prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Eftersom dessulom direkreklamensinnehåll som redan nämnls övervakas av KO, är det enligt NO:s mening angelägetatl de ytterligare begränsningar i användningen av della reklammedium som kankomma all föreslås i näsia eiapp av Ulredningen inle går längre än som kananses nödvändigi för all i rimlig ulsiräckning beakta behovei att skydda denpersonliga integriteten. Arbelsgruppenför ADB och juridik vid Siockholms universilel anser atl del är angeläget all idet fortsatta utredningsarbetet bl.a. mer inträngande behandla behoven av altgöra maskinläsbara dala lillgängliga för mångsidigt nyttjande av olikaintressenter med stöd av offentlighetsprincipen. Därvid bör man inte utgå frånresonemang som innebär alt varje kommersiellt bruk av allmänna dalabaser skulleinnebära atl åka snålskjuls på offentligheten. Inte minsl när man granskarfömtsättningama för en fördjupad och aktiverad offentlighetsprincip är delväsentligt alt diskussionen är mer nyanserad och ser lill både indirekianyttoeffekter och den önskvärda stmkturen i slorl hos samhälletsinformationssystem. Man kan inle på förhand utesluta att kommersiella inlresseni allmänna databaser kan vara både legitima och till och med värda atluppmuntra från offentlighetssynpunkt. principiellainställning är identisk med vad som kommii lill ullryck i förarbeiena lilldatalagen, nämligen all en uppbyggnad av befolkningsregisier, som kan samkörasinnebär fara för individens integritet Det är därför nödvändigi altdalainspeklionen kontrollerar användningen av sådana register. DALKförutskickar däruiöver au framlida överväganden kan komma all innebärabegränsningar för direktreklamverksamheten, vad gäller användningen avoffentliga uppgifier. Del kan emellerlid, enligi Sparbanksföreningensuppfattning, ifrågasällas om sådana begränsningar är nödvändiga. DALK erinrarsjälv om all kriiiken mol direkiadresserad reklam i sior ulsiräckning riklarsig mol själva reklambudskapets innehåll, något som faller utanför denegentliga frägan om inlegritelsinlrång enligt datalagen och i stället hör lillmarknadsföringslagen. menar dessulom alt ett alltförvidlyftigt utnyttjande av offenlliga datorregisier för direkireklam och andrakommersiella ändamål måsle kunna stävjas på annat sätl än genom t ex. eiidirekl förbud att använda offenlliga regisier. Del kan exempelvis inie anseslämpligi aii minderåriga bearbetas med säljbrev eller alt adressurval bestämsgenom alltför personspecifika uppgifter som kan anses vara kränkande. De hittillsvarandeerfarenheterna utvisar emellerlid alt datainspektionens lillsyn har varil fullllillräcklig. släller sig någoi frågande till DALK:s deklaration all förelagsom använder sig av direkireklam åker snålskjuis på offentligheien. Del gårknappast all särskilja personuppgifter från andra uppgifter som är av offentligkaraklär och som kan brukas av företag och andra institutioner. Förbundel anseratt en begränsning av personregistrens användning i kommersiellt syfte kan få effektersom är mindre lillfredssiäl- Prop.1978/79:109 167 landeän de nuvurunde förhållandena innebär. Innan mun lillsäller en särskilduiredning med uppgift utt se över direklreklumens mål och meioder föreslårförbundel ull den sedun presenterude reklumijirednjngensbelänkande aklualiseras. Förbundel unser ime att del i dugens läge finnsuniedning ull ingripu mot direkiudresserad reklam. Moiiugurnu uv direktadresseradreklum hur redan nu möjligheler all få en begränsning av reklamulbudet Innanslutlig ställning lus i frågun om direkiudresserad reklum vill förbundeluvvukiu kommitténs sluiligu betänkunde. poängterar alt adresserad direktreklam, till skillnad frånoadresserade försändelser, annonser m. m., vänder sig till de personer somulgör den rikliga målgruppen för olika vamulbud. Vurken förelug ellerkonsumenter kun vuru beljunla av all skicka försäljningserbjudanden lill felmålgrupper. Giveivis kan de personer som inle vill ha direkireklam hindra detlagenom anmälan lill