prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är huvudsakligen på högsladiel som man uidelar belyg. Kraven pä eleverna har för den sakens skull inte minskals.Undervisningen rättas eller de mål och anvisningar som finns i läroplanen. meddelar resullalen av elevernas preslutioner på unnat säll än med belyg innebärulllsä ingu förändringur uv dc unspråk läroplunen släller pä eleverna. Behövs då belyg över huvud laget i ? BU 73 har diskuierai deras värde för informaiion ochmolivalion och menar ull en individrelulerud bedömning är bälire. Belyg i grundskolunär som framgår uv undersökning lill fögu nyllu förarbelsgivar-na. när de skall ansiälla någon. sägs emellerlid ibelygsdiskussioner all belyg behövs som ell pålryckningsmedel. betygkommer eleven inle au göra nägonling. Beiygen är enligt en sådan uppfattning ett medel allpåverka lill arbete och arbelel kan leda lill en belöning, "morolen",i form av bra belyg. BU 73 kan inle finna ull en sådani synsäll är förenliglmed målen för skolans verksamhet. Belyg kan inte försvaras som ettdisciplinmedel. En individrelulerud bedömning är inte jämförbur. Manbehöver inle heller göra någru jämförelser mellan elevernu undergrundskoleliden. 1 vissa fall kun del bli nödvändigi, när eleverna skull gåöver från lill gymnusieskolan. Övergången kun ernellertid lösas påunnul säll än med belyg. Hur del kan ske beskriver BU 73 i forlsällningen. BU 73 finner därför uU iradiiionella jämförande belyg inlebehövs i och föreslår all de ersälls med en individrelaierad bedömning. Läroplanen säger i ell avsniii om ulvärdering allbedömning ofta kan "komma atl göras i nära ansluining till vad den direkiaundervisningen avhandlat och inle lill del uppsalla mälel. Man prövar vidarevad som är läll all pröva men avslår frän all söka konirollera mera svårmällafunktioner. Skrivningar och frågor av verbal karaklär fär sålunda ofta ellotillbörligt ulrymme i ulvärderingen." Dessa vanliga fel vid bedömningen av elevernas resullaihar enligt läroplanen medfört all kunskaper och färdigheier i skolans ämnenblivii del alliigenom dominerande i undervisningen. Man har ofta borisen fränandra klart uttalade syften med undervisningen. BU 73 unser alt olika slag uv skrivningar och prov ofta äralllför många. Del är emellerlid nalurligl ull del blivii sä, efiersom lärarnavill skapa en rällvisa vid belygsällning. Sådana "beiygsprov" behövsinle i samma utsträckning, när lärurnu inte behöver jämföru elevernaspreslalioner. Del blir i stället de diagnostiska proven som blir vikliga. Diagnostiska prov unvänds för att läraren skall få vetavad eleven klarar av och var han har sina svagheter. De kan användas innan ettnytt avsniii påbörjas. Då är de till hjälp för all lägga upp undervisningen. Dekan användas under och efter undervisningsavsnillel. Då kan provet visa om elevernalärt sig tillräckligt för all man skall kunna gå vidare. Syfiet med diagnostiskaprov är alltså ett annal än med sådana som ges för all vara underlag förbelygsällning. Diagnostiska prov finns i många läromedel. Skolöversiyrelsensläller också i viss ulsiräckning sådana till lärarnas förfogande. Siandardprov behövs inte för sin ursprungliga uppgift altvara en hjälp vid belygsällning. BU 73 menar emellerlid att de också ifortsättningen bör 1978/79:180 257 De anger mera i detalj målel och innehållet iämnena. Inle minst därför har de uppskattats som ett hjälpmedel iundervisningen. I dendagliga undervisningen ger läraren beröm ät eleverna och påtalar brisler efterderas förmåga all preslera. Del är nalurligl all läraren gör på samma säll närhan bedömer prov. Betyg pä prov bör därför inte sällas. Inle heller bör andrasäll användas som medför all elevernas preslalioner jämförs. Läraren kan behöva lala med eleven efter ell prov. Del äroflasl lältare alt i ell samlal förklara förtjänster och brisler, reda uppmissförstånd osv. än att skriva en kommeniar lill eleven. Så görs också, isynnerhei vid prov som inle består av frågor med kortfallade svar. Del bör skeofia vid en