prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — När delgäller alt underställa folkel en fråga av grundlagskaraktär och lämna detavgörandet, bör man visa generositet och inle uppslälla andra resiriktioner änsådana som kan behövas för atl hindra renl missbruk av bestämmelsen. Enpar inslanser är iveksamma i denna del. Somframgått anser atl grundlagsstiftningsförfarandel hurgjorts ulllför omständligt. När del gäller förslagei om folkomrösining kunungefur summu invändning görus som förbundet riklal mol den föreslugnuproceduren vid rätiighetsinskränkunde lugsliftning: del borde sålundu inte vurunödvändigt all kriiva atl jusl en liondel av riksdagsledamöterna yrkarfolkomröstning innan en iredjedel uv ledamölerna beslutar atl en sådan skallföretas. Förbundel släller sig vidare tveksam till den roll som utfallei avfolkomröstningen i ett grundlagssiifiningsärende har avsetls komma au spela.Ett förslag skall sålunda vara förkastat, om en på vissl säll beräknadmajorilel vid folkomröslningen går emot del. I annat fall begränsasfolkomröstningens betydelse till ren rådgivning inför beslut iärendet, som därefter skall fatias i vanlig ordning. kan därigenom ivarje fall teoretiskt gå emot folkets vilja, om denna vid folkomröstningentagit sig uttryck i bifall lill det akluella förslaget. I en representativdemokraii ler del sig enligt förbundeis mening principielll egendomligt au igrundlagen föra in en rätt för folkel atl avvisa men inte all anta ettlagändringsförslag som annars skulle lillhöra endasl prövning.Slulligen anmäler förbundel iveksamhel också lill utredningens förslag atlfolkomröstning obligatoriskt skall hållas som riksdagsvalet. I det nugällande sysiemel med gemensam valdag för riksdags-, landstings- och kommunalvalenhar de kommunala frågorna redan förul kommii i skymundan och all nu föra inockså ev. folkomrösiningsförfaranden är knappasl ägnal att öka väljarkårensmotivation för engagemang i kommunala angelägenheter. 1 sammanhanget erinrarförbundel om kommunaldemokraiiska kommitténs uppdrag att bl. a. prövamöjligheten atl åstadkomma en lämplig utveckling av folkomröslningsinstiluietsom ett led i en fördjupad demokrati. ,förfaiiarförbundfinner all förslaget om folkomrösining är kontroversiellt och atl del inteankommer på förbundel atl ha någon bestämd mening i frågan. förslag till försiärkningarav särskilda frioch rälligheler - skyddel mol relroakliv lagsliflning, skyddelvid expropriation e. d., skyddel för svenskt medborgarskap saml deprocessuella garantierna vid frihetsberövande - har fåll ell övervägandeposilivi moiiagande under remissbehandlingen. Den krilik som förekommer går idel stora hela ul på alt skyddel bör förslärkas yUeriigare. Förslagei om förbud mol relroakliv skallelag lillsiyrkseller godias uuryckligen i huvudsak av regeringsrätten. , kammarräiiernai Göleborg och . , de lie juridiskafakultelsnämnderna. och Hatlands län.Sveriges indusiriförbund och , SACÖ/SR, , , Svenska avdelningen av IniernaiioneUajiirislkoinmissionen saml Medborgarräitsrörelsen. Förslaget avstyrks av fyra regeringsråd och avriksskatteverket. Det förbud mol relroakliv skaitelagsliftning somulredningen föreslår har i lagiexien kommit till uttryck genom ett förbud motrelroaklivi uliagande av skall elleravgift. Anledningen härtill är redaklionelloch sammanhänger med all bestämmelsen inpassats i 2 kap., där redan förbudelmol relroakliv strafflagstiftning funnil sin plals och