prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — i länavslyrker förslaget och anseratt SPAR även i fortsättningen bör begränsas tillatl i huvudsak tillgodose den privala sektorns behov i enlighel med det syftesom angavs 1976. JO och RSV anser alt en total slyrningtill SPAR kräver grundlagsreglering. JO anser all förslaget innebär ett försökatt genom författning av lägre valör fakiiski inskränka en i grundlagfastslagen rättighet, och han anser sig därför inte kunna tillstyrka attförslaget genomförs. Föregen del har jag förståelse för del syfte som ligger bakom DäLK:s förslag. Den kritik som har anförtsmol förslaget från praktiska utgångspunkter är emellerlid tungt vägande. Detförefaller rentav sannolikt atl en beslämmelse som ålägger myndigheterna auvända sig till SPAR måste förses med så omfaitande undanlag atl den avseddastyrningen knappast skulle fö något reellt innehåll. 1 prukiiken skulleregleringen inte åsiadkomma andra resultat än vad som kan uppnås med dennuvarande provisoriska regleringen i 3a § dalalagen. Jag har sålunda kommittill sluisaisen all frågan om en närmare reglering av SPAR måsle övervägasytteriigare. SomDALK har påpekal har emellerlid den nuvarande regleringen i 3 a ij daialugenvissa brisler. a. föreligger svårigheler all lolka uitrycket"betydande del uv befolkningen i rikel eller i område därav". Tilldetla kommer uti gränsdrugningen enligi min mening kan leda lill godtyckligaresuliui. Så t. ex. kun lillämpningen av bestämmelsen leda lill all ettregisier överen belydande del av befolkningen i en kommun inte får förus, medundel däremoi inte går ull ingripa mol ell regisier över personer som är bosattapå skilda orter i landet, även om antalet regisirerade i det fallel ärväsentligt större. Jag anser därför all del angivna uttrycket bör utgå urbestämmelsen. I sumbund därmed bör även en redaklionell ändring görus. Jagålerkommer till detta i specialmoliveringen. 1978/79:109 21 2.4Mjukdata och andra speciellt känsliga uppgifter Redanvid datalagens tillkomst var man medveten om atl särskild restriktivitet vidlillslåndsprövningen borde iakttas beträffande vissu grupper av ömtåligauppgifter om t. ex. broll, ivångsingripanden av olika slag, sjukdom samlpoliiisk och religiös åskådning. Möjlighelerna atl registrera sådana uppgiftersom bedömts vara speciellt känsliga från inlegritelssynpunkl regleras f. n. i4 § dalalagen. DALKhar vid sin översyn av datalagen övervägt om skyddel för den personligaintegriteten kan stärkas genom en skärpt reglering av rätten att registrera s.k. mjukdata med ADB. Med mjukdala avser kommittén betyg, värderingar och andra subjektivaomdömen eller åsikter om en annan person eller över huvud tagel värderandeomdömen om människors familjeförhållanden, uppförande, samhällsanpassning,psykiska status, studieiniensiiet, prestationer i arbetslivet m. m. DALK harkommii fram lill all del inie är möjligt alt Ulforma vure sig en generelldefinition av begreppei mjukduiu eller en generell regel om när del bör varatillåtet eller förbjudet att registrera sådana data. Kommittén har emellerlidföreslagil all man i stället för att ändra 4 § datalagen skall göra ell lillägglill 6 § av innebörd all del vid bedömandet av om föreskrift behövs särskiltskall beaktas huruvida dei i registret ingår personuppgifter som ulgör omdömeneller andra värderande upplysningar om den regisirerade. Kommitténhar också övervägt om ytterligare kategorier av ömtåliga uppgifter, som i ochför sig inte behöver vara mjukdata, t. ex. uppgift om ras, bör föras in underden skärpta reglering som gäller enligt 4 §. Enligt kommiuén bör någon sådanändring i 4 § inte göras. Kommittén hänvisar därvid bl. a. lill attvärderingarna ändras från lid till annan. DALK:sförslag har i huvudsak godtagits av det relalivi begränsade antalremissinsianser som har yttrat sig på denna punkt. Några unser utt begreppeimjukduiu ursvårt utidefinieru. En insiuns unser emellertid alt den definitionUV begreppet mjukduiu som kommittén hur gjort väl täcker de