prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — (s. 85) bör etlställningslagande till alt anskaffa dalamaskiner för försvarels forskningsanstalt anstå till dess att underiag för anskaffningarna föreligger.Jag har därför inle heller beräknatnågra medel för delta ändamål. Bemyndigande börinhämtas au för nästa budgetår medge beställningar av datamaskinutrustningartill ett belopp av 20 milj. kr. Liksom tidigare bör del fk ankomma påregeringen atl la ställning tillvilka anskaffningar m. m. som bör skeinom ramen för det beställningsbemyndigande som kan komma attlämna. Jag hemsläller att regeringen föreslår all 1. till Anskaffningav datamaskiner för /80 anvisa ell investeringsansiag av14 800 0(X) kr., 2. medge attdatamaskinulrusining beställs lill en kostnad av -utöver lidigare medgivet belopp - högst . 20 1978/79. Nr IOO Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga? 4.1Verksamheten under det senast förflutna budgetåret (1977/78) Avcivilförsvarsstyrelsens årsredovisning för /78 framgår atl den planeradeverksamhelen inle helt har kunnat genomföras. Anledningen äroförutsedda kostnader och hög personalomsättning i samband med aucivilförsvarsstyrelsen har omorganiserats och omlokaliserals från lillKarlstad. Förberedelser för atl genomföra beslutade ändringar i utbildningssystemet, krigsorganisationen ochskyddsrumsbyggandet har tagit i anspråk stora personalresurser. Civilförsvaret gårsuccessivt över lill den nya krigsorganisationen /78-1980/81.Underbudgeiårei 1977/78 haromorganisaiionen genomförts i sju län. Föreskrifter förplanläggning av krigsorganisationens verksamhet samt funktions- ochenhelsinstruktioner för de olika enheterna i organisationen har tillstor del fastställts. Under budgetåret har personal i krigsorganisationen detändrade utbildningssystemet. Ett omfattande arbete har lagts ned på utbildningav lärar- och servicepersonal, nyautbildningsplaner, läromedel och försökskurser. personalbehov ochrekrytering har setts över. Ändraderiktlinjer för rekrytering tillcivilförsvaret har införts. De syftar bl. a. till att öka andelenkvinnor i organisationen. Projektet förcivilförsvarsinformalion på regional nivå har försöksvis omfattat tvåregioner, nämligen , och samt ,och . Personal i detallmänna civilförsvaret har i huvudsak genomgått grundutbildning i planeradomfattning. Personal i verkskydden har utbildats och övningsverksamhelgenomförts i begränsad omfattning. Antalet utbildade under budgetåretvar ca 9 200 och antalet övade ca 28 000. Antalet elevdagar var sammanlagt ca180 000, dvs. ca 25 000 mer än /77. Ca 214 000 personer har utbildats isjälvskydd. Delta är ca 5 000 fler än /77. Förvaltning samtunderhåll och förrådsverksamhet har genomförts enligl planerna. Materiel harunderhållits dels av egen förrådspersonal, dels vid centrala och regionalaverksläder och vid företag på den allmänna marknaden. Länsstyrelsernahar medverkat i underhållet av alarmeringsanlägg-ningar. Ca 5 000 m ny förrådsyia har tagits i bruk underbudgetåret. Planerade materielleveranser förde olika delprogrammen har genomförts. Bl.a. har levererats 293 000 skyddsmasker, brandmateriel, larmaggregat och skyddsdräkter.Anläggningar för civilförsvarets krigsorganisation har uppförts i planlagdomfattning. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 307 Underlag förstudier och långsiktig planering och för produktionen har under budgetårettagils fram inom området forskning, försök och utveckling. Stora insatser har gjorts för planeringenav utrymning, för projektet människansbeteende vid starkt yttre hot och för skydd för befolkningen. Inom ramenför perspektivplaneringen har bl. a. studerats frågan om samverkan mellan civilförsvar och kommunalverksamhet. Utveckling och försökavseende skyddsrum och alarmering m. m. har genomförts enligt planerna. Förberedelserna föratl införa del nya skyddsrumssystemei har forisalt under budgetåret.Förberedelserna har omfattat utveckling av produktions-bestämmelser ochadministrativa rutiner samt utbildning av berörd personal hos