SPAR. Direkireklam är enligi föreningen en myckel bra ochinle alllför dyr koniaki med konsumen-lerna. Svenska annonsörers förening.Svenska bokförläggareföreningen, och , nedan kallade organisalionerna, uppehåller sig i ellgemensamt yttrande ulföriigl vid frågan om uttag för direktreklam.Organisationernas erfarenheler är all datalagen och datainspektionens föreskrifteri onödig omfattning försvårat, försenat användandel av registren vidmarknadsföringen och fördyrat inrätiandei och förandet av nämnda personregisierpå ADB. i så hög grad alt vissa regisier numera ej förs på ADB. Likaledesförhindras innovationer på området. Föreiugeis möjligheler alt införa ochutnyttja effektiva marknads-syslem har försämrats. I högre grad än vad som kananses vara motiverat med hänsyn tagen lill organisalionernas och derasmedlemmars verksamhei har dataområdet erfordrat bevakning och åtgärder i syftealt söka påverka utvecklingen i mindre negaliv riklning. Organisationernaanför exempel för atl illustrera detta. De ifrågasätter också om deföreskrifter som dalainspeklionen har meddelal har haft mer än marginellbelydelse. för vissa regisier om an markering skall ske av den som inie önskardirektreklam utnyttjas den enligt organisationerna i mycket liten lorde endast ca 5 (X)0 personer av befolkning under en4-5-årsperiod ha begärt markering. Molsvarande siffra hos SPAR är ca 5 500. Delfinns anledning förmoda att del är samma personer som i de olika regisirenbegärt markering. Trois aii dagspressen, såväl riks-som lokallidningar, fieragånger på framirädande plals påvisar möjlighelen all avregisirera sigoch lillhandahåller formulär är frekvensen inle större. De som anmäleravregistrering ålerkommer för övrigi ofta och begär au bli regisirerad på nyll.Della iroligen beroende på all konsekvenserna av en avregisirering ej vurönskvärda. Prop.1978/79:109 168 Organisalionernaanser således atl datalagen i högre grad än vud som fär anses moliverai avdalalagens inlenlioner i negaliv riklning påverkal marknadsföringensmöjligheteralt arbeta med de personregisier som del här är fråga. DALK:sförslag som relalivi nära ansluler sig lill dagens siiuaiion innebär ingaförbättringar. En del av DäLK:s bakgrundsmaleriaikriliseras också. Någon särskild uiredning för direkireklam är inle befogad isiörre eller mindre ulsiräckning än beträffande annan reklam. För direktreklambör ej heller dalainspeklionen ha möjligheler atl ulfärda föreskrifter av vissaslag ulan frågorna bör lösas inom ramen för marknadsföringslagen bl. a. genompågående riktlinjeförhandlingar. Konsumeniverkei/KO har siörre erfarenheler påområdel och kan också iaktta atl konkurrensneutraliteten mellan adresserad ochoadresserad direktreklam upprätthålls. Orgunisuiionernuär också inne på förhållandet lill offentlighetsprincipen och framhåller atlinga av de uppgifter som används vid marknadsföring är av sådani slag allutlämnande av handling enligi tryckfrihetsförordningen kan förhindras. Allmänhandling är här t ex. tabulatorlisia, hålkort, adressetiketter och t o. m.datamedium. Datainspektionens föreskrifter enligt datalagen får inle hellerinskränka myndighels skyldigheler enligi iryekfrihelsförordningen. I följdhärav skulle således dalamedium kunna utlämnas. I princip är såledesoffeniligheisprincipen orubbad. 1 prakiiken är den emellerlid urholkad i fieraavseenden. 1 följd av datainspektionens anvisningar har myndigheterna ocksåiniagii en myckel reslrikliv hållning även när det gälll lillhandahållande avulskrifler. prakliskl arbetande näringsliv innebär naturligtvismyndigheternas restriktiva hållning i prakiiken att offentlighetsprincipen ärurholkad i vad gäller utlämnande av kopia och utskrifter av datamedium. Den lidsom slår till buds i marknadsföringssituationer medger ejöverklagningar.Begränsningarna i offeniligheisprincipen innebär också-i vad gäller uilämnandeav sådana handlingar - all man i prakiiken övergivit den vikliga principen allmyndighet är skyldig all lämna ut offenilig uppgifi ulan all efterforskasökandens