prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — En fortsatt övergång från enskild uppvärmning i befintliga hustill elvärme i områden som inte lämpligen bör Qärrvärmas är angelägen for attminska oljeberoendet och förbättra den lokala miljön. Valenmellan vattenburen elvärme och elvärme med elradiatorer är en fråga somlämpligen avgörs från fall till fall. Faktorer som påverkar valet är förutominstallations-, underhålls- och driftskostnader även tidpunkten för en eventuellövergång till annat uppvärmningssystem som förutsätter vattenburen värme. I defall där exempelvis Qärrvärme inom en inte alltför avlägsen framtid avses kommatill användning kan sålunda vattenburen elvärme vara en lämplig övergångsformför uppvärmningen. Värmepumpteknikengör det möjligl att ur en värmekälla med låg temperatur utvinna värmeenergioch utnyttja denna vid en högre temperaturnivå för värmning av t.ex. ettradiatorsystem. Som värmekälla kan t.ex. uteluft, spillvärme eller jordfungera. Man kan på detta sätt få ut 2 å 3 gånger mer nyttig energi än vad somtillförs värmepumpens kompressor. Vid s. k. yQordvärme utnyttjas upplagradsolvärme i marken via nedgrävda slingor. Värmepumpen kan i princip drivas medel eller bränsle. F.n. utnyttjas praktiskt taget uteslutande el. Liksom vidsoluppvärmning erfordras i de flesta fall tillskottsvärme för att klarauppvärmningsbehovet . Tillskottet kan tillförasgenom t.ex. olja eller el. Kombinationen soluppvärmning och värmepump kan visasig bli en gynnsam lösning på uppvärmningsfrågan, särskilt vid något störreprojekt. Bl.a. mot bakgrund av de energibesparingar som kan uppnås vid en ökad användningav värmepumpar för uppvärmningsändamål förelår attutvecklingen av värmepumpsyslem anpassade för svenska förhållanden stimuleras.Remissinstanserna har ingen erinran mot förslaget. Ävenjag anser att utveckligen på värmepumpområdel bör stimuleras. Inomenergiforskningsprogrammet pågår ett omfattande arbete på värme- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 201 pumpområdetinom ramen för delprogrammet Värmepumpar. Den ökade satsning på utveckling avsolvärmetekniken som jag kommer att föreslå i det följande innebär atl ökaderesurser därutöver kommer alt hänföras till utveckling av värmepumpsystem,eftersom många solvärmetillämpningar som en viktig del innehåller värmepumpar. 9.5Ett målinriktat solvärmeprogram: Sol 85 Solvärmeär en förnybar energikälla som i betydande grad bör kunna bidratill att minska vårt oljeberoende, särskilt när det gäller uppvärmningen avbyggnader. Vi kan och bör redan nu genom åtgärder av skilda slag förbereda ossför ett efter hand ökande utnytQande av solvärme. Jag kommer därför attredovisa förslag till ett brett och målinriktat solvärmeprogram med åtgärderinom samtliga led av utvecklingskedjan från forskning och till allmänanvändning av sol värmetekniken. Jag räknar med att vi, med de föreslagnaåtgärderna, kommer att ha tillräckliga erfarenheteroch kunskaper för att kunna fatta de ytterligare beslut som behövs för attgöra solvärme till en betydelsefull del av vårt energisystem. För alt markeradetta vill jag kalla del föreslagna solvärmeprogrammet Sol 85. Programmetomfattar ytterligare ökade insatser för utveckling av solvärmetekniken,åtgärder för att underlätta en successiv introduktion av solvärme samtstyrmedel för att främja en vidare spridning av solvärmeutnytQandet. Jagkommer dessutom att redovisa hur samordningen av det föreslagnasolvärmeprogrammet bör ske. Vissaav de åtgärder som jag kommer att behandla ligger inom bostadsdepartementetsansvarsområde. På dessa punkter har jag samrått med chefen förbostadsdepartementet och min framställning är därvid tämligen översiktlig.Chefen för kommer senare denna dag att lämna en närmareredovisning för de åtgärder inom solvärmeprogrammet som ligger inom hennesansvarsområde. Deålgärder som har vidtagits för att spara energi i byggnader, bl. a.den av beslutade energisparplanen för befintlig bebyggelse, ärinriktade på energibesparingar . Trots dessaåtgärder