prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Den prisomräkning somtidigare var tillåten inom skogsbeskatiningen (virkesförrådsmetoden) liksom densom f. n. gäller vid realisaiionsvinstbe-skaUningen syftar till att elimineraeller begränsa beskauningsbart överskott på grund av en fästighetsavyttring.Etl av prisomräkningen föranlett underskott kan däremot inte kvittas mol andrainkomster. Denna princip bör gälla även vid lillämpning av klyvmeloden. Detbelopp som skall fö dras av från försäljningslikviden för alllså inle genomindexuppräkningen beräknas lill högre belopp än försäljningslikviden. Avdragmed högre belopp än försäljningslikviden bör godtas endast i den mån detgällande ingångsvärdet överstiger vederlaget för fastighetens skog. Den nu lämnaderedogörelsen avser i försia hand avyttring av fastighet, som ensam bildar enförvärvskälla, eller avyttring av sådana fastigheter eller fastighetsdelar somtillsammans bildaren förvärvskälla. Vid avyttring av etl markområde, som utgördel av en förvärvskälla, uppkommer emellertid frågan hur stor del avanskaffningsvärdet och det gällande ingångsvärdet som kan anses belöpa pä detsålda området. För alt en ur teoretisk synvinkel riktig avdragsberäkning skallkunna komma tillstånd i dessa fall krävs att man kan fastställa den avavytiringen föranledda minskningen av skogens värde uttryckt i procenl avskogens värde före avytiringen. Delta förutsätter kännedom om det fakliskavärdel både på den del av skogen som omfattas och den del av skogen som inteomfattats av försäljningen. Värdetav skogen på det sålda området måste fastställas i samband med säljarensinkomsttaxering och vid beräkningen av ursprungligt ingångsvärde för köparen.Detta delvärde vållar alltså inte någol problem vid avdragsbe- 1978/79:204 208 räkningen.Däremoi ger köpehandlingarna normalt inte någon upplysning om hur den skog sominle omfattats av avytiringen skall värderas. I synnerhet om endasi ett litetmarkområde avyttrats skulle en särskild värdering av kvarvarande skog kräva enarbetsinsats som inte står i rimlig proportion lill den skattelättnad som kanvinnas genom avdraget. Del skulle därför innebära en påtaglig fördel omavdragei på grund av avyttring av skogbärande markområden kunde beräknas enligten melod som inte förulsätier kännedom om värdel på kvarvarande skog. föregående (avsnitt 8.2.1) har redogjorts för den skattemässigabehandlingen av benefika förvärv av skogbärande markområden. I dessa fall görsinte någon exakt beräkning av hur stor del av fastighetens skog som tillfallitny ägare utan det räcker med att uppskatta om värdel av den förvärvade skogenuppgått till minsl en tredjedel eller till minst tvä tredjedelar av helafastighetens skog. Avser del benefika förvärvet mindre än en iredjedel avvärdet på fastighetens skog före äganderälisövergången, får den föregåendeägaren behålla sitt anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde ograverat ochden nye ägaren får i konsekvens härmed inte ta upp något ursprungligtingångsvärde pä skogen. Har minst en iredjedel men mindre än tvä tredjedelar avvärdel på skogen tillfallit den nye ägaren, skall den föregående ägarensanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde reduceras till hälften. Detursprungliga ingångsvärdet för den nye ägaren kommer då också att motsvarahälften av den föregående ägarens gällande ingångsvärde. Förvärvar slutligenden nye ägaren två tredjedelar eller mer av värdel av faslighetens skog, färdennye ägaren som ursprungligt ingångsvärde överta den föregående ägarens vidövergångstillfället gällande ingångsvärde. Den föregående ägarens gällandeingångsvärde anses då i sin helhet ha konsumerats. Denu återgivna bestämmelserna synes kunna läggas till grund för beräkning avavdrag pä grund av avyttring av skogbärande markområden. Den som avyttrar etlmarkområde bör i enlighel med detta inte tillerkännas någol avdrag såvidaavytiringen omfaltar mindre än en tredjedel av marknadsvärdet påförvärvskällans skog före