prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — Relationerna mellan olikabefolkningsgrupper i kan också indirekt påverka iniresset och slödelinom för olika former av intemalionellt samarbele. Jaganser det därför vara angelägel atl i öka kunskapema om invandrarnas bakgmndi kulturellt och andra avseenden genom elt ökat kultur- och informationsutbytemed invandramas hemländer. är del vikligl, atl vi i invandramashemländer på ett sakligt och mångsidigt sätt informerar om svenska förhållandeni vid bemärkelse. 1 båda dessa avseenden spelar massmedierna en väsentligroll. Jagansluter mig därför lill utredningens förslag att inrätta särskilda stipendierpå massmedieområdet för projekt i eller i invandramas hemländer. Jagvill understryka att stipendiema bör kunna tilldelas inte bara svenskar ochinvandrare i utan även personer som är verksamma inom massmedierna iinvandrarnas hemländer. Jag beräknar en medelsförstärkning för detta ändamålunder Svenska institutets anslag med . Medlenbör disponeras av institutet och fördelas efter förslag av en av insliluletsstyrelse tillsall rådgivande nämnd. I denna bör ingå företrädare för myndigheteroch organisationer inom området. 1978/79:147 13 niserarett omfattande journalistutbyte och jag fömlsälter atl inslilulel etablerarerforderligt samarbete med denna. Belräffandeden allmänna informationsverksamheten i invandramas hemländer bör Svenska inslilulel,inom ramen för den förslärkning av inslilulets resurser som jag senareföreslår, i större utsträckning än lidigare kunna framställainformationsmaterial som är anpassat till dessa länders behov. Den planeradeförstärkningen av inslilulets film- och utslällningsverksamhet saml av dessresurser för kulturutbyte, personutbyle och seminarieverksamhet bör ocksåkomma utbytet med dessa länder till del. Ulredningenfinner att särskild slimulans till kullur- och informationsutbyte med ländemai är moliverad. Denna uppfaiining delas av en bred remissopinion. Behovelav etl ökal kultur- och informationsutbyte med har framför alllaktualiserats genom undertecknande av slutdokumentet frånkonferensen om säkerhet och samarbete i . påpekar är del svenska kullur- och informationsutbytet med ufiandethuvudsakligen inriklat på och . Vi har dock vid sidanhärav ell relalivl omfattande och ökande utbyte på kullur- ochinformationsområdet med länderna i . De kulturprogram som har tecknat med en rad länder i har bidragit till atlunderlätta del svenska samhällslivets kontakter med dessa länder. Även om enallt siörre del av utbytet med bedrivs vid sidan av kulturprogrammenkan dessa dock även i framliden komma att spela en betydelsefull roll förutbytet. Fråganom kulturutbyte med ullandel skall bedrivas inom ramen för bilateralakulluravtal på regeringsnivå har diskuterats i skilda sammanhang. Jag delarutredningens uppfattning alt del svenska kulturutbytet med ullandel även ifortsättningen bör löpa fritt från avtal på regeringsnivå. Jag hänvisar tillvad chefen för vidare kommer all anföra i dennafråga. Deteknisk-vetenskapliga kontaktema med samordnas till en väsentlig delav och . Frånutrikesdepartementets huvudtitel utgår ell årligt bidrag lill Ingenjörsvelenskapsakademienför forskamtbyte med främsi . Medel för inlemalionellakontakter beräknas inom ramen för det allmänna bidrag till centralaverksamhet, som anvisas över nionde huvudtiteln. Underbudgetåren 1977/78 och 1978/79 har anvisal särskilda medel för atlstimulera ell ökat kullur- och informationsutbyte med i anslutning fillrekommendationerna i slutdokumentet från den europeiska säkerhels- och samarbetskonferensen. 