prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Under expensposten begärsmedel för anskaffning av hyllor m. m. till nya arkivlokaler i bergskyddsrum (+140000 kr.). Vidare begär kollegiet medel för iordningsslällande av tjänsterumtill föreslagna nya tjänster (. Enligt lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt utgår skatt till staten för egendom som förvärvasgenom arv eller testamente eller genom gåva. Arvsskatt tas ut av tingsrättema isamband med registrering av bouppteckning eller på grundval av särskiltavgiven deklaration. registreras ca 80000 bouppteckningar, av vilkaungefär en tredjedel skattebeläggs. Antalet arvsskaitedeklarationer uppgårdäremot endast till ca 500 . 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 16 Gåvoskatt erläggs till länsstyrelserna och påförs de skattskyldigaenligt särskill avgiven deklaration.Vanligen inges omkring 15 000 deklarationer . 1 årets statsbudget ärinkomstiteln och gåvoskatt uppförd med 500 milj. kr. Häravavser drygt 50 milj. kr. Sedan budgetåretl%5/66 åligger det kammarkollegiet att granska beskattningsmyndigheternas beslut i ärendenangående fastställande, eftergift elleråtervinning av arvs- och gåvoskatt samt att föra det allmännas talan i sådana mål. låg granskningen påadvokatfiskalsämbetena i hovrättema.Kollegiets uppgifter i fråga om arvs- och gåvoskatt och även i fråga om stämpelskatt handläggs av en särskildsektion inom advokatfi-skalskontorel. Personalen på denna sektion utgörs av sjuhandläggare och två assistenter. Skattesektionens arbetsuppgifterinnefattar främst granskning av domstolarsoch länsstyrelsers beslut i ärenden och mål om arvsskatt, gåvoskatt ochstämpelskatt. Om beslut i första eller andra instans anses vara oriktigt och saken är av någon vikt, har kollegiet attfullfölja talan mot beslut med yrkande om skattehöjning, skattesänkning ellerundanröjande avregistreringsbeslut. I övrigt för skattesektionen det allmännas talan iskattemål, handlägger ärenden om dubbelbeskattning, bereder remisser ochsvarar på ett betydande antal förfrågningar från beskattnings-myndighetema. Riksdagensrevisorer har under sin granskning av den sakliga anledningen tillolika myndigheters ärendebalanser bl. a. undersökt ärendebalanserna hoskammarkollegiet. I samband härmed har vissa iakttagelser gjorts rörandebeskattnings- och kontrollmyndigheternas befattning med ärenden rörande arvs- och gåvoskatt. I detta sammanhanghar ett antal frågor avseende tingsrättemas och länsstyrelsernashandläggning av skatteärenden ochkammarkollegiets granskning av myndighetemas beslut i dessa ärendenaktualiserats. Det gäller bl. a. på vilken nivå ärendena bör behandlas inombeskattningsmyndigheterna för alt man skall vinna lillräcklig säkerhet i handläggningen, kammarkollegiets möjligheteratt få upplysning från tingsrättemai arvsskattemål men även kollegiets personalorganisation för kontrollenav beskattningen. revisorer har som följd av detta hosregeringen förordat att kammarkollegiet ges möjlighet att i arvsskatteärendenhos vederbörande myndighet infordra de upplysningar och erhålla del biträde som behövs, vidare att enallmän översyn av personalorganisationen på kollegiets granskningssektion genomförs och att mani avvaktan på detta överväger en temporär förstärkning av sektionen. 1 anledning avrevisoremas framställning vill jag framhålla att jag delar bedömningen att detär ett viktigt allmänt intresse att skattekontrollen på arvs- och gävoskatteområdet fungerareffektivt. En anledning till att man centraliserade granskningsverksamhetentill kammarkollegiet var att man ville fåtill stånd en mera enhetlig rättstillämpning och bättre förutsättningarför en rationell granskningsverksamhet. Att detta också i allt vä- 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 17 sentligt har kunnat infrias utesluter givetvisinte att granskningsverksamheten ytterligare kan intensifieras. Kollegiet hari sin anslagsframställning angett att en genomgång av skaltesektionens organisationoch arbetsplane-ring