prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Föreliggersådani fäll attfyrtio-fem procenl av nyssnämnda medeltalsvärde överstigervärdel av lagret vid beskattningsårets ulgång, må avdrag åtnjutas jämväl fördet överskjutande beloppel, därest en häremol svarande avsättning iräkenskaperna gjorts lill lagerregleringskonto. Då avdrag lör sådan avsättningmedgivits skall avsättningen återföras till beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning till dyliklkonto fär prövas enligt bestämmelserna ovan. Har värdel av lagret vid beskattningsårets Ulgångunderstigit medeltalet av lagervärdena under jämförelseä-ren på grund av attden skattskyldige avyttrat lageriillgångar till eu honom närstående företag,skall, vid lillämpning av beslämmelserna i föregående siycke, lagervärdet vidbeskattningsårets utgång ökas med värdel av sålun- da överförda tillgångar. Vad nu sagls gäller icke om detnärstående företagel avyttrat tillgångarnaföre beskattningsårets utgång ochicke heller om den skattskyldige kan visa alt överföringen ingått som ett led närstående företagets normala omsättning eller förbrukning av varor. tngå i lagret råvaror eller slapelvaror, må lagret avsådana varor eller del därav upptagas titt lägsl av värdel påtillgångarna i fråga beräknat efter lägsta marknadspris underbeskattningsåret eller under något av de närmasl föregående nio beskattningsåren.Lager av nötkreatur får, såvitt gäller stamdjur, upptagas till lägst femtiofemprocent av de lägsta värden som , till led-ning för taxeringenför något av de fem närmast föregående beskattningsåren, enligt fiärde slyckelfastställt för sådana djur. 11 ai nyuppsättning skett får värden, som hänförsig lill tid före nyuppsättningen, lillämpas endasi på så stor del avdjurbeståndet vid det senasle beskattningsårets utgång som motsvarar beståndetföre nyuppsättningen. Har skatiskvldig värderat lager av varor eller diur medtillämpning av beslämmelserna i föregående stycke, skall vad i femte styckelangivits om värdering med hänsyn lagen lill medeltalet av lay.ervärdet vidutgången av de Ivå närmash beskattningsåren icke gälla. Beslämmelserna i andra-sjunde stvckena.gälla icke varorvilka omfattas a< eu i samband med den skattskyldiges förväiv träffadöverenskommelse av innebörd au överlätaren - eller eu denne närstående företag- helt eller delvis skall svara för föriust som den skaltskyldige kan komma attåsamkas på grund av förvärvet. siämmeher få icke heller tillämpas i fråga om sådanaråvaror eller stapelvaror som uppenbarligen anskaffats fur unnat ändamål änatl ingå i den skailskyjdiges normala omsättning eller förbrukning av varor. Utan avseende på vadjörui stadgats angående den lägstavärdesätlning på lagret, som vid inkomstberäkningen kan godtagas, må del lägrevärde på lagret godlagas som skaltskyldig med hänsyn till föreliggande risk förprisfall visar vara påkallat. Nedskrivning av värdel på rältigheler till leverans avlagertillgångar enligl ej fullgjorda köpekontrakt må godkännas endasi i denmån det visas, att inköpspriseiför tillgångar av samma slag pä balansdagenunderstiger det kontraherade priset, eller det göres sannolikt, att dyliktprisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras eller av denskattskyldige i oförändrat eller förädlat skick försäljes. Beträffande värdelpå räliigheter till leverans av maskiner och ändra för stadigvarande brukavsedda inventarier enligt ejfull-gforda köpekontrakt må nedskrivning av värdetdärå godkännas endast i den män den skattskyldige visar, att inköpspriset förtillgångar av samma slag på balansdagen understiger det kontraherade priset,eller det göres sannolikt, alt dylikt prisfall kommer att inträffa innanHlgångnrna levereras. Denna lag iräder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från iryckel i Svenskförfattningssamling, och tillämpas försia gängen pä beskattningsår för vilkettaxering i försia instans sker . Därvid skall dock iakttagas följande. Om den skaltskyldige önskar det tillämpas, såviiigäller annan verksamhet än byggnads- eller anläggningsrörelse, de nya reglernai 41 d § pä beskattningsår för vilket taxering i första instans sker år 1980.Skaltskyldig 1978/79:210 215 somutnyttjar denna möjlighet äger dock vid tillämpning av punkt I femte Slyckel avanvisningarna till 41 § i dess äldre lydelse, icke upplaga lagret till lägrebelopp än av de i nämnda stycke angivna värdena. Vidtillämpning av sjätle styckel av nämnda anvisningspunkt fär vidare avdragåtnjutas med högst femtiofem procenl av medeltalet av värdena på lagret vidjämförelseårens ulgång. Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ----------------- nedan angivna lydelse. 3 Senaste lydelse 1970:163. 2 m o m . Har svenskt aktiebolag eller förening, som avses i 1 lagen om ekonomiska föreningar, drivit rörelse i eget namn uteslutande för annat så dant bolags eller annan sådan för enings räkning, ulan att i övrigt driva verksamhet i nämnvärd omfattning får inkomsten av den rörelse, som först nämnda bolag eller förening (s. k. kommissionärsföretag) diivit, redovi sas hos del andra bolaget eller den andra föreningen (s. k. kommitlenlfö retag) under förutsäuning a 11 rörelsen drivits på det angivna sättet under helabeskattningsåret för båda föreiagen eller sedan kommissionärsföretaget börjadedriva verksamhet av någol slag. a 11 båda föreiagen hafi rätt till avdrag enligt 3 mom.för koncernbidrag som lämnats till det andra företaget, a 11 beskattningsåren för båda företagen utgått vid sammatidpunkl samt att kommissionärsförhållandel är grundat päskiiftligt avtal. 3 mo m . Åger svenskt aktiebolag, förening, som avses i 1 i lagen om eko nomiska föreningar eller ömsesidigt försäkringsbolag (moderföretag), di rekl eller tillsanunans med dotterföre tag mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i ett eller flera svenska aktiebolag (helägda dotterbo lag), skall koncernbidrag mellan mo- derföreiaget och helägt dotterbolag samt mellan helägdadotterbolag inbördes anses säsom avdragsgill omkostnad för den som lämnatbidraget och skattepliktig intäkt för den som motiagit della, även om bidrageticke för bidragsgivaren utgör omkostnad för iniäkiernas föiväivande ellerbibehållande. Som villkor härför gäller a 11 den huvudsakliga verksamheten Jör bolag ellerJörening, som lämnar eller mottager koncernbidrag, avser jordbruksfasiighei,annan faslighet eller annan rörelse än försäkringsrörelse som drives avlivförsäkringsan-stali. a 11 såväl givaren som mottagaren av bidragel redovisar dettatill samma års laxering öppet i självdeklaration eller däivid fogad bilaga, att, om bidragel lämnats av moderföretag lill dotterbolageller av dotterbolag till moderföretaget, dotterbolaget varit helägt underhela beskattningsåret för båda skattskyldiga eller sedan dotterbolaget böljadedriva verksamhei av något slag, att, om bidraget lämnats av dotterbolag tillmoderföretaget, detta är frikallat från skattskyldighet för uidelningfråndotlerbolagel oavsell i vilken omfattning moderföreiagei utdelat vinstmedeltill delägarna samt atl, om bidragel lämnats av elt dotterbolag tillannal dollerbolag hos samma moderföretag, dels an dotterbolagen varit helägdaunder hela beskattningsåret för båda dotterbolagen eller sedan dessa böljadedriva verksamhet av något slag, dels att moderföretaget antingen ärskailskyldlgi eller frikallat fiån skaliskyldighel för utdelning från bådadotterbolagen eller är frikallat frän skattskyldighet för utdelning från detbidragslämnande dotterbolaget, oavsell i vilken omfäii- ning moderföreiagei utdelat vinstmedel till delägarna. Lämnar svenskt aktiebolag eller förening, som avses i I lagen om ekonomiska föreningar, koncernbidrag till aktiebolag som icke enliglförsta stycket är all anse som dotterbolag till bidragsgivaren, ägabestämmelserna i första Slyckel likväl lillämpning pä bidragel, om under helabeskattningsåret för båda skattskyldiga eller sedan del bolag som motiagitbidragel började driva verksamhei av