prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid sidan av prognosinslilutels användning av yrkesuppgiflemakommer uppgifter om befolkningens fördelning på yrke och utbildning till användningdels vid regional utbildningsplanering, dels vid forskning rörande väsentligasamhällsfrågor. Även om dessa användningar inte ulgör lillräcklig motiveringatt medta uppgifterna i en kommande folkräkning är det ändock motiverat altnotera dessa användningar, eftersom de inle tydligt framgårav utredningenskonsumentredovisning. Mot bakgrund av vad som anförts anser UHÄ del väsentligtför den fortsatta planeringen på högskoleområdet att uppgifier om yrke medlasi undersökning av hushåll, bostäder och sysselsättning. Dämtöver börövervägas om även en, i förhållande lill folk- och bosladsräkning,förenklad utbildningsuppgift kan medtas undersökning, SACOISR: När det gäller variabelinnehållet föreslår ulredningenatt uppgifter om yrke och utbildning inte samlas in. Uppgifter om befolkningensyrke och utbildning är emellertid av slorl intresse i flera olika sammanhang.När det gäller arbetsmarknadsplanering erfordras t. ex. uppgifter ombefolkningens yrkessammansätlning inom olika regioner och branscher. ex. studier av miljöns inverkan på hälsan är yrkesvariabeln av slort värde. Vid utbildningsplanering, både vad avser dimensioneringoch inrikining av grundutbildning, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildningkrävs grundkunskaper och befolkningens utbildningsstruktur och yrkessammansättning.Även vid studie- och yrkesvägledningsverksamhet krävs sådana uppgifier. Med hänsyn till ovan exemplifierade behov anser /SR atlutredningen allvarligt bör pröva möjlighelema att ta med yrkesvariabeln i HBS80. Även utbildningsvariabeln är självfallet av stort iniresse men om ulredningeninte finner det möjligt atl denna variabel las med i HBS 80 måste andra altemativsnarast utredas. Prop.1978/79:128 93 Kiilliirgeogrdjiska inslilulionell vid Göleborgs universilel:Uppgifter om yrke är synnerligen viirdefulla för forskninpen. Flera av deprojekt som r. n. bedrivs vid institutionen hade varit omöjliga att genomföraom sådan statistik ej funnits att tillgå. Att få använder statistiken är inteett skäl att ta bort den. särskilt inte som det, enligt utredningen, finns ettgryende intresse för yrkesstatistik. Inom länsplaneringen påpår försök med kartläpgningav lokala arbetsmarknader, där yrkesstatistiken är ytterst värdefull för att fåen uppfattning om arbetsmarknadens kvalitet. Näringsgrensstatistiken innehållerju inga uppgifter om arbetsfunktionerna, vilkel däremot yrkesuppgifterna pör.I stället för att hänvisa till uppgifiernas dåliga kvalitet och ta bort dem,borde man sträva efter att förbättra variablernas kvalitet. Yrkesuppgifter är också nödvändiga för att kunna räknafram riskmassor i arbets- och olycksfallsstatistik. Statistik över pendling och färdsätt används både i planerinpoch forsk-ninp. Genom det allt starkare beroendet av persontransporter och denmöjliga energibristen , behövs statistik för trafikplaneringen.Färd-sättsstatistiken kommer därvid att bli allt viktigare. Ulredningensförslag att ta bort denna variabel tillstyrks därt'ör inle av institutionen.Färdsätts-statistiken bör istället byggas ut och klassindelningen förbättras. Institutionen delar utredningens uppfattning att det underår 1980 inle går att få fram hushållsstatistik på annat sätt än genom enutfrågning av hushällen via blanketter. En sädan uppgiftsskyldighet förhushållen borde inte upplevas som betungande, särskilt inte om blankettema blirenklare än . Trots detta bör man på sikl sträva efter att övergå lill registerbaseradinformation, med de förbehåll som tidigare nämnts. Det f. n. största hindretför en sådan övergång synes vara hushållsdata, där det inte finns någrarutiner för insamling, annat än via allmänheten. Institutionen är intefrämmande för tanken att bygga ett centralt lägenhetsregister, vari varjeindivid knyts till ett visst lägenhetsnummer. Institutionen