prop · G203123 · 1978-12-31 00:00:00 — Erforderligastatliga finansiella medel finns lillgängliga för bl.a. investeringar isamband med strukturförändringar via stmkturdelegationen. Deindustripolitiska åtgärderna rörande svensk stålindustri ligger i linje med deåtgärder som vidtas på det internationella planet. Inom EG söker man under enflerårsperiod i enlighet med den s. k. Davignon-planen skapa bätire jämviktmellan lillgång och eferfrågan genom kapacitelsreduklion. söker manstabilisera den intema prisnivån för ett antal stålprodukter. Idetta sammanhang villjag nämna att det inom - mot bakgrund av denomfattande slålkrisen i väriden - har inrättats en stålkom-mitlé, somhar getts mandat att följa utvecklingen och ulvärdera vidtagna åtgärder i medlemsländerna.Sverige deltar aktivt i detta arbete. Även vissa viktigare stålproducenlländerutanför skall kunna delta i kommitténs arbete. Gjuteriindustrinär en basindustri främst för verkstadsindustrin. Branschen sysselsäler ca14000 anslällda vid ca 200 gjuterier. har strukturen inomauteriinduslrin förändrats mol ett färre antal företag och en ökandekoncentration av produktionen till de större enheterna. Nedgången i antalettillverkare har varit mest påfallande för jämgjuterier-na och har i viss gradhängt samman med kraven rörande arbetsmiljön. Även antalet stålgjulerier harminskat och en ytteriigare koncentration kan bli aktuell. Gjuteriindustrinomfattas /74 av ett branschprogram med tekniskkonsulentverksamhet och omslällningsfrämjande ålgärder och sedan budgetåret1974/75 av utbildningsåtgärder. Särskilda statiiga medel kan anvisas genomstmkturdelegationen i samband med omstruktureringar inom stålgjuteriindustrin. Såvälden inhemska efterfrågan som produktionen inom hela gjuteriindustrin harminskat under de senasle åren. Bakgrunden till gjuteriindu-strins utsatta lägeär nedgången inom verkstadsindustrin, konkurrensen från nya malerial, t. ex.plast och aluminium, saml det höga kostnadsläget. Ienlighel med statsmakternas beslut om statligt stöd till teknisk forskning ochutveckling har STU beslutat alt salsa 10 milj. kr. Prop.1978/79:123 31 Till detta kommerinsaiser av ungefär samma storleksordning från gjuieriförelagen. Målet förinsatserna är atl skapa den teknologiska basen för en industriellmaterialutveckling, pro-duklförbältring och produktförnyelse samtrationalisering av produktionsmetoder som gör del möjligl för svenskajärngjuterier all lillgodose den inhemska marknadens behov av bådekonventionellt och avancerat gjutgods och alt kunna öka exporten till lämpligamarknader utanför landels gränser. SIND föreslog att järngjuteriindustrin skulleomfattas av det stödsystem som f. n. gäller specialslålinduslrin ochstålgjuteriindustrin, dvs. lån och lånegarantier genom stmkturdelegationen.Låne- och garantiramarna skulle ökas med vardera 150 milj. kr.Svenska gjuleri-föreningen tillstyrkte SIND:s förslag. Järngjuteriindustrin karakteriseras av överkapacitetoch dålig lönsamhet. Inom vikliga delbranscher såsom slålverkskokiller,aducergods och autgods lill varv och maskinindustri, liggerkapacitelsullnyttjandet på . Kapaciietsreduktionen inom branschengenom företagsnedläggelser väntas fortgå. Jag anser delta vara angelägelefiersom en sådan strukturomvandling möjliggör ett ökat kapacitetsutnyttjandeoch därmed bätire betingelser vid återstående företagsenheter. Det stödsystemsom finns tillgängligt för bl. a. stålgjuteriindustrin är enligt min meningknappasl en förutsättning för en sådan utveckling. Mot denna bakgrund harregeringen ijanuari beslutat lämna industriverkels förslag om stödåtgärdertill järngjuteriindustrin ulan ålgärd. Verkstadsindustrin svarar för avindustrisysselsättningen i , vilket innebär ca 400000 anställda.Branschen har också av exporten av industrivaror samt avindustrins förädlingsvärde. Verkstadsindustrin är en mycket heterogen bransch. Äveninom de fem delbranscherna melallvamindustri, maskinindustri, elektroindustri,transportmedelsindustri och instmmentindustri finns en stor