formulerats som ett förbudmol relroaklivi åläggande av slraff eller annan brottspåföljd. Del faller sigvisserligen inle lika nalurligl all uttrycka eu förbud mot relroakliv skattelagpå detta sätt som au ge uitryck för ett förbud mot retroaktiv strafflag men delbörenligl regeringsrättens mening ändå kunna godlagas. Regeringsrätten hardärvid fasl särskilt uvseende vid atl del av de föreslagnaundaniagsföreskrif-terna kan utläsas atl föreskrifi ej får meddelas omretroaktivt uttagande av skatt eller avgift annal än i de angivnaundantagsfallen. När i del föreslagna förbudel mol relroaklivi uliagande avskatt eller avgift sägs all skall eller avgift ej får ullagas i vidare mån änsom följer av föreskrift som galide nar den omsländighel iniräffade som utlösteskall- eller avgiftsskyldighelen, har därmed eit specielll lill skatlerättenanpassat reiroakliviieisbegrepp skapats. Mol detsamma kan visseriigen invändasall del inte läcker allt del som kan uppfattas som retroaktivt i skallesammanhang.Regeringsrällen anseremellertid all del knappasl är möjligl all, så länge någonallmän formel för förbud mol relroakliv lag inte blivit fastslagen, konimalängre än vad ulredningen gjort. Förbudet läcker under alla förhållanden decenlrala fullen och kommer säkerligen alt ulöva en betydande psykologisk effektoch påverka ställningstaganden också utanför sill tillämpningsområde.Regeringsrällen, som anseratt man här står inför en fråga av sior vikt för denenskildes rättssäkerhet, tillstyrker därför förslaget om ellrelroakiiviietsförbud och har inlel au erinra mot de undanlag som föreslås fråndetsamma. Inte heller har något all erinra moiförslaget lill förbud mot relroakliv skallelag. Kammarräiien i hälsarmed sior tillfredsslällelse förslaget i denna del och lillsiyrker del. Kammarrätten i erinrar om all domstolen isamband med remissbehandlingenav fri- och rälligheisulredningens förslag anslöl sig lill uppfallningen alldel inle är möjligl uu införu ell allmänt förbud mol relroakliv lugsliftning.Kummurräiien underslrök emellertid det ungelägnu i ull den princip somretrouktivitetslbrbudei inom siruffriilien ger ullryck för bli vägledande ocksånär del gäller annan lagsiiftning som avser ingrepp i den enskildes personligaoch ekonomiska förhållanden. Kammarräiien är forlfarande av uppfallningen allett generellt relroakiiviietsförbud inte kun genomföras. Mol den bakgrunden ardel enligt kummurräiiens mening av Slorl vurde alt ulredningen vid sinbehandling uv frågan om försiärkning av grundlagsskydei mot relroaklivitel harvall an begränsu sig lill skulle- och uvgifisområdel. Genom en sådanbegränsning hur skupais godu förutsättningar all finna en för ett i sammanhangeisärskili akluelll område väl anpassad lösning. Vid genomgången av dei av ulredningenföreslagna regelsystemet har kammarrätten funnit del väl ägnal all läggas tillgrund för lagsliflning. ÖBkonsiaterar all ulredningen föreslår ett undantag från reiroakiiviieien, omriksdagen finner del påkallal av särskilda skäl i samband med bl. a. krig ellerkrigsfara. Försvarets inlressen anser ÖB därmed vara väl lillgodosedda. i har uppfattningen alt del hade varil önskvärl, om ulredningenhade kunnai göra en vidare analys av problemel retroaktiv lagstiftning överhuvud tagel. Del finns skäl för fortsatt övervägande huruvida inte reiroakliviielsskyddeibör ulvidgas lill yiierligare räiisområden, varvid särskilt borde uppmärksammasområdel för s. k. belungande eller