prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — (inkl. prisomräkning, se p. Deproduktionsstödjande åtgärderna kan ges olika form. SIL utnyttjar i ökadutsträckning stödformen garanti, vilket innebär att producenten garanteras ettbidrag, om resultatet av försäljningen inte motsvararkosinaderna för framställningen. I allmänhet kräver SIL försäljninginnan något garantibelopp utbetalas. För att SIL i ökad utsträckning skallkunna använda stödformen garanti har planeringsramar för produkfionsstödfastställts för perioden /80 till 1982/83. I sitt förslag till revideringav planeringsramarna anger SIL att endast den för /80fastställda planeringsramen kommer att vara tillräcklig. Däremot är ramarna för1980/81, 1981/82 och 1982/83 (1,5, 1 resp. 1 milj. 1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 281 Med utgångspunkt ianslagsframställningen föreslår SIL att planeringsramarna ges följandestorleksordning (milj. 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 2 3 3 3 Innevarande budgetår harur anslaget Bidrag fill de handikappades kulturella verksamhet utgått 300000kr. för framställning av punktskriftsböcker för försäljning. Fr. o. m. nästabudgetår bör bidrag för denna verksamhet utgå ur förevarande anslag. Jag har idenna fråga samrått med chefen för . Utvecklingen mot en ökadintegrering av handikappade elever i vanlig undervisning saml ett större antalelever i invandrarundervisning är, enligt min mening, faktorer som motiverar enökad satsning på åtgärder som möjliggör produktion av läromedel för småmålgrupper. Jag föreslår därför en höjning av medelstilldelningen med 500000kr. Vid sin prioritering mellan olika projekl bör SIL särskilt uppmärksammabehovet av stöd för det s.k. , dvs. framställning av lexikon ochordlistor för invandrare. För framtagning av punktskriftsböcker tillförsäljning åt synskadade bör bidrag utgå med lägst . Enligt beslut avriksdagen (prop. 1977/78:100 bil. 12, UbU 1977/78:16, rskr 1977/78:181) skallSIL kunna lämna förhandsbesked om bidrag. För detta ändamål har fastställtsekonomiska planeringsramar, vilka skall revideras. Med utgångspunkt imitt förslag fill beräkning av förevarande anslag föreslår jag följandeplaneringsramar för perioden /81 till 1983/84 (milj. 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 2 1,5 1,5 1 Anslaget bör för /80 ökas medtotalt . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge attförhandsbesked om statsbidrag till stöd för produktion av läromedel får lämnas i enlighel med vad jag har förordat, 2. till Stöd förproduktion av läromedel för /80 anvisa ett reservationsanslag av . Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedelfor handikappade 1977/78 Utgift 4 282128 1978/79 Anslag 4586000 1979/80 Förslag 5195000 För att främja tillgängenpå pedagogiska hjälpmedel för handikappade inom utbildningar som står undertillsyn av samt i för- Prop.1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet skolan för handikappade finns det fyrarikscenlraler för pedagogiska hjälpmedel, en för hörselskadade (RPH-HÖR), enför rörelsehindrade (RPH-RH), en för synskadade (RPH-SYN) och en för särskolan(RPH-SÄR). Centralerna är belägna i (Birgittaskolan), (BräckeÖster-gård), (Tomtebodaskolan) och (Olovsdalsskolan). Rikscentralernahar fill uppgift att främja utveckling, produktion och utlåning av samtinformation om pedagogiska hjälpmedel för handikappade. Verksamhelen reglerasgenom förordning med instruktion för rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel för handikappade. Statens insfitut förläromedelsinformation (SIL) är fr.o.m. central myndighet förrikscentralerna. Beräknad ändring 1979/80 (+ 349500) SIL betonar att en oförändrad ambitionsnivå förrikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH) innebär enreellt försämrad situation för de handikappade eleverna. Målgrupperna för RPH:sverksamhet har nämligen utvidgats och omfattar nu såväl ungdomsskolan somförskolan och vuxenutbildningen. Inom samtliga dessa undervisningsområden skeren integrering av elever i den vanliga