syften. Begränsningarnai offentlighetsprincipen på ADB-områdei synes yllersl grunda sig på grumligaresonemang om atl kommersiella massuiiag ur myndigheiernas offenlliga regisieri princip ej skall förekomma eller i varje fall begränsas. Denna inställningsynes i sin lur ansluta sig lill grundtanken atl uppgiflersom samlats in förett vissl besläml ändamål i princip inie bör få ulnylljas för andra och senaresyften. uinyiijande av offenlliga uppgifter för direkiadresseraddirektreklam och annal kommersiellt bruk är således egenlligen detsamma som aii"åka snålskjuls på offeniligheien". Kommiuén förklarar sig delaangiven uppfattning. Organisalionernafår på dei uttryckligaste protestera moi ett sådani förenklat synsätt. Det kanmed lika slort fog sägas all det offenlliga "åker snålskjuls på delprivala". Från privala personregisier på ADB av praktiskt tagel alla slagfiödar nämligen sländigi personuppgifter lill offenlliga regisier i följd avålägganden i olika lagar och författningar. De privata registrens utnyttjandeav de offenlliga lorde vara avsevärt mindre. Prop.1978/79:109 169 Myndighelernainsamlar för övrigi sina uppgifter med slöd av lug som ej kun åberopas uvenskildu eller Ibreiag för moisvurunde insumling. Av detiu skäl och enärenskildu företug och orgunisulioner i så hög grud bidrur med uppgifter är delenligt orgunisalionernas mening hell rimligt all offentliga uppgifter i principär tillgängliga - i den mån sekretesslagen ej lägger hinder i viigen - oavsellval av teknik och utan alt ändaniålsprövning sker. Organisationernaanför vidare att resultatet av ett kommersiellt utnyttjande av t. ex. elloffeniligi regisier sällan lorde upplevas som störande för den regisirerade.Organisationerna ifrågasätter också lämplighelen av alt en ändamålsprövninggörs. Redan marknadsföring av t ex. tidskrifter, böcker, TV- och radioapparaterär ell slöd för främjande av ell frill meningsutbyle. Man framhåller också attnäringslivs- och branschregistrens syfte är atl nå de personersom ärbeslutsfattare beiräffande bl. a. den produkt som marknadsförs. Depersonuppgifter som förekommer är yrke eller litel saml för- och efternamn.Alla andra uppgifter är hänförliga lill förelagel. De ej personnamnsallaadresserna uigöres av mindre förelag. Hos dessa öppnar ändock räll personposlen, varför del ej är nödvändigi all personnamnsälla dessa. Med hänsyn lagenlill dessa regislers karaklär föreslås all desamma undanlages från dalalagenslillämpningsområde eller innefallas under förslagels 26 S. Om denna hemställanej kan godtagas föreslår organisalionerna all del i kommande laglexl ellerproposition klart framgår atl personregisier av angivel slag i princip skallkunna erhålla tillstånd. Organisationernakritiserar DALK:s uttalande om atl det för direkreklamens behov ärtillräckligt all erhålla urval av adresser på elikeiler. På gmnd avkoslnadsslegringar och krav på siörre effekiivitei är det nödvändigt all kunnaerhålla även dalamedium. Det är av stort värde för den regisieransvarige allsjälv eller genom sin ordinarie servicebyrå eller direkreklamföre-lag, vilkakan vara mer lämpade än t ex. DAFA (SPAR) och , fa göra nödvändigastatistiska bearbetningar, eliminering av dubbletter i förhållande till redanexisterande kundregister, borttagande av adresser till konsumenter vurs krilerierligger för långl ifrån kundregistrets profil, borttagande av adresser lillkonsumenter som reagerat på t ex. en direklreklamenhel eller svarskupong iannonser i syfte all därefier kunna fortsälla med flera liknande ålgärder. Delkan även vara fråga om eliminering av viss del av urvalet som i en lesiändringvisal låg svarsprocenl eic. Organisalionernakonslalerar vidare alt dalainspektionen numera inom ramen för 3 § datalagenmedger all lillfälliga marknadsföringsregisler inrättas under en övergångslidvanligen på högsl . Del gäller därvid oftast urval från SPAR eller från Dalema AB:s befolkningsregister. Organisationernaanför med anledning härav: 1allmänhet är denna lid tillräcklig. 