individrelaierad bedömning. Lärarna brukar också la upp samlal medeleven, om de i den merafollöpande bedömningen märker förändringar i hansprestationer. Vad som sagls mellan lärare och elev i olika samtal underlerminens lopp behöver samlas upp. Tillsammans med föräldrarna bör därförlärare och elev ha ell mera ingående samlal vid lerminens slul. Samtal meUan skola och hem En muntlig informaiion om elevs skolsiluation i vid meningbör ges i form av ell samlal mellan klassföreståndare, föräldrar och elev ochsyfta lill en i möjligaste mån allsidig och nyanserad bild av eleven. Elevensframsteg och svårigheter skall sättas i relalion lill hans akluellaförulsältningar och hans möjligheler att utnyttja dem samt till hans lidigareprestationer. För atl samtalet skall nå sitl syfte börklassföreståndaren ha en så god kännedom som möjligl om varje enskild elev.Samtalet kring elevens preslalioner i form av kunskaper och färdigheter iolika ämnen bör ske med utgångspunkt i konkrela underlag: resultat på prov avolika slag, munlliga och skriftliga redovisningar, prestationer i samband medgrupparbeten, elevarbeten i olika ämnen osv. Under samtalels gång bör man även la upp andraförhållanden än elevens kunskapspresiaiioner. Nedan anges några aspekter somkan bli föremål för överläggningar. Förhällandetill kamrater och personal Atl diskutera elevens personlighelsmässiga egenskaper ären uppgifi som kräver lakl och hänsyn. Skolans uppfattning bör därför endaslkomma föräldrar och elev till del. Läraren bör vara medveten om atl dylikinformation grundar sig på egna och kollegers subjektiva omdömen. Dessa kanibland slå i slrid med de uppfattningar och värderingar som gäller i hemmel ochkamratkretsen. Nedanstående rekommendationer torde kunna vara vägledandeför hur samtalet kan utformas. a) Samlalel bör inledas med något som upplevs som positivtav föräldrar och elev, t.ex. elevens fritidsintressen, trivsel i skolan ellerett lyckat provresultat. Prop.1978/79:180 258 b) Klassföreståndarenbör uppmuntra både föräldrar och elev atl della aktivi i samtalet. c) Informationenbör ges på ell klart och enkell språk med uigångspunki i ell represenialivikonkret underlag. d) Särskild hänsyn bör lus lill lågpresierande eleveroch elever med då ligt utvecklad självuppfallning. En alllför negaliv. krilisk genomgång kan likaväl som en alllför posiliv skada eleven. e) Klassföreståndaren bör vara medveten om de riskerför missupfall- ningar och vantolkningar som ligger i samtalssilualionen. O Informalionen bör användas i konstruktivt syfte. Om manunder samtalels gäng siöler på problem bör orsakerna till dessa diskuleras ochförslag till lösningar övervägas. g) Samtalet bör spänna över elevens totala situation:hem-skola-fritid. Orsakerna till framgångar eller misslyckanden i skolan kanockså finnas i elevens hem eller kamratkrets. Samtalens längd kan självfallel variera. I vissa fall behövas ett längre samtal för atl ingående diskutera en elevsskolsituation, i andra finns inle anledning all uppehålla sig vid förhållandensom man bedömer vara problemfria. Man lorde därför lokall bäsl finna former fören avpass-ning av samlalels längd. Vad som sagts under samtalet och ev.blanketter som använts som slöd vid samtalet bör inle i någon form införas idokumenl för arkivering på skolan. Reklor ansvarar för att samtal kommer till stånd i varjeårskurs varje termin. Klassföreståndaren inbjuder elev och föräldrar tillsamtalen. Intyg efter avslutad grundskola Vid skolgångens avslutning bör eleverna erhålla ett intygom genomgången grundskola, vilkel således utgör ell bevis på fullgjordskolplikt. Detla inlyg skall ge upplysning om den årskurs eleven genomgått, omtiden för avgången och om ämnen, kurs i ämne och tillvalsämne. Av intyget skallframgå, om eleven i något eller några ämnen på grund av längre frånvaro ellerannal skäl inle deltagit i undervisningen. Det skall inte innehålla någravärderingar av elevens prestationer. I den kommunala och statliga vuxenutbildningen bör intygetutformas med hänsyn till vad studierna omfattat. Inlyg tilldelas elev som påett tillfredsställande sätl tillgodogjort sig undervisningen. atl sedvanliga belyg i gmndskolan ersälls med enindividrelaierad bedömning i form av samlal att en samlad information om elevens skolsituationmeddelas elev och föräldrar i slutet av varje lermin alt skolan åläggs all inbjuda till samlal varje termin att eleven vid skolgångens avslutning erhåller intyg omfullgjord skolplikt. 