prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Områdena somkan bli aktuella för brytning är dessutom av betydande intresse för jordbruk,naturvård, kulturminnesvård och bostadsbebyggelse. Liknande synpunkterframförs av industriverket. Länsslyrelsen påpekar atl länet berörs av statensvatlenfallsverks långsikliga planer på två 800 kV-ledningar saml en myckelslor transformator-station i skärningen mellan dessa ledningar. Byggandet avett sådant kraftledningsnät medför konsekvenser som enligt länsslyrelsen nödvändigl med tidiga och omfattande samråd mellan kraftdistributören,och berörda kommuner. Inom de områden som berörs av de planeradekraftledningarna finns enligt starka motstående intressen, bl. a.områden av stort intresse för friluftsliv, naturvård, kulturminnesvård ochförsvar. understryker därför krav på samråd i etttidigt skede av planeringen för kraftledningarna. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 230 påpekar att norra delen av är av riksintresse för friluftslivet, gränsar lill Villingsbergs skjutfälli kommun. Överläggningar mellan kommunen, länsslyrelsen och de militäramyndigheterna har lett till att allmänhetens tillträde till den östra delen avskjutfältet har kunnal utsträckas i tiden. Länsslyrelsen anser att del ärangeläget atl samråden fortsätter för atl man skall kunna undersöka om detfinns ytterligare möjligheter för den militära verksamhelen och friluftslivetalt samulnyuja vissa delar av skjutfällel. Överbefälhavarenanser all försvarsmakten har sträckt sig så långl som del är möjligt i syfteatt bereda allmänheten tillträde lill Villingsbergs skjutfält. kommunbör i sin fortsatta planering beakta detla förhållande. Någol ytterligareställningslagande i denna fråga av regeringen anser överbefälhavaren inte varanödvändigt. Örebrokommun anser all överläggningarna med försvaret bör fortsätta om utformningenav bestämmelserna för allmänhetens tillträde till skjutfällel. I samtliga 11 kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra ålgärder. Regeringen tog ställning lill programmen genom beslullän för län . För fattades beslul den 24 april1975. Samtligakommuner i har redovisat sitt arbete under planeringsskedetmed atl fullföQa riktlinjerna för hushållning med mark och vatten.Redovisningarna har behandlats av kommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. Avfullmäktige antagna kommunomfattande markdispositionsplaner har redovisats avArboga, , , och kommuner. Surahammarskommun har redovisat en av fullmäktige godkänd kommunomfattandemarkdisposilionsplan som illustration till kommunöversikten. omfaltas , och av den fysiskariksplaneringens geografiska riktlinjer. berörs även av deprimära rekreationsområdena , Nedre och Malingsbo-Kloten. Mälarområdetbehandlas i , och kommuners kommunomfattandemarkdisposilionsplaner. Hallslahammars kommun har för området redovisat en avfullmäktige godkänd markdisposilionsplan 1978/79:213 Bilagal 231 somillustration till kommunöversiklen. Hjälmarområdet behandlas i kommunskommunomfattande markdisposilionsplan. För dalgång har markdisposilionsplanerinte redovisats av berörda kommuner. För del primära rekreationsområdet Nedre Dalälvenantog berörda kommuner etl gemensamt planeringsprogram. Kommunernahar ocksä redovisat en lägesrapport från planeringsarbetet för Nedre Dalälven.För de övriga primära rekreationsområdena i länet har ingen redovisning avplaneringsarbetet skett. har redovisat av kommunfullmäktigeantagen områdesplan för tätort. behandlade program förhushållning med jordbruksmarken har redovisats av , ,, , , och kommuner. Av fullmäktige godkända redovisningar för åtgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser att vidta för att genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av , , , Salaoch kommuner. Länsslyrelsen i har ställt sammanoch utvärderat de kommunala redovisningarna saml i yttrande till ämbetsverkenoch regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet