prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Om däremot skog avyttras efter fiera ärs innehav avser- likaledes under förutsättning av en oförändrai prisläge - viss del avlikviden tillväxt som inträffat under innehavsliden. Denna del -avkaslningsdelen - ökar med innehavslidens längd. Principiellt sett bordesålunda avdrag för minskning av ingångsvärdet medges med belopp motsvarandehela rotvärdet om avverkningen äger rum efier fastighetsförvärvet.Därefter borde avdrag medges med successivt sjunkande andel av den avyttradeskogens roivärde. Vid fördelningen av enavverkningslikvid på en kapitaluitagsdel och en avkastningsdel är det inletillräckligt atl ta hänsyn lill innehavstidens längd. Andra faktorer, främstavverkningens storlek, måste också beaktas. En avverkning som sker efter t. innehav kan i sin helhet betecknas som avkastning, om den avverkadevolymen inte överstiger tillväxten under de tio innehavsären. Försl omavverkningen omfattar en väsentlig del av skogens virkesförråd kan ettkapiialuiiag anses föreligga. Andra faktorer som kan inverka på bedömningen omen avverkning skall anses utgöra kapital-uttag eller inte är omloppstidenslängd och prisutvecklingen på skogsprodukter. Del anförda visar allinnehavslidens längd visserligen är den viktigasie faktorn när man skall sökabedöma i vad män viss avverkning innefatlar ett kapiialuiiag. Någon säkeruppdelning på en kapitaluitagsdel och en avkastningsdel kan dock inte görasmed mindre åtskilliga andra faktorer las med i bilden. Dessa andra faktorer-avverkningens relativa storiek, omloppstidens längd, prisutvecklingen m. m. -är emellerlid ofta synnerligen svåra att faslslälla med någorlunda exakthet.Någon praktisk möjlighet all grunda fördelningen mellan kapitaluttag ochavkastning - och därmed avdragsberäkningen - på dessa faktorer föreliggerinte. Det lorde därmed inle återstå annat än all antingen grunda avdragsberäkningenpå innehavstidens längd -trots de brisler som är förenade med ett sådant system- eller atl hell avslå från försöket atl skilja mellan kapiialuiiag ochavkastning. Del senare alternativet skulle innebära att samma avdragsreglerblir tillämpliga oavsell den tid som har förflufit mellan fastighetsförvärvetoch avverkningslillfäl-let. Behandlas allaavverkningar på samma sätl blir avdragsreglerna enkla attförstå och tillämpa. Om avdragens storiek skall variera med innehavstidenslängd uppkommer däremoi besvärliga gränsdragningsproblem. Svåriösla frågorskulle också uppkomma bl. a. vid tillskottsförvärv och vid överiålelse avskogbärande markområden. Med hänsyn lill detta och då de materiella vinster somföljer av en koppling mellan avdragsberäkningen och innehavstidens längd synesvara ganska begränsade, talar övervägande skäl för att i detla sammanhang heltborise frän lidsfaktorn. Detförhållandet all beräkningen av avdrag skall ske 1978/79:204 183 påetl enhetligt sätt behöver givetvis inle innebära alt den skaltskyldige fårfull frihel alt disponera över del ursprungliga ingångsvärdet. Avdraget pägrund av en skogsavverkning kan exempelvis begränsas till viss del av denavverkade skogens värde. En annan möjlighet är atl föreskriva alt endasi en delav ursprungliga ingångsvärdet får utnyttjas medanåterstoden får tillgodogöras försl när fastigheten avyttras. En regel av innehåll altavdragei pä grund av en upplåtelse av avverkningsrätt skall begränsas lillviss del av inläklsbeloppel - t.ex. av rotvärdet - innebär teoretiskt settall avdragsbeloppei blir för lågt vid avverkningar i omedelbar anslutning lillförvärvet och för högt om avverkningen äger rum efter mycket läng tidsinnehav. En sådan regel är emellerlid förenad med flera nackdelar. Enskogsägare bör därför i och för sig ha möjlighet att få avdrag med beloppmotsvarande hela rotvärdei av avyttrad skog. Däremot kan det finnas anledningalt begränsa avdragsrätlen till viss del av delursprungliga ingångsvärdet. En sädan spärregel förhindrar bl. a. att skogsägarekonsumerar hela sitt ursprungliga ingångsvärde trots atl virkesförrådet