prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Grunden för denindividrelalerade bedömningen bör enligt föreningen ulgöras av elevernuspreslalioner, som de kommii lill uitryck i åierkommande diagnostiska prov,siandardprov, etc. Föreningen diskuterar vidare begreppei "godkänd"och anser all del bör ålerinföras och avse de kunskaper som behövs för an kunnalillgodogöra sig undervisningen i näsla årskurs. Härigenom får alla elever enmöjlighel alt dokumenlera sina framsteg. Ingen blir predestinerad lill en ickegodkändnivå, ulan del blir naluriigl för elevema all samarbeia och hjälpa varandratill godkäni resultat. 1 lågstadiet bör godkäni ges för hela kursen, pämellanstadiet förvissa basfärdigheter och på högsladiel för vurje ämne. sumi Folkpariieis kvinnoförbundförordar en iregradig beiygsskala. SACOISR acceplerar en minskning av antalet steg ibetygsskalan till tre men påpekar, atl denna minskning leder till svårighetervid urvalel lill vidare siudier och minskar elevernas möjligheler alt genomegna ansträngningar påverka sina möjligheter all bli aniagna till denutbildning de eftersträvar. Med en femgradig kursrelaterad skala ökar docksvårighelerna atl fastställa nivågränserna och relatera dem lill kunskaper ochfärdigheter inom kursmoment. Organisalionen föreslår därför att kunskapskravenför en basnivå, motsvarande beiygel 1, fastställs och anger godkänd preslation.Betygen 2 och 3 anger överbetyg, medan X innebär alt underiag för betygssättning saknas. , och kommuner samt Moderaiasamlingspariieis kvinnojörbund föreslår fem skalsleg. Av SÖ:s sammanställning av länsskolnämndernas remissvarframgär nändernas slällningslagande enligt följande. De nämnder som föreslårbe-lygsfrihet i anser all beiygen kan vara ell hinder för all uppnåskolans övergripande mål likaväl som ett hinder alt utveckla skolan i denriklning som SIA-reformen förutsätter. Ett borttagande av betygen skulle ledatill siörre möjligheler atl planera undervisningen efter elevens behov ochiniresse, leda lill bälire arbelsklimat, större elevaktivitet, allsidigarebedömning. Flera av nämnderna som föreslår att beiygen skall varakvar anser atl arbetsmiljön skulle påverkas i positiv riktning om beiygenslopades. Beiygen föreslås ändå vara kvar med hänsyn tili urvalel. SÖ:s sammanslällning ger också vid handen, all avlänsskolnämnderna föreslår lolv nämnder kursrelalerade belyg, medan en nämndförordar relativa. Vad gäller skalsiegen föreslår elva nämnder tre skalsleg,två nämnder fem skalsleg. Prop.1978/79:180 274 Belygsulredningen föreslår all informalionssamial hålls engång per lermin. SÖ, Landsiingsförbundei, läns landstingskommun, ,, , , , , IreUeborgs, Halmslads.Vänersborgs, , , , och konnnuner,Riksförbundei Hem och Skola, Husmodersförbundei Hem och Samhälle saml inslämmer i förslaget. Följande synpunktermå därvid anföras: låns laiidsiingskomnnm och komnumföreslår alt samtalen äger rum före varje belygsiillfälle. kommun vill ha samtal i slulel av varje lermin pålåg- och mellansladierna. Elevjörbundei förordar tätare och mindre formella samlal. önskar forllöpande samlal. kommim betonar att samtalen är specielllvikliga när belyg ej ges. Atl betyg skall ges vårterminen i årskurs 7 och 8 samlbåde hösUerminen och vårterminen i årskurs 9 föreslår5o//?a, ,. , och kommuner saml SACOISR och Ceniernskvinnoförund. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund anser all belygskall ges första gången terminen före den termin då eleven skall väljastudieväg i . Betygens viktigaste funklion är ju all ge elever ochföräldrar informaiion och det är då väseniligi atl informalionen ges i god lidföre studieval. Belyg bör sedan ges alla lerminer ulom den försia påhögsladiel. Förutom de ovan nämnda instansema föreslår ,, , Krislianstads och Halmslads kommuner atl betyg ges bådaterminerna i årskurs 9. kommun alt betyg ges höstterminen i årskurs 6,vårterminen i årskurs 7 samt hösl- och vårterminen i årskurs 8, atl belyg ges vårterminen i årskurs 6, 7, 8och 9, alt belyg