länsstyrelser,kommuner och branschorganisationer. Nya tekniska bestämmelser för skyddsrum harutarbetats och meddelats lill ledning för dem som bygger skyddsrum. Underbudgetåret har också daiamaskinstödet till administrationen av skyddsrumsbyggandet enligt de nya reglerna utvecklats.Kommunala skyddsrumsplaner har upprättats. Bidrag avstatsmedel har utbetalats för skyddsrumskostnader i nya bostadsfastigheter.Utbetalningarna är beroende av i vilken omfattning som länsbostadsnämnderna fattar preliminärabeslut om bostadslån och tidpunkten när byggnaderna färdigställs. Inventering av ochgrundläggande utredningar om de skyddsrumsåtgärder i vissa större städersinnerområden som lämpligen kan utföras av kommunerna (40 § 1 mom. c)civilförsvarslagen) med ersättning av statsmedel har börjat. 4.1.2 Det ekonomiska utfallet Beträffande detekonomiska utfallet för /78 vill jag anföra följande. Utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum - exkl. investeringar för bistånds-ochkataslrofutbildningen-vari prisläget . Efteromräkning till medelprisläget för budgetåret enliglnelloprisindex motsvarar detla(1,2159 X 187 295 000) avrundat 227,7 milj. kr. Delta belopp skall minskas med . som har innehållits vid tilldelningen av prisregleringsmedelför att täcka del av överskridandet under /77. 1977/78:100 bil. 7 s. 329, FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240) harbeslutat atl återstoden av överskridandet inte längre skall belastautgiftsramen.Ramen skall ökas med 1 milj. kr. för investeringar för bistånds- och kataslrofutbildningeni och . som har förts över från utgiftsramen för skyddsrum. Dettillgängliga utrymmet inom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum /78var alltså (227,7-6,2 -I-1,0-1-0,8)223,3 milj. kr. Enligt riksrevisionsverketsbudgetredovisning uppgick utgifterna inom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum till229,6 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga? var alltså 6,3 milj. kr. högre än den tillgängliga ramen.Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop. 1977/78: 100 bil. 353,FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240) att beakta överskridandet när ulgifisramenför civilförsvarutom skyddsrum för /79 prisregleras. Ulgifisramen förskyddsrum uppgick /78 till . i prisläget , Efteromräkning lill medelprisläget förbudgetåret enligl nelloprisindexmotsvarar detta (1,2159 x 41 680 000) avrundat 50,7 milj. kr. budgetredovisning uppgick ulgifierna inom utgiftsramen för skyddsrum till27,7 milj. kr. Utgifterna var alltså 23 milj. kr. lägre än den tillgängligaramen. Med hänsyn till nutillgängliga prognoser för belastningen på skyddsrumsramen /79räknar jag inte med atl det blirnödvändigt atl la i anspråk bemyndigande (prop. 1977/78:100 bil. 7 s. 353, FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240) aujustera utgiftsramen för budgetåret1978/79 på grund av det nämnda underul-nyltjandet. I följandesammanslällning lämnas en jämförelse mellan budgeterade och verkliga utgifterför /78. Vid jämförelsen bör observeras atl budgeterade värdenär angivna i prisläget , medan utfallet anges i löpande priser. Somjag har redovisat tidigare steg prisnivån enligl nettopris-index med 21,59 %från februari 1976 till medelprisläget 1977/78. (milj, kr. budget (96) nal m, m. Materielanskaffning m. m. Anskaffning av förråds- och ul- -fl0,0 Anskaffning av anläggningar för m, m. Forskning, försök och utveckling -33,6 ' Varav , för investeringar för bistånds- ochkataslrofutbildning, 2 Varav , för investeringar för bistånds- ochkataslrofutbildning. 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Som framgåravsammanställningen varierar de procentuella avvikelserna mellan budgeteradevärden och verkligt utfall kraftigt. Liksom för del militära försvaret berordetta bl. a, på att prisregleringsmedlen inte har fördelalsproportionellt på produktionsområdena utan tagils i anspråk inom de områden där behovet har varit störst. Medelsförbrukningensprocentuella fördelning på produktionsområden under budgetåren 1973/74-1977/78framgår av följande tabell. 