avyuringen. Avser avyuringen minsten tredjedel menmindre än tvä tredjedelar av förvärvskällans skog, bör den skattskyldige föavdrag med dels hälften av det uppräknade indexvärdet, dels hälften aveventuell återstående del av det vid avyttringstillfället gällandeingångsvärdet. Vid avyttring av markområden som omfattar minst två tredjedelarav värdet av förvärvskällans skog, bör den skaltskyldige slulligen ha rätt tillavdrag med samma belopp som om han avyttrat hela fasligheten. De här föreslagnareglerna bör ha motsvarande tillämpning om värdel av fastighetens skog minskatstill följd av fastighetsreglering e. d. Enligtden nu beskrivna metoden för skattskyldig, som avyttrat ett markområdeomfattande mindre än en tredjedel av värdet på förvärvskällans skog, inte någotavdrag. Hade han däremot före markavyttringen upplåtit rätt till avverkning avskogen på området i fråga, skulle han varit berättigad till Prop.1978/79:204 209 avdragmed belopp molsvarande hela likviden för avverkningsrätten såvida likvidenrymts inom det gällande ingängsvärdei och tillika inom 60 96 av skogensanskaffningsvärde. Med hänsyn lill angelägenheten av all reglerna för avdrag pägrund av avyttring av skogbärande markområden inte i alltför hög grad avvikerfrån reglerna för avdrag , bör den som avyttrar skogbärandemarkområden alternativt kunna fö avdrag i enlighet med de regler som gäller föravverkningar . Den skaltskyldige bör alltså - i den män dendel av anskaffningsvärdet som får utnytljas under innehavsliden därtill förslär- kunna fö avdrag med belopp svarande mot den avyttrade skogens rotvärde. Viden och samma markavyitring bör dock endast en av de två avdragsmetoderna föanvändas. Detsagda innebär att rätten till avdrag på grund av avyttring av ett markområde,som omfatlar mindre än en tredjedel av värdet på förvärvskällans skog föreavytiringen, blir exakt densamma som vid upplåtelse av avverkningsrätt. Avseravytiringen minst en tredjedel men mindre än två tredjedelarav värdel påförvärvskällans skog, kan den skattskyldige efter eget val fö avdrag antingenenligt de regler som gäller för avyttring eller med hälftenav del avdrag som kommit i fråga om hela förvärvskällan avyttrats. Vilken metodsom är förmånligast beror främst på hur slor del av anskaffningsvärdet somtidigare utnyttjats vid avdragsberäkningen. Omfatlar slutligen markavyttringenminst två tredjedelar av värdet på förvärvskällans skog får avdragsberäkningenske som om hela förvärvskällan avyttrats, vilket givetvis alltid ger delhögsta avdraget. Inget hindrar dock alt den skattskyldige i delta fall beräknaravdraget som om halva fastigheten avyttrats eller tillämpar de avdragsreglersom gäller för skogsavyiiring . Vidavyttring av skog kan den skattskyldige fritt beslämma ivad mån han önskar utnyttja rälten till värdeminskningsavdrag. En skogsägaresom upplåtit en avverkningsrätt för . kan -om den del avanskaffningsvärdet som för utnyttjas för avdrag ärlillräckligt stort - själv välja om han skall yrka maximalt avdrag eller om hanhell eller delvis skall avstå från avdragsrätten. Motsvarande valfrihet bör,såvida avdragsberäkningen sker enligt de regler som gäller för skogsavyiiringunder innehavstiden, föreligga även vid avyttring av skogbärande mark. Väljerden skattskyldige att beräkna avdraget med stöd av reglerna för skogsavyiiringi samband med avyttring av mark bör den skattskyldige däremot inte ha möjlighetatt delvis avstå från avdragsrätten. a. praktiska skäl bör avdrag idessa fall medges antingen med belopp motsvarande summan av hela detuppräknade indexvärdet och eventuell återstående del av det gällandeingångsvärdet eller med hälften av nyssnämnda belopp. Som tidigare framhållitsär dock ett av indexuppräkningen föranlett underskoll inte avdragsgillt. Ettsärskilt problem kan uppkomma vid indexuppräkningen om en skogsägare, somförvärvat den i förvärvskällan ingående skogsmarken vid 14Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:204 210 olikatillfällen, avyttrar en del av förvärvskällans