prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Tabellenvisar liknande attityder som lidigare presenterats för underhållsskyldiga ochvårdnadshavare för barn med den skillnaden alt de som är underhållsskyldiga molmake efter äktenskapsskillnad i högre grad än andra kategorier tycks anseunderhållsrelalionen otillfredsställande . 1978/79:12 333 Familjelagssakkunnigasförslag tiil riktlinjer för bedömning av denunderhållsskyldiges förmåga att återbetala utgivna bidragsförskott 3 har vi föreslagit att , så länge bidragsförskott utgår,skall kunna bestämma vad som skall återkrävas av den underhållsskyldigeoberoende av vad som gäller om underhällsbidrag enligt dom eller avtal. Dennabilaga innehåller förslag lill riktlinjer för verksamhei.Som beteckning på återkravet används i bilagan termen underhållsbidrag. Efiersombidragsförskott utgår kommer kassans beslul all sakna belydelse för detunderhällsberätligade barnel. Detla gör att den underhållsskyldiges förmågaall betala underhållsbidrag kan bedömas enbart utifrån hans egna ekonomiskaförutsättningar. I andra situationer, såsom när del gäller all fastställa ellunderhållsbidrag över bidragsförskottets nivå eller det saknas lagligaförutsättningar för bidragsförskott, finns del anledning alt göra en mernyanserad bedömning och även beakta den andre förälderns förmåga att försörjabarnel. Det bör därför understrykas all riktiinjema formellt endasl gäller förförsäkringskassorna. Meningenär att det skall kunna ske fortlöpande ändringar av underhållsbidragetsstorlek med hänsyn lill variationerna av den underhållsskyldigesbetalningsförmåga. Delta gör alt man måste beakta marginaleffekterna sä attexempelvis inte en omprövning av bidraget vid en högre inkomst leder lill allhela inkomstökningen las i anspråk för ökad skall och barnlillsynsavgift, högreunderhållsbidrag saml minskat bostadsbidrag. 1 förhållande till gällande rätlinnebär detta en ändring såtillvida att man ofta torde med ledning avlämnade uppgifier faslställa ett skäligt underhållsbidrag ulan all på ett mergenomtänkt sätt la ställning till hur stort underhållsbidraget skulle ha varitvid andra inkomstförhållanden. Del förekommer all man som uigångspunki förbedömningen räknar med alt den underhållsskyidige bör betala en viss andel avbrullo-eller nettoinkomsten. Ett mer genomtänkt system tillämpas försöksvis bl.a. av familjerättsassislenier i norra på initiativ frånsocialförvaltningen i kommun. Tillgrund för kassornas beslut bör ligga den underhållsskyldiges ekonomiskaförhållanden och den försörjningsbörda som han har gentemot sin familj. Detgäller all fastställa vad som behövs för levnadsomkostnader och andranödvändiga utgifter samt all la en andel av överskottet i anspråk förunderhållsbidrag. 1978/79:12 334 Delbelopp som förbehålles den underhållsskyldige bör ligga över exi- Bilaga 4slensminimum och socialhjälpsnivåerna. Del är meningslöst alt förplikta någonatl utge underhållsbidrag om han därigenom blir berättigad all uppbärasocialhjälp. Del bör vidare finnas en viss marginal för skuldsättning så attden underhållsskyldige bl. a. har möjlighel alt göra avbetalningar på gamlaunderhållsbidrag som han kanske p. g. a. tillfälliga belalningssvårigheter intekunnat eriägga. Som framhållits i kap. 3 är vi medvetna om all våra beräkningarav bidragens storlek kan diskuteras och att ytteriigare överväganden krävsinnan definitiva riktlinjer kan fastställas. Närden underhållsskyldige inte kan betala ett underhållsbidrag som svarar molbidragsförskottet utan samhället träder in och svarar för mellanskillnadenutgår en form av samhällsstöd för barnel som ersättning för denunderhällsskyldiges bristande förmåga all svara för sin del av barnelsgrundförsörjning. mån våra förslag leder till en minskning av underhållsbidrag som betalasinnebär således reformen ökade samhällsinsatser för de underhållsskyldiga inomramen för bidragsförskottssystemet. Vivill här framhålla all våra överväganden om underhållsbidragets sioriek inte ärhelt knutna