prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Fiertalelremissinstanser har tillstyrkt eller lämnat utan erinran ÖSEV:s förslag iovannämnda delar. Även jag tillstyrker i alll väsentligl de förslag som ÖSEV här lagt fram. Sålunda anser jagatt införandet av ell planeringssystem förbyggande av enskilda vägar kommer alt ge en ökad stadga ålbyggnadsverksamheten. Alt låta samma regelsystem för bidragsgivningengälla för byggande och drift medför vidare en inte oväsentlig prop.1978/79:100 Bilaga 9 62 förenkling av bidragsverksamhelen somen ökad förståelse av grunderna för denna erhålls hos de enskilda väghållarna.1 samband med redovisningen av regelsystemet har ÖSEV också angett efter vilkenangelägenheisordning behoven av slalsbidrag i slorl bör tillgodoses för olikatyper av vägar. För egen del anser jag inle att man generellt kan ställa upp enprioritetsordning av olika vägiyper pä detla säu. Även om del i förslå handlorde ligga i samhällets intresse att värna om de enskilda vägar som harbetydelse som utfarts- och uppsamlingsvägar för fast boende kan del finnasenskilda vägar av belydelse för näringslivet och del rörliga friluftslivet somkan vara väl sä väsentliga när del gäller slalsbidrag till väghållningen. Jag anserdärför atl statsbidragsgivningen får prövas i varje enskilt fall mol bakgrundav den belydelse som aktuell vägförbindelse har eller kan få. Liksom f. n. börslalsbidrag utgå i mån av lillgång på anslagna medel. Jag är inle beredd allföreslå någon ändring av anslagsperioden vad avser Bidrag till drifl avenskilda vägar m. m. ÖSEV har föreslagit atldet nuvarande statsbidraget lill enskild väghållning ökas med femprocentenheter. Som normalbidrag för såväl byggande som drift föreslås sålundaelt bidrag på . Även redskapsbidrag föreslås uigå . Byggnadsbidragoch årligl driftbidrag föreslås vidare i särskilda fall kunna utgå som förhöjtbidrag på eller reducerat bidrag på . Del sistnämnda bidraget är nyttvad gäller drifl och avses komma i fråga då del allmänna intresset är mindreklart uttalat och kostnadsbelasiningen på grund av främmande trafik ärbegränsad för väghållarna. Som motiv för den föreslagna höjningen av bidragetmed anger ÖSEV den ökande trafiken av andra än de enskildaväghållarna och de därmed ökade kraven på vägstandard och trafiksäkerhet. Föregen del vill jag inle förorda en höjning av statsbidraget till enskildväghållning. För all en höjning av bidragsprocenten enligl ÖSEV:s förslag skallvara möjlig inom givna anslagsramar krävs i princip att en tredjedel av devägar som uppbär i slalsbidrag får della bidrag sänkl lill . Härvidskulle framför alll glesbygdsvägarna drabbas, dvs. de vägar där det allmännaintresset är mindre klart uttalat. Sammantaget skulle därvid ÖSEV:s förslag,under förutsättning av givna anslagsramar, kunna medföra en omfördelning avanslagen från landsbygd till tätort.En sådan omfördelning skulle enligl min mening strida mot den grundläggandetanken bakom den statliga bidragsgivningen till enskilda vägar. Mot bakgrundhärav är jag därför inle beredd atl föreslå någon ändring av nu gällande reglerför statsbidragets storlek. Enligl gällandesiatsbidragskungörelse för enskild väghållning får inte marklösen ellerersättning för skada eller intrång som orsakas av vägföre-tags utförandeinräknas i kosinad för byggande av väg. Följaktligen ulgår f n. ingetslalsbidrag för marklösenkoslnader m. m. ÖSEV har i sill betänkande föreslagitatl sådana kostnader i vissa fall görs bidragsberältigade. 1 de mångaremissyttrandena över belänkandet vari denna fråga behandlats. 