mark. Antag att en person köptfastigheten A år 1 och fasligheten B år 10. Fastigheterna bildar tillsammans enförvärvskälla. Skogsägaren säljer år 15 ett markområde på vilket finns omkringhälften av förvärvskällans skog och yrkar avdrag enligt de regler som gällerför avyttring av skog tillsammans med marken. En materiellt sett riktig indexomräkningförutsätter i detta fall att det går all fastställa hur stor del av den såldaskogen som förvärvats är 1 och hur slor del som förvärvats år 10. En sådanuppdelning är emellertid ofta svår att utföra. Vid omräkningen av indexvärdetbör därför presumeras att den sålda skogen fördelar sig på olikaförvärvstidpunkter i samma proportion som hela förvärvskällans skog föremarkavyttringen. Har exempelvis av skogen förvärvats vid etl tillfälle ochåterstoden vid etl senare lillfälle skall alllså, om ett skogbärande markområdeavyttras, 25 96 av den sålda skogen förutsättas ha förvärvats vid det tidigaretillfället och återstående vid det senare tillfället. Vilken del av denskogbärande marken som faktiskt sålts bör således sakna betydelse vidavdragsberäkningen. I de allra flesta falltorde det inte vara svårt att avgöra om en avyttring av skogbärande markomfattat mer eller mindre än en tredjedel resp. två tredjedelar av skogensvärde på hela fastigheten före avyuringen. Bedömningen skall givetvis grundaspä de verkliga förhållandena vid avyttringslillföllel. Del värde som skogenåsatts vid exempelvis den senaste fastighetstaxeringen saknar därförregelmässigt betydelse i sammanhanget. 8.6Förbehåll av avverkningsrätt m. m. Vidtillämpning av klyvmetoden beskattas ersättning för avyttrad skog som intäkt avskogsbruk oavsett om ersättningen avser skog som sålts tillsammans med markeneller inte. Detta bör också gälla ersättning som inflyter på grund avutnyttjande av avverkningsrätt som den skattskyldige förbehållit sig vidförsäljning av skogsfastighet. Vad gäller rätt beskattningsår för ersättningenbör de principer som gäller i fråga om skogsavyiiring ägatillämpning. kanmed stöd av klyvmetoden avdrag för värdeminskning av skog erhållas med högst60 96 av anskaffningsvärdet. Vid försäljning av fastigheten för denskattskyldige avdrag med dels 40 96 av anskaffningsvärdet uppräknat med index,dels eventuell outnyttjad del av det belopp varmed avdrag hade kunnat medgesunder innehavsliden. Fräga uppkommer då om det går att kombinera dennaavdragsrätt med rätt till avdrag på grund av utnyttjande av en förbehållenavverkningsrätt. Enligt sambandsmetoden skattskyldige, som framgått av del föregående, över huvud taget inte någonrätt till värdeminskningsavdrag i fråga om intäkter som hänför sig till lidenefter det att fastigheten avyttras. Motsvarande synes böra gälla även vidtillämpning av klyvmetoden. Endast därigenom undviks besvärliga samordningsproblemmellan avdragsberäk- 1978/79:204 211 ningennär fastigheten avyttras och avdragsberäkning i samband med utnyttjande av denförbehållna avverkningsrätten. Detta innebär ä ena sidan alt en förbehållenavverkningsrätt inte reducerar utrymmet för värdeminskningsavdrag vid enfaslighelsförsäljning. Å andra sidan kommer vederiag som infiyter för denförbehållna avverkningsräiten i sin helhet atl iräffas av beskattning (intäktav skogsbruk). Vad nu föreslagits bör ägamolsvarande tillämpning då skogsfastighei övergår till ny ägare genom gåvaeller annal benefikt föng. Den nye ägaren bör således fö överta den föregåendeägarens gällande ingångsvärde i ograverat skick. Vederiag som infiyter på grundav utnyttjande av den förbehållna avverkningsräiten bör beskattas som intäkt avskogsbruk. Någon rätt till värdeminskningsavdrag bör inle föreligga. Somframhållits i samband med redogörelsen för sambandsmetoden bör avdrag förvärdeminskning av skog inte medges med hur lågt belopp som helst. För attunderiätla den praktiska tillämpningen av klyvmetoden bör avdrag inte medgesför belopp understigande 1 (X). och i övrigt begränsas till belopp som ärjämnt delbara med 1 0(X) kr. Likviden