variation av produkter.Avsättningsområden, marknadsförhållanden och expansionsmöjligheter för deskilda produktema är mycket skiftande. Likaväl som del inom verkstadsindustrinfinns företag och produkter med mycket slark lillväxt finns det ocksåstagnerande produktområden eller verksamhet på tillbakagång. är särskiltaktueUt för den del av verkstadsindustrin som består av underleverantörer tillandra branscher som har upplevt lillbakagång , t. ex. varvs-,stål- och viss del av skogsindustrin, Metallvaruindustrin med 87 000 anslällda kännetecknas avsmå företag och arbetsställen med relativt få anställda. På grund av del bredaproduktsortimentet i branschen förekommer det ofta att ett mindre företag haren hög marknadsandel för sin specialiserade produkt. Huvuddelen av produkternaavsätts inom byggnads- och anläggningsverksamhet och övrig verkstadsindustri.Metallvaruindustrin är starkt hemmamarknadsorienterad. 1978/79:123 32 Branschenhar vuxit i ungefär samma takt som den svenska induslrin somhelhet. Medan vissa produktområden, t.ex. maskinverktyg, har expanderat har åandra sidan en tillbakagång skett för produkter till byggnadsindustrin p.g.a.den minskade byggnadsverksamheten samt för vissa sektorer där metalliskamalerial ersatts med andra material, t.ex. plast. Maskinindustrinmed 132000 anställda är en utpräglad exportbransch, dominerad av störreföretag. Två tredjedelar av de anslällda finnsvid arbetsställen med över 200 sysselsatta. Spännvidden är emellertid myckelstor. Bland företagen finns både myckel små företag och stora multinationellakoncemer. Maskinindustrinhar expanderat kraftigt . Saluvärdet har t.ex.femdubblats . Produktionstillväxten har emellertid minskat sedanåren 1975-1976 på grund av vikande efterfrågan inom andra branscher. Specielllmarkant har minskningen varit för maskiner tiU skogsindustrin. Utvecklingen förhela branschen är emeUertid inte entydig, eftersom den innehåller mycketskiftande maskintyper på ett brett avsättningsområde. En positiv utvecklingvisar t.ex. avsättningen av automatiserade maskinanläggningär samt olika typerav systemleveranser av processutrustning. Elektroindustrinsysselsätter ca 79000 personer. Inom branschen tillverkas elektriska motoreroch elektrisk utrustning som insalsvaror till annan induslri, t.ex.byggnadsindustrin, samt elektriska hushållsapparater, konsumtionsvaror m. m.Elektroindustrin har vuxit i något snabbare takt än induslrinsom helhet. Även inom denna bransch finns variationer mellan olika varuområden.Här finns t. ex. några av svensk industris stora exportprodukter, dvs.telematerial och elektriska motorer från LM resp. ASEA.Elektroindustrin exporterar av produktionen. Enbetydande del av elektroindustrin ulgörs av den s. k. elektronikindustrin.Denna kännetecknas såväl av snabb marknadstillväxt som snabb tekniskutveckling. Halvledartekniken har brutit igenom påallvar och fått en dominerande ställning inom hela elektronikområdet. Helt nyaprodukter och i vissa fall även nya verksamheter har uppstått medan andra harslagits ut och försvunnit. Nya komponenter har också möjliggjort en ökadintegrering av elektronik på fler användningsområden. Tillgängliga prognosertalar för att denna utveckling kommer att bestå. För konsumentelektroniken kandock på den nordiska hemmamarknaden konstateras en viss stagnation. Dendominans, som framför allt japanska hemelektronikprodukler fått världen över,försvårar i hög grad dessa svenska företags exportmöjUgheter. k. frizoner i vissa låglöneländer gör att avsättningssvårighetema för dessaföretag ytterligare kan komma att accentueras. Trotsen kraftigt ökande marknadstillväxt leder den snabba komponent- Prop.1978/79:123 33 och produktutvecklingen sannolikt till en oförändradsysselsättning inom elektronikindustrin. Allt fler verkstadsföretag nyttiggörsig dock elektronikens möjligheter både i sina produkler och i sinatillverkningsresurser. För alt fä en mera samlad bild av de olika effekter somanvändningen av dalateknik och elektronik kan leda lill, inle