prop · G203126 · 1978-12-31 00:00:00 — Försöken mednickel beräknas sysselsätta ca 20 personer under de närmaste fyra åren.Utredaren menar att det finns goda skäl alt fortsätla försöksverksamheten iSverige eftersom den teknologi som är under utprovning skulle kunna göra detmöjligt att bearbeta hiltills olönsamma . Med hänsyn härtill föreslår uiredarenatt bolaget beviljas ett rekonslruktionslån på 14,9(7,8+ 7,1) milj. kr. för denfortsatta försöksverksamhelen. Grängesbergsgruvan är den av gruvor som har denlägsta kostnaden per producerat ton malm. Antalet sysselsatta vid denna gruvakommer atl minska från nuvarande ca 1 100 till 1982 om strukturplanengenomförs. Av denna anledning anser utredaren det vara ulomordent- Prop.1978/79:126 12 ligt angeläget att försöka finna lösningar som innebärökade möjligheter att avsätta Grängesbergsmalm till de enheter inom bolaget somäven i fortsättningen skall basera sin metallurgi pä malm. På utredarensuppdrag har utrett olika åtgärder som skulle kunna leda lill attavsättningsmöjligheterna för gruvan förbättras. Efter att ha prövat fyra olikaalternativ ulifrån tekniska, företagsekonomiska och samhällsekonomiskautgångspunkter föreslår utredaren att ett sinterband skall installeras iOxelösund. Jag återkommer till denna investering i det följande. Antaletsysselsättningstillfällen i , till följd av en investering i ett sinterbandi , beräknas av bolaget öka med 1982. Personalbehovet kommeratt öka med ytterligare ca 140 1987. Investeringen kommerenligt bolaget också att gynnsamt påverka utvecklingen inom TGOJ. För finansiering av särskilda insatser, i syfte all inom gruvdivisionenge arbele åt de anslällda till dess alt sinterverket i blir färdigt,föreslås i utredningen att bolaget erhåller ett rekonstruktionslån på 50 milj.kr. Lånet fömtsätts bli utbetalat med 15 milj. kr. , 15 milj. kr. år1980 och 20 milj. kr. Med hänsyn till den ogynnsamma utvecklingen påarbetsmarknaden i kommunen föreslår utredaren vidare alt företag, som underåren 1979-1981 etablerar ny eller utökar befintlig verksamhei i kommun,skall få regionalpolitiskt stöd i samma omfattning som ulgår lill förelag inomdel inre stödområdet. Då bildades tillförde varje ingående bolag en egendalaanläggning. Enligt är det ändamålsenligt att sammanföra de tre anläggningamatill en. Under fömtsättning av personalorganisationernas samlycke är bolagetberett all lokalisera den samlade dalaverksamhelen till . Fulltutbyggd skulle den datacentralen komma att sysselsätta ca 60 personer. Enförläggning till förutsätter atl en byggnad uppförs för ändamålei.Investeringskostnaden för denna uppskattas av bolaget lill 15 milj. kr.Utredaren föreslår atl bolaget får ett slmkturlån på samma belopp. har förbundit sig all förlägga produklion lill ettindustrihus som kan komma all uppföras av kommunen i . Fullt utbyggdbör verksamheten kunna sysselsätta ca 50 personer. En förutsättning för detlaär att kommunen kan erhålla statsbidrag lill investeringskostnaden. Kommunenhar för avsikt atl uppföra byggnaden och industrihuset beräknaskosta ca 12 milj. kr. Utredaren föreslår att kommunen får medgivande att uppförabyggnaden som kommunalt beredskapsarbete. Utöver industrihuset har kommunenplaner på alt uppföra tre mindre indu-slriholell i Gonäs, ochLudvika. Lokalema är avsedda för förelag som redan verkar inom kommunen. Uiredarenanser att statligt slöd bör utgå även till uppförande av induslrihotellen. Dala-lnvesl ägs till av och till 30 %av . Prop.1978/79:126 13 ligt rapporten diskuteras f. n. en breddning av aklieägandellill att omfatta även kommunerna och de berörda fackliga organisationerna. Medhänvisning till det besvärliga sysselsättningsläget i regionen konsekvensema särskilt för gruvorterna av struktumlanens genomförande föreslårutredaren att Dala-lnvests ekonomiska resurser förstärks genom att medeltillskjuts från . Uiredaren föreslåratt fördetia ändamål erhåller ettrekonstruktionslån på 30 milj. kr. att utbetalas till Da-la-lnvest under enperiod av med början . ASEA