för en rotförsäljning måste alltså uppgåtill . och likviden på grund av försäljningen av skogsproduktertill . för att avdrag skall kunna komma i fråga. Detenda undantaget från dessa beloppsgränser bör gälla det fallet att avdrag yrkasmed det skattemässiga restvärdet på skogen. Ett sådant avdragsyrkande kan kommai fråga endast vid avyttring av den skogbärande fastigheten. Klyvmelodenbygger på all all värdeökning pä skog skall beskattas som inkomst av skogsbrukoch all realisationsvinstbeskattningen skall omfatla endast mark och byggnader.Vid beräkning av realisationsvinst pä grund av avyttring av en skogbärandefaslighet skall alltså bortses från den del av förvärvskosinaden och uppburetvederlag som belöper på växande skog. Eftersomberäkningen av ingående värde på tomter i tomtrörelse f n. hänvisar tillrealisationsvinstbestämmelserna, kan klyvmetoden komma att påverkatomirörelsebeskattningen. Det är därför nödvändigt alt ta slällning lill fråganhur anskaffningsvärdet på växande skog skall beräknas vid bestämmandet avingångsvärdet i tomtrörelsen. Om värdet av skogen inte fär räknas upp på sammasätt som den övriga delen av den fasta egendomen, höjs nämligenrörelseresultatet i motsvarande utsträckning. Euexempel kan belysa det sagda. Antag att A, som köpt en skogsfastighet ,säljer 14 byggnadstomter. 1978/79:204 212 denfemtonde tomten för . På fastigheten återstår härefter endast mark somär avsedd för uthålligt skogsbruk. Anskaffningskostnaden för den femtondetomten beräknas till , varav . belöper pä växande skog och1000 kr. Om omräkningstalet är 1,20, blir tomtens ingångsvärde irörelsen med tillämpning av nuvarande beslämmelser . Vinsten på grundav försäljningen blir alltså(8 000 ./. 4 800=) . Får däremot endasimarkkostnaden ligga till grund för ingångsvärdeberäkningen blir tomtensingångsvärde . Omklyvmetoden genomförs synes ingångsvärdet på skogbärande tomtmark, somförvärvats innan lomlrörelse påbörjats, kunna beräknas pä tvä olika sätt. Enlösning är atl föreskriva att endast värdet på mark och byggnader - men inteväxande skog - får tas med vid ingångsvärdeberäkningen. En annan möjlighet äratl tillämpa nuvarande regler oförändrade. Då behövs emellertid det tillägget ifråga om skogsbeskattningen atl del för ägaren gällande värdet på skogenreduceras med elt belopp som svarar mot den del av tomternas ingångsvärde sombelöper på växande skog. Det gäller nämligen här alt på någol sätt se till attden skattskyldige inte får dubbelt avdrag, således i både rörelsen ochskogsbruket. Fränmateriell synpunkt kan dessa två metoder anses vara likvärdiga. Den sist nämndametoden skulle dock sannolikt bli svår att tillämpa i praktiken. Vidförsäljningen av den femtonde tomten är det nämligen ofta inte möjligt attexakt beräkna hur stor del av återstoden av fastighetsinnehavet som ingår itomtrörelsen. Av detta följer att man inte kan fastställa det beloppvarmed vid skogsbeskatiningen skogens för ägaren gällande värde bör minskas pågrund av den påbörjade lomtrörelsen. Beräkningen av ingående värden förtomterna lorde i stället utföras först när dessa avyttrats. Det för ägarengällande värdet på skogen skulle härigenom få reduceras i takt medtomtrörelsens utveckling, vilket frän teknisk synpunkt är olämpligt. Till dettakommer att rätten all grunda ingångsvärdeberäkningen i lomtrörelsen på värdetav växande skog uppenbariigen måste upphöra, om hela det för ägaren gällandevärdet på skogen förbrukats. I delta läge blir den skattskyldige under allaomständigheter tvungen alt bortse från värdet av växande skog vid beräkning avtomternas ingångsvärden. Ingångsvärdet för de försl avyttrade tomterna skullealltså bli högre än ingångsvärdet för de tomter som avyttrats då rörelsenpågått . En sådan ordning är inte tilltalande. Vadsom kan tala för att värdet på växande skog skall tas med vid beräkningen avingångsvärde i tomtrörelsen ärdäremot att skogens verkliga värde på den del avfastigheten, som inte ingår i rörelsen, i annat fall kan komma att