prop · G20353 · 1978-12-31 00:00:00 — Särskild uppmärksamhei bör ägnas beslut som kräverfastsiällelseprövning av regeringen eller statlig myndighet. 1976/77:1har en genomgång i delta hänseende gjorts beträffande kommunerna och förslaglagts fram om begränsningar i underslällningsskyldigheten. Förutsättningarfinns enligt min bedömning för atl i ökad utsträckning låta de kommunalasjälvslyrelseorganen avgöra frågor i vilka beslutanderätten f n. är deladmellan statliga och kommunala eller landstingskommunala myndigheter. Frågorsomrör stora delarav kommunernas och landsiingskommunernas verksamheter utreds avolika statliga kommittéer. 1 direktiven för vissa kommittéer anges atlomfattningen av den statliga tillsy nen och kontrollen på resp. område skallprövas med syfte att föreslå begränsningar. Utredningsuppdrag med dennainriktning har bl. Utredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna,hälsovårdssiadgeuiredningen(S 1974:08)ochhälso-och sjukvårdsutredningen (S1975:04). Vidare har utredningen (Fi 1976:06) om kommunernas ekonomi i uppdragau behandla frågan om övergång till mera generella former förstaisbidragsgivningen. Frågan om förhållandet mellan slailiga och kommunalamyndigheter bör normall prövas i samband med alt sakområdet utreds. som jag har förordat i del föregående bör därför i försia handöverväga förändringar som framstår som särskilt angelägna och som kan görasoberoende av överväganden om andra förändringar inom ett visst sakområde.Kommittén bör självfallet samråda med de kommittéer som utreder särskildakommunala och landslingskommunala verksamhetssektorer. fortlöpande samrådbör ske med decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01). Enbetydande del av den statliga tillsynen och kontrollen av kommunerna ochlandstingskommunerna sker genom de statliga myndigheternas föreskrifter,anvisningar och råd. Gruntlen för myndigheternas befogenheter i tietta avseendefinns bl. a. i resp. myndighets instruktion samt i lagar och andraförfiittningarsom reglerar olika komniunala och lantlsiingskomniunalaverksamhetsområden. En begriinsningav myntligheiernas rält hiirvidlag harinförts genom en särskild kungörelse (1970:641). 1 denna föreskrivs allmyndighei inlc ulan regeringens medgivande lar ge ändrade eller nyaföreskrifter, anvisningar eller råd som kan påverka gällande siandard ellertillämpade normer och som i väsentlig grad kan leda till direkia ellerindirekta kostnadsökningar. Det ankommer på att inom ramenför den förvaltningsrevision som verkei bedriver följa tle verksamheter somberörs av kungörelsen samt diirvid bedöma de kosinadsmiissiga konsekvenserna.Det är enligt min mening också angeläget att iigna myndighcicrnas föreskrifterm. m. uppmärk.samhei från .självstyrelsesynpunkl. Kommiiién bör därförbehandla de slailiga niyndighctcrnas lillsyn och koniroll av kommuner och landstingskommuner i syfte att avveckla Prop.1978/79:53 81 föreskrifter,anvisningar och råd som kan anses behövliga. Kommitténbör liigga fram lorslag till de förfiiitningsändringar som föranleds avkommitténs överväganden. Det bör dock inte vara en uppgift för kommittén attutarbeta förslag till ändringar av myndigheternas föreskrifter m. m. 6 1978/79. .M 5 -td' 2 :S 2 -TT, c C. IB. O XI 3 ._ > _2 i: OJ £3 C -G 3 o -a ,_ o _ - c ,12 "= 3 E oo ) U. j«:' t- en OJ :0 ob i" i« x: j; iS .2? : 2 "> nj t/5 00 .><! 00 i/J - h- [/) 1- ä' 00 M -S S ' K c = -a ,a o 4) k, CD Q. r>j f CO x> cj t/i (/] B c o ca x:._ ._:, ill 5 « g- c x: « cd cj , 5-2 S o S S - "S " «CO QO CO C :m Ooo'' XI c c 2 < cö .E ra 00 c c ra rtLJJ O X i_r 00 >. _o ra c: ra o . - -t 3 i 1- - x: S ii .i: c :o , 3 2. ra JO E " ra I!h a xo -- § ii E 3- -i Sa: 2 > u. ra xi -J -3 " r:; oj 1 2i S > -; o . :n »ra S E = E ;;; -9 o i-'= CQ :/) rD ä:'< ?