skolan eller utbildningen. Förcentralerna betyder detta väsentligen vidgad verksamhet, större kontaktytor,ökad produktion och krav på mera information. En ökning av anslaget med enbartpris- och löneomräkning skulle medföra en starkt försämrad studiesituation förde handikappade eleverna. En sådan medelstilldelning skulle dessutom motverkaredan fattade beslut om t. ex. integrering, undervisning av flerhandikappadeoch undervisning av vuxna handikappade. Reformalternalivetinnebär, enligt SIL, en början till ett förverkligande av de mål somfastställts av statsmakterna för integrering av handikap- 1978/79:100 Bilaga 12 283 pade elever och jämlikhet mellan dessa eleveroch de inte handikappade i fråga om läromedelstillgång. För flera grupper av deflerhandikappade eleverna innebär alternativet att man fårmöjlighet att specialuiveckla läromedel. Totalt föreslår SIL att anslageträknas upp med . (inkl. pris- och löneomräkning, se p. För RPH-HÖR föreslår SILalt en halv Qänst som läromedelsproducent inrättas för framställning avläromedel för döva och hörselskadade elever inom gymnasieskolan (-. ).Vidare föreslås att två arkivar-betarQänsler omvandlas fill Qänster somkansliskrivare/assistent (+159100 kr.). Av medelsbehovet kan ca 133000 kr.finansieras med en motsvarande minskning av anslaget Särskilda åtgärder förarbetsanpassning under tolfte huvudtiteln. För att lillgodose behovet avläromedel för flerhandikappade elever beräknar SIL medel under expertispostenför utökning av en halv producenlQänst till heltidsQänst (+53000 kr.). beräknas vidare medel för lärare som knyts till centralen förkortare tid för anpassning och granskning av läromedel osv. (+30000 kr. ).Omdisponeringar av , i vilka RPH-HÖR är inrymda, medförökade kostnader för lokalhyra (+20000 kr.). Kostnaderna för dessa lokaler somBirgittaskolan tidigare använt belastade under föregående budgetår anslaget förspecialskolan. Under posten Expenser räknar SIL med ett ökat medelsbehov, delsför administration m.m. (+12800 kr.) dels för framställning av läromedel ochläromedelsinformation (+48000 kr. Mot bakgrund av attRPH-RH beQänar fler målgrupper än tidigare föreslår SIL atl en halv Qänstsom läromedelsproducent inrättas (+53 000 kr.). För handläggning avläromedelsfrägor och för utvecklande av läromedel för enskilda elever beräknarSIL ett medelsbehov av . För att förenkla utprovnings- ochutlåningsförfarandet föreslår SIL att den i belägna rikscentralenskall kompletteras med filialverksamhet. För /80 föreslås attdenna verksamhet påböQas vid två filialer och SIL räknar med kostnader för bl.a. arvode åt föreståndare samt hyres- och utrustningskostnader (+101 800 kr. ).Under anslagsposten Expenser räknas medel bl.a. för deltagande i en världskonferensi (+3 000 kr.). För inköp av en kontorsoffsetmaskin föreslår SIL enengångsanvisning av . För att ge möjlighet till utlåning av vissadyrbara hjälpmedel för elever föreslår SIL atlmedel beräknas i form av engångsanvisning för inköp av specialhjälpmedel förtalkommunikation och skrivning (+288000 kr. För RPH-SYN föreslår SILatt två Qänster som assistenter inrättas för att tillmötesgå kravet påundervisnings- och informationsmaterial för det ökande antalet integreradeelever och för att beQäna det av SÖ föreslagna resurscentret vidTomtebodaskolan. För att kunna knyta en speciallärare som läromedelsproducenttill centralen beräknas medel under expertisposten (+106000 kr.). På grund avinköp av maskinell utrustning minskar kostnaderna för vissa arbetsinsatser(-). Prop.1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 284 nåder för utökning av centralens lokaler vidTomtebodaskolan begär SIL ytteriigare . Under posten Expenser begärsytterligare . för administration m. m. Under nämnda anslagspost begärsvidare ytterligare medel för teknisk utrustning för framställning av läromedeloch läromedelsinformation(+100000 kr., varav . avser engångsanvisning). För inköp av specialhjälpmedel för utlåning begärs engångsanvisning av . För täckande av kostnader förframställning av läromedel