prop · G203199 · 1978-12-31 00:00:00 — omtillfällig stimulans av skogsavverkningarna, m. m.; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Bristenpå virkesråvara äventyrar f n. sysselsättningen inom skogsnäringen. Samtidigtvisar tillgängliga uppgifter atl avverkningarna på skogsfaslig-heter, som ägs avfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser (enskilda skogsägare),väsentligt understiger skogens tillväxt. Mot denna bakgrund läggs ipropositionen fram förslag om ålgärder för alt stimulera dessa skogsägare atltillfälligt öka sina avverkningar. Förslagel innebär för del första attenskilda skogsägare kan få ett särskilt avdrag vid 1980 och taxeringar.Avdraget uppgår enligt förslagel till av ersättningen för avverkningsrätteroch lill 3 96 av ersättningen för leveransvirke resp. saluvärdet av uttagnaskogsprodukter. Vid beräkningen av avdraget får hänsyn tas endast lill skogsinläklersom är hänföriiga till . Förslagelinnebär vidare atl de enskilda skogsägarna får möjlighet att erhålla ett bidragtill gallring av skog. Bidraget, som omfattar gallringar ,föreslås utgå så all del genomsnittligt motsvarar . Propositioneninnehåller slutligen förslag om att enskilda skogsägare skall betala ensärskild engångsavgift (tillfällig skogsavgift). Den tillfälliga skogs-avgiftenskall enligl förslaget motsvara av skogsbruksvärdei och skallpåföras vid taxering eller - i undantagsfall - vid taxering.Avgiften skall inle vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen. För en genomsnittsfasiighetmed ett skogsbruksvärde av . blir den tillfälliga avgiften . 1 1978/79. Prop.1978/79:199 2 Lag om särskilt avdragför vissa skogsuttag 1§ Fysisk person, dödsbo och familjestiftelse, som i sin självdeklarationredovisar intäkt av skogsbruk, har vid 1980 och taxeringar lill kommunaloch statlig inkomstskatt rätt till elt särskilt avdrag i förvärvskällan i enlighelmed bestämmelserna i denna lag. 2§Det särskilda avdraget utgör summan av a) av köpeskillingenför skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) av köpeskillingenför avyttrade skogsprodukter samt c) av saluvärdet avskogsprodukter, som har tagils ut för förädling i egen rörelse. Avdrag beräknas dock endast på sådan intäkt som hänför sig lill kalenderåret1979. 3§ Särskilt avdrag medges endasi om den skaltskyldige framställer yrkande omsådant avdrag och företer tillfredsställande utredning om underiaget för avdragsberäkningen. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i . 1978/79:199 3 1 § Fysisk person, dödsbo ellerfamiljestiftelse, som vid taxering skall la upp garaniibelopp för jordbruksfasiigheisom inkomsi, skall, om fasiighe-len äsails delvärdci skogsbruksvärde, i sambandmed nämnda taxering påföras tillfällig skogsavgift. Avgiften, som eriäggs lill sialen,ulgör av del skogsbruksvärde som legal lill grund för beräkning avgaraniibeloppei. 2 § Skall den skallskyldige pågrund av förlängning av räkenskapsåret inte ta upp garaniibelopp för jordbruksfasiigheisom inkomsi vid taxering, påförs tillfällig skogsavgift i samband med1982 års taxering. I delta fall utgår avgiften med av delskogsbruksvärde som vid laxering legal lill grund för beräkning av garaniibeloppei. 3 § Har, på grund av all fasiigheienhar förvärvals eller avyiirais under beskaiiningsårei, garaniibelopp jämkais enliglbestämmelserna i 47 § sjätle stycket kommunalskallelagen (1928:370), skallockså underlaget för beräkning av tillfällig skogsuvgift jämkas. 4 § Tillfällig skogsavgift uigåri hell anlal kronor. Avgiftsbeloppet avrundas vid öreial över femtio uppåt ochvid annat öretal nedåt lill närmaste hela krontal. Tillfällig skogsavgift är inteavdragsgill vid taxeringen lill eller statlig inkomstskatt. 5 §I fråga om debitering och uppbörd av tillfällig skogsavgift gäller bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på den harkommit ut från trycket i . 