< 1;; :ra -a LT) ------ . Prop.1978/79:53 86 Någotom förutsättningarna för den kommunala upplåningen i andra nordiska länder IDanmark har överläggningar om en önskvärd utveckling av den kommunala ekonominägt mm mellan staten och kommunerna sedan i början av 1970-lalel. Resultatet avöverläggningarna har blivit atl investerings- och låneramar för kommunernafastlagts. Grunden för låneramarna har varit kommunallagarna som föreskriveratikommunstyrelsens beslul om upptagande av lån eller överlåtelse av lån ellerändring av lånevillkor kräver tillsynsmyndighetens samtycke. Kommunstyrelsen kandock utan tillsynsmyndighetens tillstånd disponera över begränsadekassakrediier saml uppta kortfristiga lån på vissa villkor. Utgångspunktenför låneramarna, som fastställdes för försia gången /72 förbåde kommuner och amlskommuner, var kommunernas egna uppgifter om silllånebehov. Del gjordes dock en generell nedskärning i förhållande lill deluppgivna lånebehovet. Möjligheler lill dispenser har förelegat. Fram till den 1april 1976 omfattade låneramarna inte de kommunala bolagen. Detla förhållandeanses ha varil orsak lill atl antalet kommunala bolag sleg kraftigt under desenaste åren. Följande regler har gällt för kommunernas /77. - Investeringsutgifier upp lill 3 96 av kommunensskatteunderlag berättigar inte lill atl la upp lån - Investeringsutgifier mellan 3 och 4 96 avbeskattningsunderiaget kan lånefinansieras - Investeringsutgifier mellan 4 och 5 96 avbeskattningsunderlaget kan lånefinansieras - Investeringsutgifier över 5 96 av beskattningsunderiagetkan lånefinansieras fullt ul. har i sin kritik av systemet gjort gällande atl reglernaborde ta hänsyn till de skiftande ekonomiska fömtsättningama i kommunerna,varför kraven på självfinansiering borde varieras med hänsyn till kommunernasbärkraft och de ekonomiskt svaga kommunerna tillålas en högre lånefinansieringav sina investeringar. Denkommunala lånefinansieringen har mycket kraftigt reducerats fr. o. m. år 1972jämfört med lidigare. låg nettoupplåningen på över 2000 milj. dkr. medan den legat omkring 300 milj. dkr.per år. (Källa:PM inom 1976 års kommunalekonomiska utredning) Prop.1978/79:53 87 1Norge hade kommunsektorn som héihél en negativ nettoupplåning åren 1961 och1962. har den varit positiv och stadigt, fömtom för , ökatsin andel av kommunernas externa inkomster. Skatieiakeii gör att upplåningen använts som "ventil" iinkomst-förstärkande syfte enstaka år Det finns en statlig kvotering avupplåningen från de statliga bankerna och en räntereglering på övrig upplåning.Trots detla anses del alt den statliga regleringen av kommunernas upplåninginte varil någon bindande restriktion. Den snabbt ökande nettoupplåningen undersenare år och kommunernas snabbi ökade skuldsättning påtalas som ett allvarligtproblem i del senaste långtidsprogrammei för kommunsektorns utveckling.Avsikten är atl enligt detla program begränsa behovei av vidare upplåning genombl. a. ökade överföringar från statsbudgeten. tillsyn som ulövas över kommunerna ingår att kommunal- ogarbejdsdepartementel granskar kommunernas upplåning. Bl.a. krävs all kommunernakan visa atl finansiering av investeringarna är säkrad innan arbeten påbörjas.Annars kan rätten att ta upp lån förvägras. (Källa:PM inom 1976 års kommunalekonomiska utredning) Isitt förslag lill ny kommunallag föreslog komrnunalförvaliningskom-miiién(betänkande 1973:60)aii regeln om underställning av lån och borgen i 108 ! ;finska kommunallagen skulle utgå. 1 én särskild proposition föreslogs attunderslällningsskyldigheten för upptagande av lån togs bort. Så skedde ocksåfr. o. m. . Hösten1975 lade regeringen i proposition till fram förslag lill ny kommunallagdär även bestämmelsen om underställning av borgen var borttagen. Den finskariksdagen godkände vid sin iredje behandling förslaget till ny kommunallaghösten 1976. Därigenom har fr. o. m. även reglerna om underställning avborgen lagils bort. (Källa:Finska inrikesministeriet) Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrives i fråga om kommunallagen (1977:179) delsalt 4 kap. 8 ij skall upphöra all gälla, dels att 4 kap. 7 S skallha nedan angivna lydelse. Kommun och landstingskommun fSr laga upp lån med en