1978/79:147 14 Jagansluler mig tiil utredningens uppfattning att särskild stimulans av ulbylelmed är moliverad. Mol denna bakgrund avser jag ägna ökaduppmärksamhet åt erfarenhetsutbytet med ländema i . Jag förutsättervidare all den planerade förstärkningen av Svenska institutets resurser förfilm-, utställnings- och seminarieverksamhet saml för kulturutbyte och personutbyleockså kommer utbytet med ländema i till del. Ulredningenföreslår en femårig försöksverksamhet för all pröva fömtsällningarna för ettförstärkt kulturutbyte med u-ländema. Avsikten är att man då i första hand börstimulera presentation av kultur i . Utredningen föreslår atlförsöksverksamheten skall ledas av en u-landsgmpp för kulturutbyte. föreslås få särskilda medel för att stimulera detta utbyte. Ökademedel föreslås också utgå härför från den del av tredje huvudtitelns anslag C3. Information, som administreras av SIDA. I etlbredare samarbele med u-ländema bör enligt utredningen korttids-stipendier förvistelse i kunna ingå liksom etl vidgat samarbete mellan institutioneri u-ländema och i . För detta ändamål bör enligl utredningen särskildamedel ur anslaget för internationellt utvecklingssamarbete kunna ställas tillförfogande. Utredningenföreslår även att fär ökade resurser för informationsverksamheti u-ländema. 1Sverige har intresset för ländema i tredje världen ökat kraftigt. Genom vårtutvecklingssamarbete har vi kommil i nära kontakt med vissa u-Iän-der. Problemi ges stort utrymme i svenska massmedier. Folkrö-relsema har spelat enviktig roll för delta intresse. Genom SIDA fär studieförbund,löntagarorganisationer, folkrörelser och andra enskilda organisationer beiydandebidrag för att sprida information om u-Iändema. Detär angeläget alt ömsesidighelen och mångfalden i umgänget med u-ländema slimuleras.Det gäller inte minsl kulturutbytet, som spelat en mindre roll i kontaktemamellan och dessa länder. Språklig isolering och bristande resurserutgör återhållande faktorer på svensk sida. Del finns därför särskilda skäl allfrämja det svensk kulturlivets kontakter med u-Iänderna. Jag delar bislåndspolitiskauiredningens uppfattning alt "kultursamarbete mellan ett rikt och fattigtland bör kunna ske på en mer jämbördig nivå än på många andra områden, där detrika landets ekonomiska överlägsenhet spelar en viktig roll" (SOU1977:13, s. 199). Remissinstansemadelar utredningens syn på betydelsen av ett ökat kultur- ochinformationsutbyte med u-Iändema. Flera remissinstanser framhåller också altdet är viktigt att folkrörelsemas erfarenheter och synpunkter här tas tillvara. 1978/79:147 15 har bedrivii en försöksverksamhet med kultur- och informationsutbytemed vissa länder i . För att uppnå etl ömsesidigt kulturutbyte harSvenska inslitutet och SIDA samarbetat om vissa utbytesprojekt, där institutetfrämst har finansierat det svenska projektet utomlands och SIDA svarat för kostnademaför u-Iandsmanifestationen i såsom elt led i en strävan att presenterau-ländernas kultur i . Ilikhet med utredningen finner jag det angeläget att stärka kulturutbytet mellanSverige och u-Iändema. Kullurlivets egna önskemål är givetvis grundläggande förutbytets inriktning. Kulturutbytet med u-Iändema bör i princip bekostas påsamma sätt som utbytet med andra länder. När det gäller alt göra särskilda insalserpå detta område delar jag utredningens uppfattning att man i första hand börstimulera presentation av u-Iänders kultur i . De kontakter som dåuppstår bör i sin tur kunna leda fill ett ökal intresse för svenskakulturyttringar i olika . Strävanalt få till stånd ett livligare kulturutbyte mellan och börbygga vidare på det samarbete som har vuxit fram mellan ochSIDA. Del får ankomma på inslitutet och SIDA atl finna lämpliga former för etl samarbelei dessa frågor, t. ex. genom att bilda en särskild samrådsgrupp. Eftersomstatens kulturråd också har viktiga uppgifter när det gäller atl stödja detsvenska kulturlivets kontakter med utlandet synes det lämpligt att kulturrådetingår i en sådan samrådsgmpp. Ivissa fall kan man räkna med att etl fördjupat samarbete kommer till slåndmellan kulturinstitutioner i u-ländema och . Jag räknar då med all vissaprojekl skall kunna finansieras med de särskilda medel som är avsatta för s. k.bredare samarbete med u-ländema. Det kan därför komma atl visa sigändamålsenligt att även beredningen för intemationellt utbildningssamarbetedeltar i detta samråd. Samrådetbör vara informellt och göra det