1* 1978/79. Närvarande:statsministern , ordförande, och slalsråden , Mundebo, Wiksiröm,, , , , , , , De , , Propositionom tillfällig stimulans av skogsavverkningarna, m. m. Frånalt i början av 1970-ialei ha legat i nivå med eller över den årliga skogstillväxlenhar den inhemska skogsavverkningen sjunkit kraftigt. De senaste två säsongernahar brultoavverkningen legal kring 60 milj. m-' skog, vilket motsvarar enavgång ur virkesförrådet som är lägre än tillväxten. Tendensernaför innevarande säsong pekar på en fortsatt låg avverkningslakt. Den låga avverkningstaktenkan jämföras med den inhemska skogsindustrins virkesbehov. Under högkonjunkturåren1973 och 1974 motsvarade skogsindustrins virkesförbrukning en brultoavverkningpå omkring 75 milj. m skog . Under de efterföljande lågkonjunkiurårensjönk virkesbe-hovel lill ungefär 60 milj. m skog. De minskade avverkningarnahar därför lidigare inte vållat några siörre problem för virkesförsörjningenäven om induslrins råvarulager reducerats betydligt. I takt med den förbättradeefierfrågesituaiionen ökar nu skogsindustrins virkesbehov snabbt. För år 1979beräknas behovet motsvara en brultoavverkning på omkring 70 milj. m skog ochmed hänsyn till de två senaste årens lageravveckling lorde avverkningsnivånbehöva höjas utöver denna nivå föratt säkerställa en mer normal lagernivå. Virkesbehoveiför synes bli av minsl samma omfattning löruisaii altkonjunkturuppgången får ell någorlunda normalt förlopp. 1978/79:199 5 2Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna synpunkter Avmin inledningsvis lämnade redogörelse framgår all den svenska skogsindusirin äri en siiuaiion där brislen på virkesråvara hoiar all bli en hinder för möjlighelernaall uinyiija konjunkiuruppgången fulli ul. Brislen på virke får flera allvarligakonsekvenser. Om produkiionen även under högkonjunkiuren hålls lillbakauppkommer för del förslå risk för onödiga frisiällningar i både det egentligaskogsbruket och skogsindusirin. Knappheten på råvara medför vidare bortfall avslora exportinkomster och risk för förluster av marknadsandelar. Virkesbristenkan slulligen - genom au efterfrågan är siörre än utbudet - leda lill höjdavirkespriser och därmed allvarligt påverka skogsindustrins internationellakonkurrenskraft på någol . Detta kan i sin lur leda lill yiieriigaremarknadsförluster och försvagad syssdsäiining. Jag vill undersiryka alt depåtalade tendenserna redan märks. Deminskade avverkningarna hänför sig i första hand till det enskilda skogsbruket,dvs. till skogsfastigheier som ägs av fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser. har enskilda skogsägare avverkat endasidrygt hälften av skogens lillväxl. Detla kan sammanhänga bl. a. med atl en alltstörre del av den enskilda skogsmarken ägs av personer som har sin huvudsakligainkomst från annal håll. Denna ägarkaiegori är alltså normalt inte beroende avinkomsten av skogsbruk för sin försörjning. Virkesuibudei från det enskildaskogsbruket kan därför variera slarkl mellan olika år beroende exempelvis på virkesprisförväntningaroch hur andra inkomster utvecklas. Deenskilda skogsinnehaven utgör hälften av landels skogsmark och är främstbelägna i Syd- och där förutsättningarna för skogsproduktion -vad avser terräng, omloppstid m. m. - är mest gynnsamma. Del totala virkesuibudeitorde kunna öka med 20 '}« om hela lillväxien i privaiskogsbrukei avverkades.Del nuvarande skogsbesiåndei utgör, speciellt med lanke pä de senaste årenslåga avverkning, således ingen begränsning ökat kapacitetsuinytijandeinom skogsindusirin. Molbakgrund av vad jag nu sagt finner jag del ytterst angeläget att avverkningeninom det enskilda skogsbruket stimuleras. sker delta i form av s.k. virkeskampanjer. Jag anser del dock inle troligt all dessa kampanjer ger lillräckligisior effekt på utbudet för all induslrins virkesförsörjning skallvara tryggad. Enligt min mening är det därför nödvändigt all- givelvis inomramen för vad skogsvärdslagsiiftningen medger- yiieriigare siimulera deenskilda skogsägarna lill siörre avverkningar. En sådan stimulans kan, som jagtidigare framhållit, tjäna det dubbla syftet att upprätthålla sysselsällningeni skogsnäringen och motverka sådana prishöjningar på virket atl skogsindustrinsinternationella konkurrenskraft försvagas. 