prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid utgången av /78 hade de programansvarigaorganen sålunda iklätt staten ekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillforskning och utveckling inom energiområdet om sammanlagt 93 miQ. förbudgetåren 1978/ 79 och 1979/80. Jag återkommer till DFE:s redovisning avutvecklingen 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 267 inom de skilda programmen i samband med min behandling avanslagsframställningarna för programmen 1 -6 i det följande. Sammanfattningsvis konstaterar DFE i sin rapport attenergiforsknings-programmets stora ekonomiska omfattning och efter hand ökandekostnader för vissa områden torde komma alt leda lill väsentligt skärpta kravpå koncentration av insatserna. DFE anger alt de resultat av energiforskningsprogrammetsom successivt kommer fram bör ge säkrare underlag för att bedöma föQdema avatt avstå från insatser på vissa områden. 1977/78: 110 om energiforskning m.m. behandladeföredraganden utförligt riktlinjer och medelsberäkningar för de olikaprogrammen. I min redogörelse för myndigheiernas anslagsframställningar i detföQande kommer jag därför att i huvudsak endast återge sådana förslag sominnebär preciseringar eller avvikelser i förhållande lil) vad föredraganden dåangav. DFE har efter remiss yttrat sig över de programansvarigaorganens anslagsframställningar vad gäller programmen 1 -4 och 6. För överskådlighetensskull återger jag delegationens synpunkter i samband med attjag redovisaranslagsframställningarna för de olika programmen. Energianvändning i industriella processer m. m. Programansvarigt organ för program 1 är styrelsen förteknisk utveckling (STU). STU föreslår insatser inom sex olika delprogram Qfr prop.1977/78:110 s. 125131), nämligen Allmänna studier. Trä, massa och papper, Järnoch stål. Övriga processer inom industrin. Jordbruk och trädgårdsnäring samtSamhällets varuflöden. Verksamheten /79-1980/81 avsestill stor del omfatia jämförande studier av olika lekniskl-ekonomisktinlressanta möjligheter att minska energianvändningen och öka flexibilitetenvid val av bränsle i olika industriella processer. Som mål för studierna angesatl de i början av 1980-lalet skall ge underiag för satsning på ett fålallovande utvecklingsprojekt. Anslag till program 1 föreslås för budgetåret1979/80 utgå med 28 miQ. DFE tillstyrker STU: s förslag till medelstilldelning. DFEpekar dock på att STU:s redovisning av planer för verksamheten inom programmelär mycket knapphändig. I sin rapport över treårsperioden /76-1977/78konsiaterar DFE bl.a. att verksamheten inom programmet kom igång långsamt, menatt projektvolymen redan under /77 hade nått hög nivå inom fleraområden. 1 vissa fall har försöksanläggningar dock saknats. Verksamheten harunder perioden alltmer inriklats mol nya processer. Energianvändning för transporter och samfärdsel Programmel är indelat i två delprogram, nämligen Åtgärderi transportsystemet och Energianvändning i drivsystem. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 268 Transportforskningsdelegalionen(TFD) är programansvarigt organ för Ätgärder i transportsystemet. JFö anmäleratt den har för avsikl atl överarbeta planema för insatserna inomdelprogrammet under budgetåren 1979/80 och 1980/81. Anslag till delprogrammetföreslås för /80 utgå med 2,7 miQ. DFEansluter sig till TFD: s bedömning av medelsbehovet. DFE anser också atl del ärangeläget att TFD utarbetar en ny plan för insatserna inom delprogrammet underbudgetåren 1979/80 och 1980/81. Isin rapport över treårsperioden /76-1977/78 konstaterar DFE attverksamheten inom delprogrammet, som då benämndes Transportsystemetsutveckling, har kommit igång långsamt. Problemen alt finna intresserade ochkompetenta forskare har i verksamhetens inledningsskede varit stora.Eftersläpningar i projektinitieringen har dock inhämtats under det tredje året. STUär programansvarigt organ för Energianvändning i drivsystem. STU anger attverksamheten /76-1977/78 har skapat ett gott underlagför att fortsättningsvis