prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Prisenefor konvertering av uranoksyd til UFe har stort sett vaert stabile. Dagens prispå ,3/lb er antatt for hele perioden frem til . Deter inngått kontrakter med () for 12 kraftanlegg iSverige. 6 av disse er "requirements contracts" inngått av OKG,og og 6 er "fixed commitment contracts" inngåttav SKBF. I tillegg har en også en kontrakt med for el 13. anlegg. Dissekontrakter vil dekke behovet for anrikningstjenester frem lil 1996. Prisen forsamtlige kontrakter vil vaere bestemt av 's priser. Prisstigningen över desiste på 's anrikningstjenester har vaert noe sterkere enn inflasjoneni . skyldes dels åkning i prisene på elektrisk kraft som utgjarca. av anrikningskostnadene (diffu-sjonsmetoden), dels har akel sinepriser for å dekke inn samtlige kostnader relatert til anrikningstjenester,inkludert avsetninger til utvidede anlegg og lil videreulvikling av avanserteisolop-separasjons-prosesser. DOEhar nylig annonsen nye priser gjeldende fra /79 på ca. $86-89/kgSWU for aeldende kontrakter. har samtidig annonsen en reduksjon i lailsassay til som en nå med vil bli holdt på dette nivå gjennom80-årene. vil bidra til å avläste presset på uranmarkedet i de naermesteår. Prisenepå anrikningstjenester ventes å ligge på ca. /kg SWU i fast pengeverdi(1978) i 1980-årene. anses fora vxre et rimelig kommersieU prisnivå fordagens anlegg. Selv om prisene på elektrisk kraft vil stige mer enn inflasjoneni de neste , er del rimehg å regne med al nye 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 444 separasjons-metoder og forbedringer av eksisterende anleggvil kunne kompensere for dette (ref. 10). ScP har derfor regnet med at prisenepå anrikningstjenester ikke vil endre seg vesentlig utöver dagens prisnivå. Enfast pris på /kg SWU er derfor anvendt i beregningene for hele perioden. 5.3.4 Tilvirkning av brenseldementer Prisene på brenselelement-tilvirkning har vaert stabile ogforventes ikke å endre seg nevneverdig i fremtiden. Ifalge forslag fra SKBF erprisene satt til /kg U, innbefatlet kostnader for utskiftning av bokseri BWR-anleggene, samt beregningstjenester i förbindelse med drift av reaktorkjer-nene.Dette er noe hayere enn de prisene som forventes i (ref. 8 og 10), menprisene på brenseltilvirkning har hittil ligget noe hayere i , så ScP haranvendt den foreslålle pris for hele perioden. 5.3.5 Opparbeiding av anvendt brensel Purex prosessen som ble utviklet i i 1950-årene,representerer en utpravet teknologi for å gjenvinne uran og plutonium fraanvendt brensel og separere ut avfallsproduktene for viderebehandling ogförvaring. De eksisterende anlegg har vaert benyttet vesentlig for plutoniumproduksjon for militajre formål og for opparbeiding av uran metall brensel fragas-skjalte reaktoranlegg. Utviklingen av kommersielle anlegg tilpasset haytutbrent uranoksyd brensel fra lettvannsreaktorer, har vaert hemmet av et ekstremllavt prisnåvå helt til begynnelsen av 1970-årene, undervurdering av tekniskeproblemer spesifikke for LWR brensel og vesentlige tilstram-ninger isikkerhelskravene for slike anlegg. , sammen med United Reprocessorsfullstendige kontroll av markedet, har fart til en ti-dobling av prisene fra1970 til . De tekniske og sikkerhetsmessige problemer synes nå åvaere övervunnet (i opparbeider nå rutinemessig mindrekvantiteter av LWR-brensel) og de haye prisene gir grunnlag for finansiering avnye anlegg (ref. 11). På del politiske plan har 