prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Samråd har i dennafråga ägt rum med chefen för . Fortsatta lönekostnadsstegringar iåtskilliga länder nödvändiggör en uppräkningav kostnaderna för lokalanställd personal vid utlandsmyndigheterna med3 . Härutöver beräknar jag . Anställningsvillkor m. m. förlokalanställda vid utlandsmyndigheter har varit föremål för utredninginom en interdepartemental arbetsgrupp. En rapport (Ds UD 1978: 1) framlades ijuni 1978. Arbetsgruppens överväganden och förslag är f. n. under beredninginoin berörda departement. Besparingsåtgärder m. m. Fortsatt ökad uppmärksamhet ägnas åtrationaliserings- och besparingsmöjligheterinom den interna administrationen bl. a. genom skärpt utgiftsbevakning ochutveckling av effektivare besluts- och handläggningsrutiner. Behov av personalförstärkningar på olikahåll inom utrikesförvaltningen tillgodoses i första hand genom omdisponeringinom befintliga ramar. Detta betyder att en sträng prioritering måste göras vidfördelningen av tillgängliga resurser. Lokalanställdpersonal vid utlandsmyndigheterna ges gradvis mera ansvarsfulla uppgifter. Denna utvecklingväntas leda till att utökningen av den utsända personalen kan begränsas. Som ytterligare exempel på aktuella besparingsansträngningarmå nämnas att departementet nu prövar möjligheterna att i vissa huvudstäderackreditera tjänstemän som är stationerade i . Den inleddaförsöksverksamheten med avgiftsbeläggning av vissa exportfrämjande tjänstervid utlandsmyndigheter (jfr prop. 1977/78,bil. 6, sid. 6) har givit i huvudsak positiva erfarenheter. Antaletavgiftsdebiterande myndigheter har utökats från tre till sex.Försöksverksamheten avses fortgå ännu någon tid innan ett slutligtställningstagande kan ske. Resultatet av den översyn av det statligaexportfrämjandet, som jag har berört i det föregående, kan komma att inverka påutformningen och omfattningen av ett mera permanent avgiftssystem förutrikesförvaltningen. Regeringen har i beslut den 29 juni 1978fastställt direktiv (Dir 1978: 70) för en utredning om utrikesrepresentationen.Utredningen, som leds av en särskilt tillkallad utredare, har till uppgift attgöra en samlad översyn av utrikesrepresentationens resurser med syfte bl. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 7 liseradess allmänna organisation och verksamhet. Utredningens förslag skallframläggas etappvis. Medhänvisning till sammanställningen och till vad jag ovan har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78Utgift 5 692 317 Reservation 151281 1978/79 Anslag 6 432 000 1979/80Förslag 7 000 000 Från anslaget bestrids kostnaderna förden kontaktskapande verksamhet, som bedrivs av utomlands stationeradetjänstemän i utrikesförvaltningen och av tjänstemän i utrikesdepartementetsom, utan att omstatio-neras, tas i anspråkför tjänstgöring utomlands. Ersättningsbeloppen fastställs avdepartementschefen. Anslaget bör med hänsyn till stigandekostnader räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtlandstjänstemännens representation för / 80 anvisa ett reservationsanslag av . Inventarier för beskickningar, delegationer ochkonsulat 1977/78Utgift 8 665 208 Reservation 97 018 1978/79 Anslag 10 473 000 1979/80 Förslag 13 735 000 Medelsom anvisas under detta anslag används för nyanskaffning, ersättning ochunderhåll av kansli- och bostadsinventarier samt av viss beredskapsutrustningför utrikesrepresentationen. Anslaget bör höjas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Inventarier för beskickningar,delegationer och konsulat för /80 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 8 1977/78 Inkomst 1 369 843 1978/79 Anslag 1 000 1979/80Förslag 1 000 Isamband med utlandsmyndigheternas valutaförsörjning uppkommer kursförluster ochkursvinster som redovisas under detta anslag. Anslaget bör föras upp med ettformellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kursdifferenser