prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Under fjärde punkten uvikruftträdundebestämmelserna i utredningens förslag har föreskrivits att densom inte är redovisningsskyldig enligt den äldre lagen vid ikraftträdandet uvden nyu lagen inte behöver upprätta balansräkning. Min förslag innebär an den nyalagen skall träda i kraft först . Eftersom inkomst avjordbruksfastighet utan undantag skall redovisas enligt bokföringsniässigagrunder senast fr. o. m. laxering kommer samtliga jordbrukare att vidden föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet vara skyldiga att lillämpabestämmelsernu i den nu gällande jordbruksbokföringslagen. En regel av detslag som ulredningen föreslagit fyller därför inte någon funktion och harföljaktligen inte tagits med i departementsförslagel. 3 Det sociala försäkringsskyddet för lantbrukare 3.1 Inledning Inom rumen för de belopp, som hurtillerkänts jordbruket som kompen-s;iiion lill följd uv kostnudsulvecklingenoch anp;issningen uv Jordbrukurnas inkomster lill den ullmännuinkomstutvecklingen, hur uvsiilts vissu belopp för socialuåtgärder. Sålunda har för /78 iivsuits 50 milj. kr. föruppb\'ggnud uv en särskilt försäkringssystem för lantbrukare. Motsvarandebelopp för /79 uppgår lill 90 milj. kr. Prop.1978/79:44 44 På uppdrag av regeringen ladestatens jordbruksnämnd i skrivelse frum förslug rörandeprinciperna för uppbyggn;id och adniinisir:iiion av bl, a, Ibrsäkringssystemetlör lantbrukare. Förslaget omlät-tade en koniplencrande socialt lörsiikringsskyddsom bestod av tre delar, nämligen arhetsskadeförsäkring. Försäkringsskyddet avsågs alt udminislrativt utformas såatl LRF tecknade avtal med en grupp försäkringsbolag som sedan efter sedvanligskadereglering beiahide ut försäkringsersättning. Sedan skrivelsen haderemissbehandlats förordade regeringen i prop. 1977/ 78:154 ull lumbrukurnussärskilda försäkringsskydd skulle utrormas enligt de grunder somjordbruksnämnden hude löreslugit. Föredrugunden frumhöll bl. u. all deskuiteräiisligu frågornu lör moisvurunde försäkringur på urbcis-murknudenbereddes inom budgcidcpartementei och au del var naturligt au deskutieräitsligu frågornu för del sociulu försiikringsskyddei på lantbruketsområde fick behandlas på summu ,siitt. Del funns därför enligt föredrugandensmening inte anledning att avvakta ett slutligt ställningstagande tili deskulteriinsligu frågornu innun genomförundei uv lumbrukurnus försäkringssystempåbörjades, Riksdugen besluiude i enlighel med proposilionen (JoU 1977/78:34,rskr 1977/78:348), iräffudeslorsäkringsuviul uvseende grupplivförsäkring genom avtul (GLA).uvtalsgruppsjtikförsäkring (AGS) och trygghelsförsäkring vid urbelsskada ()för lunibrukure. A viulsslulande parter var LRF för lantbrukarnas räkning samtFolksam ömsesidig livförsäkring och Livförsäk-ringsukiiebolugei Skundiubeträffande GL.A. sjukförsäkringsukiiebolagbeiräffande AGS och Arbeismurknadsförsäk-ringur. 1 enlighel med bemyndigande avregeringen hur jordbruksnämnden - efter sumi-åd med föirsäkringsinspektionen -godkänt försäkringsvillkoren. 