prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Verket begärdärför inga medel för budgetåren 1979/ 80. Statensråd för byggnadsforskning har dels lämnat en ordinarieanslagsframställning för budgetårel 1979/80, dels enkompletterande anslagsframställning med bl. a. en plan för en forcerad satsninginom solvärmeområdet. Rådet anför i o rd i -narieanslagsframställningenbl.a.följande. För den energiinriktade prototyp- och demonstraiionsverksamheten (EPD)har för innevarande budgeläranslagits 6.6 milj. kr. Verksamheten har hiuillsomfattat intrimning av små och medelstora oljeeldade värmeceniraler, inregleringav värmesystem, försöksverksamhet rörande besiktning av byggnaders energimässigastaius samt energiplanering. Rådet anför vidare att sedan rådet 1977lade fram sin plan för verksamheien under budgetåren 1978/79-1980/fattat beslut om en energisparplan för befintlig bebyggelse (prop.1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345). En fömtsäuning förenergisparplanens genomförande är atl räll ålgärd vidtas i rätt byggnad och vidrätl tidpunkt. För atl detla skall bli möjligt krävs att kunskap om del elTektivastesätiet att använda känd teknik snabbt förs ul. Rådetredovisar mot denna bakgrund en helt ny plan försin energiinriktade verksamhei.Rådel framhäller beiräffande EPD-verksamheten följande. EPD-verksamheten börses som en länk i rådels energiinriktade verksamhei. Rådet måste ta ett ansvarför alt sålla bland den kunskap som kommer fram och aklivi medverka lillspridningen av goda och praktiskt användbara forskningsresultal. Det är oftaockså först i kontakt med nyttjarna av ny och etablerad kunskap som man kanpröva om resultaten är anpassningsbara lill Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 544 deverkliga förhållandena och hur beroende man är av den "mänskligafaktorn". För detta sista (x:h i många fall avgörande led i forskningenstår EPD-verksamheten. För verksamheter där det teoretiska kunnandet nått långtoch lönsamheten av åtgärderna är god bör forskningsverksamheten successivttrappas ned och EPD-verksamheten trappas upp. Detta innebäratt vissaverksamheter inom energiforskningsprogrammei - för vilka medel anvisas påanslagel F13. Energiforskning under industridepartementels huvudtitel - medelskulle anvisas på anslagel BIL Vissa energibesparande åtgärder Inombostadsbeståndet m. m. Det gäller främsi delprogrammet Effeklivareenergianvändning. Detsamma gäller sådan verksamhet där kunskap behöver spridassamiidigi som den utvecklas för atl fä en riklig verklighetsförankring och ettbrett engagemang. Det gäller främst delprogrammet Planering, styrfaktorer ochstatistik. Förverksamheien under budgetårel 1979/80 begär rådet 12.7 milj. kr. Rädelhemställer vidare om medgivande alt göra åtaganden för EPD-verksamhet underföljande budgetår med 16,0 milj. kr. under /81, med 10,0 milj.kr. under /82 och 6,0 milj. kr. under budgetårel 1982/83. 1den kompletterande anslagsframställningen framhåller rådel alt den energiinrikladeverksamhei som är direkl knuten lill genomförandet av energisparplanen ävenavkastar resultat som är direkl tillämpbara vid nyproduktion av byggnader ellerresultat som endast kräver smä kompletteringar för alt kunna utnyttjas vidnyproduktion. Omvänt gäller atl forsknings- och utvecklingsprojekt som ärinriktade på nyproduktion av byggnader även avkastar resultat tillämpbara ibefintlig bebyggelse. Väsentligt är alltså att hela den energiinriktade verksamheiensamordnas så atl resultaten effektivt kan utnyttjas och snabbt föras ut tilltillämpning på marknaden. 1konsekvens härmed föreslår rådet alt de delprogram som i betydande delar harkaraktären av praktiskt inriktat utvecklingsarbete med nära anknytning tillenergisparplanen hell eller näslan helt förs bort från anslaget F13Energiforskning under industridepartementets huvudlitel. Medel för dessa delprogrambör enligt rådet i stället anvisas pä anslaget BII. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. under huvudtiteldär de programmässigl och organisatoriskt kan samordnas med den energiinriktadeprototyp- och demonstraiionsverksamheten (EPD), för vilken medel anvisas päsamma anslag. De verksamheier som på delta säll skulle överföras lillbostadsdepartementets ansvarsområde är hela delprogrammen Effektivareenergianvändning. Planering, styrfaktorer, statistik och Bmkarkrav, bortsettfrån den del av delprogrammet Effektivare energianvändning som avser utvecklingav nya komponenter och som administreras av styrelsen för teknisk utveckling. Somen följd av rådets förslag skulle rådets energiinriklade verksamhei komma atlutvecklas så som framgår av följande tablå. (Beräknad förbmkning i löpandepriser, milj. 1978/79:115 Bilaga 3.4 545 1978/79 1979/80 Programmet Energiinriktad utvecklings- och demonstra tionsverksamhet m. m. under huvudtitel XIII 6.6 31.2 därav 23,5" - planering,styrfaktorer, statistik Programmet Energianvändning i bebyggelse under huvuduitelXIV därav - planering,styrfaktorer, statistik - planering och uppföljning av forskningsinriktalex perimentbyggande Län till experimentbyggande m. m. (beslutsram)' Energiinriktad verksamhei totalt 76,1 125,7 ' Regeringen har i enlighet med bemyndigande (prop.1977/78:122, CU 1977/78:30, rskr 1977/78:344) medgivitatt härutöver högst 4 milj. kr. av i fonden för byggnadsforskning tillgängligamedel fär användas för Ingår fr. o. m. budgetårel 1979/80 i beloppen för övrigadelprogram. Ejindelat i delprogram. ''Regeringen har medgivit att rådel fär meddela beslut om lån intill ett beloppav 19,5 milj. kr. Ofr not 1). För verksamheten under /80 begär rådet 31,2milj. Rådet hemställer vidare alt fl göra åtaganden för budgetåren 1980/81,1981/82 och 1982/83 med respeklive 23, 13 och 6 milj. kr. 4Anslagsframställning beträffande anslaget V: 12 Lån till experimentbyggande m.m. Rådets ordinarie anslagsframställning har, såvitt avserlån till experimentbyggande, redovisats i prop. 1978/79:100(bil. kompletterande anslagsframställningen formulerar rådet en planför forcering av insatserna inom solvärmeområdet. Planens huvuddrag redovisas iindustridepartementets bilaga under anslaget F13. Planenförutsätter att ytteriigare medel kan ställas till förfogande såväl genomomfördelning inom ramen för energiforskning under industridepartementets huvudtitelsom genom lillskotl lill anslaget V:12 Lån tlU experimentbyggande m. m. under fondenför låneunderstöd. Tyngdpunkten i planen ligger på systemfrågor och frågorrörande säsongslagring. Dessa frågor har enligt rådets bedömning avgörandebetydelse om 1978/79:115 Bilaga 3.4 programmetskall kunna leda lill från nationell utgångspunkt mer belydande besparingar.Värmelagring i i s. k. solvärmecentraler, värmelagring i mark,värmelagring i bottensedimenl i sjöar och havsvikar samt kemisk energilagringär de utvecklingslinjer som rådet bedömer särskilt intressanta. Denlångsiktiga utvecklingen av insatserna på solvärmeområdet framgår av följandetablå. Utvecklingslinjer för området Solvärmesystem ochenergilagring m. m. enligt rådets förslag. Kostnader för forskning,utvecklingsarbete och lån till experimentbyggande Plan perioden 1978-79-l980/81Milj. Preliminär plan perioden /82-1983/84 Milj. kr prisläge Grov skattning perioden /85-1986/87 Milj. kr 1978 ärs prisläge Lagring i vatten (s. k. solvärmecentraler) 3 halvstora anläggn. 2 halvstora anläggn. 1 fullstor anlägg. C H < > 70 6 halvstora anläggn. 12 halvstora anläggn. djupjordvärme i skilda geologier, varav 1 anläggning med kombinerat sysiem. 10 fullslora anläggn. djupjordvärme i skilda geologier Lagring i bottensediment i sjöar och havsvikar 5 prototyper för värmeväxlaresystem 5 fullskaleförsök och 5 prototyper Övriga FoU-insatser inkl. enstaka hus och udda utvecklingslinjer Programvara för datorsimulering. Programvara för datorsimulering. Programvara för datorsimulering. Summa milj. kr. Planensförsta utvecklingslinje omfattar lagring i vatten, s. k. solvärmecentraler.Genom all denna linje baseras på känd fjärrvär-meleknik, är det möjligt allredan under perioden 1981/82-1983/84 besluta om byggandet av fullskaleanläggningar(motsvarande ca 500 lägenheter). Under den därpå följande treårsperioden1984/85-1986/87 domineras insatserna av uppföljning och utvärdering av debyggda anläggningarna saml av Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 547 demonslralionsinsaiser.Tekniken bör därefter vara så utvecklad, att en forcerad statligutvecklingsinsats inle längre erfordras. Denandra utvecklingslinjen -lagring i mark-kan fä siörre betydelse än den förstaförutsatt att utvecklingen