prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Anseratt klart borde ha uttalat att vattenkraften inte bör byggasul mer än lill ca och all utbyggnader över ca knappasl kan skeutan myckel allvariiga ingrepp och därför måste prövas säsrskilt noga. Denborde också ha uttalat att de fyra orörda huvudälvarna inle får beröras av enuibyggnad. Redogörfören ekologisk grundsyn, vilken innebäratt kärnkraft kan framstå som ettbättre alternativ än oQa och kol. Pläderar för en kraftfull satsning påallernaliva energikällor som sol och vind. Förordar ett så mångformiglenergiförsöQningssysiem som möjligl. Kräveruttalande om 13 kärnkraftaggregat för att minska oQeförbrukningen. Anserall vattenkraften inte (år byggas ul lill och alt ingen av defyra orörda huvudälvarna i Norriand får byggas ul. Särskildayttranden har lämnats av , och , , Per Kågeson samt . 1.11.2Reservationer mot slutbetänkanået om säkerhet och miljö , , KjeUström, Kågeson och Sjö- Reservanternahänvisar till expertgruppen för säkerhet och miQö som visat attosäkerhei ännu råder beträffande risker för hälsa och miQö - inte minst närdet gäller kärnkraften. Osäkerheten måste tillmätas stor betydelse eftersomdet är fråga om risker med omfattande konsekvenser av delvis Reservanterna anser att kommissionens majoritet i fleraavseenden inte har beaktat del föreliggande faktamaterialet. FöQandefakla borde majoriieten tagit siörre hänsyn ttll: -En svensk uranbrytning leder till risk för stora miQöproblem. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 75 - Osäkerheten ide tekniska riskuppskattningarna är hög på grund av svårigheterna att beaktat.ex. åldringsfenomen, sabotagerisker och mänskligt felhandlande. - De teoretiskariskuppfattningarna innebär trots detta en betydande sannolikhet för alt enhärdsmältning skall inträffa i under den normala drifttid somplanerats. - Enhärdsmälining leder med stor sannolikhet till atl stora landområden blirbelagda med radioaktivitet och måste utrymmas. Den kan också leda till ettstort anial cancertäll. fosterskador och genetiska skador samt under ogynnsammaförhållanden till akuta dödsfall. Avfall frän kärnkraftutnyttjande: - Ett tungtvägande argument mot kolutnylQande är enligt kommissionens majoritet delångsikliga riskerna med deponering av tungmetaller. Del är viktigt att beaktaatt samma problem också gäller uranutvinning från skiffer. - Projektet"Kärnbränslesäkerhet" (KBS) bygger på upparbetning av det utbrändabränslet men upparbetning kan av flera skäl ifrågasällas. - KBS-projektethar inte behandlat avfallshanteringen av plutonium. - Omfattandekritik har riktals mot - Det äruppenbarl att inte har kunnat visa att det går att finna någonplals som uppfyller de krav som projektets egna beräkningar bygger på. - Del kan därförinte anses styrkt att de förslag till hantering och förvaring av detlånglivade höggradigt radioaktiva avfallet från kärnkraftverk som föreliggerär genomförbara med höga krav på säkerhet för kommande generationer. - Den nuvarande tekniken för upparbetning av använtkärnbränsle för civila ändamål måste anses ge goda förutsättningar för produktion av plutonium för vapenframställning. Det ifrågasätts också från många håll om den nuvarande övervakningen ger tillräckliga garantier mot avled ning av klyvbart material för vapenframställning. Med hänsyn till dessa fakta anser reservanterna att ingenutbyggnad av kärnkraften ulöver 10 aggregat får ske. Ett stopp för fortsaltutbyggnad av kärnkraft ökar förutsättningarna för en övergäng till ettenergisystem baserat på förnyelsebara energikällor. En rad åtgärder är nödvändiga för att möjliggöra en snabbavveckling av kärnkraften ulan elransonering eller driftinskränkningar inomindustrin. Pä grund av riskerna i samband med haverier föreslårreservanterna att evakueringsplaner skall upprällas och all de statligamyndigheternas kontrollfunktioner förstärks tills dess samtliga kärnkraftverktagits ur drift. Dessulom har reservalion lämnats av ledamotenCurry-Lindahl. Särskilda yttranden har lämnats av ledamöterna samt . 