prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksförsäkringsverketföreslår an verket bemyndigas atl föreskriva alt vissa ärenden där rentformella skäl ulgör hinder mol bifall lill pensionsansökan får avgöras avtjänsteman i stället för pensionsdelegaiion. Verket anser vidare atlbifallsärenden bör prövas i delegation i ökad omfattning och avser att meddelakompletterande anvisningar i ämnet. Dessaförslag lämnas utan erinran av remissinsianserna. Prop.1978/79:69 60 Jag anser dock all den förordade överfiyttningen av ärenden från pensionsdelegaiionlill tjänsteman bör regleras i delpensionslagen. Jag föreslår därvid atl detlaskall gälla i fråga om avslag som grundas på alt sökanden inte uppfyllerföreskrivna villkor om ålder, om tillhörighet till ATP (eller sk. undanlagandepoäng)och om bosättning i eller på all han uppbär allmän förtids- ellerålderspension eller ansöker om delpension för längre lid tillbaka än som kanmedges (). Vad gäller förslaget om överföring tillpensionsdelegation av bifallsärenden menar jag vidare att lagen i princip börföreskriva detla för fall där den försäkrades arbets- eller inkomstförhållandenär svårbedömda. Omde förhållanden som har legal lill grund för beslul om delpension ändras, skallpensionen f n. omprövas i enlighet med utföriiga bestämmelser somriksförsäkringsverket har meddelat efier samråd med centrala pensions-delegationen. Riksförsäkringsverketavser enligt utredningsförslaget all se över och komplettera sina anvisningarom omprövningsförfarandel. Vid remissbehandlingen har framförts åtskilligasynpunkter i ämnet. Iöverensstämmelse med uttalanden som har gjorts av ochremissinstanserna anserjag för egen del alt del i lagtexten bör föreskrivas attdet måste ha skett en ändring av betydelse i de lidigare pensionsförhållandenaför att omprövning skall göras. Delpension för förfiuten tid bör därvid i enlighelmed nu gällande regler inte kunna återkrävas med mindre den försäkrade kanläggas något otillbörligt lill last. I likhel med vissa remissinsianser villjag tillägga att vid sin uppföljning av försäkringen börundersöka huruvida nuvarande iremå-nadersinlervall för rutinmässig efterkonirollav pensionsförhållanden kan förlängas. Efterkonirollerna bör i princip göras likaofta för alla kategorier av delpensionärer och åtminstone en gång . Jagåterkommer lill omprövningsförfarandet i specialmotiveringen till lagförslaget. 5.6Ikraftträdande, kostnader och finansiering Vadgäller ikraftträdandet av de nya bestämmelsema måste som bl. a.Försäkringskasseförbundet har anfört ges god förberedelselid för utsträckningenav delpensionsförsäkringen lill egenföretagare m. fi. Reformen innehåller mångakomplicerade inslag, och det är angelägel all den kan fungera väl redan frånbörjan. Jag vill härvid erinra om alt nuvarande deipensionsförsäkring antogs avriksdagen före ikraftträdandet den . Jag föreslårdärför atl den nu aktuella utsträckningen genomförs den 1 januari 1980.1 viss likhelmed vad som gällde för anställda vid den urspmngliga reformen bör dock fördelpension fr. o. m. ikraftträdandet kunna godtas atl egenföretagaren hartrappat ned sitt förvärvsarbete , och även omhan inte fyller förrän i Prop.1978/79:69 61 Man möjliggör då en pensionsprövning så attdelpension kan börja utgå redan vid början. Jagföreslår också att anställda fr. o. m. skall kunna vara försäkradeför delpension om de fr o. m. har tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst inom ATP under minsl oavsett om inkomsten härtör från anställningeller annal förvärvsarbete. beakias bara anslällningsinkomst. Inomdelpensioneringen har man som jag har nämnt tidigare i vissa fall bortsett frånsjukförsäkringens regel om 30 dagars väntetid för inkomsländring (avsniii 5.4).Della bör lagfästas i nuvarande DPL, och bör vidare ges möjlighet förriksförsäkringsverket att utfärda generella föreskrifter om omprövning avdelpension med anledning av en retroaktiv lönehöjning i enlighet med vad jaghar anfört lidigare. Nuvarandedelpensionsförsäkring finansieras med