prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — m.m........................................ .... 78 4.7.10 Särskilt om ekonomiskaingreppsformer 79 4.7.11 Särskilt om sekreiesslag ......... 80 4.8..................................................... (Dvrigahuvudfrågor i vad avser det särskilda lagslifl- ningsförfarandeis uiformning.................... 81 4.9 Sammanfaltningav förslaget i denna del........ 82 4.10 Vilka bestämmelser i en räiligheisbegränsande lag omfattas? 4.10.1 Den formellalagkrafiens princip skall ej gälla beiräffande del särskilda lagsliftningsförfarandel .... 84 4.10.2 "Bihangsbeslämmelser","hänvisningsbe-siämmelser" och vissa andra"kopplingssilua-lioner" ...... 85 4.10.3 Rällighelsbegränsningeninlär en mera ceniral plals i lagen 86 4.10.4 Lagar som iprincip handlar bara om fri- och rällighetsbegränsning 88 4.10.5 Särskilt ombrottsbalken .............. 88 A. Ytirandefriheisbroiien m. m............ 88 B.................................................... Vadslrafföestämmelserna om ylirandefri- hetsbrotten "drar med sig"........... 89 C. Beiräffande i övrigi ... 89 4.10.6 Processlag .................................... 91 4.10.7 Exekutivlag ................................. 93 4.10.8 Vissabestämmelser är odelbara .... 93 4.10.9 Eu praktisktförbehäll ................... 93 4.11................................................................. Närmareom undantagen från del särskilda lagsliflnings- förfarandeis lillämpningsområde..................... 94 4.11.1 Vissatystnadsplikter ................... 94 4.11.2 Husrannsakanoch liknande inirång ... 96 4.11.3 ""frihetsstraff............................ 97 4.11.4 Förlängning avlags giltighetstid. En särskild underslällningssiluation ........................................................... 98 4.11.5 Krig ochomedelbar krigsfara ....... 99 4.12................................................................. Riksdagsförfarandel i lagstiftningsärenden om rällig helsbegränsningar ..................................... 99 5 Lagprövningen .................................................... 103 6.1 Bakgrunden .............................................. 111 6.2 Lagrådsgranskningenföre 1971 .............. 112 6.2.1 Granskningsområdet ................... 112 6.2.2 Granskningens inrikining.................... .. 113 6.2.3 Lagrådetssammansättning och arbelsformer 114 6.3 reform.............................................. .. 115 6.4 1974 årsregeringsform ........................... 119 6.5 förslagsamt konstitulionsuiskolieis granskning 121 6.5.1 Ändringsförslagefter 1974 .......... 121 6.6 Lagrådsutredningensförslag ................... 125 6.7 Antaletlagrådsremisser efter 1971 .......... 130 6.8 Överväganden ............................. 131 6.8.1 Allmänna utgångspunkter ...... 131 6.8.2 Inriktningen avlagrådsgranskningen ... 133 6.8.3 Området förlagrådsgranskningen .... 135 6.8.4 Lagrådels sammansättning ocharbelsformer 146 7 Förfarandelvid grundlagssiifining...................... 149 7.1 Bakgrunden .................................... .. 149 7.2 (överväganden .............................. .. 150 7.2.1 Tidsfrist vidgrundlagsändring .. .. 150 7.2.2 Folkomröstning om vilandegrundlagsförslag 151 8 Förstärkningarav särskilda fri- och rättigheter 155 8.1 Försiärki skydd mol retroaktivlagsiiftning .... 155 8.2 Försiärki skydd videxpropriation och dylikl ... 164 8.2.1 Grundlagsfråganshittillsvarande behandling 164 8.2.2 Gällande ersättningsregler ivanlig lag . . 165 8.2.3 Överväganden............................ .. 167 8.3 Försiärki skydd förmedborgarskapel ..... 168 8.4 Försiärkning av de processuellagaraniierna vid frihelsberövande 172 9 Specialmotivering ..................................... 175 9.1 Regeringsformen ................................... 175 7 §.................................................... 175 2kap 9 §..................................................... 175 10 § ........................................... 