1.3 BU 73: s förslag vad gäller övergången tillgymnasieskolan Gymnasieskolan består av ett tjugotal olika linjer och ettslort antal specialkurser. Den kan ta emot i stort sett alla sökande. Deflesta sökande kan tas in på de utbildningar de söker till i första hand. Vissalinjer och kurser har ett överskott av sökande. Därför kan inte alla som villtas in på dessa Prop, 1978/79:180 259 ochdärför måsle man göra ell urval bland de sökande, då det inte alltid går allöka anialet utbildningsplatser. Valet av utbildning byggertill stor del på upplysningar som ungdomarna får i hemmel och i skolan, framförallt genom syo-verksamhelen, men också på erfarenheler som de skaffar sigefter slut. En del ungdomar är på del klaramed vilken utbildning de skall välja och somliga också med vad de framdelesskall ägna sig åt. Många är emellenid villrådiga om vilken utbildning de skallsöka lill. Av dessa behöver vissa även en lid i arbelslivel för all bli klaraöver vilken utbildning de skall välja. Valet av fortsatt verksamhet eftergrundskolan är för den enskilde oftast en lämligen långvarig process. BU 73 menar därför altinlagningen bör ordnas så atl man tar hänsyn både till den sökandesprestationer i och till sådant som ligger efter slul. BU73 har beskrivil hur man gör inlagningen lill gymnasieskolan. De sökandedelas in i grupper efter den skolunderbyggnad de har. Antalet platser fördelasi proportion lill antalet sökande i varje grupp. BU73 föreslår ett system ulan indelning i grupper. En sökande fär poäng för olikasaker, som urvalel grundas på. Sådana urvalsgrunder är l. ex. arbetslivserfarenhetoch förutbildning. Varjeurvalsgrund ger poäng. Den sökandes sammanlagda poäng är hans merilpoäng. Desökande ordnas och tas in efter meritpoäng. BU 73 har diskuterat ochbeskrivit olika urvalsgmnder. Bu 73 föreslår all följande används. Densökande får poäng för de tre ulbildningar som den sökande främst önskarkomma in på. Ensökande får poäng för förnyat val vid närmast följande ansökningstillfälletill en utbildning som han tidigare avvisats från. En sökande blir inte antagenexempelvis lill musiklinjen. Om den sökande närmast följande gång söker tillmusiklinjen på nytl, får han poäng för delta. BU73 föreslår all man skall få poäng för arbelslivserfarenhel med arbele på minslhalvtid näslan på samma sätt som . a) En sökande måste ha minst 6månaders arbetslivserfarenhet för alt den skall få räknas. Till vissa kurserkrävs en bestämd arbetslivserfarenhet för att man skall vara behörig. Sådanarbetslivserfarenhet ger inte poäng: b) Kortaste arbetsperiod som räknasär I månad. c) Den sökande får poäng för högsl36 månaders arbele. d) Bara del arbete gerpoäng som den sökande haft efter del han slutat gmndskolan dvs. i regel det år då den sökande fyller . Feriearbeie t. ex. mellan årskurserna 8 och 9 ger alltså inte poäng. Densom söker från gymnasieskolan ull högskolan kan få poäng inte bara förarbetslivserfarenhet utan också för föreningsarbeie. Har han t.ex. varit med istyrelsen för en förening får han poäng för detta. BU 73 menar skall kunna ta hänsyn till föreningserfarenhet också föt en sökande tillgymnasieskolan. Den skall emellertid inte ge någon poäng. Men om två sökandehar samma sammanlagda poäng, skall den gå före som har föreningserfarenhet frånhögstadietiden eller . Prop.1978/79:180 260 Den sökande får poäng för avslulad förutbildning. a) Ulbildningenmåsle omfatta minsl 1 månad. b) Den sökande fårpoäng för högst 36 månaders utbildning. c) Utbildningenskall vara påbörjad efter gmndskolans slul. En sökande kan ha både