prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Pensionsåldern har sänkts till65 år och samiidigt har införtsväsentligt ökade möjligheter att individuellt variera tidpunkten för pensioneringen . Vidarehar införts möjlighet för anslällda alt stegvis minska arbetsinsatsen med hjälpav delpension. Möjligheterna tilldelpension, som funnits , har utnyttjatsav ca 53 000 personer. 1978/79:69 har regeringen lagt fram förslag om atl delpensioneringen fr. o. m.den 1 januari 1980 skall vidgas lillall också omfatta egna företagare och uppdragstagare. Folkpensionen, inkl.fullt pensionstillskott, uppgår vid basbeloppet . för en ensam ålderspensionär och . för makar gemensamt. För en förtidspensionär uppgårfolkpensionen inkl. förhöjtpensionstillskott till . Folkpensionsbeloppen är värdesäkradeoch höjs automatiskt när den allmänna prisnivån stiger. Folkpensionskostnadernaberäknas för nästa budgetår lill 26 520 milj. kr., vilket är en ökning med 1920 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. ATP-utbetalningarna beräknas till 16 000 milj. kr. Antalet ATP-pensionärer beräknas till 1 155 000, varav 714 000 ålderspensionärer. Bostadsstöd i formav kommunala bostadstillägg och statskommunalt bostadsbidrag tillpensionärer är ett viktigt komplement till folkpensionen och harförbättrat möjligheterna till en god bostadsstandard för de äldre. Omkring folkpensionärer harkommunalt bostadstillägg. Totalkostnadernaförde kommunala bostadstilläggen beräknas till 2 800 milj. kr. kan också slaiskommunala bostadsbidrag utgå till folkpensionärer härför utgår frånbostads-huvudtiteln. På grundval avförslag från pensionskommittén i betänkandet (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m. m. har regeringen i proposition 1978/79:75 lagt fram förslag omvidgade möjligheter för utlandssvenskar och invandrare att få folkpension. Vidare har föreslagitsatt bl. a. den som har partiell förtidspensionskall kunna tillgodoräkna sig ATP-poäng för deltidsarbete vid sidan av pensionen. fortsättersitt arbete med bl. a. en översyn av frågorna omefterievandepensioneringens framtida utformning. Socialförsäkringsavgiftentill ATP har fastställts för tiden t. o. m. . Regeringen har föravsikt att lägga fram en proposition om avgiftsuttagetför . Vid sjukdom gersjukförsäkringen rätt till sjukpenning av arbetsinkomsten samt viss kostnadsersättning vidläkarvård, tandvård, sjukhusvård ochsjukresor. Antalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringen har varit i stort sett oförändrat från år1969 och fram . Då ökade det genomsnittliga antaletsjukdagar från 19,2 till 20,9 och Prop.1978/79:100 Bilaga 8 5 Ökningen fortsatte därefter mensedan år 1976 har antalet sjukdagar legat i slorl sett oförändrat strax under23 dagar per försäkrad. Av antalet sjukfall är koriareänsjudagar, mendessa svarar för endasi av det totala antalet sjukdagar. Riksförsäkringsverketutreder f n. orsakerna till olikheter i antal sjukdagar mellan olikainkomstklasser, yrken, arbetsplatser etc. En pariamentariskulredning som skall se över sjukpenningförsäkringen har tillsatts. a. se över reglerna för sjukpenningens ersättningsnivå vid korta sjukfall ochför deltids- och delårsanställda. Den allmännatandvårdsförsäkringen gäller alla försäkrade och även försäkrade . Försäkringenersätter en viss del av kostnaderna för tandvård enligl tandvårdstaxan. Barn och ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvårdgenom landstingens folktandvård. En pariamentariskkommitté arbetar f n. med en översyn av landvårds-försäkringen.Kommittén skall bl. a. se över det gällande programmet för folktandvårdensutbyggnad och undersöka behovet av en fortsalt reglering av etableringen avprivatpraktiserande tandläkare. Därvid skall möjligheterna undersökas att nå enbättre regional balans i tandläkartillgången. De sammanlagdakostnaderna för sjukförsäkringen, inkl. tandvårdsförsäkring ochföräldraförsäkring, beräknas för till 25 100 milj. kr., varav 12 765 milj. kr. är kostnader för sjukpenning.Sjukförsäkringen finansieras till genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare och till15 % genom statsbidrag. Avgiften för ulgör av löneunderiaget. Arbetsskadeförsäkringenger i princip full ersättning för inkomstbortfall till densom drabbas av skada i arbetet. Den omfattar också uppdragstagare ochegenföretagare. Livräntans storiek bestäms av den faktiska nedsättningen avförmågan att skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete. I föreliggande budgetproposition föreslås att en uppräkning skallske av livräntor från den frivilliga yrkesskadeförsäkringen. En nybesvärsorganisation för socialförsäkringen träder i kraft . Tre regionalaförsäkringsrätter, föriagda till , och ersätter dåförsäkringsrådet och . Ensärskild ombudsenhet inrättas hos med uppgift att verka för en likformig och rättvistillämpning och bevaka del allmännas intresse i besvärsmål hosförsäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen. En parlamentariskkommitté utreder frågan om hur ADB-systemen för den allmänna försäkringen under1980-talel skall vara utformade. För 20 år sedanantog FN förklaringen om barnets rättigheter. FN har beslutat alt skallvara ett internationellt barnår. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 6 för barnårets genomförande i har utformats. Enrad konkreta verksamheter kommer atl påbörjas där barnels behov och intresse sätts iförgrunden. Verksamheterna sker med anknytning lill olika myndigheters, föreningars och organisationersnormala verksamhet. Familjepolitikenmåste sätta barnet i centrum. Den skall syfta lill atl öka antaletvalmöjligheter för individer och familjer och göra det möjligt för varje familj all ordnasin tillvaro på olika sätt under skilda perioder av livet. Ansvaret för barnensvård och fostran ställer krav dels på föräldrarna själva, dels på samhället.Det ligger på samhällets ansvar alt skapa förulsätlningar för goda livsvillkor förbarnen genom planering för bra boende- och uppväxtmiljöer och ettarbetsliv som tar hänsyn lill barnfamiljernas situation. Jämställdhet mellankvinnor och män är också ett viktigt mål för familjepolitiken. Ekonomiskt stöd ochsocial service är medel atl skapa en social trygghet för barnfamiljerna. Genom de allmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggandeekonomiskt stöd. Barnbidraget, som utgår med lika belopp för alla barn, utbetalas till omkring 1 miljonfamiljer med ca 1,8 miljoner barn under16 års ålder. En ny bidragshöjning genomförs den 1 januari 1979.Barnbidraget höjs då från 2 260 kr.till . per barn och år. Genom höjningen får barnfamiljerna utöver kompensation för det senaste årets prisökningaräven ett reellt tillskott till sin ekonomi. Kostnaderna för barnbidragen stiger nästabudgetår med ca 400 milj. kr. till 4 420 milj. kr. Som komplement tillde allmänna barnbidragen ulgår inkomstprövade bostadsbidrag tillfamiljer med lägre inkomster och familjer med flera barn. Anslaget för bostadsbidrag redovisas underbostadshuvudiiteln. Föräldraförsäkringeninfördes och har successivt byggts ut och förbättrats.Försäkringen ger alla föräldrar elt ekonomiskt skydd i samband med barnsfödelse och sjukdom. Föräldrapenning utgår med en garantinivå på 32kr. per dag i anslutning till barns födelse eller adoptivbarnsankomst till familjen. För dem som har sjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen med sammabelopp som sjukpenningen, dvs. Föräldrar med barnfödda efter har också rätt till särskild föräldrapenningunder sammanlagt för varje barn. Även den särskilda föräldrapenningenutgår med lägst . per dag eller det högre belopp som svarar mot sjukpenningen.Under utgår dock den särskilda föräldrapenningen med . per dag föralla. Förälder somtillfälligt behöver stanna hemma och vårda barn har också rätttill föräldrapenning t. ex. när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk. Föräldrapenning för sådantillfällig vård av barn kan utgå Prop.1978/79:100 Bilaga 8 7 under högsl och familj beroende påbarnantalet. Föräldrapenningen utgår i dessa fall med samma belopp som sjukpenningen. Från den 1 