1 varje fall när urval görs från Dalema AB:sbefolkningsregisier från vilkel ett mindre urval kan göras försl vilket medförlängre planeringstid innan del slutliga urvalet görs. Denna lösning äremellertid inte ekonomiskt försvarbar betr. urvul från DAFA:s SPAR. 1978/79:109 170 DAFAtillämpar nämligen en betydligt högre engångsavgift vid ullag, vilkel medförall kunderna ej låler det slulliga urvulei föregås uv eu mindre. Därigenomerfordras all del lillfälliga regisirel kan förus under en längre lid än tremånuder. Delframgår ej av förslagei lill laglexl lill 3 i; eller av betänkandet i övrigt ivud mån del även enligt förslaget föreligger möjligheter all medge tillfälligaregisier. Detta i likhel med näringslivs- och branschregister (se punkl 4.1ovun). Orgunisuiionernu fårdärförhemställa all möjlighelerna all inrätta och föra i vurje full lillfälliguregisier medges och ull frågun behundlus i kommunde lugiexl eller proposiiionlill ledning förde regisierunsvarigu. Enligi organisalionerna bör medlilirälljgu regisier uvses såduna som är inrättade under högsi ell år. Inköp avlillfälligl regisier på ADB och de marknadsförjngsåigärder som därvid planerusär en beiydunde inveslering för bolugei vjlkei förhållunde är ytterligure ettskäl till utt registret bör kunnu få förus under en längre lid UV tre månuder.En kort lid gynnar för övrigt resursriku förelug frumför undru förelug. Vid inräiiundei ochförundei uv lillfälljgu regisier torde del i regel vuru frågu om köp avduiamedium från DAFA eller . Personuppgifterna är därför av förhållandevisoskyldigt slag och genom Dl:s lillsyn och föreskrifter för såväl dessaregisieransvarigas som den tilllallige regisleransvariges regisierlillvuruluges den regisirerudes inlressen. Inirång i den regisirerudesiniegriiel lorde därför inie vuru siörre än vad han enligt daialagen får anseslåla. Tillsiåndeifördel lillfälliga regisirel kan dessulom förenas med föreskrifter som innebärall daiamediei från t.ex. DAFA endast får innehålla namn, personnummer, adressoch sifferkoa, vilken t. ex. endasl behöver uivisa all en person lillhör enviss inkomsigrupp. 14Underrättelse till registrerad om innehållet i personregister DALK:söverväganden och slulsaiser har fåll ell blandal mottagande. Del tillslyrks avbl. a. rikspolissiyrdsen, SCB. AMS och DAFA. men andra inslanser avslyrkerförslaget lill uppmjukning av skyldigheten. Ytterligare några, varav de fiesiasynes godla DALK:s förslag, kommenterar underrällelseskyldighelen mer allmänt Rikspolissiyrdsen anser ilikhel med kommittén all dessa besiämmelser kan leda lill orimliga konsekvenserför den registeransvarige och tillslyrker därför den föreslagnaundanlagsregeln. bör undanlagsregeln kunna lillämpas i frågaom bl. a. regisier för s. k. loggning och s. k. back-up. Slyrelsen lar i dellasammanhang upp frågan om inle regeln även bör omfatia sådana administrativaregister från vilka de regisieransvariga med viss periodicitet automatisktsänder underrättelser lill de regisirerade. De regisier som främsi åsyftas ärsådana som faller Jnom ramen för del förenklade ansökningsförfarandel och som -med hänsyn lill au de undanlagiis från det ordinära ijllsiåndsförfarandel - avdalainspeklionen har bedömts vara föga känsliga ur integriletssynpunkl. Deautomatiska underrättelserna lillgodoser enligt siyrelsens uppfattning kravenpå insyn i regisiren och ger möjlighel lor de regisierade all vid konstateradefelaktigheter begära rättelser och komplcl- Prop.1978/79:109 171 SCBullalar all underrättelseskyldigheten lorde ha en i huvudsak positiv inverkanför dess siaiislikproduklion, även om kosinaderna och den administraiivuomgången är belydande. Också inrältandel av ett uliugs-syslem uv uppgifter påindividnivå från eu sysiem som elejsi endasl syftur till uggregerude utiag ären negaliv fakior som bör nämnas i sammanhanget till irols anser SCB allsiaiislikproduklJonen ime bör undanlas från underrättelseskyldigheten. SCBtillslyrker i siällei DALK:s förslag alt ge möjligheler för dalainspeklionen