prop · G20385 · 1978-12-31 00:00:00 — Kravel på bmkning kan enligt ulredningendäremot inte anses uppfyllt om jordbruket eiler huvuddelen av detla helt skötsav anställd arbetskraft eller anlitande av maskinstation. Omförvärvaren inte fullgör sina skyldigheter enligt åläggandet föreslås staten fåmöjlighel att lösa egendomen, såvida det inte är oskäligt. Utredningenanför vidare att det som villkor för statligt stöd i samband med nyetableringenligt de nya riktlinjerna för jordbmkspolitiken, m.m. krävs atl sökanden harlämplig teoretisk och praktisk yrkesutbildning, när stödet avser störregarantilån eller lån med uppskjuten ränta. Prop.1978/79:85 36 ställs inga formella krav på yrkesutbildning. Sökandenförutsätts dock i siällei ha erforderlig yrkesskicklighel, förvärvad genomteoretisk utbildning och praktik eller genom enbarl praklisk erfarenhet.Enligt ulredningen bör del allmänt vara en förutsättning vid förvärv avutvecklade eller utvecklingsbara förelag alt förvärvaren kan visa lämplighetför yrket, varmed avses teoretisk yrkesutbildning och/eller praktiskerfarenhet. Saknas sådan utbildning eller erfarenhet, är den ofullständig ellerligger den mycket långt tillbaka i tiden, bör detla vara ett skäl för attförvärvslillstånd får vägras. Utredningen föreslär mol bakgmnd härav all enbestämmelse med denna innebörd införs i den nya jordförvärvslagen. Vid förvärvav makar gemensamt bör det enligt ulredningen vara tillräckligt att en avmakarna har erforderlig utbildning eller erfarenhet. Kravet på yrkeskunskaperbör anpassas efter företagets art. Ärdet frågaom tillskottsförvärv bör dock inieställas samma krav på yrkesuibildning som vid nyelablering. Flertalet remissinstanser godtar utredningens förslag idessa delar eller lämnar dem ulan erinran. 1 fråga om förslaget attlantbmksnämnd skall ges befogenhei atl i beslul om förvärvstillslånd åläggaförvärvaren alt vara bosall på eller yrkesmässigl bmka egendom framhålls dockatl del är bruk-ningspliklen som är det centrala i sammanhanget medan kravet päbosättning har mindre betydelse. Några remissinstanser avstyrker förslaget såvittavser bosällningskravel. Andra remissinsianser anser all kravet bör avsebosättning på orten i stället för på egendomen, åtminstone när det gällerskogsdominerade företag. Utredningens förslag att utvecklade och ulvecklingsbaralantbruksförelag i första hand skall förbehållas aktiva jordbrukare som harför avsikt att bosätta sig pä egendomen och yrkesmässigl bruka den slår somjaglidigare har anfört hell i överenssiämmelse med målsätlningarna för jordbruks-och skogspoliliken och därmed också med syfiet för jordförvärvslagstiftningen,nämligen syftei all främja uppbyggandel och vidmakthållandet av effektivafamiljeföretag. Jag ansluler mig till förslaget och förordar således att ilagen las in en bestämmelse som gör det möjligt att vägra förvärv som stär istrid med della syfte. När det gäller förslaget alt ge lillslåndsmyndighelen ränall i beslul om förvärvslillstånd ålägga förvärvaren viss bosättnings- ochbmkningsplikl ärdet otvivelaktigt så atl prövningsmyndighelen ibland har svårtalt bedöma förvärvarens motiv och avsikter med förvärvet. Det gäller särskilti fråga om förvärvare som vid tiden för förvärvel ägnar sig åt annan verksamhetän jordbmk eller skogsbmk men ändå har sådana yrkeskunskaper som behövs för attdriva lantbruksföretaget. Det förhållandet att två makar allt oftare ärverksamma inom olika yrken har utan tvivel ökat svårigheterna att görabedömningarna. Jag ansluter mig till utredningens förslag i denna del men jagvill framhålla atl sädana förelägganden främst bör reserveras försädana fall dä avslag på förvärvsansökningen närmast skulle komma i fråga mentvekan ändå råder. Del kan vidare antas att möjlighe- Prop.1978/79:85 37 len att meddela förelägganden om bosättning och brukningkommer all molverka förvärv där förvärvaren har andra avsikter än att bosättasig på och yrkesmässigt bmka egendomen. Jag delar vissa remissinstansers uppfattningall det är