stöder vidareutredningens förslag till nya redovisningsrutiner. framhåller att variabeln yrke bortfallergenom del nya insamlingsförfarandet. Upppifter om yrke har en stor användningvid olika planeringsaktiviteter i kommunen, där särskilt möjligheten atl karakteriseraarbetsplatser med avseende på lokaltyper är av stort intresse. Resurser böravdelas för all återinföra yrke i statistikredovisningen. Resultatredovisning och tillgång till uppgifier ur självadet insamlade materialet är frägor av stor betydelse för inslällningen till enundersökning av ifrågavarande släp. Utredninpen föreslår beträffanderedovisningen att resultaten skall ges i en från början mindre uppbunden formän tidigare, vilket tillstyrks. Kommunen framför önskemålet att uppläggningenav grundinformationen för ADB sker på ett sådant sätt som möjliggör flexiblabearbetningar pä valfri variabel- och delområdesnivå. Beträffande tillgänglighetentill HBS-materialet finner utredningen att den bör kunna öka jämfört medtidigare p. g. a. ändrade regler för slalisliksekrelessen. Detaljeradetabeller eller avidentifierat material bör kunna utlämnas till kommuner med bibehälletsekretesskydd. Detta noteras med stort intresse inte minst om det kanmöjliggöra för kommunen att i fortsättninpen med HBS-materi-al uppdatera sittbyggnadsregister. kommun: Tabellredovisninpen av HBS 80 föreslås få enminskad omfattninp jämfört med tidigare räkningar. Det anges i utredningen därigenom bör kunna få ut resultaten snabbare. är givelvis tillfredsställande.Samtidigt kan det medföra atl användarna får betala , förframställning av vissa tabeller som vid de tidigare räkningarna erhållits Prop.1978/79:128 94 Ur synvinkel är del angeliigel att koslnadersom lidipare belasial SCB:sbiidpei inle överföres lill den kommunala biidpeien. Flexibiliteten vid tabelluttapen bör kunna blistörre trots en minskad tabellprodnkiion i maskinlistform. Detta sammanhänpermed att resultaten kan erhållas via dataterminal från den repionalslatistiskadatabasen (). Resultaten från HBS 80 bör med fördel kunna läggas i dennadatabas. Dock bör kostnaderna för användama i möjligaste mån hållas nere. Siockholms läns landsiing: Utredningen har föreslagit ätminstone i denna omgång skall slopa angivelsen av yrke. Landstingetanser att yrkesangivelsen bör bibehållas men all ändringar i klassificeringenkan göras. förvaltningar använder yrkesangivelsen väsentligen ifyra sanimanhang, nämligen - vidarbetsmarknadsstudier och sysselsättningsplanering, både för helaarbetsmarknaden och för landstingels egen arbetskraflsplanering - tillsammans mednäringsgren för bedömning av verksamhets- och lokaltyper vilka har olikaanspråk på läge och markyta - för socio-ekonomiskastudier, exempelvis segregalionsstudier - föryrkesmedicinska studier. Alla dessa typer av studier är viktiga i verksamhei.Någon annan källa än FoB/HBS finns inte för denna typ av data påkommunnivå eller finare områdesindelningar. Kontoret anser atl det voreolyckligt om man avstod från detta dataunderlag för bl. a. sysselsättningsplanering. Även angivelse av färdsätt för resor boslad-arbete slopasenligt utredningsförslaget. Detla motiveras med alt användningen av uppgifienär begränsad och man anger också att vissa användare funnit kvaliteten på uppgiftemabristfällig. För regionplanekonloret och trafikkonloret gäller dock attangivelse av färdsätt för arbetsresorna är nödvändig för de utredningar omrestider till arbetet och just färdmedelsfördelning som är viktiga i re-gionplanearbetetoch för trafikplanering. Vidare använder SL FöB-uppgifier omfärdsätt för att utröna dels hur många pendlare som reser kollektivt, dels hurmånga potentiella kollektivpendlare del kan finnas i olika områdesrelalioner.Likaså använder många av länels kommuner FoB-uppgifter om färdsätt till arbeteti sina irafikulredningar. Man måsle därför räkna med alt om färdsätlsangivelseni HBS slopas blir det nödvändigt för alt genomföra egnaundersökningar i . kommer således alt få ta på sigextra