hålls istort sett . Den avdragsgilla delen synes lämpligenkunna bestämmas till av skogens anskaffningsvärde, dvs. till avsumman av det ursprungliga ingängsvärdei och sädana kosinader förskogsplantering som inle behandlats som driftkostnader. En spärregel av sistnämndaslag kommer knappast att försvåra en skattskyldigs möjligheter att finansierainköp av skogbärande mark genom avverkningar i nära anslutning till förvärvet.Avverkningar av normal storlek blir skattefria om avdragsrätlen utnyttjas.Först om skog avverkas i sädan omfattning alt skogens värde efter avverkningenunderstiger av anskaffningsvärdet får spärregeln till konsekvens attkapiialuiiag blir effektivt beskattat. Så omfattande avverkningar torde dockhöra lill undantagen. Den fortlöpande tillväxten torde f ö. medföra att den lidunder vilken det för skogsägaren gällande ingångsvärdet överstiger det verkligavärdel pä skogen blir relativt kort. Regeln att högst avanskaffningsvärdet får utnytljas är också ägnad altskattemässigt likställa skogsägare, som är juridiska personer, med skogsägaresom är fysiska personer. Eftersom de juridiska personernas fastighetsinnehavnormall är av permanent karaktär skulle dessa, om regeln inte fanns, ipraktiken ha siörre möjligheler alt utnyttja hela anskaffningsvärdet vidberäkningen av värdeminskningsavdrag . De juridiskapersonerna skulle således ha långt större ulrymme atl erhålla skatlekrediler pågrund av skogsinnehav än fysiska pesoner. En regel av innehåll atthögst av anskaffningsvärdet får utnytljas vid avdragsberäkningen underinnehavsliden är lätt att tillämpa om den skattskyldiges skogsmarksinnehav inteändras. Den omständigheten att den i förvärvskällan ingående skogsmarken utökasgenom tillskoltsförvärv vållar inle heller några problem. I dessa fall får denprocentuella beräkningen ske 1978/79:204 184 medutgångspunkt i summan av anskaffningsvärdet pä den först förvärvade marken ochskogens värde pä lillskotismarken. Spärregeln blir däremot något mer kompliceradatl tillämpa om en del av förvärvskällans skogsmark övergår lill ny ägare.Denna fråga kommer emellertid att behandlas i avsnittet om minskning avingående värde på grund av delavyiiring (avsnitt 7.5). Beräkningenav värdeminskningsavdrag pä grund av avverkningar bör skepå samma sätt oavsett hur den skaltskyldige förvärvat skogsfastigheien. Enskattskyldig som förvärvat fastigheten genom arv, gåva eller annat benefiktfång bör således få avdrag under den egna innehavsliden av sittanskaffningsvärde även om den föregående ägaren maximalt utnyttjat sinavdragsrätt. Det förhållandet att en givare utnyttjat av sillanskaffningsvärde och därmed reducerat ingångsvärdet frän . till , bör alltså inle hindra gävotagaren all under sin innehavstid fätillgodogöra sig avdrag med sammanlagt (av 40 000=) . Detnu anförda gäller avdragsberäkningen vid upplåtelse av avverkningsrätt(rotförsäljning). Avdrag bör naturiiglvis medges även vid avyttring avskogsprodukler och vid ullag av sådana produkter lill annan av denskattskyldige bedriven verksamhet. I dessa fall bör dock avdraget inte fåmotsvara hela köpeskillingen resp. skogens marknadsvärde, eftersom dessa beloppinnefattar även avverknings- och transportkostnader o.d. Genomsnittligt setttorde dessa kostnader motsvara ungefär hälften av skogens värde på rot. Vidförsäljning eller uttag av skogsprodukler bör därför avdraget bestämmas tillhögst av köpeskillingen resp. allmänna saluvärdet. Även i dessa fall börgivetvis högst av anskaffningsvärdet få utnyttjas denskaltskyldige innehar fastigheten. 