bmkningspliklen som är del väsenlliga i della sammanhang även omdel oftast innebär atl en förvärvare måste vara bosatl pä egendomenför att yrkesmässigt och effektivt kunna bruka den. Om förvärvaren redan ärbosatt pä orten eller bosällning på egendomen inte är lämplig, blirföreläggande om bosätlningsplikt inie akluelll. Jag förordar således alt enbeslämmelse om bruknings- och bosättningsplikl införs i lagen. I fråga om dennärmare utformningen av bestämmelsen villjag hänvisa till specialmoliveringen. Jagtillstyrker på de skäl som utredningen har anfört förslaget alt tillstånd börkunna vägras till förvärv av egendom med utvecklat eller utvecklingsbartlantbruksföretag, om det kan antas all förvärvaren inte har sådanayrkeskunskaper som behövs för atl driva lanlbmksförelagel. Kravel mäslegivelvis anpassas efter förelagels art. Stor vikt bör läggas vid förvärvarenspraktiska erfarenheter. Utredningen framhåller viklen av att jordförvärvslagenutformas så atl den slår i överensstämmelse såväl med de allmännaregionalpolitiska målen som med speciella mål för de areella näringarna.Utredningen anför att det som regel inte finns möjlighel att i utprägladeglesbygder bygga upp hellidsförelag av typen utvecklade eller ulvecklingsbaralanlbmksförelag. Sysselsättning i lantbmk är i stället ofta basen för ellerkomplement lill annan verksamhei. Det är därför enligt utredningens meningangeläget atl kunna förbehålla begränsal utvecklingsbara och ej ulvecklingsbaraförelag som komplement till annan sysselsättning för brukare som är bosatta påorten. Utredningen föreslår atl i lagen tas in en bestämmelse som gör delmöjligl alt av regionalpolitiska skäl prioritera ortsbefolkningens förvärv avlämpliga lantbmksföretag inom vissa regioner i landet. Bestämmelsen börtillämpas även pä lantbmksföretag med fiske under föruisättning all fiskel harsådan omfattning att det kan uigöra ett komplement till annan sysselsättningför den bofasta befolkningen. Om del är av särskild belydelse frånregionalpolilisk synpunkt, bör tillstånd således få vägras till förvärv avegendom med ej utvecklingsbart eller begränsat utvecklingsbart lantbruksföretageller sådana företag med fiske, om förelagel behövs som lillskotl ull annatsådant företag eller om företaget behövs som komplement lill annansysselsättning för bmkare som är bosatt på orten. Enligt utredningen bör de föreslagna bestämmelsernatillämpas inom områden som är av särskild betydelse från regionalpolitisksynpunkt. Utredningen anför att jordbmksutredning har föreslagil attsärskilt regionalpoliliskl jordbmksstöd skall kunna utgå i vissa områden.Vidare anförs att särskilt stöd utgår till företag i skärgårdarna på öar utanfast Prop.1978/79:85 38 landförbindelse och i områden med likartade förhållanden.Enligt jordförvärvsutredningens mening är det i försia hand i angivnaområden som de särskilda rcgionalpoliliska bestämmelserna skall kunna användas. Utredningens förslag till särskilda regionalpolitiskabestämmelser tillstyrks eller lämnas ulan erinran av remissinsianserna. Fleraremissinstanser framhåller all de områden, inom vilka de särskildarcgionalpoliliska bestämmelserna skall lillämpas, behöver preciseras. Medhänsyn till atl jordförvärvslagens allmänna bestämmelser skall tillämpas medbeakiande av förhållandena i olika områden av landet anser någraremissinsianser, bland dem lantbruksstyrelsen, del vara mest konsekvent alt desärskilda regio-nalpoliUska bestämmelserna tillämpas endast i områden där andrarcgionalpoliliska samhällsinsatser görs pä lantbrukets område. Därför förordasatt ifrågavarande bestämmelser tills vidare bör gälla endast inom områden somkommer att omfattas av bestämmelserna om särskilt stöd lill lantbmksföretag m.m. i vissa glesbygder samt områden som omfattas av bestämmelserna omskärgårdsslöd. Andra remissinstanser anser att de särskilda regionalpolitiskabestämmelserna inte får snävt avgränsas till ett visst stödområde i landet, ihuvudsak delar av inre stödområdet, utan måsle kunna användas varhelsl