prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Importen minskade med knappt 5 %1978, dels till följd av nedgången i den privata konsumtionen, dels som enföljd av den relativa fördyring av importvaror som devalveringen medförde.Exportuppgången samt minskningen av övrigvaruimporten gav därmed utrymme fören höjning av produktionsnivån och produktionstillväxten inom övrigsektornuppgick till 2 1/1977-1978. Konjunktursituationen börförbättras betydligt . Trots en relativt måttlig tillväxt på flerabetydande exportmarknader kan exporten - genom ytterligare andelsvinster -förväntas växa med ca 6 1/1978-1979. Hemmamarknaden beräknas vidareutvecklas relativt starkt då den privata konsumtionen av varor väntas stiga mednärmare 3 1/. Dessutom väntas förbrukningen av övrigvaror inombyggnadsverksamheten och framför allt inom tillverkningsindustrin ökabetydligt. Ett kraftigt positivt lageromslag inom handelsledet väntas därtillbidra till ökad efterfrågan på Prop.1978/79:150 88 Genom en viss fortsatt nedskärningav färdigvarulagren inom övrigsektorn väntas lagersituationen ha normaliseratsunder loppet av året. Den prognoserade goda inhemskaefterfrågeutvecklingen beräknas leda till att importen ökar 1978-1979medan produktionen beräknas stiga med 4 1/. 4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen av mycket svagekonomisk utveckling började produktionen vända uppåt . Som redovisats i kapitel I uppskattas bruttonationalproduktensvolymtillväxt mätt från användningssidan till mellan 1977 och 1978.Bruttonationalproduktens förändring beräknad från produktionssidan visar eninte fullt så kraftig tillväxt , ökningen kalkylerad på dettasätt uppskattas till . Del var i första hand exporteftertVågan som bar uppökningen medan bidraget från den inhemska efterfrågan blev mer betydande förstunder . Varuexportens volymökning 1977-1978 uppskattas till7,medan importen, till följd av den svaga konsumtions- och investeringsutvecklingenoch den förbättrade svenska konkurrenskraften, beräknas ha fallit med 7 %>. Preliminära beräkningar avproduktionsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1978 och prognoser för 1979redovisas i nedanstående tablå. Bedömningarna grundar sig päekonomidepartementels prognoser för den internationella - och den inhemskautvecklingen. På vissa punkter innebär dessa en avvikelse frånkonjunkturinstitutets prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel 1. Produktionen inom jordbruketberäknas enligt statens jordbruksnämnd ha ökat i volym mellan 1977och 1978. Ökningen av animalie-produktionen dvs. produktion av kött, mjölk, äggm.m. uppgick till medan vegetabilieproduktionen (potatis och sockerbetor,spannmål, olje-och köksväxter) steg med . väntasproduktionen totalt i jordbruket öka . Ökningen förutses falla helt påanimalie-produktionen medan en viss minskning väntas avvegetabilieproduktionen. Skogsbrukets bidrag tillbruttonationalprodukten beräknas ha varit ungefär oförändrat mellan 1977 och1978. förutses en ökning på . var avverkningarna lägreän vad efterfrågeutvecklingen motiverade. Regeringen föreslog vissaåtgärder för att stimulera avverkningarna . Även om produktionendärmed blir högre än prognosen så torde man ändock få räkna med att de redansmå lagren av såglimmer och massaved måste dras ned ytterligare 1979 för attkunna möta skogsindustrins råvarubehov. vände dentotala industriproduktionen uppåt efter att ha fallit under tid.Produktionen inom basindustrierna Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 89 steg medan produktionenav färdigvaror började öka först . väntas enökning på . Ökningar förutses för samtliga delbranscher utom varven somväntas minska sin produktion . Verkstadsindustrin exkl. varv väntas ökamed , massaindustrin och järn- och stålverken med . Därvid har hänsyn tagits till de effekter som följer av prognosavvikelsernamellan ekonomidepartementet och . Kalkylen för elsektorns produktion bygger på bedömningarsom gjorts av statens industriverk. Mot bakgrund av den ökande industriproduktionen,en fortsatt