ges vårterminen i årskurs6, 7 och 8, Halmslads kommun atl betyg ges båda terminerna i årskurs8, och kommuner att betyg ges vårterminen iårskurs 8. kommun förordar att betyg ges som men allbetyget på vårterminen i årskurs 6 ändras tili höstterminen och atl betyget påhöstterminen i årskurs 8 slopas. föreslår alt belyg gesvårterminen i årskurs 3 och 6 samt hela högstadiet. Prop.1978/79:180 275 Husmodersförbundei Hem och Samhälle önskar betyg varjeårskurs på högsladiel. SÖ redovisar länsskolnämndernas förslag vad gällerbelygsiillfällen enligi följande: åk 6 VI 7 ht 8 ht 8 vt 9ht 9 vt antal nämnder 3 - 10 3 11 13 13 Belygsulredningen föreslår alt skolan skall ansvara förall samialen kommer till stånd. Väsierås, och kommuner, TCO, Cenierns kvinnojörbundsaml belraklar förslagei somposilivt. Följande synpunkier kan noteras dels av vissa härovannämnda inslanser, dels av vissa andra. anser alt lill samtalet vid slutetav höstterminen i årskurs 6 skall kallas all personal som eleven haft kontaktmed i skolan, t.ex. skolsköterska, kurator, yrkesvalslärare m.fl. Underhöstterminen i årskurs 6 skall yrkesvalsläraren lämna information till eleveroch föräldrar om yrkesliv och ämnesval saml bereda enskild rådgivning till deföräldrar och elever som önskar della för att kunna undvika att studietröUaelever väljer mer pressande tillvalsämnen än de orkar med. RiksförbundeiHem och Skola anser alt del är nödvändigt att i skolförordningen skriva in altskolan är skyldig atl varje termin kalla föräldrar och elever till samtal omelevens studiesituation. En sådan i förordning reglerad skyldighet för skolanskulle också utgöra den bästa grunden för överläggningar om vad förändringenkan komma att kosta samhället. Karlskronakommun framhälleratt elevens deltagande i samtalen är väsentligt. Formaliseringav samtalen bör undvikas, och kommunen finner beteckningen"kvartssamtal" otillfredsställande. Skolan måste noggrantuppmärksamma behovet av växlande samtalslängd och förläggning av samtalen tid som ej uteslänger någon av föräldrarna från alt deltaga. Kommunenförmodar att förslaget kommer atl medföra en markerad fort bildningsinsats,och del förutsätter uppföljning från skolledningens sida, så att lokalanpassning och utveckling kan ske. SACOISRpåpekar att organisationen tidigare framhållit, att särskild vikt borde fäsiasvid muntlig information. Denna måste på ett naturiigt sätt införas i skolansutvärderingsverksamhet och samtalen äga rum fortlöpande under hela skoltiden.Genom samtalen kan både föräldrar och lärare få större kunskap och förståelseför elevens totala situation. Detta kan bidra till elevens utveckling bådeemotionellt och socialt. Prop.1978/79:180 276 slår atl skolans elevvårdspersonal deliar i samtalen, närlärare, föräldrar eller elev så önskar. landstingskommun och Landsiingsförbundetframhåller vikten av förbättrade kontakter mellan hem och skola och anser, attsamtalen därvid kan komma att spela en vikiig roll. De är vidare väsenlliga föratt eleven skall utveckla sina intressen och förutsättningar och få denutbildning som passar. LO anser atl del är vikligl att samtalen utformas så altalla parters synpunkter verkligen tas till vara. vilket är en fömtsättning föralt man skall få den allsidiga belysning av elevens utveckling som samtalensyftar lill. finner, atl innehåll och former förskolans fortlöpande utvärdering och kontakt med elever och föräldrarytterligare bearbetas och standardiseras i form av rekommendalioner ochanvisningar. Vä.xjö kommun anser att för högstadiets delklassföreståndaren inle sällan måsle grunda väsenlliga inslag i sininformaiion pä uppfallningar, som han inle själv kan slå för. sådaniinformalionssamial kan kanske ibland bli både konsilal och missvisande. Riskenfinns all samlalel i varje fall under ell antal år kommer au få formen avmuntlig belygsällning i mycket opreciserad terminologi. kommun betonar de svårigheter som uppslår vidgenomförandel av samtalen i en kommun, där avstånden mellan hem och skola ärstora. Kommunen misstänker all besöksfrekvensen inle kommer att bli hög. Det äremellerlid vikligl alt de kommer lill siånd och inle ersälls av skriftligameddelanden eller telefonkontakt mellan lärare och föräldrar. Som kommunen serdet, är det väsentligt alt eleven och i förekommande fall elevvärdspersonaldeliar. 