's beslutning om etforelapig nei til reprosessering også skapt betydelige vanskeligheter forutviklingen, saeriig i . Problematikken omkring opparbeiding behandles nå iINFCE (International Nuclear Fuel Cycle Evaluaiion). Det forventes at vilbaye av for den avrige verdens krav om reprosesering av brensel og gi grant lysfor breeder-reaktorens videre utvikling. Som et kompromiss vil USAsannsynligvis få medhold i sitt krav om et forelapig nei til resirkulering avplutonium i termiske reaktorer. På tross av at opparbeidingsindustrien i nå erpreget av en betydelig oplimisme, vil det vaere en meget begrenset kapasilettilgjengelig frem til 1990, vesentlig ved i og BNFL i (ref. 12). For de svenske kraftverk er det inngått kontrakter medBNFL på 140 tonn fra 01 og 02 for brensel som tas ut far 1980. SKBF har inngåttkontrakter med på 670 tonn brensel som skal opparbeides i 1980-årene.Basert på kontrakt-betingelsene for de eksisterende kontrakter og forventetutvikling på dette området, har SKBF anbefall en pris på /kg Uran forperioden frem til 1990. Siden det ikke vil eksistere konkurrenter til UnitedReprocessors i denne tidsperioden, ser en liten grunn til å benytle andreverdier enn denne. For som vil gjelde del meste av brenseletsom tas ut av svenske kjemekraftverk fra 1985 til , har ScP anvendt densamme pris til tross for at de fleste Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 445 prognoser,saeriig fra (ref. 8, 9 og 10), med noe lavere priser påopparbeiding. 5.3.6Uran- og plutonlumkreditt Uran Verdienav det uran (UFg) som kommer fra opparbeidingsanlegget, anslås etter delsenergiinnhold (dvs. U-235 innhold). Uranet forutsettes å gå direkte inn ianrikningsprosessen, og prisen baseres på den aktuelle kostnad til naturliguran samt anrikningskostnadene. Plutonium(Pu) Dengjenvunnede mengde Pu kan utnyttes enten i termiske reaktorer (recycling) ellersom brensel i breeder-reaktorer. Om det kommer til å vare et fremtidig markedfor Pu som breeder-brensel er ennå uvisst, men som det fremgår av tabell 5.3.1er den beregnede verdien av Pu ganske lik for de to alternativer. Pu-kreditering ($/g Pu) ($/lb) Anvendt verdi i kostnadsberegn. Verdienei tabell 5.3.1 er utregnet på falgende mate: LWR:Pu for opparbeidingsprosessen konverteres til PUO2 og blandes med naturlig urani form av UO2 (mixed oxide fuel). I en lettvannsreaktor har Pu en noe lavereutnyttelsesgrad enn U-235 (jfr. ref. 14 og 15). Oppbyggingen av tyngreisotoper (Pu-242) såvel som prosesstap ved utvinningen av Pu innvirker ogsånegativt på denne effektiviteten (ref. 16). For å ta hensyn til alle disseforhold antas det at mer spaltbart materiale er nadvendig ved anvendelseav Pu sammenlignet med uran. Prisen på Pu bestemmes nå for å gi sammetotalkostnad for brenselet. Komplikasjoner med å innfare et radioaktivtmateriale i elementfabrikasjonsprosessen tas hensyn til gjennom enekstrakostnad på pr. Denne ekstra-kostna-den er brukt i ref. 16, menden virker konservativt valgt sammenlignet med ref. 14 som generelt anvenderlavere ekstra-kostnader i fabrikasjonen. Resultatene i tabell 5.3.1 er basertpå en anrikningskostnad på pr. kg SWU, og en tail assay på ianrikningsprosessen. Breeder:Verdien på spaltbart Pu settes lik verdien til hayanriket uran (). Ingenekstra-kostnad for fabrikasjon legges til, men dette kompenseres ved at denhayere utnyttelsesgraden av Pu (sammenlignet med uran) i en breeder ikke tashensyn til. 5.3.7Transport, lagring og