prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyielseni län ifrågasätter om skyddel mot förlusl av svenskt medborgarskap inleborde utsträckas atl avse även de som vid födelsen förvärvat svensklmedborgarskap men inte varit i riket bosatia. Enligt nu gällandemedborgarskapslag föriorar den som aldrig varil bosatl i rikel det svenskamedborgarskapet, som han förvärvat vid födelsen, när harl fylll tjugotvå år.Den centrala utlänningsmyndigheten kan på gjord ansökan medgiva uudel svenska medborgarskapel får bibehållas. Länssty relsen föreslår att manefter utredning i samband med vilken en frekvensundersökning bör görasöverväger om inte denna, som man kan förmoda, relalivi lilla grupp av svenskamedborgare genom beslämmelse i grundlagen kan lillförsäkras samma skydd somövriga svenska medborgare. RäiiigheisskyddEuiredningensförslag till förstärkning av de processuella garaniierna vid fri hetsbe röva ndebeståraveillilläggtillde besiämmelsersomger en svensk medborgare som är berövad friheten räu all få frihelsberövandet prövalav domstol eller därmed jämställd nämnd. Tilläggel ulgörs av en föreskrift omatt prövningen skall utföras av allmän domstol, om den inte har uppdragits åldomstol eller därmed jämställd nämnd. Förslageilillsiyrks eller lämnas uttryckligen ulan erinran av hovrän. kammarrätteni , domslolsverkel. de juridiska fakulieisnämnderna i och Siockholm,Svenska avdelningen av IniernaiioneUa jurisikommisslonen saml Medborgarrälisrördsen.I några av dessa remissinstansers yllranden förordas vissa komplelleringar av skyddel. Domstolsverketföreslår en molsvarande förstärkning av skyddel för utlänningar. i anser atl ell förtydligande av de nuvarandebestämmelserna är på sin plats. nämner som typexempel på lagarsom saknar bestämmelser om domstolsprövning av frihetsberövande lagen(1973:511) om lillfälligl omhändertagande och lagen (1976:511) om omhänderlagandeavbemsade personer m. m. Del föreslagna lilläggei skulle 'all kunna uppfattas somavseende bl. a. dessa lagar. Atl de nuvarande beslämmelserna inle avser myckelkortvariga friheisberövanden framgår inle med önskvärd tydlighet av lagtexten.Det diffusa uttrycket "få saken prövad" upplyser inle om vadprövningen kan ulmynna i. En domstolsprövning av ett olagligt frihetsberövandekan länkas leda lill frigivning, lill skadesiånd eller till moralisk upprältelse.Atl endasl det förstnämnda avses borde enligt fakultetsnämndens mening på någotsäll framgå av lagtexten tjfr art. 5:4 i den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna). I Siockholm ifrågasätter om inte ytteriigare en preciseringborde göras. I de nuvarande bestämmelserna talas om situationer, där någonmedborgare "berövats friheten" eller blivit "omhändertagen Ivångsvis"ulan all några reservaiioner görs för myckel kortvariga friheisberövanden.Ordalydelsen ger inte annat vid handen än all den som omhändertagits t.ex.enligt lagen om tillfälligt omhänderlagande eller lagen om omhänderlagande avberusade personer har rält att påkalla domstolsprövning. Inlryckel av all såskulle vara fallet kan förstärkas av det förhållandet aU den närmast föregåendeparagrafen avser också dylika kortfristiga frihetsberövanden. Del framgår inleom avsiklen är alt möjliggöra domstolsprövning i dylika fall. Om så är fallet,skulle detta fömtsäUa inrättande av någon form av jourdomstolar, som i principkunde arbeta dygnet runt. I detta hänseende borde i vart fall lagtextenförtydligas. Medboigarräitsrördsenerinrar om alt del i många länders konslitulioner finns en generell regel avinnehåll all den som har blivit berövad friheten skall inom viss korlare lid,t. ex. , ställas inför domstol. Organisationen ifrägasätter om inletidsangivelsen "utan oskäligl dröjsmål" borde preciseras lill t. ex.tre eller ; I vart fall bör i det föreslagna tilläggel en exaktlidsregel införas. Enligt organisationens mening måsle vidare i vanlig lag intasregler som anger hur det skall lillgå när någon som har blivii berövad friheteneller omhändertagits vill åberopa del