januari1979 gäller en ny rätt lill ledighet för vård av barn. Den nya lagen gerföräldrar rätl att vara helt lediga från arbetet eller au förkorla sin dagliga arbetstid lill tre fjärdedelar så länge de vårdar barn underell och etl halvt års ålder. Rätlen till förkortad arbetstid till gäller till dess barnet är . Denna ledighet ger inlerätt till ersättning från föräldraförsäkringen. Föräldrarna har dock alllid rätt tillledighet från sin anställning underlid då ersättning utgår från föräldraförsäkringen. Den nya rätten till ledighet för vård av barn har kommit till bl. a. för atl ge föräldrarna ökade möjligheter att få vara tillsammans medsina barn. Förslag tillytterligare förbättringar av föräldraförsäkringen kommer all läggas fram i en proposition till . Propositionen kommer bl. a. atl innehålla förslag om ändring aversättningsreglerna för föräldraförsäkringensnionde månad så att ersättningen också under skall utgå för inkomstbortfall enligt sammaregler som gäller för försäkringen i övrigt. Utöver den förbättradeersättningsnivån innebär detta enbetydelsefull förenkling av försäkringsreglerna. Denna reform ligger inom ramenför vad som sagts om familjepolilikens vidare utveckling i prop. 1976/ 77:117.1propositionen kommer också atl behandlas de förslag som lagts fram i familjestödsutredningens belänkande Föräldraförsäkring(SOU 1978:39). De totalakostnaderna för föräldraförsäkringens förmåner beräknas för nästa budgetår lill ca 2 750 milj. kr. Genombidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrarlever åtskilda. Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inteberoende av den underhållsskyldige förälderns förmåga alt betalaunderhållsbidrag. Bidragsförskott utgår av basbeloppet, vilket f n. innebär5 . Bidragsförskottet utgår f n. för ca 200 000 barn. Enligt de nyaregler som gäller fr. o. m. kommer bidragsförskott atti vissa fall kunna utgå även till föräldrar med gemensam vårdnad. En parlamentariskutredning gör f n. en övergripande översyn av samhällsstödet tillde ensamstående föräldrarna och deras barn. Kommittén skall bl. a.kartlägga de stödbehov som finns och hur de nuvarande stödformerna svarar motdessa behov. Utbyggnaden avbarnomsorgen utgör en viktig del av samhällets service till barnfamiljerna.Utbyggnadsprogrammet för daghem och fritidshem genomförs i enlighet med beslul. Programmetinnebär att 100 000 nya platser idaghem och 50 000 nya platser i fritidshem skall färdigställas . Dessutom tillkommer en ökningav antalet platser i familjedaghem.Kommunernas utbyggnadsplaner av perioden visaratt ca 54 000 nya platser i daghem och ca 21 000 platser i Prop.1978/79:100 Bilaga 8 8 fritidshemberäknas bli färdiga. Därtill kommer en betydande ökning av antaletfamiljedaghem. För hela periodeninnebär dock kommunernas senaste planer att ca 10 000 platser i daghemsaknas för att utbyggnadsbeslutet skall uppnås. Överläggningar har därförtagits upp med i syfte atl säkerställa attutbyggnadsprogrammet fullföljs. Avsikten är atl också ta upp överiäggningar medkommunförbundet om ett nytt utbyggnadsprogram för barnomsorgen förperioden . Det av fastlagda målet för utbyggnaden avbarnomsorgen innebär atl - uiöver den allmänna förskolan för sexåringar -plats skall beredas inom den kommunala barnomsorgen för alla barn iförskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som efterfrågar sådanplats samt för barn med särskilda behov av stöd och stimulans. Avsikten är au delta mål skalluppnås . Det statliga stödettill kommunernas barnomsorg utgår i form av bidrag till daghem, fritidshem ochfamiljedaghem. Statsbidragen höjdes kraftigt fr.o. m. och täcker nu merparten av driftkostnaderna. Bidragen har knutits an till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst och är på så sätt värdebeständiga. Inom pågår enöversyn av stalsbi-dragsreglerna ochfrågor om gruppsloriek, personaltäthet m. m. Fr. o. m. den 1juli 1977 utgår etl särskilt statsbidrag till kommunerna för hemspråksträning förinvandrarbarn i förskolan. Bidraget utgår för sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas avkommunen. Förslag läggs nu fram omatt statsbidragen utvidgas till att omfatta även hemspråksträning för femåringar. En omfattande utvecklings- ochförsöksverksamhet inom förskolan bedrivs avsocialstyrelsen. Den omfatlar bl. a. verksamhetens innehåll och utformning,uppsökande verksamhet bland förskolebarn, åtgärder för barn med särskilda behov saml försök med s. k. öppnaförskolor. Vidare pågår en omfattandeförsöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn i åldern . En särskild kommitté, barnomsorgsgruppen, har i uppdragatt göra en övergripande utredning rörande föräldrautbildning. Kommittén har lämnatförslagom föräldrautbildning kring barnets födelse. I en proposition till riksdagenunder kommer förslag att läggas fram om en allmän föräldrautbildning med utgångspunkt ibarnomsorgsgruppens betänkande. Barnomsorgsgruppenfortsätter sitt arbete med att utarbeta förslag till föräldrautbildning för föräldrar med barn iförskole- och skolåldrarna. Försöksverksamhet pågår i en rad kommuner ochlandsting för att pröva innehåll, form och organisation för denna. Familjestödsutredningenhar presenterat en diskussionspromemoria där fakta ochvärderingar kring barnomsorgen för de minsta barnen belyses. Utredningen kommer sedan attredovisa ett slutbetänkandei denna fråga. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 9 ,som tillkallats föratt utreda frågan om barnolycksfallen, beräknas lägga fram förslag om organisation av barnsäkerhetsarbetel påcentral och lokal nivå samt om registreringav barnolycksfall. Omsorger för de äldre Äldreomsorgenkommer att bli en av de största socialpolitiska uppgifterna underdel närmasteårtiondet. Anlalet äldre utgjorde 15 96 avtotalbefolkningen eller 1 251 000 personer. Prognoser visar att detla anlal kommer att öka med180 000 personer fram . Vägledande mål församhällets stöd för äldre är ekonomisk trygghet och självständighet,bra bostad och god service som är anpassad efter den enskildes behov. Enviktig uppgift för samhället är att medverka lill all de äldre kan bo kvar i sin invanda miljö så länge devill och kan. Belydelsefulla insatsergörs därvid genom den sociala hemhjälpen, som har byggts ut kraftigt . Ca 350 000 äldre ochhandikappade får nu hjälp genom den sociala hemhjälpen med i genomsnitt 139limmar per hushåll och år. Ävenhemsjukvården är viktig i detta sammanhang. Till den statsbidrags-berättigade sociala servicen räknas också servieför hårvård, fotvård, badservice, matdistribution,snöröjning och kostnader för arbetsledande insatser. Färdtjänsten - somutgör ett viktigt medel för handikappade till ett aktivt liv med gemenskap med andra människor - finns numera i så gott som samtliga landets kommuner. Antalet personer medtillstånd att använda färdtjänstenkan f n. beräknas till ca 225 000.Statsbidrag till färdtjänst utgår med 35 96 lill kommunernas bruttokostnader. Reglerna för stödet till anskaffning av bil till handikappade kommer att ses över. Möjligheternaalt ge stöd till handikappade som inte behöver bilen för resor till arbetet kommer då också att prövas. Pensionärernasbehov av gemenskap och aktivitet tillgodoses i ökad utsträckning genomen utbyggnad av sysselsättnings- och fritidsverksamhet för de äldre. Pensionärernasegna organisationer gör betydelsefulla insatser på detla område. Medelberäknas för ökade bidrag till dessa organisationer. Del statligabidraget till social hemhjälp och färdtjänst beräknas för /80 till 1 110 milj. kr., vilket är en ökning med 255milj. jämfört med innevarande budgetår. De kommunalabostadstilläggen ökar pensionärernas möjligheter alt bo kvar i sin bostadeller att efterfråga nya bostäder med god standard. Fr. o. m. den 1 januari 1978kan statskommunalt bostadsbidrag utgå också till folkpensionärer. Pensionärsundersökningenhar i betänkandet (SOU 1977:98) Pensionär '75 gjort en kartläggning som avses ligga till grund för denframlida ulform- Prop.1978/79:100 Bilaga 8 10 ningen och inriktningen av samhällets insatser för deäldre. Särskilda medel med 