socialförsäkringsavgifter frånarbetsgivare och uppdragsgivare. Avgiften ulgör f n. 0,25 96 av ulgivna löneroch arvoden. Infiutna avgifter förs till en särskild fond, som förvaltas avriksförsäkringsverket. Riksförsäkringsverketföreslår atl utvidgningen av delpensionsförsäkringen till företagarefinansieras genom egenavgifter som i princip skall beräknas på nettointäkten avrörelsen. Egenavgifien föreslås vidare bli debiterad efter samma uttagsprocentsom tillämpas för den socialförsäkringsavgift som arbetsgivarna betalar. Dessaprinciper för finansiering av egenförelagarnas delpensionsförsäkring godtas iallmänhet av remissinstanserna. TCO menar dock att egenföretagarna måste utgöraett särskilt premiekol-lekliv med egen pensionsfond. Föregen del ansluter jag mig till förslag till finansieringssystem.Jag vill dock liksom fiera remissinstanser framhålla angelägenheten av attverket noga följer utvecklingen av pensionskostnaderna för de olika gruppernaförsäkrade. Vadså gäller procentsatsen för avgiftsuttaget vill jag till alt börja med erinra omatt man redan inför den urspmngliga delpensionsreformen fann det svårt alt göranågra säkra antaganden om pensionskostnaderna och att försäkringen har visatsig behövlig och populär. har i sin utredningsrapportberäknat att delpensionsfondens medel vid oförändrade förmåns- ochavgiftsregler inte kommer att helt täcka utbetalningarna av delpensioner fr. o.m. Underskottet beräknades uppgå till 61 milj. kr. vid1978 års slul och 296 milj. kr. Med sina antaganden omframtida utnyttjande av delpensionsförsäkringen och om pris- och löneutvecklingförordade att arbetsgivaravgiften höjs till fr.o. m. samt au en t. v. motsvarande egenavgift tillförsdelpensionsfonden i samband med atl förelagarna ansluts till försäkringen. Dethar nu visat sig atl det har blivit en större ökning av antaletpersoner med delpension än enligt de antaganden som låg till grund förriksförsäkringsverkels förslag . Detta leder till att 1978/79:69 62 delpensionsfondens underskott sannolikt kommer all bli siörre än vad som förutsågsi verkels rapport. föreliggande uppgifier tyder på atl under-skoiiet blir ca120 milj. kr. vid uigången av och mellan 450 och 500 milj. kr. Iavvaktan på ställningstagande lill förslag harregeringen genom beslul medgett all verkei får disponera medelfrån inkomsttiteln inkomsi och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifterm. m. för tillfällig överföring till fonden för delpensionsförsäkring i denmån fondens medel inte läcker löpande pensionsutbetalningar. Vissaremissinstanser har ställt sig avvisande till verkets förslag om höjt avgiftsuttag(avsnitt 4.5). För egen del anser jag au en avgiftshöjning är ofrånkomligsärskilt mot bakgrund av de senaste kostnadsuppgifterna. Höjningen avsocialförsäkringsavgiften till delpensioneringen bör gälla fr. o. m. den 1 januari1980. De nu tillgängliga uppgifierna om kostnadsutvecklingen fördelpensionerna och förändringarna i fondslällningen tyder på atl den avriksförsäkringsverket tidigare föreslagna avgiftshöjningen till 0,45 96 inte ärtillräcklig för att avgifterna skall fullt ul läcka delpensions-kostnaderna.För att uppnå full täckning av löpande pensionsutbetalningar och därutöver ensuccessiv täckning av det underskott i delpensionsfonden som uppkommer underåren 1978 och 1979 bör avgiftsuttaget höjas till 0,50 96. Jag förordar motdenna bakgmnd alt arbetsgivaravgiften till delpensionsförsäkringen fastställs till0,50 96 av löneunderiaget fr. o. m. och alt en motsvarandeavgift för egenföretagare införs på inkomsi som skall tas upp till beskattningfr. Isamband med reformen kommer vissa tillfälliga kostnader atl uppstå för utformningav administrativa rutiner samt utbildning och information. Kosinaderna har avriksförsäkringsverket uppskattats lill ca 1,5 milj. kr. Reformen medför ocksåen ökning av de åriiga administrationskostnaderna, vilken verket har uppskattatlill ca 2 milj. kr. Här nämnda kostnader bör finansieras på samma sätt somriksförsäkringsverkets resp. försäkringskassornas övriga administrationskostnader. 