prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — främstgymnasieutredningen (U 1976:10) och utredningen om den kommunalavuxenutbildningen. Härtill kommer alt vissa problem som hänskjutits tillfolkbildningsulredningen är av den arten att det är angelägel atl finna snabba lösningar.Folkbildningsulredningen bör med hänsyn till dessa förhållanden inrikta sillarbele på alt kunna lämna ett slutbetänkande under höslen 1979. Någotdelbetänkande utöver den debatlpromemoria som redan lämnats lorde i deltidsperspektivet inte vara akluelll. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen utvidgaruppdragei lill folkbildningsutredningen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Departemenischefen,statsrådet anför. 1977/78:36 om vuxenutbildning (prop. s. 48, UbU 1977/ 78:10,rskr 1977/78:60) anmälde jag all jag avsåg atl föreslå regeringen alt tillkallaen särskild kommitté för översyn av den kommunala vuxenutbildningens uppgifieri förhållande lill de mål som har fastställts för denna av . bör nu tillkallas. Inledningsvis gör jag en sammanfaltning avviktigare beslul om den kommunala vuxenutbildningen tillkomst.Därefter kommer jag alt närmare gå in på de uppgifter som kommittén bör ha. Denkommunala vuxenutbildningen har sin upprinnelse i initiativ som tagits avstaten, studieförbund och vissa kommuner. Vid mitten av 1960-talel bedrevsverksamhet, som närmast molsvarar nuvarande och statligvuxenutbildning, dels vid statens gymnasier för vuxna, dels vidkviillsgymnasier och dels i form av deliidskurser vid yrkesskolor. Pågrundval av bl.a. betänkanden års gymnasieutredning (Vuxenutbildningi gymnasium och fackskola, SOU 1965:60) och yrkesutbildningsberedningen(Yrkesutbildningen, SOU 1966:3) framlades i prop. 1967:85 angående vissaålgärder inom vuxenutbildningens område mm. förslag som ledde till attkvällsgymnasier och deltidskurser vid yrkesskolor organiserades som kommunalvuxenutbildning med kommunerna som huvudmän. Reformen irädde i kraft den 1 juli1968. Somett komplement till den kommunala vuxenutbildningen finns statens skolor förvuxna i och . Dåvarande läroverket för vuxna i Norrköpingstartade och skolan i inrättades . Inomden kommunala vuxenutbildningen fick undervisning anordnas 213 Kommittéer: Del II U:4 sommotsvarade läroplanerna för högstadium, och gymnasiet(ämneskurser) och yrkesskolan (yrkesskolkurser). Den kommunalavuxenutbildningen fick dessutom omfatta särskilda yrkesskolkurser ochyrkesskolkurser i form av studiecirklar. Timplanerna var starkt reducerade iförhållande lill ungdomsskolans timplaner. Utbildningenanordnades huvudsakligen som dellidsundervisning. Eleverna kunde läsa enstakaämnen eller bedriva siudier för fullständig kompetens i den aktuellaskolformen. Hellidsundervisning förekom i begränsad omfattning. Undervisningenorganiserades som koncentrationsläsning. Kurs fick starta om antalet eleverberäknades varaktigt uppgå lill lägsl tolv och fick omfatta högsl 35 elever. Ungdomsskolanslokaler, material och personal skulle som regel utnyttjas. Ämneskurser föriadestill skolenheter i ungdomsskolan med molsvarande utbildning. Yrkesskolkurseringick i yrkesskolan i kommunen. Särskild skolenhet för ämneskurser fickinrättas vid en viss varaktig omfattning av verksamheten. Fr.o.m. den 1 juli1978 är kommunema i vissa fall skyldiga all inrätta särskilda skolenheter. Omen sådan finns måsle all vuxenutbildning hänföras dit. Engränsdragning skedde mellan yrkesskolans deliidskurser och studieförbundenskurser (Kungl. Maj:ts beslul , ändrai ).Deltidskurser inom induslri och hantverk anordnades enligt reglerna omstatsbidrag till vuxenskola i prakiiken enbart av vuxenskola,medan detta t.ex. ej fick ske beiräffande vissa språkkurser. Inom delhemtekniska områdel kunde vissa kurser anordnas med nyssnämnda statsbidrag avkommun, andra inte. () konstaterade efter något åratt dennagränsdragning inte inneburil några större problem även om vissa justeringaransetts önskvärda. En av anledningarna till delta var aU samarbelel mellanolika