uppgifier somåsyftas och anser alt 4 ij dalalagen bör kompletteras med regler som närmare änvad nu är fullel anger rälien ull registrera sådana dala. En remissinsiansanser atl regislrering av uppgifter om ras och härkomsi bör fö ske endasl omsärskilda skäl föreligger. Föregen del ansluter jag mig lill DäLK:s bedömningoch förordar all del av kommittén föreslagna tillägget förs in i 6 § duiulagen.Förekomsten av mjukdala i ett lillämnat regisier bör alliså föranleda ensärskili noggrann prövning också i fråga om behovei av föreskrifter. kan som DALK framhåller gälla t. ex. saltet för insamling ochutlämnande av uppgifier, skyldighet atl i förekommande utdata på något sättmarkera atl uppgifternas riktighet ärosäker, skyldighet all underrätta denregistrerade om uppgifternas förekomst osv. Medanledning av vissa uttalanden vid remissbehandlingen vill jag framhålla au delmed den reglering som jag nu har förordat inte är nödvändigi 1978/79:109 22 alt definiera begreppet mjukdata i lagtexien. Jag delaremellertid DALK:s uppfattning i fråga om vilka uppgifier som bör belraklas sommjukdala. Huruvida sådana uppgifter skall få registreras eller underkaslassärskilda föreskrifter får givetvis avgöras från fall lill fall. Något skäl att i 4 ij datalagen särskilt ange ras ochhärkomst anserjag inte föreligga. Redan enligt nu gällande regler är eningående prövning möjlig när fråga är om tillstånd atl registrera sådanauppgifter. 2.5 Modifiering av tillsiåndskravet Redan vid tillkomsten av datalagen diskuterades huruvidavissa enklare typer av regisier, t. ex. medlemsregister och hyresregister,borde kunna undanlas från lillsiåndslvångei och i stället göras lill föremålför eu enklare anmälningsförfarande. Särskilt med hänsyn till svårigheterna allklart avgränsa vilka typer av register som i så fall borde komma i fråga ansågsdet emellenid vara mest rationellt atl låta formligt tillståndstvång gällabeträffande alla typer av regisier. kvarstod dock ett kruv på allregistren inte borde behandlas på ett mer omsiändligi och lidskrävande säll ännödvändigi. Deua krav borde kunna lillgodoses genom en mera summarisktillståndsprövning beiräffande vissa typer av register, som kunde bedömas varaföga känsliga från integriletsskyddssynpunkl. Alla personregister, med undantag för register varsinrättande beslutats av Stalsmaklerna, omfattas således f n. av lillslåndskraveii datalagen. Som förulsailes vid dalalagens tillkomst har emellerliddatainspektionen fåll möjlighel all göra en enklare prövning beiräffanderegisier som kan bedömas vara mindre känsliga. Enligi 2 § datakungörelsen(1973:291) skall visserligen ansökan om lillsiånd all inrätta eller förapersonregisier innehålla ell slorl anial uppgifter. Med slöd av paragrafensandra siycke kan emellerlid dalainspektionen medge undanlag frän eit ellerfiera av de krav som anges i paragrafen. Dalainspeklionen kan vidare enligi 7>; meddela ytteriigare föreskrifter för lillämpningen av dalalagen. Enligt11 § instruktionen för dalainspeklionen gäller däruiöver au ärende om tillståndau inrätta eller föra personregisier som innefattar förteckning över medlemmar,anställda, hyresgäster, försäkrade eller andru kunder bör uvgörus uv annantjänsteman än inspektionens chef, om inte särskilda skäl föranleder annal. Med Slöd av de nu angivna reglerna tillämpardatainspektionen sedan fiera år ett förenklat ansöknings- och lillslåndsförfarandei fråga om mindre integriteiskänsligaregisterav lyp medlemsregister ochkundregister, det s. k. förenklade förfarandet. Närmare regler om vilkaregisier som omfattas av detla förenklade förfarande och vilka villkor sommåsle vara uppfyllda i övrigt finns i datainspektionens föreskrifier ochanvisningar av lill datalagen.' Del förenklade förfarandetgäller i fråga om ' Föreskrifterna och anvisningarna har tagits in sombilaga 8 i kommitténs betänkande. 