1 vissa fall kan det vara nödvändigi, atl läraren reser tillföräldrarna och för samtalen hos dem. Detla kommer alt medföra ökade koslnaderoch stor tidsåtgång. Den tidsåtgång som krävs för klassföreståndarna, måsteleda till mindre tid för andra uppgifier, om förslaget skall kunna genomföras.Ytterligare anledning lill atl förlägga samtalen lill annan plals än skolan ärall skolmiljön verkar hämmande på många, vilket Iroligen är orsaken lill alt endel föräldrar inte infinner sig i skolan. En fördel med bedömningen iform av samtal är alt den blir "ostrukiu-rerad". Under samtalels gångkan man under denna förulsäiining uppnå sådani som upplevs som väseniligi avalla parier. Kommunen vill i della sammanhang påpeka faran för all mun ieffeklivitelens numn så hårl slruk-lurerur sumlul och omdömen all man på sällbukvägen inför ell nyu belygssyslem. För all skolan skall få den bäsiaförslåelsen för elevens siiuaiion anser kommunen, all samtal bör äga rum redani början av läsårel. SAF föreslår all de nuvarande "kvartssamtalen"uivecklas. så all de blir ell för alla parter meningsfulll lillfälle all ulbytainformaiion om den enskilde elevens skolarbele och förutsättningar. Ett sättatt göra delta pä. anser föreningen, vore atl t.ex. läraren, föräldrarna ocheleven träffades I.ex. två gånger per lermin. Före mötet har alla paiier gjorten skriftlig be- Prop.1978/79:180 277 uömning av elevens kunskaper, intresse, arbelsvillighel m.m. i vissa ämnen. Dessa skriftliga bedömningar utgör diskussionsunderlag. fördel med detta syslem är, all eleven kan öva sig i all själv bedömasina egna preslalioner. Dennu grund för ökad självinsiki kan var mycketvärdefull vid såväl kommande studie- och yrkesval som vid förvärvsarbelel. Elevjörbundeiönskar att de föreslagna samtalen inte skall ses som en bedömning utan som endiskussion mellan lärare och elever. Denna diskussion skall gälla säväl denenskilde eleven som en kollekliv utvärdering av den undervisning som bedrivits.Sländigi åierkommande klassamial. där elever och lärare planerar och uivärderarundervisningen bör därför vara den viktigaste formen av samlal. Förbundet laravstånd från ulredningens förslag om "samlad informaiion om elevens skolsituation",eftersom den lält kan ulformas lill en slandardiserad belygsällning. 1.5 Behov av utbildning och fortbildning för lärarna Behovei av utbildning och fortbildning för all läramaskall kunna göra den allsidiga bedöming som informationssamtalen är avsedda atlge och för atl kunna förmedla denna bedömning på ett tillfredsställande sällframhålls av , . Hallsbergs.Villid-mina och kommimer saml av och Skola. Följande synpunkter må här anföras: alt ett avskaffande avbetygen kräver grundlig information om det nya systemet. Om föräldrama underterminen besöker skolan, där de fär en bild av sina barns framsteg ocheventuella svårigheter, bör systemet ge ell bra underlag för all samialen pertermin mellan föräldrar och lärare skall bli mer informativa än betygen. Liilcå kommim framhåller all samiliga lärare bör erhållalillräcklig uibildning om den individrelalerade bedömningen och därvid geslillfälle all samlala med varandra och med elever och målsmän om innebörden ioch avsiklen med den individrelalerade bedömningen. kommiiii understryker alt förslagetsgenomförande kräver utbildning av lärarna. Inle minsl behövs träning i allanvända ett språk som fungerar som kommunikalion och inte som en spärr mellanolika grupper. Kommunen noterar all ulredningen anlyder denna svårighei ochkonslalerar , atl insaiser här måste göras framför allt inomlärarutbildningen. Enligt Rik.sförbundel Hem och Skolas mening beror denindividrelalerade bedömningens uivecklingsmöjligheier fiämst pä lärarnasinslällning och förmåga. Föreningen föruisäiier därför, alt det i lärarnasutbildning och fortbildning tas hänsyn lill de ökade krav som kommer altställas på lärarna i sammanhanget. anser förbundet,underskallul de svårigheler som föreligger på högsladiel. när del gäller allvidareulveckla Prop.1978/79:180 278 den individrelalerade bedömningen. Del är föreningensuppfaUning. all denna vidareulveckling inle kan ske utan resurstillskott.Framförallt måste klassföreståndarna ges ulökad lid för sina uppgifter. 