överväger att utöka sin verksamhet i . Enförutsättning är att bolaget kan erhålla ytterligare mark i omedelbaranslutning till det nuvarande fabriksområdet. F.n. finns ingen industrimarktillgänglig i anslutning till förelagels anläggningar. Genom ftyttning av ett impregnerings-verkskulle emellertid erforderlig mark kunna frigöras. Vissa ekonomiska frågor, somär förknippade med Svenska Träimpregnerings AB:s fiytlning och investeringar pådet nya industriområdet, kan enligt utredaren lösas om förslaget rörandeförstärkta regionalpoliliska insaiser i bifalles av statsmaktema. I rapporten föreslås atl ett förpar installeras iuniversalverket. Utan ett förpar som kan Jusiera ämnesbredden måste universalverket enligt bolaget begränsa sitt produktsortiment radikalt. Från SSABbetonas dessutom starkt den stora betydelse som förparet har för verketslångsiktiga konkurrensförmåga. Hela investeringsbeloppet beräknas till 155milj. kr., varav 50 milj. kr. enligt bolaget skulle kunna tidigareläggas. Föratt finansiera investeringskostnadema föreslår utredaren alt bolaget erhåller ellstrukturlån på 50 milj. kr. Vidare föreslås i rapporten att en värmningsugn installerasi universalverket. Kostnaden för delta härav bolaget beräknats till 85 milj.kr. I rapporten föreslås att bolaget beviljas ett struklurlån på detla beloppalt utbetalas med 30 milj. kr. och med 55 milj. kr. De två investeringamai verket ger enligt rapporten inte någon direkl sysselsättningseffekt.Däremot ger ökad produktion indirekta sysselsättningseffekter genom all slålbehovetökar samt genom ökad efterbehandling. Verkstad och maskinutrustning avseende stålmanufaktur ärunder ombyggnad resp. kompletteras för att anpassas till annan tillverkning.Det anses av utredaren angelägel att denna om- och utbyggnad påskyndas, särskiltsom verksamheten är arbetskraftsintensiv. Investeringama beräknas medföra att drygl40 arbetstillfällen skapas. Av denna anledning föreslår utredaren att SSABbeviljas ett strukiuriån på 17 milj. kr. för investeringar i utrustning fördenna verksamhet. Beloppet bör utbetalas med 5 milj. kr. och med 12milj. I finns upptaget ett projekt som avserbyggnad av ett krafivärmeverk i för all nyttiggöra överskoltsgas frånmasugnar' 1978/79:126 14 och kommun planerar att gemensamtuppföra detta kraft värmeverk för produktion och leverans av elenergi lill SSABoch kommunen samt Ijärrvärme till kommunen. Verksamheten kommer att bedrivas iett gemensami hälftcnägt bolag. Investeringen anses av bolaget vara företagsekonomisktlönsam. Anläggningskostnaden inkl. anslutande ledningar beräknas till 250 milj.kr., varav partema tillskjuter vardera 40 milj. kr. Det resterande beloppetavser parterna låna upp på den allmänna kreditmarknaden. För driften av kraftvärmeverketfordras en personalstyrka uppgående till ca 20 personer. Byggandet av ett krafivärmeverkryms emellertid inte inom bolagets finansiella treårsram. Utredaren anser detangeläget alt projektet tidigareläggs och föreslår därför att beviljasett strukturlån på 30 milj. kr. som skall belalas ul med vardera 15 milj. kr.under åren 1980 och 1981. Strävan finns inom att ta lillvara och föra vidare dekunskaper inom företaget som finns såväl vad beträffar självaståltillverkningen som utrustning för ståltillverkning. Målet är atl skapasystemlösningar som även skulle kunna säljas till bl. a. andra stålproducenteroch annan tung industri. Tubexpress är ett första steg på denna väg.Tubexpress är ett system för pneumatiska transporter av lunga bulkprodukler somt. ex. slig och koks. Själva systemet består av en rörledning av plåt. 1 dennaframförs transportvagnar med hjälp av tryckluft. planerar att uppföra enförsöks- och referensanläggning i . Investeringskostnaden har av bolagetberäknats till 20 milj. kr. Under investeringsfasen beräknas ett tiolalpersoner bli sysselsatta med byggnadsarbete under ell år. Ett lyckat resultatav försöken vid anläggningen skulle innebära möjligheler till produktion förförsäljning till utomstående. Avsikten är enligt alt