1978/79:109 23 följande typer av regisier (inklusive reskonirarcgister): - leverantörsregisler-- hyresregister - medlemsregistereller därmed jämställt register. För bank- och försäkringskundregister gäller eu särskiltförenklat förfarande. Detsamma gäller numera även för vissagallupundersökningar, s. k. omnibusundersökningar. Skall bearbetning skeutomlands, krävs dock fullständig ansökan även beträffande register som annursomfutlus av del förenklade förfarandet. Enligt datainspektionens beräkning harca 20 000 ärendenenligt datalagen kommii in lill inspekiionen under de fyra första budgetår, sominspektionen har arbetat. Av dessa ärenden har ca 18 000 avgjorts. Omkring 65proceni av ärendena har bedömts avse register som faller under det förenkladeförfarandet, medan återstoden ofta har sagts vara mycket arbetskrävande. Enligtinspektionens mening kan det förenklade förfarandet utvecklas ytterligare. Även omskillnaderna jämfört med del nuvarande förenklade förfarandet i praktiken inicskulle bli stora, är del enligt DALK:s mening ändå motiverat att nu överväga ominte eu anmälningsförfarande i vissa fall kan ersätta kravet på formellttillstånd. sådani anmälningsförfarande bör bygga på erfarenhelerna av detförenklade förfarandel. De register som i forlsällningen bör kunna komma ifråga för eu anmälningsförfarande är enligt DALK i lörstu handabonnentregister, faktureringsregister, kundregister, hyresregister ochmedlemsregister. DALK föreslår sålunda utt en anmälan lill datainspektionenskall vara tillräcklig beträffande viss typ av personregister, om del medhänsyn till ändamålet med registret, till de personuppgifter som skall ingå iregistret och till dess uiformning i övrigt är uppenbart atl risk förotillbörligt intrång i regisirerads personliga iniegriiel inte uppkommer genomatl registrei inrättas och förs. Somframgår av remissammansiällningen är de fiesta inslanser som har yilrai sig ifrågan posiliva lill någon form av förenkling av förfarandel. Två instanseravslyrker förslaget. Datainspektionen förklarar sig inte ha något alt erinramot förslaget men påpekar samiidigi, liksom DALK har gjort, att del endasl germarginella lättnader för de regisieransvariga och för dalainspeklionen iförhållande lill dei gällande s. k. förenklade ansökningsförfarandel. Föregendel villjag till en början erinra om vadjag inledningsvis hur anfört om attändringar i datalagen nu bör göras bara om de medför påtagliga fördelar 1978/79:109 24 jämförtmed nuvarande förhållanden. De skäl som har anföris lill siöd förändringsförslaget i dennu del har inte övertygat mig om att några sådanapåtagliga fördelar skulle uppnås, om förslaget genomförs. Jag har särskili faslmig vid vad dalainspeklionen haranförl i sill remissyttrande. Härtill kommerall fiera av de remissinsianser som i och för sig är posiliva till förslagethar påpekal all del inie är godiagbarl i nuvarande uiformning, efiersom detinte tillräckligt klart anger var gränsen går mellan lillslåndspliktiga ochicke tillståndspliktiga register. Jag finner alllså att de skäl som viddatalagens lillkomsi anfördes mol all införa ell anmälningsförfarande allljämlär bärande. Med hänsyn härtill och lill att de lättnader som åsyftas med förslagetkan komma att uppnås på eu annal säu, om en generell personregislerlagsliftninginförs, anserjag atl DALK:s förslag i denna del inie bör genomföras. 2.6Underrättelse till registrerad om innehållet i personregister Enligt10 § datalagen skall den regisieransvarige på begäran av registrerad så snarldel kan ske underrätta den senare om innehållei i personuppgift som ingår ipersonregisirel och innefattar upplysning om honom. Om sådan underrättelse harlämnals, behöver ny underrättelse inte lämnas lil! samme regisirerade förrän 12månader därefter. Sådan underrättelse skall lämnas ulan kostnad för denregistrerade. Dalainspektionen får dock i fråga om vissl slag avpersonuppgifter medge alt avgift las ut om särskilda skäl föreligger.Bestämmelserna i paragrafen gäller inte uppgifi som enligt lag eller annanförfattning eller enligt myndighets beslul som har meddelals med slöd avförfattning inte får lämnas ut lill den regisirerade. DALKhar