någol slag del senare bolaget kunnat medtilllämpning av 14 kap. 9 aktiebolagslagen (1975:1385) genom fusioner bringasatt uppgå i det bolag som lämnat bidragel eller, om bidragel lämnats avförening, i bolag som enligt försia stycket är an anse som dotterbolag tillföreningen. Däivid skall anses som om nämnda beslämmelser i aktiebolagslagenvarit tillämpliga även pä bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag. Koncernbidrag som avses iförsta eller andra styckel skallanses utgöra omkostnad för bidragsgivaren i den förvärvskälla som utgörbidragsgivarens huvudsakliga verksamhet, om det icke med hänsyn till bidragetssyfte är uppenbart atl bidragel bör hänföras till annan förväivskälla.Föreligger sådant samband mellan verksamheten i den förväivskälla hosbidragsgivaren I vilken bidragel ulgör avdragsgill omkostnad och verksamheleni förväiyskätla hos bidragstagaren att en föiväivskälla skulle ansetisföreligga om verksamhelerna bedrivits av ell enda förelag, skalt bidragetredovisas som inläkt i bidragslagarens nyssnämnda föiväivskälla. Föreliggericke samband av nu angivet slag skall bidragstagaren redovisa bidragel sominkomst av särskild föiväivskälla hänföriig lill del inkomstslag i vilketbidragsgivaren åtnju- lil avdrag för bidraget. Vid tillämpning av 46 i I mom. Iredje stycketkommunalskatlelagen anses koncernbidrag som intäkt av rederirörelse,vaivsrörelse eller luftfarts-rörelse i den män bidragel lämnats av rederiföretag,vaivsfÖrelag och lufl-farisföretag och bidragsgivaren under det beskattningsårdå bidraget lämnats icke mottagit sådant bidrag. Avdragför koncernbidrag enligl första eller andra stycketmå åtnjutas endast av den som visar att föruisältningar för sådant avdragföreligga. Lämnas bidrag från ett förelag till ett annat, med vilketgivaren är i intressegemenskap, för verksamhei av väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringenmedgiva att bidraget skall anses säsom avdragsgill omkostnad för givaren ochskattepliktig intäkt för mottagaren även om de iförsta eller andra stycketangivna förutsättningarna ej föreligga. Avyltrar svenskl förelag aktie i aktiebolag eller andel ihandelsbolag, ekonomisk förening eller utländskt bolag till annat svensklförelag inom samma koncern, skall - där ej annat följer av bestämmelserna i 35!3 mom. åttonde stycket kommunalskattelagen (t 928:3 70) - beskattning avrealisationsvinst icke äga rum, om moderföreiagei i koncernen är aktiebolageller ekonomisk förening och den avyttrade aktien eller andelen innehaves someu led i annan koncernens verksamhet än förvaltning av fastighel, värdepappereller annan därmed likartad lös egendom. För alt beskallning icke skall ägarum krävs, såvitt gäller avytiringen av aktier mellan moderföretag ochdotterbolag och mellan dotterbolag inbördes, vidare att moderföretaget sfälvteller tillsammans med dollerbolag äger mer än nio tiondelar av aktierna medmer än nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i det eller dedotterbolag som berörs av överlåtelsen. I nu angivna fall skall den överlåtnaaktien anses föiväivad av det övertagande företaget vid den lidpunkl och förden anskaffningskostnad som gällt för del överiålande förelaget. Omöverlåtelsen sker till utländskt företag, äger regeringen eller myndighet somregeringen beslämmer medgiva befrielse från realisationsvinsibeskatt-ningen.Ansökan om befrielse skall göras av det avyUrandeföretaget senast den dagavytiringen sker. Har aktie avyttrats till aktiebolag inom samma koncern(köparbolaget) och har enligt bestämmelserna i föregående siycke avytiringenicke föranlett beskattning av realisationsvinst, skall, om aktierna iköparbolaget avyttras från den tidigare avytiringen, vid beräkningav realisationsvinst på grund av avytiringen av aktierna i köparbolaget såsomintäkt upptagas - föruiom köpeskilling e. d. - ett belopp motsvarande den vinstför vilken beskattning enligl föregående stycke ej skett. Vad i åttonde och nionde styckena föreskrivits beträffandebeskattning