'l2,0 Materielanskaffning m. m. (varav för bistånds- och (1,1) (0,2) (3,3) (1,2) (0,1) Forskning, försök och ut- Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom civilförsvaret underbudgeiårei 1977/78. Prop.1978/79:100 Bilaga? 4.2Verksamheten under innevarande budgetår (1978/79) Verksamheten /79 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna iprop. 1977/78:100 bil. 7 (FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240). Civilförsvarsstyrelsenhar flyttal lill ämbetsbyggnaden i har den beslutade omlokaliseringen av styrelsen slutförts. Omläggningen avkrigsorganisationen fortsätter enligt planerna inom ytteriigare ettantal län. I samband härmed sker också erforderlig förrådssläll-ning av materiel för organisationen. Utbildnings- ochövningsverksamhelen kommer alt vara i huvudsak oförändrad. Det sammanlagda antaletelevdagar får uppgå till högst 183 000. Resurser skall mot ersättning som ger full kostnadstäckning ställas tillförfogande förbiståndsulbildning vid skol-och förrådsanläggningen i . Detnya utbildningssystemet utvecklas ytterligare och tillämpas under budgetåret också på övningsverksamheten.Information och utbildning i självskyddför allmänheten bedrivs i huvudsak i oförändrad omfattning. Materielanskaffnirgenär främst inriktad på fortsatt komplettering av utrustningen för krigsorganisationen, skyddsutrustning förallmänheten samt radio-, telefon- och alarmeringsmateriel. Utbyggnaden avledningscentraler och andra anläggningar för civilförsvarets krigsorganisationfortsätter planenligl inom ramen för anvisade bemyndiganden ochbetalningsmedel, Ytteriigare anläggningar projekteras så att arbeten skall kunna sättas i gång avkonjunkturskäl, Skyddsrumsbyggandelfortsätter under budgetåret enligt de äldre reglerna i civilförsvarslagen iavvaktan på att de nya reglerna träder i kraft i sin helhet den 1 juli 1979.Enligt övergångsbestämmelserna får den som avser att påbörjabyggnadsföretag efter redan under / 79 begära besked avkommunen om skyddsrum skall finnas i byggnaden enligl upprättad skyddsrumsplan.Ersättning av statsmedel för skyddsrumskostnaden utgår till den som har fStt sådant besked och påbörjarbyggnadsföretaget efter den 1 juli1979. Bidrag utbetalas enligt statsmaktemas beslut för skyddsrum som anordnas ibostadsfastigheter. Begränsadeåtgärder vidtas under budgetåret för att avhjälpa brister iskyddsrumstillgången inom områden som varit undantagna från skyldighetatt anordna skyddsrum. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vadjag har anfört om verksamheten inom civilförsvaret under /79. Prop.1978/79:100 Bilaga? 4.3Civilförsvarets fortsatta utveckling 4.3.1 Inledning Innan jag behandlarcivilförsvarets fortsatta utveckling vilt jag liksom min företrädare lämna en kort översikt över hur försvarets planerings- och ekonomisystem lillämpas inom civilförsvarelsverksamhetsområde. Grundtanken isystemet är att särskild vikt skall läggas vid att ange de långsiktiga målen,så all de kan tjäna som vägledning vid planering och genomförande av verksamheten. Planeringen inomcivilförsvaret är inriktad dels på atl underhålla och utveckla enheter ikrigsorganisationen för ledning och undsättning m. m., dels på alt vidtaåtgärder i förebyggande syfte, främst genom att bygga skyddsrum. Vidgenomförandet av den planerade verksamheten skall eftersträvas att delegera besluten sålångt ned i organisationen som möjligt. Liksom i detmilitära försvaret utgörs huvudfunktionerna i civilförsvaret av en operativfunktion, en programfunklion och en produklionsfunkiion. Den operativa fu n k t ionen utgörs av detoperativa krigsförberedelsearbelet. Inom civilförsvaret utförs detla arbete icivilförsvarsslyrelsen saml hos civilbefalhavare och länsstyrelser. Arbetet består tillslor del av planläggning för atlgenomföra utrymning och inkvartering av befolkningen, användning av tillgängliga skyddsrum, alarmeringm. m.Programfunk-tionen- som avser ansvaret för att formulera mål för programmen,fördela resurser och