deponering av anvendt brensel og hoyaktivt avfall Sommodell for transport, lagring og deponering av anvendt brensel og hayaktivtavfall anvendes (ref. 17 og 18). KBS-utrednin-gen omfatter toalternativer for brenselssyklusens sluttsteg: 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 446 - alt. 1: Opparbeiding oginnslaping i glass av det heyaktive avfallet - alt. 2: Direkte deponering avdet anvendte brensel. Kostnadsvurdering for begge disse alternativer er tallmed i denne Brenseletsgäng fra det tas ut av reaktoren til endelig sluttdeponering er vist på fig.5.3.3 for altemativ 1, og på fig. 5.3.4 for altemativ 2. I det falgende er deenkelte slegene kort beskrevel og de relaterte-kostnader . For en meredetaljen teknisk beskrivelse henvises till KBS-rappor-tene. Kostnadenefor gjennomfaring av alle deler av KBS-prosjektet har vaert diskutert medSKBF-KBS. De koslnader som er relevante for denne del av foreliggendeutredning, er alle basert på overslag som er stillt til rådighet av SKBF. Delmå bemerkes al kostnadsanslaget fra SKBF-KBS er basert på 13 reaktorer, mensdenne utredning er basert på drift av // reaktorer. betyr en reduksjon avmengden av brukt brensel og hayaktivt avfall (fra ca. 9000 tonn tilca. 6300 tonn brensel). Det foreligger ikke tilstrekkelig underlag for åberegne den tilsvarende reduksjon i kostnadene. Sparsmålet har vasrt diskutertmed SKBF-KBS, og det var enighet om at basis-kostnadene for de påtenkte anleggrepresenterer en så vesentlig del av totalkostnadene at moderate forandringeri anleggenes kapasilet farer til relativt små endringer i totalkostnadene. Denkostnadsanalyse som er foretatt i denne utredning, er derfor basert påkostnadsanslaget for KBS-prosjektet. For de relevante kostnadsbidrag vil dettefare til en viss -men beskjeden - over-skatning av kostnadene. Kostnadenfor de enkelte anlegg eller aktiviteter er gitt i samband med de tekniskebeskrivelser. En fordeling av disse kostnader er gitt i tabellene 5.3.2og 5.3.3, for henholdsvis alternativ 1 og alternativ 2. En sammenstilling avkostnadene med angivelser av nåverdien er gitt i tabell 5.3.4, som omfatterbegge allernalivene. 5.3.7.2Alternativ 1: Opparbeiding Brenselregnskapetfor de 11 reaktorer er vist i tabell 5.2.2. Denne tabellen viser: - Samlet årlig uttak av anvendtbrensel - akkumulerl uttak av anvendtbrensel - mengde av anvendt brensellagret i kraftverkets bassenger og i sentral lager for anvendt brensel - årlig behov for transport avanvendt brensel til opparbeidingsanlegg (i utlandet) - årlig behov for transport avglass-innstapt hayaktivt avfall fra opparbeidingsanlegg til mellomlager (iSverige). Totalgir dette ca. 6300 tonn anvendt brensel. (med 13reaktorer, og dette gir 9000 tonn anvendt brensel). Transportav anvendt brensel og avfall Etteruttak fra reaktoren lagres det anvendte brensel en viss lid (ca. ellerlenger) i kjernekraflverkets brenselsbasseng for avkjeling. Når det senlralelager for anvendt brensel (CLAB) stårferdig - antakelig 1984 - vil det anvendtebrensel etterhvert overfares fra kraftverkene lil CLAB. 1 likevektsperioden erdet åriige transportbehov 225 tonn anvendt brensel. Ifalge eksisterendekontrakter med og BNFL vil dog i perioden - 90 675 tonn bliöverfart lil og 140 tonn lil . FraCLAB iransporleres del anvendte brensel, etter 8- lagring lil 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet opparbeidingi utlandet, fortrinnsvis i . Etter opparbeiding inn-stapes det hayaktiveavfall