prop · G203215 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:215 I med förslag tilllagstiftning om gränsövervakning; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll denna dag. I propositionen föreslås alt dengränsövervakningskungörelse (1944:728) som utfärdades under andra världskrigetersätts av en beredskapslag om gränsövervakningen i krig m. m. Den nya lagen föreslås reglera polisens, tullensoch försvarsmaktens gränsövervakningsverksamhel under krig, krigsfara ellersådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara vari riket har befunnit sig. Vidare ges regler om befogenheterna förden personal som deltar i gränsövervakningen. Följdändringar föreslås ibevakningskungörelsen (1940: 383) och utlänningslagen (1954:193). Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1 1978/79. Prop.1978/79:215 2 Lag om gränsövervakningen i krig m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Kommer riket i krig, skall den övervakning avsamfärdseln över ri kets gränser som ankommer på polis- och tullväsendet samt försvarsmak- len samordnas i de avseenden som anges i 2 §. Är riket i krigsfara eller rådersådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfaravari riket har befunnit sig. får regeringen föreskriva att gränsövervakningenskall samordnas i de avseenden som anges i 2 §. Föreligger ej längre förhållandesom avses i första eller andra styckel. skall regeringen föreskriva alt densamordnade gränsövervakningen skall upphöra. Allmänna bestämmelser om samordnad gränsövervakning 2 § Samordning enligt denna lag skall ske av dengränsövervakning som syftar till atl förhindra 1. brott mot rikets säkerhel ochannan verksamhet lill fara för rikets för svar eller säkerhet. 2. överträdelse avbestämmelsema om inresa till och utresa från , 3. införsel tilleller utförsel från riket av gods, vars befordran kan medföra fara för riketsförsvar eller säkerhet. 3 § ansvarar för gränsövervakningen ochleder övervak ningen inom sitt län, i den mån annat ej följer av andra stycket. Gränsöver vakningen skall samordnas såväl mellan de olika gränsövervakningsorga- nen inom länet som i förhållande lill övervakningen i angränsande län och lill andra berörda civila och militära myndigheters verksamhet. Inom säkerhetsområde som avses i 3§ första stycket lagen (1940:358) med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m. m. ankommer ansvaret och ledningen för gränsövervakningen påvederbörande befälhavare inom försvarsmakten, om regeringen ej förordnar annal. 4 § Länsslyrelsen skall förordna en eller fleragränsövervakningschefer att ulöva den omedelbara ledningen av den gränsövervakning som länssty relsen ansvarar för. Gränsövervakningschefs verksamhetsområde besläms av länsslyrelsen. När befälhavare inom försvarsmaktenenligt 3 § andra stycket ansvarar för och leder gränsövervakningen, är dennegränsövervakningschef ulan särskilt förordnande. Han får överiåla åtunderiydande befäl att helt eller delvis fullgöra gränsövervakningschefsuppgifter. 5 § Den personal som skall fullgöra gränsövervakningen(gränsövervak- ningspersonalen) tas ut bland polispersonal, annan passkontrollpersonal inom polisväsendet, tullpersonal samt personal ur försvarsmaktens enhe ter enligt den organisationsplan som anges i 11 §. För kustbe vakning gäller därvid särskilda föreskrifter. Prop.1978/79:215 3 6 § För ändamål som avses med den samordnadegränsövervakningen får den som tillhör gränsövervakningspersonalen (gränsövervakningsman) 1. anmoda resande eller annanperson atl visa pass eller annan legilima tionshandling samt att i övrigt lämna de upplysningar och förete de hand lingar som bedöms nödvändiga för övervakningsverksamheten. 2. konlrollera varutrafik samlundersöka transportmedel och lagerlokal eller annat utrymme som nylQas i samband med varutratiken med samma befogenheter som vid tullkontroll tillkommer tullQänsteman enligt tullagen (1973: 670) och med stöd därav meddelade bestämmelser. 