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 76 Efter remiss av dels huvudbelänkandel (SOU 1978:17), delsslutbelänkandet (SOU 1978: 49) har yttranden avgetts av styrelsen förinlernationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren,fortifikationsförvaltningen, (),, försvar,, allmänna pensionsfonden (första, andra och tredjefondstyrelserna), postverket, , (), statensvägverk, , transporlforsk-ningsdelegationen,, (),luftfartsverket, statens väg- och trafikinstitut, iran-sportnämnden,(), , statskontoret,, , , universitets- ochhögskoleämbetet efter hörande med universitet och högskolor, (), forskningsrådsnämnden, naturvetenskapliga forskningsrådet,humanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet, lantbruksstyrelsen,, , statens jordbruksnämnd, statensnaturvärdsverk, , statens strålskyddsinstilut(SSI), , jordbrukstekniska institutet, institutetför vatten- och luftvårdsforskning, ,statens råd för skogs- och jordbruksforskning, kommerskollegium medöverlämnande av yttranden från handelskamrarna i och ,generaltullstyrelsen, statens pris- och karlellnämnd (SPK), ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), (),arbetarskyddsstyrelsen, , statens råd för byggnadsforskning,, statens planverk, statens industriverk(SIND), geologiska undersökning (SGU), nämnden förenergiproduktionsforskning (NE), (SKl), styrelsenför teknisk utveckling (STU), statens provningsanstalt, domänverkei,programrådet för radioaktivt avfall, fullmäktige i , fullmäktige iriksgäldskontoret, länsstyrelserna i , , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , , ,och , energisparkommittén, delegationen förenergiforskning (DFE), vägtrafikskatteutredningen. (), ÄB Asea-Atom, , Cenlrala driftledningen (CDL) somavgivit yttrande även för . CentralorganisationenSACO/SR, Forsmarks Kraftgrupp ÄB, , användning. Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 77 , , (), Kungl. automobil klubben(KÄK), Kärnkraftskommunernas samarbetsorgan. i (LO), , (), MiQöcenirum ochMiQövårdsgruppernas riksförbund (MIGRl), och igemensami yllrande. Miljövärnet för , iVästerbottens län, . Motorförarnashelnyklerhelsför-bund (MHF), , Näringslivetsbyggnadsdelegalion, Näringslivets energidelegation med yttranden även () samt kemiskain-dusirikontor. KraftgruppAB, eldistributörerna, Scandinavian Äiriines Syslem (SAS), SkövdemiQöforum, , , Sludsvik EnergiteknikAB, AB Svensk Alunskifferutveckling, AB , . , Svensk MelanolutvecklingAB, med instämmande av . Svenska lokalavdelningi , . Svenskaåkeriförbundel, allmännyttiga bostadsföretag (), , CF-STF,, , , , ,, , (),, samt . Härutöver har i anslutning till remii-teringen inkommiiyttranden från kommuner och universiiet m.fl. vilka har ulgjorl underremissinstansersaml från enskilda. 2.2Energikommissionens arbete och överväganden m. m. 2.2.1Energipolitikens inriktning och beslutsbehov Detav kommissionen utförda arbetet får överlag stort erkännande avremissinstanserna. De framlagda förslagen får också i stort stöd Qfr. Merparten av remissinstanserna släller sig således bakom kommissionensgrundläggande värderingar, överväganden och förslag. SIND,som i allt väsentligt delar kommissionens bedömningar, anför i sitt yttrande: 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 78 menar också atl den beskrivning EKpresenterar av de energipolitiska frågeställningarna och förhållanden påenergiområdet på ett rimligt sätt sammanfattar huvuddragen av de problem denhaft att behandla. Det presenterade materialet - i betänkandet och iexpertgruppsrapporter och annat underlagsmaterial - ger en god uppsummering avden kunskap som fanns framme . SIND finner det avgjortlillfredssiällande atl EK i siörre utsträckning än lidigare energiutredningargenomfört en bred analys, även om resultaten i många detaQer ännu mäslebetraktas som preliminära och delvis osäkra. NE anser att kommissionens arbete och förslag som helhethar ett unikt värde genom att utgöra resultatet av en mera genomgripande studieav hela del svenska