3 milj, kr. beräknas för nästa budgetår för atlstödja utvecklingsprojekt och försök av särskild belydelse för omvårdnaden ochaktiveringen av de äldre. Hälso- och sjukvårdenhar byggts ul kraftigt . Antaletyrkesverksamma inom hälso- och sjukvården har mer änfördubblats från 130 000 till ca 300 000 personer. Sjukhusvården är, med undantag förlångtidssjukvården, allmänt sett väl utbyggd, medan den öppna vårdenutanför sjukhusen ännu inle svarar mot behoven. Det är därför angeläget attfå en bättre balans mellan den slutna sjukvården och olika former av öppen och halvöppen vård. Anlalet personer ihögre åldrar kommer som nämnts atl öka kraftigt . Detgäller särskilt personer i mycket hög ålder, vilka erfarenhetsmässigt har etlstort behov av sjukvård. Hälso- och sjukvården för äldre kommer därför att fåen ännu mer markerad plats inom den totala hälso- och sjukvården. För atlmöta det ökande vårdbehovet är del angelägel med en utbyggnad avlångtidssjukvården. fanns det drygt 40 000 vårdplatser inom den somatiskalångtidssjukvården. Enligt sjukvårdshuvudmännens planer beräknas plaisanlalel komma allöka lill ca 54 1982. med utbyggnaden av långtidssjukvården ärdet angelägel med en uibyggnad av dagsjukvård och hemsjukvård i olika formerför alt göra det möjligt för patienten att få bo kvar isin hemmiljö och samiidigt fh en god medicinsk vård och den sociala omvårdnad sombehövs. En omfattandeutbyggnad av den öppna hälso- och sjukvården pågår. Del är angeläget altdenna utbyggnad fortsäiter så att allmänhetens krav på närhet och kontinuitet ihälso- och sjukvården så långt möjligt kan tillgodoses. Kontinuitetsulredningenhar lagt fram förslag (SOU 1978:74) om. en kraftig utbyggnad av dendecentraliserade distrikissjukvården genom ett system med husläkare ochdistriktssköterskor. Betänkandet remissbehandlas f n. Avsikten är att enproposition om husläkare skall läggas fram . Enligllandstingens planer kommer antalet läkarbesök inom distrikts-sjukvården att ökamed ca 4 miljoner fram lill . Även inom den psykiatriska vårdenpågåren decentralisering och en förskjutning från sluten vård till öppnaoch halvöppna vårdformer. Den pariamentarisklsammansatta hälso- och sjukvårdsutredningen har till uppgift attutarbeta en samlad lagstiftning för hela hälso- och sjukvården som även omfattar förebyggande åtgärder. En viktiguppgift är också att undanröja sådandetaljreglering i lagstiftningen som är nödvändig. Förebyggande insatser har fått en ökadbelydelse inom hälso- och sjukvården. Tillförebyggande åtgärder hör bl. a. hälsoupplysningen. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 11 beräknas för fortsatta informationsinsatser under nästabudgetår. Den av regeringen tillsatta tobakskoinmitiénhar avlämnat etl delbetänkande om rökfria miljöer. Beredning av ärendetpågår. Antalet läkare ökarsnabbt. var antalet yrkesverksamma läkare i landet drygt 18000, vilket innebär ungefär en läkare på 450 invånare. Med i stort selloförändrad utbildningskapacitet kommer antalet läkare atl öka lillca 1980 och ca 26 000 år1985. I det av sjukvårdsdelegationfastställda läkarfördelningsprogrammei har den öppna sjukvården prioriterats tillsammans medlångtidssjukvården och psykiatrin. Trots detta råder på vissa håll ilandet en brist på läkare inom dessa vårdområden. En proposiuon om landläkarnas utbildningm. m. har lagts fram i december 1978.Förslaget innebär en omläggning och förkortning av tandläkarnas grundutbildning från till fyra och ell halvt år. införs en ettårig allmäntjänslgöring inomfolktandvården som krav för legitimation.