minsl molbakgrund av vad den snabba teknologiska utvecklingen inommikroelektronikområdel möjliggör, har regeringen tillsatt tvåkommittéer. Den ena har i uppdrag alt uireda datateknikens och elektronikenseffekier på näringslivets utveckling. Den andra har i uppdrag alt utredadalaleknikens effekier på sysselsättning och arbetsmiljö. Dessulom har SINDfått i uppdrag alt i samarbete med STU uireda svensk elektronikindustrisnuläge och utvecklingsmöjligheter. Transportmedelsindustrin med lillverkning av rälsfordon,bilar, lastfordon, flygplan m. m. hade ca 83 000 anslällda. Branschendomineras av och . Bilindustrin, av transportmedelsindustrinsproduklion, svarar för nästan hela exporten. Bilindustrin är således av storbetydelse för framtid som industrination. Den svenska bilindustrin har att tävla med stora utländskabilindustriföretag. Konkurrensen är hård, inle minst i fråga om personbilar.För att kunna överleva måste svensk bilindustri bedriva en intensiv utvecklingsverksamhet.Nya modeller och modellvariationer måste utvecklas som lillgodoser kraven påsäkerhet, bränsleekonomi och skonsamhet mol miljön. Produktförnyelsen kommeratl behöva vara mer genomgripande . Nya material kommer atlanvändas för att minska bilarnas vikt och bränsleåtgång. Utvecklingskostnadernaför att ta fram en ny bilmodell och nya komponenter kommer att öka och medförastora krav på finansiella resurser. Jag är medveten om att svensk bilindustri står inför storakraftprov. De försök som gjorts för atl förbättra destrukturella och finansiella förutsättningama för svensk bilindustri harhittills varil resultat-lösa. Genom bilindustriutredningen har ett gott underlagerhållits rörande problem och möjligheter för svensk bilindustri. På basis avdetta underlag har jag bl. a. dragit slutsatsen att del bör finnasförutsättningar för de svenska bilföretagen alt genom samarbete med varandrareducera utvecklingskostnaderna. Även samarbetet med ulländska biltillverkarebör förstärkas. Bilindustrins utveckling måste fortlöpande följas ochanalyseras i samråd mellan samhället, företagen och de anställda. För att gedella samråd en fasl form skapas ett branschråd för bilindustrin. Instrumentindustrin m.m. med ca 9000 anställda är iförhållande lill andra delbranscher en lilen verksamhet. Även inom denna del avverkstadsindustrin finns en stor variationsrikedom av produkter med skiftandeutvecklingspotential. För verkstadsindustrin som helhet harlönsamhetsutvecklingen under 3 1978179. 1978/79:123 34 perioden1963-1976 varit relativt stabil. I likhet med industrin i övrigt sjönk lönsamheteni branschen kraftigt och av företagen i branschengick med förlust . Maskinindustrin har högst lönsamhet iverkstadsindustrin, även om den har försämrats. Övriga branscher hade ocksåposiliv, om än sjunkande lönsamhet. Denindelning av verkstadsindustrin som jag har använt mig av i min redogörelseutgår från företagens produkter och är den som lillämpas i den offentligastatistiken. STU har för sina analyser av verkstadsindustrins utvecklingsmöjlighetertillämpat en avnämarorienterad indelning. Verkstadsindustrin har sålundaindelats i två huvudgrupper: Tillverkning av produklionsulruslning ochlillverkning av konsumtionskapilaivaror. Den förslnämnda gruppen kan indelasytterligare efter vilka branscher och samhällssektorer som är avnämare förproduktionsutrustningarna. I gruppen ingår t. ex. verkstadsindustri förbyggbranschen och verkstadsindustri för sjukvården. Där ingår också"verkstadsindustri för verkstadsindustri", dvs. företag somlevererar produktionsutrustning eller delar av sådan utrustning lillverkstadsföretag. Denna delbransch är särskilt intressant för ett litet landsom . Anledningen till detta är för del försia att branschen i hög gradär inriklad mot världsmarknaden. Inle ens stora nationer har en hemmamarknadsom räcker till för denna bransch med dess mångfacetterade produktion. För detandra är anläggningar och system för branschens produktion av mindre format änexempelvis för stål- och cellulosaindustri. Även