återbetalningstidav högst samt lån, som enligt uuryckligt beslut skaU användas förbetalning av äldre lån och återbetalas inom de betalningsterminer som gällerför det äldre lånet. Vid förvärv av intecknad egendom får kommun och landstingskommunövertaga betalningsansvar åven för sådan iniecknad skuld som ärställdattbelalas eller i annan ordning. LånI andra fall än som avses i första och andra styckena får tagas upp endast omregeringen medger det. BestämmelsernaI första och tredje styckena gäller även borgen. Kommunoch landstingskommun llr laga upp lån och åtaga sig borgensansvar ochansvarighet i övrigt för lån. Prop.1978/79:53 89 Lagom ändring i lagen (1957:281) om kommunalförbund Härigenomföreskrives au 4;? lagen (1957:281) orn kommunalförbund' skall ha nedan angivnalydelse. skall finnas förbundsordning, vilken skall innehållabestämmelser om liförbundets ändamål och medlemmar: 2) förbundets benämning och den ort där förbundet skall hava sill säte: 3) fullmäktiges antal och det antal ledamöter i fullmäktige varje medlemskall utse: 4) antalet ledamöter och suppleanter i förbundets styrelse samt, däresistyrelsen jämväl skall utgöra i särskild författning angiven nämnd, vad somskall gälla angående valbarhet, säliei för uiseende av ledamöter ochsuppleanter samt deras tjänstgöringstid; 5) den rätl att upplaga lån eller 5) den räu att upplaga lån eller ingåborgen, som finnes böra medgi- ingå borgen, som finnes böra medgivasförbundet, med angivande av del vas förbundet, med angivande av del högstasammanlagda belopp, intill högsta sammanlagda belopp, intill vilket lån måupptagas eller borgen vilket lån må upptagas eller borgen tecknas och i vad månlån eller borgen tecknas; somej Jord rar regeringens medgivande må förekomma: 6) den räu lill fondbildning, som finnes böra medgivas förbundet; 7) medlems andel i förbundets lillgångar saml vad i övrigi finneserforderiigt för ordnande av de ekonomiska förhållandena mellan förbundet ochdess medlemmar; 8) särskilt villkor för medlems utträde ur förbundet och uppgörelse, somi anledning därav må erfordras; 9) särskilt villkor för upplösning av förbundet; 10) grunderna för skifie av förbundets behållna tillgångar saml 11) vad i övrigt må vara nödigt förordnande av förbundets förhållanden ifråga om ekonomi och förvaltning. Förbundsordning skallvidare innehålla bestämtnelser om grunder för medlems skyldighet autillhandahålla medel för förbundsverksamheiens ordnande och fortsätlabedrivande samt den begränsning av denna skyldighet ' Layen omirycki 1977:181. 1978/79:53 90 I förbundsordning för förbund som skall handhava angelägenhet,vilken del enligt särskild författning åligger kommun all vårda, må dock icke,såvitt angår sådan angelägenhet, intagas beslämmelse om begränsning av medlemsskyldighet att tillhandahålla medel. skallhandhava fiera angelägenheler, skall i förbundsordningen angivas, humvida iförbundet skall finnas endasl styrelse eller därutöver en eller fiera nämnder,samt i det senare fallet vilka av förbundets angelägenheter som skolaomhänderhavas av de olika förvaltningsorganen. har sitt säte inom kommun som icke tillhör förbundet, skall iförbundsordningen angivas å vilken kommuns anslagstavla tillkännagivande omjustering av prolokoll skall ske. I förbundsordningen måbestämmas all suppleanter skola utses för fullmäktige. I sådani fall skall iförbundsordningen även bestämmas suppleanternas antal och del antal suppleantersom varje medlem skall utse. 1978/79:53 91 Minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna Delbetänkande II av statskontrollkommittén Ds Kn 1977:8 Prop.1978/79:53 92 och chefen för kommundepartementei Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för kommundepartementetall tillkalla en kommitté med högst sju ledamöter med uppdrag att utreda fråganom minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna. Medslöd av detta bemyndigande tillkallades såsom ledamöierkommunalrådet () ordförande, kommunalrådet (),landstingsmannen (), expeditionschefen/ rättschefen och kommunalrådet () saml den 29 mars 1977mellanstadieläraren () och länsrådet . Såsomsakkunniga förordnades den 23 febmari 1977 förste sekreteraren ,, länsrådet , numera direktören ,och departementsrådet . Såsomexperter förordnades departementssekreteraren ochnumera kammarrättsrådet . Till sekreterare förordnades den 21april numera departementssekreteraren och den 1 september 1977sekreteraren för tiden t. o. m. . Iföreliggande delbeiänkande föreslår kommittén atl kommuns skyldighet attunderställa brandordning granskning slopas. Kommittén har ävenlagit ställning till vissa följdfrågor i anslutning lill delta förslag. Underlagetför kommitténs ställningstaganden har utarbetats av experten . Kommitténhar i ett annat delbetänkande (Ds Kn 1977:7) föreslagit att konimun,landsiingskommun och kommunalförbund får ta upp lån och teckna borgen utan atlinhämta regeringens medgivande. En rapport (Ds Kn 1977:9) presenteras också omforskning rörande statskontroll av kommunerna och landstingskommunerna.Redovisningen och analysen har på kommitténs uppdrag gjorts av fil.dr. Reservationhar avgivits av ledamöterna . RolandAgius Chariolle Braniing OlovLekberg Prop.1978/79:53 93 1 Utredningsuppdraget'..................................... 1.1 Allmänna utgångspunkter......................... 1.3 Utredningsarbetets uppläggning................ 2 Olikaformer av slalskoniroll'............................. 2.1 Lagar och andra förfaiiningar.................... 2.5 Föreskrifter, anvisningar och råd............... 2.6 Effektivitetskontroll och allmänlillsyn......... 3 Någragenomförda åtgiirder för minskad statskontroll' 3.1 Ändringar i kommunallagstiftningen............ 3.2 Ändringar i speciallagstiftningen................ 4 Gällandebestämmelser om underställning av brandordning... 98 4.1 Brandlagen och brandsladgan ................... 98 4.2 Övriga bestämmelser............................... 99 5................................................................ Myndigheteroch organisationer verksamma mom räddnings tjänsten ..................................................... 103 5.1 Allmäm................................................. 103 5.2 Den komniunala organisationen ................ ... 103 5.3 Statliga myndigheter............................... 105 6 Erfarenheterav underslällningsskyldigheten........ 107 6.1 Historik............................................. 107 6.1.1 Allmänt....................................................... 107 6.1.2 lag och brandstadga 107 6.1.3 brandstadga.................... 108 6.1.4 1914 och skogseldlag......... .. 109 6.1.5 brandlag och brandsiadga... 110 6.1.6 brandlagsrevision.............. .. 111 6.1.7 brandlag och brandsiadga... 113 6.1.8 revision avbrandlagstiftningen 114 'Avsniliei har uicskuils hiir (se bilaga 1 ipropositionen) Prop.1978/79:53 94 6.2 och länsstyrelsensgranskning 116 6.3 Regeringens besvärsprövning................... ... 117 6.4 förslag om slopande avunderställningsskyldigheten 119 7 Kommitténsöverväganden och förslag.............. 121 7.1 Allmänna utgångspunkier......................... 121 7.2 Statskontroll över brandförsvaret.............. 122 7.3 Faslställelseprövningens syfte.................. .. 123 7.4 Framförda synpunkier på fastställelseav brandordning . 7.5 Faslställelseprövningens betydelse med hänsyn till skyddsiniresset 125 7.5.1 Vissa allmänna frågor..................... 125 7.5.2 Brandförsvarets insatsberedskap...... 126 7.5.3 Brandbefälens kompetens................ 128 7.5.4 Räddningsavtal............................. 129 7.5.5 Oljebekämpning m. m. i hamn........... .. 131 7.5.6 Eldning utomhus............................ .. 131 7.5.7 sankiionsmöjligheter... .. 132 7.6 Kommitténsförslag................................. .. 132 8 Specialmotivering.......................................... .. 135 9 Lagförslag................................................... .. 137 1 Utredningsdirektiven'..................................... 