prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Investeringstillväxten i huvudalternativet förutsätts uppgåtill 2,för ekonomin som helhet med tyngdpunkten föriagd tillindustri- och bostadsinvesteringarna. Dessa antas växa med 4,respektive4,. Investeringstillväxten inom den offentliga sektorn förutsättsbegränsad till . Mot denna bakgrund beräknas tillväxten i nykapacitet till 2,för ekonomin som helhet. Detta ger ett tillskotttill den trendmässiga BNP-tillväxten som uppgår till . Denimplicita förutsättning om teknikfaktorns tillväxt som följer ur LU:s olikabedömningar, slutligen, har ovan angivits till per är. Tillsammantagnaleder dessa faktorer till en trendmässig BNP-tillväxt på . Detta ärnågot lägre än den trendmässiga åriiga BNP-ökning på 3,som uppnåddes . befann sig svensk ekonomi ietl läge där såväl kapital- som arbetskraftsresurserna inte utnyttjades fulltut på grund av en otillräcklig efterfrågan. Man kan uttrycka saken så attekonomin befann sig i ett läge under den långsiktiga trenden för den möjligaproduktionstillväxten. Enligt de bedömningar som gjorts inom LU kommerefterfrågan från speciellt exportmarknaderna att medgeett successivt ianspråkstagande av de lediga resurserna.Bruttonationalproduktens tillväxt skulle därför kunna kommaatt ligga över den långsiktiga trenden. Uppskattningsvis skulle ett ökatutnyttjande av indu- strins kapitalutrustning kunna bidra till denårliga BNP-ökningen som ett bättre utnyttjande av dearbetskraftsreserver som tillkommit under lågkonjunkturen skulle kunna bidramed 0,. En BNP-tillväxt på 3,skulle således kunna realiseras enligt långtidsutredningens bedömning. Tabell 3 BNP-tillväxten 1977-1983 uppdelad på olikakomponenter Arbetskraftsvolym -0,1 Prognos för BNP-tillväxten 3,7 Flera av de remissinstanser somkommenterat denna del av utredningen ifrågasätter om verkligen en genomsnittligBNP-tillväxt på kan komma att förverkligas under perioden1977-1983. Vissa remissinstanser anser att utredningen överskattatproduktivitetsreserven i utgångsläget och att industriinvesteringarnasutveckling, och därmed tillskottet av ny kapacitet, kan komma att få en mindregynnsam utveckling än vad LU räknat med i sitt huvudalternativ. Ett annatgemensamt drag i flera remissvar är att man i likhet med LU efterlyser enbättre kartläggning av teknik-faktorns utveckling. konstaterar i sitt yttrande att enökning av industriinvesteringarna med 4,isig kanske inte verkar vara något uppseendeväckande högt tal. Mot bakgrund avatt industriinvesteringarna minskade under 1977-1978 och endastförväntas öka med pekar emellertid på atten ökningstakt på krävs under resten av prognosperioden föralt LU:s kalkyl skall förverkligas. Detta skulle innebära ökningstakter i nivåmed den kraftiga investeringsboomen . k\en fullmäktige i pekari sitt remissvar på de stora krav på industriinvesteringarna som kommer attställas mot slutet av prognosperioden. understryker i dettasammanhang, liksom långtidsutredningen, att en förutsättning för denna uppgångi industrins investeringsaktivitet utgörs av en markant förbättring avföretagens lönsamhet och därmed av en återhållsam löneutveckling. Riksbankenframhåller att det investerings- och konsumtionsmönster som eftersträvas iLU:s huvudalternativ kan vara svårt att förena med den fördelning av de totalainkomsterna mellan förelag och hushåll som utredningen räknar med. Prop.1978/79:150 24 framhållerockså i sitt yttrande att det finns en risk för att långtidsutredningen kan haöverskattat produktivitetsreserven i utgångsläget. Denna har av utredningen iett första steg beräknats genom att jämföra den faktiska produktivitetsnivån år1977 med den hypotetiska produktiviielsnivån enligt en föriängning av denlångsiktiga trenden . I ett andra steg har enschablonmässig nedjustering gjorts. På detta sätt har utrednin.gen sökt tahänsyn till två faktorer som båda tenderar att minska produktivitetsreserven.För det första uppbromsningen i den trendmässiga produktivitetstillväxtenförorsakad av