prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — har importerat närmare 25 000 tonpapper . En del av det svenska importstödet har utnyttjats för sådanimport. Skogsråvaran för fabriken härrör från ett näraliggande område, vars Prop.1978/79:100 Bilaga 6 88 existerandeplanteringar beräknas tillmötesgå behov fram till år 1990.För perioden därefter krävs avverkning från nu pågående nyplanteringar.Projektet beräknas ge sysselsättning åt inemot 2 000 människor. Härtill kommerindirekta sysselsättningseffekter. Ett nytt samhälle kommer att växa fram iMufindi-området och andra produktiva investeringar förutses följa med pappers-och massafabriken. Pappers- och massafabriken i ärett stort och i många stycken komplicerat projekt. Insatsen har noga prövatsav såväl som de olika inblandade bidragsgivarna. Det är ett förTanzanias ekonomiska oberoende väsentligtprojekt och en av landets politiska ledning prioriterad investering.Tanzania räknar med att satsa av de samlade utvecklingsinvesteringarnaunder planperioden på . har redan bidragit tillförarbetena i inom det allmänna stödet till industrisektorn.Större insatser inom denna sektor gäller stöd till investeringsbank,som lämnar krediter till industriprojekt i landet, till utveckling avsmåindustri, bl. a. i medverkan av mindre svenska företag, samt stöd till ettantal institutioner inom industrisektorn, bl. a. elt konsultbolag och ettstandardiseringsinstitut. På undervisningsområdet stödjer Sverigeutbyggnad av primär- och sekundärskolan, yrkesutbildning samt programmet förvuxenutbildning. Inom detta program har en rad folkhögskolor enligt svenskförebild upprättats i landet. Vidare har deltagit i en förstärkning avTanzanias radio samt i framställningen av skolmaterial. Stödet till Tanzaniasvattenförsörjningsprogram fortsätter. För innevarande budgetår har 45 milj.kr. avsatts för ändamålet, vilket gör till den största enskilda biståndsgivarentill detta program. Programmets målsättning är att förselandsbygdsbefolkningen med drickbart vatten inom gångavstånd från hemmet föreår 1991. Det svenska biståndet inriktas i ökandegrad mot programmets problemområden som underhåll och reparationer. Kraftverket i Kidatu, som är Tanzaniasfrämsta energikälla, är en annan större insats med svenskt stöd. Andra storabiståndsgivare till detta projekt är och . Det tidigare svenska åtagandet tillÖstafrikanska Gemenskapen har under innevarande budgetår fördelats lika mellanTanzania och . Härigenom har dessa länder erhållit dels 13 järnvägsvagnarvardera utanför landramen, dels 1,7 milj. kr. som extra importstöd inom telekommunikationssektorn.Det senare stödet motsvarar återstoden av åtagande gentemot detnumera upplösta Östafrikanska post- och telebolaget. Efter upplösningen av detöstafrikanska samarbetet har särskilt påtalat sina biståndsbehov inomtelesektorn. Visst stöd utgår redan till denna sektor i form av utrustning ochkonsulter. GenomSAREC har ett bidrag på 2 milj. kr. för en treårsperiod utgått Prop.1978/79:100 Bilaga 6 §9 tilldet tanzaniska forskningsrådet. SAREC räknar med att detta stöd kommer attfortsätta och att även annat forskningssamarbete kan komma i fråga fr. o. /80. Detstatliga stödet till svenska enskilda organisationer under /78för biståndsverksamhet i uppgick till närmare 4 milj. kr. Det avser iförsta hand missionen, som arbetar med företrädesvis utbildnings- och hälsovårdsaktiviteter. Andra organisationer ärockså verksamma i , exempelvis ()och . IMPOD har bistått med attmarknadsföra pulverkaffe i . Budgetåret1978/79: 30 milj. kr. /80: 25 milj. kr. De svenska åtagandena för budgetåret1978/79 uppgick till 30 milj. kr. Förperioden ställs 80 milj. kr. till förfogandejämte eventuella reservationer från /78. Härav avser 30 milj.kr. /79 och 25 milj. kr. vart och ett av budgetåren 1979/80 och 1980/81. Av biståndet utgår 27 milj. kr. som räntefrikredit och resterande belopp som gåva. Sedan biståndssamarbetet inleddes år1963, har erhållit svenskt bistånd till ett sammanlagt värde av 370milj. Härav har ca 165 milj. kr. utgåtti form av räntefri