lill all bidragsförskotten finns. Även om dessa ersattes av annalsamhällsstöd för barnfamiljer kvarstår den grundläggande regeln iföräldrabalken alt föräldrarna efter förmåga skall ta del i kostnaderna förbarnets underhåll. Detinnebär all den underhällsskyldige under alla förhållanden måsle garanteras enminiminivå för sin egen och sin familjs försörjning saml atl underhållsbidragetmåsle bestämmas lill en andel av överskottet över denna nivå. Härvid är delofrånkomligt atl systemet tillsammans med vad som gäller ifråga om skaller ochbehovsprövade bidrag leder lill kraftiga marginaleffekter. För atl det inteskall ske orättvisor mellan olika underhållsskyldiga eller uppstå orimligamarginaleffekter måsle man på ungefäriigen det sätt vi föreslår beakta delskattesystem som finns och de sociala förmåner som utgår. Vivill kraftigt understryka atl del är angelägel all snabbi lätta bördorna för deunderhållsskyldiga. Del är därför viktigt atl det fastställs realistiska underhållsbidrag.Våra förslag lill beräkning av bidragens sioriek upp lill bidragsförskottetsnivå kan i sina huvuddrag tillämpas ulan alt del utfärdas några detaljeradeanvisningar och utan all reformen beiräffande handläggningav återkrav behöver avvaktas. Särskilt angeläget är det atl i anslutning lillbestämmelsen i 7 kap. 2 i; FB, där del bl. a. slås fasl att underhållsbidragskall betalas efter förmåga, anges riktlinjer för vilka belopp som denunderhållsskyldige och hans familj behöver för olika ändamål så all inteunderhållsbidraget inkräktar på det nödvändiga livsuppehället. Fråganom ett värdnadsbidrag för barn har då detta betänkande avslutals ännu inteföranlett proposition till . Vi har därför inte kunnat la ställninglill hur ett sådani bidrag skulle påverka de föreslagna riktiinjema. Prop.1978/79:12 335 2 Den underhållsskyldiges inkomst Bilaga 4 Denunderhållsskyldiges inkomst utgör en viktig faktor vid bedömningen av hansförmåga all betala underhållsbidrag. Detfinns olika inkomstbegrepp som man kan utgå från. Ett alternativ är atl ilikhet med vad som gäller i fräga om bostadsbidrag välja den laxeradeinkomsten. Del har den fördelen all inkomsten går lätt all konstatera. Enuppenbar olägenhet skulle emellertid vara all beslutet om underhållsbidrag komalt grundas på en inaktuell betalningsförmåga, efiersom den laxerade inkomstengrundas på inkomstförhållanden som ligger längre än ell år tillbaka i liden. Vianser därför all del inte är möjligt alt utgå från detta inkomstbegrepp. Vihar övervägt att låta den underhällsskyldiges förväntade bruttoinkomst liggatill grund för bedömningen av hans betalningsförmåga. Delta skulle varanaturiigt efiersom det anknyter lill vad som gäller ifråga om skatter,daghemsavgifter och rättshjälp. sådant system kan länkas uppbyggt på delsättet atl en viss bruttoinkomst, bestämd med hänsyn till försörjningsbördangentemot hemmavarande barn och eventuellt även make, alllid förbehålles denunderhållsskyldige. Av över-skjulande belopp las underhållsbidrag ul enligt enviss procentsats. Det skulle vara möjligt all upprätta tabeller av vilkaunderhållsbidragels storlek vid en viss inkomst och försörjningsbördaomedelbart framgår. Delvisar sig emellertid vara förenat med betydande ölägenheter all utgå frånbruttoinkomsten. Man beaktar inte då de ganska stora skillnaderna ibetalningsförmåga som föreligger lill följd av all den kommunalautdebiteringen varierar i sioriek. Del förutsätter också att sådana utgiftersom den underhållsskyldige har för bostad och barntillsyn scha-bloniseras.Efiersom kostnaderna varierar kraftigt får detta lill konsekvens all de somhar låga utgifter överkompenseras som det kommer att finnas en gruppsom har så höga faktiska utgifter att det måsle ske någon form av jämkning. Enökning av bruttoinkomsten behöver i många inkomstlägen inte betyda någonnämnvärd ökning av förmågan all betala underhållsbidrag. Detta sammanhänger medde samlade marginaleffekter som uppstår till följd av ökning av skaller ochdaghemsavgifier samt