3.2 Litfornminpen a\ del sociala fiirsäkririgsskyddet förlantbrukare Syftei med del särskildu sociuluförsäkringsskyddet för lunibrukure är ull ge ett kompleilerunde skydd utöverdel som föreligger enligt lagen (1962:381) om ;iliniän försäkring. .AFL, ochlugen (1976:380) om urbetsskudelorsäkring. LAF.Det konipleuerunde skyddet avses motsvara det skydd som unsiälkla iallmunhei har pu grund uv kollekii\-uvial. Sk>ddel omluttarcgna förelugureinom jordbruket och sådan;i fumiljemed-lemmar till dessa företagare som ärverksamma inom jordbruksföretaget. Vissa kvulifikationer skull varu uppfylldumed uvseende fränisi på föreiugeis bruttointäkt och lunibrukurens egenneiioinkomsi från jordbruket, Allu som uppfyller kraven omfattus uutomutiski -dvs, uiun egen åtgärd - uv sk\'ddei och fåren individuell riiii gentemotförsäkringsgivaren. Först näretiskudelull intriiffur behöver den enskildeförsäkrude ge sig till känna. Den enskilde behöver inte beiahi någr;i premier.Dessa betulus i stället kollektivt uv sådana Prop.1978/79:44 45 medeleller belopp som lillkommer jordbruket enligt de s. k.joi-dbruksupp-görelsernu. I det lörslugsom låg lill grund för skyddetsuirormning underströk jordbruksnämnden ;in de lörclelude medlen vur ullbeinikia som jordbrukets egnu medel men ull sluten hude uv ull kunnukonirollei-u uiforni-ningen uv rörsäkringssk\'ddei eftersom medlen utgick sombudgeiiinslug, Deltu intresse har beuktuis genom ki-uvei uttförsiikringsvillkoren skull godkännus uv slutens jordbruksniimncl efter sumrådmed försiikringsinspek-tioncn. Som redan nämnts h;ir godkiinide lorsäkringsuviul som LRF hur iriilTut med olikuförsäkringsbolug om GL.A. .AGS och för lunibrukure. Avtalen omfuttur lunibmk;ire som är verksummu ilunibmkei som förelugure fr. o. m. den kulendcrmunad lanthrukuren uppnår och t. o. m. kalendermånaden före den under vilken luntbrukuren fyller 65år. Som lunibrukure riiknus också i hinibriikei verksam m;ike eller muku ochsåd;in sammunboentle som enligt 65 ij KL jämstiills med make eller maka sumtdeliigure i ej hundelsbolugsiuxerut dödsbo, h:indelsbolug, kommandit-bolug ochuktiebolug som driver lunibruk, om deliiguren fullgör en arbetsinsats omniinst400tininiurperåri lantbruket och i frågu om uktiebolug innebur niinst10"n av aktierna. Försäkrad enligt GLA och AGS sannersältningsberäitigud enligt TFA är lantbrukare som under något uv de tvånärmast föregående beskattningsåren uppfyllt vart och ett uv följande kr;iv; 1) Lantbrukuren skull hu varit verksam vidlantbruksföretag, vars kontanta bruttointäkter exklusive mervärdeskatt frånväxtprodukter och djur och produkter därav uppgått lill lugsi . Vidberäkning uv försäkrings-grundunde bruttointäkt får ävenefterlikvjderhänförburu till försuldu växl-och djurprodukier,skördeskudeersäitning och försäkringsersättning för skudude växt- ochdjurprodukier medräknus. 2) Lanbmkarensegen nettointäkt uvjordbmkslustighei. iförekommunde fall ökud med utnyttjat investeringsuvdrag i jordbruket, isjälvdeklurationen redovisad sorn A-inkornst i forvärvskullunjordbruksfastighet, eller lör delägare i aktiebolag och ej hundelsbolugsiuxerutdödsbo i förvärvskällan tjiinsi, skull ha uppgått till liigst 7 500 kr.Försäkrad resp. ersällningsbe-räiiigad är också nyetublerud lantbrukare som ejuppfyller de angivna kraven men som rned hänsyn till påbörjad produktion ocharbetsinsats underdel aktuella beskuttningsåret kun untus komm;i att uppfylludessu kruv. Försäkringsersättning enligt GLA kun utfalla vidlunibrukurens frånfälle och när lunibrukurens niuke eller person med vilken hunsummunbor avlider. Vid lantbrukarens frånfälle utgår ersättning tillförmånstugure med ett grundbelopp som fastställs med hänsyn till lunibrukurensålder. Grundbeloppet molsvarar tre basbelopp vid en ålder mellun 16 och 54 åroch sjunker sedan successivt till eu