bl. a. minskad rörlighet på arbetsmarknaden och en långsammaretakt i införandet av ny teknik till följd av investeringstillväxtensuppbromsning . För det andra att vissa verksamheter ochproduktionsanläggningar hunnit bli ekonomiskt obsoleta i:ill följd avstrukturella efterfråge- och konkurrenskraftsförändringar under de senastelågkonjunkturåren. finner det inte uteslutet att LU isina beräkningar underskattat dessa båda faktorers negativa effekt påproduktivitetsgapets storlek. Kapacitetsreservens storlek iutgångsläget tas också upp i () remissvar. Någotställningstagande när det gäller LU:s bedömning görs dock inte. SCB inskränkersig i detta sammanhang till att peka på behovet av förbättrade metoder när detgäller investerings-och kapitalstocksberäkningarna. Bland de remissinstanser somefterlyser en fördjupad analys av teknikfaktorns utveckling och av den processvarigenom realkapitalbildning, teknisk utveckling och utbildning påverkarproduktivitetsutvecklingen kan nämnas styrelsen för teknisk utveckling,/SR, samt universitets- och högskoleämbetet. En närmare redogörelse fördessa synpunkter lämnas nedan i anslutning till redogörelsen för remissorganenssynpunkter på LU:s kalkyler för utvecklingen på . I LU 78 redovisas fem alternativför utvecklingen . Ett av utvecklingsalternativen har utsetts tillhuvudalternativ. Övriga alternativ kan ses som analyser av avvikelser i vissaav huvudalternativets förutsättningar. 1 tabell 4 (se sid. 27) redovisasvissa nyckeltal för utvecklingen i de olika utvecklingsalternativen. Utredningens huvudalternativ (alt.I). Utredningens huvudalternativ (alt. I) ger ett scenario för den ekonomiskautvecklingen där de uppsatta ekonomisk-politiska målen uppfylls inom ramen förde ekonomiska betingelser som kan väntas råda . a. att världshandelsvolymen antas växa med 6,4%per år och att den underliggande potentiellaproduktivitetsutvecklingen i industrin beräknas uppgå till endast 4,per år.Frigörelsen av utgångslägets stora produktivitetsreserv innebar emellertid attden realiserade produktivitetsökningen uppgår till , dvs. ungefärsamma storleksordning som . I alternativet nås detuppsatta bytesbalansmålet genom en relativt kraftig exporttillväxt och endämpad importutveckling. Mot bakgrund av den måttliga världshandelstillväxtenoch den beräknade höjningen av den inhemska aktivitetsnivån kan dennautveckling inte komma till stånd utan en förskjutning av de svenskarelativpriserna. Med de i utredningen förutsatta priselasticileterna för våraexport- resp. importvaror beräknas detta kräva en årlig sänkning i relativprisernapå 1,- för hela prognosperioden en sammanlagd förändring från 1977.Det skall ställas mot den relalivprissänkning på bearbetade varor på somerhållits , främst till följd av genomförda devalveringar.Den ytterligare relativprisförbättring som krävs förutsätts bli genomförd genomen återhållsam kostnadsutveckling och genom utnyttjandet av den förbättring ikostnaden per producerad enhet som möjliggörs av att produktivitetsreserven tasi anspråk. Balans genom låg inhemsk efterfrågan (alt. II). Ialternativ IIantas den ovanpåtalade relativprisförbättringen inte kunna realiseras. Exporttillväxten blirhärigenom mindre gynnsam vilket bl. a. påverkar den ekonomiska tillväxten. Deekonomisk-politiska ansträngningarna inriktas i alternativet på att uppnåbytesbalansmålet. Härför krävs en stram efterfrågepolitik som begränsarimporten. Denna strategi kräver en kraftig begränsning avkonsumlionstillväxten. Den möjliga tillväxten i offentlig konsumfion medgeringa nya reformer. blir den privata konsumtionstillväxten så låg attnär väl gjorda utfästelser till pensionärerna infriats blir utrymmet minimaltför privata standardstegringar för den aktiva generationen. Flera av de uppsatta ekonomisk-politiska målen uppfyllsinte. Genom den nödvändiga ekonomisk-politiska stramheten blir de realastandardförbättringarna i såväl privat som offentlig konsumtion i knappastelaget för att kunna accepteras. Krav på en högre privat