kommer, enligt de bedömningar som jag lidigare (avsnitt 9.1) harredovisal oljeberoendet inom uppvärmningssektorn att uppgå till 50 ä . Pålängre sikt måste vi därför gå vidare i våra ansträngningar att minskaoljeberoendet inom detta område. Vid sidan om direkl substitution av olja medinhemska bränslen öppnar den tekniska utvecklingen inom solvärmeområdet därvidlovande möjligheter. Förutom alt solvärme är en uthållig och förnybarenergikälla bygger den på en teknik som frånsett Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 202 markbehov och eventuell påverkan på landskapet saknarnämnvärda nackdelar från hälso- och miljösynpunkt, förutsatt att val avmalerial för solfångare och lagringssystem, av lagringsmedium m. m. görs medomsorg. Det finns flera möjligheter alt utnyttja solvärme vid uppvärmningenav bostäder och andra lokaler. har kanske mest uppmärksammatssoluppvärmning av enskilda småhus och grupper av småhus. Nyare rön har dockvisat alt det finns goda möjligheter att utnyttja solvärme även iQärrvärmesystemen. När detgäller möjligheterna att utnyttja solvärme för byggnadsuppvärmning är metoderför värmelagring över längre tidsperioder, främst från sommar- och vintersäsongav stor betydelse. Långtidslagringen är därvid självfallet en förutsättning föratt kunna täcka hela årsvärmebehovet med solvärme. Den är dessutom nödvändigför att uppnå långa utnylQningstider för solvärmesystemen och hålla nerebehovet av tillskottsenergi och är därmed av avgörande betydelse för atlsolvärmesystem skall bli ekonomiskt konkurrenskraftiga i förhållande tilltillgängliga alternativ. Ett antal intressanta metoder och utvecklingslinjerför långtidslagring av solvärme kan f n. urskiljas. Jag återkommer härtill idet följande. Solvärmeteknikenbygger på lagring och distribution av värme vid förhållandevis låglemeperatur. Värmepumpar, som jag har berörl i del föregående, samt olikatyper av värmeavgivningssystem som är anpassade för låga temperaturer, ingårdärför i flera systemlösningar för soluppvärmning. Solvärmetekniken befinner sig på olikautvecklingsstadier vad gäller såväl skilda tillämpningar som komponenter isolvärmesystemen. Vissa produkter har redan nått marknadsföringsstadiet, andraväntas bli kommersiellt lillgängliga . Långt framme iutvecklingen ligger bl.a. själva solfångarna samt syslem för soluppvärmning avtappvarmvatten och lokaler med korttidslagring av solenergin. Ytterligareproduktförbättringar är dock att vänla. Vidare har ett antal system försoluppvärmning av badanläggningar installerats. Utvärdering av erfarenheternahärav pågår f. n. Relativt nära tillämpningsstadiet torde teknik för att undersommarhalvåret utnytQa solvärme i Qärrvärmesystem vara. börteknik för långtidslagring av solvärme i s.k. solvärmecentraler blitillgänglig. På forskningsstadiet befinner sig bl.a. teknik för kemiskenergilagring och för värmelagring i s. k. djupjordssystem och i bottensedimenti sjöar och havsvikar. Vad gäller tillämpningar bör framhållas att inte barabostadshus utan även t.ex. industribyggnader, inkl. vissa processer med lågllemperaturbehov, och jordbrukets och trädgårdsnäringens byggnader erbjuderintressanta möjligheter. Omfattandeforsknings- och utvecklingsinsatser inom solvärmeområdet görs avindustriföretag, högskolor och forskningsinstitut i olika länder. I vårt landlämnas statligt slöd lill forskning, utveckling och försök medsolvärmeleknik inom ramen för energiforskningsprogrammei och delforskningsinriklade experimentbyggandet. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 203 Ävvad jag nu har anfört framgår att solvärmetekniken på erbjuder ettflertal olika möjligheter att ytterligare minska energianvändningen ibebyggelsen sedan mer konventionella åtgärder, t. ex. ökad isolering, bättrereglersystem, värmeålervinning, spillvärmeutnylQande osv. har tagils till vara.Det framgår också atl solvärmetekniken i vissa tillämpningar är mogen förintroduktion redan under de närmasle åren. I huvudsak är del dock nu alltförtidigt att exakt avgöra vilka lekniska lösningar och systemkombinationer som pånågot kommer att visa sig vara de ekonomiskt mest fördelaktiga närdet gäller alt utnytQa solvärme. Energikommissionenhar inom lillförselgruppen gjort vissa uppskattningar när det gäller storlekenav de energibesparingar som vi kan uppnå genom atl utnytQa solvärme viduppvärmning av bostäder och andra lokaler. I en maximiprognos anges ett möjligtsolvärmeutnytQande i centrala värmesystem är 1990 motsvarande i 80000 lägenheteri nybyggda flerbostadshus, och 160000 lägenheter i nybyggda småhus. I enminimiprognos anges ett solvärmeutnyttjande i centrala värmesystem vid sammatidpunkt uppgående till totalt . Kommissionen räknar i samtliga sinaenergialternativ med ett bidrag från solvärme på . Föregen del anserjag att vi, 1990 skall kunna förverkliga ett bidrag frånsolvärme av den storleksordning som har räknat med, under dekommande fem åren måste göra större satsningar än vad som harplanerats på en rad olika områden. Delta är bakgrunden till mitt förslag omSol 85. Sol85 omfattar åtgärder inom i huvudsak följande områden: - kraftigt ökade insatser påforskning, utveckling och experimenlbyggande - uppbyggnad av kompetens ochresurser för att förbättra våra kunskaper om solförhållandena i olika delar avlandet - utnyttjande av solvärme ioffenlliga byggnader som ett insirumeni för all inlroducera solvärmetekniken påmarknaden - successivt ökande utrymme försolvärmeteknik i den statliga och kommunala utbildnings-, rådgivnings- ochinformationsverksamheten inom energiområdet - uppbyggnad av kompetens ochresurser för teknisk provning av solvärmekomponenter och solvärmesystem - anpassning av byggnormer ochbidrags- och låneregler för att främja spridning av solvärmetekniken - planering för attunderlätta införande av solvärme i bebyggelse - samordnande anvar försolvärmeprogrammet hos delegationen för solvärme och bränslen som kan ersättaolja. Närdet gäller storleken av energibidraget från solvärme vill jagframhålla all det ännu råder viss osäkerhet om vilka tekniska Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 204 lösningarsom kommer atl visa sig vara de ekonomiskt mest lönsamma. Dessutomkommer givetvis framgången i utvecklingsprogrammet och effektema av olikastyrmedel och åtgärder för att främja introduktionen av solvärmeteknik attvara av stor betydelse. Jag har i mina beräkningar av energibalanser (avsnitt7.4) markerat denna osäkerhet genom att ange bidraget från solvärme ,utnytQad i såväl enskilda uppvärmningssystem som Qärrvärmesystem, till mellan1 och . 9.5.2Utveckling av solvärmeteknik m. m. Framgångeni det tekniska utvecklingsarbetet är en av de faktorer som är avgörande för näroch hur mycket solvärme kan bidra till vår energiförsörjning. En breddning ochintensifiering av utvecklingsinsatserna inom solvärmeområdet är därför enåtgärd som vi redan nu kan vidta om vi vill förbättra våra möjligheler därvidlag. Energikommissionenföreslår att ett brett program innefattande forskning, utveckling och prakliskdemonstration läggs upp för att utveckla solvärmetekniken. a. att det är av stor belydelse alt värmelagringstekniken förbättrasoch anser att stöd bör ges till utveckling av komponenter och system försoluppvärmning. Kommissionensförslag stöds av remissinstanserna, däribland , statens rådför byggnadsforskning, statens provningsanstali, CDL och delegationen förenergiforskning. Bl.a. och statens råd för byggnadsforskninganser att det föreslagna programmet har hög angelägenhetsgrad. Idet treåriga energiforskningsprogram som beslöts av (prop.1977/78: 110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341) ingår belydande insaiser påsolvärmeområdet. För treårsperioden /79-1980/81 har beräknats en ram påsammanlagt 35 miQ. för delprogrammet Solvärmesystem och energilagring m.m. Programansvarigt organ är statens råd för byggnadsforskning (BFR). Styrelsenför teknisk utveckling svarar för den konkreta planeringen och handläggningenav slödel lill industriellt utvecklingsarbete och innovationsinriktade projektinom området. Vidare ingår omfatlande praktiska försök med solvärmesystem i detsärskilda forskningsinriklade experimentbyggande som infördes (jfrprop. 