prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — påpekar att ett slopande av de specialdestineradebidragen medför en försämring för kommunema utanför skatteutjämningssystemet.Trollhättans kommun instämmer i utredningens syn på de speciellastatsbidragen. Många av dem har mist sitt berättigande och medför troligen baraen hel del onödig administration. Kommunen vill dock framhålla, att ett borttagandeav dessa speciella statsbidrag innebär en försämring av ekonomin jämfört mednuläget för de kommuner som står utanför skatteutjämningssystemet. anser att specialdestineradestatsbidrag kan inarbetas i skatteutjämningssystemet om det motsvaras av enminst lika stor överföring till de enskilda kommunerna. kommun delar utredningens principiella ståndpunktatt antalet specialdestinerade statsbidrag bör minskas och i slället överförastill det allmänna skatteutjämningsbidraget. En sådan åtgärd är ett led i ensträvan att den lokala enheten kommunen själv skall bestämma inriktningenoch omfattningen av sin verksamhet. Dessa tankegångar bör dock ej utgöra hinderför statsmakterna att stimulera vissa insatser i kommunerna när detta skerutifrån övergripande målsättningar eller allmänintresse. delar utredningens intentioner angåendeöverföring från specialdestinerade statsbidrag till generella statsbidrag.Nuvarande specialdestinerade statsbidrag.har genom koppUngen tUl faktiska verksamheteren inbyggd, kontinuerlig uppräkning av bidragsbeloppen. Om övergång sker tillgenerella statsbidrag erfordras att bidragen görs värdebeständiga ochavspeglar en mer övergripande kostnadsutveckling. , och kommuner delarutredningens uppfattning att det finns skäl för att slopa bidrag, som är avringa betydelse och saknar nämnvärd stimulanseffekt. Vissa bidrag, som totaltsett anses ha ringa betydelse, kan dock för en del kommuner ha relativt storbetydelse. kommun tillstyrker utredningens förslag underförutsättning att det belopp, som motsvarar det bidrag som föreslås avvecklas,tillförs skatteutjämningssystemet. Trots att KEU 76 avvecklar en del statsbidragkvarstår 49 specialdestinerade bidrag. Kommunen anser att antalet statsbidragbör minskas ytterligare och bidragen inarbetas i skatteutjämningssystemet. Principiellt anser läns landstingskommun att specialdestineradestatsbidrag i huvudsak borde kunna inarbetas i skatteutjämnings- 31 1978/79. 1978/79: 95 130 De specialdesfinerade statsbidragen innebär oftaen administrativt krånglig hantering och har ofta ett syfte, som utvecklingenav historiska skäl har passerat. läns landstingskommun tillstyrker utredningensförslag om upphörande av vissa statsbidrag och anser vidare att nya ändamålsbestämdastatsbidrag fortsättningsvis ej bör införas. Finansieringen av nya reformer bori framtiden ske via justeringar av skatteutjämningssystemet. läns landstingskommun tillstyrker den avutredningen föreslagna löpande omprövningen av de statsbidrag som ges istimulanssyfte. Det är av vikt att bidrag, som inte längre har stimulanseffekt,utmönstras möjligt. En inarbetning av specialdestinerade statsbidrag iskatteutjämningssyslemet bör ske i så stor utsträckning som möjligt. Dennametod medför såväl administrativa förenklingar som ökade möjligheter till utjämningmellan olika kommuner. , och länslandstingskommuner kan acceptera KEU:s inställning och vill understryka, attstatsbidragens omfattning måste påverkas av utveckling inom samhällets olikaverksamheter, ändringar i ekonomiska föratsättningar, förskjutningar i syftenoch förväntningar i bestämmande instanser och hos medborgarna. De speciellastatsbidragen bör därför fortlöpande tas upp till bedömning och omprövning, t.ex. . En löpande översyn av statsbidragssystemet kan åstadkommaspå olika sätt. Den bör emellertid inte ligga på verksnivå utan pådepartementsnivå i samverkan med förelrädare för den kommunala sektorn. Enligt läns landstingskommun borde utredningenpå ett radikalare sätt föreslagit förenkling i staisbidragsgivningen till kommuneroch landstingskommuner. För landstingskommunens del