prop · G20373 · 1978-12-31 00:00:00 — Institutet bör därtör vara den instans som har densamlade överblicken över utvecklingen på området. Enligt NYR:s förslag skallinstitutets verksamhetsområde avse problem för individen i svåra val-,omställnings- och anpassningssiluationer på arbetsmarknaden och metoder alllösa sådana problem. Tillämpningen bör enligt NYR innefattaarbetsmarknadsverkets interna väglednings- och rehabiliteringsinsatser, dessexterna samverkansformer i dessa frågor och förhållanden på arbetsmarknaden medtydlig relevans för rehabiliterings-och vägledningsarbelet. Som Jag redan uttalat börtyngdpunkten enligt min mening ligga på den praktiska metodutvecklingen inomarbetsmarknadsverkets område. Detta innefattar också samverkan med andra organsom berörs av väglednings-och rehabiliteringsinsatser för enskilda individer.Institutet bör också arbeta med frågor som gäller individens förhållanden påarbetsplatsen och åtgärder där för all underlätta för den enskilde sökanden altfå eller behålla ett arbete, eller förbereda sig inför ett utträde påarbetsmarknaden. Anpassningsverksamhelen är följaktligen ett område sominstitutet bör ägna uppmärksamhet. Med den inriktning av verksamhetensom jag här förordat måste också forskningsinsatserna vara klart inriktade påden praktiska verksamheten med vägledning och rehabilitering. Det är enligt minmening angeläget all verksamheten vid institutet avgränsas från denarbetsmarknadsforskning, som utförs av andra organ. Därför bör, enligt minmening, inriktningen och omfattningen av forskningsverksamheten vid insliluleii den mån den inte avser praktisk metodutveckling studeras närmare och då i relationlill annan forskning inom arbetsmarknadsområdet. Jag kommer att beröra dennafråga i det följande. förslag om ett avskiljande avden individin- Prop.1978/79:73 55 riktade verksamheten vid arbetskliniken och PTI får stödav NYR. Jag vill därför förorda en organisation som innebär atl den praktisktinriktade verksamheten hos de båda institutionerna får uppgå i den regionalaorganisationen med i , medan metodutvecklings-och forskningsverksamheten sammanförs till ett forskning. En expert i utredningen har i ettsärskilt yttrande lill NYR förordat ett bibehållande av praktisk verksamhet ianslutning lill det centrala institutet. Mot bakgrund av vad jag här anfört ombehovet av en decentraliserad metodutveckling och forskning anser jag atlinstitutet bör repliera på den praktiska verksamheten ute i landet och inte haegen individinriktad verksamhet. Enligt sysselsättningsutredningens förslag skall sådanverksamhet som finns vid PTI, men som inte har arbetsmarknadsinriktningövertöras till andra statliga myndigheter och institutioner. Enligt minuppfattning bör del ankomma på den nuvarande huvudmannen att ge förslag om hurdenna verksamhet skall bedrivas. Vad jag tidigare anfört beträffande personalfrågornasbehandling i samband med inrättande av de regionala arbetsmarknadsinstitutenäger i huvudsak giltighet även för metodutvecklingsinstitutet. Del bör ankommapå NYR att pröva hur nuvarande personalresurser vid PTI och statens arbetsklinikbör fördelas mellan det nya institutet och den regionala organisationen. Delbör också ankomma på NYR att pröva i vad mån de metodutvecklings- ochutbildningstjänster som finns vid övriga arbetspsykologiska institut ocharbetsvårdsinstitul skall inrymmas i den nya organisationen. Härefter fårfrågan behandlas i MBL-förhandlingar med berörda personalorganisationer. 