbund harsamma uppfattning och tillägger attdet också gäller ersättning föradministration av lånen. Förbundet anser dessutom atl utredningens beräkningarav tidsåtgång och timersättningar tagits lill för lågt. Ersättningen börindexregleras eller ses över . Man anser också att kostnader förbokföring bör vara en normal driftkostnad för företagen, som de själva börfinansiera. Företagareföreningarna kan heller inte lämna sådan service - denmåste köpas från bokföringsföretag och revisorer. 1978/79:73 139 Vid ett tiotal länsarbetsnämnderfinns nu särskild personal som sysslar med näringshjälpsärenden. Utredningenföreslår all en särskild tjänsteman för dessa ärenden bör finnas vid varjenämnd. Man pekar också på behovet av utbildning i dessa frågor för arbetsmarknadsverketspersonal. AMS delar utredningens uppfattningoch framhåller att den föreslagna förändringen av näringshjälpen kräver ökadepersonalresurser. Länsarbetsnämnderna ansluter sig helt lill utredningensuppfattning. Utredningen föreslår allnäringshjälp skall kunna utgå vid start av jordbruksrörelse. Förutsättningarnaskall prövas enligt de villkor som gäller för jordbruksstöd frånlantbruksnämnden. Man skall kunna betrakta näringshjälpen som en del av Jordbrukarensegen kapitalinsats och som en kompensation för det hinder arbetshandikappetutgör i yrkesutövningen. och länsarbetsnämnd skall var för siggöra en prövning och sedan gemensamt pröva ärendet i dess helhet. Undantagsvisskall näringshjälp kunna utgå utan att lantbruksnämnden lämnat stöd, i de falletableringen kan ge en godtagbar försörjning och inga andrasysselsätt-ningsaltemativ finns. Däremot anser utredningen inte atlnäringshjälp skall beviljas i de fall en yrkesverksam jordbrukare drabbas avhandikapp. Man pekar på möjligheten att bevilja arbetshjälpmedel och påbefintliga stödformer inom jordbruket. Lantbruksstyrelsen och LRF anseratt jordbruket inte bör särbehandlas ifråga om möjligheter till näringshjälp.Lantbruksstyrelsen pekar på de förändringar som skett beträffande stödformerpå lantbruksområdet och på de särskilda regionalpolitiska stödålgärdema, vilkaman anser kommer att minska behovet av näringshjälp för fortsatt drift.Lantbruksnämnderna i och anser att näringshjälpslån förstart av jordbruksföretag måste bli ett stöd med obetydlig omfattning, bl.a.med tanke på de särskilda krav som yrket ställer ekonomiskt, fysiskt ochutbildnings-mässigl. i framför liknandesynpunkter. Ett stort antal lantbruksnämndertillstyrker i princip utredningens förslag. Att stöd skall kunna beviljas ävenför fortsatt drift av jordbruksföretag anser LRF. lantbruksnämnden iJämilandslän och länsarbetsnämnderna i och . Lantbruksslyrelsens uppfattning attbefintliga stödformer ger ell minskat behov av stöd till fortsatt drift avJordbruksrörelse förs också fram från lantbruksnämnderna i , Gävleborgsoch . Flera lantbruksnämnder framhåller den betydelse somarbetshjälpmedlen har i de fal| lantbrukare drabbas av handikapp. Utredningens kostnadsberäkningarutgår från att antalet stödtagare skall öka från c:a 225- 250 tillomkring 300. Man bedömer att stödbeloppet i genomsnitt kommer att ligga kring60000 kr. Del budgetmässiga behovet av medel skulle då uppgå till c:a 18 milj.kr. Den faktiska kostnaden blir lägre eftersom sju tiondelar av lånet skallåterbetalas . Ersättning förföretagareföreningamas kostnader beräknas till . Beräkningen bygger påantagandet atl varje utredning tar omkring nio tim. och att sammanlagt högst500 utredningar kommer att göras åriigen. Timersättningen för utredningsarbetethar beräknats till . Prop.1978/79:73 140 Statskontoret anser alt utredningenborde ha analyserat hela den grupp-som kan komma i fråga för stöd och bl.a.också studerat hur slödels storlek kan komma att påverka efterfrågan, hurmånga avslag som lämnas och orsaker till detta. Man skulle också ha sett på detotala kostnadema för alt skapa en arbetsplats genom näringshjälpen och ställtdessa i relation lill andra stödformer, exempelvis halvskyddad sysselsättning.Närings- och lokaliseringspoliliska effekter borde också ha diskuterats. Liknande synpunkter förs fram avRRV, som också anser alt man borde ha undersökt kapitalbehov för att startaföretag inom olika branscher. LRF tror att utredningenunderskattat antalet ansökningar om näringshjälp. De kommer