175 12 S ............................................ 177 1 Yttrandefriheten ............................ 178 Upphovsrättoch dylikt ..................... .. 181 Reklam................................................ .. 182 Yrkesmässigkreditupplysning m. m............ 182 Dalalagen............................................ .. 183 Vård-ellerbehandlingslagsiiftning och dylikt ... 184 2 Informationsfriheten .......................... 185 3 Mötesfriheten ochdemonsiralionsfrihelen .... 186 4 Fföreningsfriheten ............................ .. 186 5 Fleligionsfriheten ............................ .. 186 6 Skyddel för förtroligmeddelelse................ 187 7 Pförelsefriheten ................................ 190 Brottsbalkenoch viss anknytande lagsliflning . . . 190 Rällegångsbalken och viss anknytande lagstiftning Nykterhetsvårdslagen............................. .. 198 Lagenom beredande av sluten psykialrisk vård i vissa fall samlanknytande lagsiiilning..................... 199 Vissabestämmelser i övrigt ............. . 201 8 Skyddel för den kroppsliga integriteten 202 9 Rälien till offeniligförhandling vid domstol .... 207 10 Riksdagsförfarandel ........................ 209 18 S ........................................... . 209 20 S ........................................... . 209 IS..................................................... . 211 4 S................................................... . 211 15 S ........................................... . 211 16 S ........................................... 212 18 S ........................................... 212 10 kap. 5 S ............................................ . 214 11 kap. 14 S................................................. 215 7 S ........................................... 215 Övergångsbestämmelser ......................... . 215 9.2 Riksdagsordningen .................................. . 216 1 kap4 S..................................................... 216 2 kap. 9 S................................................... . 216 3 kap. 16 S ............................................ 216 17 S ........................................... 217 3 kap. 19 S ............................................ 217 4 kap. 8 S.................................................... 217 4 kap. 10 S ............................................ 217 5 kap. 1 S ochlilläggsbeslämmelse 5.1.3............ 217 2 S................................................... 218 3 S och tilläggsbestämmelse 5.3.1.......... . 218 8 S................................................... 218 10 S ........................................... . 219 12 S ........................................... . 219 Ikraft trädandebesiäm melse ................... . 220 9.3 Förslagetlill lag om lagrådel............................ . 220 I, 6 och 16 SS ........................................................ 220 10 S............................................................................ 221 11-17SS ............................................... . 221 Övergångsbestämmelser .......................... . 221 Reservation ................................................ . 223 Bilaga1 Lagrådsulredningens betänkande ....... . 235 Bilaga2 Rällighelsskyddsuiredningens Jrekvensundersökning . Grundlagberedningen konsiiiulionsutskoti Moderaia samlingspariiei NJA Nyll juridiskl arkiv 1 (samling av högsia domslolens domar) prop. Regeringens (Kungl. Maj:ts) proposition RF Regeringsfomien SkU Riksdugens skatleuiskott SOU Statens offeniligu utredningar TF Tryckfrihetsförordningen Rällighetsskyddsutredningenhar haft i uppdrag all uireda frågan om försiärki skydd i regeringsformen fördemedborgerliga fri- och rällighelerna. Genom de ursprungliga direkliven fickulredningen tre huvuduppgifter, nämligen 1) att ularbela förslag lill särskildaregler om förfarandel vid räiligheisbegränsande lagstiftning, 2) all taställning till lagprövningens roll i rättighetsskyddel och ulformningen härav,3) atl ta ställning lill hur man skall avgränsa områdel för en