1978/79:199 6 Jag föreslår därför - efter samråd med cheferna förjordbruks- och industridepartementen - alt de enskilda skogsägarna stimulerastill ökade avverkningar genom dels ett särskili avdrag vidlaxeringen, dels etl gallringsbidrag. För all finansiera del särskilda avdrageibör denna grupp av skogsägare vidare påföras en tillfällig skogsavgift. Jagavser atl i det följande behandla del särskilda avdraget först, därefter gallringsbidrageioch sist den tillfälliga avgiften. Jag vill undersiryka all såväl den särskilda avdragsräuensom den tillfälliga skogsavgiften är av engångskaraktär. Detsamma gällergivetvis bidraget till gallring. Någon förlängning av förmåns-elleravgiftsperioden bör således inte komma i fråga. Jag vill också framhålla alt deföreslagna reglerna inte är avsedda alt ersätta eller föregripa den av migtidigare aviserade översynen av skogsbeskaltningen. Som jag i annal sammanhanguttalat avser jag atl lägga fram förslag om en omläggning avbeskattningen av skogsinkom-sler. 2.2 Avdraget vid inkomsttaxeringen Som jag framhöll är syftel med en särskild avdragsräiivid taxeringen atl stimulera de enskilda skogsägarna till ökal skogsuitag. Detsynes därför lämpligt alt bestämma avdragei lill viss del av den ersättning somskogsägaren erhåller på grund av upplåtelse av avverkningsrätier (roiposter)och försäljning av skogsprodukler (leveransiimmer) m. m. Avdragei far för den skatiskyldigesamma effekt som en tillfällig höjning av virkespriserna. Effeklen av eu sådani avdrag beror bl. a. på om det medgesendasi vid den ställiga taxeringen eller vid både den statliga och den kommunalalaxeringen. Akiiva jordbrukare har ofta låga laxerade inkomster och de betalartill övervägande del inkomsiskali. För denna kaiegori skulle således ellavdrag enbart vid den siatliga taxeringen ha ganska liten betydelse. Enligt minmening bör därför avdraget medges vid såväl den siatliga som den kommunalataxeringen. Jag anser all det är av störsia betydelse altstimulansåtgärderna utformas så atl den önskade utbudsökningen inträffar såsnart som möjligt. Av detla följer atl skogsägare, som avvaktar med avverkningeller upplåtelse av avverkningsrätter i hopp om kommande prishöjningar, inlebör kunna utnyttja den förmånliga skattebehandlingen. Skäl kan därför anförasför att skatteförmånerna borde begränsas till avtal om försäljning av skog som träffasunder exempelvis perioden den 1 april-den 31 december 1979. Mot en sådan avgränsningkan emellertid rikias såväl principiella som praktiska invändningar. a. lill de pågående virkeskampanjerna kan del nämligen framstå som obilligtall undanta skogsförsäljningar från rätten lillavdrag. En avdragsräii som är kopplad till avtalstidpunkten kan vidare inbjuda tillmissbruk. Det särskilda avdraget kan sålunda fresta skogsägare an - mer eller mindreför skens skull - upplåta 1978/79:199 7 myckelstora avverkningsrätlcr lill anhöriga eller närstående förelag. Jag vill i delsammanhanget erinra om all den som säljer roiposler på kredit inte behöverredovisa köpeskillingen som intäkt i snabbare laki än betalning sker. Med en tillavialslidpunkten anknuten avdragsräii uppkommer också svårlösta problem vid långsiktigaavverkningsuppdrag o. d. och vid uttag av skog lill egen verksamhei. Av del anförda följer enliglmin mening alt del inie är lämpligi att låta avialstidpunklen vara avgörandeför rälien lill del särskilda avdraget. Att koppla skatteförmånen till avverkningsiidpunkiensynes inte heller böra komma i fråga. Bortsett från svårigheten alt i efterhandutreda när avverkning skett inträder här den komplikationen all det ofta ärköparen - och inte skogsägaren - som bestämmer när skogen skall avverkas. Minslutsats blir därför att det särskilda avdragei bör knytas till summan av deintäkter på grund av försäljning av rotposter, leveranstimmer m. m. som hänförsig lill . Med atl intäkten