dercgionalpoliliska problemen är särskilt påtagliga. Innan jag närmare behandlar utredningens förslag vill jagerinra om de regionalpolitiska ställningstaganden som gjorts i samband medbesluten om nya riktlinjer för jordbmkspolitiken och om särskilt stöd tilllantbmksföretag m. m. i vissa glesbygder. beslut om nya riktlinjer för jordbrukspolitikeninnebär att jordbmkspolitiken skall ha en sådan inriktning atl jordbruket ochdärtill knutna verksamheter kan medverka i en aktiv regionalpolitik. Vad gällerralionaliseringspoliliken skall denna kunna fungera som ett regionalpoliliskl insirumeni.Detta skall bl. a. kunna ske genom att uppbyggnaden av kombinerade företag somomfattar jordbmk, skogsbmk och eventuell ytterligare verksamhei såsom fiske gesstöd i områden med svagare förutsättningar för jordbruket. Jag vill ocksåerinra om att särskilt prisstöd utgår till jordbmk i norra . Dettaprisstöd medverkar lill atl upprätthålla produktionen i området och har enbetydande regionalpolitisk effekt. Vidare utgår som ett komplement till detallmänna rationaliseringsstödet ell regionalt slöd i norta . Även dettastöd kan ses som ett led i aktiv regionalpolitik. beslut fullföljdesvåren 1978 genom beslutet om särskilt stöd till lantbmksföretag m. m. i vissaglesbygder. Syftei med detta slöd är att främja sysselsättningen i de delar avlandet där förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv är mindre goda ochdär som följd därav befolkningen i aktiv ålder minskar starkt. Som villkor för stödet gäUer att det frän allmän synpunktär angeläget att området är befolkat och att tillräckligasysselsättningsmöjligheter saknas inom rimligt avstånd. Stödet, som ulgår iform av statsbidrag och/eUer kre- Prop.1978/79:85 39 ditgarantier, lämnas till investeringar i lantbruksföretagoch verksamheter som kan bedrivas i kombination med sådani företag. Slöd lämnasäven till förvärv av mark exempelvis i samband med nyetablering. Stödverksamheten omfattar områden av utprägladglesbygdskaraktär av det slag som främst förekommer inom inre stödområdet. Menäven områden med likartade förhällanden och problem inom landet i övrigtomfattas av siödet. Efter beredning och förslag av lantbruksnämnden och eftersamräd med resp. kommun beslutar om omrädesavgränsningen inominre stödområdet. I fråga om område utanför inre stödområdet beslutarregeringen om avgränsningen efter förslag från . För egen del villjag anföra följande. Somjag inledningsvishar nämnt bör samhällets ålgärder på jordbrukets omräde samordnas med och ingåsom ett led i en aktiv regionalpolitik. Sädana åtgärder har, somjag tidigarehar redovisat, vidtagits inom såväl pris- som rationaliseringspolitiken. Däravföljer att även jordförvärvslagstiftningen bör slå i överensstämmelse med deregionalpolitiska strävandena. I den nuvarande lagstiftningen saknas sådanahänsynstaganden, vilket har bidragit tiU den negativa befolkningsutvecklingsom kännetecknat delar av vårt land. Jag ansluter mig till utredningensuppfattning att man vid tillämpningen av jordförvärvslagens allmänna reglermäste ta större hänsyn än till de regionalpolitiskaförutsättningarna. Jordbrukets betydelse för det samlade näringslivet ochsysselsättningen varierar mellan olika delar av vårt land. I vissa regioner ärövrigt näringsliv svagt utvecklat och många skäl talar för att en väldifferentierad jordbruksproduktion upprätthålls inom dessa områden. Prövningenbör således alltid göras mot bakgrund av ortens förhållanden ochförutsättningar för lantbruk. Som utredningen har anfört räcker emellertid inte dessagenerella hänsynstaganden för att främja tillkomsten av lantbruksförelag inomområden där detta är särskilt angeläget från regionalpolitisk synpunkt. Deallmänna bestämmelsema i lagen tar nämligen främst sikte på utvecklade och utvecklingsbaraföretag. Lagen bör därför utformas så att i sädana områden etablering ochutveckling främjas även av sådana lantbruksföretag som är begränsatutvecklingsbara eUer som ej är utvecklingsbara. I likhet med utredningen och