standardstegring kanleda till en ökad inflation från kostnadssidan. Det bör också framhållas attbytesbalansproblemet i strukturell mening kvarstår. Det saldo som ges 1983uppnås utan en återgång till fullt kapacitetsutnyttjande. En därefter kommandeuppgång i kapacitetsutnyttjandet kommer automatiskt att leda till att bytesbalansunderskottetåter ökar. Fullt kapacitetsutnyttjande genomexpansiv inhemsk efterfrågan (alt. III). Alternativ III baseras på samma yttreförutsättningar vad avser oförändrade relativpriser etc. som alt. II. Skillnaden utgörs av att i dettaalternativ studeras effekterna av en ekonomisk-politisk strategi som i förstahand tar sikte på att uppnå fullt kapacitetsutnyttjande vid oförändradeinternatio- Prop.1978/79:150 26 Det måste då ske genom en kraftigexpansion av den inhemska efterfrågan. Alternativ III kan därmed sägas belysavad som händer om vi i stället för den restriktiva politiken i alt. II väljer en expansiv inriktning underi övrigt givna förhållanden. Av tabell 4 framgår att dennödvändiga expansionen av privat och offentlig konsumtion är kraftig. Därframgår också att denna strategi leder till betydande underskott ibytesbalansen, som i sin tur innebär en direkt risk för en press nedåt påkronan med åtföljande inflationsutveckling. Avvikelser i den internationellautvecklingen (alt. AlternativenI-III baseras alla på ett antagande om att världshandelsvolymens tillväxt skalluppgå till . Detta är en av de för kalkylresultaten mestbetydelsefulla förutsättningarna. I LU 78:s fjärde alternativstuderas effekterna av alternativa antaganden om världshandelsvolymens tillväxt1977-1983. Alternativet omfattar egentligen två scenarier: ett därvärldshandelsvolymen växer 1,långsammare än i övriga alternativ, ochett där den växer 1,snabbare. Analysen visar hur starkt beroende deninhemska utvecklingsbildens utseende är av den internationellatillväxthastigheten. Det står klart att vid den lägreinternationella tillväxtnivån skulle det vara utomordentligt svårt att i densvenska ekonomin nå såväl extern som intern balans i ett medelfristigtperspektiv. Extern balans vid fullt kapacitetsutnyttjande kan endast nås genomen kraftig exporttillväxt. Vid en svag världshandelstillväxt måste denna ibetydande grad nås genom en ökning av våra marknadsandelar för exportvaror,vilket skulle kräva en mycket kraftig sänkning av relativpriserna. Detta skullei sin tur ställa krav på en utomordentligt återhållsam utveckling av priser ochkostnader. Det är mycket som talar för att en sådan utveckling knappast skullekunna realiseras. Vid den högre internationellatillväxtnivån minskar kravet på svensk exportindustri att vinnamarknadsandelar. Därmed krävs inte heller en så kraftig nedgång irelativpriserna som i huvudalternativet. Vi kan ta mera betalt för våraexportvaror och betala mindre för importvarorna. Terms-of-trade blir förmånligaoch vi kan tillåta oss en högre inhemsk konsumtion och import än ihuvudalternativet. I detta scenario föreligger ingastörre problem att realisera ett fullt kapacitetsutnyttjande, hålla fullsysselsättning, förbättra bytesbalansen och tillgodogöra oss en realstandardförbättring i såväl privat som offentlig konsumtion. Däremot ökar deutifrån kommande inflationsimpulserna betydligt kraftigare vid en gynnsammareinternationell utveckling, vilket torde kräva en aktiv växelkurspolitik iprisstabiliserande syfte. Snabb offentlig expansion (alt. V).De totalekonomiska effekterna av en vridning i efterfrågans inriktning mellan privatoch offentlig konsumtion fick en utförlig behandling i LU 75. Genomförändringarna i de yttre förutsättningarna och framför allt i utgångslägetsproblembild har del ändå ansetts angeläget att i LU 78:s perspektiv belysa ävendetta avvägningsproblem. De yttre betingelserna har därvidförutsatts vara desamma som i huvudalternativet. Vid fulltkapacitetsutnyttjande måste den privata konsumtionen dras ner om den offentligaskall öka. Den miskade tillväxten i privat konsumtion reducerar