koncentrera insalsema inom delprogrammet till de mestlovande projekten. Anslag till delprogrammet föreslås för /80utgå med 8 milj. kr. DFEansluter sig till STU:s bedömning av medelsbehovet. DFE pekar dock pä att STU:sredovisning av planer för verksamheten är mycket knapphändig även vad gällerdetta delprogram. Programansvarigtorgan för program 3 är statens råd för byggnadsforskning (BFR). STU svarar förden konkreta planeringen och handläggningen av stödet till industrielltulvecklingsarbete och innovationsinriktade projekt inom programmet. Med medelfrån anslag under huvudtitel finansieras lån förfördyrade byggnadskostnader i samband med forskningsinriktalexperimentbyggande Qfr prop. 1977/78: 122, CU 1977/78:30, rskr 1977/78:344).Medel för planering och uppföQning härav utgår under detta anslag. BFRhar inkommit med dels en anslagsframställning , dels enkompletterande anslagsframställning som, med ändring av dentidigare anslagsframställningen vad gäller BFR:s verksamhet inom energiområdet,innehåller förslag om en forcerad satsning inom delprogrammet Solvärmesystemoch energilagring m. m. BFRframhåller i sin anslagsframställning föQande vad gällerverksamheten inom programmet /79-1980/81. Ettgenomförande av beslut om energi sparplan för befintlig bebyggelse(prop. 1977/78:76, CU 1977/78: 31, rskr 1977/78:345) förutsätter atl ökadeinsatser görs för att omsätta ny kunskap i praklisk Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 269 lillämpning.Tyngdpunklen i del industriella utvecklingsarbetet inom programmet bör därförläggas på utveckling äv energibesparande komponenter för befintlig bebyggelse.BFR föreslår i annal sammanhang en ökning av ambitionsnivån för denenergiinriktade prototyp- och demon-stralionsverksamheten (EPD), vilkenfinansieras inom huvudtitel. I konsekvens härmedföreslår BFR en minskning av insalsema på mer grundläggande forskning inom delfrämst på åtgärder i befintlig bebyggelse inriktade delprogrammet Effektivareenergianvändning. BFR konstalerar vidare att ett tämligen omfatlande forsknings-och utvecklingsarbete är nödvändigt innan värmepumpstekniken kan ge någrastörre bidrag till energihushållningen och förordar därför något störreinsatser inom delprogrammet Värmepumpar än vad som angavs i prop. 1977/78: 110(s. 138). BFRframhåller att systemfrågorna och frågan om långtidslagring av energi måstelösas för att solvärme skall kunna bli ett alternativ för energiförsörjning avbebyggelsen i vårt land. BFR angeratt det borde vara möjligt alt åstadkomma etttekniskt genombrott för syslem med säsonglagring av solenergi och föreslår enviss ökning av insatserna inom delprogrammet Solvärmesystem och energilagringm. m. i förhållande till vad som angavs i prop. 1977/78:110. Fördelprogrammet Planering, styrfaktorer, statistik föreslår BFR en minskning avinsatserna rörande kommunernas planering. BFR föreslår i annalsammanhang, mot bakgrund av beslut om energisparplan för befintligbebyggelse, en ökning av EPD-verksamhe-len på samma område. För delprogrammetBrukarkrav föreslås en koncentration till frågor om inomhusklimai och övrigabmkarkrav. BFR:sanslagsframställning har, i vad avser industriellt ulvecklingsarbete ochinnovationsinriktade projeki, utformats i samråd med STU. DFEansluter sig i huvudsak till rådets bedömningar och förslag tillmedelsfördelning. DFE framhåller särskilt alt erfarenheterna under det senasleåret har bestyrkt lämpligheten av atl ägna siörre uppmärksamhet åtsystemaspekter och lagringsfrågor inom solvärmeområdet. Isin rapport över treårsperioden /76-1977/78 konstaterar DFE attverksamheten inom programmet har kommit igång snabbt bl.a. beroende på att BFRredan före /76 gav stöd till verksamhet inom energiområdet.Under perioden har Solvärme och Värmepumpar successivt utvecklats till tungaområden inom programmet. Brist på kompetenta forskare har dock förelegal förprojekt nära lillämpningsskedet. Det vetenskapliga metodkunnandet har dessutominom vissa områden varit lågt, varför insatserna delvis har fått karaktär avkompetensuppbyggnad. Isin kompletterande anslagsframställning framhåller BFR atlden medelsförslärkning för forskning och utveckling inom solvärmeområdet somBFR tidigare hade begärt inte möjliggör någon mera betydande forcering avverksamheten. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 270 beteharenligt BFR emellertid visat all en kraftig forcering av solvärmepro-grammelredan under innevarande treårsperiod är såväl praktiskt genomförbar somsynnerligen angelägen. BFR framhåller att en forcering av insalsema gördelmöjligt att snabbare klariägga de tekniska och ekonomiska föratsättningarnaför ett omfattande införande av solvärmesyslem och energilagring i bebyggelsen.BFR bedömer att dess förslag bör leda till att en samlad utvärdering avsolvärmeteknikens förutsättningar i och av behovet av fortsatta forsknings-och utvecklingsinsatser kan göras . BFRredovisar en plan för forcerade insatser inom solvärmeområdel lill en kostnadav sammanlagt 176 miQ. för treårsperioden /79-1980/ 81. Härav avser 80miQ. kr lån till forskningsinriktal experimenlbyggande och 96 miQ. kr.forskning och utveckling, inkl. planering och uppföQning av forskningsinriktalexperimentbyggande. Tyngdpunkten i de föreslagna insalsema ligger påsystemfrågor och frågor rörande säsonglagring av solvärme. Rådet föreslår därvidinsatser på ett antal utvecklingslinjer, nämligen värmelagring i vatten i s.k.solvärmecentraler, värmelagring i mark, värmelagring i bottensediment i sjöaroch havsvikar samt kemisk värmelagring. Därutöver föreslås ett omfattandeprogram avseende sol-värmt tappvarmvatten samt grundläggande och generellaforsknings- och utvecklingsinsatser rörande bl.a. solfångare, reglersystem,distributionssystem, mät- och utvärderingsmetodik osv. BFRföreslår , utöver vad som angavs i anslagsframställningen den 1september 1978, att vissa övriga delar av programmet Energianvändning förbebyggelse, som har karaktären av praktiskt inriktat utvecklingsarbete mednära samband med genomförandet av den av beslutade energisparplanenför befindig bebyggelse, skall utgå ur energiforskningsprogrammet och attverksamheten inom dessa områden fortsättningsvis skall finansieras från anslagunder huvudtitel. Det gäller större delen avdelprogrammet Effektivare energianvändning samt hela delprogrammen Planering,styrfaktorer, stattsttk och Brukarkrav. BFRföreslår mot den bakgrunden för /80 föQande fördelning av medelför forskning och utveckling, inkl. planering och uppföQning avforskningsinriktal experimentbyggande, inom programmet Energianvändning förbebyggelse (miQ. Solvärmesystem ochenergilagring m. m. BFRhar vid utarbetandet av sin kompletterande anslagsframställning samrått medSTU, DFE och . Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 271 a. framhållil atl den föreslagna solvärmesatsningen kan få storbetydelse för uppbyggnad av kompetens inom både tillverkande företag ochbyggnadsföretag. Enligt DFE måste statsmaklerna för att undvika ryckighet varaberedda att fortsätta satsningen ttll dess att solvärmelekniken kan tränga inpå marknaden. DFE pekar också på att en forcering av ny teknik på detta tidigautvecklingsstadium kan leda till bakslag som avskräcker från fortsalt satsningom forceringen inle är tillräckligt kunskapsunderbyggd. Programansvarigtorgan för program 4 är NE). Programmetär indelat i åtta delprogram, nämligen Inhemska bränslen. Kol, Syntetiskadrivmedel, Lättvattenreaktorer, Hetvattenteknik m.m.. Vindenergi, Avanceradenergiteknik och Fusionsenergi. NE anger att en revidering av planerna förinsatserna inom de olika delprogrammen, i syfte atl anpassa dessa till deriktlinjer som har givits i prop. 1977/78:110, pågår saml att enresultatrapport för den hittillsvarande verksamheten inom hela programmetplaneras bli publicerad . NE anmäler vidare att samarbetet medStudsvik , som hitfills har avsett främst delprogrammenHetvattenteknik m. m. och Lättvattenreaktorer, f. n. utvidgas tilldelprogrammet Inhemska bränslen och att möjligheterna till ytterligaresamverkan kommer att studeras under innevarande