hänför sig lill avsesalt skatteplikt inträder för ersättningen för skogen i fråga. Detär givet all en avdragsmetod som bygger på tidpunkten för skattepliktensinträde kan få till konsekvens att intäkter, som grundas på avtal träffade föreden åsyftade perioden, berättigar till avdrag. Det kan också hända att skogsförsäljningsavial,som slutits , ger upphov lill intäkter först efterperiodens utgång. Nackdelen av detta flr emellertid vägas mot att en på detta sätllill inläktssidan kopplad avdragsräii är enkel alt tillämpa och kontrollera.Risken för manipulationer av skatte-flyklskaraktär torde vara mycket liieneftersom avdragsräuen förutsätter atl ersättning för avyttrad skog tas upp tillbeskattning. Jag kan här också erinra om atl samma konstruktion användes i 1974års tillfälliga lagstiftning om insättning på investeringskonto för skog(1974:989). Flertaletenskilda skogsägares räkenskapsår sammanfaller med kalenderåret. För dessaskogsägare kommer-eftersom avdraget är kopplat lill intäkter som hänför sig tillperioden den 1 januari-den 31 december 1979 - samtliga skogsintäkter somredovisas vid taxering att vara avdragsgrundande. Det finns emellertidskogsägare som har brutna räkenskapsår, t. ex. perioden den I maj-den 30 april.En sådan skogsägare kommer att redovisa intäkter hänföriiga till januari-april1979 deklaration och intäkter hänföriiga till i1981 års deklaration. För au dessa skogsägare skall kunna utnyttja avdragsräuenfullt ut måste det särskilda avdraget kunna medges vid både 1980 och 1981 årstaxeringar. Om en skogsägare med brutet räkenskapsår föriänger räkenskapsåret lillatt omfatta exempelvis perioden 30 april 1981 kandelinträffaattskogsintäkter, som hänför sig till slutet av , skall tas upp först vid1982 års taxering. Atl för ett undantagsfall av detta slag utsträcka rätten tillsärskilt avdrag till taxering får dock anses obehövligt. Medhänvisning till det anförda föreslår jag alt fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser medges ett särskilt avdrag vid 1980 och 1981 års 1978/79:199 8 taxeringar.Avdraget, som baseras på intäkter hänförliga lill , bör enligtmin mening uppgå lill av köpeskillingen för roiposler och 3 VVi avköpeskillingen för leveransiimmer och värdet av egna uttag. För skogsägare mednormal marginalskall, t. ex. 50 "i,rårdel föreslagna avdragei samma effeklsom en prishöjning på 5 ", på en rotposi och 3 ")> påleveranstimmer. Är marginalskatten högre blir effekten mer markant. Densärskilda avdragsrätten syftar-liksom det tillfälliga gallringsbidraget-lill altöka virkesuibudei från de privata skogsägarna. Värdet av det totala virkesuibudeifrån det enskilda skogsbruket kan beräknas till omkring 4miljarder kr. Det sammanlagda avdragsbdoppei kan pä grundval av detlauppskattas lill omkring 135 milj. kr. Vad den faktiska skattelättnaden blir äremellertid myckel svårt att uttala sig om. Många skogsägare - i synnerhet dödsbon- beskattas kommunalt endast för garaniibeloppei och statligt för relativt obetydligabelopp. Det särskilda avdraget kommer därför inte atl minska derasskattebelastning i nämnvärd grad. För skogsägare med större inkomster kan däremoiavdraget innebära en påtaglig skattelätlnad. En rimlig bedömning kan vara attskatteminskningen kommer att uppgå lill knappt hälften av del teoretisktmöjliga avdragsbeloppei. Den sammanlagda skattelättnaden torde därför kunnaberäknas till omkring 60 milj. kr. Med hänsyn till atl flertalet skogsägare harett räkenskapsår som sammanfaller med kalenderår kommer huvuddelen avavdragsbeloppet att falla taxering. 