kostnader för detta. Beträffande kvaliteten tyder de kontroller somhunnits med på att totalbilden enligt FoB 75 är relativt korrekt men alt lokalaskillnader kan finnas vid jämförelse med trafikräkningar. Såsom utredningen beskrivit leder hushållsbegreppelsbibehållande till att det blir nödvändigt att gå ut med en enkät till samtligahushåll, en personblankett. Ulredningens huvudförslag innebär alt personblanketlenenbart används för att ge uppgift om vilka personer som ingår i hushållen.Landstinget anser atl även fråga om lägenhetens storlek borde finnas påpersonblanketten. Uppgifleft skall ändå las fram, men ulredningens förslag attgöra detta genom matchning mellan fastighetstaxeringens lägenhelsför-teckningaroch personblanketterna medför ett större arbele, dvs. högre kostnader, förkommunerna såsom granskningsorgan och kan ändå väntas ge sämre kvalitet.Framför allt för områden med stora flerfamiljsfastigheler - en fastighet kan uigöraett helt kvarter - blir det nästan omöjligt att göra en korrekt fördelning avhushåll på lägenhelsslorlekar utan en direkl fråga på personblankelten. 1978/79:128 95 En av de väsentligaste fördelarna med HBS 80jämförd med enkonventionell FoB är att möjlipheter öppnas till en aktuellare sysselsättninpsstatistikän den FoB-baserade vi nu har. äventyras emellertid t. o. m. dennuvarande nivån pä sysselsättningsstatistik genom att man föreslåratt ell nyttoch oprövat förtärande genomförs . finner risken förförsening eller dålig kvalitet i första omgången överhängande. Om jämförbarhetbakåt i tiden skall åstadkommas, vilket är ett starkt önskemal fränlandstingets sida, krävs dessutom omfattande speciella evalve-ringsstudier.Landstinget anser därför att HBS 80 i princip bör genomföras vid utredninpensalternativa högre ambitionsnivå med sysselsättningsfrågor på personblanketten,utformade så att en beskrivning fås av främst förvärvsarbetande dagbcfolkningmed jämförbarhel bakåt i tiden. Beträffande kostnaderna kan följande anföras.En hushållsenkät enligt huvudförslaget, som således endast ger uppgift omhushåll, kostar ca . En komplettering med sysselsättningsfrågor kostarendast . Denna merkostnad uppvägs dessutom i stort sett av dekostnadsminskningar som fås om man för in en fråga om bostadens storlek på personblanketlenoch dessulom kan minska omfattningen av evalveringssludiema för sysselsältningsstaiistik. Länsstyrelseni län: barett övergripande samordnings- ochplaneringsansvar för trafikplaneringen, som ingår som en väsentlig delav länsplaneringen, 1 arbelel med trafikplaneringen utnyttjar länsstyrelsenpendlingsuppgifter kombinerade med färdsätt. FoB ärdet enda material som geruppgift om pendling. Regeringen har vidare gett länsstyrelsema i uppdrag attkartlägga lokala arbelsmarknader. 1 anvisningarna har bl. a. betonats hurresemöjligheterna påverkar möjlighelen atl arbeta. anser därför atlökad satsning på kollektivtrafik medför efierfrågan på färdmedelsfördelad pendlingssialisiikoch ifrågasätter därför om inte uppgifi om färdsätt bör insamlas via enkät i HBS80. Yrkesvariabeln har enligt utredningen fått svagt stöd frånkonsumenterna. Utbud och efterfrågan av arbetskraft uttrycks bl. a. hosarbetsförmedlingen i yrkestermer. De fortlöpande förändringama iproduktionsmetoder medför dessutom att andelen sysselsatta i olika yrkenförändras inom olika branscher. Utbildningsväsendet arbeiar med yrkeslermer,vilket innebär atl förarbetet med utbildningslinjer börden framtida efterfråganuttryckas i yrkeslermer. Yrkesvariabeln har aktualiserats under de senaste årengenom den starka ökningen av ungdomsarbetslösheten, vilket har belyst behovetav att regionall kunna göra prognoser för utbildning lill olika yrken. Enligtvad inhämtat har variabeln betydelse också inom områdena föryrkesmedicin/arbetarskydd. Under förutsättning atl arbelet med att utveckla regionalayrkesprognoser skall fortsätla och bl. a. utgöra underlag i diskussioner med desamarbelsorgan som bildats mellan skola och arbetsliv (SSA-råd) ifrågasätterlänsstyrelsen om inle yrkesuppgifier bör inga i HBS 80. I folk- och bostadsräkningarna har alltid kravet påjämförbarhet varit framträdande. anser det därför vara angelägetatt samla in material som så nära som möjligl ansluter till det som fanns i FoB75 och som möjliggör jämförbarhet med tidigare räkningar. När man nu övervägeratt övergå till ett lidigare inte prövat redovisningssystem med registerbaseradinformation bör man inte avhända sig den säkerhei vad gäller materialels fullsländigheloch jämförbarhet som vinns genom all i HBS 80 inhämla sysselsättningsuppgiflerockså på personblanketten. LO: Med kommitténs förslag kommer uppgifter om yrkestillhörigheloch Prop.1978/79:128 96 utbildning att uteslutas från HBS 80. Därigenom försvinnerPrognosinstitutets undertag för nyrckryterinpsprognoser, för centralutbildningsplanering, för utvärdering av utbildninpsrefornier och förskolornas yrkesväp-ledninp. För länsplaneringen försämras möjligheterna attundersöka lokala arbetsmarknader. Regionala yrkes-och utbildningsprognoseromöjliggörs. Pä det arbelsmedicinska omrädel kommer en stor del av detstatistiska underlaget att försvinna om HBS 80 genomförs enligt utredningensförslag, dvs. utan alt uppgifter om yrkestillhörighet inhämtas. haryrkes-uppgifter använis som grund för riskberäkningar i statistiken över yrkesskadoroch olycksfall. För att undersöka sambandet mellan olika sjukdomar ochyrkesverksamhet har FoB 60 samkörts med både dödsorsaksstatistiken för åren1961 - 1970 och med cancerregistret. Det är därför enligt LOs mening helt oundgängligt attuppgifter om yrkestillhörighet inkluderas i HBS 80 på ett sådant sätt atl mankan göra jämförelser med tidigare folkräkningar. LO ifrågasätter också detrimliga i att kommittén föreslår att uppgift om utbildning skall utelämnas utanatt man redovisar vilka följdema blir på undervisningsplaneringens område. Landsliiig.sföibinidel: Förbundet delar utredningensuppfattning atl upppifter om förvärvsarbetande näringsgrensfördelad dag- ochnattbefolkning har stor användning. Uppgifierna behövs på kommun- och iblandäven kommundelsnivå. Likaså bör pendlingsuppgifter ingå i undersökningen. Variablerna yrke och utbildning kan med hänsyn tillanvändning och svårigheter att fä godtagbar kvalité utgå. Beträffande lägenheisvariabler, hyresuppgifter samthushålls-och familjeuppgifter har förbundet inga erinringar mot utredningensförslag. Komnninförbundei: Variabeln yrke ingår ej i förslaget tillHBS 80. Erfarenhetsmässigt är det svårt att fä godtagbar kvalitet på denna uppgifibl. a. beroende på avsaknaden av ett lämpligt klassificeringsinstrument. Ävenom förutsättningar alltså inle föreligger att la med uppgiften villstyrelsen framhålla att yrkesuppgiften är av så stort intresse för sysselsättnings-och utbildningsplaneringen att det för framtiden bör prövas vilkaförutsättningar som kan finnas att via administrativa källor få med den. Utredningens förslag innebär enligt redovisade kalkylerväsentligt lägre koslnader än vad som gälll för närmasi föregående räkningar. Slyrelsenfinner dock att vissa kostnader som bl. a. kommunerna kommer att åsamkas inlehar beaktats i kalkylen. En rättvisande jämförelse med övriga alternativ folk- och bostadsräkning 1980 borde rimligen även ha inbegripit kommunernaskostnader, helt eller delvis, för alt åstadkomma ett arbetsställeregister.Denna kosinad kommer sannolikt atl bli betydande. Under förutsättning att en årlig sysselsättningsstatislikkan erhållas med hjälp av della regisier finner slyrelsen dock att kommunernas insaiseri initialskedet kan motiveras. Men det är då angeläget att finna en vettigorganisation för äjourhållning av registret och atl därmed kommunemas arbetsbelastningkan hållas på en rimlig nivå. TCO: Uppgifter om yrke bör enligt TCO ingå i HBS 80. Dessauppgifter har många vikliga användningsområden. Prognoser över arbetsmarknadensnyrekrytering för planering inom utbildningssektom, på central och regionalnivå, görs med folk- och