aumedge lättnader i underrättelseskyldigheten i vissa fall. SCB anger somexempel två typfall där sådana luiinuder vore motiverade. Det ena fallet gällerregisier som bildas på grundval av en provundersökning och där registret har enkort livslängd. Del andra gäller regisier som realiier är förelagsregjsier, mensom på grund av förekomsl av namngiven kontaktperson är atl betrakta sompersonregister i datalagens mening. /I/V/5framhåller att den enskilde bör ha rätl alt kontrollera om de uppgifier somfinns regisirerade om honom är rikliga men även om han över huvud lägel ärregisirerad. Styrelsen tillslyrker emellenid den uppmjukning i 10 § somföreslagils. Enligikonsumeniverkeis mening bör de typer av regisier som skall undanlas frånunderrällelseskyldighelen enligi 10 § uttryckligen anges i lagiexien. Härigenomökas lydligheien och siadgandel blir mera lättförståeligt, vilket också ärägnat all öka känslan av rättstrygghet Länssiyrelseni Siockholms län frumhåller belydelsen uv ull informutionen till deregisirerade förbättras och utökas och ger exempel på hurinforma-tionsskyldigheien skulle kunna fullgöras. Den skärpning avundenätielse-skyldighelen enligt 10 § datalagen som efterlyserkan åsladkommas utan ändring av datalagen. Datainspektionen kan med stöd av 6ij datalagen meddela särskilda föreskrifter om hur underrättelseskyldighetenskall fullgöras. Moi DALK:s förslag om ett lillägg lill 10 i; dalulugen sominnebär atl dulainspeklionen i vissu full kun medge lättnader i underrällelseskyldighelenhar länssiyrelsen dock inle någon erinran. DAFAslöder del föreslagna lilläggei lill 10 § dalalagen men lar lillflillel i aktatlpekapåensnålskjuisåkningav 10 fjsomblivii vanlig . Del har påmarknaden förekommii företag som erbjuder sig all mol viss ersättning begära 10§-utiag åt dem som till företaget insänder namn, personnummer m. m. Förelagetkopierar sedan de från privatpersonerna insända talongerna och skickar dessasammanställda kopior till ett antal regisieransvariga, som i sin tur har atlsända 10 ij-uldragei direkl lill den regisirerade. DAFA,som under ell halvi år erhöll cirka I 000 dylika önskemål, finner den ovannämnda ordningen med indirekia framsiällningar om 10 ij-uiiag mindrelilllalande ur den regisirerudes synvinkel. Frumlidu uvurier som all dylikaförelag försl använder sig av SPAR för urval av viss målgrupp, vilken därefterlillskrivs och erbjuds hjälp med au, moi viss ersäuning, få 10 -uiiag 1978/79:109 172 ellerenmarkering om ej önskemål om direktreklam insänd till SPAR, är inle hellosannolika. Mot detta kan hävdas att en verksumhei som går ut på ull tillvaruluden enskildes intressen uldrig kun vura negaliv. I sammanhanget får då integlömmas daiainspekiionens roll som allmänhelens dalaombudsman. Som framgår avbelänkandei har dalainspeklionen givil ul en förleckning, benämndPersonregister i , som innehåller en beskrivning av alla siörreoffentliga och enskilda regisier sumt udress och telefonnummer till deregisierunsvarigu. Den som irols denna sammanslällning ändå har svårl allbedöma ur vilka register han skall begära 10 ij-ullag kan vända sig direkl lilldalainspeklionen och erhålla hjälp. erinrar om all dalainspektionen har pekal på behovei av olikalillägg och förtydliganden när det gäller den nuvarandeunderrällelseskyldighelen enligi 10 § dalalagen, t ex. tillämpningen när detgäller personregisier för tesländamål eller för velenskaplig forskning ochsialisiikproduktion. Inspektionen har också tagil upp frågan från vilkenlidpunki i ell registers uppbyggnad underrättelseskyldigheten bör gälla.Inspekiionen har däruiöver gett exempel på andra fall, i vilka beslämmelsernai 10 § dalalagen i prakiiken kan vara svåra att lillämpa och särskilt nämntvissa lyper av loggregisier och register för s. k. back-up. De avdalainspeklionen sålunda påpekade problemen vid lillämpningen av 10 § datalagenhar vållat problem i bankernas verksamhei. hälsar därför medlillfredsställelse den möjlighel till dispens från underrättelseskyldighetensom