vid sin genomgång av datalagen funnil all den nuvarande ulformningen av 10§ allljäml ulgör den lämpligaste avvägningen när del gäller all å ena sidanlillgodose kravel på insyn i personregisier och all å andra sidan begränsakostnaderna och andra nackdelar som följer av detta krav. Kommittén haremellertid kommit till slutsatsen atl det kan finnas fall då smärre lättnader iunderrättelseskyldigheten undantagsvis kan vara befogade ulan all syftei medlagrummei tunnas ut eller risk för otillbörligt iniegriteis-inlrång uppslår.DALK har därför föreslagil ell lillägg lill besiämmelsen av innebörd altunderrättelseskyldigheten inte gäller, om det i fråga om visst slag avpersonuppgifter är uppenbart att undertällelse kan underlåtas ulan all risk förotillböriigl inirång i regisirerads personliga iniegriiel uppkommer. Underrättelseför emellertid enligi förslagei underiåias bara efter medgivande avdalainspektionen i varje särskilt fall. Förslagei lar sikie på främsi regisierav korlare varaktighet för lesiändamål eller vetenskaplig forskning ochsiaiislikproduklion. Undantagsregeln bör enligt förslaget också kunna tillämpasi fråga om register för s. k. loggning och s. k. back-up. Avsiklen ar altbestämmelsen skall tillämpas mycket restriktivt och endasl i fall dåhuvudregeln i lagrummei leder lill uppenbart orimliga konsekvenser. 1978/79:109 25 Vidremissbehandlingen har förslaget fått ett blandat mottagande. Någraremissinstanser tillstyrker förslaget, andru avstyrker del. Bland detillsiyr-kande finns vissa som anser au förslagets lagtext bör förtydligas, såatt det klarare framgår vilka lyper av regisier och uppgifter som avses. Enremissinstans uppger alt det på senare lid pä marknaden har förekomniii företagsom erbjuder sig all mot viss ersättning begära 10 §-uilag åt personer somvänder sig lill förelagel. 1 eil par yttranden berörs frågan vid vilkentidpunkt i ett registers successiva uppbyggnad som underrättelseskyldigheteninträder. Datainspektionen anser atl det i datalagen bör slås fasl att den sominte är registrerad i ett visst regisier har rält att på begäran få beskedhärom. Flera exempel på fall där lättnader i underrättelseskyldigheten börmedges lämnas också. Enligt min mening ärregeln i 10 ij dalalagen en av de viktigaste bestämmelserna i denna lag. Somnågon remissinstans har framhållit kan det synas oförenligt med ett avdatalagstiftningens viktigaste syften, dvs. alt bland allmänheten förhindra oroinför ADB-registrering av personuppgifter, att införa undantag frånunderrättelseskyldigheten. Den nuvarande regeln har säkerligen en viktigpsykologisk effekt i detla avseende. Å andra sidan slår del klart, bl. a. genomde exempel som har lämnals under remissbehandlingen, attunderrälteLseskyldigheten i en del fall kan orsaka den regisieransvarigeolägenheter eller kostnader som är orimliga i förhållande till nyttan för deregisirerade. Erfarenhelerna visar sålunda all den nuvarande underrättelseskyldighetenär alllför kategorisk. En begränsad möjlighel all underlåla underrättelse bördärför öppnas. Jag kan i och för sig insiämma i att del skulle vara värdefulliom undanlagsfallen kunde anges klarare i lagtexien än vad DALK har föreslagit.Emellertid är del - särskili med hänsyn till den skiftande terminologi och tillde skiftande sysiem och metoder som används i samband med ADB - knappaslmöjligl att nu åsludkomma en mera preciserad reglering än den som innefattas iförslaget. Jag förordar alltså att det i 10 § dalalagen las upp en regel sominnebär atl underrättelse kan få underlålus, om det i frågu om visst slug avpersonuppgifter är uppenbart att underrättelse kan underlåtas på grund av utidet inte föreligger någon risk för otillböriigl intrång i regisirerudspersonligu integritet. I likhet med DALK anser jag alt del bör ankomma pådalainspektionen ull pröva huruvida undantag från huvudregeln skall få ske.Därigenom skapas garantier för atl otillbörligt intrång i personlig integritetinte uppkommer, samiidigi som regelns karaklär av undaniagsbesiämmelseundersiryks. Till denna och övriga frågor i ansluining lill paragrafenålerkommer jag i specialmoliveringen. Allvissa förelag erbjuder sig alt mot ersäuning begära 10 ij-uttag åt personer somvänder sig till förelaget kan uppfattas som ett otillbörligt sätt att slå myniav regler som värnarom enskildas integritet. Enligt min mening kan munemellertid inte förmena den enskilde att genom ombud ulöva sin räll enligtparagrafen. Skulle det visa sig atl del finns behov av atl 1978/79:109 26 ingripamol företeelsen, får övervägas vilka ålgärder som lämpligen bör vidtas. 