av realisationsvinst skall äga motsvarande lillämpning ifråga omavdragför realisationsförlust. Avdrag för realisationsförlustfår dock icke inågot fall åtnjutas pä grund av avyttring av aktier till utländsktkoncernföretag. Prop.1978/79:210 -221 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Aktiebolag och ekonomiska föreningar äro frikallade frånskattskyldighet för utdelning på sådana aklier i svenska aktiebolag och sådanaandelar i svenska ekonomiska föreningar som innehavas som en led i organisationenav bolagens eller föreningarnas (ägarföretagens) verksamhet lill den del dennaavser jordbruk, skogsbruk, fastigheisfönalining eller rörelse. Aktiebolag eller ekonomisk förening, som bedriver bank-eller annan penningrörelse, äger icke åtnjuta skattefrihet enligl försiastyckel för aktier eller andelar som innehavas som eu led i organisationen till den del denna avser fästighetsför\'altning. Vadnu sagts gäller även i fråga om aktiebolag och ekonomiska föreningar, vilkaenligt 35 § 1 a mom. kommunalskaltelagen (1928:3 70) räknas som fåmansföretag,om ägarföretaget icke kan visa att dess vinstmedel i skälig omjäiining använtsJör utdelning till delägarna. Aktiebolag och ekonomiska föreningar, vilka drivaförsäkringsrörelse, äga icke åtnjuta skaiiefiihet enligl första styckel.Sådana foretag äro dock frikallade från skattskyldighet för utdelning påaklier och andelar som innehavas som ett led i organisationen av företagensskadejörsäkringsiörelse. Aktiebolag eller ekonomisk förening, som driverbyggnadsrörelse, lomlrörelse eller rörelse avseende handel med fasligheler,åinjuier icke skattefrihet enligl första siyckei för utdelning pä aktie ellerandel som uigör lagertillgång i rörelsen. skattskyldighet far utdelning från svenskl aktiebolageller svensk ekonomiskförening i den mån sammanlagda beloppel av den utdelningfrån sådana bolag och Jöreningar, som förelaget uppburit underbeskaiiningsårei, motsvaras av utdelning som företaget beslutat för samma beskattningsåreller, ifråga om investmentföretag, av beslutad utdelning ökad med enfjärdedel. Med föivaliningsföreiag förstås aktiebolag eller ekonomiskförening, som uteslutande eller sä gott som uteslutande föivahar värdepappereller likartad lös egendom. Som investment-föreiag betecknasförvahningsföretag, vars uppgift väsentligen är atl genom elt välfördelatvärdepappersinnehav erbjuda aktieägare eller andelsägare riskfördelning ochvars aklier eller andelar ägas av elt ston antal fysiska personer. Om särskilda skäl föreligga, kan medgivadels att bolag eller ekonomisk förening, som icke är föivaliningsföreiag enliglfiärde stycket men vars verksamhei lill icke oväsentlig del beståriföivalining av värdepapper eller därmed likartad lös egendom, skall ibeskattningsavseende behandlas som sådant föivahningsföreiag, dels allföivaliningsföreiag, som är moderföretag i en koncern och som ombesörjervissa gemensamma uppgifter för koncernens räkning. Icke skall I beskattningsavseendebehandlas som föivaliningsföreiag. Mol beslut, som meddelat isådani ärende, får talan icke föras. Föiväivar svenskl aktiebolag eller svensk ekonomiskförening aktie i sådant bolag eller andel i sådan förening och är det ickeuppenbart alt det bolag eller den förening som gör förvärvet därigenom erhållertillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn lill ägar- företagets rörelse eller kapiialföivatl-uiiig. åinjutesicke skaiiefiihet enligl första stycket för utdelning på aktien eller andelenav sådana medel som vid föiväivet funnos hos det utdelande bolagel eller denutdelande föreningen och som icke motsvara tillskjutei belopp eller inbetaldinsats. Utdelning anses iförsta hand gälla andra medel än sådana som moisvaratillskjutet belopp eller inbetald insals. Aktie eller andel anses innehavd som elt led iorganisationen av ägarföretagels verksamhet under Jörulsäll-ning dels all detsammanlagda röstetalet fÖr ägarföretagets aktier i del utdelande bolageteller andelar i den