kredit och återstoden som gåvobistånd. Utvecklingssamarbetet med inleddesmed insatser i Kéli-bia, där svenskt bistånd utnyttjades för etthamnbygge, stöd till en fiskeskola och en barn- och mödravårdscentral. Senarelämnades stöd bl. a. inom sektorerna jord-och skogsbruk, infrastruktur på landsbygden .samt insatser inom arbetsmarknads-och undervisningssektorerna. Bland de största avslutade insatserna märksbl. a. vattenförsörjning av Kélibia med omgivande oaser, skogsodling ochmarkvård samt fiskeskolan i . Sverigesutvecklingssamarbete med omfattar f. n. ett 20-tal insatser avseendejordbruk och skogsplanering, byggande av lärarhögskolor och tekniska gymnasier,avloppssystem i några städer, elektrifieringoch dricksvattenförsörjning på landsbygden, livsmedelskontroll, databehandlingför förvaltningen och exportfrämjande åtgärder. Flera av insatserna genomförs isamarbete med . Med hänvisning tillden bestående förbättringen i landets utvecklingssituation beslöt , attbiståndet till gradvis skulleavvecklas. Med anledning av det svenska biståndets betydelse for genomförandeav den nu gällande tunisiska utvecklingsplanen, som om- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 90 fattaråren 19771981, har utsträckt biståndet till att gälla helaplanperioden. Medel inom den utfästa ramen, som inte erfordras för avslutningav pågående projekt, kommer att avsättas för fortsatt stöd tilldricksvattenförsörjningen på landsbygden. som beslöt omavveckling av biståndet, underströks vikten av åtgärder, som syftar till attunderlätta ett bredare samarbete mellan och . Fr. o. /78 avsattes särskilda medel för detta ändamål. Exempel påsådant bredare samarbete är bl. a. samarbete mellan Tekniska Högskolan (KTH)och det tunisiska planverket omöversvämningsförebyggande åtgärder, utbildningssamarbete mellan Stockholmsgrodmansskola och den tunisiska samt diverse studiebesök iSverige. Förslag föreligger om samarbete inom bl. a. arkitektur,arkeologi och fiskeriområdena. Jag förutser att medel kommer att anvisas underposten Bredare samarbete för att främja samarbetet med även /80. /79: 380 milj. kr. /80:400 milj. kr. De svenska åtagandena för budgetåret1977/78 uppgick till 350 milj. kr. Den ingående reservationen för dettabudgetår var 194,9 milj. kr. Utbetalningarna var 381,3 milj. kr. Förinnevarande budgetår ställs 380 milj. kr. Härtill kommer eningående reservation om 163,5 milj. kr. För /80 föreslår jag enram på 400 milj. kr. lider fortfarande av skadornafrån kriget och befolkningens materiella standard är mycket låg. Återföreningenmellan landets norra och södra del har också inneburit påfrestningar. I landetsfemårsplan, som sträcker sig fram t. o. m. , ges stor vikt åtutvecklingen av jordbruk och konsumtionsvaruindustri. harjordbruket drabbats av naturkatastrofer. har behövt importera betydandekvantiteter livsmedel. Regeringen anvisade därför 15 milj. kr. /78 och 19 milj. kr. under innevarande budgetår frånkatastrofreserven för inköp av livsmedel och andra förnödenheter. Med tanke påomfattningen av de översvämningar, som har inträffat , räknarjag med att ta i anspråk katastrofmedel för även under budgetåret1979/80. Gällande samarbetsavtal omfattarbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Huvuddelen av resurserna tas i anspråk av detre projekt, som jag i det följande kommer att redovisa. Jag förutser, attdenna inriktning kommer att bibehållas även under /80. Avtaletom skogsindustriprojektet i Bai ingicks . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 91 tetomfattar en fabrik för att tillverka massa och papper och ett program för skogsplantering, avverkning ochtransport. Dessutom ingår samhällsinvesteringari form av hamn, vägar, järnvägar, bostäder, sjukstugor och skolor.Kapaciteten vid full produktion beräknas till skriv- och tryckpapperför skolbruk och till omslagspapper.I projektet ingår en omfattande yrkesutbildning. Bai harhaft problem med förseningar och höjda kostnader. har dockuppbyggnadstakten ökat. Förhållandena i Haiphongs hamn, där största delen avprojektgodset lastas av, har förbättrats. Trots detta kan inte tidigareuppgjorda tidsplaner hållas. Från svensk sida räknar man nu med att helafabriken ska vara färdig att tas i bruk /82. I vad månkonflikten med och kommer att påverka takten i fullföljandet avnuvarande planer, kan f. n. inte bedömas. Så har dock ännu inte varit fallet. Det svenska bidraget till projektetberäknades vid avtalstillfället till 770milj. utarbetades en ny kostnadsprognos, som slutadepå 1 605 milj. kr. Den främsta orsaken till ökningen är förseningen av projektet och den inflation, som årligenhar höjt kostnaderna. Inflationen beräknas svara för av den totalakostnadshöjningen. Därtill kommer bl. a. återanskaffning av förslitenbyggnadsutrustning samt behov av utökad utbildning. Även de båda andra projekten, ett sjukhusi Uong Bi med inriktning på sjukvård av gruvarbetare och ett barnsjukhus iHanoi, har drabbats av förseningar och fördyringar. Enligt nu föreliggandeprognoser uppgår kostnaderna till 108 milj. kr. för och 140 milj.kr. Utbildningen av vietnamesisk personal för sjukhusen beräknastill 15 milj. kr. Relativt snart beräknas delar av de treprojekten vara färdiga att tas i drift. Såär redan fallet med vissa delar av Bai . Begäran om svensk medverkanunder driftskedet har framförts från vietnamesisk sida. Jag anser sådant stöd motiverat under en övergångsperiod.Planering av den svenska insatsen pågår. För de tvåbudgetåren 1977/78 och 1978/79 har sammanlagt 120 milj. kr. Av dessa har 40 milj. kr. utnyttjats för livsmedel. Återståendebelopp har använts för leveranser från främst av stål,pappersmassa och garn samt upphandling av konsulttjänster. De svenskakonsulttjänsterna har inriktats bl. a. på att genomföra förinvesteringsstudier rörande en anläggning förtillverkning av fruktkonserver samt utvidgning av ett stålverk. har givit stöd till det vietnamesiska familjeplaneringsprogrammet. Sammanlagt har 33 milj.kr. anvisats för inköp av bl. a.preventivmedel och gynekologisk utrustning. kommer i fortsättningenatt få betydande stöd från FN på detta område och det är därför möjligt att svenskt stöd fortsättningsvisinte är behövligt. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 92 Statligt stöd till via enskildaorganisationer ges huvudsakligen tillbarnomsorgs-, hälsovårds- och utbildningsområdena. harfått 2 milj. kr. för att bygga ett daghem i Viet Tri norr om . Rödakorset har med statligt stöd hjälpt till inom den vietnamesiska hälso- ochskolsektorn. SAREC slöt våren1977 avtal med om en forskningsfond. Medelsramen är 2 milj. kr., och samarbetet avser stöd tilluppbyggnad av forskningsinstitutioner i . Dessutom finansierar SAREC ettsamarbete mellan statens bakteriologiska laboratoirum och motsvarande instans iVietnam. IMPOD har under innevarande budgetårgenomfört insatser för . förutveckling av vietnamesiska exportprodukter. Det gäller kvalitetskontrolloch marknadsföring m. m. av varor som fraktkonserver, textilier, sportartiklaroch trä. För /80 planerar IMPOD fortsatta insatser inom sammaområden. /79: 95 milj. kr. /80:105 milj. kr. Det svenskabiståndet uppgick /78 till 80 milj. kr. Den ingående reservationen för samma budgetårvar 32,9 milj. kr. Utbetalningarna belöpte sig till 112,2 milj. kr. Förinnevarande budgetår utgör ramen 95 milj.kr. med en reservation vid ingången av budgetåret på 0,8 milj. kr. Avden totala ramen lämnades 16 milj. kr. i form av räntefria krediter. ekonomiska situation harförvärrats . Orsakerna är låga världsmarknadspriser påZambias viktigaste exportvara koppar, allvarliga transportproblem, som hardrabbat den zambiska utrikeshandeln, och en otillräcklig jordbruksproduktion.Transportproblemen har lett till attZambia öppnade gränsen mot förjärnvägstransporter av i första hand försenade leveranser av konstgödsel till jordbruket. Som ett led iZambias sanktionspolitik mot hade gränsen hållits stängd sedanår 1973. Liksom stödet till befrielserörelserna i södra harsanktionspolitiken inneburit stora ekonomiska uppoffringar för landet. I Zambiafinns närmare 50 000 flyktingar, främst från . Flyktinglägren harutsatts för upprepade attacker från sydrhodesisk sida, vilket föranlettregeringen att lämna sjukvårdsutrustning till flyktingarna och den zambiska regeringentill ett värde av sammanlagt 2 milj. kr. Jag föreslår en medelsram på 105 milj.kr. för /80. Hela landramen bör lämnas som gåva. En omläggningav finansieringen av vissa landprogramkostnader har föreslagits i detföregående. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 93 vilket förklarar att ökningen av landramen blivit mindreän vad SIDA föreslagit. Under /79 har Sverigelämnat ett extra bistånd till på 10 milj. kr. till följd av denekonomiska kris, som har uppstått i landet. Jag bedömer fortsatta insatser avkatastrofkaraktär nödvändiga och avserdärför föreslå regeringen att utfästa ett extra betalningsbalansstöd påtotalt 30 milj. kr. för under budgetåren 1979/80 och 1980/81. Dettabistånd bör lämnas som gåva och medel härför tas ur katastrofreserven. Det svenskabiståndet omfattar främst stöd till landsbygdsutveckling, hälsovård, utbildning ochkommunikationer. Visst importstöd lämnas, vilkettill stor del är bundet till upphandling i . Det bundna importstödethar utnyttjats för leveranser av teleutmstning och för köp avjärnvägsvagnar. Det obundna importbiståndet har använts för inköp av råvaror och reservdelar förtillverkningsindustrin. Inomjordbrukssektorn stöder ett program för utveckling avjordbruket i östra provins. har dessutom finansierat uppbyggnaden av enlantbruksskola, som färdigställdes underår 1977. har också varit engagerat i uppbyggnadenav en jordbrukskooperativ rörelse. Insatsen avser förbättring av utbildning, kreditgivning, marknadsföring ochdistribution. Inom hälsovårdenkommer det svenska biståndet nu att inriktas på två större program,sjukvårdslärarutbildning och landsbygdshälsovård. Stöd till planeras, vilket utgör en uppföljning av detomfattande svenska personalbiståndet till skolor för sjukvårdslärare och barnmorskor.Fribaptistsamfundet driver ett mindre sjukhus i med bidrag från SIDA. För att minska beroende avutländsk personal på gruvområdet har medverkat till att bygga upp engruvfakultet vid . Ett omfattande stöd utgår också till attförbättra transport- och kommunikationssystem. har utfäst ettstöd på sammanlagt 57 milj. kr. tilluppbyggnad av telekommunikationerfram . har 185 järnvägsvagnar levereratstill och ytterligare leveranser förbereds. Brist på utbildad personal, främst inomtekniska yrken, utgör fortfarande ett allvarligt hinder för ekonomiskaoch sociala utveckling. En förhållandevis stor del av den svenska medelsramenanvänds därför till personalbistånd. Zambiaär med ca 120 SIDA-anställda biståndsarbetare det land, som erhåller mestsvensk personal. En koncentration av personalbiståndet till ett begränsatantal sektorer pågår. Som komplement till det traditionella personalbiståndetinrättas under detta budgetår en särskild personal- och konsultfond, som Zambiaskall kunna utnyttja för utbildning och för rekrytering av personal fråntredje land. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 94 Det nordiskabiståndssamarbetet sker dels i form av gemensamt finansierade biståndsprojekt, dels i formav fortlöpande samråd såväl på det bilaterala som på det multilateralautvecklingsområdet. Inte sällan intar de nordiska länderna gemensammaståndpunkter i FN-samman-hang. Det löpande samrådet sker bl. a. inom ramen förden inrättade nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor, ivilken företrädare för och ingår. De nordiskaländerna stöder f. n. fem gemensamma biståndsprogram. Tre insatser i avser kooperationadministrerad av , jordbruksutbildning administrerad av ochadministrativ utbildning med somadministrativt ansvarig. deltar inte i det senare projektet. IKenya genomförs en kooperativ insats, som förvaltas av . /78 inleddes dessutom en ny nordisk insatsavseende stöd till jordbrukssektor. Denna insats, som omfattaråren 197880, beräknas till en kostnad av sammanlagt 200 milj, kr. hardet administrativa ansvaret för projektet. De nordiska biståndsprojektenfinansieras enligt en