2.3Tillfälligt bidrag till gallring Somframgår av det föregående anser jag atl utbudet av virke från det privataskogsbruket bör stimuleras även med ett bidrag till gallring. Bidraget bör avsesådan gallring som främjar skogens utveckling och i första hand omfattas, k. förslagallring.Denna typ av gallring ger i huvudsak massaved av klena dimensioner med f n. lågkostnadsläckning. Gallringen är emellertid ett nödvändigt led i strävan attskapa sluiavverkningsbestånd med lämpliga iräddimensioner och av hög kvalitet. Ilikhet med den särskilda avdragsrätten vid inkomsttaxeringen bör bidragetbegränsas lill . Jag föreslår alltså au bidrag skall kunnautgå till gallringar som utförs eller har utförts under innevarande år. Somförutsättning för bidrag bör bl. a. gälla att virket tillförs skogsindusirin ochatt gallringen innebär ett för området i huvudsak normalt virkesutlag. Ettbidrag av delta slag är enligt anvisningarna lill 19 § kommunalskallelagen (1928:370,KL) skattepliktigt vid inkomsttaxeringen. Bidragetbör i första hand utgå i förhållande lill gallrad areal. Del bör således integrundas på värdet eller volymen av virket. En koppling till enbart värde ellervolym skulle nämligen på ett mindre lämpligt sätl gynna skogsägare med lättåtkomligoch värdefull skog. Till detta kommer au det särskilda avdraget vidinkomsttaxeringen är utformat så att skatteförmånen blir större ju 1978/79:199 9 Bidraget bör mot bakgrund av vad jag nu har sagt bestämmas så atldel genomsniilligi utgår med . per gallrad hektar. För all nå större räilvisabordel emellerlid kunna jusieras något både uppåt och nedåt. Det bör dockaldrig få översliga , per hektar. Vidare bör bidrag inie ulgå om del fören skogsägare med lillämpning av nämnda regler skulle underskridasammanlagt I . för hans skogsinnehav. Bidragetbör, liksom det särskilda avdraget förbehållas del enskilda skogsbruket, dvs.skog som ägs av fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Verksamhelenbör administreras av skogsvårdsslyrdserna. Den totala kostnaden för bidragetberäknar jag till 60 milj. kr. För ändamålet bör ett särskiltreservationsanslag benämnt Tillfälligt bidrag lill gallring föras upp påstatsbudgeten för /80. Från anslaget bör täckas även skogsvårdsstyrelsernaskostnader för administration av verksamhelen. Detankommer på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att utfärda desärskilda föreskrifter som kan föranledas av ett bifall till mitt förslag ombidrag till gallringar. Densärskilda avdragsräuen medför uppskattningsvis en skaltelälinad för detenskilda skogsbruket på omkring 60 milj. kr. En subventionering av dennastorleksordning är enligt min mening inte befogad, särskilt inle om man larhänsyn till alt del gallringsbidrag som jag förordal i del föregående börbekostas av statsmedel. Jag föreslår därför all den nu akluella gruppen skogsägarepåförs en tillfällig skogsavgift med av skogsbruksvärdei. Avgiftenbör las ut i samband med taxering eller - i de undantagsfall dåskogsägaren på grund av föriängning av sitt räkenskapsår inte skall taxeras år1981 - i samband med laxering. För en genomsnittlig faslighet medomkring skogsmark och elt skogsbruksvärde på . blir dentillfälliga avgiften . Det sammanlagda avgiftsuttaget kan beräknas tillknappt 60 milj. kr. Avgiften bör inte vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen.Vad gäller taxering, debitering och uppbörd bör samma rutiner tillämpas för dentillfälliga skogsavgifien som för skogsvårdsavgiften. a. till de nu föreslagna avdragsreglernas tillfälliga karaklär anserjagdel olämpligt alt arbeta in dem i KL. I likhet med t. ex, reglerna om invesieringsavdragoch investeringsbidrag börden tillfälliga avdragsräuen las in i en särskildlag. Av samma skäl bör enligt min mening också bestämmelserna om dentillfälliga skogsavgiften införas i en frislående lag. Jag avser att i delföljande kommentera de båda lagförslagen var för sig. 1978/79:199 10 3.1Lagen om särskilt avdrag för vissa skogsuttag 1 §Rätlen till särskilt avdrag tillkommer i första hand skallskyldiga som får uppskov enligl skogskoniolagen (1954:142), dvs. fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Fysiska personer, som är delägare i handelsbolag eller delägare i dödsbo, som skaliemässigl behandlas som handelsbolag, kan emellerlid inte i denna egenskap uinyiija skogskontosyslemel. Denna inskränkning gäller inle i fråga om den särskilda avdragsräuen. En fysisk person, som är delägare i 1. ex. elt handelsbolag, far således - såvida förulsäliningarna i övrigt är uppfyllda - avdrag för sin del av handelsbolagets inkomsi. Delsärskilda avdragei medges endast vid 1980 och laxeringar. Denomständigheten au en skaiiskyldig med bruiet räkenskapsår teoretiskt sett kanredovisa skogsinläkler, som är hänföriiga till , vid 1979eller laxeringar, har inte ansetts motivera att avdragsrätten utvidgasatt omfatta även sistnämnda taxeringar. 