hulvt basbelopp vid ålder.Förefterlevunde barn utgår barntillägg. Avlider lantbrukarens makeeller person som sammanbor med honom utgår ersiittning med 0,25 busbelopp plusburntill-lägg. Ersättningenligt AGS lämnas under lid då sjukpenning eller föriidspen- 1978/79:44 46 sion utgårenligl .AFL. Undersjukpenningtidulgårdugersäilning med högsl . Månudsersätining underförtidspensionstid bestäms med hänsyn lill .sjukpenninggrundunde inkomst ochuppgår lill högst . Vid urbetsskuda kan ersättning förförlorad inkomst utgå enligt TFA. Under ukut sjukdomsiitl ulgårdugersäilningsom bestiims schublonmiissigt med hänsyn lill storleken uv sjukpenninggrundundeinkomst. För insjuknun-detlugen liimnus ersättning med högsl , och lörövriga dagar under den förstu sjukdomstiden med högst . Efter 30dagars ,siukdoni utgår ersättning lor faktiskt inkomstbortfall. kan ersäiining dessutom liimnas för vissa sjukvårdskostnuder ochundr;i utgifter. Vid bestående invuliditel kun den skudude hu riiit lill bl, u,livräntu och ersättning för lyte och unn;il sladigvurunde men. Villkoren lör .AGS och TFA förlunibrukure överensstiimmer i ullt väseniligi med de villkor som giiller förmoisvurunde försäkringur på urbetsmarknuden. De kupilulbelopp som utgår enligtGLA för lunibrukure moisvurur liiilften uv de belopp som kan utgå enligtmoisvurunde gruppliv-försiikring för slutliga befattningshavare, 3.3 Nuvarande beskattningsregler m. m. Del särskilda socialaförsäkringsskyddet för lantbrukare innebär att den som är verksam inomlantbruket fåren kompletterande försäkringsskydd vid sjukdom, arbetsskada ochdödsfall utan att göra några egna premiebetal-ningur. Härigenom aktualiserastvå beskaiiningsfrågor, nämligen hur förmånen av fri försäkring och utfallandeförsäkringsbelopp skull behandlas vid inkomsltuxeringen. Dessa frågor börbedömas mot bakgrund av de beskattningsregler som f n, gäller för andrakollekliva livförsäkringar, sjukförsäkringar och s, k, trygghetsförsukringarvid artDCtsskada, Av särskilt intresse är utt se hur reglernu är utformadeförde kollektiva försäkringur som tillämpas på arbetsmarknaden, eftersomlantbrukarnas särskilda försäkringsskydd i ullt väsentligt överensstämmer meddessa försäkringar. I summunhanget bör också beuktusall utformningen uv nuvurande beskuitningsregler hur kritiserats.Livförsukringsskaiiekomminén (Fi 1971:07). LSK.hurisittslulbclänkundefDsB1977:4) Kupitulförsukringm. m. cliskuier;it behovet av ändringur. I del följunde summunfuilus deuvcirugsregler som gäller för sådunu lör kollektiva försäkringur sombetulus uv den försäki-ude själv. Vidare redogörs för den skuitemiissigabehandlingen av belopp, som uiläller på grund uvde kollektivaförsäkringurna.och uvden förmån som en anslälld får i de full då urbetsgivarenbekostar premierna för sådana försiikringur. För ;irbeisgivuren är i dessa fallpremierna i regel uvdrugsgillu som driftkostnad i l"örviirvskällun. 1978/79:44 47 Sådunu förgrupplivförsiikring som betulus uv de lörsiikr;ide .självu iir i ;illiiiiinhetuvdragsgilla bar;i inom ramen fördel s. k. försiikringsuvdraget (46 5; 2 mom.KL). För egenföretagare giiller dock numerLiatt premie for sådan grupplivförsiikringsom hun lecknur i sin egenskup uv lörelugure betraktas som avdragsgilldriftkostnad i (Örviirvskullan dumki 2 uv unvisning;irnu [ill 22 i; och punkt 9uv anvisningarnu lill 29 ij KL). Om den ersiittning som kan kommu ul! ullallapå grund av lörsiikringen uigår efter IÖrmunlig;ire