ochläromedelsinformation begär SIL ytteriigare . Den forfiöpandeintegreringen av särskolans 15000 elever i vanlig undervisningställer ökade krav på RPH-SÄR:s verksamhet för utveckling, ulprovning ochutvärdering av och information om pedagogiska hjälpmedel. SIL föreslår att tvåhalva Qänster som läromedelsproducenter samt en halv Qänst som kansliskrivare inrättas(+106000 kr. resp. +39800 kr.). Vidarebegärs ytterligare medel för arvoden åt experter (+50000 kr.). Under anslagsposten Expenser begärs föradministration m. m. ytterligare . I många av RPH:s produktioner ingårmodeller av trä. För att underlätta framtagandet av sådana modeller beräknasför utrustning av en snickarverkstaden engångsanvisning av . För köp av material och Qänster för framställning och distribution avläromedel och läromedelsinformation begär SIL en ökning med . Inledningsvis villjag erinra om de uppgifter som åvilar rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade (RPH), nämligen alt främja utveckling, produktionoch utlåning saml information om pedagogiska hjälpmedel för handikappade. Det bör,enligt min mening, understrykas att det vid en ökad integrering av handikappade elever ivanlig undervisning ställssärskilda krav på RPH. I enlighet med vad jag har anfört vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendet bör ansvaret för läromedelsproduktionen för dövblinda barn, ungdomar och vuxna liggapå RPH. Jag har räknat med ett lägre belopp i pris- ochlöneomräkning till RPH än vadstatens insfitut för läromedelsinformafion (SIL) har gjort (+383000 kr. För RPH-HÖR beräknarjag experfismedel för en halv producenlQänst för framställning av material förflerhandikappade elever (+39800 kr.). Under anslagsposten Expenser beräknar jag för inventarieren engångsanvisning av . samt medel för ytterligare kosinader förframställning av läromedel och läromedelsinformation (+15000 kr.). Lokalkostnader har medel överförts från anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader(+22000 kr. Jag delar SlL:suppfattning att en personalförstärkning vid RPH-RH är angelägen ochberäknar därför medel för en halv Qänst som läromedelsproducent (+39800 kr.). Under anslagspostenExpenser har jag för inköp av Prop.1978/79:100 Bilaga 12 285 läromedel räknat med ytteriigare medel (+5000 kr.). Förframställning av läromedel och läromedelsinformation räknar jag med ökadekosinader (+10000 kr. Genom utökning av lokalerna i ökar lokalkostnadernam.m. för RPH-SYNmed , vilket belopp överförs från anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. Expenser räknar jag medytterligare medel för framställning av läromedel och läromedelsinformation(+25000 kr. För RPH-SÄR har jagberäknat medel, dels för en halv Qänst som läromedelsproducent, dels för arvoden fill experter (+39800kr. resp. +26000 kr.). För köp av maierieloch Qänster för framställning och distribufion av läromedel och läromedelsinformation räknar jag med ytterligaremedel (+24000 kr. Övriga förslagavseende verksamheten vid rikscentralerna är jag f. n. inte beredd attbiträda. Med hänvisning i övrigt till sammanställningen beräknar jag anslaget till5 , dvs. en ökning med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79:100 BUaga12 286 Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1977/78 Utgift 35166106 Reservation 1978/79 Anslag 35932000 1979/80Förslag 35932000 Från detta anslagbestrids kostnader för bl.a. olika former av pedagogiska och psykologiskaundersökningar och försök inom skolans område samt utveckling och utprövning avläromedel. Till () är knuten en pedagogisk nämnd som har till uppgift att som rådgivandeorgan bereda frågor om pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete, däriinbegripet utvärdering av utbildningsverksamheten, samt att ha insyn viduppläggningen och genomförandet av olika forsknings- och utvecklingsprojekt.Nämnden har deltagit i behandlingen av SÖ:s förslag till anslagsframställningför /80. Utformningen av utvecklingsarbetet för förskolan harskett i samråd med bamom-sorgsdelegationen. Beräknad ändring 