för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning åt olönade konsuler 1977/78Utgift 2 677 698 1978/79Anslag 3 608 000 1979/80Förslag 3 900 000 Anslaget används för s. k. kontorskostnadsbidragtill vissa olönade konsuler samt för anskaffning av utrustning, som enligtförfattningar och praxis skall finnas på svenska olönade konsulat. Det finns f. n. omkring 450 svenskaolönade konsulat. De olönade konsulerna gör en värdefull insats för bl.a. i fråga om bistånd till sjöfolk och andra svenska medborgare,exportfrämjande, informationsverksamhet m. m. De erhåller ingen ersättning försitt arbete. Blott ett mindre antal erhåller kontorskostnadsbidrag. Anslaget bör med hänsyn till stigandekostnader räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning åt olönade konsulerför /80 anvisa ett förslagsanslag av . Särskilda förhandlingar med annan stat eller inominternationell organisation 1977/78Utgift 17 225 913 1978/79 Anslag 15 500 000 1979/80 Förslag 17 825 000 Anslaget används för att bestridakostnader för förhandlingar med andra stater samt svenskt deltagande iinternationella konferenser och möten. Anslaget bör med hänsyn tillbelastningen höjas med . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 9 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslagav . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Anslagetkan minskas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för vissa nämnder m.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1977/78Utgift 758191 Reservation 90 953 1978/79 Anslag 300 000 1979/80Förslag 1 300 000 Anslaget används för att bestridakostnaderna för bl. a. folkrättsdelegationen och flyktingberedningen samt förbrådskande utredningar på nedrustningsområdet.Regeringen har i beslut fastställt direktiv (Dir. 1978:45) för en utredning om formerna för stiftelsens () verksamhet. Som jag redovisat under anslaget A1. har regeringen fastställt direktiv för en utredning omutrikesrepresentationen (Dir. 1978: 70). För att bestrida kostnaderna för nämndautredningar erfordras en anslagsuppräkning med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78Utgift 301316 Reservation 144121 1978/79Anslag 380 000 1979/80Förslag 380 000 Anslagetkan föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 10 Kostnader för officiella besök m. m. 1977/78Utgift 3 572 663 1978/79Anslag 2 500 000 1979/80Förslag 3 300 000 Anslaget utnyttjas för att bestridakostnader för representation i samband medbesök i av utländska statschefer, regeringsmedlemmar och andrapersoner, vilka bör visas uppmärksamhet och gästfrihet från officiellt svenskthåll. Anslaget bör med hänsyn till belastningen höjas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för officiella besökm. m. för / 80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 n B.BIDRAG TILL VISSA INTERNATIONELLA ORGANISATIONER 1977/78Utgift 28 745 541 1978/79 Anslag 32 800 000 1979/80 Förslag 54100 000 ordinarie bidrag till FN:sreguljära budget för uppgår till 22,9 milj. kr. Det ordinarie bidraget för kalenderåret1979 beräknas till omkring 22,6 milj. ler.Beräkningen grundar sig på den av generalförsamlingen antagnaprogrambudgeten för tvåårsperioden 197879. Kostnaderna för de vaktstyrkor iMellersta Östern (UNEF och UNDOF), som på beslut av FN:s säkerhetsrådupprättades , har beräknatstill omkring 95 milj. dollar . För del beräknaskostnaderna uppgå till 5,3 milj. kr. Finansieringen av FN:s verksamhet påCypern (UNFICYP) är alltjämtotillfredsställande och trots frivilliga bidrag från vissa länder, däriblandSverige, har FN fortfarande underskott för denna verksamhet. För bidrag till kostnaderna förUNFICYP under detta anslag beräknas ett belopp av 1,8 milj. kr. beslutade FN:s säkerhetsrådatt sända en fredsstyrka till södra (UNIFIL). Den totala kostnaden harpå årsbasis beräknats till . andel av dessa kostnader för /80beräknas uppgå till omkring 8,4 milj. kr. En FN-kår för (UNTAG) harbeslutats