1 enlighelmed vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag lill 1. lag om delpensionsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen(1975:380) om delpensionsförsäkring, 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i kommunalskatielagen(1928:370), 5. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272). Vidupprättandet av lagförslagen under 4 och 5 har samråd skett med chefen förekonomi- och budgeldepartementen. 1978/79:69 63 7.1Förslaget till lag om delpensionsförsäkring allmänna motiveringen har föreslagils alt försäkringen för delpension ikombination med deltidsarbete inte längre skall gälla enbart för anställda ulansträckas ul lill i princip alla förvärvsarbetande. Det har vidare föreslagits vissaändringar i nuvarande delpensionsregler för anställda. Denna omfattandereformering av försäkringen har medfört behov av en revision av nuvarande lag(1975:380) om delpensionsförsäkring, DPL. Därvid har också ansetts motiverat atlreglera den ändrade försäkringen i en helt ny lag om delpensionsförsäkring, ifortsättningen kallad NDPL. Medhänsyn till del pensionsförsäkringens speciella form och bestämmelser har dennya lagen inletts med en paragraf som kortfattat anger lagens syfte. Avbestämmelsen framgår all lagen numera gäller i princip alla förvärvsarbetandei åldern . Detla innebär all inte bara arbetstagare utan även egnaföretagare och uppdragstagare kan fö delpension om de känner behov av atltrappa ned sitt förvärvsarbete före den normala ålderspensioneringen. Av paragrafenframgår vidare atl det är en minskning av arbetstiden som är det primära förrätten lill delpension. Pension kan därefter enligt lagens bestämmelser utgå iden mån inkomstbortfall uppkommer till följd av arbetstidsminskningen. Beslutom delpension fömtsätter an pensionsansökan görs hos allmän försäkringskassaenligt 14-16 §§. Paragrafengäller administrationen av delpensionsförsäkringen och molsvarar I § DPL. 2 § AFL följer att skall utöva lillsyn överförsäkringskassornas befattning med delpensionsförsäkringen och att kassornaskall rälla sig efter de anvisningar som verket meddelar (jfr 24 § NDPL).Besvärsordningen i delpensionsärendena regleras genom 20 § NDPL. Paragrafenmotsvarar i sak delar av 2 § och 3 S första stycket DPL med den huvudsakligaändringen an föreskrivet villkor om aktuell anknytning till arbetslivet(arbetsvillkor) som måste uppfyllas för alt man skall vara försäkrad fördelpension inte längre gäller bara arbeie i anslällning. 1978/79:69 64 av den ramlid av under vilken arbetsvillkoretskall vara uppfyllt skall liksom f n. inte inräknas tid då sökanden har varithindrad all arbeta på grund av siyrkt sjukdom m. m. Dessa frågor skall bedömasenligt närmare regler som finns i de angivna lagarna om slöd vid arbetslöshet.Därutöver har från riksförsäkringsverkels nuvarande tillämpningsanvisningar(cirkulär nr 6/1976) tagils in en bestämmelse atl arbetslöshet vid vilkenersättning har utgått skall räknas som arbetshinder när man bestämmer ramiidenför arbetsvillkoret. Del bör som påpekats i LO:s remissyttrande (avsnitt 4.3)inte heller föreligga hinder mot all i lillämpningen bortse från tillfälligledighet eller kort uppehåll mellan två anställningar efter närmare föreskrifierav . I den proposiiion som låg lill grund för gällandedelpensionslag (prop. 1975:97 s. 87) angavs an tidpunkten för ansökan om delpensionborde vara avgörande för bedömningen om pensionssökanden uppfylldearbetsvillkoret. Om det av ulredningen framgick alt deliidsarbeiet skullepåbörjas först sedan viss lid hade förfiutit efier det sökanden lämnat sinföregående anslällning, borde delpension emellertid kunna beviljas fr. o. m.den dag då deliidsarbeiet påbörjas även om han vid del tillfället inte längreuppfyllde arbetsvillkoret. har vidare i sina anvisningarföreskrivit att, om sökanden inte uppfyller arbetsvillkoret vidansökningstillfället och deltidsarbetet skall påbörjas försl senare,delpension ändå skall kunna beviljas om sökanden uppfyller