arbelslivserfarenhel ochfömtbildning. Sammanlagl får poäng räknas för en lid av högst 36 mänader. En sökande får poäng om han söker till en utbildning, därdel kön han tillhör är i minoritet. Med minoriiei menas atl det i utbildningenantogs i hela landet vid senasle intagningen av del kön som densökande lillhör. En flicka söker exempelvis lill ivåårig verkstadsleknisklinje. Om det vid senasle intagningen togs in flickor på denlinjen i hela landet, får hon poäng för sitl val. omdöme från skolans sida skall syfta till enhelhetsbedömning av den sökandes förutsättningar att genomföra den utbildningsom han sökt. Skolan skall därvid la hänsyn lill hans ämnesprestalioner ochtill andra kvaliflkationer som bedöms väsentliga för hans möjligheler allklara av den sökla utbildningen. På samma säll som övriga urvalsgrunder bör ettsådani omdöme om hans förutsättningar atl klara av den sökta utbildningenuiiryckas i poäng. Med omdöme avses således en graderad beteckning som visarhur skolan bedöml den sökandes förutsättningar att genomföra den utbildningsom han sökl. Omdömel hänför sig alltså direkl lill den sökta utbildningen.Del kan komma i fråga bara för direklsökande. Omdömel bör ges i en Iregradigskala på följande säll: 3 poäng = eleven har myckel goda förutsättningar allgenomföra sökt utbildning 2 poäng = eleven har goda förulsäliningar attgenomföra sökt utbildning 1 poäng = eleven har mindre goda förutsättningar atlgenomföra sökt utbildning. Beträffande skolans omdöme vill BU 73 bl. a. peka påföljande. I och med att omdömel är inriktat på den önskadeulbildningen, får det en annan karaklär än sedvanlig betygsättning. Enbelygsällning grundas hell pä kunskaps- och färdigheismässiga jämförelsermellan eleverna. Det är inte fallel, när ett omdöme besläms. Då jämförs elevensförulsäliningar, hans kunskapspresiaiioner och övriga kvalifikationer med dekrav den utbildning släller som han är intresserad av. Omdömel kan därför inleleda till en konkurrens i likhel med belyg. Omdömet bör beslämmas gemensami av elevens lärare iårskurs 9 och övrig personal, som haft koniaki med eleven. Det kan ske i enkonferens, där ev. representant för elevkår och föräldraförening kan närvara. Omdömel besläms efter det att den sökande lämnat in sinansökan. Meddelande om vilkel omdöme eleven fåll lämnas lill intagningsnämndoch elev. Vad är det dä skolans personal skall ta fasta på när debestämmer omdömel? Lärarna känner lill elevens kunskaper i olika ämnen. Ivissa ämnen visar sig också andra sidor, t. ex. elevens praktiska händighet ochtekniska färdighet. 1 mera fria aktiviteter kan andra sidor hos eleven kommafram än i 1978/79:180 261 Inte bara lärama kan observera elevensinlressen och fallenhet utöver del renl kunskapsmässiga. Syo-funkiionärer,skolpsykolog, kurator och skolsköterska kan ha erfarenheler om eleven som inlelärarna känner till men som kan vara viktiga atl la hänsyn lill. Tillsammanshar skolans personal en god och allsidig kännedom om eleven. Den kännedomenskall ligga lill grund när man bedömer elevens möjligheler au klara denutbildning han söker lill. Några exempel kan belysa della. En elevsöker i försia hand treårig humanistisk linje. Denna utbildning är av allmänkaraktär och teoretiskt krävande med stort inslag av språk. Ungefär enIredjedel av studieliden ägnas åt språkstudier. Matematik läses bara underförsia årskursen och eleven kan välja mellan allernaliva kurser.Naturvetenskapliga ämnen är samlade i ämnel naturkunskap som läses underförsta och andra årskursen. När skolan skall la ställning lill elevens förutsättningaratt klara av utbildningen på humanistisk linje, måsle den ta särskild hänsynlill elevens preslalioner i språk. Anser elevens språklärare atl elevensspråkkunskaper och språkfärdigheier är utmärkta finns det anledning att gebeskedet atl eleven har myckel goda fömisäiiningar all genomföra ulbildningen.Ett sådant omdöme kan vara motiverat även om lärarna i naturvetenskapliga ämnenmenar atl elevens prestationer i deras ämnen varil mindre framslå-ende. Har