i så fall förläggaproduktionen till . Från framhålls alt ytterligare underlag ärnödvändigt innan beslut kan fattas om uppförandel av en anläggning. Utredarenföreslår, under förutsättning all dessa kompletterande studier inte förändrarden preliminära bedöming som görs av projektet, att bolaget beviljas ellrekonstruktionslån på 20 milj. kr. att användas för uppförande av enreferensanläggning. Beloppet bör betalas ut med 7 milj. kr. är 1979 och med 13milj. I pågår forskning för alt framslälla råjäm på ettenklare och billigare sätt än i masugnar. arbetar StoraKopparberg och ASEA med att utveckla en råjärnsprocess kallad ELRED som av SSABbedöms vara av så stort intresse att den bör prövas i industriell skala. EL-RED-processenbedöms kunna producera flytande råjäm ca . per ton billigare än masugnen.Uiredaren menar att det är nödvändigt att uppföra en försöksanläggning för attslutgiltigt kunna fastlägga hur ELRED-processen fungerar i industriell skala.Investeringskostnaden för en dylik försöksanläggning som skulle kunna tas i drifljanuari 1983 uppskattas i löpande priser av bolaget till ca 380 milj. kr. Föralt utvärdera anläggningen är det nödvändigt atl verksamheien bedrivs under 23år och kosinaden Prop.1978/79:126 15 för detta uppskattas av bolaget till ca 210 milj. kr.Utredaren anser det angeläget att kan bli direkt engagerat i det forlsattautvecklingsarbetet. Av denna anledning föreslås all bolaget beviljas struklurlånpå 4 milj. kr. för att kunna betala en del av utvecklingskostnaderna. I slmkturplanen för finns angivet alt ett nyttmediumverk kan komma att byggas i under första hälfien av 1980-lalet.Investeringen får dock inte rum inom de finansiella ramar som slår lillförfogande . Koslnadema för ett mediumverk igrundutförande har av bolaget beräknats lill ca 400 milj. kr. vid en kapacitetpå . Ett sådant verk kommer totalt atl ge arbele ål ca 160personer. Eftersom det tar 3,5 är att genomföra projektet bör arbetet medmarknadsutredningar och en projektering av verkels tekniska del påbörjasomgående. Kostnaden härför har av bolaget beräknats till I % avinvesteringsbeloppet, dvs. 4 milj. kr. Utredaren föreslåratt bolaget erhållerett slmkturlån pä detta belopp och att beloppet utbetalas . Situationen för byggnadsarbetarna i kommer,enligt utredaren, att bli bekymmersam som kan överblickas. Avdenna anledning har utredaren under överläggningama med diskuterat möjlighetemaalt ulföra vissa byggnadsarbeten vid bolagels anläggningar i eller inomverksamheter som har en indirekt anknytning till bolaget. Till den senare gmppenhör ett projekt kallat hus, som skulle hyra ut lokaler till institutioneroch organ huvudsakligen med uppgifter inom näringspolitiken. Kostnaden föruppförandet av fasligheten är beräknad till 20-25 milj. kr. Det har träffats en preliminär överenskommelse mellan PlannjaAB, som är ett dotterbolag till , och , numera Regioninvest iNorr AB, att det senare bolaget skall uppföra lokaler för kontor och distributionsamt hyra ul dessa lokaler lill Plannja. Kostnaden är beräknad lill ca 25 milj.kr. Med tanke på den besvärliga situationen för byggnadsarbetarna i Norrbottenföreslår uiredaren att både Företagens hus och den sistnämnda fastigheten fåruppföras som enskilt beredskapsarbete. Vid utredarens överläggningar med har det framkommitatt bolaget har ett stort behov av komplelterande investeringar, varav en delär angelägna med hänsyn till både den inre och den yttre miljöns krav. Utredarenföreslår all projeki får utföras som enskilt beredskapsarbete till en total kosinadav 25-30 milj. kr. I syfte att öka avsättningen av malm från gruvoma i Grängesbergföreslår utredaren alt ett ytterligare sinterband installeras i Oxelösund.Denna investering har av bolaget beräknats lill 157 milj. kr. Driften av sinlerban-detger enligt bolaget arbete ål ca 10 personer. Utredaren föreslär att SSABbeviljas ell slmkturlån på 157 milj. kr. för all bygga ett parallellsinterbandi . Beloppet bör utbetalas med 15 milj. kr. , med 100 milj. Prop.1978/79:126 