obligalorisklaggranskning i lagrådet, hur lagrådel skall vara sammansatt och hur dessgranskning av räliighetsbegränsande lagar skall föras in som en särskild del avrättighetsskyddel. Ulredningen skulle också vara oförhindrad all la upp andrafrågor om förstärkningar av räilighetsskyddel. Som exempel på sådana frågornämndes skyddet för egendomsrätten vid expropriation och annal sådaniförfogande, krav på en viss minsla lid mellan de två besluten vidgrundlagsändring, förbud mol rättigheisbegränsning på diskriminatorisk grund,utvidgning av förbudet mot retroaktiv lagsliflning saml regler lill skydd förnäringsfriheten och den s. k. föräldrarälten. I tilläggsdirekliv harutredningen senare fått en fjärde huvuduppgift, nämligen att överväga frågan ominförande av beslutande folkomröstning som ell led igrundlagssiiftningsförfarandet. Ulredningeninledde sill arbele och har arbetat under krav på skyndsamhel.Den har begränsal sig till sina huvuduppgifter och några ftikultativauppgifter, nämligen skyddel för egendomsrätten vid expropriation m. m., kravpå viss minsla lid mellan de Ivå besluten vid grundlagsändring och ulvidgningav förbudet mol relroakliv lagsliflning. Ulredningen har också övervägt fråganom förstärkning av grundlagsskyddet för medborgarskapel. 1 Särskilt förfarande för rättighetsbegränsandelagstiftning Förslaglill lag som angår begränsning av sådan fri- eller rättighet som över huvudtaget kan begränsas skall på yrkande av lägst lio riksdagsledamöler vila hosriksdagen från det atl del beredande utskottei avgav sillbelänkande i ärendet. Om förslaget vid omröstning i kammaren får slöd av femsjättedelar av de rösiande, är del dock antaget . Eu förslag som harvilat lolv månader skall därefier anmälas i kammaren av del beredande utskottetmed ett nyll betänkande. Därvid blir det möjligl all föreslå sådana jämkningarav del vilande förslaget som ligger inom ärendets 14 Sammaiifattning SOU 1978:34 ram.I denna omgång skall förslaget prövas enligt vanliga regler, dvs. det kananiagas med enkel majorilel. Fråganhuruvida ell lagförslag angår rällighetsbegränsning prövas för riksdagensvidkommande av konstilulionsulskoltel. Besvarar utskottei denna fråga jakande,skall förslaget vila, om inle omedelbarl förkastar del - någoi somriksdagen kan göra med enkel majorilel - eller antager del med fem sjäitedelsmajorilel. Besvarar konsiiiulionsuiskollel frågan neka nde, förfalleruppskovsyrkandel och prövar omedelbarl förslagei enligi allmännaregler. Utskoitet får inle ge ett nekande svar utan all lagrådel har yitral sigi frågan. Konstilutionsutskollel är inle bundel av vad lagrådel har sagl. Defri- och rälligheler som omfattas av del föreslagna uppskovsförfarandel är des. k. opinionsfriheierna, dvs. yttrande-, informaiions-, mötes-, demonstrations-och föreningsfriheterna, och vidare skyddel moi påtvingade kroppsliga ingrepp,mot kroppsvisilation och mol liknande inirång, skyddel för förtroligmeddelelse, skyddel för den fysiska rörelsefrihelen samt principen atlförhandling vid domstol skall vara offentlig. Föralt uppskovsreglerna inte skall bli ett hinder i den allmänna reformverksamhetengörs undantag för sådana frihetsbegränsningar som erfarenheismässigi oftaförekommer som "bihang" i lagar som i försia hand rör andra ling. Vadsom åsyftas här är tystnadsplikter för offenlliga funktionärer, föreskrifter omhusrannsakan eller liknande inirång - t. ex. inspekiionsrätt förtillsynsmyndighet - och föreskrifter om frihetsstraff dock inle husrannsakaneller frihetsstraff riktade mot någon utövning av en fri- eller rättighet.Exempelvis faller en föreskrift om fängelsestraff för misshandel uianför detsärskilda förfarandet. En föreskrift om fängelsestraff för uppvigling omfattasdäremoi av della. Vidare görs undanlag för förlängning avtidsbegränsad lag (t. ex. den särskilda lagen om telefonavlyssning vidförundersökning angående grovt narkotikabrott m. Uppskovsreglernaskall omfatta sådan särskild lag varigenom utlänning särbehandlas irältighelshänseende. Isyfte