förpliktande förvaliningsakter. Del mest akluellabehovei tillgodoses dock genom det framlagda förslaget. Juridiska Jakutietsnämndeni anser förslaget lill skydd mol relroakliv skaitelagsliftning väl avvägtoch tillslyrker del därför. i ullalar allförslaget enligt fakulietsnämndens uppfattning innefallar en väsenilig försiärkningav rällssäkerhelen och också i övrigi har fått en tillfredsställande uiformning.De undantagsregler som föreslås leder visserligen lill minskad förulsebarhei ivissa situationer, men de av ulredningen anförda skälen för reservationerna fåranses vägande. Länsstyrelseni tån anser i likhel med ulredningen angelägel att medborgarna lillförsäkraseti ökul skydd mot relroakliv lagsiiftning och alt detta bör komma till ullrycki RF. De siora ingrepp i den personliga och ekonomiska frihelen, sommedborgarna anser att skattelagstiftningen är, gör att del måste anses sommyckel väsentligt alt nu i grundlagen slå fast förbud mol relroaklivskattelagstiftning. Om skulle besluta om införunde av föreslagnaförbud, bör man dock enligt mening diskulera, om den skalienykislagsiiftningsom förbereds är förenlig härmed. Förlänsstyrelsen I fbrefaller del närmast vara en självklurhei all enmedborgare vid bedömande av de rällsliga konsekvenserna av sill handlande skallkunna uigå från gällande rätl utan risk för au en sedermera gcnoniförd lugsliftning leder till ull hundlingcn bedömsefter undru regler. Likväl har mun hiuills infört förbud mol reiroukiiv lugsliftningendusi pä cu riittsområdc, niimligen siruftriitlens. På undra rättsområden hurnågot unduniugslöst förbud mol reiroukiiv lugsliftning inle uppruilhålliis. Delluhur till en del beroit på ull del inte hur unsciis vuru möjligt all med någongrad av precision unge föruisiiliningurnu för när uvsieg från huvudregeln fårmedges. Härtill kom svårighelen all uvgöru vud som skulle förslås med ull cnlag hur reiroukiiv verkun. Efter hund som skulielryckel skärpis hardeiemellertid för den enskilde medborgaren blivii ulll vikligure ull kunnu bedömukonsekvenserna UV planerade ekonomiska iransaklioner med uigångspunki från giillunderiiu. En reiroukiiv lagsiiftning på skutleområdel kan därför enligt länsslyrelsensmening inle ulan myckel siarka skäl uccepierus. Ulredningens förslug om ell grundlugsfbrbudmol reiroukiivu skaller och uvgifter lillgodoser således en säkerheisiniresseav siörsia viki. och tillslyrker förslugel om förbud mol reiroukiiv skaitelagsliftning.Förslaget överensstämmer med organisationernas principiella syn ocb ulredningenhar väl sammunfnUai skälen för ett sådani förbud. Det förhållandet all begreppeirelroaklivitel inle är enlydigl för hela beskattningsområdel utgör inte motivför all begränsa förbudel i vidare mån än som har föreslagils. De undanlag frånförbudel som har uppsiällis i del framlagda förslaget godkänns av organisalionerna. /SR tillstyrker i huvudsak förbudet mot retroaktivskattelagstiftning men ifrågasälier om ulredningen lillräckligi ingående harövervägt aktivi-leisproblemei i siiuaiioner, där en serie räiishandlingarligger till grund för skuiieplikien. Kanske kunde del diskuleras om alla raiisfakiaför skaiie-plikien måsie hu inlräll efter skallelagens lillkomsi eller om detborde vara möjligl ull begränsa de framlida avkasiningseffeklerna av sådana iransaklioner.Sannolikt är värdel av grundlagsskydd i hilhörande fall begränsal av allskalleplikten ofta torde kunna ulformas så au omständigheter som i