av men har ännu ej kunnat träda i funktion.Sveriges bidrag till kåren under tredje huvudtiteln beräknas komma att uppgåtill 16,0 milj. kr. Anslagetbör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78Utgift 4 495 074 1978/79 Anslag 11500 000 1979/80Förslag 13 000 000 I budget redovisas utgifter undertvå huvudavdelningar. Del I upptar kostnader för organisationens sekretariatsamt arbetet i dess Prop.1978/79:100 Bilaga 6 12 olikakommittéer angående ekonomiskt och handelspolitiskt samarbete, miljövård och biståndsfrågorm. m. samt del IIkostnader för verksamheten inom vissa till anslutna organ såsomdet internationella energiorganet (), (), atomenergiorganet () samt dess programbibliotekoch centrum för sammanställning av neutrondata, Europeiska bolaget för kemiskbehandling av bestrålat atombränsle (Eurochemic), centrum för pedagogiskutveckling () och Europeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissa program såsomvägforskningsprogrammet, under-visningsbyggnadsprogrammet och programmet förmätning av långväga luftföroreningar. ordinarie bidrag till förår 1979, vilket utbetalas under innevarande budgetår, kan uppskattas tillomkring 9,0 milj. kr. Därtill kommer bidrag till kostnaderna förEurochemic-projektet, vilket för /80 beräknas uppgå till omkring4,0 milj. kr. Avtal har slutits mellan Eurochemic och denbelgiska staten av innebörd att den senare successivt kommer att överta anläggningarnaoch ansvaret för bolagets förpliktelser. Eurochemics kostnader för överlåtelsenhar för del beräknats till ca 25 milj. kr. att bestridas undertioårsperioden 197888. Jag har beaktat detta i min anslagsberäkning. Anslagetbör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att och utveckling () för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1977/78Utgift 5 272 495 1978/79Anslag 6 000 000 1979/80Förslag 8 400 000 EFTA:s budget för innevarande budgetårhar bestämts till ca 9,5 milj. sfrcs.Enligt gällande bidragsskala skall betala av medlemsbidragenvilket motsvarar ca 7,8 milj. kr. Organisationens budget /80 harännu inte fastställts. Med ledning av tillgängligt beräkningsunderlag böranslaget räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 13 1977/78 Utgift 6526 351 1978/79 Anslag 8076 000 1979/80 Förslag 9200 000 Storleken av Sverigesordinarie bidrag för /80 kan bestämmas först då rådets budgetför fastställts, vilket beräknas ske . Det svenska bidraget tillden ordinarie budgeten kan dock beräknas till ca 7,0 milj. franska francs, ca7,3 milj. kr. Förutom den ordinariebudgeten tillkommer utgifter för byggnadslån resp. obligatoriska bidrag tilleuropeiska ungdomsfonden, det europeiska farmacopé-samarbetet till vilketSverige anslöt sig samt kapitalteckning och årliga löpande kostnader fördeltagande i fond för bosättning och regional utveckling(). Dessa kostnader kan /80 beräknas till 1,8 milj.franska francs, ca 1,9 milj. kr. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till /80 anvisa ett förslagsanslag av . Övriga internationella organisationer m. m. 1977/78 Utgift 489164 1978/79 Anslag 590000 1979/80 Förslag 600000 Under detta anslagberäknas bidrag till bl. Permanenta skiljedomstolens internationella byrå iHaag, det internationella mänskliga rättigheterna iStrasbourg (Fondation ), Haagakademien för internationell rätt ochInternationella juristkommissionen i . Vidare utgår ersättning för vissakostnader för det s. k. COST-samarbetet (europeiskt tekniskt-vetenskapligtsamarbete). Av anslaget förinnevarande budgetår avser . stöd till olika internationellaicke-statliga organisationer samt forsknings- och studiegrupper (jfr prop.1976/77: 100 bil. 6, sid. 14). har till bl. a. riksdagensutrikesutskott överlämnat en särskild redogörelse för hur anvisade medel /78 har disponerats (UD PM ). En motsvaranderedovisning avseende anslaget för innevarande budgetår kommer att utarbetasefter budgetårets slut. /78 beviljadesföljande bidrag: Stiftelsen the International Order (): 200 000kronor. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 14 draget lämnades som stöd till ett forskningsprojekt,"a Second Round",avsett att främja den fortsatta internationella debatten om de institutioneroch mekanismer som krävs för genomförandet av en mer rättvis världsordning. Projektet,för vilket en positionsrapport lämnats hösten1978, planeras att avslutas . International NGOConference on Disarmament: 50 000 Sfrcs (ca ). Bidraget avsåg stöd till en konferens om nedrustningsfrågor meddeltagande av över 500 representanter från 78 internationella och 185 nationella folkrörelser och enskildaorganisationer från 46 länder. : (= ca ). Bidraget avsåg stöd till en särskild tidning utgiven av ett antalicke-statliga organisationer i anslutning till extrageneralförsamling om nedrustning . Bidraget lämnades som stöd till Am-nestyInternationals kampanj mot dödsstraffet inklusive en konferens därom i Stockholmi . Bidraget avsågstöd för medverkan iKyrkornas världsråds kampanj mot militarism och kapprustning. : (=ca ). Bidraget beviljades för att möjliggöra sammankallande av ett expertmötemed uppgift att utarbeta ettutkast till en konvention om förhindrande av tortyr. Ungdomsorganisationers Landsråd: 10 000 kr.Bidraget avsåg stöd för medverkan i en ungdomskonferens om nedrustningsfrågor iBudapest . /80 beräknar jag en oförändradmedelsram för ifrågavarande ändamål. För nästkommande budgetår förordar jagett bidrag om . till det för humanitär rätti , . Bidrag har tidigare inte utgått till detta institut, varsfrämsta uppgift är att sprida kännedom om de internationella humanitära reglersom är tillämpliga i väpnade konflikter.Institutet fyller en viktig funktion som informationsorgan och jagfinner det motiverat med ett svenskt bidrag. Med hänvisning till vad jag ovan haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Övriga internationellaorganisationer m. m. för /80anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 6 ]5 1977/78:135 föreslogs riktlinjer för internationella utvecklingssamarbetem. Till grund för denna proposition låg dels den biståndspolitiska utredningen(BPU:s) huvudbetänkande (samarbetemed , SOU 1977: 13, jämte bilagedel, SOU 1977: 14) och remissutlätanden över den, dels 1977 årsindustribiståndsutrednings (IBU:s) betänkande (utvecklingssamarbete påindustriområdet, SOU 1977: 77) och remissutlåtanden över den. På grundval häravbeslöt om riktlinjer för internationellautvecklingssamarbete (UU 1978/79: 1, rskr 1978/79: 9). Den biståndspolitiska utredningen hadehärutöver i uppdrag att behandla frågor rörande u-landsinformation ochbiståndsförvaltningens organisation. Utredningen har slutfört sitt arbeteoch avlämnat sina betänkanden "U-landsinformation och internationellsolidaritet" (SOU 1977: 73) och "Biståndets organisation"(SOU 1978: 61) . Betänkandena har remissbehandlats. Utredningarnas förslag jämte remissvaren övervägs f. n. inomutrikesdepartementet. Jag ämnar anmäla dessa frågor i en särskildproposition, som kommer att föreläggasriksdagen . I avvaktan härpå föreslås i det följande atttanslagen C 3. Information, C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) och C 5.Biståndsutbildningsnämnden () i stor utsträckning endast räknas upp med pris- och löneomräkning av befintligverksamhet enligt det s. k.besparingsalternativet. Ytterligare anslagskrav under dessa anslag ämnarregeringen pröva i samband med arbetet med densärskilda propositionen. Ökade kostnader för förslag, som regeringen därvidkan komma att finna välmotiverade, bör bestridas från anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, postenOfördelad reserv. samlade produktion harhittills ökat med i genomsnitt . Allra snabbasthar tillväxten varit i olje-exporterande och i med enrelativt snabbt växande export av industrivaror. Bland övriga harproduktionen ökat långsammast i de allra fattigaste u-ländema. Dessa ländersproduktionsökning beräknas sålunda ha stigit endast med i genomsnitt . Eftersom befolkningstillväxten har varit snabbast i de fattigasteu-länderna blir skillnaden mellan rikare och fattigare Ut länder ifråga om BNP-tillväxt per invånare ännu merapåtaglig. 