utdelande föreningen vid beskaiiningsårets utgångmotsvarar minst ljugofem procenl av röstetalet for samtliga aktier i bolageleller andelar I föreningen, dels all ägarföretaget vid beskaiiningsåretsutgång innehade av samtliga aktier i det utdelandebolaget eller minsl ljugofem procenl av samtliga andelar i den utdelandeföreningen. Aktier eller andelar skall dock även i andra än nu angivna fallanses innehavda som etl led i organisationen av ägarföretagets verksamhet, omägarföretaget kan visa att innehavet har direkt anknytning lill ellerväsentlig betydelse för den rörelse eller det jordbruk eller skogsbruk somägarföretaget bedriver. Den befrielse från skattskyldighet för utdelning frånsvenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar, som enligl vad som nusagls är medgiven svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar, haravseende Jämväl på utdelning, som uppburits efter annan grund än i förhållandetill innehavda aklier eller andelar, dock Icke utdelning för vilken detutdelande företaget får njuta avdrag enligl 2 7 mom. första stycket. 1978/79:210 224 Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på den harulkommit från trycket i , och tillämpas första gångenpå beskattningsår för vilket taxering i försia instans sker . Därvidskall dock vid laxering iakttagas atl aktie eller andel, som enligtandra stycket av anvisningama till 54 S kommunalskattelagen (1928:370 i dessvid laxering gällande lydelse icke anses innehavd ikapilalplaceringssyfte. vid tillämpning av anvisningarna lill 7 S denna laganses innehavd som ett led i organisaiionen av ägarföretagets verksamhet. Genomlagen upphävs vidare med verkan års laxering förordningen(1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Prop.1978/79:210 225 Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrives alt---------- skall ha nedan angivna 26J; Däresl inkomsi av rörelse eller jordbruksfastighet redovisas enligl bokföringsmässigagrunder med räkenskapsavslutning medelst vinst- och förlustkonto, skallsjälvdeklaration utöver vad eljest är föreskrivet innehålla: 1)uppgift om storieken avomsättningen, 2)uppgifier huru värdesältningenå lager samt fordringar skett, 3) uppgift huru del bokföringsmässiga vinstresultaietjusterats lill överensstämmelse med de för den skattemässigainkomstberäkningen stadgade grunderna, 4)uppgifter rörande iräkenskaperna gjorda avdrag för värdeminskning, 5) uppgifter rörande gjorda avdrag för avsättningartill pensions- eller andra personalstiftelser eller till fonder ellerstiftelser av annal slag, 6) uppgift om vad den skaltskyldige i varor, penningareller annat uttagit ur näringsverksamheten eller annoriedes använt förbestridande av levnadskostnader eller eljesl för uigifter, som icke ärohänförliga till omkostnader i verksamhelen, sä ock om andra förmåner som denskaltskyldige åtnjutit av rörelsen eller jordbruksfastigheten, 7) uppgift om belopp, som vid inkomstberäkningenavdragits såsom resekostnader, i den mån sådant belopp icke utgivits tillanställda och upptagits å kontrolluppgifter rörande dessas förmåner, dock atl,däresl lämnandet är förenat med synneriiga svårigheter, uppgiften eftermedgivande av skattechefen i del län, där den skauskyldige skall taxeras tillstailig inkomstskatt, må lämnas först efter anmaning. 8) uppgift om kosinader för reklam, som riktar siglill bestämda personer och som har karaktär av gåva av mer än obetydligt värde, 9)uppgift om verkställda ned- 9)uppgift om verkställda nedskrivningar av värdel å rältigheler skrivningarav värdel ä räliigheter lill leverans av omsättningstillgång- tillleverans av omsällningslillgångar samt maskiner och andra inven- ar samt maskiner och andra inventarier, samt tarier, 10) uppgifterrörande i räkenska- 10) uppgifter rörande i räkenska perna gjorda avsättningar för fram- perna gjorda avsättningar för fram lida garanliuigifter. lida garaniiuigifter, samt 11)uppgift om de belopp, som den skaltskyldige under beskaUningsåret utgivit såsomlön lill arbetstagare i pen- 3Senasle lydelse 1976:73. 15Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:210 226 ningar eller t form av kost, bostad eller bilförmån samt om iräkenskaperna gjord avsäuning lill resultatuijämningsfond. Redovisasinkomst av rörelse eller jordbruksfastighet enligt bokföringsmässiga grundermen utan räkenskapsavsluining medelst vinst- och förlustkonto, skallbelräffande innehållel i självdeklaration i tillämpliga delar gälla vad ovansägs. Vidredovisning av inkomst av rörelse och jordbruksfastighet skall giftskattskyldig uppge art och omfattning av sitt och makens arbete i förvärvskällansaml i övrigl lämna de uppgifter som erfordras för lillämpning av anvisningamalill 52 S kommunalskatlelagen (1928:370). denna paragraf stadgas skall av livförsäkringsanstalt, såvitt angårförsäkringsrörelse, iakttagas allenast i vad gäller uppgifter om hum värdesältningenå lager samt fordringar skett: härutöver skall iakttagas vad i 27! ; sägs omskyldighet all lämna där avsedda uppgifter. Prop.1978/79:210 227 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet Beskattning av företag (SOU 1977:86 och 87) följande redovisas remissinstansernas yttranden över de delar avföretagsskatteberedningens belänkande som tas upp i propositionen. Sammanställningenföljer propositionens disposition. I varje huvudmbrik hänvisas till det avsnitti betänkandet där respeklive fråga behandlas. 2 Utrymmetför bildande av skattekrediter m. m. (avsnitt 8.2 och 11.2) 2.1Resultatutjämning med lönekostnaderna som bas Beredningensförslag atl företagen skall få sätta av ett belopp molsvarande viss del avbeskattningsårels lönekostnad till en fri s. k. resultatutjämningsfondtillstyrks eller lämnas utan erinran av praktiskt taget samtliga remissinstanser.Likaså delar sä gott som alla remissinstanser beredningens uppfattning attkundfordringar, balansomslutning, eget kapital och förädlingsvärde inte lämparsig som underlag för bildande av skattekrediter. Många remissinstanser anslutersig ocksä till förslagel att avsättningen till resultatutjämningsfond skall föuppgå lill högst 20 96 av beskattningsårets lönekostnad samt att rätten tilllagernedskrivning skall begränsas från nuvarande till 45 96 avdet lägsta av lagrets anskaffnings- eller åleranskaffningsvärde (efter avdragför inkurans). Ett stort anlal organisationer med anknytning lill näringslivelsaml FAR, KF och länsstyrelserna i , , och Bohussaml anser dock aU företagen bör ha rätt atl välja mellannuvarande nedskrivningsregler och den av beredningen förordade kombinationenlönebaserad reservering och inskränkt lagernedskrivning. Näringslivetsskattedelegation anför i denna fråga bl. Vifinner att beredningen klariagl atl den totala effekten av nuvarandevärderings- och avskrivningsregler jämte investeringsfondssystemet haft en klartillväxtfrämjande effekt för svensk industri och svensk handel. Vunnaerfarenheter leder oss därför fram till den ståndpunkten att nuvarande systembör bibehållas i sina huvuddrag. Beredningen har ej heller visat att någotannat system är överiägset det nuvarande. Beredningen är inne pä dentankegången att konsolideringsmöjligheterna borde anpassas till behovet inomvarje bransch men funnit atl en sädan teknik inte är möjlig att tillämpa. Videlar uppfattningen att ett långt drivet specificerat system skulle bli svårtatt överblicka till alla sina verkningar. Viktigt är atl systemet inte äralltför stelt. Uppenbart är emellertid att sådana branscher som bank- ochförsäkringsväsendet har konsolideringsproblem av en natur som måste lösas medbeakiande av verksamheternas speciella natur. Vi instämmer i Svenska 1978/79:210 228 Bankföreningensoch Svenska Försäkringsbolags Riksförbunds yttranden på denna punkl där delfasisläs all en branschspecifik ulformning av konsolideringsreglerna inte kanersättas i dessa branscher av en konsolidering baserad pä lönesumman. Varkensamhällsekonomiska eller företagsekonomiska moliv kan åberopas för en sådanomläggning.