prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 70 Statens lantbrukskemiskalaboralorium: U ppdragsverksamhel 72 Bidrag till slatens lanlbrukskemiska laboralorium 72 Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet 73 Bidragtill statens maskinprovningar 74 Statensmaskinprovningar: Utrustning 74 Sverigeslantbruksuniversitet: 84 Förvaltningskostnader 90 Bokinköp m, m. 95 Inredning ochutrustning av lokaler vid lant- bruksuniversitet m. m. 104 Stödtill kollektiv jordbruksleknisk forskning 104 Bidrag till 104 Bidrag till visspraktiskt vetenskaplig växtförädling 105 Stöd lill kollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m.105 Stöd till kollekliv skogsteknisk forskning 105 Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien 106 Reseunderslödför studier m.m. 115 Ersättningarvid bildande av naturreserval m. m. 117 Vård av naturreserval m. m. 61409000 12444000 4629000 3 700000 1400000024000000 Prop.1978/79:100 Bilaga 13 122 Siödlill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet 124 Undersökningarav hälso- och miljöfarliga varor 125 Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdel. m. m. 126 Programför övervakning av miljökvalilel 127 Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. 127 Stöd lill avfallsbehandling m. m. 129 Bidrag till kalkningav sjöar och vattendrag 130 Ersäilning för vissaskador av rovdjur, m. m. Siöd till idrotten:133 Örganisationsslöd m, m. 135 Anläggningsslöd m. m. m. m. 140 Bidragvid förlusl på grund av naturkalaslrof m. m. 141 Bidragtill vissa inlernalionella organisationer m. m. 142 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 2 760000 8 51X1000 5200000 3 200000 9000 000 Summa för driftbudgeten 5 808 261 000 KAPITALBUDGETEN Statens allmänna fastighet.sfond 143 Byggnadsarbeten vid m. m. 146 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning av fisk m.m. 147 Lånefondenför lån med uppskjuten ränta 148 Lån till trädgårdsnäringen Fonden för forlag tillstatsverket 151 Inlösen av inhemsktoljeväxtfrö Statens jordbruksnämnds delfond: 152 Lagring avjordbruksprodukter m. m. för beredskapsändamål 153 Jordfonden Nalurvårdsfonden: 154 Markförvärv förnalurvårdsändamål, m. m. Summaför kapitalbudgeten Totalt for 156 Bilaga 13.1 160 Bilaga 13.2 Bilaga 14 tillbudgetproposition 1979 Prop.1978/79:100 Handelsdeparlemenieisverksamhei omfallar ulrikes- och inrikeshandeln, lurism, ekonomiskl försvar, palenl-ochregisireringsväsendei saml tullar och tullväsendel. Inom utrikeshandelnhandlägger ire för handels- och uirikesdeparle-menien gemensamma enheler bilateralafrågor sami mullilalerala frågor med anknylning lill inlernalionella organisalionersom EFTA, EG, ,och . Den kommersiellarepresenlalionen i ullandel, exporifräm-jande åtgärder ochexportkredilgaranlier hör lillhandelsdeparlemenieis arbetsområde.Departemenlel ansvarar vidare för pris-, konkurrens- och konsumentfrågor, frågor om den inrikes handelnssirukiur och verksamhetsförhållanden, tillämpning av viss associalionsrällsliglagsliflning saml lolle-rifrågor. Krigsmaierielinspektioneninom deparlemenlet konlrollerar tillverkning och ulförsel av krigsmateriel. Till departementethör de statsägda företagen Aktiebolaget , Svenska penninglotterietaktiebolag och Aktiebolaget . Departementetsbudget för /80 föreslås öka med 139,7 milj. kr. från 1149,5 milj. kr. lill 1 289,2m.ilj, kr. Den inlernalionellakonjunkluruivecklingen var forlsall förhållandevis svag;produktionstillväxten i OECD-området beräknas ha uppgått lill ca 3,5 96. Efter envolymtillväxt med endasi 4 1977, ökade världshandeln med ca 6 96 . Expansionstakten beräknas emellertid åter ha fallit lillbakaunder andra halvårel 1978. Volymökningen av handeln mellan OECD-ländernaberäknas för ha slannal vid . Underskotten ibytesbalanserna har varit ojämnt fördelade lill demindre nackdel. har lyckats vända sittstora underskott i handelsbalansen lillett stort överskott bl. a. till följdav en stramare ekonomisk politik. Inflationstakten i har bringats ner till7,under loppet