prop · G203105 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbud alt resa inom landet kan också åläggashonom. Vidgade möjligheter att hämla eller häkta gäldenären föreslås också. Enskärpning av förevarande regler i den riklning som kommittén förordar är enligtförbundets uppfattning motiverad. Emellertid måsle ifrågasättas om imekommittén i sitt förslag kommii atl inskränka gäldenärens rörelsefrihet mer änvad konkurssituationen normalt tarvar. Del synes sålunda omotiverat att införaen generell regel om utreseförbud ulan tillstånd för konkursgäldenär. I vartfall bör detla förbud inskränka sig till liden före gäldenärenskonkursedsavläggelse. Förbundel vill också förorda att bestämmelsernahärvidlag görs tillämpliga på styrelseledamol i konkursförelag som avgått förekonkursen endasl under förutsättning all vederbörande avgått inom tre månaderföre konkursansökan. Lokala skattemyndigheten i : Kommittén anger (s.92) att förutvarande ställföreträdare för gäldenär som är juridisk person oftalämpligen bör medverka under boulredning. Så skall kunna ske betr. person somentledigats eller avgått senare än före dag för konkursansökan. Så skallske även om det med säkerhei inte kan visas hur som normalt förflytermellan det all ell företags dåliga likviditet inträtt och dag för konkursansökan(jämför dock Kedner, förelagskonkurser (s. 296). (Myndigheten) anser den givnatiden för kort. Medvetna manipulationer i form av företagsöverlåtelser,inlagande av bulvaner som företrädare m.m. sker inte sällan före enellårsgräns. all närmare motivera sitt slällningslagande föreslår(myndigheien) med hänsyn lill hittillsvarande erfarenheter atl gränsen sättstill minsl . 1978/79:105 603 8 Resurs- och kostnadsfrågor Lunsåklagaren i lim och lån: När manföreslår en sädan reform, kan man heller inte underlåta att taga hänsyn till dekostnader som reformen kommer att medföra. Även om jämlikt 82 8 3 st. KL arvodetförrättens ombudsmän ej får bestämmas efter tid, kan varken denne ellerkonkursdomaren underlåta att laga hänsyn lill den nedlagda arbetstiden, närarvodel skall bestämmas. Del borde därtör ha varil möjligl med enstickprovsundersökning bland rättens ombudsmän för atl få klart för sig hurmycket lid de genomsnittligt lägga ned på sina uppdrag och hur de beräkna sinersättning. Nästa steg skulle sedan vara alt ungefärligen avgöra hur stortidsåtgången skulle bli för kronofogdemyndigheierna som tillsynsman eftersomderas och rättens ombudsmäns uppgifter ej till alla delar motsvara varandra.Med uigångspunki från genomsnittliga lönen för sådan personal påkronofogdemyndigheterna som skall handlägga tillsynsuppgifterna och lilläggför sociala kostnader skulle det sedan vara möjligl all beräkna de ekonomiskakonsekvenserna av förslaget på denna punkl. Man har sålunda anledning att räknamed att nägra ytteriigaie tjänster inom exekutionsväsendet i landet komma allbehövas. Därtill böra väl läggas ökade koslnader för allmäni ombud, sakkunniglbiträde eller revisor. : Möjligen borde ett syslem liknandedel för ersättning lill lillsynsorganel enligt schablon vara alt föredra ävenvid bestämmandet av konkursdomarens kostnader. Del bör vara möjligl atlberäkna ett normaibclopp som täcker konkursdomarens koslnader i form av expeditionsavgifteroch kungörelser. Efter konkursbeslulel tas i normalfallet ut sammanlagt 140 kri ordinär konkurs och i förenklad konkurs. De olika delbeloppen avseravgift vid förordnande av förvaltare. RO och god man saml expeditionsavgiftervid kungörelser. Storleken av kungörelsekostnaderna varierar beroende pä omflera kungörelser utfärdas eller inte. Vid sådani förhållande kanman ifrågasätta varför vissa konkursbon skall belastas med större kostnader änandra. Den genomsnittliga kungörelsekostnaden torde ligga över300 kr. De totala expeditions- och kungörelsekostnaderna skulle alltså uppgåtill per