möjligt för SIDA, ochkulturrådet att ha löpande kontakter med berörda folkrörelser. Inom ramen fördetta samråd bör information också kunna lämnas om de projekl på kulturområdelsom SIDA bereder inom ramen för kulturstöd till vissa eller isamarbete med internationella organisationer. Undersenare år har, som utredningen påpekar, önskemål i ökad omfattning framkommitom ett vidgal samarbele med u-Iänderna i form av person- ocherfarenhetsutbyte. Regeringen har genom beslut givitSvenska institutet i uppdrag att administrera en särskild försöksverksamhetför personutbyte med u-ländema avseende främst korta, kvalificeradestudiebesök. Försöksverksamheten avser en period av och omfattar iprincip alla . För /79 har för ändamålet 1,5 milj. kr.ställts lill institutets förfogande ur anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete.Posten Bredare samarbete. Utbildningsberedningen skall fungera som referensgrupp för verksamheten. Opinionsbildningeni kring u-landsproblem är livlig. Information om u-ländema har ocksågivits särskilt stöd. 1978/79:147 16 devissmå resurser avsatts för att i u-ländema informera om och del svenska samhälleleller för alt delta i ell mer aktivt erfarenhetsutbyte med dessa länder. Del ärangelägel all denna verksamhet fär ökad omfattning. Jagräknar med atl den försöksverksamhet med personutbyle som regeringen beslutatskall kunna leda till värdefulla kontakter mellan och . Jaganser det också viktigt att främst får ökade resurser förinformationsverksamhet i u-ländema. Som åtskilliga svenska utlandsmyndigheter iu-länder framhållit kräver delta all institutet framställerinformationsmaterial, som är särskilt anpassat till språk och andraförhållanden i dessa länder. Det är angeläget att i detta informationsarbeteknyta an till gemensamma problem och intressen. Liksom person-och kulturutbytetbör informationsverksamheten syfta till att bygga upp etl varieratkontaktnät mellan enskilda grupper, organisationer och myndigheter i Sverigeoch u-ländema. Utrikesdepartementetsvarar för ledning och samordning av den med statsmedel finansierade allmännainformation om i utlandet som inle ankommer på annal departement. leds informationsverksamheten av press- ochinformationsenheten. Verksamhetenvid Svenska inslilulel och ullandspro-gram finansieras lillövervägande del över tredje huvudtiteln. Som jag närmare redovisar i andrasammanhang utgår frän denna huvudtitel även olika former av bidrag tillSvensk-internationella pressbyrån. En väsentlig del av resurserna avserutrikesförvaltningens egen informationsverksamhet. Denna omfatlarhuvudsakligen utlandsmyndighetemas lokala informationsåtgärder samljournalist- och andra personinbjudningar lill . Undersenare tid haren allt större del av de verkställande uppgifter som är förbundnamed informationsverksamheten överförts från till . har sålunda givit institutet i uppdrag attgenomföra vissa informationsprojekt av särskilt intresse förutrikesförvaltningen. Särskilda medel härför har ställts till institutelsförfogande. Det är min avsikt att även i fortsättningen ta institutet i anspråkför denna typ av tjänster. Utredningenhar i vad avser egen informationsverksamhet föreslagitökade medel för joumalistinbjudningar och särskilda manifestationer,informationsutbyte med invandramas hemländer och särskild kontaktverksamhetför all främja erfarenhetsutbytet med vissa länder. 1978/79:147 17 Jagföreslår i andra sammanhang särskilda medel för etl ökal informationsutbytemed invandramas hemländer saml för särskild kontaktverksamhet. Beträffande joumalistinbjudningaroch särskilda manifestationer fömlsälter jag atl denna typ av insatser skallkunna inrymmas inom del reguljära anslaget för utrikesförvaltningensinformationsverksamhet. Vissaav uiredningens förslag aktualiserar frågan om informationsverksamhetensledning och samordning. Jag vill därför här någol orientera om organisaiionenav press- och informationsenhet, som efter upplösningenav kollegiet 1972 har ansvaret för ledning ochsamordning av den statsfinansierade allmänna informationsverksamheten. Uiöver departemenlallbudgetansvar leder enheten utlandsmyndighetemas informationsverksamhet. Enliglinslmktion för utlandsmyndighetema skall dessa sprida information om Sverigeoch svenska förhållanden saml främja vetenskapliga och kulturella förbindelsermed verksamhetslandet. Främsi vid de större utlandsmyndighetema finns särskildapress- och kulturattachéer samt informationsljänstemän, vilka rapporterar lillpress- och informationsenheten. Press-och informationsenheten tillkom genom en sammanslagning av de lidigarepress- och informalionsbyråema. 