remissinsianserna anserjagdärför att i lagen bör tas in en bestämmelse som gör del möjligl alt avregionalpoliUska skäl förbehålla begränsal utvecklingsbara och ejutvecklingsbara företag åt bmkare som är bosatta på orten, om företagen behövssom komplement till annan sysselsättning. Vidare bör det vara möjligt atl vägraförvärvstillstånd om egendomen behövs som tillskott till ett begränsatutvecklingsbart eller ej utvecklingsbart företag. Vid prövning av förvärv somavser nyetablering på ej utvecklingsbara eller begränsat utvecklingsbarajordbruk måste givetvis de regionalpoliUska synpunkterna vägas mot behovei avmarktillskott till inom området redan etablerade jordbmkare. Som några remissinstanser framhåller bör de särskildaregionalpolitiska 1978/79:85 40 bestämmelsernakunna användas inom alla områden som har särskilt påtagliga regionalpolitiskaproblem. Frågan om avgränsning av sådana områden har behandlats i samband medbeslulen om slöd till skärgärdsförelag och särskilt slöd lill lantbmksföretagm. m. i vissa glesbygder. Givetvis bör jordförvärvslagens regionalpolitiskabestämmelser samordnas med dessa beslut. Någon remissinstans framhåller dockatl bestämmelserna inte får ges för snäv avgränsning tiU vissa stödområden såatt de huvudsakligen kommer alt omfatta delar av inre stödområdet. Föregendel anserjag att det vid lillämpningen av jordförvärvslagens regionalpolitiskabestämmelser inte är nödvändigi att arbeta med i förväg klart angivna gränser.Dessutom är det knappasl möjligl att på ett rättvist sätl fastställa gränserför bestämda områden inom vilka särskild hänsyn skall tas lill regionalpoliUskaskäl vid förvärvsprövningen. bör här kunna ges visshandlingsfrihet. Syftet bör vara alt främja Ullkomsten av företag som är avsärskild belydelse från regionalpolitisk synpunkt. Befintliga länsplaner ochkommunala planer bör ingå bland det material som läggs till gmnd förbedömningen. Inomvissa områden finns det speciell anledning att lillämpa de särskildaregionalpolitiska bestämmelserna i jordförvärvslagen. Jag avser då de områdensom kommer att omfattas av särskilt stöd till lantbmksföretag m. m. i vissaglesbygder. Del gäller både de områden som ligger inom det inre stödområdet ochvars gränser skall fastställas av länsstyrelserna och de delar av landetutanför inre stödområdet, vilkas avgränsning efter erforderlig beredning ochförslag frän resp. länsstyrelse skall fastställas av regeringen. Inom härangivna områden bör de särskilda regionalpolitiska bestämmelsema ijordförvärvslagen alltid vara tillämpliga. När detgäller stöd till skärgårdsföretag kan sådant lämnas på öar med eller utan fastlandförbindelse eller i kustnära områden. Villkor för att slöd skall utgå ärdock att förhållandena pä öar med fast landförbindelse och inom de kustnäraområdena är jämförbara med dem som råder på öar utan fast landförbindelse. Äveninom sådana områden bör de regionalpolitiska bestämmelserna i jordförvärvslagenalltid kunna tillämpas. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. jordförvärvslag, 2. lag om ändring ifastigheisbildningslagen (1970: 988). Detunder 2 angivna förslaget har upprättats i samråd med statsrådet , som ichefens för jusUtiedepartementets ställe föredrar lagstiftningsärenden som rörfastighetsbildning. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. Prop.1978/79:85 41 4.1 Förslaget till jordförvärvslag Paragrafen,som motsvarar 1 § i utredningens förslag och 1 § första stycket i nuvarandelag, anger vilken egendom som faller inom lagens lillämpningsområde och deförvärv som är tillståndsplikliga. En fömtsättning för attförvärv av fast egendom skall falla inom lagens tillämpningsområde är atlegendomen är taxerad som jordbmksfasUghet. I begreppei fast egendom ligger attdet inte behöver vara fråga om sådan enhet som skall redovisas som fasUghet ifaslighetsregistret. Även dei av och ideell andel i fastighet innefattas ibegreppei. Enligt 7§ kommunalskatielagen (1928: 370) är det användningssättetsom är avgörande för om en