liden liggerefter skånelagens tillkomsi får avgörande belydelse, när dessa regelmässiglsammanhänger med vissa tidigare disposilioner, vilka egenlligen är de somskattelagen vill kommu åt. Enligt LRF:s uppfuilning hade del varil önskvärl med envidare uiredning UV problemet relroakliv lagsiiftning. Skydd mol relroakliv lagsiiftningär, som förbundet ser problemel, en angelägen fråga. Medborgarna bör lillförsäkraseu ökul skydd och dciiu bör konima lill ullryck i regeringsformen. Del finnsskäl ull uireda huruvida reiroukiiviieisskyddei bör utvidgas även lill undruområden än sirufflag och som föreslås skattelag. LRF konstalerar au skatlelagstiftningenär a v sådan omfultning och ari alt alla medborgare berörs UV den. Förbundel lillsiyrkerdel föreslagnu förbudel mol relroakliv lagsiiftning. De unduniag från förbudelsom föreslås kan i och fbr sig accepleras av förbundel. Dock bör de prakliskafrågorna kring utfärdande av undanlag bli föremål för ytterligare överväganden.Vid ell eveniuelli genomförande av uiredningcns förslag i dennu del måsle ses lill ull lillkommandelagsiiftning-enligi vad förbundel harerfaril pågår arbele med skaiiefiykislagsiiftning-blirförenlig med del föreslagna förbudel. Svenska avdelningen av Inlernaiionella jurisikommissioncnanser all en beslämmelse om förbud mol retroaktiva pålagor bör införas. Del ärangelägel all inle benämningen på respektive pålaga kommer alt avgöra huruviduden skall falla under förbudel mol relroaklivitel eller ej. Avdelningen finnerdärför den lidigure föreslagna lexlen "skall, avgifi eller annanpålaga" (KU 1975/76:56 s. 58 f) vara alt föredra framför den nuföreslagna. Också avdelningen erinrar om den s. k. generalklausulen på skalleräliensområde. och Medborgarrälisrördsen tillstyrker förslaget men är kriiiska molundanlags-möjligheiernu. i har invändningur molde unduniug från huvudregeln som föreslås i syfte all förebygga möjligheler lill"skaiie-flyki" efter del au del har blivii känt au lagändringförbereds. Förslaget innehåller all skall kunnu besluiu anföreskriften skall gälla även om den omsländighel som utlöser skalle- eller avgiftsskyldigheleninlräffar medan en av regeringen eller riksdagsutskott framlagl förslag lillföreskrift var under prövning i eller efter det au regeringen hur lämnuiriksdagen meddelande i saken genom skrivelse. Del ungivna unduniugel från reiroukiiviieisskyddeisynes fakullelsnämnden alllför obesuimi och nämnden befarar all del kun skapaen besvarande oklarhet och osäkerhei, som väsentligt kun urholku huvudregelnsvärde för den enskilde. Därtill kommer uu en av regering eller riksdagsulskoliframlagt förslag eller eu förslag, som föruiskickas i eu lill avgivetregeringsmeddelande, ju myckel väl kan förkastas av . En konsekvens avdel föreslagna undanlagd blir då an enskilda personer kan se sig ivungna auavslå från hundlingur, som är fullt legala vid den lidpunki då de aklualiserasoch därlill kommer au varu fulll legula även i framliden. Atl delta är ägnalall skapa rättsosäkerhet ligger i öppen dag. föreslår därför atlde nu behundlude undun-lugen från huvudregeln utgår. Svenska,föreiagares riksförbund betraktar del som en räilssäkerheiskravall medborgarna vid varje lillfälle skall kunnu överblicku de rällsliga konsekvenscrnuav sill handlande. gäller inle minsl på skalleräliens område. Därför noierarförbundel med glädje förslagei au nu införa en grundlagsskydd mol relroakliv skatlelagsliftning.Tyvärr urholkas