importökningenoch därmed kravet på en exportökning för att nå bytesbalansmålet. Produktions-och investeringssidan i ekonomin berörs direkt härav. Industriproduktionens ochindustriinvesteringarnas tillväxt sjunker. I detta alternafiv får vi såledesen mindre kapitalutrustning i industrin 1983 än i huvudalternativet. Neddragningen i den privatakonsumtionen och finansieringen av den offentliga expansionen förutsätter attskatterna höjs mycket kraftigt. De avsevärda problem som är förknippade härmedbehandlas utförligt i utredningen. Slutsatsen är att det leder tillökad inflation, som tillsammans med den svaga kapitaluppbyggnaden äventyrar denlångsiktiga ekonomiska tillväxten. Tabell 4 Vissa nyckeltal för alternativen I-V, 1977-1983 Årligprocentuell förändring, priser I II III IV V Offentlig konsumtion Privat konsumtionIndustriinvesteringar - varor och tjänsterImport - varor och tjänster Arbetslöshet 1983= Bytesbalansens saldo 1983" Friktionsarbetslösheten (den arbetslöshetsom är förenlig med full sysselsättning) har i LU 78 uppskattats till60000-90000 personer. Alla alternativ utom alternativ II har alltså full sysselsättning. '' Milj. kr.,löpande pris. Huvuddelen av remissynpunkternakoncentreras till utredningens huvudalternativ, vilket torde vara en naturligföljd av utredningens allmänna uppläggning i dessa avseenden. Synpunkterna påutredningens huvudalternativ återges utförligt i de övriga avsnitten i dennaremissammanställning. Åtskilliga remissinstanser refererar emellertid till dealternativa utvecklingsvägarna i bl. a. sin diskussion av deekonomisk-politiska avvägningsproblemen. Även dessa synpunkter återges på andraställen i denna bilaga och i det följande skall vi enbart koncentrera intressettill de remissvar som tar upp en särskild diskussion angående de alternativautvecklingsvägarna. 1978/79:150 28 Bland de remissinstanser som merautförligt yttrat sig om de alternativa utvecklingsvägarna märks (). KF anser att LU:s analys av alternativa utvecklingsvägar är ettmycket viktigt underlag när det gäller att bedöma den svenska ekonomins problemoch utvecklingspotential framöver. Analysen visar, säger man, mycket tydligthur beroende vi är av det ekonomiska förloppet i omvärlden och vilken avgöranderoll som den konkurrensutsatta delen av näringslivet spelar för vår välståndsutveckling. Om den snabba exportleddaindustriexpansionen enligt LU:s huvudalternativ inte kan realiseras, anser KFatt ingen av utvecklingsvägarna i alternativ I och III ensamt bör ligga tillgrund för uppläggningen av den ekonomiska politiken. I alternativ II blir ökningstakten i privat ochoffentlig konsumtion alltför låg. Dessutom blir arbetslösheten oacceptabelthög. I alternativ III blir inflationsriskerna för stora och en oacceptabel åtstramningav hemmamarknaden tvingas fram. KF vill därför, för den händelse det skulle bliaktuellt, förorda en ekonomisk politik som ligger mitt emellan de politiskainriktningarna i alternativen II ochIII. KF framhåller vidare att kraven på politiken ytterligarekan komma alt skärpas ifall en internationell utveckling i linje med alternativIV:s lågtill-växtscenario kommer till stånd. Man menar att ett sätt atl hållauppe efterfrågan då kan vara atl statsmakterna stimulerar till en importsnåloffentlig tjänsteproduktion som syftar till att fillgodose angelägna socialabehov. Sådana satsningar kan exempelvis övervägas inom områdena kollektivaIransporter, energiförsörjning, vårdsektorn och bostadssektorn. KF anser detvara önskvärt med en fortlöpande planering från statsmakternas sida för enproduktion av denna typ. /SR framhåller i sitt remissvar att det sätt på vilketlångtidsutredningen presenterar alternativen II och III, där utredningen utgår från atl det intesker något återtagande av marknadsandelar, ger sken av att den svenska ekonomini dessa båda alternativa kalkyler är utsatt för faktorer som ej kan påverkas. Iutredningens presentation innebär detta att den ekonomiska strategin jämförtmed huvudalternativet måste ändras