7 § När beslut av polismyndighet eller polisman ej utanfara kan avvak tas, har även annan gränsövervakningsman än polisman dennes befogen het atl 1. gripa den mot vilken skälförekommer till anhållande för spioneri, sa botage eller annan brottslig verksamhet lill fara för rikets försvar eller sä kerhet. 2. verkställabeslag, göra husrannsakan samt företaga kroppsvisitation och kroppsbesiktningvid misstanke om sådan brottslig verksamhet som avses vid 1, 3. tillfälligtomhändertaga den som enligt utlänningslagstiftningen får las i förvar avpolismyndighet. Alt gränsövervakningsman får gripaden som har begått brott, vara fängelse kan föQa, och som träffas på bargärning eller flyende fot och den som är efterlyst för brott samt atl beslagfår läggas på föremål som därvid påträffas, följer av 24 kap. 7 § andrastycket och 27 kap. 4 § första stycket . Gränsövervakningsman får, även omförutsättningar för beslag ej föreligger, hålla kvar gods vars befordranskulle medföra uppenbar fara för rikets försvar eller säkerhet. Gränsövervakningsman, som harvidtagit annan åtgärd enligt denna paragraf än kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning, skall så skyndsamt som möjligt anmäla det lill sin förman.Del åligger förmannen alt pröva om tvångsmedel, som ej redan harupphört, skall bestå. Finner denne att tvångsmedlet skall beslå, skall ärendetgenast överlämnas till den åklagar-, polis- eller tullmyndighet eller denmilitära myndighei som har alt besluta om fortsatta ålgärder. 8 § Om enskärpning av kontrollen av persontrafiken till eller från utlandet med vissttransportmedel eller för viss lidrymd anses oundgängligen nödvändig på någonplats inom länet, kan den länsstyrelse som har ansvaret för gränsövervakningenförordna atl gränsövervakningsman får företa kroppsvisitation ochkroppsbesiktning på var och en, som med sådant transportmedel eller underangiven tidrymd ankommer lill platsen från utlandet eller avreser från platsentill utlandet. Samma befogenhet tillkommer gränsövervakningschef inom hansverksamhetsområde. 9 § För attfullgöra Qänsteuppgift enligt denna lag får gränsövervakningsman tillgripavåld, dock endast när Qänsleuppgiflen ej kan lösas på annal sätl. Tillgripsvåld skall den lindrigaste form som kan leda till det avsedda resultatetanvändas. Våld får ej brukas längre än som är oundgängligen nödvändigt. Vid tillgripandeav våld får skjutvapen eller annat hjälpmedel användas endast i den mån det ärförsvarligt med hänsyn till Qänste-uppgiflens syfte. Prop.1978/79:215 4 10 § Vad som föreskrivs i 69 §§ begränsar ej debefogenheter som enligt bestämmelser i annan författning tillkommergränsövervakningsman i egenskap av polisman, tullQänsteman eller krigsmantillhörande försvarsmakten. 11 § För samordnad gränsövervakning enligt denna lag skallför varje län finnas en organisationsplan. Sådan plan skall innehålla föreskrifter om 1. hurverksamheten skall bedrivas, 2. vilken polis-,passkontroll- och tullpersonal som skall avdelas för verksamheten och vilkamilitära enheter som skall medverka i denna, 3. hur personalenskall utbildas och utrustas, 4. vilken materielsom behövs för verksamhelen och vem som skall lillhandahålla den. Organisationsplan upprättas ochfastställs av länsslyrelsen. Innan planen fastställs skall länsslyrelsensamråda med de myndigheter regeringen bestämmer. Del åligger länsslyrelsen alt sörjaför personalens utbildning och att i övrigt vidtaga de förberedelser somfordras för alt gränsövervakningen skall kunna samordnas enligt denna lag. 12 § Under förhållanden som avses i 1 § första eller andraslycket får re geringen genom förordning meddela de ytterligare föreskrifter om kontroll och befogenheter vid gränsövervakning som finnes nödvändiga av hänsyn till rikets försvar eller säkerhel. Denna lag träder i kraft den 1 juli1980, då gränsövervakningskungö-relsen (1944: 728) skall upphöra att gälla. Lag om ändring i bevakningskungörelsen (1940:383) Härigenom föreskrivs atl 3 §bevakningskungörelsen (1940: 383) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen hdelse Krigsman, vilken det åligger att Krigsman, vilken del åligger att bevaka anläggning, inrättning, far- bevaka anläggning, inrättning, far tyg, luftfartyg eller område som tyg, luftfartyg eller område som skyddas enligt 1-3 §§ förenämnda skyddas enligt 1-3 §§ förenämnda lag (skyddsföremål), så ock polis- lag (skyddsföremål), äger avfordra man eller annan som fullgör sådan envar som söker vinna tillträde till bevakningsuppgift och därvid åt- eller uppehåller sig inom skyddsfö- njuter polhmans skydd och befo- remålet uppgift om namn, födelse- genhet, äger avfordra envar som tid och hemvist. Vad som har sagts I Senaste lydelse 1960:378. söker vinna tillträde lill eller uppehåller sig inomskyddsföremålet uppgift om namn, födelsetid och hemvist. Kroppsvisitation och undersökningsom avses i 10 § ovannämnda lag må, i den utsträckning som kräves förfullgörande av ålagd bevakningsuppgift, av bevakningspersonal som förut sagtsutföras enligt närmare anvisningar av befälhavare eller myndighet vilken haransvaret för bevakningen av skyddsföremålet. Kroppsvisitation som är av meraväsenllig omfattning skall där förhållandena medgiva det verkställas inomhusoch i avskilt rum samt i vittnes närvaro. Kroppsvisitation å kvinna må ej utanträngande skäl verkställas eller bevittnas av annan än kvinna eller läkare.Brev eller annan enskild handling som påträffas må allenast då särskildaomständigheter påkalla det öppnas eller närmare undersökas. nu om krigsman gäller också polisman och den som ulan altvara anställd inom polisväsendet har förordnals all ulföra polisbevakningsaml gränsövervakningsman som avses i lagen (1979:000) om gränsövervakningen ikrig m. m. Kroppsvisitation och undersökningsom avses i 10 § ovannämnda lag må, i den utsträckning som kräves förfullgörande av ålagd bevakningsuppgift, av bevakningspersonal som förut sagtsutföras enligt närmare anvisningar av befälhavare eller myndighet vilken haransvaret för bevakningen av skyddsföremålet. Kroppsvisitation som är av meraväsenllig omfattning skall där förhållandena medgiva del verkställas inomhusoch i avskilt rum samt i vittnes närvaro. Kroppsvisitation å kvinna må ejutan trängande skäl verkställas av annan än kvinna, läkare eller legitimeradsjuksköterska. Vad som har sagts nu utgör dock ej hinder mot att i annanordning företages sådan ytlig kroppsvisitation som bedömes nödvändig avsäkerhetsskäl och som endast avser eftersökande av vapen eller annat farligtföremål. Brev eller annan enskild handlingsom påträffas må allenast då särskilda omständigheter påkalla del öppnas ellernärmare undersökas. Denna lag Iräder i kraft . Prop.1978/79:215 6 Lag om ändring i utlänningslagen (1954:193) Härigenom föreskrivs atl iutlänningslagen (1954:193)' skall införas en ny paragraf, 38 §, av nedanangivna lydelse. 38 § Alt polisman i vissa fall som avses i 35 § fåromhändertaga ullänning i avbidan på beslut av polismyndighet föQer av 1 §lagen (1973: 558) om tillfälligt omhändertagande. I den mån utlänningskontrollsker under medverkan av tullmyndighet eller med biträde av särskilt förordnadpass-kontrollant äger tullQänsteman och passkontrollant samma befogenhet somenligt nämnda bestämmelse tillkommer polisman att tillfälligt omhändertagautlänning, dock med skyldighet atl så skyndsamt som möjligt anmäla åtgärdenlill polisman för prövning av frågan om omhändertagandet skall bestå. Denna lag träder i krafl . Lagen omtryckt 1975:1358. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , Lagrådsremiss med förslag till lagstiftning omgränsövervakning Överbefälhavaren () tillkallade år1968 en särskild kontaktgrupp mellan olika myndigheter för frågor angåendeinstruktion för krigsmaklen vid hävdande av rikels oberoende under allmäntfredstillstånd samt under krig mellan främmande makter varunder ärneutralt (Kontaktgrupp IKFN). Under sin verksamhet har gruppen ägnatuppmärksamhet bl. a. åt frågan om behovet av en ny reglering avgränsövervakningen vid krig, krigsfara och liknande utomordentligaförhållanden. Genom skrivelse överlämnade ÖB till chefen förjustitiedepartementet förslag lill författningar i ämnet, som hade upprättalsav gruppen. 