budgetår. NEframhåller, med hänvisning lill pågående revidering av planerna, att det f. n.föreligger vissa svårigheter att exakt ange hur stor del av verksamheten inomde olika delprogrammen /79-1980/ 81 som kommer attfalla på /80. NE framhåller särskilt att det är förenat med storsvårighet att avgöra hur utgiftema för delprogrammet Vindenergi kommer altfördelas på olika budgetår. NEanmäler att den har studerat olika former av kollektiv forskning inomenergiproduktionsområdet och därvid särskilt intresserat sig för dels avtalmellan STU och Stiftelsen forskning, dels den verksamhet som styrsav avtal mellan och de organ inom branschen med vilkaStudsvik kan träffa avtal. NE anser bl. a. mot bakgmnd härav att den kollektivaenergiproduktionsforskningen bör ses över och förstärkas och anmäler sin avsiktatt senare lägga fram förslag om hur en sådan översyn skulle kunna ske. NEanger övre och undre gränser för fördelningen på olika delprogram av utgiftemaunder /80. Totalt för program 4 anges inter-vallet 140-170 miQ.kr. och föreslås anslag med 170 miQ. NE har därvid inräknat utgifter fördelprogrammet Lättvattenreaktorer med 10-20 miQ. NE framhåller samtidigtatt man önskar en översyn av medelsför- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 272 delningentill , och , vilkenresulterar i att NE finansierar en mindre del än av statsstödet tillsäkerhetsforskningen inom kärnenergiområdet. Genom en sådan åtgärd skulle NE:sstödkriterier bättre överensstämma med de som tillämpas inom övriga delprogram. DFEanmäler att den, på grund av att NE då dessanslagsframställning ingavs reviderade sina programplaner, inte har haftunderlag för att yttra sig över inriktningen av verksamheten inom programmet. Vadgäller medelstilldelningen anser DFE att det är väsentligt att tillräckligamedel reserveras för finansiering av relativt kostnadskrävande fältförsök ochdemonstrationsanläggningar mot slutet av treårsperioden /79-1980/81 ochföreslår därför ett lägre anslag för programmet under /80 än vadnämnden äskar. DFE:sförslag till fördelning av anslaget på delprogram framgår av föQandesammanställning. Som jämförelse redovisas NE:s beräkning (miQ. DFEslöder NE:s förslag om en översyn av ansvarsfördelningen mellan NE, statenskärnkraftinspektion och när det gäller det statligastödet till säkerhetsinriktad forskning inom kärnenergiområdet. Enligt DFE bördärvid även fortsättningsvis en från kontrollfunktionen fristående forskninginom kärnsäkerhetsområdet finansieras genom NE. DFE ifrågasätter dock om intefinansieringsansvaret för säkerhetsforskningen i större utsträckning kundeåläggas kraftproducenterna. NE:sförslag om översyn av den kollektiva energiproduktionsforskningen stöds ocksåav DFE som anser det angeläget att företag som producerar och distribuerarenergi eller tillverkar utrustning härför ökar sitt stöd för forskning,utveckling och försöksverksamhet inom energiområdet. Fömlsältningarna för etteller flera kollektiva forsknings- och utvecklingsprogram inomenergiproduktionsområdet bör därför enligt DFE undersökas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 273 DFEhar i ell kompletterande yttrande över förslag från NE om disposition av medelför vissa större försöksanläggningar ur den i energiforskningsprogrammetingående t. v. ofördelade reserven tagit upp frågan om vindkraftprototyper. Motbakgrund av alt de aktuella beräkningarna av kostnaderna för prototypernaenligt DFE ligger väsentligt över de tidigare beräknade kostnaderna anser DFEatt t. v. bara en av de två tidigare planerade prototyperna skall beställasenligt den ursprungliga tidplanen. Isin rapport över treårsperioden /76-1977/78 framhåller DFE atl ettambitiöst planeringsarbete har utförts inom programmel och attprojektinitieringen har kommit igång snabbt. Vidare konstaterar delegationenatt verksamheten inom områdena SpillvärmeutnylQande och Nya bränslesystem fickavsevärt mindre omfattning än som ursprungligen avsågs. Å andra sidan harområdet Organiska bränslen, innefattande bl.a. energiskog och torv, fått