grunder iin som gäller förbelutiningshuvure i statlig tjänst är dock enthisi den del ;iv premien som kunun.ses nioisv;iru lörmäner enligt grupplivförsiikring för nämndabefallningshuvure uvdragsgill som driflkosinud. Den del uv premien som belöperpå den överskjuuinde förmånen är uvdragsgill end;ist om den ryms inomlörsäkringsavdruget. Omen urbetsgivure beiulur premierfören grupplivförsiikring som oniluiiur de ;insiiilkla gäller enligt 32 ij 3mom. KL ;iit förmånen ;iv fri grupplivförsiikring inte beskuitas hos deunsiiilld;i. I lur förmånen åtnjutits på grund uv enskild tjänst och uigållefter vä.sentligt förmånligure grunder än som gäller förbefuitningshuvure islutens tjänst, skall den dock tus upp som skutieplikiig intäkt till den delden hur utgått efter förmånligare villkor än som giiller för dessabefattningshavare. Grupplivförsiikring ulgör kapit;ilförsäkring i KL:s mening.Del innebär ull de belopp som fuller ut på försäkringen ur skattefria. för gruppsjukförsäkring sombetulus uv den försäkrude själv är uvdragsgilla bara inom nmien förförsäkringsavdragei. träffade LO och SAFöverenskommelse om sjukförmuner för unsiiilklu. För undumålet uiformudes den s.k, uviulsgruppsjukförsäkringen (AGS). som trädde i kraft i september samma år.Kollektivaviul om ,AGS har slutits mellun oliku och S,AF ochsedermeru också inom det kommunala och kooperativa området. Premierna betalasav arbetsgivarna. Enligt 32 !J3moni. KL skall förmån uv fri gruppsjukförsäkringenligt grunder som liistställs i kollektivuvtul mellan arbetsmarknadenshuvudorgunisution inte las upp som inläkt uv tjänst. Ersiilining på grund avsjukförsäkring som har tagits i sumband med ijiinst är i regel skutieplikiig.medun ersättning som utgår på grund av annun sjiiklörsiikring är skailefri omden inte ulgur i form uv li\Tiiniu. För an en sjuklörsiikring sk;ill unses hutagits i samband med tjänst fordras an det enligt ;insiiillnings;ivialet föreliggerskyldighet för arbeisiagaren :iti hu .såd;in fiirsäkring eller, om sådunskyldighet inte föreligger, an för lörsiikringen skall betalas uvurbetsgivaren eller uv denne järnte urbeisiugu-ren. Dessutom kriivs ununmälun görs lill försiikringsunstalien om ;ui 1978/79:44 48 lörsiikringen har lagils i saniband med ijänsi. Någonsudun unmälun hur inie gjorts i fråga om AGS. medför alt de förmåner .somutgårenligl denna lörsiikring är skattefria lör mottagaren. 1 rvgglicis/örsäkrnig vid arbcisskada iriiffade SAF, LO ochPTK överenskommelse om en trygghetsförsäkring vid yrkesskudu (TFY). Till dessuorgunisulioner ;inskiinu förbund skit diii-eftcr kollektivavtal om TFY i enlighetmed överenskommelsen. Även undra arbetstugai-oi-g;mis;Uionerh;ir senare slutitkollektivavtal om TFY med arbeisgivurförbund inom S.AF och medarbetsgivarorganisationer som inte tillhör SAF. TFY kom uttornfuliu i princip helu urbetsmurk-naclen uianlör området lor statenspersonskudelörsäkring. Även inom sislniimndu område vur dock TFY normerunde.Med ;inledning uv ull LAF fr.o. m. den ers;ine tien lidig;iregällunde lugen (1954:243) om yrkesskudelörsäkring, har SAF, LO och PTK träffatöverenskommelse om försäkringsvillkor för trygghelsförsäkring vid arbetsskada(TFA). TFA gäller från och överenssiämmer i huvudsak med TFY. TFA ur en unsvarighelslorsäkring.Avsikten är att den som skadas i arbetet skull få ersättning för ideell ochekonomisk skada enligt skadeståndsrättens normer utan utt behöva visa atlarbetsgivaren eller