under planeringsskedet.Preliminärt sammanfattande yttrande har avgelts av länsslyrelsen den 15september 1977. Detla har tillsammans med övriga redovisningsänts för yttrande till och för kännedom lill kommunerna. Slutligtsammanfattande yttrande har avgetls av . Till redovisning har fogatsyttranden frän , , lantbmksnämnden,skogsvårdssiyrelsen och fiskerikonsulenlen. Yttranden över det redovisade materialet harlämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunerna har beretts tillfälle atl komma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas, landslingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettslillfälle att komma in med synpunkter på verkens yllranden. I länhar inga kompletterande synpunkter lämnats. Länsslyrelsen finner att planeringsarbetet har gettett gott resultat i länet. Kommunerna har i de flesta fall en översikt övermarkanvändning- 1978/79:213 Bilaga 1 232 en i slorl och över de konflikter eller detsamordningsbehov som finns i skilda områden. För alt det skall vara möjligl altnärmare ta ställning lill de redovisade konflikterna behövs dock i flera fallen fortsatt områdesplanering. Länsslyrelsen framhåller attplaneringsarbetet har fört med sig förbättrade kontakter mellan företrädareför olika intressen på och regional nivå. Planeringen bör enligtlänsslyrelsen i fortsättningen inriktas mera på bebyggelsefrågor och särskillpå frågor om lätortsulvecklingen. Länsslyrelsen betonar sambandet mellan denfysiska översiktsplaneringen och den regionalpolitiska planeringen och pekarbl. a. på atl lokaliseringen av bostäder och arbetsplatser har betydelse förhur man kan lösa konflikterna mellan lätortsutveckling och hushållning medjordbmksmark. bedömer att behandlingen av ikommunernas markdisposilionsplaner och kommunöversikler stämmer överens medstatsmakternas riktlinjer för planeringen inom primära rekreationsområden. Demarkreservalioner som planerna innehåller möjliggör enligt enframtida utveckling av friluftsliv och turism. En arbetsgrupp med representanterför kommunerna vid bör enligt bildas för att diskuteramål för områdets utveckling och utarbeta etl program för utredningar ochplanering i syfte att utveckla förutsällningarna för friluftsliv och turism. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. BelräffandeMälaren anförs därulöver följande. anser atl del fortsattaplaneringsarbetet för bör ges den inriktning som berördalänsstyrelser anger. Samordnade insatser, bl. a. i form av markreservalionerför vissa anläggningar för turism och rekreation, torde enligt verketerfordras. Den planerade utbyggnaden av 550fritidshus i Frösåker-Harkieområdel i kan enligt planverketifrågasättas. En så omfattande utbyggnad i detta läge torde medföra konfliktermed friluftslivet och kan innebära risk för alt permanent bosättning sker iområdet. Enligt börytterligare fritidsbebyggelse i princip inte medges vid stränder.Verket betonar också att skogsbruksfrågorna vid bör uppmärksammas, bl.a. med hänsyn till lövskogens belydelse för landskapsbilden. I länet berörs kommun avriktlinjerna för Hjälmarområdet. Kommunen har behandlat området i antagenkommunomfattande markdisposilionsplan och kommunöversikl. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 233 planer innebär en rimlig avvägning mellanfritidsbebyggelsens och friluftslivels intressen. Planerna tillgodoser enligtlänsstyrelsen väl de givna riktlinjerna. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. En samarbetsgrupp medrepresentanter för sju kommuner inom de fyra län som berörs har utarbetat eltprogram för planeringen av det primära rekreationsområdet Nedre . Iavvaktan på att den gemensamma planeringen för området slutförs, anserlänsstyrelsen alt riktiinjerna i de kommunöversikter som har antagils av Hebyoch Sala kommuner är tillfyllest. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom älvdalarna redovisas i avsnitt 4.5. anförs därutöver följande. Såväl nalurvårdsverket somplanverket anser att en översiktlig markanvändningsplanering bör fullföljasför Dalävens dalgångar. framhåller att denkommer att verka för en fortsättning av det samarbele som de berörda kommunernahar bedrivit vad gäller planeringen för del primära rekreationsområdetMalingsbo-Kloten. De överväganden som redovisas i dekommunala jordbruksmarksprogrammen tyder enligt på alt man iflera kommuner har tagit avsevärd hänsyn till jordbrukets intressen. Kommunernahar försökt minska konfliktema mellan behovet av mark för tätortsutbyggnad ochkravet på hushållning medjordbruksmark genom atl beakla jordbmkets intressenvid val av utbyggnadsområden. Länsslyrelsen framhåller att åtgärder bör vidtasockså för all söka minska tätorternas totala markanspråk. Sådana ålgärder harkommunerna inte diskuterat i jordbruksmarksprogammen. Länsslyrelsen anser atl kommunernasredovisning av intressezoner för tälsutortsbyggnad bör kunna godtas. Områdenavsedda för tätortsutbyggnad resp. jordbruk bör enligt kunnaavgränsas mer definitivt i den fortsatta områdesplaneringen. och lantbruksstyrelsenpåpekar att hushållningen med värdefull jordbruksmark i fortsättningen börvara en av de faktorer som påverkar utformningen och tillämpningen avregionalpolitiken. Lanlbruksslyrelsen konstaterar attjordbmksmarksprogrammen allmänt sett ger en bild av oförändrad eller t. o. m.ökad exploatering av jordbruksmarken för . Risken för ensådan utveckling är enligt styrelsen särskilt stor bl. a. för enstaka kommuneri . Prop.1978/79:213 Bilaga 1 234 Det är enligt lanlbmksslyrelsenangeläget atl kommunerna i den fortsatta markanvändningsplaneringen sökerulbyggnadsriktningar, tälortsulformning och tätortsstruktur som så långtmöjligt minskar förbrukningen av värdefull jordbmksmark. Kommunernasplaneringsresultat bör i några regioner knytas samman lill elt samlatmarkhushållningsprogram. Ett sådanl program kan enligt lantbruksstyrelsen påsikt behöva övervägas för . bedömer attkonflikter mellan skogsbruk och naturvård med få undantag kan lösas genomplanering och samordning inom ramen för skogsvårds- ochnaturvårdslagstiftningarna. Fortsatta samråd mellan berörda parter kommerenligt alt ske för atl man skall kunna anpassaskogsbruksplaneringen lill nalurvårdsinlressena. Kommunerna har enligt länsslyrelsenbeaktat fiskets intressen i den utsträckning som nuvarande underiagsmalerialoch planeringsmetod medger. Det är dock angeläget atl både underlaget ochmetoderna för atl behandla fisket i översiktlig planering förbättras. delar intelänsstyrelsens uppfattning att kommunerna har beaktat fiskels intressen sålångt som planeringsfömtsällningarna medger. De kommuner i länsom berörs av fiskels viktigare intresseområden bör enligt styrelsen vidkommande revidering av kommunöversikler och markdisposilionsplaner redovisahur de avser atl skydda dessa områden. anser vidare att det ärangelägel atl man i den fortsatta kommunala planeringen för de primärarekreationsområdena vidtar åtgärder för att förbättra möjligheterna tillfritidsfiske. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård bedömer atl naturvårdens,friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen har behandlats på elltillfredsställande sätt i den kommunala planeringen. Säkerställandet av deriksinlressanla områdena kommer dock med begränsade resurser atlta myckel lång lid. I de fall exploaleringsintressenfinns i områden av riksintresse för naturvård, friluftsliv ochkulturminnesvård anser att etablerade samrådsformer bör kunnaleda lill en rimlig avvägning mellan intressena. Belräffande Tinäsområdel vidDalälven i , där skogsbrukets intressen strider molbevarandeinlresset, betonar dock atl ingrepp som förändrarnaturmiQön inte bör ske innan pågående planering har avslutats. framhålleralt Anundshögen och miQön kring denna i är av myckel stortkulturhistoriskt värde. 