ökad elanvändning inom hushållen m.m. väntas elproduktionenfortsätta att öka om än i långsammare takt än . Sammantaget väntas produktionen inom byggnadsverksamhetenöka med 1978-1979. Investeringarna i byggnader och anläggningarförutses totalt stiga . Därav väntas investeringarna i permanentabostäder öka . förutses en igångsättning av 60000 lägenhetervarav 40000 i småhus. Industrins byggnadsinvesteringar väntas falla även under1979. Produktionen inom den privata tjänstesektorn ökade ganskamåttligt . Till följd av att såväl den privata konsumtionensom bruttoinvesteringarna förutses öka 1979 väntas en produktionsökning pådrygt 1978-1979. Ökningen av den offentliga tjänsteproduktionen 1977-1978uppskattas till . Landstings- och primärkommunernas ökade därvid med 4,3 %medan statens produktion steg i volym. I kapitel 8 ges en detaljeradbeskrivning av den väntade utvecklingen inom den offentliga sektorn.Sammantaget implicerar dessa kalkyler att produktionen inom den offentligasektorn skulle öka . Staten väntas öka med 1 %och kommunerna med . Mot bakgrund av ovan redovisade prognoser för olikanäringsgrenar skulle bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan öka med4,. Som framgått av kapitel 1 väntas bruttonationalproduktenstillväxt mätt från användningssidan bli drygt en halv procentenhethögre eller . Prop.1978/79:150 90 Andel av total produktion, % 1978 ntuell förändring i ktionsvolymen Elkraftsproduktion m. m. 2,1 3,0 7.0 4,7 3,9 Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 91 5.1 Läget på arbetsmarknaden och början av 1979 Under loppet av 1977 och förstahälften av 1978 steg den öppna arbetslösheten. En klar förbättring noteradesunder . och skedde en viss ökning avarbetslösheten. minskade arbetslösheten och låg på 2,avarbetskraften. Den öppna arbetslösheten ligger vid en internationell jämförelsefortfarande på en låg nivå. Detta förklaras av de omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder som satts in under den utdragnalågkonjunkturen. Bland de olika medel som använts märks: frisläpptainvesteringsfonder, statliga och kommunala industribeställningar,förstärkningen av AMS resurser, utbildning av per-mitteringshotad personal(25-kronan), stöd till företag med dominerande ställning på sin ort och bidragtill nyrekrytering av personal. Sammantaget uppgick antalet sysselsatta iberedskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, (exkl. utbildning vidpermitteringshot), arkivarbetare och sysselsatta i skyddat och halvskyddatarbete m. m. till 138000 personer mot 117000 . Trots det svaga arbetsmarknadslägetökade sysselsättningen 1977-1978 med ca 20000 personer. Industrisysselsättningenfortsatte dock att minska , minskningen uppgick till närmare 36000personer jämfört med . Denna sysselsättningsminskning motverkades av enfortsatt expansion i den offentliga sektorn. 1977 inom stat resp. kommun uppskattas till 7 800 resp.50300 personer. Det innebären högre ökningstakt än . Utbudet av arbetskraft bestäms avden inhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt utvecklingenav förvärvsfrekvensen hos olika befolkningsgrupper. Med förvärvsfrekvens avsesandelen av en befolkningskategori som tillhör arbetskraften (dvs. antaletsysselsatta och arbetslösa personer dividerat med det totala antalet personer ibefolkningskategorin). Under senare är har befolkningstillväxten stagnerat. ökade folkmängden med 0,eller 17 300 personer.Antalet födda fortsatte att minska från 98000 resp. 96000 1976 och 1977 till 93 000 1978. Födelseöverskottet var betydligt lägre 1978 än tidigare och uppgick till 3 300. Av befolkningsökningen hänför sig sålunda huvuddelen till en net toinvandring om 14000 personer. Invandringsöverskottet har minskat med 9000 till 14000 personer främst på grund av alt invandringen minskade med 8000 personer. Den viktigaste bestämningsfaktornför arbetskraftsutbudets utveckling är förändringar av förvärvsfrekvensen hosolika befolkningskategorier. 