i glass innkapslet i sylindriske beholdere av syrefast stål. Hver sliksylinder vil inneholde avfallet fra ca. 1 tonn uran. Disse avfallssylindre vilbli retumert lil og midlertidig lagret i et mellomlager for hayaktivtavfall. Såveltransport av anvendt brensel som av avfallssylindrene vil hovedsakelig föregåsjaveien med spesialskip. Del vil bli benytiet spesielle transportbeholdere(type NTL 12), som har kapasilet for 6 tonn anvendt brensel eller 15avfallssylindre. Fartaysslartelsen for disse spesialskip er ca. 1000 tonn dw ogrommer 6-8 transportbeholdere. Byggetiden for slike skip er ca. Koslnaderfor disse transporter er anslått til 1 500 mill. Fig.5.3.3 Alternativ 1: Opparbeidelse av brukt brensel Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet Fig 5.3.4 Altemativ 2:Direktedeponering av brukt brensel Centrallagerfor anvendt brensel (CLAB) Hoveddelenav CLAB vil vaere mottaker- og lagringsanlegget som vil bli plassert i et ca.280 m långt, og 30 m hayt bergrom med ca. 30 m bergdekning. Itillegg vil et servicebygg utenfor berget romme kontorer, nadaggregat, kjelesystemer,m. m. Målsetningen er at CLAB skal stå ferdig i 1984. Lagringskapasiteten erdimensjonert for lagring i maks. av alt brukt brensel fra 13 reaktorer,delte tilsvarer en lagringskapasitet på 3 000 tonn. Med 11 reaktorer redusereslagringsbehovet noe, en reduksjon av kapasiteten har neppe starre betydning forinvesteringene da en vesentlig del av kostnadene gjelder mottakersiden som ikkebereres av en eventuell reduksjon. Kostnadenefor CLAB er anslått til: Investering (inkl. renter i byggetiden) 1000 mill. (jan.1978) Driftsutgifter, totalt 1000 mill. Avfallssylindrenemed hayaktivt avfall lagres i et mellomlager plassert i bergrom med ca. Berganlegget omfatter en motlaknings-stasjon, mellomlageret og eninnkapslingsstasjon. Utenfor berget finnes service-bygg som blant annetinneholder administrasjonskontorer og per- 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 449 Anleggets kapasilet er basert på lagring i30 år av alle avfallssylindre fra 13 reaktorer og kan ta imot 300avfallssylindre pr. Far sylindrene overfares til sluttlageret passerer degjennom innkaps-lingsstasjonen hvor de omgis av en bly-titan-kapsel.Innkapslingsstasjonen har en kapasilet på 300 sylindre pr. Sluttlageret er tenkt lagt i berget dyp direkteunder mellomlageret slik al del ikke er nadvendig med ekslern transport frainnkapslingsstasjonen til sluttlageret. Med bare // reaktorer i drift vil anlegget formellomlagring og innkapsling vaere noe overdimensjonert. En reduksjon avkapasiteten antas ikke fare til noen vesentlig reduksjon i kostnadene. Kostnadene for mellomlagring og innkapsling er anslått til2500 mill. Sluttlageret vil ligge i fast berg på ca. 500 m dyp ogbestå av et system av parallelle lagringstuneller. De innkapsledeavfallssylindre deponeres i ver-tikale bränner, boret i lagringstunellenesgulv. Hver brann rommer 1 avfallssylinder. Rundt sylinderen pakkes en blandingav kvartssand og bentonit (en leire). Når sluttlageret er helt fyllt kan heletunnellsystemel med sjakter elc, fy lies med samme materiale. Ifalge KBS-prosjektet er sluttlageret dimensjonert for 13reaktorer og skal kunne romme 9000 avfallssylindre, svarende til det hayaktiveavfallet fra 9000 tonn brensel. Med bare 11 rektorer i drift redusereslagringsbehovet til ca. 6300 sylindre, en reduksjon på ca. Det er ikketätt hensyn til al totalkostnadene for sluttlagringen dermed vil reduseres noe. Kostnadene for sluttdeponering er anslått lil 2000 mill.SEK. En viss forskning og utvikling omkring innkapsling ogsluttdeponering vil vaere nadvendig. Omfånget av denne er anslått til ca. SEK for begge alternativer. 