bortfall av bostadsbidrag. Särskilt när denunderhållsskyldige har stor familj all försöka och hans förmåga all betalaunderhållsbidrag börjar vid en förhållandevis hög inkomst måste det inträffaofta att det underhållsbidrag som faslställes med ledning av bruttoinkomstenbehöver jämkas. Föralt avgöra om ett underhållsbidrag är så oskäligt all det finns anledning altfrångå tabellerna måsle man se till den summa pengar som den underhållsskyldigedisponerar sedan skall och hyra betalats. Efiersom jämkning skulle behövaföretas relativt ofta blir del därför konstlat atl utgå från bruttoinkomsten. Vianser del bättre all bedöma den underhållsskyldiges ekonomiska bärkraft utifrånden förväntade nettoinkomsten, dvs. bruttoinkomsten minskad med skall.Utgångspunkten bör vara all man fastställer den underhållsskyldiges förväntadeårsinkomst, delar upp denna samt drar ifrån skatten, beräknad medledning av tabellerna för pre- 1978/79:12 336 liminärskatl.Del sålunda fastställda beloppet motsvarar vad den under- Bilaga 4hållsskyldige rent faktiskt disponerar i pengar och bör därför vara den bästautgångspunkten för bedömningen av hans förmåga alt utge underhållsbidrag. Ellsådani syslem anknyter också lill de metoder som domstolar och andra idagvanligen tillämpar för att få underlag lill bedömningen av vilketunderhällsbidrag som kan vara skäligt. Delbör utfärdas närmare anvisningar för beräkningen av inkomsten. Liknandeanvisningar finns utfärdade av för beräkning av allmänrättshjälp och av bosiadsslyrelsen för fastställande av bostadsbidrag. Dessaföreskrifier kan tjäna lill viss ledning. Denunderhällsskyldige bör åläggas all redovisa sina inkomstförhållanden påen förändamålet särskilt utarbetad blankett. I beslutsunderlaget bör även ingåuppgifier om sjukpenninggrundande och laxerad inkomst, vilka finns tillgängligaför . Tillinkomst bör räknas intäkter från de i kommunalskatielagen upptagnaförvärvskällorna jordbruksfaiitighet, annan fastighet, rörelse, tjänst,tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Förinkomst och utgift som hänför sig lill sådan faslighet för vilkenschablonmässig inkomstberäkning skall ske enligt bestämmelserna i 24 § 2 mom.kommunalskatielagen bör gälla särskilda regler. Vi återkommer lill denna fråganedan under avsnittet om bostadskostnad. Iprincip bör inkomsten minskas med sådana utgifter för inkomstens förvärvandesom är avdragsgilla enligt bestämmelserna i kommunalskatielagen. Del bör dock finnasmöjlighel alt borlse från mindre belopp. Närdel gäller inkomst av rörelse, jordbruksfastighet och sådan annan fastighet sominte schablontaxeras lär del inte kunna undgås atl denna uppskattas efterskönsmässiga bedömningar. Man får utgå från nettointäkten enligt senastelaxering och göra en eventuell avvikelse från denna med hänsyn lill denulvecklinij som kan förväntas i förvärvskällan. Ilikhet med vad som gäller ifråga om allmän rättshjälp och bostadsbidrag bördet finnas vissa restriktioner beträffande avdrag för underskoll iförvärvskälla. Förvärvsavdragoch skattereduktion bör beaktas vid bestämmande av den underhällsskyldigespreliminärskall genom val av kolumn i skalletabellen. Förmögenhetsinnehavbör kunna påverka underhållsbidragels storlek. Detta kan i likhet med vad somgäller i fråga om bostadsbidrag och allmän rättshjälp ske genom all en vissandel av förmögenheten läggs lill inkomsten. 3.1Nivåer inom andra rättsområden Denunderhållsskyldige bör förbehållas ell vissl belopp för sin egen och sinfamiljs försörjning. Beloppet bör räcka lill alla vanliga utgifter inklusivebostadskostnaden. När del gäller all avgöra vad som skall anses vara rimligaförbehålls- Prop.1978/79:12 337 Normalbelopp för existensminimun Bilaga 4 I % av basbeloppet Krper månad 1977 Samboende 165 1 471 belopptjänar reglerna inom andra rättsområden till viss vägledning. Medstöd av bestämmelserna om existensminimum kan skallskyldig få nedsättning avden laxerade inkomsten p. g. a. nedsatt skalteförmäga (50 S 2 momkommunalskatielagen). Existensminimumi