nya stadgandet. a. måsle anges vilkendomsiol som är behörig all uppta cn sådan lalan och förordna om lösgivande. Organisalionenkonstalerur att del f n. inic finns någon domsiol som haren sådun kompelens. Senasibehandlade fråga las upp också i yttrandena från rcgcriiigsräiteii och Sverigesdomarcjörhiuid. Regcriiigsiäiieii anser att den föreslugnu regeln börkompletteras med processuella regler som unger hur den föreslagnu prövningenskull komma lill siånd. Domstolen ifrågusälter vidure om inle prövningen ivissa fall bör ankomma på förvaltningsdomstol. Domareförbundel frumhåller ullgrundlagen måsle komplelterus med särskilda lugregler om prövningen, t. ex. iövergångsbestämmelserna lill räilegångsbulken. Inågra remissyttranden behundlus frågan om försiärkning av rättighetsskyddel påandra punkler. k. fö rä I d ra rä 11 e n las upp uv bl. a. juridiska Jakutieisnämiidcn i Siockholm.Nämnden förklurur alt genom undertecknande av internationella konvenlionerhar förbundit sig all respektera denna räll. I kommitténs direkliv gavs möjlighelfördenna alt överviiga om föräldrarälten borde skrivas in i 2 kap. RF eller inle.Kommiuén har emellertid inle redovisal något slällningslagande till dennafråga. finner det beklagligt all kommittén inte har behandlatfrågan om grundlagsskydd för föräldrarälten. Nämnden menar att om så skell hadekommittén inte kunnat undgå all behandla svårighelerna alt förena föräldrarältenmed de underårigas rätt lill egel grundlagsskydd. Detla kunde i sin tur ha fästuppmärksamhelen på behovei av all genomarbeta och särskilt utforma detgrundlagsskydd den underårige enligt lidigare molivulialande anses ha men sompå väsenlliga punkler dåligi slammer med den underåriges siiuaiion i övrigt. Idetta sammanhang hade del även fallil sig nalurligt för kommittén all övervägariktigheten av alt låla föräldrars värdnadsansvar bryta igenom och göra den underårigesgrundlagsskydd verkningslöst i flera avseenden. konslaleraratt del genom godkännande av föräldraräuen i inlernationellakonventioner redan nu exisierar en konfliktsituation mellan denna och den underårigesräll alt åtnjuta samma skydd för fri- och rälligheler som den vuxne enligt 2kap. Även denna fråga kunde ha behandlals av kommittén som en frågahemmahörande under föräldrarälten. Medborgarrälisrördsenberör föräldrarälten och den därmed sammanhängande skol- och ulbildningsfrihelen.Organisalionen underslryker all varje skolmonopol är oförenligt med en grundlagsskyddadinformationsfrihet. En parlamenlsmajoritel kan inte ha rält all påtvinga allabarn, och för övrigi också alla vuxna som befinner sig i enutbildningssituation, exakl samma åsikter och värderingar. En sådan ordning slridermot huvudprincipen i 1 kap. 1 § RF om atl den svenska folksiyrelsen bygger påen fri åsikisbitdning. En sådan är enligi organisationens mening inte möjliginom ramen för ell system där alla är skyldiga all underkasta sig ett avmajoriteten 28 Riksdawn 1978/79. Medborgarrällsrörelsenanser vidare alt privatlivets och personlighetens okränkbarhel är brislfälliglskyddad i svensk grundlug. Slulligen anmärker organisalionen all n ä r i n gs fr i h el e n och rä t le n lill yrkesulövning inle är grundlagsskyddade. Envarbör hu grundlagsskyddad räll all, föruisuli all han eller hon fyller nödiga behörigheiskrav,få ägna sig ål den yrkesverksumhel som han eller hon önskar. Näringsfrihetenuppmärksammas också i yttrandet från finner del beklagligt atl inle någon av företrädarna för de fyra demokraiiskapariierna sell det angelägel alt i utredningen granska den väsentliga frågan omden grundlagsskyddade näringsfriheten. Eu resullai härav hur blivii att någotförslag lill grundlagsskyddad näringsfrihet inle komnier uti presenieras1978/. Följaktligen kommer grundlagsskyddad näringsfrihet inleall kunna införas . unser förbundel djupt olyckligt, inle minsl molbakgrund av de diskussioner som förs angående lönlagarfonder och krav frånolika håll på elableringskonlroll. Förbundet anser all viljan alt starta egelär inle