anordnare av vuxenutbildning fungerade tillfredsställande i så gotl somalla län. Kommunernafick statsbidrag med 100 96 av kosinaderna för löner lill skolledare ochlärare. För all möjliggöra individuell sludiehandledning och gruppvis anordnadsludieorienlering ställdes - utöver antalet lektioner i kurser-ettschablontillägg till vuxenutbildningens förfogande. Del uppgick till 10 96 avtimantalet för fackskole- och gymnasieutbildning (inkl. grundskolanshögstadium). Huvuduppgiftenför vuxenutbildning var i inledningsskedet atl ge vuxna möjlighel attskaffa sig behörighet för högre studier. Tyngdpunkten låg därför pågymnasieutbildning. Pågrundval bl.a. av erfarenhelerna av reform aktualiserades ytterligareinsaiser på vuxenulbildningsområdel i prop. 1970:35 angående ökal slöd tillvuxenutbildningen. Mol bakgrund av den brisiande jämlikheten i utbildningsnivåmellan den yngre och den äldre generationen konstaterades atl en av deviktigaste frågorna vid den fortsalla reformeringen av vuxenutbildningen ärfrågan hur man skall nå dem som har en kort och bristfällig utbildning. Denkommunala vuxenutbildningen expanderade snabbi de försia åren. Enligtföredragandens uppfattning i prop. 1970:35 borde emellertid ålgärder vidlas förall ytterligare öka elevantalet i grundskolekurserna och därigenom ocksåandelen elever i vuxenutbildning med kort och ofullständiggrundutbildning. För den kommunala vuxenutbildningens del innebar beslulen pågrundval av prop. 1970:35 att schabloniilläggei höjdes till 25 96 i fråga omämneskurser på grundskolenivå. Del II U:4 Skr1978/79:103 214 1971:37 angående vuxenutbildning konstaterades att avsevärda bristerkvarstod. Formelll var den kommunala vuxenutbildningen öppen för alla men irealiteten nåddes inte i önskad ulsiräckning de som hade del största behovet avutbildningen. Mot den bakgrunden framstod en starkare styrning av den forisattautbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen som önskvärd. Grundskolesladietprioriterades genom att kurserna där fick öka fritt, medan ell lak infördes förökningen av kurserna på gymnasienivå. De fick fr.o.m. /72 ökamed högsl per budgetår. Denna begränsning i ökningen av antaletundervisningstimmar på gymnasieskolenivå har sedan kvarstått t.o.m.innevarande budgelår och för budgetårel 1978/79 har regeringen föreslagit alt ingenökning får ske. Man började vidare atl inom gymnasieskolesladiet prioriterayrkesinriktade kurser. Nya regler för intagning infördes. De innebär all depersoner som är i störst behov av utbildning i första hand skall tas in. Ökaduppmärksamhet ägnades också ål handikappades möjligheler alt delta i denkommunala vuxenutbildningen, eftersom många just på grund av siu handikapp fållen bristfällig utbildning. Självfallel bör handikappade elever i störstamöjliga ulsiräckning integreras i vanliga kurser. Föreskrifter som germöjlighel lill specialundervisning infördes dock. Dessutom infördesbestämmelser om lekniska stödåtgärder för handikappade elever även i kommunalvuxenutbildning. Rättenatl beslula vilka kurser som skall anordnas decentraliserades frånlänsskolnämnderna till skolstyrelserna resp. utbildningsnämnderna. Kommunernaoch landstingen fick också rätl att själva beslula om intagningen. Atl främjalågutbildades behov av utbildning är inte enbart en fråga om att ställa platsertill förfogande, utan del kräver också atl man aktiverar dem som bäsl behöverutbildning. Inomungdomsskolan ersatte gymnasieskolan fr.o.m. den Ijuli 1971 de tre skolformernafackskola, gymnasium och yrkesskola. Motsvarande utbildning i ämneskurser ochyrkesskolkurser inom vuxenutbildning ersattes med gymnasieskolekurser.För ämneskurserna motsvarande högstadium infördes begreppeigrundskolekurser. Genombeslut av Kungl. Maj:t får nybörjarundervisning i engelskaanordnas vid vuxenutbildning inom ramen för det schablonmässigtberäknade statsbidraget till studiehandledning m.m. Denna nybörjarundervisningär inie alt betrakta som kurs utan formelll som studiehandledning. ansåg mångakommuner och länsskolnämnder