det särskilda fallet bestäms med ledning av normalbelopp som utgör andelarav basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för december månadföre det kalenderår som föregår taxeringsåret (se tabell 1). Beloppen, som iviss utsträckning anpassats lill socialhjälpsnormerna i , äravsedda atl läcka alla vanliga levnadskostnader, utom bostadskostnaden, somberäknas särskilt och lägges till normalbeloppen. Bestämmelsernaom existensminimum har också betydelse vid införsel i lön. Enligt 10 5;införsellagen (1968:621) skall utmätningsmannen förbehålla gäldenären ettbelopp för eget underhäll och familjens behov. Förbehållsbeloppet bestämmes medledning av de nämnda bestämmelserna i kommunalskatielagen. Införselfår bara ske för vissa typer av fordringar såsom underhållsbidrag, skatter,böter och viten (I S införsellagen). För andra fordringar kan del ske utmätningi lön. Här gäller en rad restriktioner. a. får utmätning normalt inte avselängre lid än och omfattar då endasl belopp som"uppenbart överstiger vad som åtgår för gäldenärens och hans familjsförsörjning saml till fullgörande av underhållsskyldighet som i övrigt åvilarhonom " (67 b S UL). utfärdar anvisningar omutmälningsfrilt belopp, vilka är avsedda all gälla för kalenderår (se tabell2). Defiesta kommunerna använder sig av basbeloppsanknutna normer för denbehovsprövade socialhjälpen. Bostadskostnaden innefattas inte i normerna utanbeaktas särskilt. Normerna varierar i storlek mellan kommunema liksom deutgifter de är avsedda all läcka. Många kommuner tillämpar s. k. bruttonormersom innefattar del mesta av livsuppehället. Utmätningsfritt belopp vid utmätning i lön 1977Kr Källa: föreskrifter. Dnr 792/76-91. 22 1978/79. Prop.1978/79:12 338 Kommunernas socialhjälpsniormer i procent av basbelop- Bilaga 4 pet« °Familjelagssakkunniga har även tagit del av de nivåer som övervägs av socialutredningeninom ett framlida stödsystem för socialhjälpen. Källa:Statistiska meddelanden S 1976:2. Anmärkning:Siffrorna är inte ulan vidare jämförbara. Endast ett mindre antal kommuner harhögre normbelopp än Sta:kholm. 1tabell 3 har sammanställts de normer kommunerna tillämpade . Varkennär del gäller existensminimum, utmätning i lön eller socialhjälpsnormernaingår barnbidraget i ersättningsnivåerna. Däremot avräknas från normalbeloppelför bam - utom när det gäller socialhjälpen i ett litet antal kommuner - vadsom erhålles för barnet i form av underhällsbidrag och bidragsförskott. Ersättningsnivåernautgör i samtliga fall normalbelopp från vilka del i del enskilda fallet görs deavvikelser som finnes påkallade. Ifråga om införsel har riksskatteverketangivit de vanligaste situationerna då avvikelse kan förekomma. Som exempelkan här nämnas naturaförmåner som gäldenären erhåller, vissa underhållsbidragsom han är skyldig all betala, kostnader för resor lill och från arbetsplatsen,betalning på skuld enligt vissa typer av avbelalningskontrakt och hyreskontraktsaml utgifter till följd av nödvändig barntillsyn eller till följd av sjukdom. Avvissl intresse för bedömningen av barnkostnadema är även bestämmelserna ombidragsförskott och barnpension. Bidragsförskottet utgör för är avbasbeloppet. Utgår förskoll i förhållande lill bägge föräldrarna eller ärbarnel berättigat lill barnpension utgör det dock av basbeloppet, i förrafallet i förhållande lill var och en av föräldrarna. Nivåerna för barnpensionanknyter lill vad som gäller vid bidragsförskott, dock att beloppet kan sättasned till lägst av basbeloppet i de fall bamet erhåller pension från ATPeller bor samman med någon som uppbär folkpension i form av änkepension.' 