dock effekien av del föreslagna grundlagsskyddel på ell allvarliglsäll genom de undantag från den huvudregel som föreslås. Förbundet anseratt endaslom finnerdet påkallal av särskilda skäl i samband med krig, krigsfaraeller ekonomisk kris skall relroakliv tillämpning av skalle- eller avgiftslag varutillållig. Annars riskerar del föreslagna förbudel mol relroaklivskattelagstiftning atl urholkas på eit för rällssäkerhelen icke önskvärt säll.Risken för skaileflyki och kringgåendeuv skuiielug finns ulllid så länge del finns personer som iir villigu all begå brollsligahandlingar, men dessa personer lordc enligt Ibrbundcis niening inieavskriickusuven reiroukiiv skullelagsliftning. Däremot torde en retroaktiv tillämpning uvskutte- eller uvgiftslug uv luglydigu skattebetalare uppfullus som ell hol mot rällssäkerhelen.Risken för ull medborgurnu luppur föriroendel för skalle- och avgiftslagslifiningenär uppenbur. om rik.sdugcn unvänder sig av reiroukiiv skullelagsliftning. .MedboigarräiisriirdsenförkVarariMideiäreiiprimanräussukerheisiniresse ull medborgurnu vel vilku skuuclugar som gäller för olikudispositioner i del ögonblick när de träftur sinu förunsiullningur uv ekonomiskurl. Orgunisalionen unser ull del inle finns behov uv unduniug från dennuhuvudregel. Särskilt måsle orgunisalionen vända sig mol au regeringen, genomall lill avsända eu allmänt meddelande om en ny skalleregel, skallkunna få göra dennu småningom kommunde skallelag relroakliv från den dag dåriksdagen fick meddelandel. Rimligen kommer ime meddclundei ull innehålla den exakialydelsen uv den skulleregel som förebudus. De skutlskyldigu kan därför icke veiuvud den skuiielug som kommer senure men som skall giilla förmeddelandets länmande lill egenlligen innehåller. En undanlag av dennuurt uvsiyrks uv orgunisutionen. Om något unduniag från reiroukiiviteisförbudeiskall lillåias, bör del enligt Medborgarräiisrörelsens mening få gälla endastvid särskilda omsländigheier när är i krig eller krigsfuru råder. Förslagetavslyrks av regeringsråden . Reuterswärd, och . början bör kanske påpekas all relroakliv lagsiiftning av den lyp rättighelsskyddsulredningen avser med sin förbudsregel lorde höra lill undantagen. Detta belyder m. a. o. alt lagsliftaren hillills även ulan ett grundlagsförbud iakttar grundsatsen all skatlelagsliftning inle skall ha lillbakaverkande krafl, i synnerhei om del gäller regler som ärav betungande art. När del i senare lider ändå skell, lorde skälei härför främsi ha varil all förhindra ell illojalt utnyttjande av kryphål i skattelagstiftningen. Det är olillfredsslällande all, sedan möjligheler lill skaileflyki uppdagats t. ex. genom offentliggörandet av dom i skallemål, låla någon längre lid löpa under vilken sådan skaileflyki kan pågå opåtalt. För delta speciella fall har dock ulredningen föreslagil en regel som innebär undanlag från relroaktiviletsför budel. - Härjämle kan emellertid anmärkas all ulredningens förslag om undanlagfrån relroaktiviletsförbudel ger ell vältaligl vittnesbörd om den grundläggandeolikhet som flnns och måste finnas mellan de två områdena straffrätt och skailerätl,vilka dock båda ansetts böra i likarlat avseende omfattas av ett förbud molretroaktiv lagstiftning. Det skulle nämligen vara otänkbart all låla ett strafföudgälla fr. o. m. dagen för offenlliggörandel av länkla reakiioner mot delogillade förfaringssättet eller eljesl relroaklivi vid fall av krig, krigsfurueller