endasl beroende av korlsikliga ekonomiska förutsäliningar ulan också avdel allmännas insiiillning till enskilt företagande i ell längre perspekliv.Det är ett rättssäkerhelskrav all näringsfriheten skyddas i grundlag. Förbundetföreslår därför atl regeringen omgående tillsätter en uiredning med uppdrag allkomma med förslag lill grundlagsskyddad näringsfrihet. Ulredningen måsle varaklar i så god tid all ett regeringens förslag kan presenteras under vären1979. Sverigesadvokaisamfund erinrar om all samfundet i sitl yllrande över betänkandet"Medborgerliga fri- och rättigheter. Regeringsformen" framfördeförslag om grundlagfästande av en regel om räll för misslänkl alt biträdas avof fen ilig försvarare, ulsedd av den misstänkte själv eller av domstol, samlav principen om frihel förenvarall själv välja del politiska parti lill vilkelhan önskar ansluta sig. Då de för utredningen meddelade direkliven synes ha lämnalulredningen fria händer att avge förslag även såviii gäller de sålunda av samfundelaktualiserade frågorna, konsiaterar samfundet med besvikelse all ulredningensbelänkande inte innehåller någoi förslag i denna riklning. Samfundel räknar emellerlidmed all dessa frågor tas upp till nylt övervägande vid del fortsatta arbelelmed lagsiiftning rörande räilighetsskyddel. och anmärker atlindustriförbundet yttrande efterlyste ett uitryck för den s. k.likabehandlingsprincipen. De nuvarande reglerna i 2 kap. 15 och 16 SS RFskyddar blott i begränsad omfattning mot diskriminerande lagsliflning ispeciella fall mol sådan olika behandling av enskilda och ger således inte utiryckför en genomgående likabehandlingsprincip som grundval för lagsiiftningen. Dellaär en så fundamental utgångspunkt för ell rättssamhälles sirävanden altlikabehandlingsprincipen bör slås fast som ett kruv på lugsiifiurenull uppräilhållu lugsiiftningens kvulilel påfrån räiissäkerhelssynpunkl lillfredssiällande säll.Den principen finns ju inskriven i art. 14 i Europakonveniionen ungående skydd fördemunskligu rällighelerna och dc grundläggande frihciernu. Organisalionerna förordar alt ålagande enligt dennu konvention irunslbrmerus lill svensk räu genom eu uttryckligt studgunde i RF. Statens invaiidraivcrkförordar en förstärkning av grundlagsskyddelför uilånningar. Därvid avses främst skyddet förinvandrare, som allljäml är ulländska medborgare. Många invandrare dröjerav olika skäl alt ansöka om svenskl medborgarskap, även om de uppfyller de villkor för förvärv av svenskt medborgarskap som medborgarskapslagenföreskriver. Dessa invandrare bör då inle få ell sämregrundlagsskydd än svenska medborgare. Delsamma gäller även andra här i landet fast bosalla invandrare. Ullänning som ärfasl bosalt här i landet får beviljas permanenl uppehållstillstånd.Huruvida det föreligger fasl bosällning eller inle skulle således kunna anknytas lill reglerna om permanenluppehållstillstånd. För nordiskamedborgare, som inte behöver uppehållslillslånd,får i stället kyrkobokföringentas som utgångspunkt. anser atlgrundlagsskyddet för fri- och rättigheterna har sin slörsla belydelse när den demokratiska samhällsordningen hotas. Särskilt utlänningar riskerar då all bli utsatta för rättighetsinskränkningar. RF bördärför likställa utlänningar med svenska medborgare i större ulsiräckningän . De inskränkningar som trots allt kan visa sig vara nödvändiga bör anges i konkrei detalj. Atl behovei av inskränkningar ärfå och rör en minoriiei av de utlänningar som vislas här i landet framgick av fri- och rätiighelsulredningensbetänkande. Mol bakgrund av alt ulredningeninle har haft lill uppgift all göra en maleriellöversyn av fri- och rätiigheterna begränsarsig invandrarverket till all ge någraexempel, där bristerna är särskilt påtagliga. Gemensami äralt del rör rälligheler som normall sett uppfattas som gmndläggande förett demokratiskt samhälle. Verkei kan i fråga om skyddet föropinionsfriheierna inte se all del föreliggernågot avgörande hinder i nu gällande lagsiiftning all likslällaullänning med svensk