1 samband med utrikesutskottets prövning avregeringens proposition 1975/76:96 om viss ändrad organisation förutrikesdepartementet m. m. förutsattes (UU 1975/76:12) atl en åtskillnad mellanpresstalesmannafunklionen och den allmänna Sverigeinformationen skulle kunnaupprätthållas även efter en sammanslagning. En tjänsteman i kanslirådsställning skulle handha den direkta ledningen av departementets verksamhei ifråga om Sverige-informationen i utlandet. Vidare förutsattes att enhetenschef i huvudsak borde koncentrera sig på uppgiften att varautrikesdepartementets talesman gentemot pressen. I annat fall bordesammanslagningen omprövas. Sammanslagningenav press- och informalionsbyråema fill en enhet har i allt väsentligt haftpositiva effekter för samordningen av dessa närbesläktade sakområden.Samtidigt har olikheterna i fråga om verksamhetens målgrupper och allmännainriktning medfört att uppdelningen på massmedieservice respektive allmäninformation i praktiken bestått. Enhetschefensverksamhet har i enlighet med fastlagda principer i övervägande grad varitinriktad på funktionen som presstalesman. Ökade anspråk har emellertidefterhand kommit att ställas på tjänsten vad gäller samordningsuppgifter.Ansvaret för enhetens service till massmedier har härvid i ökande grad kommilatt falla på pressombudsmannen, som har givits kansliråds ställning. Jag återkommer senare till utredningens förslag om bättre samråd mel-2 1978179. Prop.1978/79:147 18 lan olika informalionsorgan främst inom områdena allmän, exportfrämjandeoch turismfrämjande informaiion. Uppgiften alt koordinera etl sådant utvidgatsamråd lorde främst komma atl falla på press- ochinformationsenhet. Press- och informationsverksamheten i utrikesdepartementetoch vid utlandsmyndighetema spelar en viklig roll för alt sprida kunskaper iutlandet om våra samhällsförhållanden och vår utrikespolitik. Denna verksamhethar kommit atl få ökad lyngd inom utrikesförvaltningens totala verksamhei.Beräkningar har visal att utlandsmyndighetema ägnar i stort sett lika mycketlid åt press- och informationsfrågor som åt politiska ärenden.Informationssektorns budgetansvar - utöver utrikesförvaltningenspersonalkostnader - kommer efter här föreslagna ökningar att uppgå till ca 56milj. Ulredningen föreslår alt två nya rörliga tjänster förkulturattachéer inrättas i och Medelhavsområdel. Vidare föreslås attambassaden i förstärks med en ny tjänst med särskilda uppgifterinom kulturområdet. Som jag har anfört är behovet av en personell förslärkningför kullurkontaklema med enligt min bedömning så angelägel alt en ny Ijänstför kulturattaché vid ambassaden i bör inrättas. Detla är enförutsättning för att genomföra den ökade satsning på kultur- och informationsutbytemed som jag föreslår inom ramen föreit ökat utbyte inom . F. n. är våra kullur- och pressaltachéer samlinformationstjänstemän till hell övervägande del placerade i ochNordamerika. Det finns dock anledning överväga en viss omfördelning avbefintliga Ijänsler inom press-, kultur- och informationssektorn i syfte attmöjliggöra ökade insatser i förbindelserna med länderna i ochMedelhavsområdet samt med u-Iänderna. Möjligheten atl i vissa fall låta verksamhetsområdetför press- och kulturattachéer omfatta flera länder bör studeras. Många av våra utlandsmyndigheter saknar resurser för altmöta tillfälliga behov av en förstärkt bevakning av informations- ochkulturfrågorna. Utredningen har uppmärksammat