2 Statens brandnämnds meddelande 1975:6"Exempel på brandordningar" 142 3 Reservation av ledamöterna 153 Bilaganhar uieslulits här (.se bilaga 1 i proposilionen) Prop.1978/79:53 95 Kommunernasoch landstingskommunernas verksamhet har vidgats lill atl omfatia allt fierområden. Av den offentliga sektorns utgifter används ungefär tvåtredjedelar för kommunala och landslingskommunala angelägenheter. Deställiga myndigheterna utövar lillsyn och kontroll över kommunerna ochlandstingskommunerna i olika former. Det sker genom lagar och andraförfattningar, besvär, underställning, resurstilldelning, föreskrifter, anvisningaroch råd samt genom effekliviteiskoniroll och allmän tillsyn. Föruisätiningarnaför alt öka kommunernas och landstingskommunernas handlingsfrihet har under desenaste decennierna i hög grad förbättrats. Det är mol den bakgrunden somregeringen tillsatt en särskild kommitté för alt göra en samlad översyn avstatens tillsyns- och kontrollfunktioner. Syftet med utredningsarbetet är atlpröva vilka ändringar som kan göras för att öka den kommunala handlingsfrihetenoch ge den kommunala självstyrelsen ett siörre reellt innehåll. Kommitténsuppdrag kan i princip beröra alla kommunala och landslingskommunalaverksamhetsområden. Det övergripande målet med översynen skall vara att mönstraul sådana statliga föreskrifter som med hänsyn till de komniunala ochlandstingskommunala organens resurser är nödvändiga. Idirektiven preciseras uppdraget och utredningsarbetets uppläggning. Olika former av statlig lillsyn ochkontroll skall behandlas. Särskild uppmärksamhei bör ägnas beslut som kräverfastsiällelseprövning av statliga myndigheter. Kommittén skall pröva om myndigheternasanvisningsverksamhei över kommunerna och landstingskommunerna kan begränsas. I första hand bör förändringar övervägas som ärsärskiltangelägna och som kan göras oberoende av överväganden inom andra utredningar. Samråd skall ske med andra kommittéer som behandlarkommunala och landstingskommunala frågor. Enförsia uppgift för kommittén har varit alt göra en kauläggning av aktuellaproblem. Detta utredningsarbete har bedrivits i nära kontakt med statligamyndigheter, kommunförbunden, kommuner och landstingskommuner. Mängden avframförda synpunkier och förslag gör del nödvändigt atl i utredningsarbetetprioritera vissa frågor och verksanihet.sområden. I direktiven anges altsärskild uppmärksamhet bör ägnas beslut som kräver fastsiällelseprövning avstatliga myndigheter. Mol denna bakgrund har kommittén valt atl i tvådelbelänkanden ta upp underställning av brandordning saml av beslut om lån ochborgen. 1 delta belänkande behandlas statskontrollen över kommunernasbrandförsvar i form av underställning av brandordning. 1978/79:53 96 Enligtbestämmelsema i brandstadgan skall del i vae kommun finnas en brandordning. Idenna las in de bestämmelser som utöver föreskrifterna i brandlagcn ochbrandsladgan behövs för ordnande av brandförsvaret i konimunen. Brandordningantas av kommunfullmäklige. Fullmäktiges beslul skali underställasränssiyrelscrnas prövning. Om kommun underlåter alt anta brandordning avinnehåll som liinsstyrelsen an.ser erforderligt, får länsstyrel.sen förordna iiimnci. skall i så fall underställa sill beslul regeringensprövning. 1 sina överväganden harkommittén funnit all kommunerna har byggt upp en väl fungerandebrandförsvarsorganisalion. Del är därför möjligl att öka kommunernashandlingsfrihet på detta område. Kommittén föreslåraltundersiällningsskyldigheien slopas liksom länssty-rel.sernas möjlighet allutfärda brandordning. Som en följd av detla ställningstagande föreslårkommittén vidare att får besluta om del område i , inomvilket konimun skall svara för åtgärder för alt avvärja eller begränsa skadalill följd av utflöde av olja eller annat som är skadligt. att de föreskrifier om eldning utomhus som finns i brandnämndensexempel på brandordning inarbetas i brandstadgan. Prop.1978/79:53 97 2 Olika former av statskontroll' 3 Några genomförda åtgärder för minskad