medborgare.Tidigare har bl. a. åberopals besiämmelsen om s. k. poliiisk ulvisning i 34 S utlänningslagen. Siadgandel i dess lydelse fr. o. m. den1 kan rimligen inle lägganågot hinder i vägen. Verket nämnerocksä all avlägsnandeinstituten i ullänningslagen f n. ärföremål för översyn av ullänningslagskommitlén. Likställdheti fråga om opinionsfriheierna bör därför ulan vidare kunna skrivas in i grundlagen med möjligen någotundanlag. Beträffande skyddet mot tvång atl giva lill känna sin åskådning har som skäl mol likställdhet åberopalsatt ullänning i en ärende om poliiisk asyl måsle kunna tillfrågasom sin politiska uppfattning. Rätten lillpolitisk asyl här i landet regleras i 2 S utlänningslagen och grundas på Genévekonvenlionenav . Denna räll är i och för sig inie förenadmed någon skyldighet alt uppge politisk åskådning.Invandrarverket anseratt del under alla förhållanden inte ärrimligt atl utlänningar inte kan likslällas medsvenska medborgure när del gäller dellu skydd enbart uv den anledningen ull poliiiskuflyktingar ger tillkänna politiska uppfattningar i utlänningsärenden. Verkei konstalerurvidare ull utlänning hur saknur hell grundlugsskydd mol åsikisregisirering. Delhur lidigure uppgivits ull dellu skulle förunledus uv möjlighelerna all regislreramedlemmar av ulländsku lerrorislorganisalioner. fen s. k. lerrorisilagen ärsedan den inarbelud i ullänningslugen. 1 sumbund härmed förelogsockså vissu sakliga ändringar. Enligt invandrarverkels uppfaiining är den regislreringav terrorister som förekommer inte någon åsiktsregistrering i egeniligbemärkelse. Som jämförelse nämns all personulkonirollkungörelsen (1969:446)medger regislrering av enskildu personer utan ull dciia belecknas som åsikisregisirering.Oberoende uv om den regislrering som kan ske av terrorister är åsikisregisireringeller inle, anser verkei atl della inle får medföra alt utlänningar här i landcihelt ställs ulan della grundlagsskydd, bara för atl del finns behov uv utt regislreruett fålal personer, som kan befaras medverka lill lerrorislhandlingar. 8.1 Förslaget till lagom ändring i regeringsformen Uliryckeli försia meningen i andru slyckel "sin uUryckliga samlycke"kommenteras i två yllrunden. Riksskatieverkei konsluterur all rätlighetsskyddsutredningensförslag synes ge barn en siarkare skydd än vad 7 S 1 punklen lagen om svenskl medborgurskup(medborgurskupslagen) f n. gör. Uliryckel "sill uliryckligu samlycke"synes uieslulu förlusl av svenskl medborgarskap för burn under däransökningen har gjoris av föräldrarna ulan all barnel självi uuryckligen harsamtyckt lill fbrvärvel. Om rättighelsskyddsulredningen har åsyftat ell sådunlstarkare skydd, bör i 7S 1 medborgarskapslagen sladgas all svensklmedborgarskap förloras av den som förvärvar ulländskl medborgurskati efter sin unsökaneller sitt uUryckliga sumiycke. unser ull uttrycket"sill uliryckligu sumiycke" möjligen kun medföra tveksamhet huruviduen underårig kun berövus sitt medborgurskup vid självsiändig naturalisalion påansökan av förmyndare. Om en underårig uppläs till medborgare i annan stat påansökan UV föräldrarna ulan all dessu själva söker eller lidigare har förvärvaidella lands medborgarskap, kan den underårige inle heller berövas sill medborgurskupenligt föreskrift med slöd uv andra siyckei andra meningen. uvsernämligen endasl fall då barn i fråga om sitt medborgarskap följer föräldrarna ellerenav dem. Invandrarverkel förutsätter all någon saklig skillnad mellan RF ochmedborgarskapslagen inte ar åsyftad. uttryckligasamtycke" bör således i likhel med 7 § 1 medborgarskapslagen omfaila ävensådana fall där samlyckel har lämnals av förmyndare ulan alt della anges ullryckligeni laglexten (jfr prop. 1950:217 s. 47). Föratt klargöra della bör ordel "sitl"utgå. Grundlagstexten skulle härigenom stå i större överensstämmelse med 7 § 1 medborgarskapslagen.