av . De devalveringar som genomfördes har också bidragit lill atl de negativa effekterna av den höga svenska kostnadsnivån jämfön med våra viktigastekonkurrentländer har dämpats. Den svenska exporten har därigenomkunnat öka avsevärt även volymmässigt (med drygt 7,5 96, mot endasi 0,4,96under år 1 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 2 1977), trots omvärldens fortsalt begränsade ekonomiskaakliviiei och därav toljiinde svaga efterfrågan. Den starka förbäliringen avSveriges handelsbalans ur resullalei av dels en dämpning av imporlen, delsen jämförl med lidigare årökad volym av exporlen, -3,3 -4,8 milj, kr. Till skillnad frånår 1977 kom den svenska exporlen all öka någol snabbare änvärldshandeln. av minskande marknadsandelar för svensk expon haren kraftig omsvängning ägt rum och exporlen har ålervunnilbeiydande marknadsandelar. Ökningen i marknadsandelar för bearbeiade varorvar under förslå halvårel 1978 jämförl med förslå halvårel 1977 inom OECD-området.Andelsvinsterna lorde främst få tillskrivasde devalveringar av svenska kronan som genomfördes . Exporlen av bearbetade varorvänlas öka volymmässigtmed ca 9 96. Ökningen vänlas bli störsl lill (). En merdämpad ulveckling förulses för exporten lill och ,inklusive OPEC-länderna. Jämförl med den negativa volymutvecklingen av exporten lill dessa länder är del dock sammaniagei frågaom en kraftig förändring i positiv riktning. Kraftiga ökningarnoterades för råvaruexporten, främsl järnmalm och pappersmassa. Äventrävaruexporten har ökal starkt. ökade exporten till värdemässigt med 20 96. EG:s andel av vår expon kom därmed förförsta gången att öka och uppgår nu lill ca 48 96 av den totala exporlen (1977; 46,5 96). Ökningen lill EFTA-länderna var betydligt svagare och uppgick lill endasi 8 96. beror huvudsakligen på densvaga efterfrågan i ochFinland. har därmed fallit tillbaka från sin plats som största mottagarland för svenskexpon till andra plals . har åienagil sintraditionella position som största mottagarland.Denna ulveckling vänlas bestå även . Den svaga utvecklingen i våra nordiska grannländerhar medfön att EFTA;s andel Prop.1978/79:100 Bilaga 14 3 export avbearbetade varor (exkl. farlyg) lill olikaländeromräden -13,3 -12,7 -11,6 -12,1 ' Uiom , , , . 2 , , , , , , , , ,och . Tabellen ovan redovisarkonjunkturinstitutets prognos lill prel. nationalbudget1979, Enligt ekonomidepartemenlets bedömning kommer dock exportökningen att bli något större. Källor: Statistiskacentralbyrån samt Finansplanen 1979, av vår exporl minskal någol lillca 21 96 jämförl med 22 1977, Volymmässigl harimporlen till sjunkit både och , Minskningen avser både bearbeiade varor ochråvaror. Den torde sammanhänga medutvecklingen av konsumtionen och den industriella akiiviielen i landei men framför allt påalt de svenska produkternas konkurrenskraftslärkls. Särskilt kraftigt minskade imporlen av petroleumprodukter till industrin. Imporlen av råolja däremol svarade lill följd av att en beiydande lageruppbyggnad ägde rum för den enda krafliga imporiökningenunder . Fartygsimporien minskade till hälften. vänlasden inhemska efterfrågan och därmed imporlen sliga väseniligi. Vissakvardröjande effekler av devalveringen kan dock verka dämpande. En normalisering avimportutvecklingen kan således vänlas ochökningen av den totala importen för uppskallas lill drygl 996. För exporlen förutses en fortsatt ökning av ungefär sammaomfattning som , nämligen en volymtillväxt om ca Om således en viss normalisering avutrikeshandeln kan förutses för svensk del,med en förbättring av den allmänna konjunkturutvecklingen, betyder detta inte att alla problem beträffandeutrikeshandeln är undanröjda. Två olika och delvis motverkande tendenser görsig gällande. Å ena sidan strävar de enskilda staterna all inom de egnagränserna upprällhålla ekonomisk tillväxt,full sysselsättning och låg prisstegringstakt. Dessa nationella strävanden har inneburit en minskadvilja och förmåga till strukturellanpassning, Å andra sidan ökar internationaliseringen