hade ytterligare ingreppvarit angelägna när det gäller statsbidragen till skolväsendet.Landstingskommunen kan dock tillstyrka de förändringar som föreslagits avutredningen. läns landstingskommun anser att det ärprincipiellt viktigt att vissa specialriktade statsbidrag bibehålls ellerinförs för att stimulera en angelägen utveckling inom olika områden av denkommunala verksamheten. SAF och finner att det alltid finnsmöjligheter ati finansiera angelägna kommunala behov med statsskattemedel.Sambandet mellan den kommunalskatt invånarna betalar och utbudet av kommunalservice torde vara så svagt i allmänhetens ögon att en ökad statligfinansiering inte av den anledningen kan avfärdas. Det är dock av stor vikt attom en ökad andel av de kommunala utgifterna finansieras med statiiga bidrag,dessa utformas på ett sådant säll att de uppmuntrar tiU sparsamhet. Specialdestineradebidrag kan lätt leda tiU att man får en resursanvändning som avviker från vadsom i kommunen känns mest angeläget. TCO framhåller att till dess den fullständigaskatteutjämningen uppnåtts krävs speciella insatser för alt försäkra samtligakommuner möjligheten atl erbjuda sina invånare service på jämförbar ochacceptabel nivå för eftersatta områden. Delta måsle ske ,som varar fram lill dess ett fullständigt utbyggt skatteutjämningssystemerhållits, och då resultatet av tidigare varierade förutsättningar eliminerats.Under en uppbyggnadsperiod framhåller TCO vikten av att specialdestineradestatsbidrag utgår till eftersatta högprioriterade områden. /SR menar att genom all allt fler kommuner kommer attomfattas av skatteutjämningssystemel och genom alt stödet ökas, försvinner endel motiv för att ha kvar de specialdestinerade bidragen. /SR kan därförinstämma med utredningen om att antalet specialdestinerade statsbidrag börminska i takt med att skaltekraflsslödet förbättras. /SR finner det dockhelt nödvändigt att staten även i framliden ger direkia bidrag till kommunernai syfte att stimulera och trygga utbyggnaden av viktiga serviceområden. () instämmer itanken om en skatteutjämning mellan kommunerna som ju bl. a. skall täckakommunemas ökade kostnader. HCK tror dock inte att denna utjämning räcker lillatt täcka bortfallet av speciella bidrag i alla kommuner. Det blir helt igenomen fråga om vilken kommun man bor i om man skall få den service man behöver. känner oro inför utredningens principiellainställning att slopa de speciella statsbidragen och att dessa skall inarbetasi skalteutjämningssystemet. anser liksom attdet finns ett stort behov av specialdestinerade statsbidrag för lång tidframöver, om samhället skall kunna bygga ul och utvidga sina insatser förhandikappade. 9.2 Statsbidrag inom justitiedepartementetsverksamhetsområde Bidrag till borgerlig medling Remissinstanserna har över lag inget alt erinra motutredningens bedömning att statsbidraget kan upphöra. 9.3 Statsbidrag inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Bidrag till familjebidrag i anslutning till militärtjänslgöring KEU 76 hänvisar till en utredning som övervägermöjligheterna att föra över den kommunala administrationen av familjebidragentill försäkringskassorna. Försvarets civilförvaltning finner att det är värdefulltmed en organisation för familjebidrag på nivå. I händelse avberedskapstillstånd och krig kan det möjligen visa sig lämpligt och kanskeäven nöd- 1978/79: 95 132 vändigtatt ändra systemet för den delen av administrationen av värnpliktsförmåner somf. n. handhas av försäkringskassorna. Bidragtill kostnaderna för allmänna skyddsrum KEU76 föreslår att statsbidraget fortsätter att utgå enligt nu gällande regler. ,planverket och i delar KEU:s uppfattningmedan kommun anser att nuvarande ersättning med två tredjedelar avkostnaderna bör höjas tUl full kostnadstäckning. Civilförsvaret är en del avtotalförsvaret och eftersom staten har huvudansvaret för försvarsåtgärderna börkommunerna, enligt kommun, inte till någon del belastas med civilförsvarskostnader. Bidragtill social hemhjälp och färdtfänst