relalivi små länder kan därförutveckla, organisera och finansiera produktionsenheter inom"verkstadsindustri för verkstadsindustri". Jaghar lidigare påpekat atl del är inom verkstadsindustrin som har sinamest expansiva produkler och förelag. finns del också iverkstadsindustrin delbranscher eller produktområden med behov avstrukturomvandling, både när det gäller att reducera överkapacitet inom områdenmed vikande efterfrågan och när det gäller att förnya eller förändraverksamhetsinriktning i enlighet med den tekniska utvecklingen eller dra nedden svenska tillverkningen som ett resultat av en överväldigandeimportkonkurrens. Denintemationella varvsindustrin karaktäriseras av strukturell överkapacitet ochanpassningsproblem av en storleksordning som inte uppvägs av effekterna av engenerell konjukturförbättring. Den fartygsefterfrågan som kan väntas uppkommapå världsmarknaden avser sålunda främst styckegods- och specialfartyg av olikaslag, vilka utgjort en förhållandevis liten del av de svenska varvensproduktionsvolym. Stora tank- och bulkfartyg som utgjori huvuddelen av desvenska varvens produktion torde praktiskt taget inte beställas under flera årframöver. En reduktion av pro-' duktionen lill en nivå som motsvarar ungefärhälften av toppnivån åren Prop.1978/79:123 35 1973-1977 torde enligt beräkningar av den europeiskavarvsorganisationen krävas, innan marknaden åter vänder uppåt. På grund av den svenska varvsindustrins storlek och starkavärldsmarknadsberoende finns inga möjligheter atl bevara den i dess nuvarandeomfattning utan mycket höga samhällsekonomiska uppoffringar. Under de närmasleåren kommer svensk varvsindustri därför att uppleva en genomgripandestrukturomvandling, innebärande omläggningar av produktionsinriktningen ochstora kapacitetsnedskämingar, 1 regeringens proposiiion om varven i mars 1977angavs som riktmärke en nedskäming avantalet anställda i de berörda större varven. Varvspropositionen i november1978 innebär en ytterligare kapacitelsreduklion fram till och medutgången av . Därtill kommer betydande åtgärder för att främja övergånglill annan produklion saml regionala stödinsatser på berörda orter m. m. 3.4 Svensk industri inför 1980-talet 3.4.1 Utgångsläget för svensk industri Jag avser atl i detta avsnitt kort beröra några väsentligadrag för svensk industri. Jag berör först vissa skillnader i densvenska industristrukturen i relation lill övriga jämförbara länder. Jag tarockså upp vissa utvecklingstendenser som gäller allmänt men som i en globalekonomi skapar speciella problem för små industriländer av typ. har i jämförelse med övriga industriländer ennågot siörre andel skogsindustri och verkstadsindustri. Även varvsindustrinharen siörre andel än genomsnittet. Den kemiska sektom är däremot mindre iSverige än i våra främsta konkurrentländer. Vår industrislruktur har i flera avseenden en gynnsamsammansättning. En stor del av verksamheien ligger inom områden där man delskan fömtse en allmän efterfrågeexpansion, dels kan utgå från alt harkomparativa fördelar. Exempelvis har en stor verkstadsindustri på enhög teknisk nivå. Verksamheien är i betydande omfattning inriktad på investeringsutrustningsom det kan förväntas bli en ökad efterfrågan på. Även delar av den kemiskaindustrin, bl.a. läkemedelsindustrin, kan förväntas växa. hör docktill bilden atl vissa av våra iraditionelll siarka exportprodukter undersenare år har fått vidkännas betydande minskningar i marknadsandelar påvärldsmarknaden. Även om dessa problem till en del varit förknippade med desenasle årens lågkonjunktur, måsle man utgå från en bestående försvagning avSveriges relativa konkurrenskrafi på flera områden. Denna kombination av delsstora utvecklingspotentialer inom vissa industrisektorer, dels risker förbetydande nedgång i andra sektorer, skapar speciellt markerade behov avomstrukturering och överflyttning av resurser från nedåtgående tillexpanderaiiifie företag och sektorer. De regionala konsekvenserna av en fortsattstrukturomvandling kan komma atl vålla problem. De branscher som är stagnerandefrån sysselsättningssynpunkt är ojämt fördelade över landet. Figur 2 visar länen grupperade efter andelen av deanslällda i industrin lom arbeiar inom de stagnerande sektorerna. Inom de ländär andelen är stor kan omställningsproblemen bli betydande. Regionalpolitikenoch den frivilliga yrkesmässiga och geografiska rörligheten underlättar denna omställning.För att den nödvändiga omställningen skall ske i sociall acceptabla formerkrävs omfattande insatser från samhällel. 