enbetydligt större volym än som beräknades. Fömtom sistnämnda område utveckladesunder perioden även Vindenergi till en tung satsning. skrivelse till industridepartementet har professor vidgeologiska institutionen, lekniska högskola anhållit om 3,5 miQ. kr.for fortsatt forskning och prospektering inom för geotermisk energiintressanta områden i vårt land. NE, som har yttrat sig i ärendet, anger attden med hänsyn till de finansiella ramar och statsmakternas föreskrifter iövrigt som gäller inte kan tillstyrka att särskilt stöd inom energiforskningsprogrammetskall utgå på det sätt som professor förordar. Programansvarigtorgan för program 5 är delegationen för energiforskning (DFE). DFEanger alt planerna för insatserna inom programmel är under omarbetning. Somunderlag härför avser delegationen bl.a. utföra en analys avseende vilka av deproblem som har aktualiserats av framtidsstudiesekretariatets studie Energioch samhälle och av arbete som bör bearbetas vidare inomprogrammet. Under höslen 1978 skall delegationen vidare låta göra en oberoendeutvärdering av insatserna inom programmel /76-1977/78. Verksamheteninom programmet avses under /80 omfatta fortsatt arbele påenergisyslemsludier med ekonomisk inriktning, avslutning av siudier angåendeenergiförsörjningskriser, utvidgning av framtidsstudier samt fortsättning avsystemanalysarbetet. DFEföreslår anslag till Allmänna energisyslemsludier med 5 miQ. kr., varav 350 000kr. avser koslnader för programadministration vid delegationen. DFE anmälerdessulom att skilda omständigheter talar för en ökad satsning på programmet , med hänvisning till pågående omarbetning av planerna, inte närmare angestorleken härav. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 274 bedömninganges dock atl programmet behöver lillföras ytterligare 1 miQ. Kostnadernaför DFE:s verksamhet i övrigt bestrids från Qortonde huvudtitelns anslagKommitiéer m.m. Som har redovisats i prop. 1978/ 79:100 (bil. 17 s. 18), harmedel härför beräknats med 4 miQ. för /80. I sin rapport övertreårsperioden /76-1977/78 framhåller DFE att verksamheten inom programmethar kommit igång relativt snabbt. Tillgången på personal med kompetens inom deför programmet centrala områdena har varit tillfredsställande. På nya områdenhar kompetensuppbyggnad påbörjats inom ramen för förprojekt ellerdemonstrationsprojekt. Denenergirelaterade grundforskningen ingår fr. o. m. / 79 som ettprogram inom Huvudprogram Energiforskning Qfr prop. 1977/ 78: 110 s. 157).Medel härför fördelas av naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) och STU ochanvisas också till . Anvisadeoch äskade medel framgår av föQande tabell. 1978/79 1979/80 NFRanger att medel under anslaget avses användas för dels en fortsättning avprogrammet Kemisk lagring av energi, vilket drivs i samarbete med det franskaforskningsrådet , dels övrig riktad grandforskning för energiområdet. STUanger att en betydande del av insatserna avses inriktas på ettförutsättningslöst sökande efter ny kunskap om bl. a. förändring av energinskvalitet vid omvandling mellan olika energiformer, värmeöverföring samtkemiska bindningar och reaktionsvägar av speciellt intresse videnergiomvandlingar. framhåller att den ändradeinriktning av bolagets verksamhet som statsmakterna har beslutat om motiveraren kraftig höjning av anslaget till bolaget. DFE tillstyrker NFR:sförslag till medelstilldelning för / 80. Vad gäller NFR:sprogram Kemisk lagring av energi framhåller DFE vikten av attinformationsutbytet med BFR, NE och STU ökar. Förenergirelaterad grundforskning som stöds av STU föreslår DFE för budgetåret1979/80 2,2 milj. kr. För den energirelaterade grundforskningen vid föreslår DFE . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 275 Energiforskningenskall stödja energipolitiken. Den skall därvid underbygga den långsiktigaenergipoliliska planeringen, ge underlag för statsmakternas beslut omutvecklingen inom energiområdet och underlätta genomförande av den utvecklingstalsmaklerna beslutar. Genom beslut om en förlängningav energiforskningsprogrammei med (prop. 1977/78:110, NU 1977/78:68,rskr 1977/78: 341) fastlades mål och riktlinjer för verksamheten inom olikaprogram och delprogram. Dessa riktlinjer bör i huvudsak allQämt gälla. Förprogrammet Energianvändning i bebyggelse kommer jag dock i det föQande attföreslå en delvis ändrad inriktning av verksamheten för att bereda utrymme fören väsentligt ökad satsning på solvärmeområdel. Min framställning kommer iövrigt att begränsas till preciseringar och mindre avvikelser i förhållandetill vad föredraganden anförde i prop. 1977/78:110 och till vissa frågor sominte berördes i det sammanhanget. Jaghar i det föregående (avsnitt 6.2.4) framhållit att arbetet med att stimulerauppförandet och användandet av prototyper och demonsirationsanläggningar är ennaturlig föQd av satsningarna inom energiforskningsprogrammet. Jag har därvidockså behandlat bl.a. samordningen och gränsdragningen mellan dessaverksamheter. Inledningsvisvill jag erinra om att energiforskningsprogrammet t. v. måste ha stor bredd föratt vi närmare skall kunna pröva och värdera ell relativt stort antalutvecklingslinjer. Verksamheten bör dock vara inriktad på atl inom flertaletdelprogram och programelement ge statsmakterna underiag för att mot mitten av1980-talet fatta beslut om vilka forskningsoch utvecklingsinsatser som skalldrivas vidare med sikte på att införa en viss teknik. En ingående utvärderingav olika delprogram och programele-menl är därvid av stor betydelse somförberedelse för beslut som efter hand kommer att behöva fattas om inriktningenav verksamheten inom olika delar av energiforskningsprogrammet. DFEhar i detta sammanhang en väsentlig uppgift. Enligt tilläggsdirekliv till DFEden skall den inom ramen för sin planeringsverksamhet ägnasärskild uppmärksamhet åt frågan om vilka forsknings- och utvecklingsinsatsersom bör föras vidare mot praklisk tillämpning, med eller utan stöd frånenergiforskningsprogrammei, och vilka som bör reduceras eller avbrytas. DFEhar , inom ramen för ett särskilt uppdrag från regeringen, lämnat enredovisning av verksamheten inom energiforskningsprogrammet undertreårsperioden /761977/78. Regeringens uppdrag till DFE innefattar ocksåen översiktlig redovisning av uppnådda resultat samt enfördjupad utvärdering av insatserna inom vissa av DFEvalda områden. DFE har i sin rapport anmält sin avsikl att låta den fördjupadeutvärderingen omfatta bl. a. områdena Energianvändning i industriellaprocesser, främsi järn- och stålindustrin, Alterna- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 276 Vindenergi och Allmännaenergisystemstudier. Rapport häröver väntas föreligga . Jagämnar senare föreslå regeringen att komplettera DFE:s utvärderingsuppdrag föratt bl.a. tillgodose behovet av underlag för beslut om energiforskningensinrikining efter den Ijuli 1981. Jag övergår nu till atl behandla de olika programmen ochvill därvid framhålla att de medelsberäkningar jag redovisar delvis bygger pågrova uppskattningar. Justeringar och omfördelningar kan behöva vidlas molbakgrund av del ytterligare underiag som kan komma fram. Det bör ankomma påregeringen att, vid bifall lill del förslag om anslag för nästabudgetår som kommer att redovisas i del föQande, besluta om den närmarefördelningen av medel mellan olika program och delar därav. Energianvändning i industriella processer m.m. De mål för programmet som angavs i prop. 1977/78:110 börallQämt gälla. Del är av betydelse för vår industris framtida konkurrenskraftalt den får tillgång lill energieffekliv teknik i tillräcklig utsträckning.Verksamheten inom programmet bör enligt min uppfattning medverka härtill. Programmetbör inrymma långsiktigt motiverade insatser syftande till att ge underlag försatsning på ett fåtal lovande utvecklingsprojekt samt vissa insatser som kanleda till energibesparingar redan i ett kortare tidsperspektiv. Min medelsberäkning för programmet framgår av föQandesammanställning (milj. Vid min beräkning av medelsfördelningen pådelprogram harjag föQl STU:s förslag.