prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Verkeldelar uppfattning atl inventering och skydd av myrmarker börske med förtur i del fortsatta nalur-vårdsarbetet. Kommunöversikternasriktlinjer kan enligt verket behöva kompletteras med generalplan ellerförordnanden enligt naturvårdslagen för alt naturområden som är särskiltvärdefulla för friluftslivet skall kunna bevaras. konstaterarall invenleringsarbetet inte har slutförts för norra iGävleborgs län, som utgör ett s. k. större område av intresse förkulturminnesvården. Enligt bedömningfinns det utrymme för en belydande ulbyggnad av fritidsbebyggelse i länet ulankonflikter med bevarandeinlressena eller de areella näringarnas intressen. Bl.a. bör det inom stora delar av länet finnas goda möjligheter för en utvecklingav spridd fritidsbebyggelse i lämpliga former. Flertalet kommuner redovisar enligtlänsstyrelsen i kommunöversikterna en allmänt restriktiv inställning lillytterligare fritidsbebyggelse. Några kommuner har angett områden som bedömslämpliga för utveckling av spridd eller koncentrerad fritidsbebyggelse.Överväganden om fritidsboendets framtida utveckling och om andrafrilidsboendeformer än enskill ägda fritidshus saknas enligt länsstyrelsennästan helt i de kommunala planerna. Kommunerna bör enligt länsslyrelsenför alt bättre kunna styra fritidsbebyggelsens utveckling i stort ochutvecklingen av olika fritidsboendeformer själva köpa in mark och planeraområden för fritidsbebyggelse. Länsslyrelsen anser del vidare angeläget altkommunerna tar initiativ till all planmässigt reglera de kustområden näratätorterna som rymmer oreglerad fritidsbebyggelse. skulle förbättramöjligheterna alt öka tillgängligheten lill stränderna som detskulle ge utrymme för en viss kompletterande fritidsbebyggelse. Länsslyrelsen har i en särskildrapport redovisat förutsättningarna längs kusten för lokalisering av sådanindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen. Fortsatt utredning ochplanering på nivå bör enligt Prop.1978/79:213 Bilaga 1 251 länsslyrelsen ske för induslrilägena i LjusneVallvik iSöderhamns kommun och fdenor i . Del i studeradeindustriläget vid Galtström i kan enligt undervissa förhållanden innebära konflikter med fiskels och friluftslivets intresseni kommun. De induslristudier som hillills hargenomförts i länet för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen har enbart behandlat djuphamnsberoende industri. Länsstyrelsenanser att molsvarande studier bör genomföras för övrig miljöslörande industri.Härvid bör särskilt lokalise-ringsfömlsältningarna för industri i länets inlandkartläggas. Ulbyggnad av en djuphamn pågårenligt vid Slora norr om i Söderhamnskommun. I del kommande områdesplanearbetet bör man enligt länsslyrelsenstudera hur en hamnutbyggnad i detta läge påverkar möjligheterna attlokalisera industri söder om . Ytterligare hamnutbyggnader i länetkan enligt bli aktuella i de områden som har studerats förlokalisering av sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen. anser alt en närmareanalys bör göras av de industrilägen vid Norrlands- och norra Svealandskustenvilka har angetts av kommuner och länsstyrelser. Analysen bör syfta till attklarlägga var fortsatta planerings-och utredningsinsatser är önskvärda. Enligt har områdetLjusne-Vallvik fömtsättningar för de flesta typer av sådan industri sombehandlas i den fysiska riksplaneringen. Även Fredriksskans i kommun ochIdenor i är tänkbara lägen för sådan industri. Dessaområden har dock enligt verket vissa begränsningar när del gällerlokaliseringsfömlsällningarna. I Fredriksskans gäller dettarecipientförhållandena och i del korta avståndet till befintligbebyggelse. Överbefälhavaren framhåller attetablering av industri vid främst bör ske inom områden medutbyggda hamnanläggningar o. d. Nya stora industriområden skulle förändraförutsättningarna för kustförsvaret. Detaljplaneläggning av nytt område börenligt överbefälhavaren föregås av samråd med de militära myndigheterna. Länsslyrelsen framhåller i sittkompletterande yttrande att man delar planverkets uppfattning om behovet av enfortsatt utvärdering av föreslagna industrilägen. påpekar alt det inomlänet finns fyra platser som av Cenlrala driflledningen har angetts somhuvudlägen för ulbyggnad av kraftindustri. Dessa är Orarna och Lindön i Gävlekommun samt Sunnäs och i . Den naturinvenlering somhar genomförts i länet visar atl del finns starka naturvårdsinlressen på önOrarna. 