endast kan frigöra ytteriigare resurser förgranskningsverksamhet av marginell betydelse och att en överföring av personallill skattesektionen från andra delar av kollegiet inte är möjlig utan attandra angelägna arbetsuppgifter eftersatts. För att man skall få till stånd enintensivare granskningsverksamhet fordras därför en personalförstärkning. Jag förordar, mot bakgmndav vad riksdagsrevisoremas granskning har visat, att kollegiet till nästabudgetår ges den begärda förstärkningen inom skattesektionen (4). Jag ärdäremot inte beredd att hos regeringen aktualisera en särskildorganisationsöversyn av den förhållandevis lilla arbetsenhet som de personersom sysslar med granskningsverksamheten utgör. Jag utgår emellertid ifrån attkammarkollegiet självt kontinuerligt följer arbetssituationen och tar tillvara de möjligheter som ges för att på olika sätt främja effektiviteten igranskningsverksamheten. Det får också ankomma på kollegiet att om det anseslämpligt ombesörja tillfälliga förstärkningar av skatlesektionen med anlitandeav tillgängliga anslagsmedel. Vad gäller frågan om kollegiets möjligheter altfå in uppgifter från granskningsmyndigheterna vill jag erinra om bestämmelseni 62 § lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Enligt detta lagrum skall iunderrättemas beslut om fastställande av skatt antecknas bl. a. omständighetersom har inverkat på skattens bestämmande. Denna lagreglering bör enligt minmening vara tillräcklig för att skattebesluten skall bli tillfredsställandemotiverade. De övriga förslag till personalförstärkningartill nästa budgetår som kollegiet har fört fram är jag inte beredd attbiträda. Jag beräknar anslaget för nästa budgetår med utgångspunkt ibesparingsaltemativet. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att till Kammarkollegiet för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 48734964 1978/79 Anslag 50940000 1979/80 Förslag 55667000 Statskontoret är centralförvaltningsmyndighet för rationaliseringsverksamheten inom statsförvaltningeni den mån denna uppgift inte ankommer på annan myndighet. I uppgiftema ingårbl. a. att samordna rationaliseringen, ta initiativ till, utföra och medverkavid rationaliseringsundersökningar, utbilda personal för rationalisering samtgenom rådgivning verka för förenklingar och kostnadsbesparingar inom statsförvaltningen. 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct Verket samordnar anskaffning och utnyttjande avdatamaskiner inom statsförvaltningensamt förvaltar statens datamaskinfond. Statskontoret ledsav en styrelse. Chef för statskontoret är en generaldirektör, som även ärstyrelsens ordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör.Verket är organiserat på tre sektorinriktade utredningsavdelningar, en tekniskavdelning, en planerings- och utbildningsavdelning samt en administrativbyrå. Härutöver finns tills vidare en särskild utredningsgrupp för sektorövergripande utredningar.Statskontorets personal uppgick den I juli1978 till ca 300, uttryckt i årsarbetskrafter. Statskontorettillämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programtermer. Följande programindelninggäller för statskontoret. Statskontorets verksamhet under program 1och 2 finansieras från ett förslagsanslagbenämnt Statskontoret. Av de avgifter som inflyter till statens datamaskinfond skall anslaget lillgodoförasett belopp som svarar mot kosinademaför program 2. Beloppet skall redovisas som uppbördsmedel underanslaget. (1000-tal kr.) 1977/78 Utgift 1978/79 Budget 1979/80 Beräknar datamaskinfond Ej programbundna utgifter Särskilda kostnader för införande av SLÖR' Bidrag från andra myndigheter ' Statskontoret har för budgetåren 1976/77 och 1977/78beviljats särskilda medel från anslaget Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhetför införande av en generellstatlig löneuträkningsrutin (SLÖR). I enlighet med dekompletterande anvisningama för myndighetemas anslagsframställningar begärstatskontoret anslag enligt besparingsalternativet och redovisar endast detta. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 19 Besparingsaltemativetantas inte inverka på verkets egentliga verksamhet i samband med utredningar, kontaktoch rådgivning, upphandling av ADB-utrustning etc. Besparingsåtgärderna avses i förstahand inriktas på förenklingar och nedskärningar i det interna arbetet medplanering och budgetering samt beträffande resor, intern utbildning m. m. För budgetåret1979/80 förutsätts samma avvägning mellan programmen Rationalisering ochFörvaltning av statens datamaskinfond som gäller för /79. ProgrammetRationalisering utgör den dominerande delen av statskontorets verksamhei.Programmet indelas i fyra delprogram: Samordning, Utbildning,information och rådgivning. Rationaliseringsutredningar samt Administration.Resursfördelningen mellan delprogrammen planeras under budgetåret1979/80 bli i stort densamma som under de närmast föregående budgetåren.Detta innebärbl. a. att tyngdpunkten i programmet ligger på delprogrammetRationaliseringsutredningar. DelprogrammetSamordning avser planering och samordning som skall leda till övergripande ochlångsiktiga planer och riktlinjer, i första hand för statskontoretsverksamhet men på även för rationaliseringen inom hela den civilastatsförvaltningen. Verksamheten inom delprogrammet under /80 planerasfå i huvudsak samma inriktning och omfattningsom under de närmast föregående åren. DelprogrammetUtbildning, information och rådgivning omfattar sådan kunskapsöverföringsom framför allt syftar till att höja myndigheternas intresse för ochförmåga till administrativ och organisatorisk utveckling. Den centrala kursverksamhet som statskontorettidigare bedrev överflyttades till slatens personalutbildningsnämnd vid ingången av /79. Statskontoret har dock kvar ansvaret fördet sakliga innehållet i rationaliseringsutbildningen och biträderpersonalutbildningsnämnden med planering,utveckling och genomförande av utbildningen. Nämnden ersätter härvid statskontoret för kosinadema fördetta. Insatserna forväntas bli avsamma omfattning under /80 som innevarande budgetår. Verketsövriga insatser för extern utbildning inriktas på projekt-och funktionsanknutenutbildning för utvalda myndigheter. Inom delprogrammet genomförs även remissbehandling samt kontakt- och rådgivningsverksamhet.Denna verksamhet beräknas ske med i stort oförändrade resurser /80. DelprogrammetRationaUseringsutredningar har främst som mål förbättradorganisation och förbättrade administrativa system och rutiner. Under budgetåret1977/78 bedrevs 80 utredningar. En dryg tredjedel av dessa har tillkommit påuppdrag av regeringen. Dessa utredningar svarade för av kostnaderna. Underbudgetåret avslutades 31 utredningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 11 Budgetdepartcmcntct De störstautredningama avsåg skatteväsendet, informationssystem för de vetenskapligabiblioteken (LIBRIS), miljövårdens informationssystem, ett generelltlöneuträkningssystem (SLÖR), ett system för automaliserad matrikelföring ochpensionsberäkning samt ADB-säkerhet. Kosinadema för destörre projekten under delprogrammet Rationaliseringsutredningar framgår avföljande sammanställning: Projekt under delprogrammet Rationaliseringsutredningar(I OOO-tal kr.) Skatteväsende m. m. Jord- och skogsbruk, fiske Samordning av statliga informa- teknik m. m. Avgår: Projekt finansierade ' Budgeterad verksamhet (). Inplanerad verksamhet(). Projekten rörandeskatteväsendet, LIBRIS, miljövårdens informationssystem, SLÖR ochADB-säkerhet beräknas kräva en slor andel av resurserna för programmetRationalisering även under /80. Ett antal nyautredningar på uppdrag av regeringen, kommitléer och myndigheter fömtses. Förslaget underdelprogrammet innefattar preliminärt planerade projekt samt en ointecknadreserv på sammanlagt . Många projektförslag är så långt framskridna att dei och för sig mycket väl skulle kunna budgeteras.Statskontoret försöker emellertid i det längsta behålla så stor Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 21 handlingsfrihet som möjligt och föredrar därför attbeteckna prioriterade projektförslag som anspråk snarare än som bestämdabudgeterade projekt. Verksamheten budgeteras först när regeringens direktiveller formell hemställan från myndighet föreligger eller beslut fattas påannat sätt. Den ointecknade reserven skall också del utgöra reserv för oförutsedda arbetsuppgifter. 