1978/79:213 Bilaga 1 235 ringenav en ny sträckning av väg E 18 i området bör ske i samråd med ämbetet. konstaterar att fritidsbebyggelseninte har behandlats särskilt utförligt i den kommunala planeringen. Endast ettfåtal nya områden för fritidsbebyggelse har angetts av kommunerna. framhåller att man tidigare inomramen för arbetet med den fysiska riksplaneringen har betonat atl inlandet börbehandlas likvärdigt med kustområdena i fråga om industrins utveckling ochlokalisering. anser att det ur regionalpolitisk synpunkt ärangelägel alt frågan om lokalisering av sådan industri som behandlas i denfysiska riksplaneringen till Bergslagsomrädet fär en framträdande plats i denfortsatta planeringen. Även planverket konstaterar atl inlandet inte harbehandlats lika ingående som kustområdena vad gäller förutsättningar förutbyggnad eller nylokalisering av sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Länsslyrelsen anser atl del är angeläget allsamrådsformerna ulvecklas vad gäller planering av anläggningar förkraftförsörjning. Detla är önskvärt inte minsl mol bakgrund av alt mångarelativt små ändringar i kraftledningsnätel sammantagna kan få stor betydelseför landskapsbild och annan markanvändning. I samtliga 15 kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra ålgärder. Regeringen tog ställning lill programmen genom beslullän för län . För fattades beslul den 24 april1975. Samtliga kommuner i har redovisatsitt arbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. 1978/79:213 Bilaga 1 236 Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. 1 omfattas Qällområdet, SiQan,samt . och dalgångar av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. Länet berörs även av fyraprimära rekreationsområden, nämligen Nedre , Malingsbo-Kloten,SiQans-bygden och DalaQällen. Markdispositionsplaner för områdena med geografiskariktlinjer har inte redovisats. För Malingsbo-Kloten har kommunredovisat ett av kommunfullmäktige antaget program förmarkdispositionsplanering. För det primära rekreationsområdet vid nedreDalälven antog berörda kommuner etl gemensamtplaneringsprogram. Kommunerna har också redovisat en lägesrapport frånplaneringsarbetet för nedre . För de övriga primära rekreationsområdenai länet har berörda kommuner bildat gemensamma arbetsgrupper för program- ochplaneringsarbete. Arbetet har påbörjats men någon redovisning har intelämnats. Av fullmäktige godkända redovisningar för ålgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser atl vidta för all genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av samtliga kommuner i länet. i har ställt sammanoch utvärderat de kommunala redovisningarna samt i yllrande lill ämbetsverkenoch regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet under planeringsskedet.Preliminiiri sammanfattande yttrande har avgetts av den 19september 1977. Detta har tillsammans med övriga redovisningsänts för yttrande till och för kännedom lill kommunerna. Slutligtsammanfattande yttrande har avgetls av länsslyrelsen . Till redovisning har fogals enstudie av industrilägen i som har utförts inom länsstyrelsensamt en rapport från lantbruksnämnden i . Vidare har bifogatsyttranden från , , landsarkivet i ,lantbruksnämnden i , , domänverket i Faluregion och i . Yttranden över det redovisade malerialel har lämnatsav berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunerna har beretts lillfälle all komma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsslyrelsemas, landslingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettstillfälle att komma in med synpunkter på verkens yttranden. I länhar synpunkter lämnats av , Faluns, , , , ,och kommuner samt av den planeringskommitté som har bildatsför planering av SiQansområdel (SiQansgmppen). 