prop · G203101 · 1978-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet täcks av dettillgängliga utrymmet under investeringsanslaget Teleanläggningar m. m.Ytterligare medelsanvisning från sida behövs alltså inte. Däremotbör medgivande att öka aktiekapitalet inhämtas. Som jag har anfört i det föregåendehar bolagets löpande verksamhet i stor utsträckning finansierats genomförskott från uppdragsgivarna samt genom handels- och checkräkningskrediter.Säkerhet för förskotten har ställts av svenska banker i form av bankgarantier.Bankerna har dessutom iklätt sig garantier för Swedtels lämnade offerter samtför att Swedtel korrekt kommer att genomföra sina uppdrag. Sammanlagt uppgår deolika garantiåtagandena f. n. till ca 30 milj. kr. Samtliga dessa garantier kanpå uppdragsgivarens ensidiga begäran utlösas med omedelbar verkan. Prop.1978/79:101 19 Bankerna har, på grund av denformellt dåliga säkerheten för dessa garantier i kombination med gällandekapitaltäckningskrav. debiterat Swedtel maximala garantiprovisioner. Med ettborgensåtagande från för garantierna skulle, enligt verket,provisionerna ha kunnat begränsas. Från bankernas sida anser man attteleverket även formellt bör förbinda sig att svara för bolagetsbetalningsförpliktelser. Verket hemställer mot denna bakgrund om att få tecknaborgen för Swedtel intill ett belopp av högst 30 milj. kr. Enligt min mening talar deredovisade skälen för att bör bemyndigas att göra det begärdaborgensåtagandet. Jag vill särskilt framhålla att Swedtels finansiella nettogenom denna åtgärd bör kunna förbättras genom lägre garantiprovisioner.Riksdagens medgivande bör därför inhämtas till att bemyndigas tecknaborgen för Swedtel intill ett belopp av 30 milj. kr. Ett sådant bemyndigandeinnebär att den lånegaranti för bolaget om högst . som riksdagenbemyndigat fullmäktige i att ikläda sig kan utgå. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge attaktiekapitalet i , Swedtel, höjs i enlighetmed vad som har angetts i det föregående, 2. medge attteleverket bemyndigas teckna borgen för samma bolag intill ett belopp av30000000 kr. [8] 3. fond: Sjöfartsmateriel m. m. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettinvesteringsanslag av 34,2 milj. kr. 1978/79:49 om vissavarvsfrågor har angetts att sysselsättningsskapande arbeten vid varven bl.a.kan åstadkommas genom tidigareläggning av byggande och modernisering av femfartyg och båtar för räkning. Regeringen bör nu få möjlighetatt - beroende på sysselsättningsläget vid svenska varvsföretag - lägga utvissa beställningar. Av tidigareläggningen finns detfrån varvssynpunkt nu skäl att ta upp medel för beställning av ett störrearbetsfartyg för i första hand distriktstjänst. Fartyget skall därvid ersättaett av de äldre distriktsfartygen i . För ändamålet beräknar jag28 milj. kr. Det ankommer på regeringen att beslutaom upphandling på sätt och som är motiverad av varvspolitiken. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till fond:Sjöfartsmateriel m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop,1978/79:101 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde A. Ekonomidepartementet m. im. [I] A 3. Under denna rubrik har i statsbudgeten /79 anvisats ett reservationsanslag av 4,5 milj. kr. Denutredningsverksamhet som bekostas från anslaget beräknas under budgetåret blimera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vidanslagsberäkningen . Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehovav . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:101 23 Anmälan till tilläggsbudget II tili statsbudgeten för /79 såvittavser verksamhetsområde [I] B 16. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 10,4 milj. kr. Bidrag från detta anslag fördelastill yrkesverksamma teatergrupper, amatörteatergrupper, dansgrupper, invandrargrupperoch musikgrupper. har i skrivelse ansöktom tilläggsbidrag om ca 5 milj. kr. för /79 för de fria teater-,dans- och musikgrupperna. Innevarande års anslag från staten, kommunerna ochlandstingen har enligt inneburit att de fria grupperna fåttförsämrade villkor jämfört med föregående budgetår. understrykerstarkt att det nu finns en risk för att arbetstillfällena minskar så kraftigtatt resultatet blir en omfattande arbetslöshet. Med hänsyn till vad har anfört i sinframställning vill jag förorda ett tilläggsanslag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper. Jag har därför under detta anslag beräknat en summa av 750000 kr.som bör disponeras av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till fria teater-,dans- och musikgrupper på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . 1978/79:101 25 Anmälantill tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 sävittavser verksamhetsområde A. Jordbruksdepartementetm. [1]A 3. Kommittéer m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 15 milj. kr., varav 6915 000kr. beräknats för kommittéverksamhet och 8085000 kr.för miljödatanämndens verksamhet. Vid ingången av budgetåret fanns på anslagetingen reservation. juli har utbetalats 3,7 milj. kr.från anslagsposten. Återstoden beräknas inte räcka för att täcka kostnadernaför kommittéverksamheten under resten av budgetåret. Detta sammanhänger bl. a.med att flera kommittéer tillsatts, som kommer att belasta detta anslag medbetydligt större kostnader än som tidigare kunnat förutses. Detta gäller iförsta hand naturresurs- och miljökommittén, bilavgaskommittén och kommitténför miljörisker vid sjötransporter. Jag räknar därför med ett ytteriigare medelsbehovav 7 milj. kr. för kommittéverksamhet under innevarandebudgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av 7 000000kr. B. Jordbruketsrationalisering m. m. [2]B 6. Täckande »v förluster på grund av statlig kreditgaranti. På statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettförslagsanslag av 1 milj. kr. har vidare för budgetåret medgivit Prop.1978/79:101 26 att statlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttrerationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftlån,maskinlån, lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m., lån tillrennäringens rationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar ochridhästar med sammanlagt 470 milj. kr., varav till trädgårdsnäringensrationalisering m.m. 19 milj. kr., till rennäringens rationalisering m. m. 2,5milj. samt till inköp av avelshästar och ridhästar . Lantbruksnämnderna har tilllantbruksstyrelsen lämnat uppgifter om per beviljadelånegarantier till jordbrukets rationalisering samt om de behov av ramutrymmensom föreligger för nu inneliggande ansökningar resp. förväntade kommandeansökningar under återstoden av /79. Rambehovet har beräknatstill 698 milj. kr. Nuvarande ram täcker inte ens deden inneliggande ansökningarna. Det stora behovet beror bl.a.på omfattande byggnadsinvesteringar samt driftlånebehov såväl i samband medförvärv som byggnadsinvesteringar. Styrelsen bedömer att ramen förkreditgaranti till jordbrukets rationalisering behöver utökas med minst 152milj. kr., dvs. till totalt 600 milj. kr. Vid bedömningen har hänsyn intetagits till den ökade försäljningsverksamhet som följer om statsmakternaställer särskilda medel till lantbruksorganisationernas förfogande för inköpav skogsmark från större skogsförelag. Styrelsen har i sinanslagsframställning för /80 framhållit att ett tillgodoseendeav lantbrukarnas lånegarantibehov främjar jordbrukets rationalisering och ävenindirekt gynnar övrigt näringsliv och sysselsättningen i samhället. Om behoveninte kan tillgodoses måste ett stort antal ansökningar avslås på grund avbristande ramutrymme, vilket bl.a. skulle få stor negativ effekt förjordbrukets rationalisering. Det statliga ekonomiska stödet tilljordbrukets rationalisering utgår huvudsakligen i form av