7.5Minskning av ingångsvärde på grund av delavyttring Vidtillämpning av sambandsmetoden föranleder, som påpekats i detföregående, avyttring av en skogsfastighet inte någon beskaUning för intäkt avskogsbruk. Den skatlemässiga bedömningen av avytiringen sker uteslutande inomramen för realisationsvinstsystemet. Beräkningen av realisationsvinst sker pågrundval av en jämförelse mellan anskaffningskostnaden för fastigheten (inkl.växande skog) och del vid avytiringen bestämda vederiaget för fastigheten(inkl. växande skog). Av detta följer atl storieken av skogensanskaffningsvärde och det vid avyttringstillfället gällande ingångsvärdet ioch för sig saknar betydelse vid fastställande av eventuell realisationsvinst.En annan sak är att omkostnadsbeloppet skall minskas med summan av de avdragför värdeminskning av skog - liksom andra värdeminskningsavdrag avseende fastigheten- som medgivits . Någrasamordningsproblem mellan de medgivnavärdeminskningsavdragen och realisationsvinstbeskattningen torde inte Prop.1978/79:204 185 uppkommavid avyttring av förvärvskällans hela fastighelsinnehav. Avyttrar denskatiskyldige en del av en skogbärande fastighel uppkommer dock fräga om i vadmån hänsyn skall tas till värdeminskningsavdrag, som medgivits underinnehavsliden, och i vad mån avytiringen skall påverka utrymmet för värdeminskningsavdragpä grund av avverkningar efter delavyttringen. Detantydda problemel kan belysas med följande exempel. Antag alt A förvärvat enjordbruksfastighet, vars taxeringsvärde uppgår till , för 150 000 kr.Av taxeringsvärdet belöper . på växande skog. A:s ursprungligaingångsvärde på skogen blir därför (°° x 150 000=) . Elt år efterförvärvet säljer A en rotpost för . och för avdrag för värdeminskningmed samma belopp. Etl antal år senare säljer A ett område av fastigheten,omfattande omkring hälften av fastighetens skog, för . Försäljningenskall prövas uteslutande enligl realisationsvinsireglerna. Som inläkl skall tasupp . medan avdrag medges för den del av hela anskaffningskostnadensom kan anses belöpa på den avyttrade fastighetsdelen. Anskaffningskostnadenkan uppskattas med ledning av värdenivån vid antingen förvärvstillfället ellerförsäljningstillföllet (punkt 2 a trettonde styckel av anvisningarna lill 36 §KL). Anlag atl båda dessa metoder ger vid handen atl . avanskaffningskostnaden för hela fastigheten kan anses belöpa pä den såldafastighetsdelen. Vid vinstberäkningen för således avdrag ske med 80 000 kr.omräknat med hänsyn till förändringar i det allmänna prisläget. Om omräkningstaletär 2 medges alltså avdrag med . Hänsynmåste emellertid också las lill det medgivnavärdeminskningsavdraget, . Vid en strikt tillämpning av nuvaranderegler torde det vara nödvändigt atl fastställa hur stor del av värdeminskningsavdragetsom kan anses hänföriigt till avverkningar pä den avyttrade fastighetsdelen.Endast denna del av värdeminskningsavdraget lorde behöva beaktas. Kan denskattskyldige visa att endast . av värdeminskningsavdraget belöper påavverkningar på den avyttrade marken skall omkoslnadsbeloppel minskas med . omräknat lill prisnivån vid försäljningslillfället. Är omräkningstalet1,9 för avdrag åtnjutas med (160 000 ./. 19 000 =) . Med tillämpningav nuvarande regler blir realisationsvinsten således (200 000 ./. 141 000 =). Vid beräkning avrealisationsvinsten är del i och för sig betydelselöst hur stor del avvederiaget för den avyttrade marken som belöper på skog och hur stor del sombelöper på mark och byggnader. Denna fördelning synes emellertid böra påverkarätten till värdeminskningsavdrag på grund av avverkning senare underinnehavstiden. Omfattade delavyttringen all eller praktiskt taget allskogbärande mark bör den skaltskyldige inte ha räll lill framlidavärdeminskningsavdrag. Avytiringen bör därför medföra att hela ingångsvärdetanses förbrukat. Fanns däremoi inte någon växande skog på det avyttrade områdeibör avytiringen rimligen inle minska den skattskyl- Prop.1978/79:204 186 digesmöjligheler lill värdeminskningsavdrag underden fortsatta innehavstiden. Vadnu har sagls bör äga molsvarande tillämpning dä skogsinnehavei undergårförändringar genom fastighetsreglering m. m. Nägraegentliga tillämpningsproblem behöver således inle uppkomma om en delavyiiringavser all eller ingen del av den skogbärande marken. Fråga uppkommer emellertidhur del framtida utrymmet för värdeminskningsavdrag skall påverkas av endelavyiiring som omfattar viss del av förvärvskällans växande skog. Den från teoretisksynpunkt