Även specialistutbildningen för tandläkare berörs. Läkemedelsinformationentill läkare och övrig sjukvårdspersonal liksom till patienter och allmänheten har stor betydelse närdet gäller att påverka ordinationenoch användning av läkemedel. har tre utredningar påläkemedelsområdet avslutat sitt arbete, nämligen utredningarna om läkemedelskontrollen, om läkemedelspriserna ochom läkemedelsinformationen. De förslag som dessa utredningar har lagtfram kommer alt beredas ytteriigare bl. a.med hänsyn till vad som anförts vid remissbehandlingen. I en särskildproposition kommer alt föreslås atl den omgivningshygieniska avdelningen vidstatens naturvårdsverk ombildas till ett fristående laboratorium med som chefsmyndighet.Därigenom förstärks de hälsovårdandeoch miljömedicinska resurserna väsentligt. Medicinalansvarskommitlénhar föreslagit en rad åtgärder för all stärka patienternas rättsställning.Proposition i ämnet kommer att föreläggas riksdagenunder . Regionsjukvårdsutredningenhar lagt fram förslag som rör regionsjukvårdens innehåll ochverksamhetsformer, regionindelningen samt samverkaninom och mellan sjukvårdsregionerna m. m. En särskildutredning ser över huvudmannaskapet för sjukhuset och därmedsammanhängande frågor. Uppdraget innebär atl förulsältningarna för att föraöver huvudmannaskapet för sjukhuset till länslandstingskommun skall klarläggas. harar 1977 fått i uppdrag aU förhandla medUppsala läns landstingskommun omavtal om överförande av huvudmannaskapet för akademiska sjukhuset i från staten lill landstingskommunen. Byggnadsarbetena för nya barnkliniker vid akademiska sjukhuset i Prop.1978/79:100 Bilaga 8 12 slutförs under näsia budgetår. Förslag om ennybyggnad för patologi läggs fram. Nästa byggnadsetapp omfattar bl. a. en nykvinnoklinik. En genomgripandeförändring av socialvården förbereds. En ny sociallag-siiftning håller påau utarbetas på grundval av socialutredningens slutbetänkande (SOU 1977:40)Socialtjänst och socialförsäkringstillägg.Utredningens förslag innebär bl.a. att de nuvarande tre centrala lagarna på socialvårdsområdet,socialhjälpslagen, nykterhetsvårdslagen och barnavårdslagen, skall ersättas av en lag - socialtjänstlagen.Möjligheterna till vård av unga oberoendeav samtycke föreslås bli reglerade i en särskild lag. Utredningen har också lagt fram förslag om ensocialförsäkringsreform som syftar tillatt föra över en del av den nuvarandesocialhjälpen från socialvården till försäkringskassornagenom etl nytl inkomslprövat socialförsäkringstillägg (soft). Eu förslag tilllagstiftning om vård utan samtycke inom socialljänsi och sjukvård har nyligenremitterats till lagrådet. I lagrådsremissen föreslås en särskild lag som medger vård av ungaunder 18 eller i vissa fall sominte kan ges behövlig vård med eget eller föräldrarnas samtycke. Förstagel innehåller också bestämmelser om vårdutan samtycke av psykiskt sjuka ochmissbrukare av beroendeframkallande medel. Socialutredningensförslag om socialförsäkringstillägg överarbetas f n. inom av en särskildsamrådsgrupp, som beräknas redovisa enrapport under år 1979.1 gruppen ingår företrädare för , och . Regeringen uppdrogvid /78 åt statens förhandlingsnämnd att ta uppförhandlingar med landstingskommuner och vissa primärkommuner om ändrathuvudmannaskap för de statliga ungdomsvårdsskolorna, statens vårdanstalter föralkoholmissbrukare samt de erkända och enskilda vårdanstalterna för alkoholmissbrukare och därmedsammanhängande frågor. Det fortsatta arbetet med den nyasociallagstiftningen bedrivs med inriktningpå att den nya ramlagstiftningen för kommunernas socialtjänst skallkunna träda i kraft . Avsikten är att en proposition med förslag till socialtjänstlagskall läggas fram för . Som ett led iarbetet med att reformera socialvården har en omfattande försöksverksamhetbedrivits i och . Försöken har genomförts bl. a. föratt fh erfarenheter av helhetssynen i behandlingsinsatser och samordning avvård- och behandlingsresurser hos olika huvudmän. Försöken slutförsvid utgången av . De har omfattat bl. a. hemma-hos-arbete,kontrakterade familjehem, kommunala familjehem, stödfamiljer och Prop.1978/79:100 Bilaga 8 13 Resultaten har redovisats i olika rapporter. Samhällets insatserför all främja en gynnsam utveckling och goda uppväxtvillkor för barn och ungdom äri första hand av förebyggande karaktär. Samhällets grundläggande insatser sker i betydandeutsträckning genom barnavårdscentraler, förskole- och fritidsverksamhet samtgenom skolan. Insatser för att skapa en mera barnvänlig miljö i bl.