1 NYR:s förslag har det centrala institutet tilldelatsviktiga och omfattande utbildningsuppgifter genom alt det föreslås svara förvidareutbildning inom området yrkesinriktad rehabilitering av personal, främstvid arbetsmarknadsinstituten, men även för förmedlingspersonalen. Jag anslutermig till förslaget. finns en särskilt utformad fortbildning för resp.personalgrupp som kommer all ingå i verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten.Att det centrala institutet får ansvaret för alt utveckla och driva utbildningenför den personal som gemensamt skall verka inom arbetsmarknadsinstituten måstevara en riktig lösning. En viktig del i arbetet med att sprida kunskap om och dranytta av erfarenheterna från metodutveckling och forskning är en välfungerande informations- och dokumentationsverksamhet. NYR-utredningenföreslår att institutet skall svara för denna, men är ännu inte beredd atl geförslag till utformningen av verksamheten. Jag vill här erinra om allregeringen bemyndigat arbetslivscentrum att överta och vidareutveckladen dokumentationscentral (PADOC) som tidigare funnits pä . Arbetslivscentmmavser bl.a. all inrätta en funktion mellan dokumenlationscen- Prop.1978/79:73 56 trålen och dess nyltjare. Personalen där skall bl.a. hjälpapraktikema atl dra nytta av forskningen inom området. Självfallet bör den metodutvecklingoch forskning som institutet bedriver på olika sätt dokumenteras och föras uti den praktiska verksamheten. I en verksamhet inriktad på atl stödja ochutveckla det praktiska arbetet måste information och dokumentation varanödvändiga tillskott till andra former av erfarenhetsspridning. Enligt minmening talar mycket för att knyta det nya institutets dokumentationsverksamhettill arbelslivscent-rums dokumentationssystem, Arbetslivsinformalion ochdokumentation. Det centrala institutet förmetodutveckling och forskning skall enligt sysselsätlningsutredningens förslagha en självständig ställning inom arbetsmarknadsverket och ledas av ensärskild delegation. I denna delegation skall AMS vara företrädd, liksompartema på arbetsmarknaden, handikapporganisationerna, ,tekniska högskolan och . Flera av remissinstanserna, bl.a.RRV, arbelarskyddsstyrelsen och SAF uttalar sig för att institutet ges enfristående och självständig ställning. Arbelarskyddsstyrelsen förespråkar atlinstitutet direkt underställs . NYR har i sina överväganden kommitfram till att institutet skall ingå i arbetsmarknadsverket. Institutet föreslåsledas av en föreståndare och en särskild delegationsslyrelse med företrädareför arbetarskyddsstyrelsen, , ,, universitets-och högskoleämbetet, ,, partema på arbetsmarknaden ochhandikapprörelsen. AMS generaldirektör föreslås bli delegationens ordförande. Delegalionsstyrelsen har enligtNYR:s förslag att fatta beslut i alla de frågor som rör institutets verksamhet,utom i ärenden som rör viktigare förfaltningsfrågor och förslag tillanslagsframställning för verksamheten. Dessa ärenden ankommer på AMS atlhandlägga. skall kunna delegera beslut lill föreståndarenför institutet. Delegationsstyrelsen föreslås få en viss självständighetgentemot AMS i anslagsfrågor som gäller forsknings- ochutvecklingsverksamheten, genom att den får rätt att besluta om prioriteringarinom ramen för anvisade medel. Jag kan i huvudsak ansluta mig lillNYR:s förslag beträffande institutets organisatoriska hemvist och ledning.Enligt min mening bör dock även personalen vid institutet vara företrädd idelegationsstyrelsen. Genom att institutet får en egendelegationsstyrelse med bred sammansättning och egna beslutsbefogenhetermarkeras dess självständighet gentemot AMS. Sammansättningen av styrelsen börge möjligheter till en mer allsidig belysning av problem och till ett bretterfarenhetsutbyte mellan oli- Prop.1978/79:73 57 Den samlade kunskap som kommer altfinnas i delegationsstyrelsen bör m.a.o. vara en värdefull resurs imetodutvecklingsarbetet. NYR föreslår atl institutet skallledas av en föreståndare och förutom av ett kansli beslå av två enheter, en förpersonalutbildning och en för forskning och metodutveckling. Inom den senareenheten föreslås finnas vetenskaplig expertis, bl.a. tre professorer med bakgrundi ämnesområdena psykologi, sociologi och medicin och med anknytning tillfakultet liksom expertis med särskild erfarenhet av praktisktutvecklingsarbete. NYR föreslår en organisation med 41 tjänster, fördelade mednio tjänster inom institutets kansli, nio inom personalutbildningsenhelen och23 inom forsknings- och metodutvecklingsenheten. Jag ansluter mig lill NYR:s förslag vad gäller