1979/80 Planering, uppföljning och information m.m., peda- Bidrag för utgivande av En rad faktorer är,enligl SÖ, avgörande för inriktningen av forsknings-och utvecklingsarbetet(FoU-arbetet). I utbildningsutskottets betänkande (UbU 1972: 2) med anledningav slatsverkspropositionen 1972 anges de övergripande målen förutvecklingsarbetets inriktning. De i SÖ:s anslagsframställningar undertidigare år framförda målen för utvecklingsarbetet är allQämt riktningsgivande.Gjorda långtidsbedömningar vad avser behovet Prop.1978/79:100 BUaga 12 287 av utvecklingsinsatser följs kontinuerligt upp.Inventeringar av olika slag och omfattande kontaktverksamhet mellanutbildningsväsendet, myndigheter och organisationer bidrar till att behovet avFoU preciseras och lill attFoU-projekl ulvecklas och byggs upp. Deproblemområden vari SÖ indelar FoU-verksamheten är följande. Dokumentation ochanalys av det svenska utbildningsväsendets och folkbildningens framväxt Utbildningsväsendets(ungdomsskola och vuxenutbildning) funktion för det livslånga lärandet Modeller och metoderför planering och utvärdering av reformer inom utbildningsområdet Behovav nya former för vidareutbildning/fortbildning - personalutveckling Utbildninginom ungdomsskola och vuxenutbildning och dess relation till samhällel Arbetsformeri ungdomsskola och vuxenutbildning Destuderandes kunskapsförvärvande (ämnesövergripande) Provoch betyg som utvärderingsinstrumenl Härtill kommer planeringsarbete, uppföljning ochinformationsinsatser. Endast elt fåtal avde projekt som planerades inför innevarande budgetår kommer atl kunna starta pågmnd av minskad medelstilldelning / 79. Den minskade tilldelningen innebäräven tidsförskjutningar av vissa pågående projekt. De nya projekt som kanstarta faller dock alla inom högt prioriterade områden. SÖ nämner här särskiltuppföljnings- och utvärderingsundersökningar inom gmndskolan och projekt rörandeuppföljning av gymnasieskolans studievägar samt effekterna av den ändrade ålders- ochrekryteringsstrukturen inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen. En fortsattuppföljning av den naturvetenskapliga och tekniska utbildningen avses ske ochutrymme har också skapats för angelägna projekt rörande invandramndervisningenoch projekt som rör handikappade elever. SÖ framhåller attsamtliga projekt syftar fill att vinna kunskaper och erfarenheter somdirekt eller indirekt skall främja utbildningsväsendets utveckling. I de allraflesta projekt deltar elever, lärare och annan personal i praktiska försök i någon form. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 288 SÖ:s förslag tillmedelstilldelning /80 innebär i huvudsak följande. Eftersom någon uppräkning av anslaget med hänsyntill pris- och löneökningarna inte medgavs inför innevarande budgetår har SÖ beräknatett medelsbehov som innebär alt 1977/78års realnivå vidmakthålls. SÖ;sbesparingsallernativ uppgår fill . (+5444 000 kr.). Alternativet innebäratl de projekl som startats under tidigare och innevarande budgetår ochsom pågår även /80 kan fortsätta enligt ursprungliga planer. Av det samladebeloppet i SÖ:s förslag avser medel till projekt som redan är eller avsesbli förlagda till institutioner utanför SÖ, främst vid högskolorna. Tilldetta kommer de medel som tillförs de pedagogiska utvecklingsblocken,vissa länsskolnämnder, kommuner och enskilda skolor samt folkhögskolor ochfolkbildningsorganisationer. Merparten av arbetet i övriga projekl, som ledsdirekt av SÖ:s personal, genomförs av experteroch arbetsgrupper utanför SÖ. Utrymmet för nyaprojekt är 7,6 milj. kr. Läroplans- och läromedelsutvecklingen inomFoU-anslagets ram är dock kontinuerlig varför någon skarp gränsdragningmellan pågående och nya delprojekt inte är meningsfull inom dessa områden. Tillskottet av nyaprojekl är störst inom anslagsposten Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendetför förskola och grundskola, gymnasieskolaoch vuxenutbildning. De flesta nyaprojekten föreslås inom problemområdena Modeller och metoder för planering ochutvärdering av reformer