1978/79:213 Bilaga 1 237 Allmänt om planeringsskedels utfall Planeringsskedet har enligtlänsstyrelsen gett ell i huvudsak godtagbart resultat i länet. Samtligakommuner har upprättat kommunöversikter i vilka riksintressena hartillgodosetls eller behandlats så atl de vid planläggning ochbyggnadslovsgivning kan beaklas. Länsslyrelsen betonar emellertid allkommunerna inte har konkretiserat programmen vad gäller områdena medgeografiska riktlinjer. framhåller attsamtliga kommuner inför planeringsskedet förutsatte bistånd från länsstyrelsenoch andra regionala organ i form av inventerings- och utredningsarbeten m. m.Länsstyrelsens kapacitet för sådana arbetsuppgifter är dock otillräcklig,varför planeringsavdelningens resurser enligt bör förslärkasavsevärt inför det fortsatta arbetet. anser att, i de falllänsstyrelsema ansett sig ha otillräckliga resurser för all biträda kommunernai erforderlig utsträckning, planeringsavdelningens resurser inte tycks hautnytQats på ett sätt som borde ha varit möjligl. Delta har enligt verkelminskat kommunernas möjligheter all till-lämpa slalsmaklemas riktlinjer i denkommunala planeringen. Verket menar att en olycklig föQd av detta kan bli atten diskussion om riktiinjemas tillämpning kommer till stånd först i samband medfastställelseprövning av upprättade detaQplaner. anger atl berördakommuner har påbörjat inventerings-och planeringsarbete beträffandeQällområdet. En inlerkommunal arbetsgrupp har bildals för att studera förkommunema gemensamma frågor och för alt utarbeta gemensamma mål för arbetet. Det är enligt länsstyrelsensynnerligen viktigt alt kommunema fullföQer planeringsarbetetbeträffande DalaQällen. En förutsättning för alt planeringen i Qällområdet, somär betecknat som etl primärt rekreationsområde, skall kunna genomföras ärenligt att ytterligare statligt ekonomiskt stöd utgår. framhåller att ettflertal detaQplaner för fritidsbebyggelse har aktualiserats under det pågåendeplaneringsarbetet för Qällområdet. anger att dessa i avvaktan påalt den övergripande planeringen slutförs, prövas efter hand mot bakgmnd avriktlinjerna för hushållning med mark och vatten, lillgängliglinvenleringsmaterial samt i samråd med regionala organ och berörda kommuner. 1978/79:213 Bilaga 1 238 Det är enligt angeläget att Malungsoch kommuner ger planeringsarbetet för Qällområdet hög prioritetefiersom intressemotsättningarna är slora när det gäller markanvändningen inomområdet. anför liknande synpunkter. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom Qällen redovisas i avsnitt 4.4. Beträffande anförsdämtöver föQande. Mycket slora förändringar i markanvändningen harenligt planverket skett i Qällområdena i och län.Situationen är särskill oroande i där omfattandeexploateringar aktualiseras och prövas utan all en bedömning av resp.utbyggnadsplan kan ske mot bakgrund av översiktiiga markdispositionsplaner. I de södra lorde enligt planverket ocksåsamarbete erfordras över länsgränsen i syfte alt nå samordnade bedömningar.Berörda kommuner bör ges fortsatt statligt ekonomiskt stöd för planeringen.Planverket är berett att samråda med länsstyrelser och kommuner ommålsättningar m. m. för arbetet samt i mån av resurser även delta i arbetet. anser atl den snabba tillväxten avfritidsbebyggelse i södra fjällområdet inte stämmer överens med riktlinjernaför den fysiska riksplaneringen. Flera kommuner har anförtsysselsältningspoliliska skäl för omfattande exploateringar förfritidsbebyggelse. Verket anser atl enskild fritidsbebyggelse inte har sådantsamhällsekonomiskt värde som kan motivera att värdefulla naturresurser får lasi anspråk. Det ekonomiska utbytet för kommunerna av sådan bebyggelse blirenligt verket dessutom kortsiktigt som områdenas värde för turismoch friluftsliv minskar. Den fysiska riksplaneringen har enligt naturvårdsverketvarit förenad med särskilda svårigheter i . Översiktligamarkanvändningsplaner har inte upprättats av någon kommun i områden med geografiskariktlinjer, bl. a. Qällområdet. De planmässiga överväganden som har förutsattsske inom ramen för den fysiska riksplaneringen har således enligtnaturvårdsverket i slor utsträckning uteblivit. Verket ser delta som ell