1978/79:100 Bilaga 9 63 uttalas också eu starkt stöd för införande avmarklösenbidrag. Jag delar den uppfattning som framförts av ÖSEV och ifiertalel remissyltranden alt ell bidrag lill marklösenkostnaden m.m. i mångafall skulle underlätta vägbyggandet. För atl inte elt sådant bidrag i alltförhög grad skall minska etl givet anslagsutrymme för byggande av väg anser jagemellertid i likhel med ÖSEV att bidrag enbart bör utgå då synnerliga skälhärför föreligger. Skälig ersättning för marklösen m. m. bör således utgå dåmarklösenkosl-naderna är beiydande med hänsyn tillberörda fastigheters ekonomiska bärkraft. Tillämpningen avbestämmelserna i gällande bidragskungörelse beträffande förrättning innebäratl vid byggande av väg regelmässigt krävs alt väghållningen är ordnad genomlaga förrättning. Frivillig överenskommelse förekommer endast i undantagsfallvid mindre byggnadsobjekl med etl litet antal väginlressenter. Trois altnuvarande bestämmelser medger all bidrag kan lämnas lill kosinad förförrättning vid byggande av enskilda vägar har denna möjlighet lillvaralagils imycket begränsad omfattning. Detta har förmodligen sin grund i att någonuttrycklig bestämmelse inte finns i bidragskungörelsen. Jag anser i likhel medÖSEV och flerialei remissinstanser att kostnaden för lagakraftägandeförrältning skall kunna räknas in i kosinaden för ell vägobjeki. Enligl minmening lorde det vara nödvändigt att ge slalsbidrag lill denna typ avförrältning för all erhålla en tillräcklig stadga i det föreslagnaplaneringssystemet för byggande av enskilda vägar. ÖSEV har vidare i sittbelänkande föreslagit atl statsbidrag skall kunna utgå för förrältningskoslnadi samband med sammanslagning av mindre väghållningsenheler till etl störreväghållningsområde. Enligt ÖSEV skulle ell sådani bidrag kunna medföra att enrationellare väghållning skapades. Förslaget har erhållit slarki stöd av remissinstanserna.Även jag anser all övervägande skäl talar för alt statsbidrag bör utgå fördetiaändamål. Vad slutligen avserförrättningskostnader i samband med atl väg dragés in från allmänt underhålloch förrättning krävs för att erhålla en ordnad framtida väghållning har ÖSEVföreslagit alt statsbidrag i sådana fall bör utgå av kosinaderna. Somkrav för att bidrag skall uigå har ÖSEV föreslagit all vägen bör vara av sådanbelydelse som enskild atl årligt driftbidrag kan utgå, dvs. vägen skall uppfyllaangivna bidragsföruisältningar. Flertalet remissinstanser har velat gå längreän vad ÖSEV föreslagii i denna fråga och förordat au förrällningskostnadernaalllid bör beslridas av staten - oavsett om årligt driftbidrag kommer alt utgåeller inte. Jag är av den uppfattningen all en fastighetsägare vid indragningav allmän väg rimligen inle bör belastas med förrättningskostnader som kanuppkomma om vägen skall ligga kvar som enskild. Även statens agerande i sambandmed indragning av allmän väg skulle säkerligen i många fall underiätias, omkosinader för en ev. förrättning inle skall beslridas av fastighetsägarna. Motbakgrund av vad som framhållits i Prop.1978/79:100 Bilaga 9 64 remissyttrandena anser jag alt frågan bör lösas pä såsätt all staten regelmässigt bestrider skäliga förrättningskostnader i sambandmed överföring av allmän väg lill enskild. Utformningen av etl sådant förslag fårnärmare övervägas i samband med denfortsatta beredningen av vägulrednings betänkande. Kostnaderna för deav mig i del föregående angivna förslagen beträffande en utvidgadstatsbidragsgivning lill marklösen- och förrättningskostnader har jagberäknai lill sammanlagt ca 4 milj. kr. Mot bakgrund av vadjag anfört om statsbidragsgivningen till enskild väghållningavser jag atl föreslå regeringen alt utfärda en ny förordning för dennabidragsgivning atl gälla från . Jag går över till frågan om väganslagen för budgetåret1979/80. I föregående årsbudgetproposition beräknades på driftbudgeten väganslagen tillsammanlagt 3 853 milj. kr. På kapitalbudgeten beräknades invesieringsanslagel förrådsfond: Vägmaskinerm. m. till 108,4 milj. kr. Påtilläggsbudget I /79 harberäknats 238,5 milj. kr. under anslagel Byggande av slatliga vägar och 12milj. under anslaget Bidrag lill byggande av enskilda vägar för sysselsättningsskapande vägbyggnadsarbelen. Påkapitalbudgeten har samtidigtberäknats 37 milj, kr. under förrådsfonden för tidigareläggning av sysselsättningsskapande investeringar ivägstationer. På tilläggsbudget II för budgetåret1978/79 beräknas 130 milj. kr. för utförande av vidTrollhättan som stålbro. Regeringen har