KEU76 konstaterar att bidragen av stimulansskäl kan behöva finnas kvar ytterligareen tid. På förordar dock utredningen att bidragen överförs tillskatteutjämningen. Därför bör inte heller det statliga stödet utvidgas till attomfatta driftkostnaderna för ålderdomshem m. m. KEU 76 konstaterar vidare attbidragsunderlaget för färdtjänsten bör begränsas till handikappade och integälla pensionärer över huvud taget. Flertaletremissinstanser berör inte KEU:s förslag närmare i sina yttranden. Socialstyrelsenanser i likhet med socialutredningen att det inte finns anledning att istatsbidragshänseende göra skillnad mellan hemhjälp som ges i egen bostad ochhemhjälp som ges i bostäder med gemensam kollektiv service. Som skäl för dettaanges att det blir allt svårare att dra en gräns mellan olika boendeformer.Vidare anser att en utvidgning av bidragsunderlaget tillsocial hemhjälp oberoende av boendeformerna är ett nödvändigt medel attstimulera en fortsatt utveckling av verksamheten. delarutredningens uppfattning att bidraget fill färdtjänst för handikappade börutgå t. v. av stimulansskäl. RRVhar på uppdrag av regeringen utvärderat det försöksvis tillämpadebidragssystemet för social hemhjälp och färdtjänst. Utvärderingen visade attstatsbidraget till den sociala hemhjälpen inte haft någonbetydelse för att stimulera verksamhetens utbyggnad utan alltmer övergått tUlatt vara ett allmänt finansiellt stöd till kommunerna. Den sociala hemhjälpenär en etablerad verksamhet och det finns enligt RRV:s mening inte längre sammaskäl som tidigare för ett särskilt stimulansbidrag. RRVifrågasätter i sin utvärdering om det finns lika starka skäl Bilaga 9 Remissyttrandena 133 somtidigare för statlig stimulans genom ett specialdestinerat bidrag tillkommunernas färdtjänst. Eftersom det finns ett samband mellan låg skattekraftoch dåligt utvecklad färdtjänst, finns det snarare skäl som talar för attersätta det specialdestinerade statsbidraget med bidrag inom skatteutjämningssystemetsram. Om lika stora medel fördelas i detta system, som f. n. utbetalas istatsbidrag till färdtjänst, skulle detta gynna främst de kommuner som harstörst behov av att ytterligare utveckla färdtjänsten. Avovan angivna skäl och med hänsyn till att socialutredningen i sitt förslag tillny sociallag föreslagit att social hemhjälp och färdtjänst bör betraktas som eninom vissa ramar obligatorisk uppgift för kommunerna, anser RRV att dessabidrag stegvis bör avvecklas och att stödet i stället lämnas via skatteutjämningssystemel. Enligtlänsstyrelsen i och län hade det varit angeläget attutredningen tagit klar ställning lill att bidraget till social hemhjälp börbibehållas även . Som skäl för detta anges att utbyggnaden fortfarandebehöver stimulans och alt del finns risk för att ett slopande skulle kunnapåverka vissa kommuners satsningar inom detta område. Bidragettill färdtjänst bör enligt mening också bibehållas på sikt.Färdtjänstbehov för handikappade återstår att täcka i många kommuner.Länsstyrelsen instämmer dock i utredningens uppfattning att syftet med bidragetbör vara att möjliggöra utbyggnaden av kommunernas färdtjänst för personer medhandikapp. Bidragsunderlaget bör därför begränsas tiU denna grupp. Länsstyrelseni anser i likhet med att bidragsunderlaget börutvidgas. Bidraget bör omfatta all äldreomsorg, dvs. utöver de verksamheter somi dag berättigar till statsbidrag även kostnader för drift av ålderdomshem,sysselsättningsterapi, lantbrevbärarser-vice, telefonservice/kontaktverksamhet,telefoninstallation, signallarm, gymnastik, serviceturer i glesbygd, resor tillfotvård och uppsökande verksamhet. Statsbidraget bör utformas så att det blirneutralt vid kommunernas val av insatser för de äldre. Ett neutralt bidrag kanstimulera kommunerna att erbjuda mer differentierade tjänster. Enligtlänsstyrelsens mening är tiden mogen för att väsentligt öka statsbidragen tilläldreomsorgen. Som skäl för detta anges dels att denna omsorg är en tung utgiftför kommunerna särskilt de med stora glesbygdsområden där den övervägande delenav invånarna utgörs av pensionärer, dels att den framtida ökningen av åldringarkommer att ställa höga krav på innovationer, flexibilitet etc. ÄvenNorrköpings och Kumla kommuner anser att det statliga stödet till äldreomsorgenbör vara neutralt i förhållande till boendeform. Enligt böremellertid målsättningen vara att bidraget möjligt inarbetas i skatteutjämningen. 