att villkorel om varaktigt lägst tolv elever förkursstart förhindrade en ökad verksamhet framför allt i landsbygdskommuner.Kungl. Maj:t hade också sedan den kommunala vuxenutbildningens stan medgett ettstort antal dispenser från dessa villkor. Bestämmelserna ändrades såatt elevantalet i kurs får vara lägst åtta i orter uianför s.k. g-ort i delallmänna stödområdet. Detta innebar emellertid inte att problemen hadeundanröjts. SÖ granskade de regionala skillnaderna närmare och ansåg altomfaitande kompensatoriska ålgärder skulle krävas för att molverka dem. Våren1974 framlade SÖ förslag om ett nytt system för statsbidrag till kommunalvuxenutbildning. Kommitténför studiestöd åt vuxna (SVUX) har också framförl förslag beträffandestatsbidrag till vuxenutbildning. Medhänsyn lill det ekonomiska lägel och till behovei av en mer samlad översyn avden kommunala vuxenutbildningen togs i prop. 1977/78:36 om kommunalvuxenutbildning endasl ställning till en begränsad del av de 215 Kommittéer: Del II U:4 förslaglill förändringar av resurstilldelningen lill vuxenutbildning somhade framlagts av SVUX och SÖ. I budgetpropositionen 1976(prop. 1975/76:100 bil. 10) redovisade min förelrädare atl SÖ tagil initiativ lillett utvecklingsarbete för alt anpassa den mer utpräglat yrkesinriktade delen avden kommunala vuxenutbildningen till gymnasieskolans linjer och linjeanknutnaspecialkurser. I arbetet eftersträvades en flexibel utformning av kursplanernaså atl ulbildningen kan ske i elapper txh anpassas till vuxnasfortbildningsbehov. Försöksverksamhel med den nya ulformningen hade på gmndvalav regeringens beslul startat /76. Genombeslut meddelade regeringen riktlinjer som gjorde det möjligtför SÖ att fortsätta detla utvecklingsarbele. De nya rikilinjerna betonadestarkare än tidigare au ulformningen av läroplaner m.m. bör ske i samråd medarbetsmarknadens parter. I budgetpropositionen 1977(prop. 1976/77:100 bil. 12) framhöll jag all jag delar denna uppfaUning och alldet är särskilt angeläget att de fackliga organisationerna får möjlighet atl selili alt ulbildningen motsvarar medlemmarnas behov av utbildning ochfortbildning som den inte får bli snävt föreiagsanpassad. Denkommunala vuxenutbildningen bör bidra till all stärka den enskilde individensställning på arbetsmarknaden. Avsikten är inte alt kurser inom den kommunalavuxenutbildningen skall ersätta den interna utbildning som det är företagensuppgift att anordna för sina anställda. SÖ har redovisat mycketpositiva erfarenheler från försöksperioden. Jag har på förslag av SÖ ibudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 12) förordal all dennaverksamhet skall permanentas fr.o.m. och all del skall ske islort sett med den utformning som försöksverksamhelen har haft sedan den I juli1976. Under budgetårel 1974/75startade försöksverksamhet med samläsnings-modeller i matematik inom kommunalvuxenutbildning. Försöket innebar atl man genom en annorlunda uppläggning avundervisningen gjorde det möjligt atl i en och samma kurs ta in elever somskulle studera för betyg på olika linjer och grenar. SÖfick regeringens uppdrag all utarbeta ett förslag som förbättrarmöjlighetema till behörigheiskompleiiering inom den kommunala vuxenutbildningensram. SVUX framförde vissa tankegångar om ett syslem med kurser som utformas sompå varandra byggande eller alternativa enheter. Dessa tankegångar harbearbetats och vidareutvecklats av SÖ till ett förslag om ny linje- ochämneskonstruktion, därämnena indelats i etapper. Förslaget beskrivs närmare iprop. 1977/78:36. /68 fannskommunala kvällsgymnasier i ca 30 kommuner. reform medförde en kraftigexpansion. efter reformen anordnades vuxenutbildning i329 av landets dåvarande 464 kommuner. Alla landets kommuner ulom två har nuansökt om och fåll medgivande att anordna vuxenutbildning. Tolv avlandsiingskommunerna anordnade vuxenutbildning under budgetåret1976/77. Del II U:4 Skr1978/79:103 216 Utvecklingenav elevantalet framgår av följande tabell' 1 Källa: Statistiska Meddelanden U 1977:21. Siffrorna avrundade lill närmaste hundratal. 