eleven en mera jämn preslalionsprofil kan ell annatomdöme övervägas. Är eleven i slort genomsnittlig, ligger kanske ellgenomsnilisomdö-me ( = goda förulsältningar) närmare till hands. Däremoi ärhögsia omdöme moliverai om eleven överiag har gjort myckel goda preslalioner.Skulle en elev med svaga språkliga grundkunskaper i strid med skolans inrådan isyo-arbeiel hålla fasl vid ell val till humanislisk linje, bör skolan ange atthans förutsäliningar är mindre goda. Sådana fall lorde dock endast undanlagsvisinträffa. Självfallel kommer åsikierna i synnerhei hos språklärarnaall väga lungt, när omdömel vid val lill humanislisk linje skall beslämmas.Deras uppfaiining om elevens grundläggande kunskaper i språk blir vägledande.Men i vissa fall kan den samlade uppfallningen om elevens benägenhei all tavara på sina förulsäliningar spela en roll. En klarl visad ambilion och ellådagalagt intresse all nå goda resullai från elevens sida kan vara skäl lillatt man i tvekan mellan olika omdömen ger eleven det högre. I det ovan diskuterade exemplet gäller valel en utbildningsom är av allmän och teoretisk karaktär. Del är därför naluriigl att storhänsyn måste tas till elevens förkunskaper och fallenhel för leoreiiska siudiernär omdömel besläms. Gäller elevens val en annan uibildning, kan andra utgångspunktervara akluella för besiämningen av omdömel. I tvåårig fordonsleknisk linje är ämnet fordonsleknikkaraklärsämnel och hell dominerande under båda årskurserna. Majoriielen avleklionerna i delta ägnas ål arbetsteknik och övriga ål fackieori. Linjen geren grundulbildning för yrken inom motorbranschen och viki läggs iundervisningen bl. a. vid all eleverna lär sig hur fordon och maskiner ärkonslruerade, hur de fungerar och verkar, hur service och reparalioner görs. I stort skiljer sig fordonsteknisk linje inte frånåtskilliga andra linjer i leoreiiski avseende. Den präglas närmast av alleleven bör ha läggning ål och iniresse för leknik. Han bör dessulom ha ettprakliskl handlag för all kunna klara de arbetsuppgifter som han kommer altulföra i utbildningen. 1 några ämnen i kan eleven ha visal prov påsådana kvalifikationer som kan vara av belydelse i en fordonslekniskuibildning. Prop.1978/79:180 262 raliva ämnen kan sådana kvalifikationer visa sig.Intresset för teknik kan också ha kommii fram i syo-verksamhelen. Likaså tordeämnel teknik, i de fall eleven har detta ämne som tillval, kunna erbjuda lillfällenatt observera elevens handlag och tekniska fallenhet. Stor vikt bör därför tillmätas sådana observationer, somavser elevens tekniska fallenhet, praktiska händighel och skicklighet alt finnalösningar på prakliska problem. De bör väga lyngre än goda allmänteoreliska kunskapersom inte är parade med en praktisk färdighet. Omdömel från skolan bör därförlill stor del gmndas på erfarenheler från de lärare och den personal som haftmöjligheter atl göra observationer som kan anses betydelsefulla för alt bedömaelevens fömtsättningar att klara en fordonsleknisk utbildning. Självfallet spelar också andra fakiorer en roll. näromdömet skall bestämmas. För att lyckas väl i ulbildningen kanpersonlighetsfaktorer som exempelvis noggrannhet, uthållighet, en allmänvillighet att ta itu med arbetsuppgifter och en skapande fantasi vara av värde- faktorer som naturligt nog också är betydelsefulla föratt med framgång klaraav andra utbildningar. Fordonsteknisk linje är i samma grad som andrautbildningar i gymnasieskolan inle särpräglad i del avseendet all vissaallmänna personlighetsdrag skulle kunna anses särskilt betydelsefulla. Det förhåller sig närmast så att en allmänt visad viljaall göra sill bäsia kan vara en god förutsättning för atl lyckas väl i enutbildning. En omdöme från skolan med del innehåll och den användningsom angetts i del föregående skiljer sig på väsenlliga punkter frän graderadbelygsällning. Omdömel är en myckel bredare skattning av elevens förutsättningarän betyg, som bara avser kunskaper. Poängvärdet kan för den enskilde elevenväxla beroende på vilken