inom utbildningsområdet saml Invandrare och nationellaminoriteter, vilka tar vardera i anspråk av de medel som beräknas blifrigjorda för nystart. har framhållit attden totalram som SÖ för fram i pefita inte är tillräcklig för destora behov av FoU-insatser som föreligger. De rikllinjer somdrogs upp i prop. 1972:1 (bil. 10 s. 186 ff) rörande inriktningen av detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet (FoU-arbetet) och somtillstyrktes av (UbU 1972: 2, rskr 1972:69) bör även ifortsättningen följas. En grundtanke i dessa riktlinjer är att FoU-arbetet bör utgåfrån de problem som möter elever och lärare i skolans vardag. Avgörande förFoU-arbetets möjligheter atl påverka skolan är dels dess förankring i skolans vardagsproblem, delsdess möjligheter att föra ut rönen till deenskilda skolorna. En väg att främja en sådan utveckling kan vara atl söka organisera utvecklingsarbetet så attstörre tonvikt läggs vid lokalt utvecklingsarbete. En annan är att låtaresultaten systematiskt lill- 1978/79:100 Bilaga 12 289 föras både grundutbildningen och fortbildningenav lärare. För all försöksvis stimulera en utveckling av här antytt slag utgårfr. o. m. innevarande budgetår ur anslaget Lokall utvecklingsarbete inomskolväsendet m.m. medel till fem länsskolnämnder. Till skolansvardagsproblem hör, enligt min mening, också frågor om elevernas val avstudieväg, lillvalsämne och alternativkurser i grundskola, gymnasieskola ochvuxenutbildning. Även frågor som rör utbildningens uppläggning, t. ex. valet avarbetsformer inom ungdomsskolan och vuxenutbildningen, hör dit. I dessasammanhang har FoU-arbetet en viktig uppgift alt fylla när det gäller attklarlägga problemen i samspelet - och ibland bristen på samspel - mellan skolaoch arbetsliv samt mellan utbildningssystemets olika delar. Problem ute isamhället, som återspeglas i olika befolkningsgruppers varierandeförulsätlningar att hävda sig i bl. a. socialt, ekonomiskt och kulturelltavseende, påverkar också direkl och indirekt möjligheterna atl i del dagligaskolarbetet förverkliga läroplanernas intentioner. För alt så lång möjligtundanröja sådana hinder krävs kunskaper om hur undervisningens förlopp ochresultat påverkas av skilda ytlre och inre faktorer. Det är en av de viktigasteuppgifierna för FoU-arbetet atl bidra lill en ökad förståelse av sådanaproblem. Utan en sådan grund löper aldrig så många handlingsinriktade,kortsiktiga projekt en stor risk att förbli verkningslösa. FoU-arbetet har sålundaen vikfig funktion atl fylla när del gäller att vinna kunskaper om skolansverksamhet och de faktorer som har betydelse för i vilken riktning dennautvecklas. Det ger därmed en grund for det löpande reformarbetet inom skolansområde. Jag finner del angelägel atl man inom del utrednings- ochutvecklingsarbete som rör skolan tar fill vara de erfarenheter som görs inom pedagogikenoch inom andra forskningsområden liksom de praktiska erfarenheterna frånfältet. I föregående årsbudgelproposilion (prop. 1977/78:100 bil. 12 s. 227, UbU 1977/78: 16, rskr1977/78; 181) anmälde min företrädare att hon avsåg att se över inriktning ochorganisation samt erfarenheterna av FoU-arbetet inom skolväsendel. Med stöd avregeringens bemyndigande har, somjag har nämnt, enkommitté (U 1978:09) tillkallats med uppgift atl utreda det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet inom skolväsendet m. m. Denna har antagitnamnet Skolforskningskom-millén. De frågor som har berörts i det föregåendeingår i kommitténs utredningsuppdrag. I budgetpropositionen1976 (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 209, UbU 1975/ 76:21, rskr 1975/76: 248)anförde föredraganden alt hon ansåg det angelägel att skolans ansvar för atlförverkliga de kulturpolitiska målen också kommer till uttryck i planeringen avdel pedagogiska FoU-arbetet. Jag har i del föregående, vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet, berört skolans roll i arbelel för attförbättra barnens kulturella villkor. Med hänvisning till vad jag där haranfört samt till det 19 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 12 nämnda uttalandet, vill jag framhålla vikten avatt FoU-insatser som belyser frågor rörande barns och ungdomarskulturupplevelser beaktas vid planeringen av det pedagogiska utvecklingsarbetetinom skolväsendet. Enligt min mening är delnaluriigt att frågor som rör personalens arbetsmiljö beaktas i de FoU-projekldär detta är möjligt och lämpligt. 