- påpekar vidare all svensk medborgare kan berövas siumedborgarskap på gmnd av alt han vis.seriigen genom formellt samlycke blirmedborgare i annan siat men skälen till förvärvel av del utländskamedborgarskapet är av mer eller mindre Ivingande karaklär. Enligt faslslälldpraxis har del inle föreligga skäl för sådana personer att åierfå sittsvenska medborgarskap genom naturalisalion så länge de har kvar sittmedborgarskap i den utländska slalen och alltjämt är bosatta där.-Invandrarverket tar upp också undanlagsregeln i sisla meningen i andra siycket.Verket delar ulredningens uppfattning att gmndlagsskyddel för medborgarskapet iprincip bör utformas i överensstämmelse med del skydd som medborgarskapslagenger. Praktiska skäl kan dock tala fören avvikelse. Som en av förutsättningarnaför förlust av medborgarskapet anges minsl varakiig bosättning i denandra fördragsslulande staien. En överenskommelse med annan siat om kortare lidsbosällning förutsäUer alllså grundlagsändring med allt vad detta innebär.Enligt invandrarverkets mening bör det övervägas om inle orden "" kan utgå ur grundlagsiexten. Enligt verkets uppfattning innebär dellainte någon allvarligare uttunning av skyddet för medborgarskapel. Forlfarandegäller alt del skall vara fråga om varakiig bosättning i det andra landet. Dennärmare innebörden härav regleras då i medborgarskapslagen. Förslaget lilländring av medborgarskapslagen innebär dessutom atl den som föriorat sittsvenska medborgarskap på angivna sätt skall kunna återvinna detta genomanmälan, sedan han ånyo har tagit hemvisl här i rikel. Lånsslyrelseni län berör samma undantag. är myckel tveksam tilllämpligheten av atl införa del föreslagna undantaget bara för alt främja en enhellignordisk lagsliflning. Den föreslagna inskränkningen all överenskommelse försl måsleIräffas med annan stal utgör inte garanti mol missbruk i en krissituation. Angivnaolägenhel skulle kunna elimineras genom att man i grundlagsiexten skriver"i enlighel med överenskommelse med annal nordiskl land". Regeringsrällenkonsiaterar atl ulredningen i specialmoliveringen anför(s. 176) alt med förslagsom har lagts fram av riksdagsutskott förslås enbart ulskollsmajoriielensförslag och således inte förslag som har framförts reservaiionsvis i utskoitet.Härav följer alt, om varken regeringen eller ulskollsmujorileien har föreslagilrelroakliv lillämpning av lagsiiftningen men ett sådant förslag har framförls ien reservation lill utskotiels betan- kände,talmunnen enligt bestämmelserna i 2 kap. 9 S RO är förhindrad all i kammarenställa proposition på förslaget i reservalionen. En sådan ordning finner regeringsrälleninle lillfredssiällande. Med av "riksdagsulskoli framlagl förslag" idel av ulredningen föreslagna andra slyckel bör därför förslås såväl ulskollsmajoriielensförslag som ell i en reservalion lill uiskoileis beiänkunde framförl förslag. Kammarräiieni Göleborg uppfattar förslaget så all relroaklivitel skall kunna inlräda ocksåfrån den dag ell utredningsbetänkande om viss skallelag blir offentligt under förutsäitningatl regeringen skickar meddelande lill riksdugen om detta. och förklarar all en kommitté,som finner all en skaltelag med retroaktiv verkan på ell vissl område börgenomföras, skall underrälta vederbörande statsråd som har all pröva om ettmeddelande skall lämnas lill eller inte. Organisationerna anser dellämpligt all delta klargörs i moliven. Svenskaavdelningen av har uppfallningen alluttrycket att regeringen "lämnat meddelande i saken genomskrivelse" inle är nog precist, varken vad avser innehållet eller vadavser tidsbestämning. Vad som har meddelats skall enligt motiven innebära "någonform av auktoritativ förvarning" (s. 162). Moliven anför vidare atl delskall vara fråga om en redovisad "avsikl att senare framlägga förslag lillrelroakliv föreskrifi". Detla bör komma till tydligare utiryck i självaförfattningstexten. Avdelningen anser vidare att det, med hänsyn lill deekonomiska konsekvenserna av ovisshet, bör övervägas ensluttidpunkt för giltigheten av meddelanden av ifrågavarande slag. Del ärangeläget all ett meddelande från regeringen inle ensidigi kan komma attersätta förutskickad