16 och med 42 milj. kr. Enligt uiredarenkan till denna utbetalning komma ytterligare kostnader för vissamiljöåtgärder. Dessa kostnader kan enligt utredaren inte nu fastställas ellerfördelas i tiden. På grund av den relativt ogynnsamma utvecklingen påarbetsmarknaden i kan det enligt utredaren finnas skäl atl tidigareläggavissa investeringar inom division stålmanufaktur i . En delinvesteringar ryms inom bolagets finansiella ram för de närmasle tre åren.Dämtöver finns det vissa projekt som om de tidigareläggs ger arbete åt etttrettiotal personer. Den totala investeringen för dessa projekt har av bolaget beräknalstill 13 milj. kr. och utredaren föreslår atl erhåller detla belopp somstrukturlån. Med hänsyn till att industrisysselsättningen i norraUppland har minskal bör särskilda åtgärder, enligt uiredaren. vidlasför alt bevara sysselsättningen vid , ett dotterbolag lill ,i . Härigenom räknar bolaget med att ca 25 personer av den nuvarandepersonalstyrkan på 50 personer skall kunna beredas arbete. Kostnaderna fördelta är beräknade till 1,7 milj. kr. För all klara sysselsältningen också förden återstående personalen krävs atl fabriken tillförs andra produkter elleratt samverkan kan etableras med andra förelag inom branschen. Kostnaden föralt genomföra denna omställning har av bolaget beräknats till 2.8 milj. kr.Utredaren föreslår att totalkostnaden för dessa åtgärder, 4.5 milj. kr.,ställs till bolagets förfogande som rekonslruktionslån all utbetalas . Sammanfattningsvis (öreslår uiredaren alt skall få struklurlånuppgående till I 058 milj. kr. att utbetalas med 64 milj. kr. 399 milj. kr. och 193 milj. kr. Vidareföreslås all skall få rekonstruktionslån uppgående till 263 milj. kr, somskall utbetalas med 42,5 milj. kr. är 1979, 43,6 milj. kr. , 29 milj.kr. , 141,9 milj. kr, är 1982 och 6 milj. kr. En sammanfattning av ätgärder föreslagna av utredaren ochderas samband med bör fogas lill protokollet i deltaärende som bilaga 2. 2.5 Skrivelser från ägarna av och från I skrivelse framhåller ägarna av ,nämligen , och Staisföretag, alt styrelsen för vidsammanträde har uttalat, att den i princip är beredd atlgenomföra de ålgärder som kan komma att beslutas av statsmaktema på grundval avrapporten m. m. inom . hardärvidförutsatt att staten ställer erforderliga medel till förfogande i formav stmklur- och rekonstruktionslån. Prop.1978/79:126 17 Ägarna av förutsätter att de rekonslruktionslånoch/eller bidrag som kan komma atl ställas till förfogande för inte kommerattpåverka inlösensvärdena pä aktierna i bolaget enligt punkt 7 i konsortialavtalet.Enligt ägarna kan detta enklast uppnås genom ett tillägg till konsortialavtalet. 1 skrivelse anför i huvudsakföljande. Styrelsen för är beredd att genomföra de åtgärderinom som anges i generaldirektör förslag.Styrelsen förutsätter därvid att staten ställer erforderliga medel tillförfogande i form av struktur- och rekonstruktionslän. Styrelsen förklarar sigvidare beredd atl medverka till sådana lösningar i anslutning till företagels strukturplan,som statsmakterna kan komma att besluta med hänsyn bl.a. till fackrepresentanternastilläggsförslag och som inte är företagsekonomiskt motiverade utanhuvudsakligen är avsedda att förbättra sysselsättningsläget. Styrelsenförutsätter därvid att statsmaklerna för detta ändamål anvisar medel enligt dets. Styrelsen förutsätter att rekonstruktions- ochstrukturlånen lämnas på sådana villkor att kan genomföra åtgärderna utanalt likviditet och resultat påverkas negativt. 