riktigaste lösningen lorde vara alt anse att såväl skogensanskaffningsvärde som del vid avyitringstill-föllet gällande ingångsvärdet gåttned med samma procenttal som skogens verkliga värde på förvärvskällan minskatpå grund av avytiringen. Med anknytning till det angivna exemplel kanantas all skogens värde på fasligheten före avytiringen uppgick till160 . och atl värdel av skogen på det avyttrade området uppgick till . Avytiringen medförde således en minskning av värdet av förvärvskällansskog med 160 000 =) 45 96. I följd av della borde, teoretiskt sell,såväl del ursprungliga ingångsvärdet som det för den skattskyldige gällandeingångsvärdet anses förbrukat till 45 96. Avdrag på grund av avverkningarunder den fortsalla innehavstiden borde således beräknas med utgångspunkt i etlursprungligt ingångsvärde av (100 000 ./. 45 96 av . =) 55 000 kr.och ell för ägaren gällande ingångsvärde av (75 000 ./. 45 96 av 75 000 =) . För atl åstadkomma en urteoretisk synvinkel riktig beräkning av de belopp, varmed gällandeingångsvärdet skall minskas på grund av avyttring av ett skogbärandemarkområde, krävs således au det går att fastställa den av avytiringenföranledda minskningen av skogens värde uttryckt i procenl av skogens värdeföre avytiringen. Detla förutsätter kännedom om del faktiska värdel både på dendel av skogen som omfattas och den del av skogen som inte omfattas avförsäljningen. Del är inte säkert attöveriålelsehandlingarna ger något exakt besked om hur stor del av vedertagetför den skogbärande marken som avser växande skog. Än mindre kan ur dessahandlingar utläsas vilket värdet är pä den skog som inle omfattas avavytiringen. En obligatorisk ulredning i dessa hänseenden skulle ofta kräva enarbetsinsats som inte står i rimlig proportion till sakens betydelse. Delskulle därför innebära en påtaglig fördel om reduceringen av säljarensingångsvärde kunde göras enligt en metod som inte förutsätter känttedovn omvärderelationen mellan såld skog och skogen på förvärvskällan föreförsäljningen. föregående (avsnitt 7.2) har redogjorts för den skattemässiga behandlingenav benefika förvärv av skogbärande markområden. I dessa fall görs inte någonexakt beräkning av hur stor del av fastighetens skog som lillfallil ny ägareutan det räcker med an uppskatta om värdel av den förvärvade skogen uppgåtttill minst en iredjedel eller till minsl två tredjedelar av fastighetens skogomedelbart före ägarbytet. Prop.1978/79:204 187 benefikaförvärvet mindre än en tredjedel av värdet på fastighetens skog föreäganderälisövergången, för den föregående ägaren behålla silt gällandeingångsvärde ograverat och den nye ägaren för i konsekvens härmed inle ta uppnågol ingångsvärde på skogen. Har minst en iredjedel men mindre än tvätredjedelarav värdet pä skogen lillfallil den nye ägaren, skall den föregåendeägarens gällande ingångsvärde reduceras lill hälften. Del ursprungligaingångsvärdet för den nye ägaren kommer då ocksä alt moisvara hälften av denföregående ägarens ingångsvärde. Förvärvar slulligen den nye ägaren tvåtredjedelar eller mer av värdel av fastighetens skog, övergår hela del för denföregående ägaren vid övergängstillfällel gällande ingångsvärdet till den nyeägaren. De nu återgivnaprinciperna synes kunna läggs till grund för bedömningen av de skattemässigakonsekvenserna vid avyttring av del av en skogbärande fastighet. Omfatlardelavyttringen mindre än en iredjedel av värdet pä den växande skogen börhänsyn - vid beräkning av realisationsvinst på grund av avytiringen -inte lastill medgivna värdeminskningsavdrag avseende skog.Avyuringen bör inle heller föranleda någon minskning av skogensanskaffningsvärde eller av del för ägaren gällande ingångsvärdet. Avseravytiringen minst en tredjedel men mindre än två tredjedelar av skogen börhälften av tidigare medgivna avdrag för värdeminskning av skog anses ha belöptpå del avyttrade området. Vidare synes del för ägaren gällande ingångsvärdetböra begränsas lill hälften. Även skogens anskaffningsvärde bör anses hahalverats. Minskningen