annan är skadeståndsskyldig. Ersättning som på grund avansvarighetsförsäkring utgår till den skadelidande för ideell skada,sjukvårdskostnader o. d. är skattefti. Beträffande ersiittning förinkomstföriust är huvudregeln att skatteplikt föreligger. Enligt särskildbestämmelse i 19 § KL är dock ersättning på grund av TFA-liksom annanansvarighetsförsäkring som utformas enligt grunder som fastställs ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer - skattefri till dendel ersättningen utgår av sjukdomstiden och uppgårtill högst . för insjuknandedagen och högst . för övriga dagar. ArlDeisgi varna är försäkringstagareoch erlägger premierna för TFA. Någon beskattning av förmån av fri försiikringblir inte aktuell för de anställda. Med hänsyn till den mycket niiraöverensstämmelsen mellan lantbrukarnas nya sociala försäkringsskydd ochmotsvarande kollektiva försäkringar på arbeismurknuden måste enligt minmeningen given utgångspunkt vara au beskuttningsfrågorna skall lösas på ettlikvärdigt sätt för de bådu områdena. Ett uttalande uv den innebörden gjordesockså, som Jag har nämnt, i den proposition som låg till grund förriksdagens beslut alt godkänna riktlinjerna för lantbrukets nyaförsäkringsskydd. Nuvarande beskattningsregler innebär att de anställda i princip inte 1978/79:44 49 beskattas för (örrnån av (Vi GLA och fri AGS. BeträffandeGLA medges dock skattefrihet bara i den mån lörsäkringen inte ger förmånerulöver vad som utgår enligt den kollektiva livförsäkringen för slutligabefallningshuvure. Eftersom TFA är uppbyggd som en uv urbetsgivurnu lugenunsvurighelsför-säkring blir någon lormånsbeskattning hos de anställda överhuvud tagel inte aktuell i fråga om den försäkringen. Vidure innebär nuvarandebeskattningsregler all de anställda inte beskuttas för belopp som faller ut pågrund av AGL och AGS. Beträffande TFA är huvudregeln att ersättning förinkomstföriust är skatiepliklig. Enligt en särskild bestämmelse i anvisningarnatill 19 § KL är dock den ersättning som utgår under de försia avsjukdomstiden skattefri till den del den inte överstiger . för övriga dagar. Nuvarande regler för beskattning av AGS och TFA harkritiserats i olika sammanhang. Mun har bl. a. ansett att ett bibehållande avskattefriheten för utfallande belopp strider mot de principer som i övrigitillämpas vid inkomstbeskattningen. LSK har i sill slutbetänkande redogjort för fyra olikaalternativ för beskattningen av AGS. Det försia alternativet skulle innebäraatt utfallande belopp beskatias hos mottagaren. Enligt del andra alternativetskulle nuvarande regler inte ändras på annal sätt än all den skattefriaersättningen beaktas vid bestämmande av extra avdrag för nedsatt skatleförmågaoch alt försäkringsbolagen åläggs uppgiflsskyldighet i fråga om ersättningen.Del tredje alternativet innebär atl förmånen av fri AGS görs skattepliktig ochdel fjärde alt arbetsgivarna vägras avdrag för premierna för AGS. LSK harframhållit att en lösning enligt det försia alternativet, dvs. beskattning avutfallande belopp, skulle vara den principiellt rikliga lösningen. Införsskalleplikl för utfallande belopp, är del emellertid enligt LSK naturiigt attarbetstagarnas organisationer kräver atl ersättningsbeloppen höjs så atl deefter skatt ger samma behållning som i dagens läge. En höjning aversättningsbeloppen leder automatiskt lill höjning av premierna och såledeslill ökning av arbetsgivarnas kostnader. En beskattning av ersättningar frånAGS