kreditgarantier.Efterfrågan på sådana garantier har ökat kraftigt . Enligtmin mening är det angeläget att ramarna för kreditgarantier för jordbruketsrationalisering höjs. För /79 bör sålundastatlig kreditgaranti beräknas för lån till yttre och inre rationalisering,jordförvärvslån, driftlån samt maskinlån med 508 milj. kr., för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. med 19 milj. kr., för lån tillrennäringens rationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp avavelshästar och ridhästar med . Regeringen bör närmare kunna bestämmafördelningen mellan de fem förstnämnda ändamålen. Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att under /79 statligkreditgaranti lämnas Prop.1978/79:101 27 för lån till yttre rationalisering, lån till inrerationalisering, jordförvärvslån, driftlån, maskinlån, lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m.m., lån till rennäringens rationaliseringm.m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt högst530000000 kr., varav till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 19000000kr., till rennäringens rationalisering . samt till inköp avavelshästar och ridhästar . [3] D 3. Bidrag till skogsförbättringar. På statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettförslagsanslag av 12 milj. kr. Under anslaget har tagils upp en sammanlagd ramav 12,5 milj. kr., varav 5 milj. kr. för omplantering efter snytbaggeskadorm.m. Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1948:239) om statsbidrag tillvissa skogsförbättrande åtgärder (omtryckt 1960:324, ändrad senast 1976:413)och i regleringsbrev för /79. Under /78 har heladet tillgängliga beloppet för bidrag till omplantering efter snytbaggeskadorutnyttjats. Beloppet har uppgått till 20 milj. kr. Ca 24000 ha harhjälpplanterats. Bidraget har i genomsnitt varit av godkänd kostnad. Av1975 och planteringar återstår att hjälpplantera sammanlagt ca 40000ha, varav ca 10000 ha med mycket svåra skador. Motsvarande arealer och1978 års planteringar är sammanlagt ca 42000 ha resp. ca 15000 ha. Trotsomfattande markberedning och hyggesvila återstår det alltså att hjälpplanteraca 82000 ha. Styrelsen föreslår mot bakgrundhärav att bidrag får utgå till omplantering av 1975, 1976, 1977 och 1978 årssnytbaggeskadade skogskulturer där åtgärden kan anses ekonomiskt betungande förmarkägaren. Styrelsen beräknar kostnaderna härför till 40 milj. kr. är det inte tillåtetatt skyddsbehandla skogsplantor med DDT. Till följd av de omfattande skador sompå grund härav uppkom planteringar beslutade i april 1976att statsbidrag skulle kunna utgå under budgetåren 1975/76 och 1976/77 tillomplantering av sådana skogskulturer som hade skadats av snytbagge 1975. har därefter beslutat att bidrag skulle kunnautgå även under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Det senaste beslutet innebaräven att bidrag skulle kunna utgå för skador inträffade . Förändamålet har anvisats sammanlagt 36 milj. kr., varav 5 milj. kr. Prop.1978/79:101 28 föreslår dels attbestämmelserna ändras så att bidrag skall kunna utgå till omplantering av 1975,1976, 1977 och planteringar oavsett när skadan har inträffat, dels attytterligare 35 milj. kr. ställs till förfogande under innevarande budgetår.Enligt styrelsen återstår att hjälpplantera ca 80000 ha av de skogskuliurer somhar planterats under nämnda år. Det är enligt min mening nödvändigt att så snart sommöjligt komma till rätta med de skador som snytbaggen orsakar iskogsplanteringarna. Strävan måste därvid vara att helt komma ifrån sådanakemiska bekämpningsmedel som kan vara skadliga för människor eller i miljön.Forskning pågår i detta syfte. Innan denna är slutförd får andra åtgärder sommarkberedning, omsorgsfull plantering m.m. tillgripas. Avsikten med de bidragsom har utgått för hjälpplanlering av skadade planteringar har varitatt underlätta för skogsägarna att bemästra de omedelbara