svår ekonomisk kris. Delfinns uniedning an dröju någoi yiierligare vid den jämförelse mellan siralTriinenoch skaiicrätien som nioiiverusuv ull jusi dessu och endust dessu områdenkommer an omftiiias av grundlagsmässigi skydd mot retroaktiv lillämpning. Slrufflugsiiftningriklur sig i de flesla fall uv belydelse mol ensluku personers hundlunde, som då noga beskrivs ochbeläggs med strulfsunkiion. Huiullandci är diirmed oftast klan dcfinierai. Dessulomär ändamålei nied lagsiiftningen att molverku sådant handlande. Detta uiesluiergiveivis inie problem i ensluku full vid iillänii-)ningen uv reiroakliviielsförbudei.Svårighelerna måsie emellerlid belecknas som Ibrsumburu. Niir del giiller skuiielugär lägel eu hell annui. Knuppusi någon person som visius i dettu lund undgårull i någoi avseende omfaiias uv beskaiiningsregler i sill dugligu liv. Delfinns givelvis uven skulleregler uv prohibitiv eller repressiv un, men dessu ulgörunduniug. Dei lorde förhållu sig så un få förläitningtir utanför skuiielugsiiftningenhur så mångu direkiu "adressuier" som denna. Det är mol den nu skisserade bukgrunden som någru uv defrågor som förefuller dunklu i rällighelsskyddsuiredningens fbrslug skull diskulerus. Som vi redan nämnl anser räiiigheisskyddsulredningen allretroaktiv lagsiiftning bryier mot principen un mun i förviig skull kunnu bedömude rättsiigu konsekvensernu uv sitt handlande. En grundlagsskydd för nyssnämndaprincip i hela dess vidd på någoi område skulle emellerlid i prakiikenomöjliggöra lagsiiftning på delta område. För an la några exempel: on-i någon besiämmerprisel på en fastighet med lanke på all del föreligger avdragsräll för räniu pålånul kupiiul, eller om någon väljer livförsäkringsform och premiebetalningssällmol bakgrund av ävdragsrällen för , kan givelvis sägas all framlidainskränkningar i ävdragsrällen får retroaktiv effeki i den meningen atl hadeskärpningarna i skallelagsliflningen kunnai förulses, så hude kunske prisel förfastigheten eller livsförsäkringsavialei bestämts annorlunda. haremellertid ulredningen av naluriiga skäl inle föreslagilett så långl gående relroakiiviietsförbud. Därav följer emellerlid också atl relroaktivi-letsförbudelsavgränsning och uiformning måste baseras på något annat än grundsatsen allmedborgarna skall beredas möjlighel all i förväg kunna bedöma de rättsligakonsekvenserna av sitt handlande. Vad som blivit den praktiska utgångspunktenför ulredningen är förhållandena under löpande beskatlningsperiod, dvs. i del vanligaslefallel beskattningsåret. Retroaklivi-telseffeklen är i förslaget knuien lillomständighet som inträffar och som s. a. s.konstituerar tidpunklen för skattskyldighetens inlräde. faslslläggandeför skalleräliens vidkommande av retroaktiviieisbegreppels innebörd äremellertid inle utan komplikationer. Utredningen har sålunda t. ex. inte uppehållit sig vid s.k. bokslulsdisposilioner i vidare mån än all del framhålls alt skatlereglerhärom som trätt i kraft före beskallningsårels uigång inte kan sägas vararetroaktiva. Bortsett från del ingalunda opraktiska fallel atl ell räkenskapsårkan i efterhand föriängas eller förkortas, saknas en närmare analys av despeciella förhållanden som kan uppslå vid bokslulsdisposilioner. Ingauttalanden har gjorts som kan tjäna till ledning vid bedömningen av skattereglerinnefattande skyldighet att insätta medel, för vilka avdrag vid beskattningen medge. ",på investeringskonto. sägs i rättighetsskyddsbetänkandei