1976/ 77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244) och som administreras avBFR. Medel för planering och uppföljning av experimentbyggandet utgår inomenergiforskningsprogrammet. Medel för lån till fördyrade byggnadskostnader isamband med experimentbyggande utgår från anslag under bostadsdepartementetshuvudtitel. Deredan beslutade insatserna inom solvärmeområdet innebär avsevärda ökningar avverksamhelsvolymen i förhållande lill föregående treårsperiod. Enligt minuppfattning bör vi emellertid ytterligare öka utvecklingsinsatserna, främstnär det gäller lagring av solvärme. BFRhar, mot bakgrund av bl.a. framkomna Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 205 forskningsresultal,utarbetat en plan för en forcerad satsning inom delprogrammetSolvärmesyslem och energilagring m.m., främst inriktad påenergilagringsproblemen. Rådel har med anledning härav i en kompletterandeanslagsframställning , med ändring av sin tidigareanslagsframslällning, hemställt om ytterligare medel för ändamålet. Detfinns således nu ett genomarbetat underlag för ytteriigare ökade insatser. Jagföreslår mot den bakgrunden en betydande ökning av forsknings- ochutvecklingsinsatserna inom solvärmeområdet i förhållande till vad somberäknades av byggforskningsrådet i dess ordinarie anslagsframställning /80. Ökningen bör främst syfta till att bredda och intensifierautvecklingsarbele och prakliska försök med skilda metoder för långtidslagringav solenergi. Insatser bör göras inom följande utvecklingslinjer, nämligenvärmelagring i vatten (s. k. solvärmecentraler), i mark och i bottensedimenl isjöar och havsvikar samt kemisk värmelagring. Särskild uppmärksamhet bördärvid bl.a. ägnas åt systemfrågor. Ökade insatser bör göras även vad gällernärmare utvärdering av olika system för soluppvärmning av lappvatten.Sistnämnda insatser bör ulöver utvärdering av tappvarmvattensystem kunna främjavidareutveckling och praktisk utprovning av solfångare. Vidare bör inrymmasgenerella och grundläggande forsknings- och utvecklingsinsatser inomsolvärmeomrä-det. Målet för insatserna inom solvärmeområdet bör vara att defrån i huvudsak mitten av skall kunna ge underlag i tekniskt ochekonomiskt hänseende för skilda beslul rörande införande av solvärme i olikasystemlösningar och systemkombinationer och för inriktningen av eventuellaforlsatta forsknings- och utvecklingsinsatser inom områdel. Vadgäller medelsbehovet biträder jag byggforskningsrådets förslag, att insatsernapå forskning och utveckling inom solvärmeområdet bör ökas från ca 18,5 milj.kr. under innevarande budgetår till 37,5 resp. 40 milj. kr. under de bådakommande bugetåren. Häri inbegriper jag såväl induslrielll ulvecklingsarbeleavseende komponenter och syslem för soluppvärmning som insatser för planeringoch uppföljning av forskningsinriktal experimentbyggande. I denna fråga harjagsamrått med chefen för . Jag ålerkommer under avsnittetAnslagsfrågor lill konsekvenserna av milt förslag vad gäller verksamheten inomenergiforskningsprogrammei. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå en höjning ävenvad gäller beslutsramar för lån till forskningsinriktal experimentbyggandeinom solvärmeområdel. Sammanfallningsvisberäknar jag att för insaiser inom solvärmeområdet under de tvä kommandebudgetåren bör kunna beredas ett utrymme om sammanlagt 141,5 miQ. kr., varav77,5 milj. kr. för forskning och utveckling och 64 milj. kr. för lån lillforskningsinriktal experimenlbyggande. Detta innebär en ökning av den årligainsalsnivån på i 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 206 förhållandetill insatserna under innevarande budgetår. Jag vill framhålla att de projektsom ingår i den nu föreslagna satsningen till övervägande del är av flerårigkaraktär och kräver en medelstilldelning på denna nivå under . Motbakgrund av den stora