1.6 Intyg om fullgjord skolplikt Belygsulredningen föreslär att eleven vid avslutatskolgång erhåller inlyg om fullgjord skolplikt. Förslaget tillstyrks av SÖ,AMS. Landsiingsförbundei, Siockholms läns landstingskommun, ,, , , . och Umeåkommuner samt . Följande synpunktermå därvid anföras: låns landstingskommun föreslår alt detutbildningsbevis eleven får efter anslulad grundskola skall innehålla enbeskrivning av den utbildning som studeranden genomgått samt dess innehåll ochomfattning. anser att för de elever som går direktul i arbetslivet bör del vara tillräckligt med ell inlyg om genomgångengrundskola. Förbundet framhåller atl de krav som arbetslivet ställer i regelhar ell svagt samband med studieinnhållel i . Betyg blir då mindreinlressanta som underlag vid rekrytering. Förbundet påpekar vidare att mångaav de elever, som inle fortsätter på någon utbildning, är skoltröita. Det ärden kalegorin som ålerfinns i den växande gruppen ungdomsarbetslösa. Samhällelhar ell ansvar för atl dessa ungdomar kan få fotfäste på arbetsmarknaden. Äveni del perspekiivet är del mindre lämpligi all beiygen från vägs ini bedömningen. A A:/5 framhåller också all ell inlyg om fullgjord skolplikl ärlill fyllesi som behörigheisvisande insirumeni. Del bör även - komplellerat medövrig informaiion som normall ingår i en förmedlings- elleranslällningsprocedur - kunna användas för arbelssökande. Styrelsen noterar allerfarenhelen visar atl betygens roll är störst vid den första anställningen,medan arbetslivserfarenheten och därvid förvärvude yrkeskunskuper utgör enviktigare faktor vid senare tillfällen. 1 ärendet avvikande uppfaiining kannoleras av: saml SACOISR och SAF som avslyrkerförslaget. anser all avgångsbetyg skall ges efter avsluladskolgång. SACOISR föreslår alt del belyg som ges på vårterminen iårskurs 9 skall vara slulbelyg. SAF anser att alla elever vid utgången av årskurs 9 bör fåell avgångsbelyg från . Av betyget bör framgå, i vilka ämnen elevenfått godkänt. I de ämnen som inte var godkända i årskurs 9 skall man i slälletange den närmast lägre årskurs ämnena var godkända. Av betyget skall ocksåelevens närvaro framgå. Som komplement till beiygen föreslår föreningen enbeskrivning av elevens "kunskapsprofil". Därigenom kan elevensinlresseinriktning och förulsäliningar för olika ulbildningar ytteriigarepreciseras. 1978/79:180 279 Betygsutredningenkonstaterar att diagnostiska prov, förhör etc. fömtsätts användas även ifortsättningen. Tonvikten kommer dock all läggas på prov av evaluerande ochdiagnostisk art i den fortlöpande bedömningen och inte som inriktade påjämförelser mellan elevemas prestationer och dokumentation av dessa.Utredningen anser vidare alt även om standardprov inte längre behövs för sinurspungliga betygsnormerande uppgifi, bör sådana prov erbjudas lärama. Dessabör ha möjlighet att använda sådana prov som en hjälp för atl t. ex. mera idetalj tolka ämnenas mål öch utröna, hur klassens totala prestation förhållersig till övriga klassers. Följandesynpunkier må därvid anföras: Linköpingskommun tillstyrker användandet av standardprov i gmndskolan. SAFanser att genom återkommande diagnostiska prov, standardprov och bedömningar avmuntlig framställning under hela högstadiet och främst i årskursema 8 och 9 kansåväl elever, lärare som föräldrar få en uppfattning om elevens baskunskaper iresp. Proven lillsammans med intensifierad syo-verksamhet iårskurs 9 skall ge eleverna möjlighet atl göra ett realistiskt val