att öka möjligheterna till offenilig deball kring väckta förslag tilländring av grundlag föreslår rällighetsskyddsutredningen atl sådana förslagskall väckas minsl lio månader före det riksdagsval, efter vilket det andra ochavgörande riksdagsbeslutet skall fattas. Med avseende på ordinarie riksdagsvalinnebär regeln alt förslag skall framläggas senast omkring mitten av novemberåret före valet. Konstituiionsuiskotlel skall dock kunna medge undanlag frånregeln om tidsfrist. Härför fordras ett beslul i utskottet fattal med femsjäiiedels majoritet. Ulredningenföreslår vidare att förslag lill ändring av grundlag, som har anlagils somvilande av , skall underställas folkomröstning, om minsl en iredjedelav alla ledamöter begär det. Folkomröstningen skall i så fall ägarum med det riksdagsval, efter vilket det avgörande riksdagsbeslutetskall fattas. Förslaget är förkastat, om de flesla av dem som deltager iomröstningen röstar emot förslaget och de till antalet är fier än SOU 1978:.34 Sammanfattninv. hälftenav dem som har avgivii godkända rösler vid riksdagsvalel. I annal fall skallförslaget behandlas på vanligt säll av den nyvalda . Förnärvarande gäller all domsiol och annan rällslillämpande myndighei skallunderiåta atl lillämpa föreskrift, som lill siu innehåll avviker från grundlageller annan överordnad författning. Delsamma gäller, om föreskriften harbeslutats av ell organ som saknar kompelens atl besluta i frågan eller omsladgad ordning i något annal hänseende har åsidosatts vid föreskriftenstillkomst. Har föreskriften beslutats av eller regeringen, skall densällas ål sidan endasl om felet är uppenbart. Denu beskrivna grundsatserna, som hillills har till följd avutvecklingen i rällspraxis, skall enligt förslaget lagfästas genom enföreskrift i regeringsformen. Lagrådetsställning och uppgifter har utretts av en särskild uiredning,lagrådsutredningen. har uiarbeiai sitt förslag idenna del med lagrådsutredningens belänkande (bilaga 1) som underlag. Rättighetsskyddsutredningenföreslår all yllrande av lagrådel bör inhämias, innan beslutar lagsom lillhör någon av ett anial uppräknade lyper. Dlag om begränsning av rätlen alt la del av allmänna handlingar Dannan lag som angår begränsning av någon av de grundläggande fri- ochrällighelerna Dlag som avses i 8 kap. 2 S regeringsformen, dvs. lag om svenskl medborgarskapoch civillag Dlag som avses i 8 kap. 3 S regeringsformen, dvs. offentligrällslig lag somgäller åligganden för enskilda eller i övrigi avser ingrepp i enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållanden (strafflag, lag om slallig skall, lagom nalurvård, lag om arbelarskydd, lag om marknadsföring, lag om tvångsålgärderinom socialvården m. nlag som avses i 11 kap. regeringsformen, dvs. lag om rällegången, lag omoffenlliga tjänstemäns räilsslällning, lag om överiämnande av myndigheisuiövninglill enskild organisaiion eller individ m. m. Denåtergivna grundlagsregeln om remiss lill lagrådel är tillämplig om riksdagenfinner lagen vara viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vidare sägsau i ett par undanlagsfall lagrådels yttrande inle behövs. Dessa fall är allriksdagen finner all lagrådels hörande skulle sakna betydelse på grund avfrågans beskaffenhet eller att del skulle fördröja lagstiftningsfrågansbehandling så, all avsevärt men skulle uppkomma. Effekten av huvudregelnförsiärks genom att regeringen skall bli skyldig atl 16 Sammanfattning SOU 1978:34 redovisasina motiv, om den framlägger förslag till lag inom något av de uppräknadeområdena utan atl ha hört lagrådel. Sådan redovisning skall således lämnas, omregeringen exempelvis anser all lagen inte är "vikiig" för enskildaeller från allmän synpunkt eller all lagrådels hörande skulle sakna betydelsepå grund av frågans beskaffenhet. Ulredningen hänvisar också lill alt riksdagsulskolikan inhämta yllrande av lagrådel och au delta i regel skall göras redan när entredjedel av utskoltels ledamöier begär del. Rällighetsskyddsutredningenföreslår