1978/79:213 Bilaga 1 252 bördärför enligt inte längre betraktas som huvudläge. Den i vägförvallningens långtidsplan redovisadesträckningen av väg E 4 vid berör enligt områden avinlresse för jordbruket och kulturminnesvården. I vägförvallningensbehovsinventering finns vidare två slörre vägprojekt i ochSöderhamns kommuner som kan komma att medföra konflikter med jordbmkets ochkulturminnesvårdens intressen. Del är enligt länsslyrelsen angelägel alt deplanerade vägsträckningama studeras i den fortsatta översiktliga markanvändningsplaneringeni berörda kommuner. Ulredningar om alt bygga ut allmänflygfält pågårenligt länsslyrelsen i , och kommuner. Enutbyggnad av flygplatserna i och kommuner skulle komma attberöra områden av riksintresse. Enligt bedömning innebär dettadock inte några allvariiga konflikter. 1 samtliga sju kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsägs bli fullföQda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra åtgärder. Regeringen log ställning lill programmen genom beslullän för län . För fattades beslul den 13mars 1975. Samtliga kommuner i harredovisat sitt arbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. Av fullmäktige anlagen kommunomfattandemarkdisposilionsplan har redovisats av Ange kommun. omfattas kusten samt , ochÅngermanälvens dalgångar av den fysiska riksplaneringens geografiska .riktlinjer.Kusten från utlopp till har därvid betecknats somobruten kust, medan kuststräckan söder om utlopp resp. norr omKöpmanholmen har betecknats som övrig kust. Länet berörs även av det primärarekreationsområdet , vilket förutom den obrutna kusten även omfattaren del av länets kust norr om . Markdispositionsplaner har interedovisats särskilt Prop.1978/79:213 Bilaga 1 253 för dessa områden. För har utrednings- och planeringsarbetebedrivits av en kommitté. , bestående av representanterför berörda kommuner och länsslyrelsen. En huvudrapport redovisades av kommitténår 1974. har redovisat en av kommunfullmäktige behandladlägesrapport om det planeringsarbete som kommunen har bedrivit . har vidareredovisat program för områdesplanering av kommunens hela kustområde samtcentralort. Av fullmäktige godkända redovisningarför åtgärder som kommunerna har vidtagit eller avser att vidta för attgenomföra den fysiska riksplaneringens intentioner har lämnals av sex avlänets sju kommuner. har redovisat en av kommunstyrelsengodkänd åtgärdsredovisning. i har ställt samman ochutvärderat de kommunala redovisningama samt i yttrande till ämbetsverken ochregeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet under planeringsskedet.Preliminärt sammanfallande yttrande har avgetts av den 26augusti 1977. Detla har tillsammans med övriga redovisningsänts för yllrande lill och kommunerna. Slutligt sammanfattandeyttrande har avgetts av . Till redovisning har fogats en särskildredovisning av studier av industrilägen vid som har ulförtsenligt överenskommelse med samt en av länsslyrelsen ochlandsantikvarien utarbetad rapport om kulturminnesvårdens riksintressen i länet.Vidare har bifogats yttranden från , fiskeriintendenten iNedre norra distriktet, fiskenämnden, i samt frånÖrnsköldsviks, , och Hämösands kommuner. Yttranden över det redovisadematerialet har lämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunerna har beretls tillfälleall komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts tillfälle atl komma in med synpunkter på