kontrollera atlmålen uppfylls - utövas under regeringen av . Produktionen utförs huvudsakligen under ansvar av och länsstyrelsernasamt vad gäller skyddsrum även av kommunerna. Civilförsvaret hänförs till eU enda huvudprogram. Inom detla finns delprogramför Ledning i krig. Skydd för allmänheten.Undsättning och Allmänadministration. Delprogrammen är i första hand atl betrakta som avvägningsprogram som främst används i den långsiktiga planeringen och vidavvägningsdiskussioner. Verksamheten icivilförsvaret indelas i följande produktionsområden. Utbildning av civilförsvarspersonal m. m. Underhåll och förråds verksam het Materielanskaffning m. m. Anskaffning av förråds- och utbildningsanläggningar Anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation m. m. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 312 Forskning, försök och utveckling, I denlångsikliga planeringen sker en avvägning mellan produktionsom rådena enligt indelningen Vidmakthållande (huvudsakligen Förvaltning samt Underhåll och förrådsverksamhet).Omsättning och tillförsel samt Forskning och utveckling. Anslagen lill civilförsvaret är följande, G 1, Civilförsvar G 2, Civilförsvar: Skyddsrum Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 1 det följandesammanfattar jag först programpian för huvudprogrammet.Den har utarbetats på grundval av regeringens anvisningar. Jag övergår därefter tillalt redovisa mina ställningstaganden till programplanen. Den bedömning avden internationella utvecklingen och den svenska samhällsutvecklingen somgjordes i programplanen för perioden / 79-1982/83 gäller också för perioden1979/80-1983/84. Civilförsvarels uppgift är främst atlskydda och rädda liv saml atl medverka till all samhällsfunktioner och krigsproduklionuppräiihålls och all befolkningensförsvarsvilja vidmakthålls. Det hot som civilförsvaret skall skydda mot saml samhällets och totalförsvaretsutveckling styr i hög grad civilförsvarels uppbyggnad och utformning. Civilförsvarsslyrelsenanger i programplanen följande grundsyn på planeringen av de olika funktionerna. Enliglcivilförsvarsstyrelsen bör förvarningsmöjligheterna utvecklas sä atl flyglarmkan ges i befolkade delar av landet under hela krigsförloppet. Befolkningen skallnormalt kunna uppsöka skydd före luftanfall och undernatten i berörda orter och områden. Förorter nära kusten begränsas förvarningstiden till 2 resp. 3 minuter.Befolkningen bör även alarmeras vid risk för radioaktivt nedfall och stridsgas saml om områden vänlas bli berörda avmarkstrider. Härvid kompletteras flyglarmmed information över radion. Alarmeringens effektivitet har stor betydelse för befolkningensmöjligheter atl överleva och för dess psykiska motståndskraft ochförsvarsvilja. Civilförsvarsstyrelsenanser att skyddsrum som byggs redan i fredstid är grundläggande för skyddet avbefolkningen. På mycket lång sikt bör målet vara att helt täcka behovet avskyddsrum vid både bostäder och arbetsplatser m. m. i samtliga skyddsrumsorter. F. n. upprätthållsproduktionsberedskap för att anskaffa skyddsmasker för befolkningen.Civilförsvarsslyrelsen ser som mål au hela befolkningen skall kunna tilldelas skyddsmasker ellermotsvarande skyddsutrustningar för barn.Behovet beräknas vara drygt 7 milj, skyddsmasker . Prop.1978/79:100 Bilaga? Civilförsvarsstyrelsenser utrymning som etl komplement till vistelse i skyddsrum. Detlainnebär alt del skall finnas både skyddsrum och planer för utrymning. Härigenomfår man handlingsfrihet all utnyitja den skyddsåtgärd som är lämpligast i del aktuella lägel. Orter ochområden skall kunna utrymmas på grund av hot om anfall från luften ochinför väntade markstrider. I fredstidbegränsas planläggningen lillområden kring olika anfallsmål samltroliga invasions- och marksiridsområden. Människor som har blivit skadade ellerinstängda genom krigshandlingar skall enligl slyrelsen kunna undsäiias, hemlösa tas omhand och egendomsskador begränsas. Planerna bör ha som mål all människor som skadas genomdirektvapenverkan, ras, bränder, giftiga ämnen eller av