problem som uppstodi nära anslutning till förbudet mot användning av DDT. Det bör nu vara möjligtatt i större utsträckning vidta lämpliga förebyggande åtgärder. a. härav är jag inte beredd att föreslå någon ändring av nu gällandebestämmelser. Däremot bör de åtaganden som har gjorts fullföljas. Jagföreslår därför att ytteriigare 17 milj. kr. ställs till förfogande för bidragtill omplantering av skogskulturer som har skadats av snytbagge under åren 1975och 1976. Det totala rambeloppet för ifrågavarande anslag bör alltså ökas med17 milj. kr. till 29,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att under budgetåret1978/79 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . tillskogsodlingsåtgärder på nedlagdjordbruksmark och med anslaget i övrigt avseddaändamål. [4] G 8. : Skogsvetenskapligafakultetens driftkostnader. På statsbudgeten för innevarande budgetår har underdenna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av . Från anslaget bestrids omkostnaderm. m. för institutionernas verksamhet samt lönekostnader för teknisk ochadministrativ personal vid institutionerna. Regeringen har den 15 september1977 uppdragit åt statskontoret att i samråd med lantbruksuniversitetutreda medelsbehovet för databehandling i samt kostnaderna för omläggningav datarutiner m. m. inför omlokaliseringen av en del av den skogsvetenskapligafakulteten till . Omlokaliseringen innebär bl. a. att en äldre dator iStockholm läggs ned och att den skogsvetenskapliga fakulteten i ställethänvisas till att främst utnyttja universitetsdatacentralen i . Statskontoret har redovisat enberäkning av kostna- Prop.1978/79:101 29 derna som omlokaliseringen medför. Statskontoret beräknarmedelsbeho-vel för innevarande budgetår till sammanlagt , varav . för konvertering av rutiner till annan dator samt för utbildning avpersonal m. m. samt . för att täcka löpande driftkostnader. Därvidhar statskontoret beaktat de besparingar som uppnås i och med att vissbefintlig verksamhet bortfaller. Statskontoret har redovisat en beräkning av det ökademedelsbehovet för databehandling som sammanhänger med omlokaliseringen av denskogsvetenskapliga fakulteten till . För /79 uppgårmedelsbehovet enligt stalskonlorel till . Enligt min mening är detangeläget att verksamheten kan bedrivas med oförändrad ambitionsnivå i Umeå.Mot statskontorets kostnadsberäkning har jag ingen erinran. Anslaget börtillföras 1,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Sverigeslantbruksuniversitet: Skogsvetenskapliga fakultetens driftkostnader påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . [5] G 9. Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. Pä statsbudgeten för innevarande budgetår har underdenna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 18,5 milj. kr. Avbeloppet disponerar 4,5 milj. kr. enligt en särskildinredningsplan och och högskolor 14 milj.kr. enligt en särskild utrustningsplan. högskolor har redovisat förslag till ny kostnadsram för anskaffning avutrustning till . I beslut vid regeringssammanträde den5 bemyndigades chefen för att tillkalla enkommitté med uppdrag att utreda frågor om luftvårdsproblem på grund avbilavgaser m. m. Kommittén har anmält att en genomgång av förutsättningarnaför att begränsa föroreningsutsläpp från bl.a. dieseldrivna fordon krävertillgång till avancerad teknisk utrustning. har redovisatatt det helt saknas utrustning för prov med tunga dieseldrivna fordon ochmotorer. Nämnden har beräknat utrustningskostnaderna till . anmält att befintlig utrustning för avgasuppsamling för lättabensin- och dieseldrivna fordon är starkt försliten samt att utrustning föroktantalsbestämning av motorbränsle erfordras. Nämnden föreslår att en delram av . förs upp i utrustningsplanen för /79. Prop.1978/79:101 30 Vid min prövning av förslaget tilländring av utrustningsplanen för innevarande budgetår, vilken redovisats och högskolor, har jag funnit det motiveratatt med hänsyn till akuta behov av anskaffning av utrustning för prov med tungadieselfordon justera utrustningsplanen. Jag har därvid inte funnit detmotiverat att föra upp en särskild kostnadsram för ändamålet. Jag förordar istället att kostnadsramen : Ersättningsanskaffningarm.m. /79 höjs med . Jag förordar att de ökade utgiftersom hänger samman med här behandlat utrustningsobjekt får bestridas avtillgängliga medel. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att beslutaom anskaffning av viss inred ning och utrustning av lokaler vid m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregå ende, 2. godkänna vad jag har förordat idet föregående angående bestri dande av utgifterna för viss inredning och utrustning av lokaler vid m. m. [6] H 5. Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m.På statsbudgeten för /79 har under ifrågavarande anslagsrubrikanvisats ett reservationsanslag av 9 milj. kr. Från anslaget bestridsersättningar enligt naturvårdslagen (1964:822, omtryckt 1974: 1025), 86 eller122 § byggnadslagen (1947:385) i dess lydelse intill samtlagen (1974:434) om bevarande av bokskog. Vidare kan från anslaget utgå statsbidragtill kommun eller stiftelse för förvärv av mark för naturvårdsändamål.Dessutom får anslaget disponeras för förhandlings- och värderingskostnader isamband med säkerställande av mark för naturvårdsändamål. Den fysiska riksplaneringen är förnaturvårdens del nu inne i ett genomförandeskede då det ofrånkomligen ställsstörre krav på statens ekonomiska insatser . Länsstyrelser,kommuner och är ense om att ett stort antal riksobjekt ochregionala objekt skall skyddas som naturreservat och att det främst är en statligangelägenhet att detta genomförs. För åtskilliga värdefulla naturvårdsobjekt har man i bristpå resurser Prop.1978/79:101 31 avvaktat med det slutliga säkerställandet. Många viktigaskogliga skyddsobjekt har varit kända , men skyddsåtgärder haruteblivit så länge skogsbruket inte krävt att få utnyttja dessa områdensvirkestillgångar. Efter hand kommer avverkningskraven. Resurser måstefinnas att snabbt ingripa i akuta situationer. hemställerunder åberopande av vad som anförts att på tilläggsbudget för innevarandebudgetår anvisas dels 7 milj. kr. till Ersättningar vid bildande avnaturreservat m.m., dels 5 milj. kr. för Markförvärv för naturvårdsändamål,m.m. Av redovisningframgår att ett stort antal ärenden avseende ersättningar vid bildande avnaturreservat och markförvärv för naturvårdsändamål aktualiseras underinnevarande budgetår. Behovet av medel överstiger enligt verkets beräkningar deanslag som har anvisats för detta ändamål. När det gäller de ärenden som äraktuella har förhandlingar om förvärv i allmänhet pågått . Deområden som berörs är av stort värde från naturvårdssynpunkt. Det är därförenligt min uppfattning nödvändigt att medel ställs till förfogande så att defrån rikssynpunkt mest angelägna områdena slutligt kan skyddas. Jag villsamtidigt framhålla nödvändigheten av att den fortsatta planeringen av arbetetmed att säkerställa naturreservat m. m. sker inom de ramar som tillgängligaanslag medger. Med hänsyn till vadjag har anfört föreslår jag att ytterligaresammanlagt 8 milj. kr. anvisas för detta ändamål för innevarande budgetår,varav under förevarande anslag 5 milj. kr. och under anslaget Markförvärv förnaturvårdsändamål, m. m. 3 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningar vid bildandeav naturreservat m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av 5(X). [7] H 18. Sanering av BT Kemis område i . Någotanslag för detta ändamål har inte tagits upp på statsbudgeten för budgetåret1978/79. Regeringen förbjöd genom beslut fortsatt verksamhetvid för tillverkning av bekämpningsmedel iTeckomatorp i . Bolaget har sedermera försatts ikonkurs. Inom fabriksområdet har betydande mängder miljöfarligt avfallpåträffats