1 delprogrammetAdministration ingår interna styr- och stödfunktioner avseende planering,styrning och kontroll av verksamheten, personal- och ekonomiadministration, utbildning m. m. Programmet Förvahning av statens datamaskinfond av statens datamaskinfond svarar för drygt en tiondel avstatskontorets anvisade medel. Verksamheten är uppdelad på följande tre delprogram: - Anskaffningoch avyttring av ADB-utrustning Verksamheten inomprogrammet finansieras via årliga avgifter för den utmstning o. d. somanskaffas via fonden. Förfarandet vid anskaffning av ADB-utmstning ochberäkning av avgifter till fonden återkommer jag till senare i samband medmin anmälan av medelsbehovet under statens datamaskinfond underkapitalbudgeten. Jag berör i det sammanhanget också de större utrustningsanskaffningar som kommer att ske under de närmast kommandeåren. Verksamheten inomprogrammet förväntas fortsätta att vara intensiv under /80 med omfattandeanskaffningar och installationer. Antalet ärenden har ständigt ökat.Många ärenden har dessutom blivit mer komplicerade. Allt större resurser haravsatts för att fortlöpande bevaka hur behovet av kapacitet för databehandlingutvecklas och för att följa upp genomförda anskaffningar. Den långsiktiga planeringenav myndigheternasdatorkapacitet och ett fördjupat beslutsunderiag inför an-skaffningama harvisat sig bli allt viktigare och kräver därför en allt större andel av resursema. Planeringsunderlagetför upphandlingen av datorer m. m. harförbättrats i och med att myndigheterna i sina anslagsframställningar i enlighet med de kompletterandeanvisningarna för myndighetemas anslagsframställningarmer utföriigt redovisar sina behov av datomtmst-ning. En inlem översyn avupphandlingsverksamheten har genomförts. Detta har lett till en ändradenhetsindelning inom tekniska avdelningen. Statskontoretsförslag till verksamhei för /80 innebär inte någon förändring i antalet anställda uttryckti helårsarbetskrafler. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 22 (Omräknat ihelårsarbetskrafter.) Handläggande personal Övrig personal 1979/80 Beräknar Jag godtar i huvudsakstatskontorets förslag belräffande verksamhetens inrikining under nästabudgetår. Min beräkning av det totala medelsbehovet för statskontoret framgårav programsammanställningen. Jag delar verkets uppfattning att verksamheten börkunna bedrivas i enlighet med del av verket föreslagna besparingsaltemativet.Uppräkningen av anslaget avser pris- och löneomräkning. Jag har för avsikt attinom kort föreslå regeringen att lägga fram en proposition om inriktningen avden statliga ADB-verksamheten. Det utredningsarbete med anknytning till defrågor som är aktuella i detta sammanhang och som bedrivs inom statskontoretkan komma att ge upphov till ytteriigare utredningsinsatser, främst inommetodområdet. För sådan verksamhet bör verket tilldelas . Jag finnerdet även riktigt att statskontoret har avsatt medel för preliminärt planeradeprojekt samt en reserv för ofömtsedda utgifter under programmetRationalisering. Motiven för detta är atl statskontorets verksamhet till inte obetydlig del utgörs av projektoch aktiviteter som inte är kända för anslagsframställningen.Dessa medel tas successivt i anspråk för projekt och andra aktiviteter underbudgetåret. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statskontoretför /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag l QOO 1979/80 Förslag l QOO Under anslaget redovisaskostnader och intäkter vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 23 DAFA har tilluppgift att jämsides med andra dalacentraler på uppdrag utföra administrativ databehandling till enså låg total kostnad för statsverketsom möjligt, med beaktande av såväl kortsiktiga som långsiktiga aspekter. Del åligger därvid DAFA att i förstahand åla sig uppdrag från andraorgan än sådana som hör till försvarsdepartementet. Datamaskincentralenfår i mån av resurser åta sig uppdrag från annan uppdragsgivare än statligtorgan. Centralens produkter skall anpassas till behoven hos demyndigheter som ej hör till försvarsdepartementet.Det åligger centralen att löpandesamråda med uppdragsgivare i frågor rörande tekniska eller andra förändringar av betydelse som närmare berör upp-dragsgivama. Datamaskincentralenskall, för att uppfylla huvuduppgiften, utföra arbete med metod- ochsystemutveckling i samband med uppdrag för administrativ databehandling. Sådant arbeteskall debiteras uppdragsgivare till fullakostnaden där så inte är uppenbart orimligt. Utvecklingsarbete skall normaltinte avse nyutveckling av ADB-system. Det åliggerdatamaskincentralen att utfärda anvisningar och rekommendationer avbetydelse för de ADB-system, vilkas drift förläggs till centralen, så attdnftaspekter kan tillgodoses i ett tillräckligt tidigt skede. Centralen får vid behovdelta i systemutvecklingsprojekt med annan huvudman där så ärnödvändigt för att driftaspektema skall tillgodoses i ett tillräckligt tidigt skede resp.att övertagandet av eventuellt funktionsansvar underlättas, och där drift avdet färdiga systemet avses skola förläggas till datamaskincentralen. DAFA leds av enstyrelse. Chef för DAFA är en överdirektör. DAFA är organiserad på enkundserviceenhet, en driftenhet, en teknisk enhet, en marknadsenhet och en administrativ enhet. DAFA skall varaekonomiskt självbärande. För dess drift har endast ett formellt anslag av 1000kr. För att lösa tillfälliga eller säsongmässiga likvidiielsproblemsamt för att tillgodose behov av rörelsekapital disponerar DAFA en röriig kredit hosriksgäldskontoret på högst 12 milj. kr. DAFA: s verksamhet bedrivs vid en datacentral iStockholm, en datare-gistreringsenhet i , en datacentral i Gävlesaml en mindre filialenhet i . Vid DAFA fanns 384 anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. Den totala omslutningenav DAFA: s verksamhet uppgick under /78 till88,4 milj. kr. Nettoresultatet blev eU överskott på 6,8 milj. kr. Efterfrågan på DAFA: s tjänsier väntasfortsätta att öka. För innevarande budgetår beräknar DAFA således en omslutningpå drygt 100 milj. kr. och ett nettoresultat på 4,4 milj. kr. DAFA föreslår attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . ochatt DAFA även fortsättningsvis får disponera en röriig kredit i om12 milj. kr. Jag biträder DAFA:s förslagpå dessa punkter. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 24 Jag hemställer atl regeringen föreslår all tillDalamaskincentralen för administrativ databehandling för /80anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Uigift 3097491 1978/79 Anslag 4000000 1979/80 Förslag 4000000 Från anslaget bestridsutgifter för rationaliseringsprojekl, administrativt utvecklingsarbete ellerförsöksverksamhet som bedrivs i rationaliseringssyfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Anslaget står i första handtill förfogande för myndigheter som inte själva disponerar erforderiigaresurser för rationaliseringsprojekt. Medelsbehovel kan t. ex. avse sådanakonsulttjänster som tillhandahåller statliga myndigheter. Under de senastebudgetåren har medel disponerats för bl. a. översyn och förbättring avadministrativa rutiner inom och statens historiskamuseer, statens veterinärmedicinska anstalt, statens centralafrökontrollanstalt samt en studie rörande användningen av ADB inombostadsstyrelsen. Medel har även disponerats för utveckling och genomförandeav ett generellt löneuträkningssystem för statsförvaltningen (SLÖR) samt för enav genomförd studie av altemativa strukturer för datordriftinom statsförvaltningen. Jag vill i sammanhangetvidare erinra om att har medgett att kostnaderna för att arbetstagarorganisationernaunder /79 