en uttrycklig grundlagsregel om inrikiningen av lagrådels granskning.Den föreslagna regeln innebär au lagrådel skall undersöka, hur lagförslagförhåller sig lill grundlagarna och lill rättsordningen i övrigt samt hurförslagets föreskrifter förhåller sig till varandra och lill rättssäkerhetenskrav. Lagrådet skall vidare överväga, om förslaget är :iå utformat all lagenkan antagas lillgodose angivna syften, och i övrigi söka belysa problem som kanuppslå vid tillämpningen. sammansäuning och ijänslgöring ansluler sig rättighelsskyddsulredningeni allt väsentligt till vad lagrådsutredningen har föreslagit. Detla innebär altdet normala antalet ledamöter på avdelning av lagrådel sänks från fyra lilltre, all minst en av dessa skall vara justitieråd och minsl en regeringsråd,alt lagrådel skall kunna arbeta på högsl fyra avdelningar samt att sammanlagthögsl nio justitie- och regeringsråd skall kunna tagas i anspråk förtjänstgöring i lagrådet. Jurisl som inte är jusliiie-eller regeringsråd, t. ex.förutvarande justitie- eller regeringsråd, skall kunna anlilas vid behov, dvs.främsi när en fjärde avdelning behövs eller när en avdelning undanlagsvisbehöver en fjärde ledamol. Rättighelsskyddsulredningenföreslår atl grundlagsregeln om rätl lill ersättning vid expropriation ellerannal sådani förfogande (ivångsinlösen enligt byggnadslagen, enligt någonransonerings- eller förfogandelag osv.) skall formuleras så all del blir fulllklart alt den vilkens egendom lages i anspråk skall få ersättning för sinförlust. De närmare grunderna skall liksom bestämmas i lag. Utredningenullalar alt nu gällande lagregler inte avviker från den siandard som denföreslagna grundlagsregeln kräver. 6 Förbud mot retroaktiv skattelag Rättighetsskyddsutredningenföreslår ett principielll förbud mot retroaktiv skattelag såsom kompletteringav det redan gällande förbudel mol retroaktiv siraffiag. Den föreslagna regelninnebär au skatt elleravgift inle skall få tas ut i vidare mån än som följer avföreskrifi som gällde när den omständighet iniräffade som utlöste skall- elleravgiftsskyldighelen (att intäkten blev lillgänglig för lyftning, att denbokfördes eller skulle bokföras, att förmögenhetstillgången var i denskallskyldiges ägo, att arvlåtaren dog osv.). Det undantaget skall dock gällaatl skall kunna beslula all föreskriften skall gälla även om nämndaomständighet inträffade medan förslag till föreskriften var under prövning iriksdagen eller efter del att regeringen hade SOU 1978:34 Sammanfalriung 17 lämnatriksdagen eu skriftligi meddelande i saken. undanlag syftar lill attförebygga sådana orättvisor sonri kan uppkomma som en följd av alt föreliggandelegala möjligheler lill skaltefiykl utnyttjas efter det all del har blivit känlalt lagändring förbereds. Vidare skall undanlag gäll? i händelse av krig. krigsfaraeller svår ekonomisk kris. 7 Grundlagsskyddet för svenskt medborgarskap Förnärvarande gäller all ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatl irikel får berövas sitl medborgarskap i annal fall än då han är eller samtidigtblir medborgare i annan siat. Denna skyddsregel försiärks enligt förslaget säatt den omständighelen all någon är eller blir medborgare i annan slal inieblir lillräcklig orsak all beröva honom hans svenska medborgarskap.Principielll uppställs i grundlagsregeln del kravet all han med fri vilja sökermedborgarskap i den andra staten. Principen får dock vidkännas vissa undanlag.Del skall kunna föreskrivas i lag att barn följer sina föräldrareller någon av dem i fråga om medborgarskapet. Vidare skall del kunna föreskrivasall den som sedan födelsen är medborgare även i en annan stal och är varaktigt bosatt där förlorar sill svenska medborgarskap vid vuxenålder (eller senare). Den senasi återgivna undanlagsregelninnehåller ell förbehåll om konvention med den andra siaten. Sådanöverenskommelse skall enligt vad ulredningen ullalar underställas förgodkännande. Bakomrällighelsskyddsuiredningens förslag står utredningens ordförande saml ledamölerna (), (), BertilFiskesjö (c), (), () och ().Ledamoten (vpk) har reserverai sig för atl de grundläggande fri-och rällighelerna skall skyddas på annal säll och för alt grundlagsskydd skallberedas ål vissa räuigheler som inle skyddas av regeringsformen. 