1978/79:150 92 Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstalen , 1973-1978 Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna för olikaåldersgrupper framgår av tabell 5:1. fortsatte kvinnorna attöka sitt deltagande i arbetslivet. Särskilt markant är detta för gruppen giftakvinnor som noterar en ökning i förvärvsfrekvensen . Förde icke-gifta kvinnorna ökade förvärvsfrekvensen under1978. Den lägre ökningen sammanhänger med all gruppen innehåller en relativtstor andel studerande. Minskningen av förvärvsfrekvensen hos männen under 1978är särskilt tydlig för och beror till stor del på detsvaga arbetsmarknadsläget. Under 1970-1975, tabell 5:2, ökadeantalet personer i arbetskraften starkt. och i början av1976 avtog tillväxten. ökade arbetskraften med 25 000personer eller . Ökningen av antalet personer i arbetskraften mellan 1977och 1978 blev 0,eller ca 35 000 personer. I diagram 5:1 illustrerasutvecklingen av antalet personer i arbetskraften och antalet sysselsatta . Tabell 5:2 Antal personer i arbetskraften Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19751979 3 månaders glidande genomsnitt 1975 1976 1977 1978 Källor: och . Mätt i antal timmar minskadearbetskraftsutbudet . Skillnaden i utvecklingmellan utbudet mätt i timmar och i antal personer förklaras av att antalarbetade timmar per person och år minskat framför allt på grund av införandetav den femte semesterveckan . Effekten av semesterförlängningenberäknas uppgå till -1,. Den ökade andelen kvinnor i arbetskraften sänkertimutbudet eftersom medelarbetstiden är lägre än för män. Andra faktorer somförklarar differensen mellan utbud i timmar och personer är ökningen avdelpensioneringen -uppgick antalet delpensionärer till ca 38 000 -samt minskningen av övertidsarbete. Som indikatorer påarbetskraftsefterfrågans utveckling kan användas dels statistiken övernyanmälda och kvarstående lediga platser hos arbetsförmedlingarna, delsandelen förelag som uppgivit brist på olika kategorier arbetskraft i konjunkturinstitutetskvartalsvisa barometerundersökningar. Analysen av utvecklingen av de ledigaplatserna kompliceras emellertid av den anmälningsplikt som införts i olikadelar av landet. gjorda av AMS skulle detta ha inneburit ett tillskott påöver i antalet nyanmälda platser. , 1976 och 1977 minskadeantalet nyanmälda lediga platser och årsmedeltalen låg för de tre åren på enlägre nivå än 1974. skedde en viss stabilisering av utvecklingen.Under första halvåret ökade antalet lediga platser (säsongskorrigerat) och lågi medeltal på en högre nivå än 1977. Tredje kvartalet 1978 innebar en nedgångvarefter en stark ökning noterades . Genomsnittetför fjärde kvartalet 1978 blev högre än 1975-1977. Underde två första månaderna 1979 fortsatte ökningen av antalet nyanmälda ledigaplatser låg betydligt högre än motsvarande månad 1978.Utvecklingen på delbranschnivå följer i stort detta mönster. I diagram 5:2 redovisasutvecklingen av antalet kvarstående lediga platser påtotalnivå samt för fyra delsektorer. Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser 1975 1976 1977 1978 1979 Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalen dåvissa branscher uteslutits. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 95 Antalet kvarstående lediga platserger en indikation på den icke tillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Förtillverkningsindustrin låg medelantalet , säsongskorrigerat, under1977 års nivå. minskade antalet lediga platser ochlåg nivämässigt lägre än . haren kraftig ökning ägt rum. Denna utveckling har förstärkts under de två förstamånaderna , För byggnadsverksamhet noterades en minskning av antalet kvarståendelediga platser . Den senare delen av 1978 ochbörjan på 1979 har emellertid inneburit en uppgång i antalet lediga platser.Inom sektorn offentliga tjänster ligger årsmedeltalel något under1977. Detta torde bero på att den svaga efterfrågan på arbetskraft under 1978gjort del lättare att besätta vakanser inom framför allt hälso- och sjukvården.I början på 1979 har en markant ökning ägt rum av antalet kvarstående ledigaplatser inom hälso- och sjukvården. Tabell 