5.3.7.3 Altemativt 2: Direkte deponering En rekke av de anlegg som er forutsatt i delte alternativer svaert like, eller identiske, med de anlegg som er omtalt i forrige avsnitt(se fig. 5.3.3 och 5.3.4). I del falgende vil vesentlige forskjeller blitrukket frem. Transport av anvendt brensel Transporten av anvendt brensel fra kjernekraftverkene tilCLAB föregår helt som for alterntiv 1, men transporten til opparbeidingsanleggi utlandet og tilbake bortfaller naturligvis. Etter lagring i CLAB (i dette alternativ ca. )transporteres brenselet till innkapslingsstasjonen. Denne transport föregår medtrailer (eventuell med jembane) og del anvendes transportbeholdere sominneholder brensel tilsvarende ca. 3 tonn uran. KBS-prosjektet forulselter ca.100 beholder-transporter pr. Kostnaden for transport er anslått til 1 000 mill. Centrallager for anvendt brensel (CLAB) Det senlrale lager i alternativ 2 er i prinsippet identiskmed CLAB i ahernativ 1, men lagringskapasiteten er akt fra 3000 tonn brensellil 9000 tonn. 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 450 Denneåkning tillåter lagring av det anvendte brenselet i ca. tilsvarerden samlede lagringstid far deponering for alternativ 1 og er nadvendig for åredusere varmeutviklingen i det anvendte brenselet. Kostnadenefor CLAB er anslått til 4000 mill. Innkapslingsstasjonener tenkt anlagt i tilslutning til sluttlageret. Anlegget består av prosess- ogservise-bygninger forlagt . I innkapslingsstasjonen demonteresbrenselselementene og brenselsstavene skilles fra elemenienes avrigemetalldeler. Brenselsstavene innkapsles i beholdere av kopper og mellomrommetmellom stavene fylles med bly. Kapslene overfares deretter til sluttlageretsom tenkes lagt direkte under innkapslingsstasjonen. De avrige metalldeler,som også er radioaktive, stapes inn i betongkuber og deponeres i en separatdel av sluttlageret. Kostnadenefor innkapsling er av KBS anslått til: Investeringer 900 mill. SEK Materiell 2 160 mill. Dendirekte kostnad pr. kapsel er av KBS anslått til ca. 250000 SEK. Da antallkapsler reduseres fra ca. 7000 (13 reaktorer) til ca. 5000 (11 reaktorer) ogda kostnaden for selve innkapslingen utgjar en såpass stor del avtotalkostnadene er posten "materiell" redusert med et belaptilsvarende prisen på 2000 kapsler hvilket gir 500 mill. Kostnadenfor innkapsling er derfor anslått til 3 100 mill. Sluttlagereter nesten identisk med sluttlageret i altemativ 1 og vil ligge på ca. 500 m dypdirekte under innkapslingsstasjonen. Også i dette altemativdeponeres avfallssylindrene i vertikale bränner boret i hunnen avlagringstunellene. Brannene i dette alternativ er noe dypere (7,7 m) på grunnav de starre sylindrene. I brannene omgis avfallssylindrene av haykompakterteblokker av bentonit. Når sluttlageret er helt fullt kan hele tunellsystemet medsjakter etc, fylles med en blanding av kvartssand og bentonit på samme mate somi altemativ 1. Sluttlageret omfatter enegen forvaringsdel for betongkuber med metalldeler fra de anvendtebrenselselementene. Denne del av sluttlageret ligger på ca. 300 m dyp. Sluttlageretvil ha en kapasilet tilsvarende 9000 tonn uran eller ca. 7000 avfallssylindrehvorav 5 300 med BWR-brensel (1,4 tonn uran pr. sylinder) og 