energisystemet än som har utförts.Styrkan ligger enligt nämnden dock i helhetsgreppet mera än i varje enstakadetaQ. Kommissionens belänkande och det härutöver publicerade underlagsmaterialetkommer att vara av allra största betydelse i nämndens fortsatta arbete, anförnämnden vidare i sitt yttrande. i delar kommissionensmålsättningar om krav på ökad försöijningstrygghet, minskat oQeberoende,flexibilitet och handlingsberedskap inför framtida ställningstaganden.Inriktningen av energipolitiken bör därför enligt vara enkraftfull satsning på hushållning, utnyttjande av gjorda salsningar inomkärnkraftområdet med sländigi aktgivande på säkerhetskraven samt forskning ochutveckling av de förnyelsebara energikällorna. Liknande synpunkter framförsäven av länsstyrelserna i , samt liksomav bl. a. postverket, domänverket och . Kommissionenhar enligt IVÅ, med hänsyn till den korta tid som har stått till förfogande,genomfört ett imponerande arbete. Framlagda betänkanden ulgör enligt akademienen faklasammanslällning av stort värde. Liknande synpunkter framförs även avbl.a. Handelskammaren 1 , , Näringslivetsenergidelegation, handelskammare. , , , ochSveriges kemiska industrikontor liksom CF-STFsom i sitt yttrande framhåller: EK har på ett myckel förtjänslfulll och grundligt sättsamlat det svenska energikunnandet, särskilt med hänsyn lagen lill den kortatid man haft till förfogande. 1 sitt arbele ger EK en god överolick över hela detsvenska energisystemet, historiken, samspelet människa-energi-miQö, förutsättningaroch möjligheler för den närmasle framtiden. Vad gäller redovisningen och presentationen av inomkommissionen framtaget underlagsmaterial riktas viss krilik från några remissinsianser.Sålunda framhåller t.ex. SSI atl betänkandena med de bakomliggande rapporternager en innehållsrik sammanslällning av de aktuella kunskaper- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 79 na beträffande hälso-, miQö- och säkerhetsrisker. Balansenmellan bakgrundsrapporter, huvudbetänkande och slutbetänkande är dock enligtinstitutet dålig, då huvudbetänkandet i regel ger slarkl beskurna sammanfattningaroch värderingar av bakgrundsrapporierna medan slutbelänkandet går synnerligenlångt i ett antal detaQfrågor. Delar av det av kommissionen presenterade materialet ansesav STU vara utmärkt. Styrelsen framhåller dock att kommissionen inte itillräcklig utsträckning i sitt huvudbetänkande beaktar delar avbakgrundsmaterialet. En mera grundläggande kritik riktas mol kommissionen avFältbiologerna. Föreningen anser sålunda att kommissionen har börjal i felände av energiproblematiken. 1 stället för att utgå från dagens samhälle bordekommissionen för all kunna ulveckla olika alternativ för den framtidaenergiförsörjningen försl ha försökt uireda och diskutera olika alternativ församhällets utveckling. Föreningen föreslår att en ny utredning tillsätts föratl utreda samhällets utveckling och energikällornas förutsättningar på långsikl. Även Miljöförbundel och framför liknandekritik. De båda organisationerna framhåller sålunda i sitt gemensamma yllrande: I direktiven anges att "ekonomisk utveckling"skall uppnås. Kommissionen har definierat del som tillväxt i industriproduktionen.Tillväxt i icke-monetära kvaliteter som bättre miljö, bättre arbetsmiljö, ettriskfriare samhälle är tydligen inle lika vikliga lillväxtkvalileter förkommissionen. Man kunde i alla fall väntat sig all Energikommissionenhade gjort olika antaganden vad gäller sammansättningen av industriproduktionenvilket automatiskt skulle ge olika energianvändningsnivåer. MiQöförbundel ochJordens Vänner anser all sådana alternativ med olika sammansättning inomindustrin och även andra sektorer borde varit kommissionens angreppssätt vadgäller energibalanserna . . . Ett betydande energi- och råvaruslöseri kännetecknarindustrisamhället. Exempel på detta är försämrad kvalitet på produkter,engångsartiklar, brisl på återvinning, utspridning av bebyggelse, onödigatransporter dä produkler skulle kunna tillverkas lokall. Genom