kan alltså förväntas bli en faktor i avtalsförhandlingarna. Full kompensationför de anställda vid beskattning av ersättning enligt AGS har av LSK beräknatsmedföra mer än fördubblade kostnader för arbetsgivarna och antas la i anspråkca av tillgängligt utrymme för löneförhöjning inom LO-kollektivet. Av dessaskäl anser sig LSK inte kunna förorda denna lösning framför övriga alternativ. Mångu av de remissinstanser, somyttrat sig över LSK:s betänkande, bl. a, organisationer med anknyining tillarbetsmarknad och näringsliv, har direkt motsatt sig en lösning som skulleinnebära all skattefriheten slopades. Man har hänvisat till atl en sådanlösning skulle få negativa samhällsekonomiska och arbelsmarknadsmässigakonsekvenser. Remissinstanserna har över lag även motsatt sig de alternativ sominnebär beskattning av förmån av fri AGS eller slopande av arbetsgivarnasavdragsräll för premierna. 4 /97,V/7y. 1978/79:44 50 Även enligt min mening skulle detfrån principiell synpunkt varu önskvärt att ändra nuvarande regler förbeskattning av AGS och TFA för unslälklu. LSK:s utredningsurbele och vud somunIÖrts vid remissbehandlingen visar dock all det f n. inte flnnsförutsättningar atl införa skatteplikt för utfallande AGS-ersättningur. Inteheller de övrigu uliernutiv som uvvisuts uv remissin-slanserna innebär någonframkomlig viig. Man måste diirför åtminstone tills vidare acceptera attnuvurunde regler behålls i princip oförändrade. Med hänsyn till storleken uvdeersältningur som kun bli uktuellu bör emellenid - i enlighet med kommitténsförslug - regler införus orn atl ersättning på grund av kollektivsjukförsäkring skull beaktas vid beriikning av uvdrug för väsentligen nedsutlskaileförmåga. Föratt skaiiemyndigheierna skall kunnu beakta dessa ersättningarpå föreslaget sätt är del nödvändigi atl berörda försäkringsanstalter lämnaruppgift om de belopp sorn under beskattningsåret utgivits i ersättning pågrund av sådan försäkring. LSK har i betiinkandei uppgivit utt representunterför de företug som förvultur AGS har meddelat alt företagen är beredda attlänina erforderliga uppgifter om utgivna belopp. För att ändå undvika altuppgift skall behöva lämnas om bagalellbelopp föreslår jag attuppgifisskyldigheten skall inskränkas lill sådana fall där ersättningen förhela året uppgår till lägst . Som Jag redan har framhållit bördet särskilda försäkringsskyddet för lantbrukare få samma skattemässigabehandling som motsvarande försäkringsformer på arbetsmarknaden. Den fråga somjag i det följande behandlar är vilka författningsändringar som behövs för atluppnå della resultat. De regler jag har föreslagit om atl ersättningpå grund uv kollektiv sjukförsäkring skall beaktas vid bei-äkning av avdrag förväsentligen nedsatt skatteförmåga och om uppgiftsskyldigheiförförsäkringsansialtersom utgivit sådan ersättning bör givetvis gälla även ifråga orn AGS för lunibrukure. Den som är verksam i vissomfultning som egen förelugure inom lantbruket -eller som medhjälpare tillsådan egenföretagare - kommer i dennu egenskap att Ulanegen premiebetalning fåskydd enligt GLA, AGS och TFA. Dei kan hävdas att denna förmån i princip kananses utgöra skattepliktig intäkt i förvärvskällan. För alt uppnå den avseddalikformigheten bör man därför införa en bestämmelse som medför attlantbrukarens förmån blir skattefri i samma utsträckning som den anställdes.Som Jag tidigare nämnt är skattefriheten för förmån av fri grupplivförsäkring