understigadet för ägaren gällande ingående värdel på skogen. Detta kan t. ex. inträffa,om den övervägande delen av fastighetens skog funnits på den mark som ingår ilomtrörelsen. Om den skattskyldige avyttrar sitt återstående fastighetsinnehavuppkommer elt skattemässigt underskott motsvarande skillnaden mellan gällandeingångsvärde på skogen och den del av försäljningslikviden för fastigheten sombelöper på växande skog. Prop.1978/79:204 213 Underskottetkan måhända inte kvittas mol överskott i annan förvärvskälla. Dennu redovisade komplikationen är dock knappast av allvariig art. För det förstakan den skaltskyldige komma i åtnjutande av värdeminskningsavdrag ochdärigenom reducera sitt gällande ingående värde på skogen genom att låtaavverka skog innan marken för karaktär av varulager. Möjlighet finns atl sättain en del av dessa skogsintäkter på skogskonto, varvid ett eventuellt underskottvid en framtida försäljning av ålerstoden av fastigheten kan kompenseras genomskogskoniouttag. Det kan ocksä framhållas an ju som förfiyter mellanavyuringen av tomterna och försäljningen av resten av fastigheten desto störreär sannolikheten för att tillväxten medför att skogens verkliga värde kommeratl bli lika stort som det för ägaren gällande ingångsvärdet på skogen. Detanförda ger alltså sammanfattningsvis vid handen atl ingångsvärdet för tomter,som förvärvats innan tomtrörelse påbörjats, bör beräknas enbart på grundval avvärdel på mark och byggnader. Bildar den faktiska förvärvskostnadenutgångspunkt för ingångsvärdeberäkningen, blir det därför nödvändigt aUuppskatta hur stor del av förvärvskostnaden som hänför sig till skog å ena ochmark och byggnader å den andra sidan. Sker beräkningen med ledning av etttaxeringsvärde, skall detta reduceras med taxerade skogsvärdet vid sammalaxering. Avsaknaden av ingångsvärde på skogen medför givetvis alt möjlighetentill avdrag för skogens anskaffningskostnad helt bortfaller. Till undvikande avmissförstånd kan vidare påpekas att det vid beräkningen av ingångsvärdet påtomtmarken är likgiltigt, om denna är skogbärande dåtomtrörelsen påbörjas eller inte. Huruvida den skattskyldige medgivitsvärdeminskningsavdrag saknar likaledes betydelse. Avintresse är endast om den tomtmark, som förvärvats innan tomtrörelsenpåbörjats, varit skogbärande som är avgörande för beräkningenav ingångsvärdet i rörelsen. Som tidigare påpekatsutgör mark, som uppenbariigen förvärvats för att ingå i yrkesmässigmarkförsäljning, lagertillgång i tomtrörelse redan fr. o. m.förvärvstillfället. Ett annat exempel på att mark i och med förvärvet skallbehandlas som lagertillgång är att förvärvaren bedriver handel med fastigheter.Gemensamt för dessa fall är att anskaffningskostnaden för marken jämte skog,byggnader och vad som eljest finns på fastigheten påverkar inkomsten avrörelsen senast vid avyttring av fastigheten. Så länge den mark, som ingår irörelsen, är taxerad som jordbruksfastighet behandlas emellertid fastighetensavkastning som intäkt av jordbruksfastighet. Vad rörelseidkaren uppbär på grundav upplåtelse av avverkningsrätt eller försäljning av skogsprodukter frånmarken skall alltså redovisas som intäkt av skogsbruk och inte som intäkt avrörelse. Det är, som framhällits vid redogörelsen för sambandsmetoden, givetvisinte rimligt att vid beräkningen av inkomst av jordbruksfastigheten tillåtaavdrag för värdeminskning av skog som hela anskaffningskostnaden förskogen utgör avdragspost vid beräk- Prop.1978/79:204 214 Avdrag för kostnad för anskaffande av skog bör därför -såviii gäller inkomstslaget jordbruksfastighet - generellt avskaffasbelräffande fastighet som utgör lagertillgång i rörelse. Avsaknaden av sådanavdragsräii kompenseras dock av all resultatet av rörelsen blir i motsvarandemän lägre. Klyvmetodenskiljer sig i väsentliga hänseenden från nuvarande regler. Med tillämpning avklyvmetoden torde möjligheterna till avdrag förbättras ifiertalel fall. Frikopplingen från realisationsvinstbeskattningen och denbegränsade