bostadsräkningamas yrkesredovisning som underlag. Denanvänds ocksä inom yrksvägledning. Inom det arbelsmedicinska områdel harbehovet av yrkesdala blivit allt större. Yrkesuppgifter somgrund för riskberäkningar utnyttjas i arbets-och olycksfallsstatistiken. Föralt kunna relatera även annan sjukdom till 1978/79:128 97 yrkesverksamhet har FpB 60 sambearbetats med delsdödsorsaksstatistiken och dels med cancerregistret. Det förhällandet att yrkesvariabeln behöver förbättras föratt kunna användas även för andra ändamäl än de ovan nämnda utgör inget skälför alt helt utelämna yrkesupppifter ftän HBS 80. Arbetet med att förbättrayrkesredovisningen bör påskyndas lör att även andra avnämarkrav skall kunnatillgodoses i kommande undersökningar. Ulredningen om stiidiedokiiiiienlalioii och sUilislik förhögskolan: Utredningen föreslår att variablerna yrke och utbildninp inte skallinpå i undersökningen 1980. då behovet av statistik över yrke och utbildning inleanses vara så omfattande att det motiverar uppoffrinparna att framställa dennastatistik. Uppoffringarna anpes vara att bearbetningarna försenas,kostnaderna för yrkes- och utbildningsvariablema är höga, kvaliteten är låg ochproblemen med att insamla utbildningsuppgifter kan antas ha ökat med tiden.Man pekar dessutom på att fötslag till en ny, generell sysselsäliningsno-menklaturkan föreligga 1981 och att yrkesuppgifter kan insamlas via den s. k.lönestatistiken. framhåller i övrigt alt frågan om uibildningsstatistikbör lösas inom ramen för vär utredning. Vi vill med anledning av den sist anförda punktenunderstryka att vårt uppdrag enbart avser högskolestatisliken. Vi har sålunda inlebehandlat, och har heller ingen anledning att yttra oss om. det totala behovetav utbildningsstatistik. har heller inte samråti med oss om behovetav yrkes- och utbildningsuppgifter för den långsiktiga utbildningsplaneringeninom högskoleområdet och om konsekvenserna av att utelämna dessa uppgifter i1980 års undersökning. Vi anser för vår del att saknar enordentlig behovsanalys, och att man har förstorat uppoffringarna med att ta inuppgifter om yrke och utbildning. En redovisning av uppgifternas användning ihittillsvarande folk- och bostadsräkningar är inte en självklar utgångspunktför en behovsanalys avseende framtida insamlingar. Det hade varit naturligarealt försöka la reda på vilken statistik som behövs för samhällsplaneringen iframtiden, dvs. vilka krav som ställs på utbildningsplaneringen under1980-talet, vilket statistiskt underlag som då behövs och lämpligheten i attinsamla det i folk- och bostadsräkningar. Även om man valt att ta sin utgångspunkti en analys av den hittillsvarande användningen borde ulredningen nopgrannareha studerat och belyst varför prognoser grundade på folk- ochbostadsräkningamas yrkes- och utbildningsuppgifter används iutbildningsplaneringen samt redovisat vilka konsekvenserna blir om dessauppgifter inte längre skulle samlas in. Behovet av en väl underbyggd prognosverksamhei harunderstrukits av flera utredningar inom utbildningens område. Främst kan manhär peka universilelsulredning (U 55) och ulbildningsulredning(U 68). Bristen på statistiskt underlag påpekades i flera utredningar vilkasuppgift var att föreslå dimensionering av olika utbildningar, t.ex.lärarutbildningarna och socionomutbildningen. Detla ledde under 1960-lalet omfatlande uibyggnad av utbildningsstatisliken. I frågaom antaganden om yrkesverksamhetsgradför olika utbildningsgrupper var underlaget dock fortfarande bristfälligt. Från flera håll framfördes också behovet av prognoseravseende vida sektorer av utbildning och arbetsmarknad. Dylika prognoser blevmöjliga i och med att dala års folk- och bostadsräkningarförelåg. 