vidare anvisat 60milj. för sysselsättningsskapande väginvesteringar. Byggandet avmellanriksvägen påbörjades . Påtilläggsbudget 111 för /78 har beräknats 303,1 milj. kr.under anslagel Byggande av mellanriksvägen . Under budgeiårel 1979/80 beräknas medelsförbrukningenuppgå till 80,7 milj. kr. Reservationenunder anslaget beräknas vid ingången av /80 uppgå till 203,8 milj. kr. På tilläggsbudget 11 för /79 beräknas 9 milj. kr. under anslaget för vissafördyringar till följd av regeringens t>eslutden atl inte medge grustäkt vid Pessinenjokk. Jag har förväganslagen under nästa budgetår beräknat ca 4071 milj. kr. Inom denna ram anser jag attdriftanslagen bör prioriteras. Jag lillslyrker en höjning av dessa med 215 milj. kr. För anslagel Drifl av statligavägar förordar jag en höjning med 190 milj. kr. jämfört med det av beslutadeanslaget för innevarande budgelår. Anslaget kommer därmed upp i en nivå av 2 235 milj. kr. Förbidragsanslagen till drift avkommunala vägar och gator saml driflav enskilda vägar sker uppräkningar med 3 milj. kr. resp. 22 milj. kr. När det gäller byggandeanslagen innebär mittförslag en oförändrad nivå. Jag hardärvid tagit hänsyn till altväsentliga satsningar inomvägbyggandet görs av sysselsättningsskäl utöver de ordinarie byggandeanslagen. Med de föreslagna ökningarna uppgår drifianslagensammanlagt till 2 748 Prop.1978/79:100 Bilaga 9 65 och byggandeanslagen lill sammanlagt I280 milj. kr. Med hänsyn till bl. a. storleken av anslagen är det av vikt altmedlen används så effektivt som möjligt. Mol denna bakgrund bör vägverketavsätta ökade resurser på forsknings- och utvecklingsverksamheten inom väg- ochtrafik-områdel. På så säu bör inom ramen förde resurser som ställs tillförfogande en bältre irafiksäkerhei och framkomlighet kunna uppnås. Statensväg-och trafikinslitul har resurser som i ökad uislräckning bör kunna utnylijasav . Jag kommer i den trafikpolitiska propositionen alt närmarebehandla frågor om forskning och ulvecklinginom väg- och Irafikomrädel, Jag går över till altredovisa mina siällningslaganden i fråga om anslagens storlek och kommer senarealt hemslälla om medelsanvisning under resp. anslag. Vad gäller väg- och gaiudriften anser jag i likhel medvägverkei all driftåigärder, som syftar lill atl upprällhålla serviceslandardenoch vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalel, skall prioriteras vid enbedömning av olika väghållningsinsatser inom ramen för de tolall tillgängligavägmedlen. Anslagel Drifl av slailiga vägaravses läcka konslnaderna för servicearbelen, underhållsarbeten saml vissaförbättringsarbeten inom de olika delarna av det statliga vägnätet. Förinnevarande budgetår är anslaget 2 045 milj. kr. Beredskapsarbeten pävägar avser inte barabyggnadsåtgärder ulan i slor utsträckning även förbättringsarbeten av den typsom finansieras över driftanslagel. (1973-1977) har således för delta ändamål sammanlagt över 400 milj. kr. anvisats.Dessa arbeten, som primärt tillkommit från allmän sysselsättningssynpunkt, harbidragit lill alt påskynda genomförandel av vägverkels långsiktiga program föruppruslning av de sekundära och lertiära vägarna. Med hänsyn lill deangelägna behov av olika driftåtgärder som föreligger är jag beredd atl föreslåen anslagsökning med 190 milj. kr, i förhållande till anslagel för innevarandeår. För den statliga vägdriflen kommer därmed under atldisponeras (2045 + 190) 2 235 milj. kr. Inom denna ram. som är någol högre änvägverkels besparingsailernaiiv, får kostnadsökningar p.g.a.vägnälsförändringar, trafikökning saml arbeis-miljöålgärder täckas avrationaliseringar. Jag bedömer det vidare som nödvändigt all fortsätta denpåbörjade rationaliseringen av den lokala organisationen. Jag räknar med atlden nuvarande servicenivån kan upprätthållas, liksom all insatserna avseendeunderhålls- och förbättringsarbeten i stort bör motsvara nivå. Frän anslaget Bidrag till drifl av kommunala vägar och gatorutgår enligl kungörelsen (1971:955) om statsbidrag lill väg- och gatuhållning ivissa kommuner bidrag i mån av lillgång på medel av ell på visst sättberäknai bidragsunderlag. Enligl kungörelsen gjordes år 1978driftkoslnadsberäkning för bidragsåren 1978 och 1979. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 66 en höjning av anslagel med 3 milj. kr. jämförtmed del för innevarande budgelår anvisade anslagel av 312 milj. kr. Jagförordar således för nästa budgelår ell anslag av 315 milj. kr., vilket medger all bidrag kan ges ienlighet med gällande bidragsförfaltning. AnslagelBidrag till driflav enskilda vägar m.m. ökade till innevarande budgetär med40,8 milj. kr. lill 176,5 milj. kr. Jag förordar enmedelsanvisning för nästa budgetår med 198,5 milj. kr., dvs. en ökning jämförtmed innevarande budgetår med 22,0 milj. kr. Med den förordade medelsanvisningenräknar jag med att bidrag skall kunna lämnas lill utöver de vägar som redanuppbär bidrag såväl nya vägar som vissa iståndsättningsarbelen på vägar somredan uppbär bidrag till barmarksunderhåll och vinlerväghållning. Vadgäller väg- och galubyggandet vill jag i följande tabellinledningsvis redovisa det ungefäriiga utfallet av investeringarna inomdenna sektor saml de beräknade kostnaderna under åren1978 och 1979. 1 angivna belopp för beredskapsarbeten, som avsersiatsbidragsdelen för alla kategorier vägar, ingår även kosinaderna för vissaförbäitringsarbelen av driftkarakiär. Vid sidan av de ordinarievägbyggnadsanslagen har, som framgår av tabellen, betydande belopp årligenanvisals av beredskapsmedel som kommil vägnälet lill godo. Dessa insatser harprimärt motiverats av sysselsäiiningspolitiska skäl. Del har dock ansettsviktigt atl som beredskapsarbeten välja Ul vägförelag som ingår i gällandevägbyggnadsplaner. Därigenom har del varit möjligi all föruiom den egentligasysselsättningseffekten även uppnå en positiv effekt från trafiksäkerhets- ochframkomlighetssynpunkt. Varav på tilläggsstat 115. Anslaget Byggande av statliga vägar uppgårför innevarande år till 900 milj. kr. På tilläggsbudget I för budgetåret1978/79 har anvisals 238,5 milj. kr. På tilläggsbudget 11 för /79 föreslåsytterligare 130 milj. kr. för utförande av . Regeringen harvidare genom beslul föreskrivit alt får bedrivaytterligare vägbygg- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 67 nadsarbelen i sysselsätlningsfrämjande syfte för60 milj. kr. Vägverkei disponerar därmed under anslagel för är 1979 sammanlagt(900 + 238,5 + 130 + 60) I 328,5 milj. kr. I sammanhanget vill jag påminna omall regeringen i lilläggsbudgel 1 tillstatsbudgeten för / 79 föreslagit en höjning av ramen förberedskapsarbeten på vägar med 200 milj. kr. lill 400 milj. kr. De väsentligamedelstillskoiien lill byggande avstatliga vägar som jag nu har redovisat innebär alt etl relativt stort anlalprojekl som ingår i del orciinarie byggnadsprogrammei kan lidigareläggas. Dendärmed ändrade finansieringsformen möjliggör all andra angelägnavägbyggnadsprojekl kan påskyndas med ordinarie anslagsmedel. Med hänsyn härtillförordar jag all anslagel för tas upp med oförändrat 900 milj. kr. AnslagetBidrag lill byggande av kommunala vägar och gator bör för nästa budgelår tas uppmed oförändrat belopp, dvs. med 350 milj. kr. Enligt vad jag erfarit frånvägverket är del numera - till följd av ett förbältral projekleringsläge blandkommunerna - möjligt alt tidigarelägga byggandet av vissa kommunala vägar ochgalor av sysselsättningsskäl. Därigenom kan en viss avlastning ske avfördelningsplanen. AnslagelBidrag lill byggande av enskilda vägar bör för nästa budgelår las upp medoförändral belopp, dvs. 30 milj. kr. Vid bedömningen av anslagsnivån börbeaktas all 12 milj. kr. anvisals på lilläggsbudgel I för budgeiårel 1978/79för sysselsällningsskapande väg- och brobyggnads-arbeten pä del enskildavägnälel. Koslnadsramarna för år1980 för anslagen drifl av slatliga vägar resp. Byggande av slatliga vägar böri princip bestämmas till samma belopp som anslagen. Det bör ingå i regeringensbefogenheter att i den mån arbetsmarknadslägel, kravet på en ändamålsenligplanering av verksamheten eller andra särskilda skäl motiverar det bemyndigavägverket atl resp. jämka de föreskrivna koslnadsramarnaför dessa år, l.ex. genom att i förväg ta i anspråkbehövliga belopp av de medel under de kalenderårsberäknade anslagen, som kanbli anvisade för . Jag hemställer all regeringen dels föreslår all godkänna de av migförordade rikllinjer- na för ell nytl bidragssystem för enskildväghållning, dels ger till känna vad jag har anfört i del föregåendeom vägväsendet. 