2.7Nya tillämpningsområden för ADB och konsekvenser för datalagen Somframgår av det föregående anser DALK att den rättsliga regleringen avpersonregistreringen inom förvaltningen och i näringslivet på sikl sannoliktbör ske utan att registreringstekniken tillmäts avgörande betydelse. 1 avvaktanpå en generell lagstiftning bör emellertid ändamålet med datalagen vuru ullregleru personregislrering som sker med ADB. Lugens tillämpningsområde bördock inte vuru mera vidsträckt än som betingas av kravet på tillräckligt skyddmot riskerna lor otillbörligt intrång i personlig integritet. Redan om några årkommer förmodligen behandlingen av personanknuien information inomförvaltningen och i näringslivet uti ske inte buru med den nu gängseADB-lekniken utan också med ADB-leknik som från inlegritelssynpunkl ärbetydligt enklare och harmlösare. Om man inte beaktar della, får man enligtkommittén sannolikt en udminislruiiv konirolluppurat som inie behövs för alllillgodose del nämnda kravel på skydd. DALK anser därför att dalalagen börinnehålla regler som medger vissa undanlag från lagens kontrollsystem försådana tillämpningar som visseriigen formellt är all anse sompersonregislrering i lagens mening men som inte kan antas innebära risk förinlegritelsinlrång. Som exempel nämns bl. a. s. k. kontors-datorer och s. k.hemdatorer eller privaidatorer. konsiaterar kommittén emellerlid attutvecklingen på koniorsdaiorsidan eller i övrigi när del gäller nyatillämpningsområden för ADB inie har kommii så långl att det f n. ärmöjligl all i datalagen ange vilka former av personregislrering med ADB som kanundanlas från lagens tillämpningsområde. För all ändå undvika onödig byråkratibehövs därför enligt kommiuén en regel i datalagen som gör det möjligt atl,efter hand som erfarenheler vinns, från lagens lillståndskrav och denanmälningsskyldighei som kommittén har föreslagit undania vissa beslämda formerav enklare personregislrering. Kommittén anser emellerlid au reglerna om denregisleransvariges skyldigheler, om lillsyn m. m. saml om slraff och skadeståndm. m. börgälla också i fråga om register som omfattas av undantaget. Sammanfattningsvisföreslår DALK au i dalalagen skall införas en regel av innebörd atl regeringenfår föreskriva att bestämmelserna om tillstånd och anmälan inte skall ägalillämpning i fråga om personregisier som förs med användning av viss beslämdleknisk uiruslning, om del med hänsyn till utrustningens art och utförandel avden automatiska databehandlingen samt omsländighelerna i övrigt är uppenbart auregistret inte medför risk för otillböriigt intrång i regisirerads personligaintegritet. DALK:slorslag har berörts av endast ett fålal remissinstanser. Bland dem råder enknapp majoritet lor förslaget. En av de remissinstanser som stöder förslagetanser emellerlid atl siörre vikt bör läggas vid personregistrets storlek 1978/79:109 27 ochsyfte an vid vilken teknisk utrustning som används. De som avstyrker förslagetanser att det inte är klariagi att undantagsregeln behövs och att det saknasunderlag för en klar beskrivning av undantagsfallen i'"lagtexien.Datainspektionen anser au det förmodligen är ofrånkoniligl att skapa möjlighetatt ge dispens från vissa regler i datalagen. Inspektionen anseratt della ärprincipiellt olyckligt och understryker behovet av en personregisterlag sominte tillägger registreringstekniken avgörande belydelse. Föregen del instämmer jag i vad DALK hur unförl om behovet uv undantag fråndalalagens lillsiåndskruv. I likhel med kommittén befarar jag au en lillämpningav datalagen i dess nuvarande form inom en snar framlid annars kommer au ledalill onödig byråkrati. Det finns personregisier som förs med ADBoch som är helt harmlösa från inlegritelssynpunkl. 