verkens yttranden. har synpunkter lämnals av och Örnsköldsvikskommun. Allmänt om planeringsskedels ulfall konstaterar altplaneringsskedet har inneburit atl den kommunala översiktsplaneringen harintensifierats främst för de områden Prop.1978/79:213 Bilaga 1 254 som berörs av riksintressen. Trots detla har inte denåsyftade planeringen hell genomförts, t. ex. vad gäller områdesplanering. Sådanplanering kommer enligt bedömning all kräva avsevärd tid.Länsslyrelsen har därför föreslagit en prioritering av de fortsattaplaneringsinsatsema. Behovet av förstärkta resurser för all planeringen skallkunna genomföras understryks av . Planeringen på alla nivåer gerenligt länsslyrelsen utlryck för en stor medvetenhet om frågor som berörs iriksplaneringen, vilkel bör ge långsikliga resultat. Länsslyrelsen påpekar att andraplaneringsformer, bl. a. regionalpolitisk planering och trafikplanering, delvishar samordnats med olika utredningar inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Det gäller bl.a. den studie som har genomförts av länkbaraindustrilägen, i vilken även regionalpoliliska aspekter har beaktats saml , som har samordnats med såväl sysselsättningsplaneringensom trafikplaneringen. Länsslyrelsen konstaterar att man i har konkretiserat målsättningarna för naturvård ochfriluftsliv saml turistisk utveckling i kustområdet. Huvuddelen av de mestangelägna naturvårdsförordnandena har genomförts. Medel har också salsals påalt utveckla till etl lättillgängligt och attraktivtrekreationsområde. Utvecklingen har emeilerlid enligt länsslyrelsen varitmindre gynnsam vad beträffar logikapaciteten. Staten bör ta slörre del av detekonomiska ansvaret för turismens utveckling inom Höga Kusten-området. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de obrutna kustområdena redovisas i avsnitt 4.1.Beträffande anförs därutöver följande. Länsslyrelsen.och planverket framhålleralt man i planeringen för kustområdet har haft enjeslriktiv syn på frågan omytleriigare fritidsbebyggelse. stämmer överens med statsmakternasintentioner för markanvändningen inom området. konstaterar attmarkanvändningsplanering har utförts endasl i begränsad omfattning vidkusterna. En sådan planering är särskilt viktig inom bl. a. HögaKusten-området. anger atl ,och kommuner har påbörjat områdesplanering för kustområdena.Örnsköldsviks kommun avser alt upprätta områdesplaner för sin del av del s. k.övriga kustområdet. Enligt är det medhänsyn till genomförandet av den fysiska riksplaneringen angelägel altutredningsarbete och områdesplanering i första hand genomförs för vissa delarav kustområdet. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 255 enligt eftersträva atl genomföra en sådanplanering . Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de övriga kustområdena redovisas i avsnitt 4.3. anger att denpåbörjade Indalenulredningen syftar till all utveckla mål för naturvård,kulturminnesvård och rekreation i området. Liknande utredningar förutses förÅngermanälvens och dalgångar. Länsslyrelsen konstaterar althuvudälvarna, dvs. , och , är delvis hårtreglerade och alt flera av länets utbyggnadsprojekl berör Ljungan.Länsstyrelsen framhåller bl.a. atl Haverö strömmar och nedersta rymmerstora värden för naturvården och friluftslivet. Även har slorlbevarandevärde, bl.a. genom sin lättillgänglighet. Älven har också de endaåterstående forsarna av fallkaraktär i länet. Enligt mening kanvattenkraftutbyggnad i tätortsnära områden vid Viforsen () i Sundsvallskommun spoliera områden med stort rekrealionsvärde. Sådana älvsträckor bör istörsta möjliga omfattning bevaras outbyggda. Liknande synpunkter framförs avplanverket. Fiskeriintendenten i Nedre norradistriktet anser att man i kommun- och länsplanering tidigt bör redovisa sinståndpunkt belräffande de oulbyggda strömsträckorna i länets älvar. Del ärenligt fiskeriintendenten väsentligl att även de mindre vattendragen las med ibedömningen, efiersom vattenkraftutbyggnad kan länkas bli attraktiv även där. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom älvdalarna redovisas i avsnitt 4.5. anförs därutöver föQande. anser atlmarkanvändningsplaneringen bör fullföQas för och Indalsälvensdalgångar, för vilka bebyggelsetrycket och anspråken från friluftslivet ochnaturvården är betydande. Belräffande bör redovisningen avmarkanvändningen kunna ske i förenklad form inom de delar av därbebyggelsetrycket är lågl och pågående markanvändning kan komma all beslå underöverblickbar tid. Inom områden med mer betydande bebyggelseutveckling, där ävenmotstående intressen föreligger, bör dock markanvändningsplanering genomföras. och lantbruksnämndenpåpekar atl de mesl konkreta ställningstagandena vad gäller hushållning medjordbruksmarken kommer till utlryck i den pågående områdesplaneringen.Möjligheterna och formerna för alt beakla jordbrukets intressen tidigt iplaneringsarbetet har för- 1978/79:213 Bilaga 1 256 bättrats.Länsstyrelsen och lantbruksnämnden understryker betydelsen av att olikautbyggnadsalternativ utarbetas och analyseras i den fortsatta områdesplaneringen.Lanlbruksslyrelsen anser att en markanvändningsplanering av del slag sombedrivs i är elt bra exempel på hur markresursfrågorna kanbeaklas vid översiktlig planering av bebyggelseutvecklingen. Den minskade nedläggningstakten i jordbruket harenligt länsslyrelsen förbättrat förutsättningarna för landskapsvård iodlingsbygd. Enligt har kommunema i flera fallberört problem inom skogsbruket. Kommunema saknar emellertid medel alt konkretbehandla skogsbruksfrågorna i sin planering. Olika bevarandeinlressen borde enligt länsstyrelsenkunna tillgodoses genom tillämpning av 1 § skogsvårdslagen. Länsstyrelsenframhåller även möjligheterna till ökad samordning genom att olikabevarandeaspekter beaktas redan i skogsbrukets produktionsplanering. Inomvissa av de större förelagen i länet pågår försök i denna riktning. anser att vissa för länet generellaproblem, bl. a. inplanteringen av främmande trädslag, kan behöva belysas i ettmer långsiktigt tidsperspektiv. framhåller vidare behovet av attskydda vissa urskogar i länet. För atl kunna bedöma riskema för långsiktigaeffekter av det modema skogsbruket är del enligt angeläget attreferensområden avsätts för att möjliggöra jämförande studier i framliden. Fiskels intressen har enligt länsstyrelsenbehandlats i liten omfattning i del kommunala planeringsarbetet. Demiljövårdsplaner som flera kustkommuner har redovisat berör inte de negativaeffekterna på fisket av vissa mlQöstörande verksamheter. Det gäller främstcellulosaindustrin, val-tenkraftindustrin, kommunala avlopp ochdeponeringsanläggningar samt föroreningar från jord- och skogsbruket. Liknandesynpunkter framförs av fiskeriintendenten som dessutom anser att del krävs endetaQerad redovisning för inlandet av sådana vatten som är skyddsvärda förfritidsfisket. Fiskels intressen har enligt intetillgodosetts i den kommunala planeringen. Samtliga länets kommuner, som allaberörs av fiskets viktigaste intresseområden, bör i del fortsatta arbetetredovisa hur man avser att säkerställa dessa områden. Styrelsen anser attbehovet av skydd för de få opåverkade vattendrag och strömsträckor som finnskvar bör beaktas. Länsstyrelsenanger att kommun har uppmärksammat rennä- 1978/79:213 Bilaga 1 257 har däremot inte gjort någon särskildredovisning av rennäringens intresseområden i kommunöversiklen. påpekar att kommunen har fåttunderlagsmaterial för rennäringen så sent all näringens markintressen inte harkunnal beaklas i kommunöversikten. Kommunen uppger att renskötselns intressenskall beaktas i samband med revidering av kommunöversikten. Naturvård,friluftsliv och kulturminnesvård Elt angeläget invenleringsarbete har enligtlänsstyrelsen de senasle åren bromsat upp genomförandel av planeradenalurvårdsförordnanden. Endasl ca en tredjedel av dessa, främst inom HögaKusten, har kunnat genomföras. Länsslyrelsen