1977/78 Utgift 8143000 1978/79 Anslag 21627000 1979/80 Förslag 23 590000 Prop.1978/79:100 Bilaga 9 68 Från delta anslagbeslrids kostnaderna för cenlral administration (andel), översiktligvägplanering, fastställande av arbetsplaner saml försvars-uppgifter ochjärnvägsärenden. Verkel hemsläller om eltanslag av . för /80 avseende verksamheten under är1980. Moliveringen för verkets förslag i denna del har redovisats underredogörelsen för vägverkels anslagsfram-slällning i del föregående. Jag bedömer attkosinaderna för , somjag beräknar lill 23.5 milj. kr., ungefärligenkommer all fördela sig på följande salt. Därvid har jag under delposten Centraladministration beräknat medel för genomförandekostnader (5,0 milj. kr..) avvägverkets omlokalisering till . Jag har även för under dellaanslag beräknai 4,7 milj. kr. (varav 1,8 milj. kr. som ell engångsbelopp) förvissa hyresökningar i samband med omlokalisenngen. Under delpostenFörsvarsuppgifier har jag efter samråd med cheferna för försvars- ochhandelsdepartementen beräknai . för en utökning av den frivilligadriftvärnsutbildningen. Jag har vidare beräknat 3,9 milj. kr. för investeringari reservdelar m. m. samt . för följdkostnader i samband medinvesteringarna. Regeringen avser alt i annal sammanhang medge all vägverketbeställer reservbromaleriel för 10 milj. kr. vid svenska varv. Chefen förhandelsdepartementet kommer alt senare denna dag anmäla bl. a. programplanerför del ekonomiska försvaret och därvid redovisa sin syn på den programpianför delprogrammel Vägar som lagt fram. Jag ansluter mig lill hansställningstagande och beräknar medelsbehovel för /80 underdelposten Försvarsuppgifter till . Central administration 11640 000 Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Statens vägverk:Åmbetsverkstippgifter för / 80 anvisa etl förslagsanslag av , atl avräknas mol aulomobilskallemedlen. 1978/79:100 Bilaga 9 69 Drift av statliga vägar 1977/78 Utgift 1694661000 Reservation 872 140000 1978/79 Anslag 2 /80Förslag 2 235000000 Från detta anslagbeslrids kosinaderna för de delar av vägverkels verksamhei som är hänförligatill driften av de statliga vägarna saml vissa förbättringsarbeten, vilka avserfrämsl de sekundära och lertiära vägnäten. Verket hemsläller om ellanslag av 2452 milj. kr. för /80 avseende verksamheten under år1980. Moliveringen för verkels förslag i denna del har redovisais underredogörelsen för vägverkels anslagsframställning i del föregående. Kosinadsramen för har fastställts till 2045 milj. kr. Med hänvisning lill vadjag anfört i del föregående förordar jag all kosinadsramen för bestäms lill 2 235 milj. kr. och all anslag begärsmed samma belopp. Förslaget innebär en ökning av anslaget för nästa budgelårmed 190 milj. kr. 1 följandesammanställning redovisas hur kostnaderna för vägdriflen beräknas i stortfördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligakostnaderna (milj. Cenlral administration Regional administration Servicearbeten Underhållsarbeten Förbättringsarbeten Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt lill Drift avstatliga vägar för /80 anvisa elt reservationsanslag av , atl avräknas mol automobilskattemedlen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 70 Byggande av statliga vägar 1977/78 Utgift 996289000 Reservation 710435000 1978/79 Anslag 900000000 1979/80 Förslag 900000000 Från detla anslagbeslrids kosinaderna för de delar av vägverkels verksamhet som ärhänförliga till byggande av statliga vägar saml vissa förbättringsarbeten. Verket hemsläller om ett anslag om 1290milj. resp. 975 milj. kr. enligt sitt högsta resp. lägsta alternativ för budgetåret1979/80 avseende verksamhelen . Moliveringen för verkels förslag idenna del har redovisats under redogörelsen för vägverketsanslagsframställning i det föregående. Kosinadsramen för har fastställts till900 milj. kr. Med hänvisning tillvad jag har anfört i det föregående förordar jag att kosinadsramen för bestäms lill 900 milj.kr. och alt anslag begärs med samma belopp. 