eliminering avsådana missförhållanden skulle stora mängder energi och material kunna sparas.Dessa förhållanden har inte redovisals av kommissionen. Mot bl.a. denna bakgrund anser organisalionerna attkommissionens malerial inte kan ligga lill grund långsiktigtenergibeslut. Flera remissinstanser tar i anslutning till sina allmännaomdömen om kommissionens arbete och överväganden upp frågan om planeringen avenergipolitiken och behovei av energipolitiska beslut. NE understryker alt bidragen från nya energitillförselsättenligt kommissionens energialternativ inte kan förverkligas utan snara ochunder hela perioden fram lill fortlöpande energipoliliskaställningstaganden av statsmakterna till införandeprocessens olika steg. utgör därvid ställningstaganden till ett fortlöpande och ulökalenergiforskningsprogram endast en del av de erforderiiga besluten. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 80 I fråga om statsmakternas ställningstaganden tillenergipolitiken framhåller LO: Statens ingrepp i fråga om energiförsörjning ochenergianvändning kan vara mer eller mindre ingående och detaQerade. LO anserdet rikligl atl samhällel skall ha ett fasl grepp över energisektorn. Riksdagenbör regelbundet lägga fast riktlinjer för energisektorns utveckling på ca tioårs sikt. Det ligger ell avgörande värde i atl individer, myndigheler ochförelag genom en sådan plan, lål vara allmänt formulerad, får ett fast underiagför sin egen planering. Även omplaneringsperspeklivel beträffande energin måsle omfatta minsl framåt ärdet givetvis nödvändigt atl fortlöpande ändra och anpassa planer och besluttill rådande förhållanden. Regelbundna kontrollstationer för detta ändamålmåste förekomma. föreslår all regeringen läggerfram en proposiiion med översikl och förslag angående energiutvecklingen. LOkan instämma i det förslaget. En mer djupgående översyn behövs enligt LO medtre till mellanrum. Enligt bör liksom hittillsprövning av energipolitiken ske dels mera övergripande med några årsmellanrum, dels varje budgetår. Härigenom anges del vara möjligt att uppnå destörsta möjlighelerna att säkra landets energiförsörjning lillsamhällsekonomiskt lägsta koslnader. anser atl en rullande planering av mer dynamisk karaklärinom energiområdet skulle kunna förta effekterna av de enligt föreningenolyckliga bindningarna till vissa bestämda årtal, antal kärnkraftaggregat etc.En sådan planering skulle vidare enligt föreningen vara till fördel för ochockså stimulera den fortsatta energidebatten. Enligt TCOär ett viktigt krav på samhällets energipolitik alt lillgången på energiunderlättas genom atl de energipoliliska beslulen efter hand omprövas. Val avhandlingslinje måste enligt organisationen ske efter prövning av hur behov ochförutsättningar förändras. Organisationen framhåller vidare med avseende på denkommunala energiplaneringen och det därav föranledda behovet av samarbete medenergiproducenter om inte en viss regionalpolilisk samordning bör komma tillstånd. Även LRFtar upp likartade frågeställningar i sitt yttrande. Enligt förbundetsuppfattning bör övergripande energibeslut även omfatia en samordning medjordbruks- och regionalpolitik från markanvändningssynpunkt. Konsekvensen aven ensidig bedömning av ett energisystem kan enligt förbundet annars medföraintressekonflikter och försvåra ett genomförande av jordbruks- ochregionalpolitiska målsättningar. Liknande synpunkter framförs även av som framhåller följande: Enligt föreningens mening erfordras en lång rad olikaålgärder för alt uppnå den önskade utvecklingen inom energisektorn. Självfalletär det önskvärl att dessa ålgärder är samordnade och sätts in där utbytet blir 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 81 För att göra detta möjligl erfordrasenligt föreningens meningen övergripande planering pä energiområdet. Dennaplanering bör ske i lasta former och bör resultera i riktlinjer eller meraprecisa handlingslinjer som beslutas av . De myckel omfattandesamband som finns mellan energisystemet - i synnerhet