av anskaffningsvärdet och del gällande ingångsvärdetmedför att utrymmet för värdeminskningsavdrag under den fortsatta innehavslidenreduceras med 50 96. Vid realisationsvinslberäkningen pä grund av avyttring avell markområde, som omfattar minsl två tredjedelarav förvärvskällans skog, börslutligen alla värdeminskningsavdrag avseende skog anses ha belöpt pä denavyttrade marken. Avyuringen bör vidare anses helt konsumera den skattskyldigesanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde på skogen. Avdrag på grund avavverkning under den fortsatta innehavsliden kan därför inte komma i fråga. 1 de allra fiesta falllorde det inle vara svårt all avgöra huruvida en avyttring av skogbärande markomfallal mer eller mindre än en iredjedel resp. två tredjedelar av skogensvärde pä hela fastigheten före avyuringen. Bedömningen skall givelvis grundaspä de verkliga förhållandena vid avyiiringsiill-fället. Del värde som skogenåsatts vid senaste fastighetstaxering saknar därför regelmässigt betydelse isammanhanget. Vad som i det föregåendesagts om skattekonsekvenserna vid delavyiiring av skogbärande mark börocksågälla om värdel på fastighetens skog minskat till följd av fastighetsreglering,inlösen eller klyvning (5, 8 och 11 kap. FBL). Om t. ex. skogens värde genomfastighetsbildningen minskat med 40 96 bör såväl anskaffningsvärdet som detgällande ingångsvärdet minskas med hälften. Vidare bör hälften av medgivnaskogsvärdeminskningsvdrag anses Prop.1978/79:204 188 belöpapä den skog som avstålts. Upplåtelseav nyltjanderätl eller servitut lill skogbärandc mark för obegränsad lid molengångsersättning behandlas f n. på samma sätl som avyttring av mark. Någonanledning atl ändra på detta förhållande föreligger inte. En skaltskyldig, somför all framlid upplåter t. ex. vägran på sin skogsmark, bör således beskattasenligt de regler som gäller för markavyit-ring, dvs. Reglernaom att upplåtelse av nytijanderäit e. d. för obegränsad lid molengångsersättning skall behandlas som markavyitring tar sikte pä del fallet atlnyttjanderättshavaren (eller motsvarande) för förfoganderätt över såväl självamarken som eventuell växande skog på del upplåtna området. Om fastighetsägarendäremot avyttrar skog före upplåtelselillfällel, skall intäkten las upp sominläkl av skogsbruk. Delsamma gäller i fräga om avverkningar som inle utförs påden upplåtna marken men ändå har ell direkt samband med upplåtelsen. För skogsintäkterav nu nämnl slag gäller emellertid förmånligare regler om beräkning avvärdeminskningsavdrag. I övergångsbestämmelserna till omläggning avrealisationsvinstbeskattningen föreskrivs nämligen att de lidigare gällandereglerna om värdeminskningsavdrag vid avyttring av skog tillsammans med markenskall gälla även fortsättningsvis när skog avyttras i samband med eller medanledning av alt mark upplåtits på obegränsad lid mol engångsersättning. Slarkaskäl talar för all skogsavverkning som direkt eller indirekl föranleds av häravsedda markupplåtelser bör behandlas förmånligt iskattehänseende. Annars löper man risken att frän allmän synpunkt önskvärdaväg- och kraftledningsupplåielser o. d. försvåras. Det synes dock olämpligt attbelasta sambandsmetoden med särskilda avdragsregler för dessa fall. 1 ställetbör den skattskyldige ha rält att tillämpa realisationsvinstreglerna inte barapå ersäUningen för själva markupplåtelsen utan också på ersäuning för skog somavverkas eller avyttras i samband med eller med anledning av upplåtelsen. Föratl undvika samordningsproblem mellan realisationsvinst-beräkningen ochskogsbeskattningsreglerna bör denna möjlighet att behandla en skogsavyiiringsom en markförsäljning omfatla endasi skogs-intäkt som hänför sig till detbeskattningsår för vilket beräkningen av realisationsvinst skall ske på grundav markupplåtelsen. Väljerden skattskyldige alt behandla ersättning för växande skog enligtrealisationsvinstreglerna bör givetvis bedömningen av om medgivna värdeminskningsavdragskall återföras och om utrymmet för värdeminskningsavdrag skall