1978/79: 95 134 StatensHandikappråd vill, mot bakgrund av del besvärliga ekonomiska läget och den avsocialutredningen föreslagna ramlagskonstruk-tionen för utbudet av socialatjänster, slå vakt om de specialdestinerade bidragen. Dessa är nödvändiga förlång tid framöver för atl samhäUet skall kunna bygga ut och utvidga sinainsatser för handikappade. Även HCK och betonar att det är viktigtatt bidragen finns kvar. Svenska kommunförbundetsåtta sydsvenska länsavdelningar framhåller alt det är angeläget att ävenbidragen till social hemhjälp och färdtjänst inarbetas iskatteutjämningssystemet. Ett femfiotal kommuner instämmer i detta yttrande.Ett par av kommunerna påtalar den administrativa förenkling som därigenomuppnås. Enligt kommun är det synnerligen viktigt att en omprövningsker för att om möjligt inarbeta bidragen iskatteutjämningssystemet. anser attbidragen till social hemhjälp och färdtjänst bör bibehållas även ifortsättningen. KEU:s förslag att inarbeta bidragen iskatteutjämningssystemet skulle drabba de kommuner som ligger utanförskatteutjämningssystemet mycket hårt. Liknande synpunkter framförs från ettpar andra kommuner. Enligt kommun skulle ett slopande av statsbidragentill social hemhjälp och färdtjänst äventyra ett fortsatt vidmakthållande avden standard som erhållits. Slopas bidragen måste kommunerna erhåUakompensation på annat sätt. Därvid bör iakttas att även kommuner utanför skalteutjämningssystemetblir kompenserade. Även påtalar de negativa effekterna förkommuner som ej omfattas av skatteutjämningen. förutsätteratt om ändringar kommer till stånd genom senare beslut, bör ändringen ske underett antal år med hänsyn till de kommuner som ej får skatteutjämningsbidrag.Härigenom ges möjlighet till omprioriteringar för att inrymma dettaintäktsbortfall. kommun betonar att verksamheterna är så passbetungande att en avveckling inte kan ske utan en bedömning av inverkan påkommunernas ekonomi. kommun förutsätteratt framtida beslut om att överföra statsbidraget till social hemhjälp tillskatteutjämningssystemet sker först efter att kommunema ånyo fått ta stäUningtill förslaget inte minst med hänsyn till de kommuner som inte omfattas avskatteutjämningssystemet. Även Hallsiahammars kommun anser att en eventuellsenare överföring kan ske först efter samråd med kommunema. kommun framhålleratt bidragen till social hemhjälp och färdtjänst bör utgå ävenfortsättningsvis utan tidsbegränsning. Nivån på statsbidraget till socialhemhjälp kan ifrågasättas, och en höjning av nivån bör kunna prövas. För denhändelse statsbidragen slopas bör nettoeffekten tillföras kommunerna genomuppräkning av skatteutjämningsbidraget. Remissinstansernas ställningstaganden behandlas i avsnitt8.3.2. Bidrag till ferievistelse för barn Remissinstanserna lämnar över lag ulredningens förslag omatt nuvarande statsbidrag kan upphöra ulan erinran. tar inte nu ställning till förslaget, utanvill avvakta regerings och riksdags ställningstagande lill barnstugeulredningsförslag i betänkandet "Barns sommar" (SOU 1975: 94). Socialstyrelsenkonstaterar dock att som stimulansbidrag är anslaget med nuvarande belopp helt otillräckligl. Ett mindre antal remissinstanser uttrycker viss tveksamhetlill att avskaffa bidraget. Exempelvis anser kommun att ett slopandedrabbar en grupp i samhäUet som har det besvärligt. Även om bidraget är ringa,kan det ha viss stimulanseffekt på kommunerna att anordna ferievistelse. Bidrag rill familferådgivning samt rill engångsmaterielvid skyddsympning stödjer förslaget i KEU 76 alt bidragenkan upphöra, efiersom de spelat ut sin roll som stimulansbidrag och endastpåverkar