5:3 som uppgivit brist påarbetskraft , 1978 och 1979 Massa-, pappers- och Brist på byggnads- och I tabell 5:3 redovisas bristen påyrkesarbetare inom några industribranscher såsom den mäts ikonjunkturinstitutets baromelerundersökning-ar. har bristen påyrkesarbetare börjat öka vilket antyder en förbättring av efterfrågeläget påarbetsmarknaden . Man kan således observera en klar förbättring avarbetskraftsefteifrågan under loppet av 1978. Vändningen i arbetsmarknadslägetsynes ha inträtt . Den totala sysselsättningen ökadeenligt arbetskraftsundersökningarna med 16000 personer eller 0,mellan 1977och 1978 som antalet arbetade limmar minskat . Detta innebären nedgång av medelår- betstidenmed 2,, vilket förklaras av införandet av femte semesterveckan, ökatdeltidsarbete, minskat övertidsarbete m. m. Det är framför allt deltidsarbetet20-35 timmar som ökat markant, den s.k. långa deltiden. Som framgårav tabell 5:4 ligger hela sysselsättningsökningen på gruppen kvinnor medanmännen även minskade i andel. Medeltalsysselsatta, 1 000-tal (mer än /v) (/v) (/v) Ett branschfördelat material (tabell 5:5) visar på enfortsatt sysselsättningsökning för staten och kommunerna samt de privatatjänsterna. För industrin, som uppvisar en minskad sysselsättning ,gick antalet sysselsatta ned med 36000 personer. Även inombyggnadsverksamheten minskade antalet sysselsatta med ca 12000 perso- Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 19761978 -2,9 -4,6 -2,0 -4,3 -6,2 -4,8 -3,0 -4,4 -3,6 -6,4 El-, gas-, vatten- och -1,5 -0,4 -3,8 -6,7 -1,3 -1,6 -1,4 -2,3 -0,1 -1,4 -2,2 ' Handel, restaurang- ochhotellrörelse, samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltningm. Den totalasysselsättningsutvecklingen fås från arbetskraftsundersökningarna korrigeradeför kalenda-riska effekter m.m. för att överensstämma mednationalräkenskapernas definitioner. På senare är har förelegal en ganska stordiskrepans mellan sysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna ocharbetskraftsundersökningarna. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Diagram 5:3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser Källor: ,och . ökade den registreradearbetslösheten (diagram 5:3). Denna utveckling fortsatte och nåddekulmen . inträdde en kraftigförbättring av arbetslöshetsläget (tabell 5:6). Mellan tredje och fjärdekvartalet 1978 minskade arbetslösheten, säsongskorrigerat, med 19000 personer.Under Ijärde kvartalet 1978 var enligt arbelskraftsunderökningarna i genomsnitt84 000 personer arbetslösa, vilket låg något högre än motsvarande period 1977.I december 1978 och ökade arbetslösheten återigen varefter ennedgång har skett . Ungdomsarbetslösheten låg påen mycket hög nivå jämfört med . Det totala antaletarbetslösa ungdomar var 32000 personer, vilketinnebär en relativ arbetslöshet på . En mycket hög arbetslöshet blandungdomar uppvisar personer av utländsk härkomst. För 7 Riksdagen1978/79. Tabell 5:6 Arbetslösheten 1976-1979 Ars- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal () Relativa arbetslöshetsantal (arbetslösa i procent av arbetskraften) Totalt denna grupp låg den relativa arbetslösheten under Qärdekvartalet 1978 på . Av statistiken över arbetslösakassamedlemmar framgår att det inte enbart är de på arbetsmarknadennytillträdande grupperna som drabbats av arbetslöshet. var imedeltal ca 45 700 personer arbetslösa mot 33 400 resp. 32 700 och1976. Arbetslösheten (säsongskorri-gerad) bland industrikassamedlemmarna haravtagit något . I genomsnitt var 300 personerarbetslösa, vilket innebär en relativ arbetslöshet om . Detta innebäratf arbetslösheten legat på en betydligt högre nivå 1978 än under perioden19751977. Även bland medlemmarna i byggkassan och bland varuhandelnskassamedlemmar har registrerats en hög arbetslöshet. Jämfört med 1977 liggerarbetslösheten i byggkassan i genomsnitt nivåmässigt 1,7procentenheter högre. I tjänstemannakassorna registrerades imedeltal 6 100 arbetslösa, vilket motsvarar en halv procent av medlemsantalet.Sammantaget kan konstateras