om de övergångsproblemsom kan uppslå vid övergång från en redovisningsmetod lill en annan. Vidare synes ingen uppmärksamhet ha ägnats del ingripandeoch ofta mycket komplicerade sumband som finns såväl beskattningsregler sinse-mcllunsom mellun bcskattningsrculcr och uppbördsregler eller t.o.m. mellun skuiielagstifiningenoch unnun lugsliftning, i. ex. sociullugsiiftningen. De hur uvsedda sumbundenkan avse cu och summu skaiiesubjeki - i. ex. ell vagruiluxcrmgsuvdrug kan crsuitus med s. k. skuiieredukiion, dvs. cn avdrag p;iskallen-eller niira lierudc skunesubjeki, i. ex. olika bolug i en och summukoncern. Dei nu sugdu bör ses i Ijusci uv rällighelsskyddsuiredningens uiiulunde(s. 161) ull förbudet mol reiroukiiviiei buru behöver iruffu såduna ändringur isktilie- och uvgiftslugsiiftningen som är till nuckdel för de skuii-respckiiveavgiftsskyldiga. Vidare bör här nänmda brisler i genomgången av umneson-irådcises mol bukgrunden av uu skatlelagsliftning ofta ingår i sioru s. k. pukel - t.ex. konjunkiurpakci eller sociala reformpakei. Del kan därvid siällu sig myckelsvurl uu få en rulionelll och för den pruklisku politiken unvändbari grepp på reiroakiiviielsproblemuiiken,om vurje lugregel måste ses isolerud för sig. Som lidigure nämnls har hiltillsstora ansirängningar gjoris-och såviii kan bedömas med framgång - un undviku skuiielugsiiftninguv retroaktiv karaklär. All nu införa en formligt förbud i grundlag, med de svårighelervid analysen av förbudels omfallning som aniydningsvis frumgår av den här gjorduredovisningen, förefuller mindre välbelänkl. Medhänsyn lill de synpunkier som ovan anföris avslyrker vi ulredningens förslug idenna del. Riksskatieverkeibehandlar i siu ynrande ulföriigl förbudel moi reiroukiiv skuiielug. Verkei unserall frågorna om en sådani förbud och om lagsiiftning mol skaileflyki börövervägas i ell samnianhang och all della bör ske innun ell förbud mol reiroukiivskuiielug förs i RF. Vidure anser verkei all frågun om vud som är reiroukiiviieipå skallerätiens område behöver uiredus grundligure än som hur skell. Enligi verkeiär dei förenal nied svårigheler ull enlydigl besiämma innebörden uv begreppei "omsländighelsom uilöser skuilskyldighei" på inkomsi- och förmögenhelsbeskaiiningsområde. Verket ger bl. a. fleru exempel som skull belysu svårigheiernu. uppfuilning bör ett reiroakiiviieisförbud inie generelli unses varu unulogivislillämpligl i frågaom verkels föreskrifier och anvisningar. Verkei anser ocksåall föruisebara, icke onormala skaiiesaisförändringar ime bör omfaiias uv ell reiroakiiviieisförbud.Som förbudel nu har definieruis av ulredningen kun del på ell olyckligl sanlåsa lagsliftaren när del gäller valel uv uppbördsick-niska sysiem. Verkeihävdar att ulredningen har gåtl förbi problemet med bruiet räkenskapsår.Däremot har verkei inte någoi au erinra mol en reiroakiiviieisförbudbeträffande indirekia skaller. Verkei påpekar dock au Ulredningen inte hur belyslförbudets inverkan i fråga om olika lyper uv avgifter som expeditionsavgift, lagfartssiämpeletc. Enligt verkets uppfattning har frågun, om förfaranderegler träffas uv ellreiroukiiviieisförbud, behundluis ulllför kortfatiai. Verkei godiar i alli väseniligide föreslagna unduniugen från förbudel moi reiroukiiv skattelag. Avslutningsvisuttalar riksskaiieverkei au mun bör Ibrsöku un i grundlug formuleru en regelmed förbud mol relroakliv skallelag försedd med lämpligt ulformade undanlag.