delta behov och föreslagit attsärskilda medel bör avsättas härför. Enligt utredningen skulle dessa medelanvändas för tillfälliga insatser av utomstående för en vitalisering av utbyteteller för rapportering av företeelser inom kulturområdet som ambassaderna intehar resurser alt bevaka. Jag tillstyrker utredningens förslag och anser attanslaget D3. Övrig information om i utlandet, bör höjas med 200000 kr.för detta ändamål. Min avsikt är att dessa medel även skall kunna användas förtidsbegränsad uppdragsverksamhet eller anlitande av kon- Prop.1978/79:147 19 sullljänsler för planering eller genomförande av siörreprojekt inom kultur-och informationsområdet. Jag vill här också understryka viklen av personalutbildningi kultur- och informationsfrågor. Informationsfrågor handläggs vid fiertalel avvåra svenska utlandsmyndigheter av utrikesförvaltningens ordinarie personal.Under senare år har ökade resurser avsatts för utbildning av personalen i dessafrågor. Utbildningen har kommit all omfatla elt brett spektrum av frågorrörande det svenska samhällel. Inom departementet anordnas löpande kurser ihandläggning av informationsfrågor för nyanställd personal. Kurser medinriktning på dessa frågor anordnas för lokalanslällda tjänstemän vidvåra utlandsmyndigheter. Vidareutbildning inom denna verksamhetsgren avutrikesförvaltningen ägnas alll större uppmärksam-hel. Jag inslämmer i uiredningens bedömning atl möjlighelernabör lillvara-tas för utrikesförvaltningens personal all på ulbylesbasistjänstgöra vid de olika departement, myndigheter och inslilulioner som arbelarmed kullur-och informationsfrågor. Frågan om växeltjänslgöring med personal ulanförutrikesförvaltningen är föremål för diskussioner med departementetspersonalorganisationer. Viss växeltjänslgöring har i prakliken redan inlettsmed . Jag vill belräffande organisations- och personalfrågorallmänt hänvisa till den ijuli 1978 tillsatta ulredningen (1978:02) om ulrikesreprcsentalio-nen.Kultur- och informationsfrågorna behandlas där i ell vidare organisatorisktoch personalpolitiskt sammanhang. är en stiftelse som har bildats avstaten med uppgift all främja kultur- och erfarenhetsutbytet över gränsema ochall sprida kännedom om svenskt samhällsliv i utlandet. Institutet leds av enstyrelse, som ulses av regeringen. För kontakt med olika grenar av del svenskasamhällslivet finns referensgrupper som tillsätls av styrelsen. Institutet lederverksamheten vid det svenska i . finansieras med anslag frånutrikesdepartementets huvudtitel. En av institutets uppgifter är aU tillhandahållamaterial och tjänster för den efterfrågan på Sverige-information somkanaliseras genom de svenska utlandsmyndighetema. Delar av institutets verksamheiberör även . Detla gäller kulturutbytet och stödet tillinternationella kontakter inom studier och forskning. Inom dessa områden bör dekultur- och ulbildningspoliliska riktlinjer gälla som statsmakterna harfastställt, framhåller utredningen. 1978/79:147 20 Motdenna bakgmnd diskuterar utredningen frågan om etl för de båda departementengemensamt budgelansvar för . Utredningens slutsats är atl etldelat budgetansvar för knappast skulle innebära någraavgörande fördelar. Utredningen anför härvid bl. a. att ären relativt liten institution, all institutet alllid kommer all vara en viktigkontaktpunkt för de svenska utlandsmyndigheterna samt all den övervägandedelen av ulbytel på kultur-, studie- och forskningsområdena sker genom andrainstitutioner under ansvarsområde. Statens kulturråddelar utredningens uppfattning alt en uppdelning av institutets anslag påolika huvudtitlar inte skulle innebära några fördelar. Jag inslämmeri utredningens uppfattning att institutet även kommer att vara ellviktigt kontaktorgan för utlandsmyndighetema. bör därförkvarstå under huvudtitel. noterar jag atl insliluleläven svarar för väsentliga uppgifter när det gäller de inlemalionella kontaktemainom kullurens och utbildningens områden. ökat engagemang frånutbildningsdepartementets sida i institutets verksamhet