av handel Prop.1978/79:100 Bilaga 14 4 och induslri vilket minskar de enskilda slalernasmöjligheier alt kontrollera utvecklingen. Insikten om detla ökade beroende lederfram till sluisalsen au problemen ej kan lösasnalionelll, ulan all ell iniensifieral samarbeie länderna emellan på del ekonomiska livets alla områden behövs. De senare årensekonomiska svårigheler i världen med låg tillväxt i ekonomierna och hög arbeislöshei har inneburilsirukiurella påfreslningar för många indusiribranscher. har lell ökad tendens lill defensivaålgärder i första hand med syftet alt rädda holade arbetstilirällen. En riskäratt sådana åtgärder binder arbeteoch kapilal i industrier som på sikl ej är livskraftiga, som de kan försvåra en återhämtning av ekonomiernaoch på sikl försämra förutsättningarna för en fortsatt god tillväxt. Skyddsåtgärder kan också innebära all problem i elt landflyttas över till andra länder. Åtgärderna måste därför ges en sådan inriktningalt de inle bevarar föråldrade strukturer,utan i stället underlättar en anpassning till ändrade förhållanden inomlandet liksom i världsekonomin. Protektionism i dess olika former måstebekämpas. har underefterkrigstiden fört en utpräglat frihandelsvänlig politik. Handel och industrihar kunnat importera råvaror och insalsvaror tullfritt eller tillmycket låga tullar.Hemmamarknadsindustrin har kontinuerligt utsatts för ökad konkurrens utifrån. Den succesiva nedtrappningen av handelshinder i den industrialiserade världen harmöjliggjort en alltmer ökande export.Förutsättningarna för en gynnsam ulveckling av svenskt näringsliv har därigenom varit goda. Den alllfriare handeln har starkt bidragit till välståndsökningen i vårt land. måste fortsäila alt aklivl verkaför en friare handel både regionall och på världsvid bas. Frihandeln i EFTAoch EG måsle bevaras och utvidgas där så är möjligt. Del mer långlgåenderegelsystemet för en fri och öppen handel som dessa organisationerrepresenterar har varit en stabiliserande faktor i en värld med ökalprotektionistiskt tryck. måsle verka för all della regelsystem upprätthålls så allförtroendet för det västeuropeiska frihandelssystemet förblir orubbat.Relationerna mellan medlemsländerna i EFTA och EG bör därför förstärkas och endialog ulvecklas som berör alla de områden inom ekonomi och handel som ärav ömsesidigt intresse. Tre länder,, och , förhandlar om medlemskap i att även dessa länder inlemmas i del västeuropeiska frihandelsområdel.Mellan och har i della syfte förhandlingar om eltmultilateralt handelsavtal förts och en principuppgörelse nåtts.Avsikten äratt avtalet skall föreläggas . Med harSverige inom EFTA.s ram ett långlgående samarbete. Detla bör i möjligmån vidmakthållas även efter eventuella medlemskap i följer uppmärksamt uivecklingen av medlemskapsförhandlingarnamellan och EG och kommer all inleda kontakter för att säkerställa atl denfortsatta liberaliseringen av handeln i Västeuropaockså kommer vår handel till del. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 5 Genom EFTA har dennordiska handeln med industrivaror liberaliserats. vidareutvecklas och fördjupas det nordiska samarbetet. Detomfatlar snart sagt alla samhällsområden. De nordiskasamarbetsministrarna beslöl i anslutning till session med Nordiska rådetatl en utredning skulle ske om del ekonomiska och särskilt del valutapolitiska samarbetet i . En sådanutredning pågår under ledning avländernas finans- och ekonomiministrar. Avsikten med utredningen äratt söka ytterligare stärka samarbetet i frågor somberör ekonomisk politik för atl därigenomåsladkomma elt större nordiskt inflytande på del inlernalionella samarbeieii ekonomiska frågor. Utredningen beräknas vara klar och skall då av de ansvariga ministrarna föreläggasstatsministrarna i de nordiskaländerna. Resultatet skall sedermera redovisas för . Statligastödåtgärder har diskuterats inom . I de allmänna riktlinjer, som man enats om ochsom ansluter sig till, sägs att då selektiva statliga stödåtgärder vidtas dessa skall