deorganisatoriska delama. Jag förordar att tjänster inrättas vid institutet inomen kostnadsram av högst 5 milj. kr. för helt budgetår, saml alt institutettilldelas särskilda medel för utbildning och metodutveckling. Inriktningen avdem bör vara sådan atl tyngdpunkten läggs på de funktioner som gäller serviceåt fältorganisationen med utbildning, information och dokumentation samt metodutveckling.Föreståndaren för institutet bör tillsättas av regeringen. Jag är inte beredd att ta ställning tillNYR:s förslag om inrättande av tre professurer vid institutet. Som jag tidigarebetonat bör verksamheten i huvudsak vara inriktad på praktisk metodutvecklinginom arbetsmarknadsverkets område. Inriktning och omfattning av forskning inomområdet bör enligt min mening studeras ytterligare och då relateras till annanforskningsverksamhet på arbetsmarknadsområdet. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma i denna fråga. Under förutsättning av riksdagensbifall till propositionen börjar en ny fas i NYR:s arbete. Då skallorganisationsplanerna konkretiseras och detaljerna i organisationen utformasså atl den kan träda i kraft den eller vid det eventuellt senaredatum den nya organisationen för skyddat arbete kan träda i kraft. Dettaomfattande arbete måste i stor utsträckning bedrivas ute i länen. Skulle det fortsatta organisationsarbetet ge för den nya organisationens genomförande måste senareläggas börriksdagen föreläggas förslag om föriängning av medelstilldelningen lillnuvarande organisation. Jag förutsätter därvid att även de friståendearbetspsykologiska instituten i sådant fall kan bereda de anställda fortsaltarbete. Enligt min mening bör del regionalaorganisationsarbetet ledas av länsarbetsnämnderna i nära samråd och samarbetemed de institutioner som berörs av förändringen. Som NYR också framhållit, börsjälvfallet företrä- Prop.1978/79:73 58 dåre för de personalorganisationer som organiserar dennuvarande personalen medverka i detta arbete. Det ankommer på NYR atl ienlighet med sina direktiv på riksplanet svara för organisationsarbetet.Arbetet bör bedrivas i nära samråd med AMS. I direktiven betonas atl såväl idet centrala som det regionala organisationsarbetet bör man söka finna sådanaövergångslösningar att berörd verksamhet vid statliga och kommunalainstitutioner på ett smidigt sätt kan övergå till den nya organisationen medstaten som huvudman. Sedan man vid förhandlingama mellannuvarande huvudmän och statens förhandlingsnämnd klargjort om staten skallöverta arbetsvårdsinstituten eller ej bör man före den nyaorganisationens ikraftträdande kunna överblicka vilka arbetsvårdsinstitul somskall ingå i organisationen. Utredningsarbetet bör både påcentral och regional nivå bedrivas i nära kontakt med nya organisationskommitténför skyddat arbete och med andra berörda organ. 3.6.8 Kostnadsberäkning och finansiering I propositionen 1977/78:30konstaterade föredraganden atl det då inte fanns tillräckligt underlag för atlkunna ta ställning lill de eventuella kostnadsförändringar som en samordnadorganisation för yrkesinriktad rehabilitering skulle medföra. Föredragandenutgick dock från atl eventuella förändringar skulle hålla sig inom denekonomiska ram som med dåvarande penningvärde totalt gällde för verksamheten. Kostnaderna för den nuvarandeorganisationen framgår av följande sammanställning. De verksamheter som föreslås ingå iarbetsmarknadsinstituten och i forskningbekostas nu under tolfte huvudtiteln enligt följande. B I Arbeismarknadsinformalion.psykologiska konsultinsatser, anslag \91W926.4milj. B 2 Arbetsmarknadsutbildning,kostnader för ALU-kurser, ca 98 milj. kr. beräknad kostnad 1978/79 samt vissautredningskoslnader (psykologer vid ALU-kurser), ca 11 milj. kr. Beräknadkostnad sammanlagt \91W9l09milj.kr. C 5 Utbildning av svårplacerade,exkl. företagsutbildning av handikappade (totalt ca 10 milj. kr f n.). Anslagför 1978/79 lOSmilj. kr., varav 85 milj. faller på SÖ. C5 Arbetsprövning/arbetsträning, anslag 1978/79 J/,6 milj.kr. C 5 För delprogrammet