är därför motiverat.Chefen för kommer också atl föreslå en förstärkningav institutets medel för kulturutbyte att utgå från utbildningsdepartementetshuvudtitel. Utredningenbedömer det naturligt och praktiskt att det med statliga medel finansieradekultur- och informationsutbytet bedrivs av organ, som har en gentemotregeringen fristående ställning. Stiftelseformeninnebär en siörre självständighet än myndighetsformen. Utredningen anser det inlemotiverat eller lämpligt att omvandla Svenska inslitutet till ett ämbetsverk.Vid omorganisationen av institutet bedömde RRV atl den föreslagnastiftelseformen var atl föredra framför al-lemiivet ämbetsverk. 1 sin analys avSvenska institutet och i sitt remissyttrande med anledning avutredningen diskuterar RRV stiftelseformen och finner atl frågan om stiftelse-eller myndighetsform inte är av avgörande betydelse för institutetsverksamhet. Även menar atl organisationsformen inte harnågon avgörande betydelse men att de administrativa svårigheter som hör sammanmed stiftelseformen i möjligaste mån bör undanröjas. Molbakgrund av de synpunkter jag har redovisat, bl. a. från utredningen, RRV ochSvenska institutet, finner jag inte anledning föreslå någon förändring avSvenska institutets ställning som stiftelse. De administrativa ochbudgetmässiga frågor som hänger samman med stiftelseformen får bli föremål försärskilda överväganden. Frånelt stort antal remissinstanser, bl. a. LO, och flerautlandsmyndigheter, understryks vikten av att etablerar ettnära samarbele med organisationer och folkrörelser i . Främsi efteriysesen aktivering av institutets referensgmpper och förbättrat samråd. Prop.1978/79:147 21 Institutet skall enligl sin stadga samarbeta med de olikasamhällsorgan som har beröring med institutets verksamhei. Deila bör, såsom ulredningenframhåller, främst ske genom alt de lill institutet knutna rådgivande referensgruppernaaktivt deltar i institutets verksamhet. Grupperna bör medverka i prioriteringenav institutets insalser inom olika områden. Genom förslagen i denna proposiiionfår inslilulel arbetsuppgifter inom delvis nya områden. Detta bör refiekleras isammansättningen av institutets styrelse och referensgrupper. Jag vill vidarei likhel med utredningen peka på behovel av etl nära samarbele mellan och slatens kulturråd. Chefen för ulbildningsdeparlementelåterkommer i det följande lill denna fråga. Utredningen har även tagit upp frågan om utnyttjandet av Sverigehusel,där har sina lokaler. Jag har i denna fråga samrått medchefen för handelsdepartemenlel som har ansvarel för Sverigehusels användning.Han kommer atl tillsätta en utredare med uppgift alt se över utnyttjandet avbyggnaden. Ulredningen har gjorl en omfattande kartläggning avSvenska institutels verksamhet och föreslår en förstärkning av institutetsresurser. Utredningen har funnit atl inslilulets finansiella och personellaresurser inte har varil tillräckliga för atl kunna uppfylla de ökade krav somställs på informaiion om det svenska samhällel, allmänt kulturutbyte och utbyteinom studier och forskning. Flertalet av de remissinstanser som har uttalat sig omSvenska institutet ansluter sig till utredningens förslag om en förslärkning avresursema för institutets verksamhet. Flera remissinstanser anser i likhet med ulredningenatt de föreslagna resursökningama är otillräckliga och all de bör ses som ettförsta steg i en successiv uibyggnad av kultur- och infor-mafionsulbylemed utlandet. Jag delar uiredningens uppfattning att Svenska institutetbör ges ökade resurser för atl bällre kunna utföra de uppgifter som ålagtsinstitutet. 1 allt väsentligt kan jag ansluta mig lill den föreslagnafördelningen av denna förstärkning av institutets resurser. Svenska institutets informationsverksamhet omfattar produkfionoch distribution av trycksaker, filmer och utställningar. Till denna verksamheikan även räknas dokumentations- och besöksservice. Huvuddelen av deresursförstärkningar som utredningen föreslagit för Svenska inslitutet fallerinom detta verksamhetsområde.