indexuppräkningen av skogens ingångsvärde torde däremot allmäntsett öka skattebelastningen vid avyttring av skogbärande mark. Detär normall förenat med betydande nackdelar att vid införande av ett nyttregelsystem tillåta att äldre bestämmelser får tillämpas vid sidan av de nya.Att för skogsförvärv som hänför sig till tiden före övergången tillåta attavdragen alternativt beräknas med slöd av nuvarande regler får t. ex. ansesklarl olämpligt. Sedan det nya systemet trätt i kraft bör därför detta iprincip äga generell tillämpning oavsett fastigheten förvärvats. Beräkningenav avdrag enligt klyvmetoden bygger på skogens ursprungliga ingångsvärde.Storleken av detla värde är avgörande för skogsägarens rätt till avdrag såvälunder innehavstiden som vid avyttring av skog tillsammans med marken. För attde nya reglerna skall kunna lillämpas på äldre skogsförvärv krävs därför attdel går att fastställa ett ingångsvärde för varje skogsfaslighet som förvärvatsföre ikraftirädandet. Sedan ingångsvärdet väl är fastställt torde övergångeninte behöva vålla några svårigheier. Vidfastställande av ett ingångsvärde i det nya syslemet bör för det förstaeftersträvas att samlliga ägare av skogsfastigheier blir likformigt behandlade.Deras inbördes konkurrenssituation bör således inte förändras pä grund avövergången till det nya systemet. Ett annat önskemål är att avverkningar ellerfastighelsförsäljningar som äger rum innan de nya reglerna träder ikraft skall få ungefärtigen samma skattekonsekvenser som om avverkningen ellerförsäljningen ägt rum efter ikraftträdande. Övergången bör alltsåvara något så när mjuk. Med hänsyn till materialets storlek -ingångsvärdenskall ju fastställas för hela beståndet av jordbruksfastigheter -måsteslutligen stor hänsyn tas till praktiska problem. En materiellt sett bättreregel för beräkningen av ingångsvärdet kan få ge vika för en regel som ärmindre exakt men betydligt enklare att tillämpa. Prop.1978/79:204 215 Varjeskogsägare har enligl nuvarande skogsbeskaltningsregler elt för honom gällandeingående värde pä skogen. Detta värde utgör skillnaden mellan ingängsvärdei vidförvärvet och summan av under innehavsliden medgivna värdeminskningsavdrag. Vidövergängen till de nya beskatinings-reglerna ligger det nära till hands attlåta detta värde bli ingångsvärde och därmed utgångspunkt föravdragsberäkningen i det nya systemet. Härigenom uppnås automatisktkontinuitet mellan nu gällande och de föreslagna beskattningsreglerna. Vidare fårskogsägare, som förvärvat sin fastighet till elt högt pris men inte utnyttjaträtten till värdeminskningsavdrag, högre ingångsvärden än skogsägare somutnyttjat avdragsrätten, vilket från rättvisesynpunkt är befogat. Mot dennabakgrund bör som ett huvudalternativ föreskrivas, att det för ägaren vidövergångstillfället gällande ingångsvärdet pä skogen får utgöra ursprungligtingångsvärde vid tillämpning av klyvmetoden. Denna metod för bestämmandet avingångsvärdet kallas här utredningsmetoden. Det fastställda värdet bör fåanvändas vid avdragsberäkningen på samma sätt som ett ingångsvärde som avserett förvärv som skett sedan de nya reglerna börjat lillämpas. Ingångsvärdetkan emellerlid i ett siort antal fall tyvärr inte bestämmas enligtutredningsmetoden. Någon officiell redovisning av ingångsvärden existerar inteoch många skogsägare torde därför sakna möjlighet att tillfredsställande utredastorleken av silt akluella ingångsvärde. Somalternativ erbjuder sig hell naturligt de värden på växande skog som redovisasvid fastighetstaxeringen. Emellertid säger taxeringsvärdet ingenting om defaktiska skogsförhållandena pä fastigheten vid anskaffningsiill-fällei eftersomtaxeringsvärdet - i den män fastställelse inle skett vid särskildfastighetstaxering - hänför sig till förhållandena del år dåallmän fastighetstaxering ägde rum. Även i del fall ny fastslällelse avtaxeringsvärdet skett vid särskild fastighetstaxering, hänför sig uppgifternaom den växande skogen till förhållandena det år när taxeringenskedde.