ettenergiförsörjningssyslem byggt på flöden - och markanvändningen gör attsamordningen med den fysiska riksplaneringen bör vara mycket god - inle minsttidsmässigt. En fräga som nära ansluter till energiplaneringen är ivilka organisatoriska former en sädan planering skall ske. Det är sålunda enligt SIND väsentligt att det arbetekommissionen har inlett kan följas upp på ett systematiskt och effektivt säll.Verket framhåller vidure att den nuvarande organisatoriska strukturen inomenergiområdet är splittrad, vilkel anses bero på all uppbyggnaden har skellsnabbi och föranletts av hastigt uppdykande problem. Enligt verket finns det nuanleilning att se över strukturen och samordna likartade verksamheier, bl. a.avseende omfattningen av olika ansvarsområden i myndighetsutövning, inriktningenav och samordningen mellan olika stödprogram samt genomförandet av utredningar.Även statens råd för byggnadsforskning anser att en organisationsöversyn börinledas . Behovet av organisaiorisk samordning vad avser lypprovningoch kontroll av komponenter av skilda slag och syslem för soluppvärmning framhållsav slutens provningsanstali. Enligt anstalten är del ytterst väsentligt attansvarsfördelningen mellan olika myndigheter och institutioner klarläggs. LO tar i sitt yttrande också upp frågan om organisaioriskaförändringar och fiamhåller därvid föQande: LO konstaterar dock atl den ytterligare erfarenhet som nuvunnits anlyder att åtskilliga organisaioriska förändringar behöver göras. Ellbehov att skapa ett särskilt departement för energifrågor föreligger inte förnärvarande. För del kommer en åriig behandling av energifrågornasamt i vissa fall en mer ingående översyn av det energipolitiska programmet attslälla ökade krav på ledamöterna och sekretariatsresurserna. Efiersom en radolika verk och myndigheler berörs uppkommer vidare ett behov av förstärkningoch omorganisation på många håll. LO vill underslryka behovei av all denutredningsmässiga apparaten kring energipolitiken - oavsett om den är formellluppdelad på många händer - hälls samman och samordnas väl. Det stora antalutredningar i skilda frågor som föreslagit medför ett stortsamordningsbehov. Enligt Svenska värmeverk.sJÖreniugeu måste ett mycketstort värde lillmälas det omfaitande faktamaterial som kommissionen har lagilfram. Enligt föreningen är det dock ofrånkomligt att även sådani malerial inrymmermånga diskussionsmoment. Föreningen anser vidare att det är utomordeniligivikligl och nödvändigi all dessa diskussioner förs kontinuerligt i ett särskiltforum. Föreningen förordar därför att ett energiråd inrättas. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 82 Enligt kommissionen framslår som den cenlralaenergipolitiska uppgiften för atl stegvis förbättra försörjningsläget.Främst bör detta ske genom att minska oQeanvändningen och ersätta oQan medandra energirävaror. Vidare bör ålgärder vidtas för all så långt möjligttrygga oljeiillför-seln. Alla andra energifrågor kan enligt kommissionen f.n.från nalionell försöijningssynpunkt anses ha lägre prioritet. Kommissionensuppfattning får ell myckel starkt stöd av remissinstanserna. Importoberoendefrämst avseende oQa och försörjningstrygghet anses av flertalet instanser varamycket eftersträvansvärda mål. Så anser bl.a. generaltullstyrelsen, statensplanverk, länsstyrelserna i , , , ,, , , och , energisparkommittén,IVA, AB Asea-Atom, CDL, Centralorganisationen SACOISR, Handelskammaren iGöteborg, Landstingsjörbundei, LRF, . Även kommerskollegium delar kommissionens uppfattning ochanför sålunda i sill yttrande: Kollegiet inslämmer i kommissionens bedömning atl enviktig föruisättning för energipolilisk handlingsfrihet är atlenergiförsörjningens utlandsberoende nedbringas vilket även har betydelse förbetalningsbalansen och därigenom för handlingsfriheten allmänt sett i denekonomiska politiken. Ett led häri är all fortsatta ansirängningar görs ochslimulansålgärder vidlas i besparingssyfte när det gäller energianvändningenoch alt möjligheterna att utveckla inhemska energikällor