av linjetill gymnasieskolan. Ljungbykommun föreslår atl belygsätlningen samordnas med standard-prov somkompletteras och förnyas kontinueriigt. SÖanser all prov och redovisningar behövs och även i fortsältningen kommer atlvara återkommande inslag i arbetel. Del är då viktigt alt framhålla atl provenbara är ett inslag i den individrelalerade bedömningen. Den information dessaprov kan ge måste vägas mot den arbetsinsats de kräver och den styrning avundervisningen de ibland ger. Enligt kommunsuppfattning bör klarare sägas ifrån, atl dessa (skriftliga) provtyper har ellytlersl begränsat värde i den bedömning som skolan skall utföra. Risken finns iannal fall atl antalet provtillfällen -framför allt på högstadium- ej minskar. Liksom man anser det oundgängligen nödvändigi med mångaprov för atl utröna elevens kunskapsstatus i årskursen, kan man ifortsättningen anse det nödvändigt med ofta återkommande provtillfällen förall fastslå elevens individrelalerade utveckling. Kommunen anser vidare atlfrivilligheten för läraren alt delta i standardproven bör betonas. Dennasenare uppfaUning har också kommun, som även föreslår atl läraren frivilligli samråd med elever och föräldrar kan utnyttja slandradprov utgivna av enceniral provbank. Elevförbundeltar avstånd från ulredningens uppfattning om standardprov. Förbundet anser altdessa prov har en starkt ceniralslyrande effekt på undervisningen. De friarearbelsformer som en belygsfri grundskola skulle medföra får inle saboteras avden omständigheten alt antalet siandardprov bibehålls eller ökas. Prop.1978/79:180 280 1.8 Elever med speciellt behov av stöd SÖ påpekar att när det gäller invandrarelever bör särskildomsorg läggas på att skapa en förtroendefull kontakt för att minska risken förmotsättningar och anpassningssvårigheter. Hemspråksläraren bör vid behov översättainbjudan lill samlal och själv delta i samtalen. konstaterar att för kommunens del skaparden nuvarande belygsätlningen problem speciellt för den stora andeleninvandrarelever i gmndskolan. På gmnd av språksvårigheter och ovana vid densvenska skolsituationen kan inle alla elever erhålla belyg. I andra fall, närbelyg ges, är risken stor för atl dessa blir för låga på gmnd av de språkligahindren. Dessa förhållanden talar för att nuvarande betygssystem bör ersättasmed en annan form av utvärdering av skolarbetet. kommun anför atl arbetarklassens barn liksominvandrarbarn och bam som har en intellektuell utmstning som inte passar denmållslock betygen utgör, kommer till korta i en skola präglad av krav påprestationer utifrån medelklassens språk och värderingar. Det finns särskUdanledning att påpeka det svåra underläge som invandrarbarn hamnar i när deskall få sina prestationer uppmätta i en poängskala, när de kanske inte förränmol slutet av sin skolgång hjälpligt klarar det svenska språkel. vill betona angelägenhelen av atl detstudiestöd som ges i skolan för alt kompensera funktionshinder och hjälpahandikappade elever, utgår i erforderlig omfattning. Reducering avkursinnehåll och andra inskränkningar i undervisningen får inle bli en följd avatl lillräckligi slöd tiU handikappade elever uteblivit eller atl pedagogiskahjälpmedel saknas. föreslår att beiygen ej skall justerasuppåt för elever med exempelvis läs- och skrivsvårigheter. landsiingskommun betonar vikten av altsamlal hålls före varje belygsiillfälle för alt stödåtgärder skallkunna sättas in och fä effeki. kommun föreslår att den lokala ämneskonferensenbeslutar om kraven för mitlbetyget 2 efter cenlrala riktlinjer ochrekommendalioner. Kommunen föreslår vidare att den lokala skolmyndigheten efterframställan från elever, föräldrar och lärare ges rätt all besluta om flereller färre belygsiillfällen, dock ej om belygstillfället vid hösllerminen iårskurs 9. Prop.1978/79:180 281 2 Övergången från grundskola till gymnasieskola 2.1 Bestämmelser för behörighet BU 73:s förslag alt samma bestämmelser som för närvarandeskall gälla för behörighel all las in i gymnasieskolan