gemensamma förvaltningskostnader(totalt 1978/79 4,6 milj. uppskattningsvis 4 milj. kr. Därtill kommer dekostnader som kommuner och landsting har för arbetsvårdsinstitul. Dessautgjorde 88,8 milj. kr. Prop.1978/79:73 59 detta kommer vissa inlematkostnader, för vilka statsbidragej utgått, ca 5 milj. kr. Med löne- och prisomräkning skulle kostnadema förnärvarande kunna uppskattas till ca 100 milj. kr. Även jag utgår från atl den nyaorganisationen med och forskning vid sin start totalt sett skall hålla sig inom den sammanlagdakostnad som hitintills gällt för verksamheten. Del fortsatta utredningsarbetet hargivit vid handen all en lolalfinansie-ring av metodutvecklingsinstitutet överstatsbudgeten på sätt som förordats i prop. 1977/78:30 är mindre lämplig medhänsyn till alt metodutvecklings- och utbildningsverksamheten skall bedrivasintegrerad med de regionala arbetsmarknadsinstitutens verksamhet. Jag avser därför alt i 1979 årsbudgetproposition föreslå ell nytt programanslag för arbetsmarknadsinstitutensoch metodinstitutets verksamhet, varvid de olika verksamhetema fördelas på tvådelprogram. De medel som efter sedvanlig budgelbehandling av behov av tjänsterm.m. anvisas programmet bör tillföras arbetsmarknadsutbildningsfonden för alttillsammans med inflytande arbetsgivaravgifter bekosta den samordnade organisationenför den yrkesinriktade rehabiliteringen. Jag vill erinra om alt riksdagenuttalat sig för en fondfinansiering av den yrkesinriktade rehabiliteringensaml atl utbildningsbidrag bör utgå till samtliga elever. Med skyddat arbete menas sådantarbete som anordnas för arbetshandikappade eller andra svårplacerade som trotsolika stödåtgärder inte kan få eller behålla anställning på den reguljäraarbetsmarknaden. Detta är alltså en åtgärd som aktualiseras först efter detarbetsförmedlingen konstaterat alt det inte genom förmedlingsinsatser,yrkesinriktad rehabilitering, an-passningsåtgärder på arbetsplatsen ellerhalvskyddad sysselsättning etc. går atl få en anställning lill stånd. Skyddatarbete skall således främst ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i syfteatt värna om de handikappades rätt till avlönat arbete. Begreppet skyddat arbete skall förstås så att de anställdaär skyddade från konkurrens från personer ulan arbetshinder när det gäller atl erhållaoch behålla ett arbete. Det betyder också att arbetsplatserna i görligaste månbör vara anpassade till de arbetshandikappades förutsättningar. Det skyddadearbetet skall betraktas som en tillgång för vårt lands samlade näringsliv. Ienlighet med vad Jag inledningsvis nämnt vill jag framhålla att de människorsom arbetar i verksamheten producerar angelägna varor och tjänster ochdärigenom bidrar till utvecklingen av vårt samlade välstånd. Flera former av skyddat arbete finns , som jag i detföljande närmare redovisar. Det kan ordnas i form av verkstäder för skyddatarbete eller hemarbete som drivs av landsting och primärkommuner samt i vissafall Prop.1978/79:73 60 Kontorsarbetscentraler ochindustriella beredskapsarbeten som drivs av AMS har i huvudsak samma innehålloch syfte som verkstäderna för skyddat arbete. I särskilda beredskapsarbetensysselsätts arbetshandikappade i betydande utsträckning. Arkivarbete ochhalvskyddad sysselsättning är andra verksamhetsformer. För statliga arkivarbetsplatser ochför platser hos ideella organisationer utgår statsbidrag med hela lönekostnadenför den arkivarbelsanslällde. Till kommunalt arkivarbete utgår 33 %statsbidrag. Lönevillkor vid statliga och enskilda arkivarbetsplatserfastställs i särskilda avtal som tecknas mellan å ena sidan statens avlalsverki samråd med AMS och inom TCO på den andra.Arbetsgivaransvaret åvilar AMS. Enligt 1 § LAS gäller inte lagen arbetstagaresom av arbetsmarknadsmyndighet har meddelats arbetslöshetshjälp i form avberedskapsarbete, arkivarbete, musikerhjälp eller som har anvisats arbete iverkstad inom arbetsvärden. Anställda i arkivarbete och vid skyddadeverkstäder åtnjuter dock i realiteten en hög grad av anställningstrygghet. Halvskyddad