1978/79:100 Bilaga 6 16 Den ekonomiska utvecklingen i u-ländernahar inte lett till en jämnt fördelad ökning av inkomster och förmögenhet. Iland efter land har i stället den ekonomiska tillväxten åtföljts av ökadeklyftor. Det gäller såväl i fråga omenskilda människors inkomst som mellan olika landsdelars välstånd. Ivissa förefaller stora grupper av fattiga människor t. o. m. ha fåttsin levnadsstandard sänkt. Endast ett fåtal har förmått att ge debreda folklagren del av de ökade resurserna. De växande skillnaderna mellan rikare ochfattiga har framträtt på nästan alla områden. Produktiviteten inomjordbruket har ökat särskilt långsamt i de allra fattigaste . Dessaländer har därigenom ofta måst öka sin import av jordbruksvaror. De rikareu-länderna har också kunnat öka sina exportinkomster långtsnabbare än de fattigaste. En annan viktig orsak till de fattigasteu-ländernas situation och särskilt till det försämrade läget är prisutvecklingen för deras exportvaror. Medan bytesförhållandet mellanvarugrupper och länder var relativt stabilt har dramatiskasvängningar inträffat . Alla länder har helt naturligt fåttuppleva försämringar i förhållande till de olje-exporterande länderna. Men defattigaste bytesförhållande har försämrats mest. Som en följd av den internationellalågkonjunkturen försvagades handelsbalansen för så gott som samtligaoljeimporterande länder kraftigt . Några i-länder satsade i detta lägepå att slå vakt om sysselsättningen och tillät underskotten i handelsbalansenatt växa. De flesta i-länderna vidtog däremot restriktiva ekonomisk-politiskaåtgärder för att bekämpa inflationen. I sin strävan att slå vakt om denexterna balansen tillät de arbetslösheten stiga. Flertalet oljeimporterandeu-länder valde att satsa på en fortsatt expansiv ekonomisk politik. Genom enökad upplåning fortsatte de att öka importen av varor från industriländerna. Dessa länderspolitik innebar ett viktigt bidrag till att minska svårigheterna i industriländerna. De lyckadessjälva bibehålla en relativt hög tillväxttakt genom att finansiera sin importgenom upplåning. ökade de emellertid sina utlandsskulder långtsnabbare än sin återbetalningskapacitet. Flera av dessa måste nu ta ianspråk mer än en fjärdedel av exportinkomsterna för att betala räntor ochamorteringar. Ett växande antal u-Iänder har förmåttdra stor nytta av världshandelns expansion. svarade sålunda ett 40-talu-länder för en export av industrivaror, som översteg . Avdetta kan dock inte slutsatsen dras att håller på att konkurrera utindustriländernas företag. som grupp har också blivit en allt viktigareköpare av industriländernas varor. I själva verket har exporten avindustrivaror från till ökat i betydligt snabbaretakt än export av industrivaror till i-länderna. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 n förhållandehar medfört ett stadigt växande exportöverskott från OECD-området i fråga omindustrivaror. Nord/Syd-frågorna det internationellaförhandlingsläget Efter konferensen om internationelltekonomiskt samarbete (ClEC) har de internationella förhandlingarna i frågor,som rör förbindelserna mellan i-länder och , gått trögt. Försök attlåta () tjäna som forum för en fortsatt dialog har varitföga framgångsrika. Vid den 32:a generalförsamlingenhösten 1977 beslöts, att ett särskilt organ, den s. k. plenarkommittén(), skulle upprättas. Avsikten var att denna skulle följaden världsekonomiska utvecklingen ochförhandlingar i Nord/Sydfrågor inom FN och i andra institutioner. Denskulle också söka fastställa allmänna riktlinjer för förhandlingarna. Däremot var avsikten inte att kommittén självskulle förhandla i enskilda sakfrågor, som