varatemporära, syfta lill alt successivi reducera överskottskapaciiet och leda lill uppkomsten av ekonomiskl bärkraftiga förelag. Sådana posilivaanpassningsåtgärder underlättas om den allmänna ekonomiska aktiviteten ivärlden ökas. Det ökadeömsesidiga beroendet mellan länderna vad gäller handel och produklion leder tilletl ökat behov av inlemalionellt ekonomiskt samarbeie. Det är mol dennabakgrund man ska se del program för en samordnad aktion på ekonomins område som harenats om. Programmet, som syftar till en vidmakthållen och bältre balanserad tillväxt ivärldsekonomin, visar en ökadmedvetenhet och vilja hos länderna atl samarbeta på ekonomins område. Önskan atl slå vaktom del inlernalionella handelssyslemet manifesterades av OECD-ländernagenom en förlängning och förslärkning av den handelspolitiskadeklarationen, s. k. "trade pledge". I denna deklarerar sin viljaau undvika ensidiga skyddsåtgärder för alt begränsa imporlen eller på konstlad väg slimuleraexporten. Samma anda präglarden överenskommelse om begränsning av statligt stödd exportkreditgivning som träffatsi OECD-kretsen och lill vilken har anslulil sig. Stålindustrin ivärlden genomgår sin svårasie kris sedan efterkrigsliden. Problemen har lett tendens till ökad reglering av handeln. Åtgärder har vidtagits av såväl som EG för atl begränsaimporten. För del befannsdel som följd av detta påkallat att i beredskapssyfte införa en särskild övervakning av stålimporten.En extraordinär stålkommitté harbildats i för att bevaka utvecklingen av handeln och i möjlig mån motverka ytterligare begränsningar i handelnmed stålprodukter. Mellan och EG träffades enöverenskommelse rörande priserna videxport av stål. Arrangemanget skall möjliggöra tradilionell handel med stål mellan parterna. Överenskommelsen kommertroligen atl förlängas att Prop.1978/79:100 Bilaga 14 6 gälla även , kommer att med storuppmärksamhel följa utvecklingenpå siålområdei. Textilier är etlområde där man internationellt har erkänt behovei av avsieg från en strikttillämpad frihandelsprincip. Handeln regleras i elt iniernationellt avtal - del s.k. multifiberavtalet. har anslutit sig till den förlängning av mullifiberavlalel, som irädde ikrafl vid årsskifiel 1977/78, ochhar inom ramen för delta slutit ell anlal nya begränsningsavlal av en ny ochmera heltäckande typ med ett antal lågprisländer. Utan atl uteslutamöjligheten att i enskilda fall och inom de ramar som anges av vårainternationella förpliktelser vidta skyddsåtgärder har som mål att ävenfortsättningsvis bevara och stärka det inlernalionella handelspoliliskaregelsyslemel. Trols de svåra ekonomiska problemen i världen har vissheienom de posiliva effekterna för världsekonomin av en friare handel lell lillatl man gjort avgörande framsteg mot en slutuppgörelse i de mesl omfallande förhandlingarna i för en ökad liberaliseringav handeln på världsvid bas. Särskild och mer gynnsam behandling av u-ländernaingår i förhandlingspakelet. Den ekonomiskautvecklingen har för en rad letl till en ökad skuldbörda.Etl särskilt möte med styrelsen för för handeloch ulveckling () på ministernivå hade som huvuduppgift all behandla u-ländernasskuldproblem. misslyckandenatt enas vid konferensen för inlernalionelli ekonomiskt samarbeie (CIEC)om hur skuldbörda skulle lättas kunde i vändas lill viss framgång. Alla i-länder utfäste sig sålunda att söka anpassa bisiåndsvillkoren eller vidla likvärdiga ålgärderi syfte all förbällra neliore-sursftödellill fattigare . hari likhel med ell anlal andra i-ländervidtagit åtgärder för atl genomföra della beslul. Ålgärder för störrestabilitel på de för så viktiga råvarumark-naderna har varit en avde högst prioriterade uppgifterna för . Initiativet lilldel s. k. integrerade råvaruprogrammet kom från FN:s sjätte extra generalförsamlingoch ramen för programmet fastlades vid IV . Frågan omen gemensam fond, som etl instrument atl finansiera bl. a. råvarulagring iprisutjämnande syfte inom det integrerade råvaruprogrammet, fick ävenen central plals i CIEC. Konferensen