lillsiyrks näslanenhälligi av de inslanser som vidrörl frågan. Till dessa hör Finspångs.Jönköpings, , , Halmslads. SAF föreslår en aliernativ modell för behörighet: Allmänbehörighet kräver godkänt i alla ämnen i . Särskilda omständigheteratl motverka utslagningen från kan ge anledning lill ensiakaundanlag från denna regel. Som komplemenl lill den allmänna behörighelen föreslårföreningen en särskild behörighel enligt följande: varje gymnasielinje ellerspecialkurs skall ha en kunskapsprofil över de minimikunskaper som krävs förall påbörja studier på den akluella linjen. Profilen grundas på ell anial moduleri vart och ett av gmndskolans ämnen. Innehållet i dessa moduler skallfastställas centralt. 1 basen lill varje kunskapsprofil ligger del allmänna be-hörighelskravelpä godkänd nivå för samiliga ämnen. Kunskapsmodulerna är i princip slapelbara,dvs. den som har alla moduler i eit ämne skall ha klaral hela kursen. Majoriieten av inslanserna avvisar omdöme som urvalsgrund.Bland dessa ålerfinns siaiens ungdomsråd. landsiingskommun,, , , och kommuner, SACOISR, Riksförbundei Hemoch Skola, Elevförbundel, . S\'eiiska kviniuirs vänsterförbund.Folkpariieis kvinnoförbund, . Moderaiaungdomsförbundel, SSU och förenade sludenikurer. Utredningsförslaget ställer enligt SACOISR en rad frågorsom inte kan sägas få ell lillfredssiällande svar. omdömen frånolika högstadier i en gymnasieregion att vara jämförbara? Vilka värderingarkommer att ligga till grund för omdömet i varje enskilt fall? Hur påverkarlärarens subjektiva värderingar omdömel? Hur vägs elevens kunskaper ochpersonliga egenskaper samman? Osäkerhelen i dessa avseenden gör all det finnsrisk för alt elevens rätlssäkerhet sätts ur spel. Denna senare farhåga delasäven av förenade siitdenikårer som befarar att resuhatet blir ell mereller mindre löst lyckande, där lärarnas antipatier kan spela en myckel siörreroll än vid traditionell belygsällning. Elevförbundel menar atl omdömel i deflesla fall måsle bli myckel slumparlal, eftersom riktlinjerna för hur omdömelskall sältas är myckel lösa. En annan fara med omdömel är enligt förbundel altde kan bli ett hol mol elevernas in- 1978/79:180 282 tegritet, eftersom man i prakiiken kommer all betygsättaelevens hela personlighel. Om lärarna ivingas lill en ingåendepersongranskning och bedömning för del framlida omdömet kan det antas attrelationema mellan lärare och elever ytteriigare försämras. Förbundeluppfattar det som en uppenbar risk att lärare kommer atl göru ingåenderegistrering av eleverna för alt kunna sätta omdömel i sista årskursen. Sunens ungdomsråd beionar svårighelen i alt ge ellheltäckande och rättvisande omdöme om en elev. SACOISR menar att det inle ärrimligt all kräva av lärare all dessa skall ha den deialjeradekännedom om ulbildningssyslemei ovanför som erfordras för alt omdömenskall kunna sältas pä ell invändningsfrill sätt. Svenska kvinnors vänsierförbundpekar på det stora antal elever de flesta högsladielärarna har atl bedöma.Dålig personkännedom kan komma att medföra, atl många kan ivingas atl göra enbedömning av eleverna som innebär en belygsäitning i traditionell mening. kommun framhåller all skolans omdöme blir en ny formav betygsältning. Liknande synpunkier framförs av , och kommuner.SECO. jörenade siudenikårer m.fl. Riksförbundei Hem och Skola seromdömet som ett lotalbelyg för alla ämnen i . Att subjektiviteten i omdömel bäddar för orättvisorpåtalas av kommun. m.fl. Risk finns,menar samlingspariieis ungdomsförbund, alt del inte blir de faktiskakunskaperna och färdigheterna som värdesätts, utan i stället uppgifier som atteleven är nervös, flitig, artig eller orolig. Vä.xj/i och kommuner. m. fl. släller sig tveksamma inför förslaget.LO belvivlar lärarnas förutsättningar atl uvge ell sädanl omdöme. Oxelösundskommun framhåller alt omdömet kräver all lärarna fåren större kännedom omkraven från utbildningslinjer och arbele. Enligt TCO torde inte förutsättningarnaför rättvisa vara särskilt siora med ell sådani syslem.