marknad som solvärmetekniken kan väntas komma att erbjudaframöver torde också företagen i eget intresse satsa betydande resurser iutvecklings- och försöksverksamheten. Så sker redan nu inom flera företag påolika håll i landet. Jag kommer i det följandeatt behandla olika styrmedel för att främja en vidare spridning avsolvärmeutnyttjandet. Det är givetvis nödvändigt att en successivresullatåterföring från forsknings-, utvecklings- och experimentbyggnadsverksamhetensker till de myndigheter som skall ansvara för ulformningen ochadministrationen av dessa styrmedel. Det är angeläget att BFR i sin planeringav verksamheten beaktar bl. a. dessa myndigheters behov av underlag för skildaslag av beslut om styrmedel med anknytning till solvärmeutnytQande. Jag vill också nägotberöra vikten av en inhemsk kompetensuppbyggnad inom solvärmeområdet. Tillgångtill forskare och forskarhandledare, arkitekter, konsulter, komponent- ochsystemtillverkare, installations- och serviceföretag etc. med tiUräckligakunskaper rörande såväl tekniska till-lämpningar som mer grundläggandevetenskapsområden, t. ex. geologi och limnologi, är av avgörande belydelse försolvärmeteknikens anpassning till svenska förhållanden, introduktion och vidarespridning. De behandlade statliga insatserna bör därför läggas upp så attuppbyggnaden av en sådan kompetens säkerställs. Jag vill i sammanhangetpeka på att en betydande uppbyggnad av solvärmeverksamhet redan pågår inom detstatliga . Uppbyggnad av kompelens inom solvärmeområdetpågår även inom statens verk. Jag återkommer härtill i detföljande. Vidare medför deltagandet i nu pågående solvärmeprojekt uppbyggnad aven bred kompetens hos svenska utrustningstillverkare, byggnadsföretag,konsulter etc. Inledningsvis bör också resurser från andra länder kunnautnyttjas inom vissa områden för att snabbt få igång verksamhet inom landet. För den mera långsiktigakompetensuppbyggnaden är det av vikt atl ämnen med anknytning tillsolvärmeteknik ges tillräckligt utrymme i grundutbildningen vid bl.a. vårahögskolor. I denna fråga harjag samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Denne har i prop. 1978/79:119 om vissa frågor rörandeforskning och forskarutbildning föreslagit att 2 milj. kr. anvisas förförstärkning av högskolans forskningsorganisation. Chefen förutbildningsdepartementet kommer i annat sammanhang atl föreslå att dessa medeldelvis används för förstärkning av personalresurserna inom nämndaämnesområden. Energikommissionenföreslår att () får tilluppgift att insamla och bearbeta basdata för att förbättra kännedomen omsolförhållandena i olika delar av landet. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 207 Förslagetstöds av remissinstanserna, däribland statens industriverk och domänverket. Basdataom solförhållandena är självfallet nödvändiga både i samband med projekteringav enskilda solvärmeanläggningar och som underlag för mer övergripande beslutom införande av solvärme. Med medel från BFR stöds f. n. viss flerårigverksamhet vid aveende strålningsklimatologiska data för undersökningarrörande användning av solenergi i . Ilikhet med flera av remissinstanserna anser jag emellertid att det ärväsentligt atl ålgärder härutöver vidtas för att trygga en tillräcklig kompetensuppbyggnadinom området och säkerställa tillräckligt långa mätserier från olika delar avlandet. : s verksamhet och organisation m. m. utreds (K 1977:01) f n. Jagvill erinra om att utredningen enligt sina direktiv (Dir. 1977:19) skall prövaverksamhetens inriktning och omfattning utifrån bl. a. en bedömning av denframtida efterfrågan på institutets tjänster och därvid bl.a. pröva frågan omutökad avgiftsfinansiering vid . Vissa mätningar av solstrålningen m. m.sker redan på uppdrag av BFR. Jag förordar alt ansvaret för att hos SMHIbeställa de mätningar härutöver som i enlighet med vad jag har anförterfordras t. v. får åvila den lidigare nämnda delegationen för solvärme ochbränslen som kan ersätta olja. Delegationen bör därvid i samråd med bl. a. BFRoch