DALK föreslagit i ett lillägg lill 10 § datalagen. delar DALK:s uppfattning all den nuvarandeunderrällelseskyldighelen i huvudsak är väl avvägd och tillstyrker även detföreslagna tilläggel i 10 § dalalagen. DALK:sförslag till uppmjukning av underrätielseskyldigheten avstyrks av hovrällenför Väsira , siaiskoniorei, juridiska fakullelsnämnden vid Lundsuniversilel saml Medborgarrälisrördsen. Hovränenför Väsira delar kommitténs uppfattning all bestämmelsen omunderrällelseskyldighel i 10 § är en av de vikiigasie i dalalagen. Enligthovrättens mening har den regisirerade ell sådani befogal iniresse av att fådel av de uppgifter om honom som finns i personregister aii de koslnader ochövriga olägenheter som del nuvarande sysiemel kan medföra för denregisieransvarige inie ulgör lillräckliga skäl för en sådan inskränkning avunderrällelseskyldighelen som kommittén har föreslagil. Hovrällen avslyrkersåledes dei föreslagna lilläggei till 10 § dalalagen. För den händelse ellsådani undantag som kommittén har föreslagil anses moliverai bör del enligthovrällen framgå av lagiexien all prövningen skall avse varje särskiltregister. Siaiskonioreiframhåller all kunskapen om datatekniken och informationssystemens funklionoch användning ännu inte är så allmänt utbredd som vore önskvärt. är enorsak lill varför många kan erfara ett brisiande förtroende och känna sigotrygga gentemot de datoriserade informaiionssys- 1978/79:109 173 lemen.Det är därför önskvärt all del finns meioder som ger iniressenler ulan särskildleknisk kunskap så bra insyns- och konirollmöjligheier som möjligl. sådanisäll är all vurje regisirerud kun begära ell uidi-ag ur de regisier där han kanförekomma. 1 och med dalulugen hur mun på säll och vis införtoffeniligheisprincipen - om än i begränsud omfuilning - för alla personregistersom förs med ADB - en insynsmöjlighet som finns i offentligamyndigheters register alldeles oavsett datalagen. DALKnämner några exempel på läll då skyldigheten atl lämna ut registerutdrag enligt10 i; dalulugen är svår all lillämpa. Del är svårt och dyrt atl söka ul en vissbeslämd uppgift i t. ex. mellanlagringsregisier, arbetsregister ochloggregisier. Sådana register innehåller inga ytterligare uppgifier än vad somfinns i moisvurunde huvudregisler. Del är därför rJmligi ull mun skupur någonundanlagsregel från underrällelseskyldighelen av del skälei. Statskontoret hardock svårl all se om den föreslagna ändringen av 10 t? dalalagen är lillämpligför offenlliga myndigheler med hänsyn lill offeniligheisprincipen. Vissalolkningsproblem torde kunna uppslå. Del kan finnas risk för all ändringentolkas så alt dalainspeklionen blir den myndighei som avgör vad som kan hållashemligl eller inie såväl för offenlliga som privala regisier. Därför föreslårsiaiskoniorei all del föreslagna tilläggel ges en annan formulering, somklarare anger vilka lyper av regisier och uppgifter som avses. Frågan hängerockså samman med DALK:s näsla arbelsuppgift - alt uireda ADB ochoffeniligheisprincipen. Dei finns således skäl all väma med all ändra 10 §dalalagen lills della utredningsarbete avslutats. vid Lunds universilel har i och för sig förståelse för de avkommittén anförda skälen för införandel av undanlagsregeln. Å andra sidan anserfakullelsnämnden alt införande av undanlag från den nuvarande allmännaunderrättelseskyldigheten är oförenligt med ett av datalagstiftningensviktigaste syften, dvs. atl bland allmänheten förhindra oro införADB-registrering av personuppgifter. Den nuvarande regeln om allmänunderrällelseskyldighel har en vikiig psykologisk elTekt i detla avseende. Medborgarrälisrördsenhävdar all del med hänsyn till dalalagens syfte måsle anses vara ickegodtagbart all, såsom föreslås genom lilläggei till 10 i;, möjlighel öppnastill befrielse från skyldigheten all på anfordran leverera regisieruidrag lillregisirerad person. Den som begär uldrag måsie själv anse atl del föreliggerrisk för hans personliga inlegritel. Del kan därför inte vara uppenbart all såinle är fallel.