1700 medPWR-brensel (1,1 tonn uran pr. Kostnadenefor sluttdeponering er anslått til 3000 mill. Kostnadenefor FoU er, som for alternativ 1, anslått til 500 mill. 5.3.7.4Sammenligning med amerikanske kostnadsberegninger Ettersomdet knytter seg en viss usikkerhet til de kostnader for midlertidig lagring,transport, innkapsling og deponering av anvendt brensel og hayaktivt avfall harScP tätt frem en del amerikanske kostnadsberegninger for disse slegene. Endirekte sammenligning mellom de kostnader som er benyttet i denne utredning ogamerikanske kostnadsdata er imidlertid Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 451 vanskeligidel de amerikanske kildene sjelden gir tilstrekkelige opplysninger om deforutsetninger som ligger til grunn for kalkylene, blant annet angis det bareunntaksvis om kalkylene er basert på direkte kostnader eller pånåverdiberegninger. Om ikke annet uttrykkelig er , har ScP gått ut fra altallene er som direkte kostnader. En betydelig mengde kostnadsdata erfremlagt under haringene i förbindelse med "" (19). Dekostnader som er oppgitt for lagring og transport av brensel samt deponering avdet hayaktive avfallet ligger stort sett i området 0,10 til 0,17 are/kWh menskostnadene for direkte deponering ligger mellom 0,15 og 0,40 are/kWh, enkeltevitner nevner dog kostnader på rundt 0,5 are/kWh (alle lall omregnet til SEK,desember 1978). Tilsvarende kostnader i denne utredning baserte på direktekostnader blir 0,58 are/kWh for alternativ 1 og 0,78 ere/kWh for alternativ 2(labell 5.4.2. Denvesentligste årsaken til at de svenske kostnader ligger så långt över deamerikanske er utvilsomt den kostbare innkapsling av avfallet som er förutsetti KBS-prosjektet. Dessuien forutsetter KBS-prosjektets konsept for sluttlagereten meget omhyggelig forsegling av hver enkelt avfallssylinder, såvel som avhele deponeringsanlegget når kapasiteten er fullt utnyttet. Som et ytterligerefordyrende moment kan nevnes den länge mellomlagringstid og det lavefissjonsproduktinnholdet i det hayaktive opparbeidningsavfall, begge deler forå begrense varmeutviklingen pr. Atde amerikanske forslag til deponering i granin er vesentlig enklere ennforslaget fra KBS, fremgår blant annet av en ny stor utredning om deponering avavfall i (20). Det hayaktive avfall fomtsettes her innstapt i glass oginnkapslet i sylindre av mstfritl stål. Disse sylindre innkapsles ikkeytteriigere, men deponeres som de er. Noen forsegling med tettende ellerjonebyttende er heller ikke förutsett, sluttlageret fylles simpelthenigjen med grovknust fjell fra lapende utvidelser av lageret. Kostnadene fordeponering er beregnet lil ca. (1978) pr. kapsel i direkte koslnadermens kostnadene beregnet i denne utredning oppgår til (deponeringalene) for ahernativ 1 og til for alternativ 2. Det amerikanskeanlegget er dog mange gånger starre enn det svenske, men de kostnadsreduksjonerdette farer med seg er uten betydning i denne sammenheng. Prosentuell fordeling i tiden. Alternativ 1: opparbeiding -50 50-60 SUM 9 21 5 2 1 1 18 26 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet Prosentuell fordeling i tiden. Alternativ 2: direkte deponering 4 1 8 5 KBS-kostnader omregnet til näverdi Kostnad (10» SEK) (4%kalkyl-rente) Mellomlager/innkapsling 2,5 Brenselssykluskostnadersom gjelder for , 1985, 1990 og 2000, er regnet frem basert på deakonomiske forutsetninger vist i kapittel 5.3. For å forenkie beregningene, erkostnadene holdt konstante i