2 §För alt avdrag skall kunna komma i fråga fordras alt skogsiniäkten hänför sig till . Som framgår av den allmänna motiveringen innebär delta att skatteplikt på grund av upplåtelse av avverkningsrätt, försäljning av skogsprodukter eller egna uttag skall ha inträtt under nämnda år. Avgörande är alltså normalt den tidpunkt då ersättningen för den sålda skogen enligl god redovisningssed skall redovisas som intäkt i den skailskyl- diges räkenskaper. Skallskyldig,som upplåtit avverkningsrätt mot betalning under flera beskattningsår, fårsåsom intäkt ta upp den del av köpeskillingen som betalats undersamma år (punkl I fjortonde stycket av anvisningarna till 41 § KL). Är dennaregel tillämplig kan den skallskyldige själv bestämma om han vill hänföraersättning för en roiposiförsäljning eller om han vill skjuta uppbeskattningen till senare år och därmed avstå från den särskilda avdragsräuen. Rättentill avdrag är - i likhel med möjligheten lill uppskov enligl skogskontosystemet- kopplad till köpeskillingen för skog, som avyttrats genom upplåtelse avavverkningsrätt, köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter och allmännasaluvärdet av skogsprodukter som tagits ul för förädling i egen rörelse. Uttagfrån skogskonto ger inte i något fall rätt till särskilt avdrag. Fördel fallalt avdraget medför alt underskott uppkommer i förvärvskällan får underskottetkvittas mot annan inkomsi eller utnyttjas som förlustavdrag enligt vanligaregler. 3 §Taxeringsmyndigheterna är inte skyldiga atl undersöka om förutsättning ar föreligger för det särskilda avdraget. Del ankommer alltså på den skattskyldige själv au framställa avdragsyrkandet och visa all villkoren för avdragei är uppfyllda. I fråga om tidpunkten för framställande av yrkandet gäller samma regler som för avdragsyrkanden i allmänhet. Prop.1978/79:199 11 3.2Lagen om tillfällig skogsavgift 1 §Kretsen av de skogsägare som skall erlägga lillfällig skogsavgifi samman faller - som framgår av den allmänna motiveringen - hell med den krets skogsägare som har rätt till del särskilda avdragei vid inkomsiiaxeringen. Avgifisplikten omfattar således även delägare i handelsbolag eller i dödsbo, som skaliemässigl behandlas som handelsbolag. Föratl lillfällig skogsavgift skall komma i fråga fordras dels alt skogsägaren redovisargarantibelopp för jordbruksfastighet som inkomst, dels all fastighetenstaxeringsvärde innehåller delposten skogsbruksvärde. Garaniibelopp beräknas medledning av faslighetens taxeringsvärde året näst före del akluella laxeringsårei.Vid laxering skall således garaniibeloppei baseras på fasiigheiens laxeringsvärdeår 1980. Deila gäller oavsell om del beskaliningsår, som skall ligga lill grundför laxering, omfaltar eller t. ex. tiden den I maj 1979-den30 . Molsvarande skall gälla i fråga om den lillfälligaskogsavgiften. För skogsägare som inkomsnaxeras kommer allisåskogsavgiften all beräknas på grundval av del skogsbruksvärdc som ingår i 1980års laxeringsvärde. 2 § Enligl I § skall den lillfälligaskogsavgiften las ul vid taxering. En skogsägare som förlänger sitträkenskapsår så att del omfattar exempelvis liden den 1 januari 1980-den30april 1981 skall emellerlid inteiaxerasår 1981. För all undvika ellomotiverat bortfall av avgifisplikten har därför föreskrivits att skogsavgifieni dessa situationer skall baseras på det skogsbruksvärde som vid laxeringligger till grund för beräkning av garaniibeloppei. Skogsavgiften kommerdärigenom alt baseras på det laxeringsvärde som fastställs vid 1981 årsallmänna fastighetstaxering.