kommunernas ekonomi marginellt. Landstingskommunerna har lämnat utredningsförslaget utanerinran. Ersättning IiU kommunerna enligi socialhjälps- ochbarnavårdslagarna Utredningen föreslår att statsbidragen tillsocialhjälpskostnader för bl. a. utländska medborgare avskaffas. Extra skatleutjämningsbidragskall kunna utgå till kommuner som påtagligt betungas av sådana kostnader.Bidraget till socialhjälpskostnader för flyktingar föreslås kvarstå. Några remissinstanser tar upp ersättningen försocialhjälpskostnader för de utländska medborgare som avvaktar beslut omuppehålls- och arbetstillstånd. Enligt invandrarverket och iÄlvsborgs län bör kommunerna få full kostnadstäckning för socialhjälp till bådeflyktingar och därmed jämstäUda saml tillståndssökande. För övriga utländskamedborgare har man inga erinringar mot förslaget. Socialstyrdsen delar i stort ulredningens överväganden ochförslag, Emellerfid viU man inte nu ta ställning när det gäller bidrag tiU ickesvenska medborgare som saknar arbets- och uppehållsfillstånd i , utanvill avvakta förslag från den arbetsgrupp, som f. n. utreder denna fråga inomarbetsmarknadsdepartementet. RRV anser att det finns skäl att även slopa statsbidragettill socialhjälpskostnader för flyktingar. Som motiv för detta anges dels attbidragets konstruktion innebär atl kommunerna inte har några incitament att Prop.1978/79: 95 136 tahänsyn till de ekonomiska konsekvenserna vid utformningen av vården och stödettiU flyktingarna, dels att administrationen av bidraget är omfattande ochomständlig. Om bidraget slopas bör kommuner med kostnader för socialhjälp tillflyktingar som bedöms vara påtagligt betungande kunna söka extra skatteutjämningsbidrag.EnUgt RRV skulle det bli enklare att på detta sätt ge ett schabloniserat bidragtill ett begränsat antal kommuner. i Göteborgsoch län förutsätter att specialdestinerat bidrag enligt utredningensförslag även i fortsättningen skall utgå för socialhjälpskostnader förflyktingar och anser att, om statsbidrag bibehålls för övriga utlänningar,administrationen radikalt bör förenklas. Staten kan t. ex. i princip ersättakommunen med belopp som denna uppger att den gett ut. Möjligen kan vissstickprovskontroll vara på sin plats. har svårt att tro att ensådan ordning i någon nämnvärd omfattning skulle missbrukas från kommunernassida. I varje fall torde eventuella missbruk kunna negligeras frånsamhällsekonomisk synpunkt. förordar en förenklad administration för ersättningen tillkommunerna. Denna ersättning bör omfatta samtliga kostnader som är förenademed omhändertagande av flyktingar och därmed jämstäUda samt tiUståndssökande. Några remissinstanseruttrycker farhågor för att förslaget kommer att leda till att kommunema blirmindre benägna att ta emot invandrare. i län förordardärför att staten i varje fall i ett initialskede svarar för de socialakostnaderna för invandrare som kommer på grund av statliga åtaganden samt tillzigenare. Kumla kommun anser att förslaget kan få tUl effekt att kommunernamotverkar den invandringspolitik som fastläggs av regering och riksdag. EnligtVästerås kommun föreligger risk att information av typ "staten tar intepå sig några kostnader utan det måste kommunen stå för" kan medföraunderblåst utlänningshat på vissa orter. Även -kommun är tveksamtill förslaget på grund av de sociala konsekvenserna. anseratt förslaget bör övervägas ytterUgare. Utländska medborgare, som ej ärflyktingar, kan befaras komma att möta svårigheter att bli accepterade såsomlikställda övriga medborgare i kommunerna, exempelvis i fråga om att erhållabostad. iNorrbottens län är tveksam till förslaget. Kommuner med stor andel invandrarebör behandlas generöst i statsbidragshänseende. Enligt kommun behöverkommuner med hög andel invandrare ekonomiskt stöd. Den form av extra skatteutjämningsbidrag,som utredningen föreslår, garanterar inte det stöd som behövs för att geservice och grundtrygghet åt dessa grupper. Söderkommunerna iStockholms län anser att bidraget kan slopas endast under förutsättning