1 följandesammanslällning redovisas hur kosinadema för vägbyggandel beräknas i stortfördela sig . Sammanställningen visar även de ungefäriigen beräknade kostnaderna förinnevarande år (milj. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillByggande av statliga vägar för /80 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknasmot automobilskattemedlen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 71 Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator 1977/78 Utgift 252 726000 Reservation I 150000 1978/79 Anslag 312000000 1979/80 Förslag 315000000 Från detta anslag lämnasbidrag till kommun av delbelopp vartill de skäliga kostnaderna för drift av de bidragsberättigadevägarna och galorna beräknas uppgå. Driftkostnaden fastställs för enivåårsperiod av statens vägverk efter kommunens hörande. Beräkningen kanjusteras , om väsentligt ändrade förhållandeninträder. Bidragsgivningen regleras genom kungörelsen (1971:955) om statsbidrag till väg- och gatuhållning i vissakommuner (ändrad senasi 1976: 28). Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Verket hemställer om ettanslag av 341,2 milj. kr. för /80. Vidare begär verket att 342milj. för bidragsgivning avseende anvisas /80.Beloppet är beräknat kostnadsnivå. Moliveringen för verkels förslagi denna del har redovisats Under redogörelsen för anslagsframställningi det föregående. Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående förordar jag, atl anslaget tas upp med 315milj. kr., innebärande en uppräkning med 3 milj. kr. Förbrukningen beräknasfördela sig på ungefär följande sätt. Central och regionaladministration I200000 Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator för /80 anvisa ettreservationsanslag av 315(X), att avräknas mot automobilskattemedlen. Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator 1977/78 Utgift 376580000 Reservation 201613000 1978/79 Anslag 350000000 1979/80 Förslag 350000000 Prop.1978/79:100 Bilaga 9 72 Från detla anslag lämnasbidrag . lill kommuns kosinad för byggande av väg saml byggande av galamol vilken enligt gällande stadsplan utfart eller annan utgång från tomt ellerannan faslighet inle får anordnas. Dessutom ulgår bidrag lill utförandeav större konsl-arbete eller Irafikanordning, som ingår i gata. Till annalbidragsberättigat gatubyggnadsarbete utgår statsbidrag . 1 kosinaden fårinräknas skälig ersäilning för mark och för intrång, som föranleds av vägseller gatas byggande eller användande. Bidrag ulgår i mån avlillgång på medel och enligt av slalens vägverk fastställd fördelningsplan förlio år. Fördelningsplanen skall förnyas . Bidragsgivningenregleras genom kungörelsen om statsbidrag lill väg- och gatuhållning i vissakommuner. Statsbidrag till byggande av tunnelbana kan under vissaförutsällningar utgå från detta anslag till kommun, landstingskommun ochkommunalförbund. Denna bidragsgivning regieras genom kungörelsen (1971:956) omstatsbidrag till byggande av tunnelbana. Bidrag utgår i mån av lillgång påmedel. Verket hemställer om ellanslag av 442,8 resp. 377,8 milj. kr. enligt alternativ I resp. alternativ 11för /80. Motiveringen för verkets förslag i denna del harredovisats under redogörelsen för anslagsframställning i detföregående. Med hänvisning till vadjag anfört i det föregående förordar jag atl anslagel las upp med 350 milj. kr.Förbrukningen beräknas fördela sig på ungefär följande sätt. Cenlral och regionaladministration 7800000 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator för /80 anvisa etlreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Bidrag tiO drift av enskilda vägar m. m.