1 dalalagen bör därförinföras en regel .som gör det möjligt all undanta vissa register fråntillståndskravet. Molden av DALK föreslagna regeln kan invändas alt den inte tillräckligt klartanger vilka fall som avses bli undantagna. Enligt min mening skulle delemellerlid stöta på stora svårigheter att på annat sätt än genom en generellbeslämmelse ange under vilka förutsättningar lillslåndsplikten inie skallgälla. Skälet härtill är framför allt atl varje annan lösning med nödvändighetmåste bli utomordentligt detaljerad. Avgörande för frågan huruvida ell visstregister skall få undantas från tillslåndsplikien är nämligen inte bara vilkentyp av leknisk utrustning som används vid behandlingen, utan också vilkabearbetningar som kan utföras med denna och vilka kopplingar till annanutrustning som fakiiski kan göras i del enskilda fallel. Jag anserdärför altdel är tillräckligt all i lagen la upp en generell regel som medger undanlagfrån lillslåndsplikten i sådana fall där personregister förs med viss bestämdteknisk uiruslning och dur del med hänsyn lill ulmstningens urt, tilluiförundet av den auiomaiiska dalabehandlingen och lill regisireis uiformningi övrigi framslär som uppenbart att otillbörligt inirång i regisireradspersonliga integritet inte skall uppkomma. Regeringen kan sedan bemyndiga datainspektionenatt meddela verkställighetsföreskrifter som preciserar innehållet i delallmänna stadgandet i lagen. Jag återkommer lill detta i specialmotiveringen. 1enlighet med vad jag nu har union har inom jusliliedeparlemenlet upprättalsförslag lill lag om ändring i datalagen (1973:289). Deändringar i dalalagen somjag nu föreslår innebär följande. 1 2 § försia slyckelslås fasl atl tillstånd av datainspektionen krävs redan vid insamling avuppgifier som skall ingå i personregisier. I 2 ff iredje och fjärde slyckenahar 1978/79:109 28 lagitsupp besiämmelser som molsvarar 27 ij i DäLK:sförslag. Innebörden i bestämmelserna ar att vissa enklare former avpersonregister undantas från tillsiåndskravet enligt paragrafens försia siycke.Denna ändring föranleder följdändringar i 12, 18, 20 och 22 §ff. Ändringen i 3§ innebär alt ytterligare självsländiga grunder för lillslåndsprövningen angesi dalalagen. Besiämmelsen i 3a§ i dess nya lydelse innebär alt begränsningentill sådana personregister som omfattar belydande del av befolkningen i rikeleller i område därav upphävs. 1 6.s har tagits upp en ny regel, som innebär atldatainspektionen särskilt skall uppmärksamma behovei av föreskrifter i sådanafall där personregisier innehåller s. k. mjukdata. Bestämmelserna i 10 § harändrats så all det klart framgår atl den som är regisieransvarig har skyldigheialt på begäran av enskild lämna underrättelse huruvida personregistretinnehåller upplysning om honom eller ej. Föreskrifter om vissa lättnader iunderrällelseskyldighelen enligi paragrafen har lagils upp i ell nyll Gärdestycke. Genom en ändring i 13 § klargörs all lyslnadspliklen gäller inie baraden som har lagit befattning med personregisier ulan också den som har lagilbefattning med uppgifter som har samlals in för att ingå i personregister. Iförslaget saknas motsvarigheter lill 26 och 28 §§ i DäLK:s förslag. Skälen härtill har redovisals i den allmännamotiveringen (avsnitten 2.3 och 2.5). Inte heller DALK:s förslag lill ny 29 §har någon motsvarighet i departementsförslagel. Föreskrifien, som endast slårfasl vad som redan gäller enligt regeringsformen, har inte ansetts nödvändig.Bestämmelsen i 19 § datalagen skall enligt det lill lagrådet remitteradeförslaget lill ny sekreiesslag ersättas av regler i den lagen. Förslag om attupphäva 19 § datalagen bör emellerlid inte läggas fram nu ulan medövriga följdändringar till sekretesslagen.