2 Yrkesskolans deltidskurser åren 1960-1970.särskild yrkesinriktad utbildning . Denökning av antalet elever i vuxenutbildning som ägde rum under uppbyggnadsskedetåren förklaras av att del fanns ett uppdämt behov avkompetensinriktad utbildning för vuxna. Den utvecklingen förbyttes efter någraår i en stagnation som sedan övergick lill en minskning av elevantalet. Hösten1975 började elevantalet åter öka. Denkommunala vuxenutbildningen har sedan starten gradvis stabiliserats ochinstitutionaliserats. Allt fier kommuner har inrättat särskilda skolenheter förkommunal vuxenutbildning. fanns särskilda skolenheter inrättade i41 kommuner. 1 dessa fanns sammanlagt 51 sådana enheter. Sedanår 1969 har statsbidrag också utgått till undervisning på gmndskole-nivå avvuxna, som fått ofullständig eller ingen undervisning. För denna verksamhetgällde i tillämpliga delar de bestämmelser som meddelals angående särskildundervisning. Statsbidrag utgick t.o.m. / 77 från anslagetBidrag till driften av grundskolor m.m. Hösten1975 lade SÖ fram förslag om grundläggande undervisning för vuxna. På grundvalav förslag i budgelproposilionen 1977 (prop. 1976/77:100 bil. 12, UbU1976/77:19, rskr 1976/77:176) beslöt aU grundutbildning för vuxnasedan den 1 juli 1977 skall anordnas för vuxna som saknar grundläggandekunskaper i läsning, skrivning och matematik. Varje kommiin skall sörja för attgrundutbildning anordnas i kommunen för den som behöver den. Statsbidrag utgårmed 100 96 av utgifterna för löner till lärare. Kostnaderna bestrids frånanslaget Bidrag lill vuxenutbildning m.m. Detbeslul om vuxenutbildningen, som fattade (prop. 1967:85, SU1967:117, rskr 1967:227), kan betraktas som startpunkten för reformarbetet pådetta område. Till en början var det i stor utsträckning de förhållandevis ungaoch välutbildade i samhället som utnyttjade de nya 217 Kommittéer: Del II U:4 Genom riksdagsbeslut (prop. 1970:35,SU 1970:107, rskr 1970:273 resp. prop. 1971:37, UbU 1971:l5, rskr 1971:170)betonades även för den kommunala vuxenutbildningen uppgiften atl i siörreutsträckning rekrytera personer med kort och bristfällig utbildning och därmedmedverka lill att överbrygga utbildningsklyftan. För atl tillfredsställa deolika utbildningsbehov som finns bland vuxna krävs ett mångsidigt utbud avvuxenutbildning. De olika formema av samhällsslödd vuxenutbildning måstesamverka, stödja och komplettera varandra. Vidtagna ålgärder måsle sländigiunderkaslas en krilisk granskning för all man skall kunna bedöma om reformernahar haft den avsedda effekien. Flera utredningar har under 1970-talei seu överolika delområden av vuxenuibildningen och arbetat fram reformförslag. Någonsamlad översyn hardock inte gjorts av den kompetensinrikiade ocharbetsmarknadsinrikiade ulbildningen, som bedrivs genom kommunalvuxenulbildning. Kommitténbör kartlägga, analysera och ulvärdera hur de mål för den korrimunalavuxenutbildningen, som har fastställts av och som jag lidigai'e harredogjort för, har omsatts i praklisk verksamhei och vilka erfarenheler som harvunnits i fråga om den kommunala vuxenutbildningens uppgifter och roll iulbildningssysiemet. De nuvarande målen för vuxenulbildning börfortfarande i allt väseniligi gälla. Kommittén bör överväga om preciseringaroch förtydliganden behövs. Kommittén bör också lämha förslag lill sådanaförändringar av den kommunala vuxenutbildningens organisaiion och inrikiningsom aktualiseras av utvärderingen. Även grundutbildningen för vuxna börbeaktas. En strävan bör därvid vara att i möjligaste mån ytterligare förenklabestämmelserna för verksamheien och decentralisera beslut. I dessa delar skallkommittén samråda med decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01). Underde har stora resurser satsals på utbildnings- ochkulturområdet. Ungdomsskolan har byggts ul så att en mycket stor del avungdomarna nu har möjlighel all få en 11-12-årig skolutbildning. För all minskaskillnaderna i utbildningsnivå mellan generationerna har även