begränsas, baseras pä en jämförelse mellan värdet päförvärvskällans skog före upplåtelsen och värdet av den skog som skall beaktasvid beräkningen av realisalionsvinst. Redovisar den skaltskyldige däremotersättningen för skogen som inläkl av skogsbruk sker avdragsberäkningen enligtsam bands metodens allmänna regler för skogsavyiiring . Prop.1978/79:204 189 7.6Förbehåll av avverkningsrätt m. m. Enligtpunkt 3 av anvisningarna till 21 § KL är skogsavverkning på grund avavverkningsrätt, som skaltskyldig vid avyttring eller annan överlåtelse avfastighet har förbehållit sig pä fastigheten, att hänföra till skogsbruk. Tillskogsbruk räknas även avyttring av en pä detta sätt förbehållen avverkningsrätt.Avverkning pä annans mark och avyttring av avverkningsrätt som inle ingår iskogsbruk är däremot alt hänföra till rörelse. Om den som säljer enskogsfaslighet förbehåller sig räll lill avverkning på den sålda marken skallsåledes det vederlag, som infiyter på grund av utnyttjande avavverkningsräiten, i princip beskattas som intäkt av skogsbruk, 1 praxis harsådant vederlag normall behandlats enligt de regler som gäller föravyttring avväxande skog tillsammans med marken, I någol fall har emellertid vederlag förförbehållen avverkningsrätt, som efter fastigheisförsäljningenavyttrats till annan än den nye fastighetsägaren, beskattats pä samma sätl somupplåtelse av avverkningsrätt . Frågan om vederlag isamband med utnyttjande av förbehållen avverkningsrätt skall beskattas enliglreglerna för avverkningar under innehavsliden eller inle är mycketbetydelsefull. omläggning av realisationsvinstbeskattningenförekommer nämligen inte någon beskattning säsom för intäkt av skogsbruk nären avyttring anses ha skett i samband med avyttring av marken (punkt 5 andraslyckel av anvisningarna till 21 § KL). Frägan var emellertid viklig ävenenligl tidigare gällande regler, eftersom virkesförrådsmetoden normalt gavväsentligt högre avdragsbelopp om skogsavyiiring skedde i samband med avyttringav mark än om skog avyttrades under innehavsliden. Den antyddagränsdragningsfrågan är bara ett av flera problem som kan uppkomma vidförbehåll av avverkningsrätter. Anlag exempelvis atl en skattskyldig. A, säljersin skogbärande fastighet för . Han förbehåller sig avverkningsrätttill 500 kbm skog. Avverkningsrättens marknadsvärde kan uppskattas till 60 000kr. Vid lillämpning av nu gällande beskattningsregler är det nödvändigl allförst ta slällning till om utnyttjandet av den förbehållna avverkningsrättenskall beskattas enligt reglerna för markavyitring, dvs. enligt realisationsvinstreglerna,eller om vederlaget skall beskattas pä samma säll som om A upplåtitavverkningsrätt under innehavsliden. Skall realisationsvinstreglerna tillämpassynes det riktigast att behandla den egentliga fastighetsavyttringen som enavyttring och ulnyiijandel av avverkningsrätten som en annanfaslighelsavyltring. Vid realisationsvinslberäkningen pä grund av denegentliga avytiringen lorde i följd av detta som inläkl tas upp beloppet . Avdrag synes böra medges för den del av anskaffningskostnaden förfastigheten som kan anses belöpa på annat än den skog som förbehållits vidfastighetsavyttringen. Om A avyttrar avverkningsräiten för . skalläven delta belopp redovisas som intäkt av tillfällig förvärvsverksamhel. Vidvinstberäkningen lorde avdrag medges 1978/79:204 190 förden del av anskaffningskostntiden för hela fastigheten som kan anses belöpa påden "förbehållna" skogen. Det är givet alt denna uppdelning avanskaffningskostnaden för hela fastigheten kan medföra åtskilliga prakliskaproblem. Skallvederlaget förden förbehållna avverkningsrätten däremot behandlas enligt deregler som gäller för skogsavverkning under innehavsliden torde någonreducering av fastighetens anskaffningsvärde f n. inte äga rum vidrealisationsvinslberäkningen. Vid denna beräkning lorde avdrag alltså medgesför anskaffningskostnaden för hela fastigheten. Om A säljer den förbehållnaavverkningsrätten för . skall detta belopp tas upp som intäkt avskogsbruk.