intervallene 1981_85, 1986-90, 1991-2010 (ref,tabell 5.1.1). For uran er det gitt en lav og hay prisprognose. Allefremregnede resultaler er basert på disse prisprognoser, bortsett frabrenselskostnaden (ekskl. opparbeidings- og deponeringsdelen) for 1978, som erbasert på kraftprodusentenes virkelige kostnader for brenselet som ble kjaptinn for siden. For å få frem sammenlignbare data i 1978-års pengeverdi,er disse justert opp proporsjonalt med konsumentprisin-deksen i henhold til degenerelle forutsetninger gitt i kap. 2. 5.4.2 Beregningav brenselskostnader Brenselskostnads-beregningene er utfart med en såkalt diskontert ener- gikosinadsmetode(Discounted Energy Cost Analysis) som gir spesifikke brenselskostnader iare/kWh for hver driftsperiode. I beregningen inngår de totale kostnaderförbundet med det brensel som anvendes i reaktorkjernen i en giltdriftsperiode diskontert til denne période. Kostnadene er avskrevet lineaerlmed utbrenningen av brenselet. Ved å definere kostnadene konstante över lengredriftsperioder, har en kunnet forenkle bereg- 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet ningentil en likevektssyklus-beregning. Beregningene er utfart på de referanse BWR-og PWR-data definert i kapittel 5.2.1. El eksempel på utskrift fra ScPs programer gitt i tabell 5.4.1 for BWR-anlegget. BWR- og PWR-reaklorer er såledesbehandlet separat og sluttresuliatel beregnet som middelverdien veid mot denrespektive andel i energiproduksjonen i det svenske kjernekraft-programmet.Nytt brensel erstatler hvert år -respektive av den totalebrenselsmengden i BRW- og PWR-anleggene. Innkjap av råmaterialer (UsOg), antaså ha skjedd far innladning i reaktoren, konvertering, anrikning ogfabrikasjon er fordelt i liden frem til innladning. Rarlige brenselskostnader i 1985, BWR. (Eksklusiv avfallsdeponering ogtransport av anvendt brensel) Levelized costs (kro nor/kWhr) by compc Direct Tilsvarendemengde utbrent brensel tas ut og lagres innen det sendes lilopparbeiding (altemativ 1). senere godskrives kredileringen av uran ogplutonium, basert på de uranprisene som er aktuelle på dette tidspunkt. Beregningav kostnader for deponering (KBS) Koslnaderfor mellomlager, transport av utbrent brensel og avfall, innkapsling ogsluttdeponering, er gitt i tabell 5.3.4, med fordeling i tiden som vist itabellene 5.3.2 og 5.3.3, for alternativene med opparbeiding og direktedeponering. Idisse tabellene angis også kostnadskomponentenes nålidsverdi . Ved ådividere denne med nålidsverdien av materialmengden (og energiproduksjonen)får en en fast kostnad pr. forbrukt kg Uran (eller tilsvarende produsertenergimengde) for å dekke bmttokostnadene förbundet med det utbrente brenselet(ekskl. Med de i tabellene gitte data, som baserer seg påoppgaver fra KBS, fremkommer falgende totale koslnader: Alternativ 1,(opparbeiding): /kgU Alternativ 2, (direkte deponering): /kgU 1beregningen har en forventet kostnad på /kgU blitt brukt for beggealternativene. tilsvarer 0,39 are/kWh. Beregningav kapitalkostnader for brensel Denkapital som er bundet i reaktorkjernen er direkte knyttet til uranprisen ogkommer derfor til å ake i fremtiden i takt med delte. Rentekost-nader assosiertmed denne kapital gjennom et visst driftsår beregnes utgående frareaktorkjernens verdi midt under driftsåret. Hermed antas også at verdien på enbrensel-ladning avskrives lineaert med den totalt produ- Prop,1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 454