tillvaratas. Överhuvud synes del angelägel alt eftersträva minskat beroende av enskildatillförselalternativ - i synnerhet importerade - vars knapphet eller betydelsegör dem känsliga för valuta- och handelskriser eller tänkbara som politiskapåtryckningsmedel. Då det finns anledning se handeln med energi iinternationellt perspektiv vore en grundlig analys av den globalaenergiförsörjningssitua-tionen av stort värde för skapandet av en fastare grundför den framlida energipolitiken. SIND delar ocksä kommissionens bedömning. Verket anserdock att bl.a. den lekniska utvecklingen kan få avgörande konsekvenser för försörjningstrygghelenmen atl kommissionen inte alls har analyserat denna aspekt liksom ej hellervägt kosinaderna för en ökad irygghei mol de fördelar som en minskad sårbarhetmedför. Statensdirekta engagemang inom energisektorn bör enligt LO konsolideras och byggasut. Huvudskälen härför är enligt organisationen riskerna för internationellaförsörjningskriser och den ökade belydelsen av mellanstatliga förhandlingarför handeln med energiråvaror och utrustning för energisektorn i vid mening.Organisalionen underslryker vidare del angelägna i atl beredskapsplaneringenbeaktas. Beiedsk;ipsfiågornatas upp av flera remissinsianser. Sälunda framhåller liverhefiilliaviiren isitt yttrande: 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 83 En tillfredsställande och tryggad energiförsörjning är enviktig förutsättning för försvarsmaktens och övriga totalförsvarets möjligheteralt verka. För att kunna motstå påfrestningarna under en eventuell avspärrningeller andra störningar i energitillförseln ulifrån är det väsentligt att vårtframlida energisystem har erforderlig kapacitet och så långl möjligt ärimportoberoende. Det är ocksä betydelsefullt att alternativa energikällorfinns tillgängliga och alt dessa kan utnytQas i ett och samma produktions- ochdistributionssystem. Beredskapsaspekterna tas även upp av ÖEF som framhåller: Den mest angelägna uppgiften för den långsikligaenergipolitiken måste vara att dämpa det stora beroende av oljeimport somSverige f n. har. Delta kan ske på flera vägar, främst genom ett ökat inslag avinhemsk energi i försörjningen men också genom diversifiering avenergiimporten. I betänkandet redovisas utredningar och förslag som geranledning att förutse siörre möjligheler än tidigare att på lång sikl bl. a. fåett ökal inslag av inhemsk energi i den svenska energiförsörjningen. Om ensådan utveckling kan förverkligas uppnås naluriigtvis en ökad försörjningstrygghetsamtidigt som beredskapen underlättas. Ett system med energiutvinning spriddöver landet bör dessutom under krigs- och eflerkrigsförhållanden vara mindresårbart än ett med stora, centrala produktionsenheter. anser också att ett lågtimportberoende är eftersträvansvärt. Nämnden anser vidare atl en beredskap förökad inhemsk energiproduktion bör opprätlhållas. Möjligheterna att tillgodose energibehovet underförsörjningskriser till föQd av konflikter i vår omvärid under 1980- och1990-ialen har enligt FOA endast behandlats mycket flyktigt i kommissionenshuvudbetänkande. Denna fråga är dock enligt anstalten av vital betydelse förvårt land under . Vidare har olika energialternativsförmåga att motstå krigshandlingar eller att tillgodose totalförsvarets behov ikrig inte diskulerals. Även sådana hänsyn måste vägas in i utformningen avenergisystemet framhåller anstalten som vidare anser atl den av kommissionenanvända utredningsmetodiken medför atl denna typ av viktiga frågeställningarblir otillräckligl belysta saml framhåller följande: Diskussionen av försörjningstrygghet och av framtidahandlingsfrihet har blivit knapphändig och överskuggas av en konventionellekonomisk kalkyl för en krisfri och obetingad utveckling . Merautrymme och annan metodik borde ha använts för att belysa energisystemens försörjningstrygghetoch möjligheterna att senare modifiera inriktningen av energisystemet.Kostnadsjämförelsema kunde ha tonats ned till en kontroll av alternativensgenomförbarhet.