fastighet skall taxeras som jordbmksfastighei ellersom annan fastighet. Används fasUghelen för jordbmk eller skogsbruk, skall denlaxeras som jordbmksfasUghet. Detsamma gäller för fastighei som ligger oanvänd,såvida del inte är påtagligt atl den är avsedd alt användas för annat ändamål.Med jordbruk avses även binäringar till jordbmk. Somjag har anförl i den allmänna motiveringen bör lagen liksom f.n. omfattaförvärven köp, byle, gåva, tillskott till bolag eller förening, utdelningeller skifie från bolag eller förening och fusion. Bestämmelsen om förvärvgenom fusion har anpassats lill den nya aktiebolagslagen (1975:1385) som träddei kraft . I 1 § 4 anges sålunda atl lagen är Ull-lämplig påfusion enligt 14 kap. 1§ nya aktiebolagslagen. Denna fusionsform molsvararfusion enligt 175 § lagen (1944:75) om aktiebolag. Lagen har också gjortstillämplig på den nya fusionsformen kombination enligt 14 kap. 2 § nyaaktiebolagslagen. Denna form av fusion kan sägas ha karaktären avbolagsbildning med rätt att teckna akUer mot apport. Paragrafen,som motsvarar 2 § i utredningens förslag och 1 § andra stycket i nuvarandelag, tar upp vissa generella undantag från lagens tillämpningsområde. Enligtpunkterna I och 2 som delvis motsvarar I § andra stycket 1-2 nuvarande lagfordras inte tillstånd när egendomen förvärvas frän staten genom överlåtelseav lantbmksnämnden eller lantbruksstyrelsen eller när annan statlig myndighetän statens affärsdrivande verk är förvärvare. Eftersom egendom som tillhörstaten i vissa fall, bl. a. då överlåtelsen omfattar egendom i mer än ett län,av samordningsskäl sker genom överlåtelse av lanlbruksstyrelsen, har punkt 1 iutredningens förslag kompletterats med en undantagsbestämmelse för överiålelsergenom lantbmksstyrelsen. I fråga om motiveringen i övrigt till bestämmelsernahänvisas till vad jag har anfört (avsnitt 2.2.2). Statensaffärsdrivande verk är f. n. domänver- 1978/79:85 42 ket,förenade fabriksverken, , luftfartsverket, postverket,och . Ipunkt 3, som är likalydande med punkt 3 i utredningens förslag, anges i vad månkommunala förvärv är undantagna från lagens tillämpning. Även rörande dennapunkl hänvisas lill den allmänna motiveringen. Det kan anmärkas atl undanlaginte längre görs för förvärv av landsUngskommun eller kommunalförbund. Ipunkt 4, som är likalydande med punkt 4 i utredningens förslag och 1 § andrastycket 4 i nuvarande lag, görs undantag för vissa kreditinrättningars förvärv.Skälet härtill är att dessa förvärv kontrolleras på betryggande sätl bl. a.genom annan lagstiftning. Punkt5, som överensstämmer med punkt 5 i utredningens förslag, innehåller det i prakiikenmest betydelsefulla undanlaget, släktskapsundantaget. Frågan har behandlats iden aUmänna motiveringen (avsnitt 2.2.5) tiU vilken jag hänvisar. Det böranmärkas atl barn utom äktenskap och adop-Uvbarn jämställs med avkomlingar iövrigt. Tillståndsfrihet för make fömtsätter att äktenskapet består. Punkt6, som är likalydande med punkt 6 i utredningens förslag och som överenssiämmermed I § andra slyckel 6 i nuvarande lag, undantar förvärv som skall prövasenligt lag. Vid den prövning som sker enligt lag skall enligtförarbetena till lagen förvärvet prövas även enligt i princip samma grundersom gäller för förvärv enligt jordförvärvslagen. I likhet med ulredningen utgårjag från all motsvarande prövning i fortsättningen kommer atl ske enligtgrundema för den nya jordförvärvslagen. Enligtpunkt 7, som är likalydande med punkt 7 i utredningens förslag och punkt 8 i I§ andra slyckel i nuvarande lag, fordras inte förvärvstillstånd, om egendomeningår i stadsplan eller enligt byggnadsplan, fastställd efter den I januari1948, är avsedd för annal ändamål än jordbruk eller skogsbruk. Sädan mark kanutan olägenhet lämnas uianför förvärvskontrollen. Enligt uppgift finnsfortfarande byggnadsplaner som har fastställts före . Enligtpunkt 8 görs undantag för förvärv av dels område som är avsett för annatändamål än jordbmk eller skogsbmk, dels fastighet som har nybildats för