vuxenutbildningenbyggts ul. Del har emellertid visat sig atl åtskilliga ungdomar inte villfortsälla med utbildning på gymnasial nivå direkl efter avslutad grundskola.Gymnasieutredningen (U 1976:10) har därför fått i uppdrag all göra en översynav del gymnasiala utbildningsutbudet och dess framlida organisation ochinnehåll. skall också överväga i vad mån fördelar finnsmed en närmare samverkan mellan gymnasieskola, vuxenulbildning och dedelar av arbetsmarknadsutbildningen som har ett gemensami innehåll. Kommiuénbör i sill arbeie med dessa frågor samråda med gymnasieutredningen. Gränsdragningenmellan vuxenulbildning och andra ulbildningsformer inkl. del fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet och högskolan bör sludefas med uigångspunkifrån de uppgifier som den kommunala vuxenutbildningen har erhållit och som jaglidigare har redovisal. Fråganom gränsdragning och samverkan mellan vuxenutbildning ochSludiecirkelverksamhel behandlas av folkbildningsutredningen (U 1975:19). Idirekliven för folkbildningsulredningen sägs all "det finns behov av atldels få en klarare gräns mellan framför allt studieförbundens verksamhet ochkommunal vuxenutbildning, dels finna former för samverkan på villkor som bådaparter kan godta". Kommitténbör analysera vilka slag av utbildningar som, mot bakgrunden av de mål förvuxenutbildningen som fastställts av , del i försia Del II U:4 Skr 1978/79:103 218 handbör ankomma på den kommunala vuxenutbildningen all la ansvar för. Ulifrån dessaöverväganden bör kommittén senasi under hösien 1979 framlägga förslag rörandegränsdragningen i förhållande lill den verksamhet som bedrivs avstudieförbunden. Vid behandlingen av de nämnda gräns-dragningsfrågorna bör debåda kommittéerna samråda med varandra. En viss tidsmässig samordning bör ocksåske. Jaghar i min redogörelse för den kommunala vuxenutbildningens utveckling bl.a.nämnt den försöksverksamhet som pågått med anpassning avden mera utpräglat yrkesinriktade delen av den kommunala vuxenutbildningen tillgymnasieskolans linjer och linjeanknutna specialkurser. 1 anslutning till sittarbete på detta område har SÖ upphävt ell stort antal läroplaner för särskiltyrkesinriktad utbildning i syfte alt bl.a. undanröja problem i fråga omgränsdragning mellan vuxenutbildning och folkbildning. Kommittén börkartlägga om och i så fall i vilka avseenden gränsdragningsproblem kvarstår.Även de problem som har samband med den nybörjarundervisning i engelska sombedrivs med slöd av Kungl. Maj:is beslut bör kartläggas.Gränsdragningen mol högskolan bör också preciseras när det gäller yrkesinriktadfortbildning och vidareutbildning. Ävengränsdragningen mellan den kommunala vuxenutbildningen och de delar av arbetsmarknadsutbildningensom har ell gemensamt innehåll bör analyseras av kommittén. Sedan den 1 juli1977 får läroplaner för allmänna ämnen och preparandkurs inomarbetsmarknadsutbildningen, efter samråd med länsarbetsnämnden, tillämpasförsöksvis inom vuxenutbildning i , , ochSandvikens kommuner. SÖ har efter samråd med gymnasieutredningen utfärdatnärmare anvisningar för försöksverksamhelen och skall följa och ulvärdera den.Kommittén bör göra sig underrräitad om försöksverksamhelen och om SÖ:sulvärdering av den. Ytterligareett problem som bör uppmärksammas av kommittén är gränsdragningen mot sådanutbildning som bör bedrivas av företag. Kommittén bör kartlägga i vilkenulsiräckning del inom den kommunala vuxenutbildningens ram förekommerutbildning som vanligtvis bedrivs av resp. förelag. Kommittén bör föreslå engränsdragning mellan arbetsmark-nadsinriktad vuxenutbildning ochföretagsintern utbildning samt ange i vilka avseenden ett samarbele börförekomma. Kommiuénbör vidare uppmärksamma frågor rörande rekryteringen av deltagare till kommunalvuxenulbildning. Av särskilt iniresse är alt studera i vilken utsträckningutbildningsmässigl eftersatta och därför prioriterade målgrupper som t.ex.kortutbildade, handikappade och invandrare har rekryterats och vilka reellamöjligheter de har alt della i