för att nå åtminstone ett av målen externbalans eller fullt kapacitetsutnyttjande. Men återtagandet av marknadsandelarär ju i högsta grad beroende av inhemska ekonomisk-politiska beslut, framhållerSACO/SR. Möjligheterna att sänka de svenska relativpriserna påverkas ju delsav huruvida arbetsmarknadspolitiken respekfive industripolitiken främjar ellerhämmar rörligheten på arbetsmarknaden, dels av ekonomisk-politiska åtagandensom skulle underlätta eller försvåra för arbetsmarknadens parter att slutalöneavtal på en nivå som garanterar den svenska industrin en relativ kostnadsförbättring.Detta resonemang implicerar att den ekonomiska politikens inriktning inomvissa områden kan göra det svårt eller omöjligt att återvinna marknadsandelaroch därmed skulle den svenska ekonomin beroende på preferenserna för antingenexternbalansmålet eller kapacitets- 1.2 1978 årslångtidsutredning 29 måletfölja utvecklingsvägarna i alternativ II eller III. /SR menar,mot bakgrund av detta resonemang, atl utredningen explicit borde ange varförman bygger kalkyler under förutsättning att marknadsandelar ej kan återvinnasrespektive under vilka omständigheter man kan förmoda att den ändradeförutsättningen är relevant. Eftersomantagandet om den internationella utvecklingen är den kanske mest påtagligaosäkerhetsfaktorn i LU:s bedömningar, menar /SR, utan att därförifrågasätta utredningens bedömning, att det hade varit motiverat med en mersystematisk analys av lågtillväxtscenariot i alternativ IV. Alternativt kunde utredningen ha studerat ett något mindre extremtlågtillväxtscenario mer systematiskt. /SR instämmer i utredningens bedömning att detoffentligexpansiva alternativet V inte synes vara genomförbart med tanke påkonsekvenserna för den aktiva generationens privata konsumtionsutrymme. Av särskiltintresse är alternativets skattekonsekvenser och de därmed sammanhängandeeffekterna på ekonomin i övrigt, framhåller /SR. /SRvill inför framtida långtidsutredningar föreslå att ytterligare en typ avalternativ redovisas, nämligen ett som analyserar den mest sannolikautvecklingen. Graden av måluppfyllelse i detta "nollalternativ" kundedå bilda underlag för en genomgång av de ekonomisk-politiska beslut som kantänkas påtagligt förbättra måluppfyllelsen. Med hänsyn till den brist på extern balans somkännetecknade den svenska ekonomin 1977 har bytesbalansens utveckling tillmättsstor betydelse i långtidsutredningens avvägningsdiskussioner. En viktigutgångspunkt för LU:s kalkyler är att bytesbalansen skall förbättras påtagligtunder prognosperioden. I beräkningarna förutsätts underskottet i bytesbalansen1983 uppgå till 5000 milj. kr., vilket skall jämföras med ett underskott på idet närmaste 13000 milj. kr. 1977 (efter den i LU 78 gjorda korrigeringen föricke registerade transfereringar med 2 000 milj. Den förutsättning ombytesbalansutvecklingen som lagts in i kalkylerna ger grund för återställandeav den externa balansen . Ettav LU:s huvudresultat är att det ej är möjligt att åstadkomma såväl fulltkapacitetsutnyttjande som en förbättring av bytesbalansen utan en fortgåendesänkning av de svenska relativpriserna gentemot uflandet. För att uppnå den ikalkylerna förutsatta förbättringen av bytesbalansen krävs att de svenskaexportpriserna gentemot utlandet sänks med i genomsnitt 1,1977-1983.En stor del av denna sänkning har redan åstadkommits genom de effekter pårelativpriserna som devalveringarna 1976 och 1977 bedömts få underprognostiden. Prop.1978/79:150 30 Enligt de skattningar som gjorts av den inhemskaoch internationella efterfrågeutvecklingen samt exportens och importenspriskänslighet möjliggör den i LU 78 antagna relativprisutvecklingen enförhållandevis gynn-.sam volymutveckling för exporten som importenvolymmässigt hålls tillbaka. Varuexporten beräknas öka med i genomsnitt 8,6%per år i volym 1977-1983. Varuimportens volym väntas öka betydligt långsammareeller med 4,. Den beräknade export-ochimporlutvecklingen medför ett överskott på handelsbalansen om 13500 