att arbetslösheten nådde sin kulmen undersommarmånaderna och en viss stabilisering av arbetslöshetsläget skedde underdel sista kvartalet av 1978 och . Internationellt sett låg den öppnaarbetslösheten i på en låg nivå. Den utdragnalågkonjunkturen har i första hand drabbat industrin och flera av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna har därför satts in för att stödja sysselsättningen i denna sektor.Bland de olika medel som använts märks: frisläpptainvesteringsfonder, statliga och kommunala industribeställningar, utbildning avpermitterings- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 99 hotad personal, stöd till företag med dominerandeställning på sin ort och bidrag till nyrekrytering av personal. höjdesstatsbidragen för utbildning inom företagen av permitteringshotad personal från8 till /tim. för de första . Utbildning enligt 25-kronanfick snabbt en stor omfattning. sysselsattes i medeltal 41 000personer i denna form av arbetsmarknadsutbildning. minskadeutbildningen enligt 25-kronan i omfattning. sysselsattes 14200 personer enligt 25-kronorsbi-draget mot 39000 . Antaletsysselsatta i övrig arbetsmarknadsutbildning var i stort oförändrat mellan1977 och 1978 (tabell 5:7). Flera av de extra arbetsmarknadspolitiska insatsersom gjorts har varit inriktade på att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Antaletungdomar i arbetsmarknadsutbildning expanderade kraftigt under 1977 och 1978.Av de 64100 som sysselsattes i beredskapsarbeten var ca 44000under . Ökningen av beredskapsarbeten låg främst inom tjänstesektorn, ca60% av arbetena låg inom tjänste- och vårdsektorerna.Arbetsförmedlingarnas resurser förstärktes också så attrutinerade arbetsförmedlare i högre grad än tidigare kunnat ägna sina krafterjust åt ungdomsproblemen. infördes ett s. k.nyrekryteringsbidrag. Syftet med delta bidrag är att förmå företag som avseratt öka sin personalstyrka vid en vändning uppåt i konjunkturen atttidigarelägga denna nyanställning. Bidraget utgick med . för nyanställningar underfjärde kvartalet 1978 och . för nyrekrytering under första kvartalet1979. Intresset för bidraget förefaller att vara ganska stort, vid utgången avoktober 1978 hade preliminära ansökningar från 8500 företag inkommit avseendeen personalökning på 38000 personer. Drygt hälften av den beräknadepersonalökningen ligger på tillverkningsindustri men stora ökningar väntasockså inom handel saml konsult- och uppdragsverksamhet. I februari 1979omfattade ansökningarna ca och den beräknade personalökningen uppgick till 46000 personer. Tabell 5:7 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 1974-1979 miUeringshot (25-kronan) arbete m. m. Prop.1978/79:150 100 Bland övriga åtgärder som vidtagitsför att hålla uppe sysselsättningen på vissa orter eller inom vissa branschermärks det s. k. 75 %-bidraget och äldrestödet inom tekoindustrin. Dettillfälliga sysselsältningsstödet (bidrag till lönekostnaden) för företagmed dominerande ställning på sin ort omfattade ett tjugotal företagoch den övertaliga arbetsstyrka som berördes uppgick till ca 4 000 personer.Äldrestödet inom tekoindustrin omfattade 650 företagsom tillsammans representerar 3/4 av den totala sysselsättningen i branschen. I avsnittet redovisas förstprognosen över utbudet av arbetskraft . Därefter diskuteras en beräkning avförväntad arbetskraftsefterfrågan med utgångspunkt i prognoser överproduktions- och produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Densålunda erhållna utbuds-och efterfrågebilden ger sedan en grov bild avförväntad sysselsättning och arbetslöshet . Till grund förarbetskraftsprognosen ligger ett antagande om en ökning av medelfolkmängdenmellan och 1979 på 0,. Detta antagande inkluderar en väntadnettoinvandring på 18000 personer . Del relativa arbetskraftstaletför arbetskraften () förutses öka så att imedeltal 70,av befolkningen i åldersgruppen skulle befinna sig iarbetskraften . För de gifta kvinnorna väntas en ökning av detrelativa arbetskraftstalet och för de icke giftakvinnorna en ökning . För männens del förutses en vissfortsatt minskning. Översatt till antal personer innebär dennabefolkningsprognos och antaganden om de relativa arbetskraftstalens utvecklingatt ökningen av arbetskraftsutbudet väntas bli ca 45 000 personer.Utbudet mätt i timmar, inkluderande effekter av förändringen ilångtidsfrånvaron, förutses bli oförändrat . Några av deeffekter som drar ned timutbudet är den könsmässiga förskjutningen iarbetskraftens sammansättning, delpensionering, ledighet för småbarnsföräldrarm. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1979 I detta avsnitt redovisasprognoserna för produktions- och produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar. Utifrån dessa bedömningar erhålls efterfrågan pä arbetskraftuttryckt i timmar. Genom att ställa utbudsprognosen mot efterfrägekalkylen kanman få en uppfattning om sysselsättning och arbetslöshet . Produktiviteten (mätt som produktion per arbetad timme)ökade snabbt Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Inom industrin låg ökningen då på ca 7%per är. haren förändring skett mot en klart lägre ökningstakt.Den lägre produktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin beror på flerafaktorer. a. riktar sig nu en relativt större del av den samladeefterfrågan mot de tjänsteproducerande näringsgrenarna som erfarenhetsmässigthar en lägre produktivitetsökning än de varuproducerande sektorerna. Denrelativt svaga produktivitetsutvecklingen inom industrin 1975-1977 (tabell 5:8)sammanhänger bl. a. också med den inriktning som arbetsmarknadspolitiken och iviss mån industripolitiken haft . Ett viktigt inslag i denna harvarit att förmå företagen att i så stor utsträckning som möjligt hålla kvar deanställda i företagen även när efterfrågan minskar. Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 19731978 -7,7 -1,4 -5,2 -4,0 -1,7 -1,9 -0,6 El-, gas- och vattenverk -2,6 -1,3 -2,3 -1,4 -0,6 -1,7 -0,1 -0,5 -0,6 -0,3 Den klara förbättring ikonjunkturiäget som noterades förutses fortsätta . Dentotala produktionen väntas öka med 4,(tabell 5:9). Förindustrins del väntas en produktionsökning på . Denna snabba ökning gördet motiverat att anta att företagen kan realisera en del av denproduktivitetspotential som byggdes upp under lågkonjunkturen. Redan under 1978steg produktionen per arbetad timme relativt kraftigt. Preliminärauppskattningar lyder på en ökning på , trots en såpass svag produktionstillväxt i industrin som . Produktivitetsstegringenmellan 1978 och 1979 har antagits komma att uppgå till . Produktionen inombyggnadsverksamheten väntas öka i ungefär samma takt som mellan 1977 och1978, dvs. Bakom denna prognos ligger bl. a. ett antagande om en igångsättningav ca 60000 lägenheter . Även ombyggnadsverksamheten väntasfortsätta att öka . Inom den privata tjänstesektorn förutses, efteren treårsperiod av svag produktionsutveckling, en ökning av produktionen meddrygt . Detta sammanhänger bl. a. med den förväntade volymökningen av denprivata konsumtionen . Volymökningen inom tjänstesektornmedför även att produktiviteten stiger. 1978/79:150 102 Tabell 5:9 Produktion, produktivitet och sysselsättning1979 Ärlig procentuell förändring avrundad till halva och helaprocentenheter -0,5 El-, gas- och vattenverk -2,5 ' Handel, restaurang- ochhotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m. m. En schablonmässig översättning avden redovisade sysselsättningsutvecklingen i timmar 1978-1979 till antalsysselsatta personer pekar mot en marginell minskning inom jord- ochskogsbruket. För industrins del väntas en i stort sett oförändradsysselsättning mätt mellan genomsnittslägena 1978 och 1979. Eftersomindustrisysselsättningen sjönk kontinuerligt under loppet av 1978 och vänderförst under loppet av 1979 så innebär denna prognos att man kan vänta enrelativt kraftig sysselsättningsökning på minst 20000 personer . Inombyggnadsverksamheten väntas en viss minskning av sysselsättningen under 1979.Efterfrågan på arbetskraft ifrån de offentliga och privata tjänstesektorernaväntas fortsätta att öka 1979.