och slutföra den önskade ulbildningen. Kommitténbör särskilt analysera om existerande särbestämmelser om t.ex. kursstart haravsedd effekt samt de speciella problem som möter dessa grupper iundervisningen. Kommitténbör också kartlägga schablonlilläggels användning för att bl.a. undersöka omdet har varit möjligl au i erforderiig utsträckning anordna stödundervisningför dem som har behov därav. Upplysningar bör inhämias t.ex. omstödundervisning på hemspråk förekommer i erforderiig omfattning förinvandrare, om det är möjligl för studerande med stort behov avstödundervisning au studera på deltid vid sidan av yrkesarbete eller altbedriva heltidsstudier. Kommittén bör analysera vilka åtgärder som ärnödvändiga för atl de prioriterade målgrupperna skall kunna bedrivakompetensinrikiade siudier. Även behovet av studie- och yrkesorientering 219 Kommittéer: Del II U:4 ochelevvård bör analyseras. Ettdelproblem i della sammanhang är atl den kommunala vuxenutbildningen tillämpari förhållande till ungdomsskolan kraftigt reducerade limplaner som är avpassadeefter behoven hos relativt unga, välutbildade och studiemotiverade personer.Kortutbildade och studieovana, handikappade m.fl. har ett större behov avlärarhandledning. Kommittén bör analysera delta problem och ge synpunkier påfördelningen av undervisningstid mellan för alla i kursen gemensamlärarhandledd undervisning och gruppvis eller enskild stödundervisning. Kommittén bör kartläggavilken effekt den uppsökande verksamheten haft på tillströmningen av deltagaretill den kommunala vuxenutbildningen. En vidgad samverkan, både lokalt ochregionalt, mellan olika utbildningsanordnare är en vikiig förutsäitning föratt man skall kunna överblicka behovei av och lillgången lill vuxenulbildningoch för au de ulbildningssökande skall kunna få en korrekt och allsidiginformation om existerande utbildningsmöjligheter. Kommittén bör i samband meddiskussionen om gränsdragningsfrågorna överväga om några förändringarerfordras för all den kommunala vuxenutbildningen skall kunna la sin del avansvarei i dessa avseenden. Informationen om utbudet av kurser i kommunalvuxenutbildning bör särskilt studeras. Beslut om vilka kurser somskall erbjudas inom den kommunala vuxenutbildningen fattas av skolstyrelsen ikommunen resp. av utbildningsnämnden. Någon förändring på den punkten är inteaktuell. Intagningen till vuxenutbildning sköts av en lokal iniagningsnämndsom tillsätts av skolstyrelsen/utbildningsnämnden. I inlagningssiiuationen blirdet ofta fråga om att inom utbudet prioritera vilka kurser som skall startas.Kommittén bör kartlägga hur intagningen till vuxenutbildning fungerarsamt om någon förändring av t.ex. inlagningsnämndens sammansättning eller rältatt delegera beslutanderätt behöver göras. Måletför kommitténs översyn bör bl.a. vara alt kompetensinrikiade siudier skall blilättare tillgängliga än f n. exempelvis genom en jämnare geografisk spridningav den kommunala vuxenutbildningens utbud och möjligheteratt genomföra kurser.Kommittén bör kartlägga och analysera det planerade och del genomfördakursutbudet i landets kommuner. Jag vill i detta sammmanhang erinra om att minförelrädare i budgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76:100 bil. 10 s. 464)betonat au det är särskilt angeläget alt möjlighelema alt skaffa den särskildabehörigheten för naturvetenskapliga och tekniska högskolestudier förbättras.Kommittén bör samla in och värdera erfarenheterna av vidtagna åtgärderför att komma till rätta med den regionala obalansen och svårigheterna attordna kurser, främst i befolkningssvaga områden. Kommittén bör därvid bl.a.följa och utvärdera effekierna av regeringens bestämmelser om atl kurser ivissa fall får starta med lägre deltagarantal än normalt. Jag kommer senare attföreslå regeringen atl dessa bestämmelser permanentas fr.o.m. . Kommitténbör även analysera hur statens skolor för vuxna bör användas som komplementtiil den kommunala vuxenutbildningen för alt lillgodose utbildningsbehov sominte kan på lokal nivå.