1 den regionalpolitiska propositionsom kommer föreläggas föreslås åtgärder för atleffektivisera regionalpolitiken. Figur 2 Andelen anställda i industrin inom stagnerandesektorer, länsvis (%) 100 rlkten ' »nllt har i likhel med andra små och högtindustrialiserade länder en mycket utlandsberoende ekonomi. Utlandsberoendelhar ökat mätt med andelen varor som avsätts på export resp. importeras. Avfigur 3 framgår atl både exportkvoten (exporten i förhållande tillindustriproduktionen) och importkvoten (importen i förhållande till inhemskförbrukning) har ökal snabbt . Frånsett i början av1970-talet och har importkvolen varil högre än exportkvoten, dvs.handelsbalansen har varit negativ. Figur 3 Export- och importkvoten för åren1960-1977 (%) P 40 45 l/(P+l-E) Anm: värde baseras på preliminära data Internationaliseringen av den svenska ekonomin inbegriperinle enbart en allt siörre utrikeshandel. Ett växande antal svenska förelag haretablerat sig utomlands och ett ökat antal utländska förelag har etablerat sigi . Antalet anställda i svenskägda tillverkningsföretag i ullandel uppgårtill ca 300 000 personer, vilket molsvarar avindustrisyssel-säilningen i . Antalet anslällda i utlandsägdaindustriföretag i är ca 50000 personer. Svenska industriföretags utlandsinvesteringar torde hamöjliggjort högre marknadsandelar på ulländska marknader. Därigenom harföretagen kunnat uppnå en större lotal produktionsvolym, med de fördelar förproduktionskostnader och FoU-kostnader detta ger. Etablering på utländskamarknader är ofta ett viktigt konkurrensmedel på produktmarknader där svenskaföretag är verksamma. Ett begränsat antal storföretag dominerar 1978/79:123 38 dessainlemalionaliserade marknader där etablering av försäljnings- ochtillverkningsenheter är strategiskt viktiga för all på behållaeller öka marknadsandelen. De svenska multinationella företagen är i dessasammanhang relativt små. I relation till den svenska ekonomin är de dock stora.Ett 20-tal svenska koncerner svarar t. ex. för av den totala sysselsättningenvid svenskägda dotterföretag i utlandet. Tillväxten i dessa företag har varitöver det svenska genomsnittet både i och i utlandet. Under 1970-talelhar dessa etableringar till övervägande del skett genom förvärv av existerandeföretag. Ettnytt drag i utvecklingen är all förskjutningen mellan branscher kan förväntasbli snabbare . Orsaken till detta är framför allt att den tekniskautvecklingen och spridningen av ny teknik går snabbare än . De s. k.nyligen industrialiserade ländema har med köpt teknik utvidgat sin produktiontill områden som lidigare har förbehållits de äldre industriländerna. I kraftav sina låga lönekostnader och satsningar i stor skala har de på utvaldaområden erhållil en konkurrensfördel som snabbt och hårt har slagit påexisterande produklion. Fartygsproduktion och hemelektronik ulgör de hiltillsmest kända exemplen på sådana varuområden. Även på områden där produktionenbygger på egna råvarutillgångar, exempelvis gruv- och skogsindustrin, synesutvecklingen peka på ett snabbare genomslag i ländemas utnyttjande av sinakomparativa fördelar. Dessabranschförskjutningar kommer all slälla krav på motsvarande överföring avresurser. En överföring av resurser mellan verksamheter sker kontinuerligt -skillnaden ligger i atl utvecklingen nu pekar mot en ökad resursöverföringmellan helt skilda branscher. En sådan snabb överföring kan i första hand förarbetskraften men också för kapitalresurser vara förenad med