fördelningsnyckel, som grundar sig på ländernas bidragtill FN:s reguljära verksamhet. svarar i enlighet härmed för nära 45 %av projektkostnaderna. De nordiska ländernas åtaganden för projekten iTanzania och uppgick för /79 till sammanlagt 22 milj. kr. En av ämbetsmannakommittén tillsattutredning om det framtida nordiska biståndssamarbetet väntas vara färdig år1979. Utredningen, som är ett resultat av medlemsförslag väckta i , kan väntas komma upp tillbehandling vid rådets session . Det humanitära biståndet till södraAfrika och är likartat såtillvida, att det avser politisktförföljda eller på annat sätt förtrycktaeller diskriminerade människor. 1977/78: 100 (bil. 6) anfördebiståndsministern, att skäl förelåg för samma beredningsförfarande för dethumanitära biståndet till som för det till södra . I juli1978 tillkallade regeringen en beredning för humanitärt bistånd med uppgiftatt till regeringen och SIDA avge förslag om hurmedel, som anvisas för flyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra samt för humanitärverksamhet i skall fördelas. Härutöver förväntas ocksådenna beredning lämna synpunkter på och förslag om humanitära insatser också iandra områden samt föreslå lämpliga åtgärder för att främja stödet tillflyktingar eller andra av förtryck och diskriminering utsatta människor. Iberedningen ingår 19 ledamöter. Deföreträder politiska partier, folkrörelser samt sakkunskap om framförallt den politiska och sociala situationen i och södra . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 95 Beredningen förhumanitärt bistånd, som ersätter den tidigare beredningen för studiestöd och humanitärtbistånd till afrikanska flyktingar och nationella befrielserörelser, har sittsekretariat förlagt till SIDA. FLYKTINGAR,BEFRIELSERÖRELSER OCH APARTHEIDPOLITIKENS OFFER I SÖDRA Budgetåret1978/79: 85 milj. kr.i /80: 120 milj. kr. Stöd till befrielserörelser, flyktingar ochapartfaeidpolitikens oRer budgetåren 1976/771978/79(milj. 5.5 5,9 2,5 2,5 12 20 10 10 Utbildningsinsatser, rättshjälp och andra humanitära insatser: UNTF (rättshjälp m. UNETPSA (utbildning) för UNHCR (södra ) ' Härutöver har ca 24 milj. kr. tagits i anspråk frånposten Katastrofer m. m. = Beslut fattas i samband med Sharpeville-dagen den 21mars 1979. ' Detta belopp innefattar även stöd till , ochAfrikas . Det svenska biståndet till flyktingar,befrielserörelser och apartheid-politikens offer i södra väntasinnevarande budgetår uppgå till ca 110milj. kr., varav 25 milj. kr. Biståndet till befrielserörelsernahar ökat kraftigt och ligger nu på 52 milj. kr.Utöver angiven ram har rörelserna erhållit vissa kvantiteter katastrofkost.Biståndets sammansättning har varit i stort densamma som föregående budgetår,dvs. dagliga förnödenheter för flyktingar, mediciner, utrustning försjälvhjälpsprojekt samt träns- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 96 portmedel.Ett kontantbidrag motsvarande högst av totalbidraget utgår föradministrativa omkostnader. Flyktingsituationen i södra harunder förvärrats. De namibiska flyktingarna i ochZambia uppgår till närmare 40 000. Särskilt flyktinglägren i södra harmottagit en tilltagande ström av namibiska flyktingar. De sydafrikanskaangreppen på dessa läger har försvårat försörjningssituationen. Antaletflyktingar från har likaledes ökat kraftigt. De senaste beräkningarnaanger närmare 80 000 zimbabwier i , ca 35 000 i och drygt 10000 i . Med hänsyn till utsatta läge och stora försörjningsbördahar landet erhållit ett extrabidrag från på 10 milj. kr. föromhändertagande av zimbabwiska flyktingar. Sjukvårdsutrustning har levereratstill flyktingarna i . Föregående budgetår lämnades också ett särskiltbidrag till FN:s flyktingkommissarie () för flyktinginsatser iMozambique. Under innevarande budgetår har UNHCR mottagit ett bidrag om 8 milj.kr. för insatser i södra som helhet. Kravet på utbildningsprogram ochrättshjälp har Ökat i takt med tilltagande förtryck i de minoritetsstyrdaområdena. De främsta kanalerna för rättshjälp är International Defence and AidFund (IDAF). Men även , Röda Korset