myckelallvarligt problem i synnerhet för det södra . Här ärfri-lidsbebyggelsetrycket så stort att det enligt verket föreligger en uppenbarrisk all områdets värden för friluftsliv och naturvård allvariigl försämras ominte radikala ålgärder vidtas. Enligt naturvårdsverkels bedömning kan de slorasvårigheterna i det södra inte lösas på annal sätt än genom att enöversiktlig områdesplanering som grundas bl.a. på naturinvenleringar snarastkommer till stånd för resp. kommuners Qällområden. Verket föreslår attregeringen med stöd av 10 a § byggnadslagen ålägger och kommuneri atl upprätta generalplaner. I avvaktan på att dessaområdesplaner och generalplaner färdigställs bör enligt naturvårdsverketdetaQplaner för fritidsbebyggelse inte antas eller fastställas. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 239 anser atl en diskuterad ny vägintill HundQället skulle spoliera del största sammanhängande orörda områdetkring Salen och TranstrandsQället. Den aktualiserade utbyggnaden av fritidsbebyggelseinom riksobjekten Särnaheden och FuluQället i kommun bör enligtverket inte komma till stånd. För Särnaheden och LångQället har ävenriksobjektens avgränsning diskuterats. framhåller altavgränsningen bör göras med utgångspunkt i naturförhållandena. För Långfjälletbör även hänsyn tas till förhållandena på den norska sidan så all etlsammanhängande område erhålls. framhåller atlkulturminnesvårdens kunskapsunderlag i Qällområdena är utomordentligtbristfälligt. Direkta konflikter med kulturminnesvården har därför noteratsendast i samband med utbyggnad för fritidsbebyggelse i del södra . Länsslyrelsen anför med anledning av verkensyttranden att fritidsbebyggelsens utveckling i Qällområdet har sketl medbeaktande av uppställda riktlinjer för hushållning med mark och vatten. Storadelar av Qällområdet, som saknar intresse för friluftsliv och turism, är enligtlänsstyrelsen lämpliga för enskild fritidsbebyggelse. Alla detaQplaner förfritidsbebyggelse behöver enligt inte baseras på översiktligaplaner. Lämpligheten bör kunna prövas i samråd mellan länsstyrelse och kommun. Etl föreläggande enligt 10 a § byggnadslagen om attupprätta generalplan för Qällområdena i och kommuner ärenligt omotiverat, eftersom översiktlig planering redan harpåbörjats. understryker åter behovet av särskilda medel föröversiktsplanearbetet. Liknande synpunkter framförs av ochÄlvdalens kommuner. Kommunerna framhåller att en gemensam arbetsgmpp harbildats för planeringsarbetet, som bl. a. skall resultera imarkdispositionsplaner för Qällområdet. kommun betonar attfjällkommunerna är medvetna om behovet av översiktlig planering förQällområdet. Riktlinjerna i kommunöversikten innebär enligt kommunen att nyfritidsbebyggelse endasl kan komma till slånd med stöd av detaQplan. kommun framhåller atl endast mindreexploateringar har släppts fram . Kommunen understryker samtidigtbehovel av ekonomiskt stöd för all statsmakternas intentioner skall kunnaförverkligas. Kommunen avser att upprätta områdesplaner för de områden däromfatlande exploatering anses lämplig. anger atl en inlerkommunal arbetsgmpphar bildals för planering inom SiQansområdel. Arbetsgruppen har enligtlänsstyrelsen ge- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 240 nomförtett omfattande inventerings- och utredningsarbete. framhåller att del är synneriigenangelägel atl kommunerna fullföQer planeringsarbetet förSiQansområdel. Dessutom bör kommunerna i samråd med kompletteraplaneringsprogrammet med åtgärder för alt säkerställa de areella näringarnasintresseområden. framhåller vidare atl det för alt planeringenför SiQans-området skall kunna genomföras erfordras ytterligare statligtekonomiskt stöd. Problem kring fritidsbebyggelsens lokalisering och omfattninghar enligt länsslyrelsen inte behandlats av kommunerna. Länsslyrelsen anger attden prövar aktualiserade detaljplaner för fritidsbebyggelsen inom Siljansomrädetpå molsvarande säll som inom .