problem. Strukturförändringarinom en bransch kan få betydande effekter på andra sektorer inom industrin bl.a. till följd av underieverantörsförhållanden. Företagen har över tiden länkatssamman i ett nätverk av materialleveranser. Utredningar visar alt inte mindreän vart tredje mindre eller medelstort verkstadsföretag har baserat enbetydande del av sin produktion på leveranser till de siörre, intemationelltverksamma företagen. Även de större företagen har betydande leveranser tillvarandra. Detta betyder atl ett kraftigt produktionsbortfall i en verksamhetkan få effekter på andra områden. Varvens problem förorsakar betydandesvårigheter för ett myckel stort antal underleverantörer. En omstruktureringav varvsindustrin kommer därför att ställa långtgående krav på förändringaräven hos dessa. Stagnation i gruv- och skogsnäringen släller mångaverkstadsföretag inför avsättningsproblem och accentuerar behovei för dessa avatt söka nya marknader och nya produkter. Ävenför produktfömyelsen inom industrin har förutsättningama ändrats. Det finnsmånga exempel på att produktfömyelsen sker i en allt snabbare takt; de snabbamodellbytena på bilar, de elektriska räknedosomas 1978/79:123 39 snabbagenomslag och färg-TV:ns snabba spridning jämfört med svartvit TV. Ytterligareett exempel är LM telefonväxlar; del tog mellan utvecklingen avsleg-för-slegväxeln och koordinalväxeln, del tog till utvecklingen av enprogramminnesstyrd telefonväxel och därefier bara lill utvecklingen av dendigitala elektroniska växeln. Molsvarande tendenser kan ses även beträffandeproduktionsutrustningen. som den ekonomiska livslängden för produkleroch produktionsprocesser tenderar atl bli allt kortare, blirförberedelseperioderna allt längre. Produktionsplaneringen från idéstadiumtill marknadsintroduktion för exempelvis en ny bilmodell uppgår tillnärmare . Sammanlagetär det enligt min uppfattning uppenbart atl nuvarandeindustristruktur, vårt höga utlandsberoende, den ökade intematio-naliseringenav industrins verksamhet, den allt hårdare intemationella konkurrensen samlallt snabbare tekniska förändringar och behovet av längre framförhållning iplaneringen, kommer att ställa ökade krav på industrins omställning ochutvecklingsförmåga. Väridsekonominsutveckling har alltid karaktäriserats av att produktionen av vissa varorflyttas från ell land till ett annat då förutsättningama förändras. Ett exempelhärpå är de växelvisa förskjutningama i lokalise-ringsmönslret mellanSydostasien och Förenta Statema inom elektronikindustrin. Del kan ocksåillustreras av den svenska teko-industrins utveckling. Under 1950- och1960-talen flyttade vissa svenska leko-förelag ut produktionen från Sverigetill länder med lägre löner, företrädesvis till och Portugal.Åtskilliga svenska leko-förelag tvingades också lägga ned sin verksamhei då deinte klarade priskonkurrensen från , , Republiken m.fl.länder. Teko-industrins utveckling belyser såväl för- som nackdelama av en friutrikeshandel. Fördelama består i att vi får en högre levnadsstandard. Desvenska konsumentema har tack vare produktionsomfördelningen kunnai köpabiUigare textil- och konfektionsprodukter. Den konkurrens svenska företag fårfrån utlandet tvingar dem dessutom atl sländigi förbättra sina produkter ochatt i största möjliga utsträckning effektivisera produktionen. Den friautrikeshandeln skapar också de omställningsproblem som uppstår, då resurserskall flyttas från tUl-bakagående branscher lill andra, mera konkurrenskraftigabrancher. Framför aUt sätts den regionala balansen på hårda prov i tider av ensnabb strukturomvandling. Detfinns flera utvecklingsalternativ för svensk induslri. Del intemationellaberoendet och svårighetema att snabbt omstmkturera industrin skapar dockganska bestämda ramar för dessa. I en diskussion om olika utvecklingsalternativär det viktigt att klargöra tidsperspektivet. 1 ett medellångt perspekliv,dvs. , är möjlighetema att förändra industristmk- 1978/79:123 40 Utnyttjandet av befintlig produktionskapacitet blir en avgörandefråga.