2.6 Statlig flnansiell medverkan är i många fall en betydande eller t. o. m. endominerande arbelsgivare pä de orler där företaget driver verksamhei. Enändring i sysselsätlningsnivån inom får därför avgörande återverkningaräven på dessa orters övriga näringsliv och servicenäringar. Den av aniagnaslmkturplanen innebär betydande personalförändringar i bolaget åren 1978-1987.Enligt strukluiplanen blir del ett stort bortfall av sysselsättning under den försiadelen av perioden, medan ett antal nya arbetstillfällen uppkommerhuvudsakligen under periodens senare del. Enligt min mening är det angelägelatt sysselsättningsbortfallet till följd av kanöverbryggas. Detla torde kunna ske genom bl. a. tidigareläggning av vissainvesteringar inom och andra åtgärder. De överväganden och förslag lillåtgärder för att öka sysselsättningen på orler där driver verksamhet somutredaren har redovisal finner jag i huvudsak vara väl avvägda. Utredarenhar föreslagil att möjligheten bör prövas att samordna huvudmannaskapet för i . Enligt vad jag har erfarit kommerfrågan om Mine-ralprocesslaboratoriets framtid att närmare prövas avdelegationen för mellansvensk gruvindustri som avser alt slutföra sitt arbeteinnevarande år. Härvid kommer frågan om bl. a. samordning och därmed ävenändring av huvudmannaskapet att prövas. I rapporten har föreslagits att beviljas strukturlånmed 30 milj. kr. Prop.1978/79:126 IS iiir at' tidigarelägga investeringen av ett kraftvärmeverki . Frågan om anslag härför kommer denna dag att behandlas av statsrådet .samband med anmälan till proposition om åtgärder för att främja sysselsättningeni . I pägär forskning för att få fram altemativaprocesser för rå-järnsframstäilning. En av dessa processer kallad ELRED, harutarbetats liv Stoia och ASEA. Andra direktreduktionsprocesser ärBoliden AB:s INRED och AB Svenska plasmareduklions-process.För att SS.AB skall kunna betala en del av utvecklingskostnadema för ELRED-processenhar utredaren föreslagit atl bolaget erhåller ett strukturlån på 4 milj. kr.Enligt min mening bör en närmare ulvärdering av dessa tre processer ,cöras.Innan denna utvärdering har gjorts är jag inte beredd att föreslå att statligamedel ställs till förfogande för utveckling av ELRED-processen. Utredaren har vidare föreslagit all skall få ett slmkturlånpå 17 milj. kr. för alt bygga om plastbeläggningslinjen i Borlänge.Investeringen ger en kapacitetshöjning från per år.Resultatförbättringarna har av beräknats till ca 8 milj. kr. kapitalkostnader, vid fulh kapacitetsutnyttjande vilkel vänlas bliuppnått . Andra svenska tillverkare av belagd och profileradstålplåt ärThysell , dotterbolag till . och , dotterbolag tili . är emellertid den slörslatillverkaren av belagd byggplät och har redan en dominerande ställning på dennamarknad i . Denna ställning skulle ytterligare befästas om bolageterhöll för-niiinliga statliga län för sin expansion. Lånet skulle också kunnaleda till en konkurrenssnedvridning. Mol denna bakgrund och med hänsyn till densnabba återbetalningstiden för investeringen är jag inte beredd att förorda attSSAB fär ett siruktuMån för en ombyggnad av plastbeläggningslinjen i . 1 anges atl den malmbaserademetallurgin i Domnarvet skall upphöra . Utredaren har anförtvissa skäl för alt verksamheten skall bibehållas , dock längsitill utgången av . Kosinaden för denna föriängning är beräknad till 135milj. Enligi beräkningar leder en fullt bibehållen malmbaseradmetallurgi i Domnarvet till ca 375 färre arbetstillfällen i ochca 200 färre arbetstillfällen i Malmfälten i . Mot den bakgmnden ärjag inle beredd att förorda all medel ställs till förfogande för en förlängningav den malmbaserade metallurgin i Domnarvet. Utredaren föreslår, med hänvisning till det besvärligasysselsättningsläget i regionen , att Dala-lnvesl AB:sekonomiska resurser förstärks genom att medel tillskjuts av , Uiredarenanser att för detla ändamål bör erhålla ett rekonslruktionslån på 30 milj.kr. att utbetalas till Dala-lnvest av med början år1979. 