lyckas. De tekniska problemen är dock större än vidlagring i vatten. En omfaitande lillämpning av denna teknik torde enligt BFRkräva en ny geologisk kartläggning av . Förden tredje linjen -lagring i bottensedimenl i sjöar och havsvikar- bedöms utvecklingssvärigheternavara mindre. Endast de första stegen i utvecklingen hinner påbörjas underinnevarande treårsperiod. Huvuddelen av utvecklingen bedöms kunna ske och i början av den tredje. Dessatre utvecklingslinjer har egenskaper som gör au de i viss mån kan ersättavarandra. Detta medför också att utvecklingsinsatserna inom varje linje kanpåverkas av de resultat som uppnås inom de två andra. En hög flexibilitet idispositionen av utvecklingsresurserna måsle därför eftersträvas. Fördenfjärde utvecklingslinjen -kemisk energilagring- beräknas stadigt ökandeinsatser som planen omfattar. motiveras av demycket svåra problem som måste bearbetas. Utvecklingslinjen är nödvändig omsolvärme skall kunna slå igenom som ett alternativ även för enstaka byggnader. Planeninrymmer också en relativt omfattande utvecklingslinje rörande solvärmttappvarmvatten. Syftet är aU pröva olika typer av solvärmesystem och solfängarkomponenleri olika lyper av bebyggelse samt i skilda klimat och under skilda miljömässigaförhållanden. En satsning av föreslagen siorieksordning innebär dessutom enkompetensuppbyggnad inom konsullkåren hos komponenttillverkare och hosentreprenörföretag. Programmel har getts stort utrymme under innevarandetreårsperiod. Detta förklaras av au utländska erfarenheter kan utnyttjas och avalt denna tillämpning har stora förutsättningar att snabbt nå godtagbarekonomi. Deutvecklingsinsatser som inte ryms inom dessa fem utvecklingslinjer, har samlatslill eu särskilt program med en i stort sett jämn satsning under de tre budgetåret1981/82-1983/84. Förlångivningen under /80 begär rådel 43,0 milj. kr. - varav 32milj. beräknals för insatser inom solvärmeområdet. Rådet hemställer vidareom medgivande att göra åtaganden för budgetåren 1980/ 81, 1981/82 och 1982/83med respektive 32, 17 och 9 milj. kr. Prop.1978/79:115 Bilagedel 548 Bilaga 1.1 Energi. Sammanfattning av och remissyttranden över betänkande (SOU 1978: 17 och49) 1 Bilaga 1.2 Energi, hälsa, miljö. Sammanfattning av ochremissyttran den över energi- och miljökommitténs betänkande (SOU 1977: 67-70) .................................................... 233 Bilaga 1.3 Utvärdering av statsbidragen för energibesparandeåtgär der i näringslivet. Förhandsrapport från statens indusi.ri- verk ................................................................. 285 Bilaga 1.4 Prototyper och demonsirationsanläggningar förbättre energihushållning. Sammanfattning av och remissyttranden över statensindustriverks utredning (SIND 1978:6) . Bilaga 1.5 Naturgasfrågan. Utdrag ur rapport från SwedegasAB, ut värdering av rapporten, remissyttranden m. m.. 311 Bilaga 1.6 Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer.Samman fattning av och remissyttranden över elvärmeutredningens betänkande (Ds I 1977:9) ................................. 379 Bilaga 1.7 Koncessonsplikt för vissa fjärrvärmeledningar.PM utar betad inom industridepartementet samt remissyttranden häröver ............................................................ 401 Bilaga 1.8 Kjernekraftens kostnader. Rapport utarbetad av Scand power A/S .......................................................... 417 Bilaga 1.9 Värmeöverföring från kärnkraftverk.Sammanfattning av rapporter från och ..473 Bilaga l.lORapport från arbetsgruppen förkraftvärmefrågor 483 Bilaga 3.1 Sammanfattning av bosladsstyrelsens utvärderingav ener gisparstödet till bostäder /78 .... 505 Bilaga 3.2 Gällande rätt, förslag från statens planverk omändring i 54, 61 och 64 §§ byggnadsstadgan, samt sammanfattning av remissynpunkter över planverkets förslag .... 515 Bilaga 3.3 Sammanfattning avenergihushållningsdelegationens för slag angående finansiering av energispariån fr.o.m. bud /80 samt riksbanksfullmäktiges yttrande över förslaget ............................................................ 533 Bilaga 3.4 Sammanfattning av gällande ordning i fråga om energi sparstödet inom bostadssektorn m. m. samt vissa anslags framställningar .................................................. 538