1 avvakian påskolforskningskommilténs förslag är jag inte beredd all tillstyrka någon ökningav anslaget fill pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet. Del är dockangeläget atl utrymme skapas för nya projekt. Det ankommer på SÖ att vidtalämpliga åtgärder. I likhet med SÖ förordar jag atl del utrymme som kan skapasunder nästa budgelår till stor del avsätts för projekt inom problemområdenaModeller och metoder för planering och utvärdering av reformer inomutbildningsområdet saml Invandrare och nationella minoriteter. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt lill Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet för /80 anvisa ett reservationsanslag av 35932000kr. 1977/78 Utgift 52 373 846 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Ur detla anslag bekoslasfortbildning av skolledare, lärare samt personal av olika kategorier förskolans elevvårdande verksamhet m.fl. Verksamheten bedrivs till större delenav länsskolnämnderna samt av de fortbildningsavdelningar som avses iförordningen (1977:536) om fortbildningsavdelningar. Övrig fortbildning bedrivsunder () direkta ledning eller av lärarorganisationerm.fl. Beräknad ändring 1979/80 I 329000 33 359000 30 100 000 + 106000 + 3 369000 + 2246000 of + 1230000 + 1410000 1978/79:100 Bilaga 12 291 SÖ framhållerinledningsvis att det omfattande och långsiktiga personal-fortbildningsprogramvarom beslöl med anledning av prop. 1975/76: 39 om skolans inrearbete (SIA-reformen) kommer all dominera forlbildningsverksamhelen under dennärmaste fem- till tioårsperioden. Skolledarutbildningen ochpersonallagsutbildningen är tvä betydelsefulla delar av programmet, vilkakostnadsmässigi omfatlar mer än hälften av den del av förevarande anslag somåterstår sedan kosinaderna för den fasta personalen inomforlbildningsverksamhelen frånräknats. De pågåendelagulbildningarna är också ett led i SIA-reformen och utgör vikfigastödfunktioner för det lokala utvecklingsarbetet, särskilt efter hand somrektorsområden genomgår personallagsutbildning. Speciellt angelägna ärlagulbildningarna i svenska och orienteringsämnen för klasslärarsta-dierna,jämställdhet och inlemationalisering, samlevnadsundervisning samlalkoholfrågor. En läroplansförändring ärelt annat led i SIA-reformen. I SÖ:s förslag lill förändrad läroplan förgrundskolan har de fortbildningsbehov som påkallas av förändringen redovisatsöversiktligt. Dessa gör, enligt SÖ, en medels-ökning ofrånkomlig. De viktigasteinsatserna gäller fortbildning med syfte att nå etl förändrat arbetssätt igrundskolan. Därutöver kräver elt förändrat ämnesinnehåll speciellafortbildningsåtgärder. Oberoende avläroplansförslaget, men med klar anknytning till detta, är del angeläget attden försöksverksamhet med fortbildning i naluroriente-rande ämnen som startarinnevarande budgetår kan utvidgas enligt planerna. Även gymnasieskolanspersonal måste få möjligheter till fortbildning. Det gäller bl.a. denfortbildning för lärare på de tvååriga yrkesinriktade linjerna som är en följdav läroplansrevisioner samt fortbildningen i natur-orienterande ochnaturvetenskapliga ämnen. Den samverkan mellanfortbildningsavdelningar och länsskolnämnder som förekommer måstevidareutvecklas. Lika viktig är nyorienteringen av samverkan mellanlänsskolnämnderna och det lokala utvecklingsarbetet, som också berör samverkanmellan fortbildning och forsknings- och utvecklingsarbete och för vilkenfömtsältningama vidgats genom den försöksverksamhet som fr. o. m. innevarandebudgetår inleds i fem län. Det är vidare angelägetalt finna former för samverkan med högskolan för i första hand fortbildningen inaturorienterande ämnen.