7 1978179, I saml. Prop.1978/79:128 98 När däi för U 68 erhöll i direktiv att bedöma samhälletsbehov av utbildade pä länp sikt och pröva hur dessa behov förhöll sip lillutbildningsväsendets dimensionerinp. sä kunde prognosinstituiei för U 68s räkninputveckla en beriikningsmodell baserad pä FoB-data, och för första pången göra konsi-stentaoch heltäckande prognoser. De lör LI 68 tramställda prognoserna hade förvisso storabrister. Bl.a. förelåg yrkesupppifter 1965 endasl för ett urval av deförvärvsarbetande och utbildninpsuppgifter fanns endast för vissa prupper med höpreutbildninp. Möjligheterna att göra prognoser har emellertid förbättrats genomatt utbildningsupppifter infördes i FoB 70 och genom att såväl FoB 70 som FoB75 innehöll yrkesupppifter för hela befolkningen. Man kan därför säga attförutsättningarna nu börjar skapas för en effektiv, rullande prognosverksamhetför planering av den högre utbildningen på det sätl som redan U 55 efterlyste. Angelägenheten i att vidareutveckla den för U 68 användaprognosmodellen och att foitiöpande genomföra prognosberäkningar samtkompletterande analyser av t. ex. urvals- och anpassningsmekanismer framhöllsi regeringens proposition om högskolans reformering (prop. 1975: 9). Enligt vär bedömning kommer också behovet avarbetsmarknadsbedömningar och arbetsmarknadsprognoser att öka snarare än attminska. Prognoser avseende arbetsmarknadens nyrekryteringsbehov från utbildningsväsendetkommer att behövas både som underlag för den centrala utbildningsplaneringen istort och som ram för kartläggningar och prognos-beräkningar för enskildayrken, yrkesutbildningssektorer elc. Särskilt vill vi framhålla behovet av underiag för denregionala utbildningsplaneringen. Den 1977 genomförda decentraliseringen avhögskolans planering kommer alt öka behovet av malerial som belyser regionalaförhållanden. Del enda statistiska malerial som kan ge underlag för heltäckanderegionala yrkesprognoser, liknande dem som görs på riksnivå, är folk- ochbostadsräkningarna. En central fräga i detla läge blir därmed i vilkenutsträckning likvärdigt prognosmaterial gär att fä fram om uppgifterna om utbildningoch yrke inle tas med undersökning. Vi har inte haft anledning altöverväga denna fråga, då vi utgått från att den nuvarande verksamheten med tolal-prognoserbaserade på folk- och bostadsräkningsdata skulle komma alt fortsätta, då den ärnödvändig för en planering enligt de riktlinjer dragil upp förutbildningsplaneringen. Eftersom man inte kunnai påvisa att likvärdigt materialkan framställas på basis av annal statistiskt underlag lill lägre kostnad ochinom rimlig tid, bör därför inte yrkesvariabeln slopas undersökning, I samband med vår diskussion om statistiskt underlag förbelysning av frågor kring relationen mellan utbildning och arbetsmarknad har vii viss utsträckning studerat vilka möjligheter det finns atl med befintligstatistik belysa utvecklingen för olika yrken och arbelsmarknaden för olikautbildningsgrupper. Därvid har vi studerat möjligheterna att använda den s, k.lönestatistiken. Dessa material läcker emellertid inle alla arbetsmarknads-sektoreroch har dessutom sinsemellan helt olika yrkeskoder, som inte är jämförbara medvarandra. Även om mycket for utbildningsplaneringen intressant information gåratt få fram ur dessa material så kan de inte ersätta yrkesuppgifter från folk-och bostadsräkningarna. Vad belräffar de av påtalade uppoffringamai fråga om kostnader, kvalitet och svårigheter att insamla utbildningsuppgifteranser vi atl dessa är överbetonade. När man pekar på felen i yrkes- och utbild- Prop.1978/79:128 99 ningsvariablema görs detta utifrän snävt yrkesslaiistisktperspektiv. Den faktiska kvaliteten på data relalivi den önskvärda kanemellertid inte utgöra enda grund för ett ställningstapande. Man mäste även,och kanske i första hand, bedöma vilket bidrag det statistiska materialet ger lillbeslutsprocessen och hur beslutssituationen skulle se ut om man inie hadetillgång till något underlap. Del är bedömningar av del slaget olikautredningar gjort, när man hävdat att olika prognosmaterial trots alla bristergivit värdefullt beslutsuiKlerlap. På motsvarande sätt bör kostnadema för att insamla upppifterom yrke och utbildning inte enbart betraktas med hänsyn lill sin absolutastorlek.