1 skrivelsen hemställdes atl ärendet skulle fullföljas avregeringen. På grundval av bl.a.kontaktgruppens förslag har inom upprättats enpromemoria (Ds Ju 1978: 3) om gränsövervakning. Promemorian, som ocksäinnehåller en redogörelse för gällande räll och nuvarande ordning i övrigl påområdet, bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden överpromemorian avgetls av justitiekanslern (), , ,civilbefälhavaren för Västra civilområdel, civilbefälhavaren för Östracivilområdel, statens invandrarverk, generallullstyrelsen, länsstyrelserna iMalmöhus, och , , och ,utlänningslagkommiltén (A 1975:04), sjöövervakningskommittén (H 1977:05),, statsQäns-temannaförbundet. Föreningen och Föreningen . ÖB har överlämnat yttrande från chefen för armén jämte enav denne på Prop.1978/79:215 8 ÖB:s order verkställd utredning om gränsövervakningensorganisation i krig. i har överlämnat yttrande frånpolisstyrelsen i polisdistrikt. En inom juslitiedeparlemenlelupprättad sammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet sombilaga 2. För person- och godslrafiken överSveriges gränser finns regler i utlännings- och tullagstiftningen. Av hänsynlill rikels säkerhel och för hävdandel av dess oberoende ställning hardessutom i andra författningar ställts upp vissa särskilda begränsningar irätten att passera in på eller lämna svenskt territorium eller del därav.Uppgiften alt övervaka de aktuella bestämmelsernas efterlevnad ankommer främstpå polis- och tullmyndigheterna saml myndigheterna inom försvarsmakten, varjemyndighei inom sitt ansvarsområde. Under ansågs detnödvändigt atl samordna övervakningsinsatserna vid landels gränser. Vissabestämmelser om sådan samordning meddelades därför, till en början genomskyddskungörelsen och kungörelsen (1942: 59) angåendeövervakning av samfärdseln över mol och (gränskonlrollkungörel-sen). De nu berörda beslämmelsernaersattes sedermera av kungörelsen (1944: 728) om övervakande av samfärdselnöver rikels gränser vid krig eller krigsfara (gränsövervakningskungörelsen,GK, ändrad 1958:128), som irädde i krafl . GK innehåller delsen reglering av gränsövervakningens organisation samt övervakningspersonalensåligganden och befogenheter (2- 18 §§), dels bestämmelser om skyldighet förlänsstyrelse och vissa andra myndigheter all göra upp de planer och vidta deandra förberedelser som föreskrivs i kungörelsen (19 §). Enligt 1 § GK skall 2-18 §§ ägatillämpning i den mån Kungl. Maj:t vid krig eller krigsfara vari riket befinnersig eller annars under utomordentliga, av krig föranledda förhållandenförordnar därom. Genom en särskild kungörelse (SFS 1944:729) har Kungl. Maj:tsförordnal att nämnda paragrafer skall äga tillämpning fr. o. m. den 1 januari1945. Förordnandet gäller fortfarande. I anslutning härtill har Kungl. Maj:tvidare fastställt dels en allmän instruktion förgränsövervakningspersonal, dels allmänna anvisningar till organisationsplanenligt gränsövervakningskungörelsen. Även dessa föreskrifter gällerfortfarande. Mot bakgrund av att GK utfärdadesoch saltes i lillämpning under en lid då speciella förhållanden rådde har i denpraktiska tillämpningen tveksamhet stundom uppstått om i vilken utsträckningkungörelsen fortfarande Prop.1978/79:215 9 skall anses vara ett uttryck för gällande rätl. Härtillkommer all slora förändringar har skett i fräga om den civila och militäraorganisation som författningen bygger på. Ändringar även på andra områden,t.ex. i utlännings- och tullagstiftningen och i de författningar som reglerarpolisens verksamhet, har också rubbat förutsättningarna för gränsövervakningen.En översyn av gränsövervakningsregleringen har därför ansettspåkallad. Som jag nämnde inledningsvis harfrågan om en översyn behandlats inom den av ÖB tillkallade Kontaktgrupp IKFN.Pä grundval av kontaktgruppens förslag har inom justitiedepartementetupprättats en promemoria (Ds Ju 1978: 3) om gränsövervakning. 