sysselsättning är enform av sysselsättning som anordnas på den reguljära arbetsmarknaden och sominnebär att staten ger stöd till arbetsgivare som anställer personer mednedsatt arbetsförmåga. Bidrag till halvskyddad sysselsättning utgår nu med 75%av den anställdes lön inkl. lönebikostnader under det första anställningsåret.Under det andra året är statsbidraget och under de tredje och fjärde åren25%. före fjärde årets utgång skall prövas om fortsatt bidrag börutgå. Som ell led i en särskild försöksverksamhet kan förhöjt bidrag utgå vidanställning av imgdomar under med grava fysiska handikapp eller som ärförtecknade enligt lagen om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Halvskyddat arbete utförs på denreguljära arbetsmarknaden och kan i princip avse alla slag av arbeten. Förhalvskyddat arbete gäller alt arbetstagaren är anställd på arbetsplatsen avsamma arbetsgivare och enligt samma avtal som övriga anställda. Denhalvskyddade sysselsättningen har vuxit fråndrygt 500 platser till 11 1978. Under de senaste årenskonjunkturavmattning har ökningstakten avtagit till följd av den allmänt svagaefterfrågan på arbetskraft. 3.7.1 Anställning med lönebidrag Genom tilläggsdirektiv ficksysselsällningsutredningen regeringens uppdrag atl överväga nybenämning av arkivarbetsverksamheten och pröva möjligheterna atlersätta arkivarbetel med ett system av samma principiella uppbyggnad som förden halvskyddade sysselsättningen. Utredningen konstaterar attarkivarbetsformen har vissa brister i förhållande till den halvskyddadesysselsättningen. 1 första hand gäller delta den arbetsrättsliga ochlönemässiga sidan. Eftersom arkivarbetet är en form av arbetslöshetshjälpomfattas inte personer i verksamheten av LAS. 1978/79:73 61 ningsskyddel är dock i praktiken stort, eftersomarbetsförmedlingarna har kunnat anvisa arkivarbele hos annan myndighet ellerorganisation, i del fall en tidigare placering har upphört. För personer iarkivarbete tillämpas särskilda avtal som inte överensstämmer med de avtal somgäller för övriga anställda hos den arbetsgivare där vederbörande är verksam. Enligt del förslag somsysselsällningsutredningen lagt fram skall arkivarbete, halvskyddadsysselsättning och musikerhjälp upphöra och ersättas av en ny stödform kalladanställning med lönebidrag. För personer som har halvskyddat arbete skeringa förändringar i och med utredningens förslag. Skillnaderna mot nuvarandeordning berör dem som har arkivarbete. En skillnad som finns mellanarkivarbete och halvskyddad sysselsättning gäller målgrupperna. Bidrag tillhalvskyddad sysselsättning avser arbetstagare som efter arbetsvårdsutredningbefunnits ha sådan nedsättning i arbetsförmågan all det särskilda bidragetbedöms vara motiverat. Arkivarbete däremot kan också beviljas arbetslösa utansärskilda handikapp eller funktionsnedsältningar, som på grund av ålder ellerandra personliga förhållanden inte kan få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Enligt min uppfattning bör anställning med lönebidrag ihuvudsak avse samtliga de grupper som kan komma i fråga för arkivarbele ellerhalvskyddad sysselsättning. I fråga om musikerhjälpen delar Jag den uppfattningsom sysselsällningsutredningen framfört atl motsvarande stöd bör ges i form avberedskapsarbete eller inom ramen för systemet med lönebidrag. Till skillnad från vad som gäller ifråga om arkivarbete och musikerhjälp-föreslås alt den som anställs medlönebidrag skall omfattas av gällande arbetsrättsliga lagstiftning, bl.a. LASoch få gängse lön och övriga förmåner. Ingen remissinstans har avstyrkt deföreslagna huvudprinciperna för lönebidrag och även jag ansluter mig helt tillutredningens förslag. Enligt min mening har det föreslagna systemet storafördelar gentemot det syslem som gäller . Inte minst finns del anledningbetona den normalisering av anställningarna som blir följden. Alla kommer atlsom anställda ha samma villkor och därtill fä en yrkesbenämning som anslutertill det arbete man utför. Vidare uppnås ett enhetligt