beslöl i princip att skapa en sådanfond. Ett intensivt arbete på atl komma fram till en för samtligadellagande länder acceptabel fondkonstruklion har ägt rum i . återupptogs den andrasessionen av fondkonferensen. Resultatet innebar ett steg mot enöverenskommelse. Arbetel med alt åstadkomma internationella avtal för enskildaråvaror har också pågått intensivtunder . kan komma atl göra utfästelser om lån uppgående till högsl 20 milj. kronor för lagring av råvaror. I förhandlingarnaav betydelse för en ny internationell ekonomisk ordning (NIEO) har vissaframsteg gjorts även i andra sammanhang. Marknadsstabi-liserande avtal förexempelvis vete och naturgummi bör vara inom räckhåll. 1978/79:100 Bilaga 14 7 De avslutade GATT-förhandlingarna har nämnts. En kod medrikllinjer för överföring avleknologi börjar la form. De konkrela framslegsom gjorts har dock hiuills varit begränsade. Den s, k. plenarkommittén, som uppräi-lade höslen 1977 för au efter CIEC forlsallanord/syddialogen inom FN:s ram och som bl. a. skulle Ijäna som en övergripandeidégivare i förhandlingarna om NIEO, har i slorl sell inle lämnal några konkrelabidrag. Vid UNCTADis femte session i kommer fiertalel viktiganord/ sydfrågoralt stå på dagordningen. kommer alt aklivl verka för all konkrela framsleggörs vid konferensen, så all den som ell led i sirävandena alt etablera en nyekonomisk världsordning kan bidra till rättvisa mellan i-och . Efter tre årsförsöksverksamhet föreslås det i upprättade föru-landsprodukter (IMPOD) få klarare rikllinjer för sinverksamhet. har gjorts fortsatta ansträngningar att främjasvensk expon. Den nedålgående exporltrenden har brutits delvis lillföljd av de devalveringar somgenomfördes . Ökade resurser kommer au ges lill exporlfräm-jande ålgärder. Resurserna för exportfrämjande verksamhei i kommerall förstärkas. Genom avtalet omsvenskl medlemskap i , vilketundertecknades , har svenska förelag fått möjlighet atl konkurrera omupphandling vid de av bankerna finansierade projekten i . Enkapiialpåfyllnad i banken planeras ske . Svenska företag ochbanker har fått förbättrade möjligheter atl refinansieraexportkrediter på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Ramen förgarantigivning vid exporl av särskild betydelse för ekonomiskaulveckling har ökats med . Del lolala beloppel för statens ansvar förexportkredit har därmed höjls lill . Förslag avses underår 1979 läggas fram för om reviderade riktlinjer för exportkrediinämndens verksamhei. Svenska förelagsmöjligheter all hävda sig i den hårda kreditkonkurrensen vid exportlill u-landsmarknader avses ocksåkomma atl stärkas. Del har visal sigmyckel svårl all internationellt nå en överenskommelse om att begränsa de statliga stödinsatserna för sådankreditfinansiering till alt avseendast rena bislåndslransaklioner. Liksom frihandeln ärav grundläggande betydelse för vår utrikeshandel har näringsfriheten ochden fria konkurrensen varit viktiga utgångspunkter för vår näringspolitik.Härigenom skapas de bästa förutsällningarna för en sund utveckling avproduktion och distribution och för en riktig fördelning av våra resurser. Euforlsall utvecklat välstånd i vårt land måsle bygga på elt fullföljande av denna politik. Som etl led i dennapolitik avses ell förslag om effektivisering av de konkurrensfrämjandeålgärderna att läggas fram . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 8 har vidare avvisat länken på en regleringav affärstiderna. För att möjliggöra en fungerande konkurrens med ellbeiydande inslag av småförelagande krävs också all spärrar mot elablering sålångl som möjligt undanröjs. Ålgärder har sålunda vidtagits och övervägs rörandesmåföretagens problem i bl. a. delta hänseende. Här kan nämnas atl enulredning, serviceförelagsuiredningen, kommer alt lägga fram sinaresultat när del gäller bl. a. finansieringssitualionen för mindre förelag inomservicenäringarna.Hoiell-och reslaurangutredningen slulförde sittarbele och har bl. a, lämnal förslag rörande verksamhelsför-ulsätlningarnainom denna