andra orsaker skall kunna las om handinom rimlig lid med hänsyn lill medicinska krav. De som behöverhjälp av andra skäl skall också kunna bislås. Bränder skall kunna bekämpas främsl som understöd avräddningsinsatser men i andra hand för atträdda värdefull egendom. Strävan skall vara att ta lill vara de tillgångar som finns inom fredsräddningsljänsien och att, med hänsyn lill de förhållanden som råder i krigstid, anpassa civilförsvarelsundsäliningsfunklion lill fredsräddningsljänsien. Civilförsvarsslyrelsenanser all civilförsvarels ålgärder och insatser skall kunna ledas isamverkan med andra delar av totalförsvaret. Strävan skall vara atl bygga vidare påfredssamhällels resurser för administration och ledning. En viktig förebyggande åtgärdär information till allmänheten. Informationen kan avse uppträdande i samband med strider,omhändertagande av skadade, skydd mol ABC-siridsmedel, skyddsrum osv. Civilförsvarsstyrelsenbeskriver i programplanen civilförsvarels nuvarande förmåga all lösa sina uppgifiermed hänsyn lill de typer av angreppsfall som enligl regeringens anvisningar skall varavägledande för planeringen. Allmänt gällerenligl civilförsvarsslyrelsen atl organisationens kvalitet inte ärtillfredsställande. Delta beror på otillräcklig grundutbildning och övning a vpersonalen saml vissa brister i fråga om maieriel och anläggningar. Slyrelsen kommer underprogramplaneperioden au vidta ålgärder för all förbättra organisationen . Slyrelsen anför bl, a, följande om detta. Civilförsvarsstyrelsensledningsmöjligheter i krig skall förbättras sä atl styrelsen kan ge regeringendel beslutsunderlag som behövs och samverka med sidoordnade myndigheter itotalförsvaret. System rör att säkerställa sambandet för verksamhelen inomcivilförsvarsområdena skall byggas ul. Delar av de bristersom finns i alarmeringssysiemei kommer all avhjälpas isamarbete med bl. a. försvarsmakten. Såväl organisation som personal ochmaieriel kan förbäliras. kompletteras alarmeringsaggregaieni nuvarande och nytillkomna skyddsrumsorter. Vid slutet avprogramplaneperioden beräknas länsalarmeringsceniraler ha införts i helalandet. avser att utarbeta förslag tilj samordning inom lolalförsvarel av ålgärder sombehövs för alt under krig Prop.1978/79:100 Bilaga? eller krigsfara vidmakthålla den verksamhei vidlänsalarmeringscenlralerna somär oundgänglig från loialförsvarssynpunkt. Den påbörjade översynen av principernaför utrymning kommer au fullföljas ochberedskapen hos undsäitningsorganisationen all förbättras. Civilförsvaretsfortsatta utveckling påverkas i hög grad av de ekonomiska resurser som ställs tillförfogande. 1 regeringens anvisningar för programplaneperioden anges en ram på206 milj. kr. för budgetår i prislägel för civilförsvar utom skyddsrum. Omräknad till prislägel motsvarar detta 233,4 milj, kr. Sedanmedelsbehovel för alt vidmakthålla organisationen och läcka de bindningar somfinns vid periodens början har avräknats från planeringsramen kvarstårdel utrymme som finns för atl tillföra nyacivilförsvarsresurser, investera i fredsorganisationen och genomföraforskning. Civilförsvarsslyrelsen anger det s, k. fria planeringsuirymmei lillca 26 milj. kr. för /80 och249 milj. kr. för perioden / 80-1983/84. Civilförsvarsslyrelsenutgår från 1977års försvarsbeslut vid den avvägning som görs avanvändningen av resurserna. Beslutet syftar bl. a. till attden nya krigsorganisation somfastställdes skall vara uppbyggd i början av 1980-talet.Civilförsvarsstyrelsen angav i programplanen för perioden / 79-1982/83 att det inte var möjligt atl nå detiamål vid den då aktuella programplaneperiodens slut. Som skäl angavs bl. a. attden begärda ekonomiska ramen hade minskats och att flera av de grundvärden somanvändes som underlag försvarsbeslut hade ändrats. Den avvägningsom gjordes inom den givna ramen innebar atl produktionen måste begränsas.Minskningarna skedde främsl inom områdena utbildning av civilförsvars-pliktiga och anskaffning av anläggningar till civilförsvarets krigsorganisation. Avvägningen innebar också sådana följder i frågaom krigsorganisationens kvalitet ochberedskap all principerna för dimensioneringen av densamma och utbildningssystemet måsle ses över för attinom given ram kunna nå bästa möjliga effekt. Civilförsvarsslyrelsenframhåller att flera av de grundvärden för planeringen som har använts i de lidigareprogramplanerna har ändrats ytteriigare. Den nu beräknadekostnaden för att uppföra en ny skol- och förrådsanläggning i del västra upptagningsområdet visar en väsentlig ökning jämfört medde uppgifter som lämnades i programplanen för perioden /79-1982/83. 