anlitar s.k, extema arbetstagarkonsulter enligt demöjhgheter härtill som följer av gällande medbestämmandeavtal för det statligaarbetstagarområ-det (MBA-S) och det icke-statliga lärarområdet (MBA-L) fårbetalas med anlitande av detta anslag (prop. 1978/79:25 bil. 6, AU 1978/79:16,rskr 1978/79:123). Den merbelastning av anslaget som kan bli aktuell för dettaändamål uppgår till högst 4,2 milj. kr. Medbestämmandeavtaleninnehåller inte någon bestämmelse om rätt till ersättning för utnyttjande avextema arbetstagarkonsulter efter /79. Om det till följd avsenare träffade avtal, som på vägnar godkänns av riksdagenslönedelegation, skulle bli aktuellt med motsvarande utgifter också under nästabudgetår förordar jag - efter samråd med statsrådet - att även sådanakostnader får belasta detla anslag. Med hänsyn till anslagetskaraktär i övrigt kan någon säker bedömning av medelsbehovet för nästa budgetårinte göras. Jag förordar att anslaget förs upp med oförändrat 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 25 1977/78 Utgift 42407587 1978/79 Anslag 46400000 1979/80 Förslag 48 697000 Riksrevisionsverketär central förvaltningsmyndighet för revision och redovisning samt därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. I fråga om revision åligger det verketatt bedriva förvaltningsrevision och därvidsärskilt att granska statlig och statsunderstödd verksamhet och tillse att denbedrivs effektivt. Verket skall även granska taxor och avgifter i statligverksamhet samt granska hur den statliga upphandlingen bedrivs och verka för samordning av denna. Vidare skallverket utöva tillsyn över revisionskontoroch meddela föreskrifter och anvisningar för revisionens utförande samt över den revisionsverksamhet sombedrivs inom andra enheter förintern revision inom statsförvaltningen. Verket skall tillse att redovisningsrevisionbedrivs ändamålsenligt och i betryggande former och även självt bedrivaredovisningsrevision i den mån detta är särskilt föreskrivet ellerverket finner det behövligt. I fråga omredovisning och därmed sammanhängande frågor åligger det verket särskilt att utveckla metoder förverksamhetsplanering, budgetering ochredovisning inom statsförvaltningen. Verket skall tillse att redovisningssystemen är ändamålsenliga samt meddelaföreskrifter och anvisningar för denstatliga redovisningen. Verket handhar den löpande riksbokföringen och skallför varje budgetår upprätta budgetredovisning och rikshuvudbok. Det åliggeräven verket att kontrollera statsverkets checkräkning i och att utarbeta statistik över statens finanser. Vidare skall verketanordna och medverka vid utbildning av personal för redovisnings- ochrevisionsverksamhet samt därmed sammanhängande uppgifter inom statsförvaltningen. Riksrevisionsverketleds av en styrelse. Chef för verket aren generaldirektör, som även ärstyrelsens ordförande. Inom verket finns fem avdelningar, nämligentre revisionsavdelningar, en prognosavdelning samt en ekonomiadministrativ avdelning. Vid riksrevisonsverketfanns under /78 i genonsnitt 277 anställda, varav 187 utgjorde handläggande personal. Riksrevisionsverkettillämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programtermer.Följande programindelning gäller för verket. Prognoser, budget,redovisning verksamhet under programmen finansieras från ett förslagsanslag benämntRiksrevisionsverket. Av gmndläggande betydelse för riksrevisionsverketsverksamhet är or- Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct ganisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten. myndigheter är sammanförda iredovisningsgrupper med en redovisningscentral inom varje gmpp.Redovisningscentralerna ger myndighetema kameral service och utnyttjar därvidett redovisningssystem som bl. a. bygger på användningen av ADB, system S. I huvudsaklig anslutningtill redovisningscentralema finns revisionskontor som i första hand bedriverredovisningsrevision. Den centrala revisionen genom sker iform av en effektivitetsinriktad förvaltningsrevision. (1 OOO-tal kr.)