redan var föremål förbehandling i andra organ. Kommitténs mandatvar en vagt formulerad kompromissprodukt. Detta orsakade också svårigheter redan viddet första sammanträdet med kommitténi . Inom FN har man försökt nå fram till en precisering av kommitténs uppgifter föratt därmed skapa förutsättningar för ett fortsatt arbete. Det är ännuoklart vilken roll plenarkommittén kankomma att spela i den fortsatta dialogen mellan i- och . Otvivelaktigt ger de långsamma framstegeni nord/syd-förhandlingar-na anledning tilloro. De enskilda staternas intresse för det multilaterala samarbetet kan kommaatt minska. Därmed skulle det internationella samfundets förmåga att finnalösningar på globala problem försvagas. Bilden är dock inte helt mörk. Till debegränsade framsteg, som har gjorts efter CIEC, hör skuldavskrivningarna tillförmån för de fattigaste u-länderna.Flertalet andra i-länder har anslutit sig till det avskrivningsinitiativ, somSverige tog i FN . a. , , , och har sålunda fattat beslut om skuldavskrivningar till förmån för defattigaste på sammanlagt inemot . Av storbetydelse för resursöverföringen till främst de fattigaste har ocksåvarit de påfyllnadsförhandlingar, som harägt rum rörande den till knutna internationella utvecklingsfonden() samt till de utvecklingsfonder, som är anslutna till de afrikanska ochasiatiska utvecklingsbankerna. Dessa påfyllnadsförhindlingar har omfattat ettbelopp på sammanlagt . Genom sin försäljning av guldhar internationella valutafonden (IMF) vidare fått ökade resurser . förvalutastöd till i form av gåvobistånd och mjuka krediter. 2 1978/79.1 saml Nr 100. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 is Förhandlingar har vidare fortsatt i enrad betydelsefulla frågor. Jag avser närmare beröra vissa av dessaförhandlingar under avsnittet om u-landspolitik.På inget område går det emellertid att tala om något avgörande genombrott.Vissa framsteg har emellertid kunnat noteras bl. a. i diskussionerna inom FN:s handels- ochutvecklingskonferens () om en gemensam fond för i första handfinansiering av buffertlager av råvaror. I internationella diskussioner finns detnu också en ökad insikt om i- och u-världens ömsesidiga beroende och behov avsamarbete. Åtskilliga i-länder uttalar intresse för diskussionen om ökaderesursöverföringar utöver bistånd. Vi deltar aktivt i denna diskussion.Sveriges initiativ i fråga om långsiktig finansiering av FN:sutvecklingsprogram har också fått betydande stöd. Dessa och andra frågor kommer att utgöragrunden för ett fortsatt aktivt svenskt agerande i nära samråd med de andranordiska länderna i den serie förhandlingar, som ligger framför oss underdet närmaste året. Bland dessa märks särskilt V, somäger rum i , och arbetet på en ny internationellutvecklingsstrategi. Denna strategi bör bygga på erfarenheterna från det andrautvecklingsårtiondet och från de världskonferenser i FN-regi, som har ägt rumeller skall äga rum under 1970-taletrörandet miljö, befolkning, livsmedel, boende och bebyggelse, sysselsättning,vatten, ökenutbredning, vetenskap och teknik m. fl. krav på en nyinternationell ekonomisk ordning och förändrade relationer tilli-länderna på en rad områden bör återspeglas i den nya utvecklingsstrateginliksom att utvecklingsansträngningama skall utformas så att de kommerfolkflertalet till del. relationer till bliralltmer mångfacetterade. Vid sidan av utvecklingssamarbete med ett utvalt antalländer ökar vårt politiska, ekonomiska och kulturella samarbete med en vidkrets . Till en del är detta samarbete av gammalt datum. Av betydelseär dock, att det nu har börjat få en vikt och omfattning, som gör det nödvändigtoch önskvärt för oss och andra i-länder att på ett mer kontinuerligt och samlat sätt väga inu-landsaspekterna i våra egna ställningstaganden och beslut på ettstort antal områden. I detta sammanhang måstenaturligtvis den ökade skillnaden i utvecklingsgrad mellan u-ländernabeaktas.