arbetsgivaransvar. Detföretag eller den myndighet eller organisation som har anställda med lönebidragfår del fulla arbetsgivaransvaret. Detta ansvar åvilar vad gällerarkivarbete arbetsmarknadsverket, medan arbetsplatsen har ansvar förarbetsledning, tillsyn och liknande. De invändningar som trots alltrests mot anställning med lönebidrag berör den statliga sektorn. SPN ochöverstyrelsen för ekonomiskt försvar har förordat ett system som går ut på attde statliga myndigheterna och verken skall få möjlighet att överskrida sinapersonalstater. Jag anser för min del all detta skulle innebära en annanfinansieringsform för statsförvaltningen än för arbetsmarknaden i övrigt ochinnebära risker för en sektorsindel- Prop.1978/79:73 62 ning, som kan vara svårförenlig med verksamhetensarbelsmarknadspoliliska syfte. Utgångspunkten bör i stället vara attindividens behov och förutsättningar i första hand skall vara styrande vidvalet av arbetsplats. Enligt min mening ligger det också stora fördelar i ettlikformigt system för hela arbetsmarknaden. De av sysselsällningsutredningenföreslagna principema bör därför gälla även för den statliga sektorn. Efter samråd med statsrådetWahlberg föreslår jag alt de arbetstagare som f n. har arkivarbete ellermusikerhjälp och som i fortsättningen anställs med lönebidrag skall, i den månde blir offenlliganställda, omfattas av på samma sätt som andraoffenlliganställda. Att inte har gjorts tillämplig påarbetstagare med arkivarbe le eller musikerhjälp - eller på dem som har anvisats beredskapsarbete el ler arbete i verkstad inom arbetsvärden - har motiverats med atl det här har gällt extraordinära åtgärder inom ramen för samhällets arbetsmark nadspolitik, i allmänhet främst avsedda som en temporär lösning av den enskildes sysselsättning (prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 238). Som jag tidigare nämnt, har emellertid arbetstagare med arkivarbete eller musikerhjälp i realiteten numera fått en bättre anställningstrygghet. För deras del kan den anvisade sysselsättningen därför inte längre anses utgöra en temporär lös ning. Inte heller i övrigt finns skäl att för framtiden särbehandla dem i . 1 kap. 6 §LOA bör alltså ändras i enlighet med det anförda. Mitt förslag innebär att särskildaarvodestjänster i fortsättningen bör inrättas för dem som anställs medlönebidrag i statligt reglerad anställning. Dessa tjänster behöver intekungöras lediga till ansökan (9 § första stycket 2 anställningsförordningen1965:601, ändrad senast 1978:544), vilket ligger väl i linje med förslaget i övrigt. har inte tagit ställning tillnär systemet med anställning med lönebidrag skall genomföras. Med hänsyn tillatl det nya systemet kräver viss planeringstid för de arbetsgivare som i daghar anställda i arkivarbete och musikerhjälp eller avser utnyttja möjlighetematill anställning med lönebidrag förordar jag ett genomförande från den 1 juli1980. Jag utgår från att i princip alla personer som vid utgången av budgetåret1979/80 är anställda i arkivarbete eller musikerhjälp kommer att övergå tillanställning med lönebidrag. Jag återkommer strax till vissa övergångsbestämmelser. 1 och med att ett enhetligtarbetsgivaransvar erhåUs för anställda med lönebidrag bör enligt utredningenkrav ställas att anställda med lönebidrag skall omfattas av kollektivavtal ocherhålla avtalsenlig lön. Remissopinionen är här delad. Förslaget tillstyrks avflertalet remissinstanser bl.a. LO, /SR, TCO, HCK, , Ungdomar och Vuxna, FPU och . LRF och SAFställer sig avvisande till förslaget av principiella skäl. SAF finner detemellertid rimligt att förelag som inte omfattas av kollektivavtal tillämparsådana löne- och anställningsvillkor som är normala för branschen. 1978/79:73 63 Atl arbetsgivaren skall ha fullt arbetsgivaransvarför alla anställda är enligt min mening helt klart och några invändningar harinte heller riktats häremot. Det är också enligt min mening självklart attanställda med lönebidrag skall åtnjuta lön och övriga förmåner iöverenstämmelse med gällande kollektivavtal.