att reformen om socialförsäkringstillägg Bilaga 9 Remissyttrandena 137 (SOFT-reformen)avlastar kommunerna den största delen av social-hjälpskostnaderna. Om så inteblir fallet bör skatteutjämningssystemet även omfatta socialhjälpskostnaderna.I avvaktan på effekterna av SOFT-reformen avvisas KEU:s förslag med hänsyn tillatt nuvarande bidrag har utjämningseffekter. Förslaget avvisas också med hänsyntill den osäkerhet som föreligger i tUldelningen av extra skatteutjämningsbidrag. Medhänsyn till kommunernas varierande kostnader anser och Trelleborgskommuner att bidraget för utländska medborgare bör behållas. Sollentunakommun konstaterar att förslaget innebär försämringar för kommuner som liggerutanför skatteutjämningssystemel. Kommunen drabbas hårt av förslaget, beroendepå att man tagit sin del av ansvaret för bostadsförsörjningoch genomfört en integrerad bostadsbebyggelse. Det är orimligt att kommuner somtagit ett sådant ansvar skall få sin ekonomi avsevärt försämrad genomförslaget, medan andra kommuner med en mindre social inriktning i sin bostadsproduktioninte drabbas. Kommunen avstyrker därför förslaget. Haparandakommun har i egenskap av gränskommun höga kostnader för socialhjälp tUlutländska medborgare. TUlgången på sysselsättning är begränsad. Om bidraget tasbort måste, enligt kommunens mening, hänsyn tas tUl detta när man fastställerden totala skattekraflsgaranlin. Enligt kommun avlastar nuvarandestatsbidrag delvis kommunerna för strukturella förändringar i näringslivet.Hänsyn till dessa kostnader borde dock kunna tas i del generellt verkandeskatteutjämningssystemet. Karlskogakommun anser att även om principiella skäl talar för KEU:s förslag, börbidraget kvarstå på grund av dess stora ekonomiska betydelse. Även Ale kommunpåtalar bidragets ekonomiska betydelse. Ettpar kommuner tar upp utredningens förslag alt slopa statsbidraget tUl kostnaderför socialhjälp till renskötande samer. Härjedalenskommun har ingen erinran mot förslaget under förutsättning att extra skatleutjämningsbidragutgår. Jokkmokkskommun tillstyrker förslaget, då det ur bl. a. jämlikhetssynpunkt är tveksamtmed specialdestinerade bidrag till viss befolkningsgrupp. EnligtVilhelmina kommun bör bidraget vara kvar dels på grund av att kostnaderna ärojämnt fördelade över kommunerna, dels på grund av att skatteutjämningssystemeti föreslagen form inte är tillfredsställande. Bidragtill vårdanstalter och Inackorderingshem m. m. KEU76 föreslår att bidragen till inackorderingshem för alkoholmissbrukare ochinackorderingshem/behandlingshem för narkotikamissbrukare i fortsättningenskall utgå med en procentandel av bruttokostnaderna som motsvarar gällandekostnadsfördelning mellan stal och kom- 1978/79: 95 138 mun för verksamheten. F. n. utgår bidragen som en andel avnettokostnaderna. har inget att erinra mot förslaget, menanser att det är angeläget att bidragsbestämmelserna konstrueras på sådant sättatt omfattande detaljgranskning undviks. Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. Utredningen förordar att statsbidraget tillnykterhetsvårdens administrationskostnader skall upphöra. I övrigt föreslårutredningen i princip inga förändringar vad avser bidragen till nykterhetsvårdoch narkomanvård. Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. konstalerar att nuvarande statsbidrag haren föråldrad konstruktion och hög detaljeringsgrad. I fråga om bidraget tillnämndernas administrationskostnader lämnar KEU:s förslag utanerinran. Däremot bör den framtida staisbidragsgivningen för vårdinsatser förmissbrukare lösas på ett mer genomgripande sätt. Bidragen bör kunna ges en mergenerell karaktär än vad KEU 76 föreslagit och i varje fall ej vara inriktadepå olika slag av missbrukare. Bidragen bör inte heller låsas till vissaspeciella vårdformer. Bidrag bör i princip förbehållas insatser inomsocialvården och därvid kunna avse insatser av såväl förebyggande somavhjälpande karaktär. i biträder KEU:s förslag. Detbidrag som utgår är schabloniserat så att full rättvisa ej kan nås.