1978/79:126 19 Jag delar utredarens uppfattning att särskilda medel kanvara behövliga för att stärka näringslivet i områdel. Enligt min mening blir resursemasom sätts in bäsl utnyttjade om utvecklingsfonden i får avgörahur medlen skall användas. Detla slår i samklang med beslut medanledning av förslag alt främja sysselsältningen i varvsregionerna genom stöd lillinvestmentbolag (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17 s. 45, rskr 1978/79:115). Jag förordar att 7,5 milj. kr. anvisas tillutvecklingsfonden i för /80. Fonden bör fåanvända beloppet dels för långivning till främst små och medelstora företagenligt förordningen (1978: 506) om statligt kreditstöd genom regionalutvecklingsfond, dels för bidrag lill investmentbolag med verksamhei inom dekommuner som berörs av . Vad gäller förslag till regionalpolitiska insatser iLudvika-området återkommer statsrådet i det följande. I slmkturplanen för anges att ell nytt mediumverk kankomma att byggas i under första hälfien av . Kostnaden för attgenomföra marknadsutredningar och projektera verkets lekniska utformning har beräknalslill 4 milj. kr. Utredaren föreslår att erhåller detta belopp såsom ett statiigtstrukiuriån med ulbelalning . Planer på att bygga ett nytt valsverk för mediumstål iLuleå har funnits . Frågan aktualiserades i samband med alt dåvarande NJAbyggde ut metallurgin under 1970-lalel. Från har inhämtats atl företaget isamband med stmktumlanearbetet har genomfört en utredning om medium-valsverk. Ulredningenär rent leknisk och innehåUer inga mer ingående bedömningar om marknad ellermöjliga avsättningsområden för produktema. Verkei skulle enligt ulredningenproducera balk av alla slag saml platt-stång och profiler. Inledningsvis skulleverket producera ca för atl efter hand nå upp till opiimalproduktionsnivå på . Någon ingående utredning om marknadsfömlsätlningamaför verkets produktion finns alllså inle. har emellerlid antagit attföretaget inledningsvis skulle avsälla hätfien av produktionen på export. Densvenska förbrukningen av stångprodukler har sjunkit mycket kraftigt sedan år1974. I betänkandet (SOU 1977:15-16) Handelsstålsindustrin inför 1980-talel harslulsatsen dragils att de svenska handelsslålverkens kapacitet bör anpassas lillhemmamarknadsförbrukningen och inle byggas för större exportmängder. Del börhär framhållas att den svenska förbrukningen under högkonjunkturårei 1974 varmindre än den tillgängliga mediumverks-kapaciteten för handelsstål iSverige, även efter nedläggning av Domnarvels mediumverk i enlighel med . Vissa bedömare anser all svensk förbrukning av stångstål intekommer atl uppnå nivå . Dessa förhållanden gör attosäkerheten är mycket stor om möjlig avsättning för ett nytt mediumverk med en opiimalkapacitet på . Ett mediumverk av den storleken kommer underalla 1978/79:126 20 förhållandenatt konkurrera med övriga svenska handelssiålverk. även om efterfrågan skulleåtergå lill samma nivå som under högkonjunkturårei 1974. En produklion från ettnytl mediumverk under skulle på ett allvarligt sätldrabba avsättningen för främst och Boxholms AB.Ytterligare marknadsanalyser torde behöva göras innan ställning kan las tillfrågan om alt bygga ett mediumverk. Detbör ankomma på att och i samverkan med övriga berördaverk genomföra dessa. andel av koslnadema för dessa marknadsanalyser börenligt min uppfattning finansieras inom bolagets ordinarie verksamhet. Jag äralltså inle beredd att nu föreslå att medel skall ställas till förfogande förprojektering av ett nytl mediumverk i . Irapporten föreslås all ett antal projekt skall genomföras i form av enskilda beredskapsarbelen.När del gäller insaiser i form av beredskapsarbeten kommer statsrådet denna dag vid sin anmälan av förslag till åtgärder för att främjasysselsättningen i förorda alt anslaget Sysselsättningsskapande ålgärderförstärks med 175 milj. kr. för näsla budgetår. I propositionen fömtsätts altbl. a. olika projeki vid i kan komma till utförande somberedskapsarbeten. Deåterstående förslag som utredaren har presenterat bör enligt min mening delasin i dels sådana som är motiverade av företagsekonomiska skäl, dels sådana somär motiverade av sysselsättningsskäl. Min indelning grundar sig på av SSABredovisade marknadsanalyser och investeringskalkyler. De projekt som enligtmin uppfattning är mest inriktade på förbättring av konkurrenskraft mensom även har sysselsällningsskapande effekier är följande. kommun milj. kr. , ett femte valspar 56 Jagberäknar kosinaden för de investeringar som leder till alt stärks till 846 milj. kr.