sannolikt attväsentligt översliga de 300 utredningen räknat med om lånebeloppet höjs ochstöd kan beviljas för fortsatt drift. Man pekar också på att de kostnademamåste bli lägre än vad utredningen beräknat eftersom merparten av stödet skallåterbetalas. i bedömer atl man måsteräkna med högre kostnader om bidragsdelen kommer att uppgå till 30000 kr.Fö-retagareföreningarnas Förbund anser den föreslagna timersättningen på 100kr. Den ger inte full kostnadsläckning enligt förbundet, somockså anser atl lidberäkningen är för snålt tilllagen. iÖstergötlands län har liknande synpunkter beträffande utredningstiden perärende. Även restider, kontakter med länsarbetsnämnden m.m. måste räknas in iutredningstiden, säger nämnden. 1978/79:73 141 Propositionens huvudsakliga innehåll............................. I Förslag till lag om ändring i lagen (1977:12) omanställningsskydd .. 3 Förslag lill lag om ändring i lagen (1976:600) om offentiig anställ ning ................................................................................ ....... 3 1 Inledning ..................................................................... ....... 5 2 Bakgrund...................................................................... ....... 7 2.1 utredningar.............................................. 7 2.2 Arbelsmarknadspoliliska åtgärderför arbetshandikappade . 3 Föredragandensöverväganden .................................. 13 3.1 Arbete åt handikappade........................................ 13 3.1.1 Arbetsmarknadsutvecklingen........................ 15 3.1.2 Vem är handikappad? - Rätten tillarbete .... 18 3.2 Den reguljära arbetsmarknaden........................... 20 3.2.1 Anpassningsverksamhelen............................ 23 3.2.2 Anpassningsgruppernas ställning ................ 24 3.2.3 Anpassningsverksamhel inom statligförvaltning 25 3.3 Lagstiftningsåtgärder............................................ 28 3.4 Utbildning, arbelshjälpmedel m.m ......................... 31 3.5 Ungdomar med arbetshandikapp.......................... 37 3.6 Yrkesinriktad rehabilitering ................................... ..... 42 3.6.2 Arbetsanskaffning ........................................ ..... 52 3.6.3 Arbetsmarknadsinstitutens ledning............... ..... 52 3.6.4 ochforskning.... ..... 53 3.6.5 Institutets ledning......................................... ..... 56 3.6.6 Institutets organisation................................ ..... 57 3.6.7 Fortsatt utredning ....................................... 57 3.6.8 Kostnadsberäkning och finansiering.............. 58 3.7 Skyddat arbete .................................................... 59 3.7.1 Anställning med lönebidrag .......................... 60 3.7.2 Verkstäder inom arbetsvärden...................... 66 3.8 Arbete med näringshjälp....................................... 69 3.8.1 Näringshjälpen bibehålls............................... 70 3.8.2 Målgrupp för näringshjälp.............................. 71 3.8.3 Förslag om förbättrad näringshjälp............... 72 3.8.4 Stöd för fortsatt drift..................................... 74 3.8.5 Medverkan av de regionalautvecklingsfonderna 75 3.8.6 Avskrivning av statens fordringar.................. 76 3.8.7 Kostnader...................................................... 76 3.9 Resurser för stöd åtarbetshandikappade............ ..... 77 3.10 Organisatoriska frågor inom AMS.......................... 79 3.11 Finansiering........................................................... ..... 80 4 Upprättadelagförslag ................................................. ..... 84 5 Hemställan ................................................................. ..... 84 6 Beslut........................................................................... 85 1978/79:73 142 Bilaga I Sammanfattning avsysselsättningsutredningens delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete åt handi kappade ............................................ 86 Bilaga 2 Remissyttranden över delbelänkandet(SOU 1978:14) Arbeteåt handikappade......................... 109 Bilaga 3 Sammanfattning av nya utredningensom yrkesinrik tad rehabilitering (NYR) rapport (DsA 1978:3) .......................... 125 Bilaga 4 Sammanfattning av utredningens om näringshjälp betänkande(SOU 1977:22) Arbete med näringshjälp,