1 Ändringar i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen dels alt nuvarande 13 kap. 7-11 S§ skall belecknas 13 kap. 8-12 SS, dels all 2 kap. 7,9,10,12,18 och 20 SS, 8 kap. 1,4,15,16 och 18 SS saml 10 kap. 5 S skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i regeringsformen skall införas två nya paragrafer. 11 kap. 14 S och 13 kap. 7 S, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 2 kap. 7S Ingen medborgare får landsförvisas eller hindras atl resa in i rikel. Ingenmedborgare som är eller har varit bosatl i rikel får berövas sill medborgarskapi annal fall än då han är eller blir medborgare i annan slal. Ingenmedborgare som är eller har varil bosall i rikel får berövas sitl medborgarskapi annat fall än då han , efter sill uliiyckliga samlycke eller genoman inlräda i allmän Ijänsl. blir medborgare i annan slal. Utan hinder härav fårdock föreskrivas all barn under aderion är i fråga om sill medborgarskap skallJÖlja föräldrarna eller cn av dem. Vidare får föreskrivas att. I enlighet medöverenskommelse med annan siai, den som sedan födelsen är medborgare även iden andra staien och sedan minst år är varaktigt bosall där förlorar sillsvenska medborgarskap vid aderion års ålder eller . 9S Har annan myndighei än domsiol berövat någon medborgarefrihelen med anledning av brou eller misslanke om brott, skall denne kunna fåsaken prövad av domstol utan oskäligl dröjsmål. Vad nu sagts gäller dock ickenär fråga är om att till rikel överfiytta verkställighet av frihetsberövandepåföljd som har ådömis i annan slal. Nuvarande lyddse Fiiicslagen Ivddse Har medborgare av annan anledning än som angives i försiasiycket blivii omhändertagen ivångsvis, skall han likaså kunna få saken prövadav domstol ulan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställes i sådanifall prövning av nämnd, om nämndens sammansäuning är beslämd i lag ochordföranden i nämnden skall vara eller ha varil ordinarie domare. Om icke den prövning som föreskrives i denna paiagraj haruppdragits äi behörig myndighet, skall den iiijöras av allmän domstol. 10 s Slraff eller annan brolispåföljd får icke åläggas förgärning som icke var belagd med brolispåföljd, när den förövades. Ej heller fårsvårare brolispåföljd åläggas för gärningen än den som var föreskriven då. Vadnu sagls om brolispåföljd gäller även förverkande och annan särskildrällsverkan av brott. Skall eller avgifl får ej uiiagas i vidare mån än somföUer av föreskrift, som gällde när den omsländighel iniräffade som uilösieskait- eller avgifisskyldigheien. får likväl, om den Jinner.särskilda skäl påkaUa del. föreskriva alt skall eller avgifl får utlagas äveni annal fåll, dock endasl om sagda omsländighel inträffade, sedan ell avregeringen eller riksdagsulskoli framlagl förslag därlill hade lämnals lillriksdagen eller sedan regeringen hade lämnat meddelande i sakengenom skrivelse. får härulöver föreskriva undanlag från vad som ärbesläml i försia meningen, om finner del påkallal av särskilda skåli samband med krig. krigsfara eller svår ekonomisk kris. De fri- och rälligheler som avses i 1 S 1-5 saml i 6 och 8SS och i 11 S andra slyckel får, i den ulsiräckning som 13-16 SS medgiver,begränsas genom lag eller genom annan förfalining efter bemyndigande i lagenligi 8 kap. 7 S första stycket 7 eller 10 S. Begränsning som avses i försia slyckel får göras endaslför all lillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokraliskl samhälle.Begränsningen får aldrig gå ulöver vad som är nödvändigi med hänsyn lill detändamål som har föranlett den och ej heller sträcka sig så långt atl denutgörett hol moi den fria åsikisbildningen såsom en av folkslyrelsensgrundvalar. på grundav poliiisk, religiös, kullurell eller annan sådan