arbetsvillkoret vidden tidpunkt fr. o. m. vilken delpension begärs. Mot bakgmnd härav och medhänsyn jämväl till alt pension kan beviljas även före ansökningsmånadenhar i den nya lagen tagits in en regel av innebörd atl ranitiden förarbetsvillkoret skall räknas bakåt fr. o. m. månaden före den då pension avsesböria utgå eller fr. o. m. en någoi lidigare ansökningsdag. Liksom 2 § DPL förutsätier denna paragraf atl man för altvara försäkrad för delpension skall ha en längre tids förvärvsverksamhet bakomsig utöver aktuell anknyining lill arbetslivet enligt 3 ij NDPL. I enlighet mednuvarande bestämnielser skall denna förvärvsverksamhet dokumenteras medtillgodoräknad pensionsgrundande inkomst inom ATP fr. o. m. Detta innebär bl. a. alt årsinkomsten måste ha överstigit ett basbelopp.En nyhet är emellertid all det inte längre skall vara enbarl ansiällningsinkomsiersom räknas. Som har föreslagils i den allmänna motiveringen (avsniii5.3.1) skall idetia sammanhang tas hänsyn även för vilket en egenföretagareskulle ha tillgodoräknats pensionsgmndande inkomst om han inte hade anmältundantagande från ATP enligt 11 kap. 7 ;j AFL. Underiålenhet att betala ATP-avgifihar enligt IIkap. 6 ij AFL iprincip samma verkan som en undanlagande och har därför jämställts med sådani iNDPL. 1978/79:69 65 arna till AFL följeratt begreppet förvärvsarbete ärdetsamma som inom ATP. Till egenförelagare räknas bl.a. arbetande delägare i enhandelsbolag. Är tillgodoräknande av pensionsgrundande inkomst för åretnärmast före delpensioneringen avgörande för om någon är försäkrad enligt NDPL,kan i regel beräkna en preliminär pensionsgrundande inkomstför del året. Om arbetslidminskning m. m. I paragrafen har sammanförts vissa bestämmelser omåldersgränser ni. m. som f. n. återfinns i 3 och 6 §ij DPL. Vidare har ienlighet med den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4) från nuvarandetillämpningsanvisningar införts bestämmelsen alt den arbetstidsminskning somskall ge rätt lill delpension får ha sken tidigast under den månad då denförsäkrade fyller . Delarbete som den försäkrade hade före den arbetslidsminskningsom skall beaktas behöver inte ha varit heltidsarbete. Del från nuvarande lag överförda minimikravet pådeltidsarbete - 17 limmar - skall enligt 9 § andra stycket NDPLliksom f n. uppfyllas som ett genomsniii fördel närmast kommande året omarbetstiden varierar. För samma lid skall i allmänhet även ny sjukpenninggrundandeinkomst fastställas för den försäkrade. Givetvis kan det inträffa att den deltidsarbetande oförvållatföriorar sin anslällning och blir arbetslös. Delpension kan i sådant fall kommaatt utgå vid sidan av arbetslöshetsstöd. 1 enlighet med förarbetena tillnuvarande delpensionslag (prop. 1975:97 s. 88) är den som är arbetslös efteratt ha slutat sitt deltidsarbete frivilligt utan giltig anledning däremot intelängre berättigad till pension. Frågan huruvida han har slutat deltidsarbetetfrivilligt utan giltig anledning bör bedömas med ledning av praxis förarbetslöshetsstöd. Paragrafen reglerar minimikravet på arbetslidsminskningmed för anställda. Den molsvarar i sak delar av 3 ijDPL och, såvitt gäller minskning i förhållande lill ordinarie arbetstid,nuvarande tillämpningsanvisningar. Den nya paragrafen gäller den som efier arbetstidsminskningenarbetar enbart som anställd. Den omfattar alltså även anställda som har hafiandra slags förvärvsarbeten före minskningen av arbetstiden. För egenföretagare,uppdragstagare och den som har blandat arbeie efter minskningen gäller istället 7 ij. Har en anslälld en bisyssla, kan dock bortses från denna enligt 8ij. Enligi allmänna arbeisiidslagen (1970:103) får ordinarie arbeislidför heliidsarbeie uppgå lill högsl 40 limmar . Undantag kan dock göras 5 1978/79. Prop.1978/79:69 66 genomkollektivavtal eller beslul av arbeiarskyddssiyrelsen. Har någon fiera anställningarefter arbetstidsminskningen bör krävas alt hans sammanlagda fakiiska arbetstidmed minst understiger den ordinarie arbetstid som gällerför del dellidsarbele