påpekar alt säkerställandearbetetmed nuvarande resurser kommer alt la avsevärd lid i anspråk. För alt t. v. fåelt lillfredsslällande skydd för kustområdet och älvdalarna har länsstyrelsenförordnat om samrådsskyldighet enligt 20 § naturvårdslagen. Den direklakontakten mellan naturvårdsmyndigheten och skogsägarna är enligt länsstyrelsensbedömning ell effektivt sätl atl hävda nalurvårdshänsynen i skogsbruket. Nalurreservalsförordnanden övervägs avlänsstyrelsen f.n. endasl för två områden, och Jämtgaveln, vilka ärav vildmarkskaraktär och dessutom har speciella bevarandevärden. I bägge fallenär del i första hand skogsbrukel som slår i konflikt med naturvårdens ochfriluftslivets intressen. framhåller atl endast elt fåtal avkulturminnesvårdens områden av riksintresse har getts ett visst skydd.Kunskapema om kullurminnen är olillfredsställande. Inventerings- ochutredningsbehovet är myckel omfattande. Det fortsalla arbetet bör enligtlänsslyrelsen syfta till kommuntäckande kulturhistoriska utredningar somunderlag för kulturvårdsprogram. För de tre s. k. större områdena av intresseför kulturminnesvården i länet bör enligt länsslyrelsen översiktligainventeringar genomföras. Inom områden med naturvårdsförordnanden behövs oftakomplettering av skyddsföreskrifter av hänsyn till kulturminnesvården. anser all del krävs förstärktaresurser bl. a. för att man inom rimlig lid skall kunna säkerställa natur- ochkulturminnesvårdens riksintressen. Enligt är del angelägel atl denpågående urskogsinven-leringen fullföljs. På grundval av denna samt befintligtinventeringsmaterial bör en nalurvårdsplan för länet upprätias. Verketförordar att i del fortsatta arbetet riktar insatserna mot iförsta hand de riksinlressanla områdena samt värdefulla myr- ochurskogsområden. framhåller atl det bl. a. iVästemorriands län finns stora brister i inventeringsmaterialel rörandekulturminnesvården. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 258 Länsslyrelsen konstaterar alt antalet fritidshus ilänet /76 uppgick lill ca 22000. Ökningen under perioden1970-1975 var 3 500 fritidshus. Kommunema har enligt svarat motintentionerna i den fysiska riksplaneringen vad gäller behandlingen avfritidsbebyggelsefrågor inom de områden i länet som berörs av geografiskariktlinjer. Friluftslivels intressen prioriteras enligt länsslyrelsen i störreutsträckning än lidigare framför enskild fritidsbebyggelse inom dessa områden. framhåller alt samtliga kommuner ilänet har redovisat områden för lokalisering av fritidsbebyggelse. Dessaområden är främst belägna utanför områden med starka bevarandeintressen.Länsslyrelsen understryker viklen av att planinlentionerna beträffandefritidsbebyggelsen föQs upp i det kommunala genomförandet, eftersom storadelar av den kust- och sjönära marken intill de större lälortema redan hartagits i anspråk för fritidsbebyggelse. Det finns enligt behovav andra fritidsboendeformer, vilket kommunema avser atl beakta i sinplanering. anser sig inte kunna göra en prognosöver fritidsbebyggel-seulvecklingen, men framhåller att det redovisadematerialet tyder på atl lokaliseringen av fritidsbebyggelse i slörreutsträckning kommer att ske på längre avstånd från kusten och de slörrelälortema. och kommunema har i en särskildstudie angett vissa lägen för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen (FRP-industri). anser att ytleriigarefaktaunderlag om induslrilägena behöver tas fram. Vidare är det angeläget altplanema på etablering och utveckling av de aktuella industribranschernakonkretiseras så all elt fastare underlag erhålls för eventuella markreservalioneri de angivna industrilägena. Frågor om atl sanera miQön i nedlagdaindustriområden bör enligt länsslyrelsen behandlas från såväl tekniska somekonomiska och administrativa synpunkter. framhåller atl endiskussion pågår inom länets kommuner i syfte att åstadkomma en bättreomgivningshygien i de bostadsområden som planeras nära