och fårbidrag för sådan verksamhet. har befrielserörelsernaallt starkare understrukit sina behov vad gäller utbildning av i första handtekniker och administratörer. För SWAPO och kommer dessa behov så långtdet är möjligt att mötas av FN:s biståndsprogram för , det s. k.Nationhood Programme. har under /79 bidragit med 10milj. till detta program. Patriotiska fronten i har påtalat sinaakuta utbildningsbehov. Antalet studieplatser i är begränsade ochalltmer svårtillgängliga. Trots politiken att i första hand bekosta utbildningsplatser i finner jag detbefogat att tillmötesgå befrielserörelsernas återkommande förfrågningarom utbildning i . Huvuddelen av utbildningsstöd bör dockliksom utgå genom internationella organisationer som (lUEF), (), FN:s utbildningsprogram för södra (UNETPSA) samti viss mån också UNHCR. Om utvecklingen i leder tillverkligt majoritetsstyre, trots att t. n. fasthåller vid den s. k.interna lösningen, kommer förväntningarna på svenskt bistånd att bli stora.Jag finner det naturligt att i ett sådant läge inleda långsiktigt reguljärtutvecklingssamarbete med . I avvaktan på denna utveckling föratser jagökat bistånd till SWAPO, till FN:s biståndsprogram för (Nationhood Programme)och stöd för andra insatser i området. ISydafrika ingriper apartheidregeringen mot varje försök till organi- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 97 serad opposition och skapar därmed en situation,där våldet ständigt trappas upp. Den sydafrikanska regeringen har aviseratytterligare ingrepp mot möjligheterna att bedriva socialt och humanitärtarbete i landet och att företa penninginsamling för ändamålet. Inte destomindre pågår verksamhet i för bättre utbildning, hälsovård och andrainsatser för apartheidpolitikens offer. Den s. k. internalösningen i möter allt starkare inhemskt motstånd. Parallellt medupptrappat befrielsekrig ökar övergångsregeringen sin upprustning och har återförbjudit Patriotiska frontens båda rörelser ZAPU och . Regeringen harockså proklamerat partiellt undantagstillstånd. Om en majoritetsregering meddeltagande från Patriotiska fronten kommer till stånd i , bör vi, påsamma sätt som vad gäller , vara beredda till långsiktigt utvecklingssamarbetemed den nya staten. För /80beräknar jag ett medelsbehov på 120 milj. kr. för stöd till flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra . Liksom tidigarebudgetår förutser jag, att medel ur katastrofreserven kan komma att utnyttjasför insatser i södra . Detta kan bli särskilt aktuellt, om ochZimbabwe uppnår självständighet. /79: 21 milj. kr. Budgetåret1979/80: 30 milj. kr. Utbetalningarna /78 uppgick till 19,7 milj. kr. För innevarande budgetår har 21milj. Därtill kommer 5 milj. kr. i extra bidrag från ointecknadereservationsmedel. Mot bakgrund av de växande behov, som i det följande kommeratt redovisas avseende bistånd till flyktingar och andra utsatta grupper iLatinamerika, föreslås en medelsram på 30 milj. kr. för /80. Det svenska biståndet tillhumanitära insatser i har sitt ursprung i det katastrofbistånd,som lämnade till Chileflyktingar 1973.Biståndet kom att omfatta juridisk, medicinsk och ekonomisk hjälp samtstipendier till människor i och utanför , vilka hade drabbats avutvecklingen i landet efter kuppen. har ett meromfattande och mångsidigt humanitärt arbete tagit form. Stöd lämnas nuhuvudsakligen inom regionen till politiska flyktingar från många olikalatinamerikanska länder. Vidare har en växande del av stödet utnyttjats för s.k. preventiv flyktinghjälp. Bidrag utgår till f. d. politiska fångar,politiska fångars familjer, anhöriga till "försvunna" och andrautsatta grupper i syfte att möjliggöra för dem att stanna kvar i sinahemländer. Närmare hälften av anslagna medel för budgetåret1977/78 gick till 7 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 98 landsflyktiga latinamerikaner i . Biståndetavsåg hjälp till självhjälp t. ex. i form av bidrag till verkstäder, utbildning eller daghem. 1 vis.safall utgick rent understöd. En mindre del av medlen användes för stipendieringav flyktingar i .