utbildning i gymnasieskolan det avser. Därtbrrangordnar omdömet inle eleverna såsom betyg gör. Omdömel används bara vidansökan lill gymnasieskolan och då endasl för de direklsökande. Alla dessa skäl talar för all omdömet inte får deogynnsamma effekier på skolsilualionen som inte kan undvikas med sedvanligabetyg oavsell efter vilken metod de sätts. Poäng ges för varje urvalsgrund. Summan poäng utgör densökandes merilpoäng lill önskad utbildning. Då BU 73 anser del vara en fördelall undvika att indela de sökande i olika grupper, föreslås atl deicke-direklsökande lilldelas grundpoängen 2.0 atl addera lill poäng iurvalsgrunderna. Med hjälp av meritpoängen rangordnas och intas de sökande. valalternativ 0,2 för dc ire först angivna ut- bildningarna ansökningsgång 0.1 för andra ansökningslillfällel 0,1 för Iredje ansökningslillfällel arbelslivserfarenhel 0-0,72 förulbildning 0-0,72 könslillhörighel 0,5 för minorilelskönel Arbele ger 0,02 poäng. Avslutad utbildningunder 1 manad ger likaså 0,02 poäng. Prop.1978/79:180 263 Arbetslivserfarenhet eller avslulad utbildning ger alltsåför En sökande kan antas till gymnasieskolan direkt efteravslulad gmndskola eller i yrkeslivet eller i fortsattutbildning. Intagningen gmndas för den försia kategorin - de direktsökande - påpoäng för omdöme, valalternativ och könstillhörighet. För den andra kategorin- de icke-direklsökande - används samtliga urvalsgmnder ulom omdöme vid intagningen. Konsekvensker av poängsättningen av olika urvalsgmnderframgår av följande jämförelse, bortsett från del poänglillägg som hänsyn tillkön kan medföra. Poängsumman för direktsökande kan variera från 1 (lägstaomdöme) till 3,2 (högsta omdöme, första-, andra- eller tredjehandsval).Genomsnittligt omdöme för ett första- till tredjehandsval ger 2,2 poäng. Poängsummanför en icke-direktsökande kan variera från 2,0 (gmndpo-äng) till 3,12(grundpoäng 2,0, första- till tredjehandsval 0,2, tredje ansökan till sammautbildning 0,2, arbetslivserfarenhet eller fömtbildning 0,72). Som framgär av jämförelsen kan en icke-direktsökande uppnåhögsl 3,12 poäng. Han kan således inle slå ul en elev med högsta omdöme,bortsett från den inverkan poäng för könstillhörighet kan innebära. Samtidigtsom det slagits vakt om de direktsökandes möjligheler atl las in, har grundpoängenjämte poäng i de för de icke-direktsökande specifika urvalsgrunderna gelldessa elever goda chanser lill inlagning i konkurrens med direktsökande medgenomsnittligt omdöme. I betänkandet beskrivs hur intagningen f n. fungerar. a. all del är en nackdel atl de sökande inle får besked omintagningen förrän efter . BU 73 föreslog därför 1974 alt manskulle pröva atl ge preliminära besked . Det har mangjort på försök i en femtiotal kommuner . Erfarenhelerna harvarit goda. BU 73anser att inlagningen av direktsökande till gymnasieskolan i framliden skallske medan eleverna går kvar i årskurs 9. Då har de chans au på olika säll fåhjälp med sina studie- och yrkesvalsfrågor för atl bli klara över vad de skallfortsälla med efter gmndskolans slut. Ansökningstiden bör flyttas till december vidhöstterminens slut. Intagningen bör ske forllöpande. Desökande bör efter hand få besked om alt de tagils in. Sådana besked skall kunnabetraktas som slutgilliga. Inlagningen kommeratt ställa j vissa avseenden andra krav.BU 73 föreslår därför att inlagningsnämnden skall beslå av en skolledare frångymnasieskolan, en skolledare från gmndskolan, en represenlanl för skolanssyo-verksamhel och lekmannarepresenlanter, bland vilka ordföranden utses. Vilken roll kommer syo-verksamhelen atl ha? Syo-verksamheten avses följa de riktlinjer som gäller förnuvarande organisation. En försiärkning föreslås lill form och omfattning.Älgärdernu avser huvudsakligen högsladiel. Bl.a. föreslås ulökning avsludiebesöken och den prakliska arbetslivsorienleringen. Prop.1978/79:180 264 Del är vidare vikligl alt följa eleverna eftergrundskolans slul. Del gäller inte baru dem som inle lugils in eller som inlesökl lill gymnasieskolan.