1 promemorian förordas atl dennuvarande gränsövervakningsregleringen upphävs och ersätts av en lag omgränsövervakningen i krig m. m. samt en förordning med vissa beslämmelser isamma ämne. Dessa författningar skall enligt förslaget ha karaktären avberedskapsreglering. Vidare föreslås vissa ändringar i bevakningskungörelsen(1940: 383), utlänningslagen (1954:193) och utlänningskungörelsen (1969:136).Slutligen föreslås en ny förordning om gränsövervakningssamarbete i fredslid. Vid remissbehandlingen har behovetav atl den gällande regleringen ses över genomgående vitsordats. Praktiskttagel alla remissinslanser ansluter sig också i allt väsentligt till de förslagsom har lagts fram i promemorian. För egen del anser jag i likhel med remissinslanserna altpromemorieförslagen är väl ägnade att ligga till grund för en nygränsövervakningsreg-lering. I det föQande kommer jag atl la upp förslagenhuvudsakligen endast i de delar där de avser frågor som skall föreläggasriksdagen för prövning. För sammanhangets skull avser jag emellertid också allberöra vissa spörsmål beträffande vilka det ankommer på regeringen atl fattabeslut. Jag har på olika punkter samrått med cheferna för försvars- ochhandelsdepartementen samt med statsrådet . 2.2 Gränsövervakningen under krig, krigsfara och liknandeutomordentliga förhållanden Den organisation som föreskrivs i GK innebär (2-4 §§) alldel ankommer pä polis-, passkontroll- och tullpersonal saml militär personalatl övervaka gällande föreskrifter för samfärdseln över rikels land- ochsjögränser. Grundläggande bestämmelser angående omfattningen av gränsövervakningen,den personal som skall ombesörja övervakningen och den materiel och de övrigaanordningar som fordras för ändamålet skall för varje län tas upp i enorganisationsplan. Ansvaret för och ledningen av gränsövervakningen tillkommerlänsslyrelsen. När det gäller trafiken till eller från sådant gränsområde somdirekt berörs av militära operationer lill lands faller dock ansvaret ochledningen på de militära myndigheterna. Förslagen i promemorian ansluter sig i huvudsak till denordning som i Prop.1978/79:215 10 enlighel härmed ligger lill grund för den nuvarandeplaneringen. Någon ändring vad gäller den personal som skall svara förgränsövervakningen föreslås sålunda inte. Enligt promemorian är det uppenbartalt man även i fortsältningen måste planera för en samordning avgränsövervakningen under gemensam ledning i händelse av krig eller andrautomordentliga förhållanden. Att ansvaret och ledningen för gränsövervakningenankommer på regional myndighei betecknas som en fördel, bl. a. i betraktande avriskerna för överraskande anfall och förbindelseavbrolt till regeringen. Delär enligt promemorian naturligt alt dessa funktioner även i fortsältningen liggerhos länsslyrelsen med hänsyn till dess ansvar för alt allmän ordning ochsäkerhel upprätthålls i länet och dess ställning som länets högsta civilatotalförsvarsmyndighet. Vad angår tidpunkten för ansvarets övergång tillmilitär myndighet förordas däremol en ändring i förhållande till nuvarandeordning. Förslaget innebär i detla hänseende alt befälhavare inom försvarsmaktenskall överta ansvaret och ledningen för gränsövervakningen inom säkerhetsområdesom har avdelats enligt 3 § lagen (1940:358) med vissa beslämmelser till skyddför försvaret m. m. (skyddslagen). Promemorians förslag har godtagils av detstora flertalet remissinstanser. På vissa punkter har emellertid elt parinstanser gjort erinringar, som jag strax återkommer till. För egen del vill jag lill en början erinra om alt deriktlinjer som vid 1976/har antagits för totalförsvaretsfortsatta utveckling innebär alt man bör sträva efter att öka samordningenmellan totalförsvarets olika funktioner i samhället. En grundläggande princip förplaneringen är vidare att ett ansvar för viss verksamhet i fred såvitt möjligtbör föQas av motsvarande ansvar i krig, om verksamheten