1denna plan redovisades en total investeringskostnad motsvarande drygt30 milj. kr. i prislägel , varav 26 milj. kr. Kostnadsuppskauningarna var grundade på erfarenheter frånanläggningen i . Nuvarande beräkningar pekar mol en totalinvesteringskostnad om ca 55 milj. kr. i samma prisläge. Kostnadsökningenberor på förhållanden som inte kunde förutses vid planeringen och iviss mån på ambitionshöjningar i förhållande till anläggningen i . En höjd investeringskostnadmed ca 25 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga? också en fördyring av planerade driftkostnader med 2,5-3milj. Civilförsvarsslyrelsenredovisade i programplanen för perioden / 79-1982/83 alt etl fullt införtutbildningssystem för krigsorganisationen skulle ha inneburit totalt ca för år.Det förslag lill inriktning som gavs i planen innebar en begränsad utbyggnad av utbildningssystemet mol223 . Förändringarna av deekonomiska planeringsförutsättningarna och avdelade reserver för bedömd prisutvecklinguiöver nelloprisindex innebär ytteriigare begränsningar i bl. a. uppbyggnaden avutbildningssystemet. Civilförsvarsslyrelsen anser au det inle är möjligt allkompensera de ökade kosinaderna för utbildning på andra produktionsområdensbekostnad. Kostnaderna måste kompenseras genom minskning av utbildningen. Den avvägning somföreslås i programplanen för perioden /80-1983/84 innebär en ytterligareminskning av anlalet elevdagar med ca 7 000 i ell utbyggt system, dvs.216 0(X) mot tidigare . Civilförsvarsslyrelsenplanerar grundutbildning och övningar av följande omfattning . 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Grundulbildning 142 500 137 500 137 500 139 500 142500 Övning 44 500 54 500 61500 69 500 73500 Summa 187 000 192000 199000 209000 216000 Svårigheterna attklara rekryteringen lill det allmänna civilförsvaret bedöms kvarstå i slutet av och efterprogramplaneperioden. Möjligheterna att genomföra den föreslagna utbildningen beror ytterst på möjligheterna attrekrytera personal till krigsorganisationen. Genom åtgärder som redanhar vidtagits, dvs. extratilldelningar av värnpliklsavgående personal och inriktningen avrekryteringsverksamheten mot befälsbefatlningar, bedömer sty relsen del vara full t möjligt atl nå deminskade ulbildningsvolymer som har planerats. erinrar om allslyrelsen i programplanen för perioden1978/79-1982/83 har uttalat atl planeringen t, v. måste utgå från endasi fyraulbildningsanläggningar mot tidigare beräknade fem anläggningar. Del nu redovisade förslaget lilluppbyggnad mol innebärdock inle att behovet av anläggningar minskar ytterligare. Under perioden1979/80-1983/84 kan endast ca 30 milj. kr. avdelas för en ny fjärdeanläggning inom den givna planeringsramen. Det innebäratt del har varitnödvändigt att lägga ca 25 milj. kr. eller nära hälften av de beräknadeinvesteringskostnaderna för Skövdeanläggningen till tiden /84, dvs. efter den tidpunkt då en ny anläggning borde havarit färdigställd enligt lidigare planer. I detla läge har slyrelsen bedömtdel 1978/79:100 Bilaga? nödvändigt all t. v, avbryta planerings- ochprojekteringsarbetet för en anläggning i och au utreda var det inplaneradebeloppet om 30 milj. kr, bör investeras för all göra det möjligt all genomföraplanerad utbildning . Därför planeras verksamheten iKalrineholm bedrivas i nuvarande organisalion och på nuvarande platser underhela programplaneperioden. Investeringarna iskol- och förrådsanläggningar beräknas lill sammanlagt 71 milj, xr,