nedgrävt. För att motverka fortsatta miljöskador har regeringengenom beslut och från förslagsanslagetOförutsedda utgifter ställt sammanlagt 11,8 1978/79:101 32 till förfogande för i länför vissa omedelbara undersökningar och åtgärder inom området. De anvisademedlen har använts för att täcka kostnader för bl.a. behandling avavloppsvatten, kontroll av grund- och ytvatten samt luft, skyddsåtgärder inomfabriksområdet, sanering av fabrikslokaler samt vissa specialundersökningar,information och administration. Regeringen har i anslutning till attifrågavarande medel anvisats uppdragit åt justitiekanslern att vidta deåtgärder som kan behövas för att säkerställa statens fordringar i anledning avvidtagna eller planerade åtgärder m. m. I skrivelse harlänsstyrelsen hemställt att ytterligare medel ställs till länsstyrelsensförfogande för att täcka kostnaderna för den slutliga saneringen av området.Länsstyrelsen konstaterar att det i mark och vatten inom området finns en mängdhälso- och miljöfarliga substanser, som utgör en potentiell förorenings- ochskaderisk. Från humanmedicinska, veterinärmedicinska och växtfysiologiskasynpunkter samt inte minst av omgivningshygieniska skäl finner länsstyrelsendet angeläget att långtgående saneringsåtgärder vidtas, som för all framtideliminerar risken för olägenheter. redovisar därför ett förslagtill program för den slutliga saneringen av fabriksområdet i Teckomatorp.Totalkostnaden för programmet beräknas till 11,5 milj. kr. utöver de 11,8milj. Förslaget innefattar bl.a. åtgärder försanering och rivning av fabrikslokaler, sanering av deponeringsplatser,fortsatt rening av förorenat avloppsvatten, behandling av avfall samtkontrollprogram. Arbetena beräknas behöva pågå av fem till sexår. finner det mest ändamålsenligt att det fortsatta saneringsarbetetutförs i etapper utan att kravet på kontinuitet därmed äventyras. Den förstasaneringsperioden har kostnadsberäknats till 5,5 milj. kr. Det är nödvändigt attsaneringsarbetet inom BT Kemis område i kan fortsätta och avslutaspå ett från hälso- och miljöskyddssynpunkt godtagbart sätt. Länsstyrelsensförslag, som har utarbetats i samråd med en rådgivande styrgrupp medföreträdare för berörda myndigheter, lokala representanter och expertis inomolika områden, bör därvid enligt min uppfattning kunna ligga till grund för detfortsatta arbetet. Arbetet bör sålunda planeras inom den av länsstyrelsenangivna kostnadsramen om totalt 11,5 milj. kr. För ändamålet bör ett nyttanslag föras upp på statsbudgeten. På tilläggsbudget II för innevarande budgetår bör anvisas ett belopp av5,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Sanering av BT Kemisområde i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:101 33 [8] S. Jordfonden. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 000kr. Fonden uppgår f n. till 317 milj. kr. Därutöver disponerarlantbruksstyrelsen en rödig kredit på 25 milj. kr. i t.o.m.den 30 juni 1979. Fondens medel och den rörliga krediten skall användas för attbestrida lantbruksnämndernas kostnader för fastighetsförvärv i samband med åtgärderför yttre rationalisering på jordbrukets område. Regeringen har den 8 juni 1978uppdragit åt lantbruksstyrelsen att inom en ram av 200 milj. kr. ta uppöveriäggningar om förvärv av mark som av olika skogsföretag bjuds ut tillförsäljning. Den förvärvade marken skall användas för att på lämpligt sättförbättra strukturen inom jord- och skogsbruket. Styrelsen har i sex fall erbjuditsatt förvärva sådan mark som avses i uppdraget. Ytterligare ett erbjudande väntas.För att förvärva dessa objekt erfordras en medelsram av 325 milj. kr. Styrelsenbedömer att ytterligare förvärvsmöjligheter kan uppkomma, men kan f. n. inteuppskatta vilken omfattning de kan få. Det ytteriigare behov av medel somhärigenom kan uppkomma kommer att anmälas . Medlen bör ställas till förfogandesom en rörlig kredit i .