3.2.1Andra utgifter än bostadskostnader '8 kap. 6 vi lagen Den underhållsskyldige bör tillförsäkras ell belopp förvanliga levnads- (1962:381) om allmän kostnader. Hit räknas utgifter förkost, kläder, tvätt, hygien, tidningar, försäkring. gas,elektricitet, telefon, radio- och TV-licens, försäkringsavgifter, fackföreningsavgifteroch andra medlemsavgifter, smärre utgifter för tillfälliga behov, samt ordinärautgifter för hälso- och sjukvård, landvård och för resor lill och från arbetet. Beloppetbör göras värdebeständigt genom anknytning till basbeloppet. Nivåerna bör liggaöver existensminimum och socialhjälpsnivåema. Detär ett önskemål att göra systemet enkelt. De föreskrifter som är erforderiigaom förbehållsbeloppens storlek i del enskilda fallet bör därför om möjligt inteföranleda komplicerade uträkningar. En svårighet ligger emellertid i allsystemet skall gälla för många olika situationer. Den underhållsskyldige kanvara ensamstående, ha hemmamake' eller bo samman med någon som med sinainkomster kan bidra lill de gemensamma nödvändiga utgifterna. Har denunderhällsskyldige också hemmavarande bam skall ett belopp förbehållas fördetta barn. Bam i de lägsta åldrarna anses inte kosta lika myckel som äldrebarn. Ä andra sidan kan barn-lillsynskosinaderna för de yngsta bamen uppgå lillbetydande belopp. Är den underhållsskyldige ensamstående erhåller dethemmavarande barnel ell obeskattat underhållsbidrag, bidragsförskott ellerbarnpension. Detsamma gäller om den underhällsskyldige lever samman med någonannan än den andra föräldern till del hemmavarande barnel. underhållsskyldige hemmamake får han ensam slå för de nödvändigautgifterna för del hemmavarande barnel. Om partnern däremot arbetar kan ävendennes inkomster användas för barnels försörjning. Vadförst angår ensamstående utan bam anser vi att ett belopp som svarar mot 1,2basbelopp per är bör förbehållas den underhållsskyldige. Omräknat i kronorinnebär detta vid basbeloppet 10 700 (basbeloppet fördecember 1976). Nämnda basbelopp kommer även i fortsättningen i denna bilagaalt tas som uigångspunki för omräkning till kronor om inget annal framgår avsammanhanget. Förhemmamake bör den underhållsskyldige vara berättigad till ell tillägg lillförbehållsbeloppel med 0,6 basbelopp (). Tillsammans med vad hanförbehålles för egen del innebär delta . Vi vill härförutskicka all vi nedan (avsnitt 5.2) kommer alt diskutera vissa begränsningarnär del gäller beaktande av hemmamake. Desituationer när den underhållsskyldige bor samman med någon som förvärvsarbetarvållar särskilda problem. torde partnerns ekonomiska förhållanden endasli begränsad omfattning påverka underhållsbidragels storlek. Har denne ingaeller obetydliga inkomster beaktas detla i allmänhet. Förhållandena redovisasav den underhällsskyldige som har ell intresse av alt påvisa alt han har enökad försörjningsbörda. Har partnern myckel höga inkomster kan detta komma attredovisas av den underhållsberättigade som vill visa att denunderhållsskyldige har en siörre förmåga att utge underhällsbidrag än somdirekt framgår av hans inkomster. Ofta är emellertid ulredningen om partnernsekonomiska förhållanden bristfällig. Och ibland saknas upplysning huruvida delalls föreligger ett samboendeförhällande. Har ett underhållsbidrag en gångfastställts för en ensamstående omprövas del inte av den anledningen att denunderhållsskyldige upptar samlevnad med någon som har egna inkomster. En sådanomprövning sker heller inte om partnern får kraftigt 'Beteckningen hemmamake användes här och i den fortsatta framställningen förmake som saknar egna inkomster. 1978/79:12 340 Samboendemed någon som förvärvsarbetar innebär otvivelaktigt kostnadsbesparingar. Detblir två inkomster som kan användas till gemensamma nödvändiga utgifter ochlill barnkoslnader. Fäster man stor vikt vid samboendeparlnerns ekonomi kommeräven smärre ändringar av dennes inkomstförhållanden alt påverkaunderhållsbidragets storlek i höjande eller sänkande riktning. En såd.anordning är mindre lycklig. Om den underhällsskyldiges ekonomiska förhållandenvid en omprövning av bidraget är oförändrade men partnerns inkomster ökals ochdetta leder lill all bidraget höjs, kan det komma all uppfattas som omunderhållsskyldigheten utsträckts till samboendepartnern. Del finns därföranledning all visa återhållsamhet beträffande den belydelse som man skalltillmäta partnerns