i vilkel hans fakiiska arbetstid är längst. Har han likalånga fakiiska arbetstider i anställningar för vilka gäller olika ordinariearbetstider, bör i stället den kortaste ordinarie arbetstiden lillämpas. Paragrafenreglerar kravet på arbetslidsminskning för de under delpensionslagennytillkomna rörelseidkarna, jordbrukarna och uppdragslagarna. Liksom enligt 6 §är del härvid den försäkrades sysselsättning efter arbetstidsminskningen somräknas. Om någon har blandad sysselsättning på så sätt att han även äranställd, skall hans rätt till delpension bedömas enligt 7 § med avseende påallt förvärvsarbete. För anställda och egenföretagare som har bisysslor vidsidan av sina huvudsakliga arbeten finns särbestämmelser i 8§. Deti paragrafen föreskrivna kravet på minskning av sammanlagd arbetstid med minsthälften har behandlats i den allmänna motiveringen (avsniii 5.3.2). Detsammagäller frågor om uppdrag och om fåmansföretag inom delpensioneringen (avsniii5.3.4). Som fåmansföretag räknas främsi aktiebolag, ekonomisk förening ochhandelsbolag, vari aktierna eller andelarna till övervägande del ägs av enperson eller ell fåtal personer. Här kan anmärkas all delägare i handelsbolaganses som egenförelagare inom socialförsäkringen redan enligt allmänna regler.När del i paragrafen talas om make tiil företagsledare i fåmansföretag avses ienlighet med 65 ij kommunalskatielagen även sammanboende som har varilgifta med varandra eller som gemensami har eller har hafi bam. Somhar föreslagits i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3.2) skall rätten lill delpensionför den som efter arbetstidsminskningen har både anställning och annalförvärvsarbete bedömas enligt reglerna för egenföretagare med avseende på alltförvärvsarbete. Detta innebär bl. a. all den försäkrade måsie minska sinsammanlagda arbetstid med hälften. För all undvika försämringar och iröskeleffekteri förhållande lill dagens möjligheter för anställda att utan hinder av vissbisyssla kunna minska arbetstiden med endast t. ex. fem limmar , harvidare föreslagits att man även bör kunna borlse från mindre bisysslai form av uppdrag eller annan verksamhei vid sidan av huvudsakligt arbete som anslälld.Den försäkrade skall i så fall enligt denna paragrafs försia stycke självbegära del, annars gäller kravel på nedtrappning till hälften beiräffande hanstotala arbetstid. Prop.1978/79:69 67 Iparagrafens andra siycke anges vad som krävs för alt visst arbele skall ansessom mindre bisyssla. En försia förutsättning för atl man vid en delpensioneringskall kunna bortse från en bisyssla bör liksom f n. enligt 5 § DPL vara all denförsäkrade har haft bisysslan varakiigt. Del ter sig vidare naturligt alt iprincip bara borlse från arbeie som genomsnittligt utförs mindre än 17 limmar iveckan och som alltså inte självständigt kan räknas som deltidsarbete viddelpension. Även en sådan arbeislid synes emellertid vara för lång i deltasammanhang, och i paragrafen har därför föreskrivits all bisysslan får utförasi genomsniii högst tio limmar . I viss likhet med vad som f n. gällerom särskild pensionsprövning i samband med bisyssla kommer arbetstiden förbisysslan inte all kunna överstiga arbetstiden i del pensionsgrundandedeltidsarbetet. Den nuvarande gränsen för särskild prövning går emellertid baradär och är alltså rörlig. Av anförda skäl och för enkelhetens skull har enny avgörande gräns i stället gjorts fasl vid . Delär vidare meningslöst atl i stället för halvering av total arbetstid tillåta enfingraderad minskning i anställningen ifall den försäkrade trapparupp bisysslan i förhållande till dess omfallning före delpensioneringen.Därför har även föreskrivits atl arbetstiden för bisysslan inte får ökas i sambandmed pensioneringen. När här talas om ökning avses inte obetydliga förändringari arbetstiden. Om del anses motiverat bör även kunna beaktas mera betydandeökning som har skett under det närmasi föregående året. Ökar den försäkrade istället bisysslan efter det han har börjat uppbära delpension, föreligger en