då skall fortgå (prop.1976/77:74 s. 48, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). De utgångspunkter som harangetts nu bör gälla även för planeringen av gränsövervakningen. I fredstid ombesörjsgränsövervakningen av polis- och tullväsendets personal saml personal urförsvarsmaktens enheter. Den organisation som föreslås i promemorian innebäratt uppgiften under utomordentliga förhållanden i princip skall ankomma påsamma personal. Denna lösning står i god överensstämmelse med de riklinjer som,i enlighet med vad jag har angett, gäller för totalförsvaret i allmänhet. Behovel av att övervakningsinsalsernasamordnas har genomgående vitsordats vid remissbehandlingen. För egen del villjag i della hänseende framhålla alt gränsövervakningen otvivelaktigt kommer attställas inför särskilda påfrestningar i etl krisläge. En effektiv bevakning bliri ett sådant läge av stor vikt för landels säkerhet. Vid gränsen måsteeftersträvas en ordning som innebär att legal passage kan ske utan alt in- ochutpasserande hindrar försvaret. Planeringen måste vidare ske med beaktande avalt de egenlliga övervakningsuppgifterna - dvs. bevakning av gränserna från säkerhetssynpunktoch för konlroll av in- och ulresebeslämmelsernas efterlevnad - kan komma attövergå till en försvarsuppgifl. 1978/79:215 11 gränsövervakning är värdefull för försvaret, särskilt vidrisk för överraskande anfall. Men en skärpt gränsövervakning kantänkas bli nödvändig även under andra utomordentliga förhållanden än sådana somföranleds av att landet är i krig eller att krigsfara föreligger. Vid krig iomvärlden då vi är neutrala skall kränkningar mot vårt territorium kunnaupptäckas och avvisas. Vidare måste beaklas den situation som kan uppstå viden flyktingström lill under utomordentliga förhållanden föranledda avkrig mellan främmande stater. Mol bakgrund av vad som har anförts nu ansluter jag mig ilikhel med remissinslanserna lill uppfattningen i promemorian atl det även ifortsältningen är nödvändigt all planera för en samordning av gränsövervakningeni händelse av krig eller andra utomordentliga förhållanden. Till vissaav-gränsningsfrågor som blir aktuella i sammanhanget - bl. a. vad gäller tullväsendetsreguQära smugglingsbekämpande verksamhet - återkommer jag i del följande. Den gränsövervakning som måslesamordnas i ell krisläge omfattar bl. a. bevakning av gränserna i syfte altförhindra brott mol rikets säkerhel eller annan verksamhet lill fara för riketsförsvar eller säkerhet samt överträdelse av beslämmelserna om inresa till ochutresa från . Det är sålunda lill väsenllig del fråga om polisiäraarbetsuppgifter. Två remissinslanser har med hänvisning härtill erinrat om atttrycket på polisorganisationen kommer atl bli utomordentligt starkt underkrigs- eller beredskapsförhållanden. Jag delar denna bedömning och villhänvisa lill atl det i samband med försvarspolitiska beslutkonstaterades att den reducering av polispersonalen som uppstår, omförsvarsmakten och civilförsvaret mobiliseras, skapar problem för polisverksamheten(prop. 1976/77: 74 s. 339). I beslutet har förutsatts atl della förhållandeskall beaklas i samband med atl totalförsvarets personaltillgångar ses över.De påfrestningar som elt krisläge kan medföra för polisorganisationens delutgör också enligt min mening ett särskill skäl för en samordning avinsatserna vid gränsen. Därigenom skapas möjlighet alt vid behov förstärka denpolisiära gränsövervakningspersonalen vid l.ex. hamnar och flygfält medpersonal ur hemvärn och kuppförsvarsförband liksom ocksä med personal ur tullväsendet.För tullväsendets del föreligger inte samma problem som för polisväsendet.Behovet av personal för egentligt lullarbete (klarering, kontroll av trafikm.m.) lorde nämligen komma alt minska under utomordentliga förhållanden. 1 anslutning härtill vill jagemellertid peka på att en samordning av insatserna på det aktuella områdetfrån polis- och tullväsendets samt försvarsmaktens personal i praktiken kanske pä tvä olika sätt.