utarbeta ett långsiktigt program för sådana mätningar. Det bör ankommapå regeringen att senare ta upp frågan om medelsbehov härför. I denna frågaharjag samrått med chefen för . Erfarenhetervisar att framgångar i del tekniska utvecklingsarbetet inle i sig ärtillräckliga för atl säkerställa att viss teknik verkligen införs. Det är ocksåviktigt att vissa avnämare börjar använda tekniken så att den tillverkandeindustrin tidigt fåren viss avsättning för sina produkter och successivt kanöka sin kapacitet och kompetens, utveckla rationella metoderoch sänkakosinaderna för tillverkning och installation av komponenter etc. Jagkommer alt i nästa avsnitt behandla vissa styrmedel för att främja en vidarespridning av solvärmeutnytQandet, vilka bl. a. bör leda till att efterfråganpå solvärmesystem och komponenter för sådana system ökar allteftersom teknikenblir färdigutvecklad. En marknadsmässig efterfrågan på solvärmeteknik är pålängre sikt nödvändig för dess spridning i stor skala. Jag skall i dettaavsnitt emellertid behandla vissa åtgärder härutöver som jag bedömer sombetydelsefulla under solvärmeteknikens introduktions-skede. Energikommissionenföreslår att tillverkning av komponenter för solvärmesyslem stimuleras genomatt viss avsättning garanteras, exempelvis genom atl staten upphandlarsolvärmesystem för vissa offentliga byggnader. Kommissionensförslag kommenteras endast av ett fåtal av remissin- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 208 Stöd för förslaget uttalas av bl.a. BFR ochdomänverket. En mer avvaktande inställning redovisas av bl.a. byggnadsstyrelsenoch statens industriverk. Statskontoret föreslår att energisparkommittén får iuppdrag att i samarbete med bedöma möjligheten att användabl. a. statlig upphandling som ett energipolitiskt styrinstrument. I introduktionsskedet för en ny och kvalificerad teknik ärdet viktigt att den i första hand finner sin avsättning hos köpare med god egenkompetens för tillsyn, drift och service. Erfarenheterna av de försiainstallationerna kan då lättare tillgodogöras genom olika produktmodifikationer,som köparna själva kan åtgärda de problem av skilda slag somoundvikligen uppkommer när en ny teknik introduceras i praktisk användning.Ett effektivt samspel mellan den tillverkande industrin och kompetenta köpareär således av stor betydelse som en länk i utvecklingskedjan mellan forskningsresultatoch en allmänt spridd användning av solvärmetekniken. Jag har tidigare (avsnitt 3) redovisat min syn på statensoch kommunernas ansvar för energihushållningen och därvid bl. a. framhållitderas ansvar för att pröva ny teknik och för att energianvändningen i derasegen verksamhet är så effektiv som möjligt. Statliga myndigheter bör härvidsåsom betydande byggherrar och fastighetsförvaltare med god egen kompetens hamöjligheter att vara föregångare när det gäller att introducera solvärmetekniksom har lämnat forsknings- och utvecklingsstadiet. Jag betraktar det därför somangelägel all myndighelerna i sin nybyggnads- och ombygg-nadsverksamhel beaktarmöjligheterna att tillämpa olika slag av solvärmeleknik och installeralågtemperatursystem som underlättar en senare konvertering tillsolvärmeutnyttjande. Jag har erfarit att har för avsikt att utnytQa solvärmeteknik inomramen för sin ny- och ombyggnadsverksamhet. Jag ser i enlighet med vad jagnyss har anfört positivt på att staten härigenom får en möjlighet atl i sinegen byggnadsverksamhet vara föregångare när del gäller introduktionen avsolvärmeleknik. Även landstingskommunerna och kommunerna bör med sinomfattande nybyggnadsverksamhet ha goda förutsättningar att spela en viktigroll i introduktionen av solvärmetekniken. Som exempel kan nämnas att det pågårvissa experimenlbyggnadsprojekt rörande solvärmesyslem för sjukhus och barndaghem,vilka bör kunna ge resultat som är tillämpliga vid landstingskommunernas ochkommunernas planering av sitt fortsatta nybyggande i dessa sektorer. Samhällel kan också med andra medel främja introduktionenav ny solvärmeteknik.