lagstiftning. Enligt avdelningens mening är den förulsäiiningföreit genombrott av reiroakliviielsskyddei som av ulredningen har angivils som"svår ekonomisk kris" knappasl tillräckligt restriktiv för all molverkamissbruk. Det bör i lagtexten markeras atl relroaklivitel kan få förekommaendast om just sådan åtgärd är av synnerliga skäl påkallad vid svår ekonomiskkris. Högsiadomstolen anmärker all de föreslagna bestämmelserna har lagils in i 2 kap. RF,där de grundläggande fri- och rällighelerna definieras och vissa bestämmelsermeddelas om deras innehåll och gränser. De nu föreslagna reglerna gälleremellertid uteslutande förfarandet vid siiftande av lag av vissl innehåll, ochde synes närmast ha anknytning till de bestämmelser om lagstiftning och omstiftande gmndlag m. m. som återfinns i 8 kap. RF. Det föreslagna huvudstadgandeli 2 kap. 12 § tredje och fjärde styckena saml den föreslagnatilläggsbestämmelsen rörande utlänningar i 20 § iredje styckei samma kapitelsynes därför ha sin naluriiga plats i 8 kap. RF, lämpligen närmasi efter 17 S. Om sladgandena fiyttasi enlighet härmed, bör enligt högsiadomslolens mening i 2 kap. 12 S inlagas en hänvisninglill att i 8 kap. finns särskilda regler angående förfarandetvid siiftande av lag, som angår begränsning uv någonav de räuigheler som anges i försia siycket. tar upp ett annat spörsmål av redaklionellkaraktär. Enligt Iredje siycket sistameningen skall frågan, huruvida lagförslag angårbegränsning av någon av de fri- och rättigheter som anges i paragrafens förstasiycke prövas av konsiilulionsuiskotlet. Del måsle uppenbariigen vara avsell ull ulskollei skull pröva även frågan om lillämpligheleni ett givel fall av undunlugsbestämmelsernai fjärde stycket. Ovisshet kanexempelvis råda om en föreslagen lag "enbart" angår "frihetsstraff såsom påföljd för viss gärning" ellerom den också har annan räiligheisbegränsande innebörd.Även i fråga om de övrigapunklerna kan tveksamhet uppslå om lillämplighelen. All konstilulionsulskoltel har all avgöra även dessa frågor skulle framgåklarare, om i siadgandel angavs att utskottet har all pröva, huruvida lagförslagangår rällighetsbegränsning som förut sagls och om fömlsältningarna i övrigi enligt tredje och fjärde styckena förtillämpning av del särskilda lagsliftningsförfarandel är för handen. Enligt högstadomstolens mening bör stadgandet bryias ul ur Iredje siycketoch upptagas i ett särskilt sista stycke. Om de nu föreslagna ändringarnagenomföres, bör härav föranledda ändringarske även i de förslagna tilläggentill 2 kap. 9 § och 4 kap. 10 § RO samt i tilläggsbestämmelsen 5.3.1 till RO. Samma uppfattning har 70. Några instanser kritiserar uitrycket "lag angående begränsningav". JK anmärker all del av uttrycket inte framgår att inte bara skärpande lag åsyftas. Kammarräiien i Göleborgförordar från samma utgångspunktatl ordel "begränsning" ulgår. Samma anmärkninghar juridiska fakullelsnämnden i som ifrågasätter om inteförsta meningen i andra styckei bordeomformuleras. Formuleringen av slyckel kan ge ett inle åsyftat intryck av atl lagförslaget måsleåsyfta en begränsning och kanske dessulom alt det måste avse en hel lag i belydelsen författning. Meningen är ju atl även förslag lill ulvidgning av rättighetgenom borttagande av exisierande begränsningarskall omfattas av bestämmelsen och all förslaget givetvis också kan avse en enskild föreskrifi ien författning. förordarden redaktionella ändringen all objektet för uppskovsyrkandet bestäms som "förslagtill lag angående föreskrift, som innefattar begränsning av ..." Ordet "angående" kommer därvid all syfta på "föreskrifi" och inte på "begränsning"och denna "föreskrift", men inte nödvändiglvis"förslaget lill lag" skall - som åsyftats - innefatta en begränsning av en fri- eller rättighet. Inte heller juridiska fakulteisnämnden i anser att uitrycket "förslag lill lag angående begränsning" är hell lyckat, efiersom det i regel endast tordevara någon eller några speciella föreskrifteri en lag som angår rällighelsbegränsningar.