milj. kr. ilöpande priser 1983. Enligt de data som ligger till grund för LU:s kalkyler gavhandelsbalansen ett underskott på nära 5000 milj. kr. LU:s kalkylerinnebär således en förbättring av handelsbalansen med i genomsnitt ca 3 100milj. En fortsatt försämring av tjänstebalansen väntasunder prognosperioden. Den årliga ökningen av underskottets storlek väntasdock 1977 1983 bli endast hälften så stor som . Underskotten på transfereringsbalansen bedömsfortsätta att öka snabbt , främst som följd av ökanderäntebetalningar på grund av utlandsupplåningen och en ökning avu-landsbiståndet. För att motväga försämringen av transfereringsnettot ochåstadkomma den minskning av bytesbalansunderskottet till 5 000 milj. kr., somförutsätts i LU:s kalkyler, krävs att varu- och tjänsleutbytel med utlandet gerett överskott på 5600 milj. kr. i löpande priser 1983. Tabell5 Bytesbalansens utveckling 197B-1983 Milj.kr., löpande priser Prognos enligt ekonomidepartementet. Fullmäktige i understryker i sittyttrande att den mycket goda kreditvärdighet som har på deinternationella kapitalmarknaderna endast kan upprätthållas så länge som denförda politiken är uppenbart och framgångsrikt inriktad på att långsiktigtförbättra bytesba- lansen och dämpa pris- och kostnadsstegringarna. Vidareframhålls att förhållandena på de internationella kapitalmarknaderna lätt kanförändras på ett sådant sätt att svårigheter kan uppstå att klara en omfattandeuflandsupplåning på rimliga villkor. I sin kommentar till LU:s bytesbalansberäkningarunderstryker riksbanksfullmäktige viklen av att den enligt nu tillgängligauppgifter betydande förbättringen av bytesbalansen 1978 och 1979 inte tas somintäkt för atl obalansen i utrikesbetalningarna är upphävd. råderett strukturellt underskott i bytesbalansen som kan komma att framträdavartefter det inhemska efterfrågetrycket och kapacitelsutnyttjandet stiger. Detföreligger således en risk för underskattning av kraven på fortsatt anpassningunder kalkylperioden om man inte korrigerar för den betydande skillnad ikapacitetsutnyttjande som råder mellan start- och slutar. /SR tolkar bytesbalansutvecklingen under 1978 och 1979så att den nödvändiga anpassningen sannolikt blir lättare än vad LU har räknatmed. Detta betyder också att det ackumulerade bylesbalansunderskottet inte blirså stort som LU:s beräkningar anger. Skulle utredningens bedömning visa sigvara den rätta är /SR benägen att något skjuta på målet om extern balans. LO framhåller atl en långsiktigt någorlunda balanseradutveckling i betalningsbalansens struktur är en förutsättning för att Sverigeskall kunna bibehålla ett ekonomiskt oberoende och förverkliga desysselsättnings-och fördelningspolitiska målen av produkfionsresultatel. Ävenom den internationella ekonomiska utvecklingen är viktig för delar dockinte LO långtidsutredningens ensidiga betoning av bytesbalansmålet och behovetav en exportinriktad ekonomisk politik. Strikt balans i utrikesbetalningarnabehöver inte vara ett primärt mål för den ekonomiska politiken i . LUhar enligt LO:s mening inte tillräckligt analyserat innebörden avbetalningsbalansens strukturella utveckling och alternativa vägar att lösa deväxande spänningarna. LU överdriver enligt LO:s uppfattning farorna och denreala bördan av bylesbalansunderskottet. TCO menar alt bl. a. de stora krav påden ekonomiska politiken och pris- och kostnadsutvecklingen, som LU:sförutsättningar beträffande bytesbalansutvecklingen innebär, medför stor riskför att bytesbalansmålet kommer att framstå som orealistiskt. anser att existensen av en stor,oförklarad restpost kan innebära att LU 78 utifrån helt felaktiga antaganden ombytesbalansunderskottets storiek kan komma att förorda en överdrivetrestriktiv politik. Styrelsen förordar därför att eventuella beslut avseendeolika sektorers resursutrymme baserade på kalkylerna i LU 78 om möjligt ejfattas förrän betalningsbalansdelegationens utredning om orsaker till ochomfattning av det oförklarade valutainflödet slutförts.