statskontroll' I Avsnitiel har uleslutils här (se bilaga I ipropositionen) 7 1978/79. Prop.1978/79:53 98 4 Gällande bestämmelser om underställning av brandordning m. m. 4.1 Brandlagen och brandsladgan Grundläggande bestämmelser om räddningstjänsten finns ibrandlagen (I974:80)och brandstadgan (1962:91,omirycki 1974:81). förstås enligi brandlagen verksamhet som syftar till all vidbrand, oljeuifiöde, ras, översvämning eller annal nödläge avvärja eller begriinsaskada på människor eller egendom eller i miljön, under föruisättning att detmed hänsyn lill behovet av ett snabbt ingripande, det hotade intres.sets vikt,kostnader för riiddningsåtgärderna och omstiindigheierna i övrigt kan ansespåkallat all staten eller kommunen svarar för au sådana åtgiirder vidtas. Begreppet riiddningstjänsi anses inlc omfatta .sjukvård,siuktransportcr eller ambulansflygtiänsi. Brantllagen är alltså inte tillämpligpå såtlan verksamhet. Den är enligt uiirycklig fiircskrift i 1 >j inlcheller lillämplig på skyddsålgiirder vid aloniolyckor eller på sjöräddningeller Ijiillriiddning. Räddningsijiinsi i brandlagens mening ankommer i försiahand på kommunerna. Kommunema svarar enligt brandlagen också för denbrandförebyggande verksamheten. Ansvaret grundläggs genom en föreskrift i 2 §om alt varje konimun skall hålla ett brandförsvar, som tillfredsställer skäligaanspråk på effektiv räddningsijänsi samt på förebyggande åtgiirder moi brand.Enligt 5 5 brandstadgan åligger det konimun alt hålla sådan beredskap attförsta utryckning för räcklningstjiinsi sländigi kan ske inom en efterkommunens förhållande godtagbar tid. Förvaltningen av brandförsvarets angelägenheler skallhandhavas av den kommunala nämnil, som kommunfullmiikiigc bestämmer(brandstyrclse). I kommunens brandförsvar skall ingå hrandsivrka av betryggandestorlek och sammansättning. Brandstyrkan skall bestå av en brandchef en ellerfiera vice brandchefcr, brandkår saml, om det behövs, brandvärn, grundat påtjänsteplikt (3 och 4 ? ;§ brandlagen). Kommun är skyldig all anskaffa och underhålla maicriel,byggnader och andra anordningar som behövs för brandförsvarei saml all sörjaför tillgång lill för släckning av brand, alli dock endasl i den månoskiilig kosinad inie åsamkas kommunen (5 i; brandlagen). För kommunsbrandförsvar skall finnas en sländigi bemannad aiarmeringsceniral. Vidceniralen skall larm kunna moiias och från ceniralen skall den kommunalabrandkåren kunna inkallas (11 ! ; brandsladgan). Triiffar kommun avial om beiryggaiidc hjiilp förriiddningsijänsi från brandkär i annan konimun, kan kommunen avliinssiyrclsen hell eller delvis befrias från skyldigheien au hälla brandkårmed diiriill hörande maieriel, byggnader och anordningar. Länssiyrelsen kan dessulomdelvis befria kommun från skvldinheien au hålla brandkår, om konimunen iräffar 1978/79:53 99 avial om sådan hjälp från brandkår, som inte är ,(t. ex. industribrandkår) eller från annat räddningsorgan än brandkår, (l. ex.oljesaneringsföretag) eller om kommunen beslutar atl annal kommunall verk änbrandförsvaret skall lämna sådan hjälp (6 § brandlagen). Om (let i samband med verk.samhet i exempelvis en fabrik,lageranläggning, hamn e. d. hanteras varor på vilken lagen (1973:329) omhiilso- och miljöfarliga varor äger tillämpning, får efter samrådined produkikonirollniimnden åliigga anliiggningens ägare alt hålla beredskapmed pesonal och utrustning, om det finns risk för utflöde av varor som kanorsaka skada på miinniskor eller i miljön (15 if brandlagen). När kommunens brandstyrka deltar i räddningsarbetetillsammans med annat räddningsorgan - brandkår i annan kommun,industribrandkår, flygplatsbrandkår e. d. - som inte iir bunden av ovan nämntavtal om rätidiiingshjälp, iir det brandchefen eller hans ställföreträdare somutövar Injälei (9 >; brandlagen). Den som utövar befälei vid räddningsijänsifår ingripa i annans räu om del är nödvändigi med hänsyn lill fara för liv,hälsa eller egendom eller för skada i miljön (11? ; brandlagen). Han kan bl.