ienskild tjänst inte oinskränkt. Förmånen är skattefri bara i den månförsäkringen inte är förmånligare än den kollektiva grupplivförsäkringen förstatliga befattningshavare. Fråga uppkommer om motsvarande begränsning iskattefriheten bör föreskrivas beiräffande GLA för lantbrukare. Jag vill dåerinra om att utformningen av lanibrukarnas försäkringsskydd och också framlidaändringar i detla skydd skall godkännas av statens jordbruksnämnd. Med hänsyntill detta kan ifrågasättas om del finns något behov av en särskildbegränsningsregel. Härtill kommer alt en partiell beskattning av förmånen hosden enskilde lantbrukaren skulle möta myckel stora praktiska svårighe- 1978/79:44 51 ter.Jag föreslår därför att lantbrukares förmåner av det nya socialförsäkringsskyddetgörs skaneftia utan nämnda begränsning. Bestämmelse om detta bör tas in ianvisningarna till 21 § KL. Vad härefter beträffar den skattemässigabehandlingen av utfallande belopp kommer redan enligt nuvarande regler beloppsom utgår på grund av GLA och AGS för lantbrukare att bli skattefria. Denförstnämnda försäkringen är nämligen skattemiissigt en kupitulförsäkring ochden sistnämndu en sådan sjukförsäkring som inte har tagits i saniband medtjänst. Om ingen lagändring görs komnier däremot sådan ersättning för inkomstförlustsom utfaller på grund av TF.A alt bli oinskränkt skattepliktig. För atl denavsedda likställigheten skall uppnås behövs en uttrycklig föreskrift som göratt dagersättning under den blir skattefri i sammautsträckning som motsvarande ersättning enligt TFA för anställda. Jag föreslåratt en sådan föreskrift tas in i 19 Ij KL. Eftersom det nya försäkringsskyddet gäller fr. o.m. den bör de bestämmelser som Jag här har föreslagit tillämpasredan vid laxering. De nya reglerna om beräkning av avdrag för nedsattskatteförmåga och om uppgiftsskyldighet bör dock inte tillämpas förrän vid 1980års taxering. 4Vissa beskattningsfrågor vid arrendeförhållanden 4.1 Inledning Vid 1976/väcktes en motion (nr 449)rörande beskattningen av vissa engångsersättningar vid arrendeförhållanden. Imotionen yrkades att reglerna om särskild skatteberäkning i lagen (1951:763) omberäkning av slallig inkomstskatt för ackumulerad inkomst skulle få tillämpaspå ersättningar som arrendalor eller Jordägare uppbär från motparten vidförlängning av arrendeavtal. Vid behandlingen av motionen beslöt attav regeringen begära förslag om ändringar i dessa regler så atl motionärernaskrav blev tillgodosett (SkU 1976/77:31. rskr 1976/77:172). Skalleutskottetuttalade också atl det i sammanhanget borde undersökas om behov förelåg attanpassa lill bestämmelserna i (JB). Jag föreslår i det följande att reglerna omsärskild skatteberäkning skall få tillämpas på de ifrågavarande ersättningarna.Vid ärendets beredning har det framkommit all ävdragsrällen för arrendalor sombeskattas för ersättning medan arrendet beslår är något oklar. Jag kommerdärför också att föreslå en komplettering av om beskattningen avarrendatorer. I övrigi föreligger enligt min bedömning inte behov av någraomedelbara lagstiftningsåtgärder på detta område. Prop.1978/79:44 52 Rättsförhållandena mellan jordägareoch arrendalor reglerades tidigare i lagen (1907:36 s. l)om nyttjanderäu tillfast egendom (NJL). I och medan JB trädde i kraft överfördesbestämmelserna lill JB. 1 del sammanhanget gjordes vissa ändringar i bl. a. debestämmelser som reglerar den ekonomiska uppgörelsen mellan jordägare ocharrendalor.