omprövningssituaiionenligt 18 §. Mindre variationer bör dock inte heller här beaktas. Detfår slutligen också anses nödvändigt atl dra en övre gräns för vad som kanbetraktas som inkomsi av mindre bisyssla, även om det är arbetstiden som ärväsentligast i sanimanhangei. I motsats till förulsäiiningen för nuvarandeprövningsregel härom bör också denna gräns vara fasl. Gränsen har ilagförslaget satts vid ett basbelopp i ansluining till försäkringsdomsto-lensremissyttrande i denna fråga. Skulle den försäkrade ha mer än en bisyssla,skall de förut angivna villkoren tillämpas gemensamt förde bisysslor som hanvill undanta från delpensioneringen. a. att få likartade regler för anställda och egenförelagare har paragrafenutformats så au även en egenföretagare kan begära bortseende från en mindrebisyssla. Han skulle annars behöva minska sin totala arbeislid med hälfienföran få rält lill delpension. Bestämmelsen är motiverad även av all en egenförelagareinie bör vara ivungen alt minska sin huvudsakliga verksamhei med mer än hälftenom han i.ex. vill behålla eu mindre förtroendeuppdrag i vilkel arbetstiden intekan minskas. Omdet t. ex. i samband med efterkoniroll skulle visa sig atl all någon som harbeviljats delpension med bortseende från bisyssla inte längre uppfyller fömlsältningarnahärför eller om han självmant skulle begära all man inte längre skall bortsefrån bisysslan, föreligger en omprövningssituaiion. Prop.1978/79:69 68 omprövningbör då i princip resultera i all den försäkrade försätts i samma läge som omeljest gällande huvudregler hade tillämpats redan från början. Gäller detexempelvis en anslälld som betydligt har ökat arbetstiden i ett uppdrag som mantidigare har boriseli från, har han för fortsalt rätl lill delpension alt väljamellan två utvägar frånsett en omedelbar återgång lill vid pensionsbesluletgällande ordning, om delta är möjligt. Han kan antingen helt avstå frånbisysslan, varvid pensionsreglerna för anställda fortsätter atl gälla förhonom, och få även del inkomstbortfallet ersatt. Delpensionen bör emellertidbara ökas lill vad som skulle ha utgått om den försäkrade redan vid delpensioneringenhade avstått från den bisyssla som han då hade. Den försäkrade kan också väljaen utväg som innebär atl han behåller bisysslan, som han kanske upplever somett stimulerande eller angeläget arbele. Hans rätl lill pension skall dåbedömas enligt deltidsreglerna för egenförelagare, vilka förutsätier att hanssammanlagda arbetstid som delpensionär skall understiga hälfien av hanssammanlagda arbetstid före delpensioneringen. I den mån han inte uppfyller del kravelmåste han alltså ytterligare trappa ned arbetstiden i anställningen. Även idetta fall bör han därefter ges den delpension som han skulle ha haft om hanredan från början hade minskat sin sammanlagda arbetstid före delpensioneringenmed hälften. Enligt 13 § tredje stycket skall pensionsunderiagei därvid iprincip utgöra hälften av hans normala inkomster före pensioneringen. Dennaomprövning av pension med anledning av att man kan bortse från enbisyssla gäller närmasi pension för framliden. I den mån del blir fråga omåterbetalning av uppburen pension gäller främst 19 §. Här bör särskilt påpekas atlden som i det tidigare exemplet har missbrukat delpensionsreglerna om bisysslaoch arbetat i anslällning och uppdrag under längre arbetstid än hälften av densammanlagda arbetstiden före delpensioneringen över huvud taget inte har varitberättigad lill delpension. Han är skyldig att återbetala hela den obehörigtuppburna delpensionen, som vid behov kan räknas av på kommande utbetalningar.Det är därför viktigt alt den som beviljas delpension med bortseende frånbisyssla blir noga informerad om sina åligganden i sammanhanget. Del kan lillsist nämnas alt det torde vara givel alt man inte skall kunna begära bortseendefrån bisyssla sedan man väl har börjat uppbära delpension. Paragrafenanger de beräkningsperioder som skall användas när man skall bestämma denförsäkrades arbeislid före och efier arbetstidsminskningen.