seklor. Anslagen för siöd lillkommersiell service förs upp med oförändrade belopp i avvakian på den regionalpolitiska proposilion,som regeringen avser all lämna , De fria marknadskrafterna kan dock inte ialla sammanhang få friu spelrum. Regeringeneftersträvar därför en social marknadshushållning, som innebär all utsatta gruppers behov och intressenskall tas till vara genom samhälleliga åtgärder på olika områden. Inomkonsumentpolitiken görs ansträngningar för alt förbättra konsumenternasställning på marknaden. Regeringensprispolitik skall också ses mot bakgrund av brister i marknadsmekanismen.Infiationsförväntningar och annan automatik i prishöjningar, som har singrund väsentligen i den tidigare höga innalionslakten, har riskerat att undergräva resultaten av den allmäntsetl framgångsrika ekonomiska politiken. Intensiv prisövervakning har utövatsför all spåra sådana fenomen, och vidnågra lilirällen har direkla prisregleringar införts. Prisutvecklingen harvarit jämförelsevis gynnsam . Sålunda har konsumentprisindex 1978 ökal med ca 7 96. Ett förslag från statens pris och kartellnämnd(SPK)om prisövervakning på boendeområdetkommer all skyndsamt övervägas inom . Den ekonomiskautvecklingen har också filt återverkningar på ekonomiska försvar.Strukturella förändringar och kraftigt ökad import harinneburit etl ökat hot mot den svenska försörjningsberedskapen. Särskill har densvenska produktionen av skor och tekovaror minskat i omfattning. Regeringen harmol denna bakgrund i propositioner föreslagit åtgärder för attsöka trygga försörjningsberedskapen på dessa områden. Förslag avses lämnas till undervåren 1979 om en långsiktig plan för hur försörjningsberedskapen påteko-området skall lillgodoses. 1 samband medriksdagens tolalförsvarsbeslut fastlades rikllinjer för detekonomiska försvarets fortsatta utveckling samlriktlinjer för etl nytt program för beredskapslagring av olja m. m. för perioden1978-1984. Del statsfinansiella läget medförde emellertid att endast enbegränsad del av det ekonomiska försvarets resursbehov för /79kunde tillgodoses. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 Handelsdepairtementet 9 all målen för uthålligheten vidavspärrning och krig för huvuddelen av programmenskall uppnås först ell år senare än lidigare planerat, dvs. vid utgången /83, Delta har emellertid inle påverkal oljelag-ringsprogrammet som finansieras överoljelagringsfonden. De förslag som föreläggsriksdagen syftar lill atl de angivna uthållighetsmålen skall kunna uppnås inom den lid som har beslutat. Nypatenildgsuftr)ing har genomförts i samband med atl Sverigebiträtt den s, k, europeiska patenikonventionen (EPC) och konventionen ompatentsamarbeie (PCT). har fått ställning sominternationell myndighet för nyhetsgranskning och preliminär palenterbarhetsprövning. och utveckling() Vid tiden förOECD.sministerrådsmöle präglades situationen i de fiestamedlemsländer av fortsatta ekonomiska svårigheter med låg lillväxttaki iekonomin kombinerad med ulbredd arbetslöshet och hög infiationsnivå.Utvecklingen och problemen var dock inte likartade beroende på allmedlemsländerna sökt bemästra siluationen med olika ekonomiskpolitiskaåtgärder. Insikten om detväxande ömsesidiga beroendet i världsekonomin och beslutsamheten alt värna omelt öppet handelssystem ledde ministrarna fram lill ell beslut om ensamordnad aktion, dvs. en strategi som innebäratt man samlidigl angriper deakluella problemen på olika fronleroch med medel som är avpassade efter varje medlemslands speciellasilualion. För au nå del inomOECD-områdei uppsatta tillväxlmålet 4,5 96 skulle sålunda länder med slarkareekonomier stimulera den inhemska efterfrågan medan andra länder skulle minskainftationen och söka skapa bälire balans i sin utrikeshandel. Ministrarna noteradesamiidigt atl särskilda problem inom vissa industrisektorer förstärktetendenserna lill protektionism. Man förlängde därför handelsdeklaraiion (den s. k. trade pledge)med lillägg som främsl gällde positivastruklurpoliiiska ålgärder.