ekonomiska förhållanden. Vadavser nödvändiga utgifter för uppehället har vi föreslagit all enensamstående skall förbehållas 1,2 och en underhållsskyldig med hemmamake 1,8basbelopp , vilkel svarar mol I 070 resp. . Del innebärall var och en av makarna får klara uppehället med ca , vilkel är ca 270kr mindre än vad en ensamslående har all röra sig med. Om bägge förvärvsarbetaruppslår det normall vissa merkostnader exempelvis i form av resor lill och frånarbetsplatsen och beroende på atl de inte erhåller någon kostnadsbesparandeservice i hemmet. Med hänsyn härtill och till de betänkligheter som nyssanförts mol alt tillmäta samboendeparlnerns ekonomiska förhållanden belydelseföreslår vi all en underhållsskyldig skall förbehållas 1,2 basbelopp per åräven i fall då hans make arbetar och bidrar till de gemensamma nödvändigautgifterna. Närdet sedan gäller barn utgår vi - med hänsyn till vad som gäller inom andrarättsområden - frän all del går all klara ell barns grundförsörjning med ellbelopp motsvarande 0,6 basbelopp (= )jämte barnbidraget.Förde yngsta barnen är möjligen beloppet för högt. Vi anser emellertid allsystemet skulle bli alltför invecklat om man räknar med olika nivåer för bam iolika åldrar och föreslär därför ett enhetligt förbehållsbelopp för barn. Ävenom utgångspunkten tas i det nämnda beloppet, , kompliceras bilden av allsystemet skall gälla för olika hushällsiyper. Det är ett allmänt önskemål allgöra del sä enkelt som möjligt och undvika komplicerade bedömningar ochuträkningar. Denenklaste och mest schematiska lösningen skulle vara all alltid förbehålla denunderhållsskyldige för hemmavarande barn. Man skulle då borlsefrån vad barnel eventuellt erhåller i form av underhållsbidrag, bidragsförskotteller barnpension och, i fall då den underhållsskyldige sammanbor med den andraföräldern lill det hemmavarande barnel, från partnerns förmåga all med sinainkomster bidra lill barnets grundförsörjning. Det betyder all del belopp somdisponeras för barnet i ett stort antal fall skulle väsentligt överstigaförbehållsbeloppet, . Det nämnda beloppet skulle strängt tagel endastpassa för de fall då den underhållsskyldiges partner saknar inkomst eller harlåg inkomst och därför saknar förmåga all bidra lill barnets underhåll. Vianser alt konsekvenserna av den berörda lösningen inte är accep- Prop.1978/79:12 341 labla.För alt fä tillfredsställande resultat måsle man beakta vad den Bilaga 4andre föräldern till den underhållsskyldiges hemmavarande barn har förmåga atlbidra med. Ärden underhållsskyldige ensamstående eller bor samman med någon annan än denandre föräldern lill del hemmavarande barnet erhålles underhållsbidrag,bidragsförskott eller barnpension för barnel. Dessa tillskott bör lå deninverkan atl förbehållsbeloppel för barnel sänks. Enmotsvarande regel börgälla när den underhållsskyldige bor samman med den andraföräldern lill del hemmavarande barnet, vilken med sina inkomster direkt bidrarlill barnets försörjning. Del belopp som erfordras för barnels grundförsörjningbör m.a. o. fördelas mellan föräldrarna. Mankan här gå olika långt och tillämpa olika principer. Den mest långtgåendelösningen är all låta den andra förälderns bidrag fullt ul minskaförbehållsbeloppel för del hemmavarande barnet. Om barnet erhållerunderhållsbidrag med ett så högt belopp som eller, om denunderhållsskyldige sammanbor med den andre föräldern, vilken har hög inkomstoch således ensam kan svara för barnels grund försörj ning skulle denunderhållsskyldige föräldern inte förbehållas något belopp för barnet. Ettså långtgående hänsynslagande till den andre förälderns förmåga atl bidra tillbarnel får emellertid anses som olyckligt. Både enligt gällande rätl och enligtvårt förslag till ny lydelse av ankommer det på bäggeföräldrarna att efter förmåga ta del i kostnaderna för barnets underhåll.Förden underhållsskyldige föräldern måste det le sig egenartat atl hans förmågaall sörja för sina barn i första hand las i anspråk för barn som han inte borsamman med.