industrierna iindustriorterna. Länsstyrelsenanför atl antalet nya lägen för FRP-industri bör begränsas. För många lägenkan bl.a. onödigtvis hindra annan markanvändning. anser altbeslut bör fattas om vilka industriområden som bör planeras vidare förFRP-industri. En sammanfattning av de tunga industribranschemas utveckling iolika regioner skulle enligt vara elt värdefullt underlag för denfysiska och regionalekonomiska planeringen. anser att en närmare analys bör göras av de induslrilägen vidNorrlands- och vilka har pekats ut av kom- 1978/79:213 Bilaga 1 259 muner och länsstyrelser. Analysen bör syfta till attklarlägga var fortsatta planerings- och utbyggnadsinsatser är önskvärda.Naturvårdsverket instämmer i stort i bedömning av de studeradeindustrilägena. Överbefälhavaren framhåller attetablering av industri vid främst bör ske inom områden medutbyggda hamnanläggningar o. d. Nya slora industriområden skulle förändraförutsällningarna för kustförsvaret. Delaljplaneläggning av etl nytt områdebör enligt överbefälhavaren föregås av samråd med de militära myndighetema. anför atlendast elt fåtal lägen för etablering av mlQöstörande industri bör anges ochalt arbele med områdes- och miQö-vårdsutredning m.m. bör koncentreras till deutpekade lägena. Kommunen anser att länsslyrelsen och centrala myndigheter börgöra ansträngningar för att realisera planerna på en industriutbyggnad iHusum. Flera planerade kraftledningarberör enligt områden med geografiska riktlinjer eller andrariksintressanta områden. anser med tanke på kraftledningamasanspråk på skogsmark all det är angeläget att framtida utbyggnader ochombyggnader av ledningsnätet samordnas. Ur markhushållningssynpunkt bör istörsta möjliga utsträckning ianspråktagande av mark för ledningsgatorminskas. konstaterar attanläggningar för kraftförsörjning i regel inte har behandlats i det kommunalamaterialet. framhåller altutbyggnad av kraftledningar även innebär problem från nalurvårdssynpunkl ochrekommenderar att tar initiativ till ell mer ingående samarbetemed kraflföretagen. påpekar atl länetstopografiska förhållanden medför att det är svårt alt finna lämpliga områdenför en slörre flygplats i de centrala delarna av länet. Etl område norr omSundsvallsbuklen vid har aktualiserats som lämpligt för en sådanflygplats. Området är dessutom lämpat för bebyggelse. Del är enligtlänsstyrelsen önskvärt all de centrala myndigheterna tar ställning lill behovetav markreservation på lång sikl för en slörre flygplats i mellersta . konstaterar altlänsstyrelsen har aktualiserat frågan om markreservalion för en framtidaersättningsflygplats på gmnd av vissa bullerproblem vid /Härnösandsflygplats. Den befintiiga flygplatsen är en knutpunkt i det norrländskaflygplatssystemet och nuvarande banlängd kan accepteras även . Verketanser inte att markreservation för en framtida länsflygplals behöver göras. Försvar understrykerförsvarets regionalpolitiska betydelse och Prop.1978/79:213 Bilaga 1 260 anser all försvarets markbehov bör tillgodoses på elttillfredsställande sätt. De flesta kommuner har enligt länsslyrelsenuppmärksammat behovel av hänsyn till försvarets markbehov. Förutsättningama atlfinna former för samutnylQande av mark för militär användning och friluftslivhar förbättrats. Dessa möjligheter bör enligtlänsslyrelsen främsl tas lill vara kring och Hämösands tätorter samti kustområdet i kommun. I samtliga åtta kommuner iJämtlands län antog kommunfullmäktige program för hur denfysiska riksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen log ställningtill programmen genom beslut län för län . För länfattades beslut . Samtliga kommuner i länhar redovisat sitt arbele under planeringsskedet med att fullfölja riktlinjemaför hushållning med mark och . Redovisningama har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikler. Av fullmäktige antagnakommunomfattande markdispositionsplaner har redovisats av Åre och Östersundskommuner.