annaländamål än jordbmk eller skogsbruk och som därefier inte har blivit taxerat.Bestämmelsen motsvarar punkt 8 i utredningens förslag. I nuvarande lag finns i1 § andra stycket punkl 9 motsvarighet undanlaget såvitt avser fastighetsom avstyckats för angivna ändamål men därefter inte har undergått taxering.Däremot saknas motsvarighet till undantaget för områdesförvärv som är avsettför angivna ändamål. Undantag bör av naturliga skäl göras även i fortsättningenför fastigheter som har nybildals för annat ändamål än jordbmk eller skogsbmkmen som ännu inte har hunnit bli taxerade som annan fastighet. Sådanafastigheter kan utan olägenhet lämnas utanför förvärvskontrollen. I begreppet"nybildats" ligger att bestämmelsen är tillämplig inte bara i frågaom fasUghet som har av- 1978/79:85 43 styckatsutan även fastighet som har bildats exempelvis genom klyvning. Inte hellerområden som ännu inte har varil föremål för fåsligheisbildning, men som äravsedda all användas för annal ändamål än jordbruk eller skogsbruk, behöveromfattas av lagen. Enligtpunkt 9, som motsvarar punkl 9 i utredningens förslag, fordras inte lillständ,om andel i fastighet förvärvas av nägon som redan äger andel i fastigheten.Punkten molsvarar I § andra slyckel 10 i nuvarande lag, där dock som villkorgäller att förvärvaren inte är skyldig all avyttra den sistnämnda andelenenligt 12 §, dvs. enligt bestämmelsema om vidareöverlätelse av egendom somförvärvats genom inrop på exekutiv auktion. Som jag strax skall komma till böri enlighet med utredningens förslag undantag inte längre gälla för förvärvgenom inrop på exekutiv auktion och aiigivet villkor bör därför utgå. Nuvarandelag undantar vidare i I § andra siycket 11 egendom som utgör fideikommiss elleringår i fideikommissbo under avveckling, om förvärvet sker genom tillskott isamband med teckning av aktier. Såsom utredningen föreslagit har bestämmelsenöverförts till lagens övergångsbestämmelser. Jagvill i anslutning till denna paragraf erinra om att i I § andra stycket 7nuvarande jordförvärvslag görs undantag för förvärv som sker genom inrop påexekutiv auktion. Undantaget har motiverats med att prövningen enligtjordförvärvslagen inte kan genomföras vid en exekuUv auktion, eftersomauktionsförrättaren måste anta eller förkasta det bud vid vilkelutropet stannat och atl olägenheter lätt kan uppkomma för fordringsägare, omförsäljningen sedermera blir ogiltig. Vidare har hänsynen till kreditgivarnaansetts kräva att panlrällshavare och andra rätUghetsha-vare inte utesluts frånmöjligheten atl ropa in egendomen för att skydda sin rält även om sådana omständigheterföreligger som enligt lagen utgör hinder mot förvärvstillstånd. Har egendomenförvärvats genom inrop på exekutiv auktion under sådana förhållanden attUllständ skulle ha krävts vid vanligt köp skall egendomen emellertid återavyttras , om inte förhållandena upphört ellertillstånd lämnals atl behålla egendomen. Enligt utredningen är denna ordningotillfredsställande, eftersom förvärvaren under denna lid kan vidta sådanadispositioner på egendomen som förändrar fömtsättningama för den kommandejordpolitiska bedömningen vid Ullståndsprövningen. Det har således inträffatatt skog kalhuggs eller att hus byggs, repareras eller bortförs. Enligten av utredningen gjord enkät hos länsstyrelsema skedde i hela landet totalt23 försäljningar av jordbmksfasligheter på exekutiv auktion. Tio av deUllfrågade länsstyrelserna uppger att någon exekutiv försäljning över huvudtaget inte skett det angivna året, nio redovisar en försäljning vardera, medanövriga fem uppger sig ha haft två till fyra försäljningar. Medhänsyn till det ringa antalet förvärv som sker genom inrop på exekutivauktion och de påtalade ölägenheterna anser utredningen att Prop.1978/79:85 44 undanlagd bör avskaffas. Utredningen redovisar samtidigtatt förslaget kan medföra vissa olägenheier. Eftersom förvärvstillstånd måstesökas på vanligt sätt efter auktionen kan fördelningssammanlräde inte hållasförrän tillstånd har lämnals.