konkurs. Om dessa koslnader kunde tas ut som ettschablonbelopp av motsvarande storlek i varje konkurs skulle adminislralionenförenklas. Då efterbevakning sker kräver konkursdomaren i tingsrättenligt fast praxis förskott av bevakanden för kungörelsekostnader ochexpeditionsavgift. Något stöd i konkurslagen, konkursförordningen ellerförarbeten finns inte för della. Visseriigen har be-vakandena isamtliga fall belalt förskottet men tingsrätten anser ändå att denna praxisbör lagfästas. : Enligt förslaget skall omkronofogdemyndighet blir lillsynsorgan kostnadema för lillsynen las ul urkonkursbona såsom tillsynskostnader. Dessa kostnader skall inte prövas avkonkursdomaren el- 1978/79:105 604 ler rälien utan beslämmas enligt vissa schabloner.Tingsrätten unser ett sådant syslem vara olillfredsslällande.Arbetsuppgifierna lär bli av den art all de mindre väl lämpar sig förtaxesäuning. Från andra områden där taxor införts synes delta för övrigiknappast ha bidragit lill en minskning av kostnaderna. Slutligen förefaller detrimligt atl de som berörs av hur stora kostnaderna blir får möjlighet allöverklaga beslul därom. Statskontoret: Siaiskoniorei fömlsäiier alllillsynskoslnaderna i del nyii sysiemel i stort selt kan hållas inom nuvarandekostnadsram. Del är enligt ämbetsverkets mening angeläget atl vid den närmareulformningen av lillsynsorganisationen söka i möjligaste mån begränsakosinaderna för denna och därvid beakla det grundläggande syftei medkonkursinstitutel, nämligen att bereda konkursborgenärerna betalning. RRV: Det bör också enligt RRV övervägas alt inom ramen förde resurser, som slår till fört"ogande för tillsynen, lillgodose behovetav sådan kompetens genom alt utrymme skapas för en specialislfunklion vid varoch en av de störsla kronofogdemyndigheierna och för exekutionsväsendet i övrigthos länsstyrelserna. Konkursförvaltare bör hämtöver, såsom också förutsätts avkonkurslagskommittén, ha möjlighel alt anlita den särskilda ekonomiskaexpertis, varav behov kan föreligga särskilt i större eller mer inveckladekonkurser. För konkurskostnader som slutligt kan komma all åvila statsverketbör kunna ställa säkerhet. RRV har inte funnil anledning all ifrågasättakonkurslagskommitténs bedömning all kostnaderna för den föreslagna ordningenmed kronofogdemyndighel som lillsynsorgan kommer att hålla sig på ungefärsamma nivå som nuvarande koslnader. RSV: KFM:s resurser kommer all kräva förstärkningar förden nya tillsynsuppgiflen. Även hos RSV kan visst behov av personellaförstärkningar uppslå för service-, informations- och utbildningsverksamhet.Kommittén har (s. 142) inte lagl fram några egna beräkningar ulan överlåler ålRSV att beräkna kosinaderna härför. Den relativt korta remisslid som ståttverket lill buds har inte givil tid för några ingående överväganden i kostnadsdelen.Verkei avser atl till deparlemenlel inkomma med beräkningar i dennadel. Kosinaderna för personalförstärkning vid KFM och RSV bedöms av verkei inte komma all bli av den siorieken atl någon tvekan om reformensgenomförande kan uppstå på gmnd av kostnadsskäl. 1 de förstärkningar som krävstill KFM måsle också ingå personal med ekonomisk utbildning. Ekonomisk insiklkrävs för KFM:s del inte enbarl för dess verksamhei som tillsynsorgan. Också iden exekutiva verksamheten ställs KFM inför avgöranden som innefattarföretagsekonomiska bedömningar, t.ex. frågan om och när ell förelag skallförsältas i konkurs. Vid KFM finns naturligen redan visst kunnande på områdetmen för tillsynsuppgiflen i de mera komplicerade konkurserna lorde i vart fallvid de slörsla KFM behöva inrättas specialistljänster. Övriga KFM:s behov i Prop.1978/79:105 605 detla hänseende kan troligen täckas genom medverkan avlänsstyrelserna (jfr RSV:s Rapport, Organisationsutredning vid KFM i Siockholm,Göleborg och s. 35). Kronojögdemyndlgheien i : Kommittén föroidar attdet hos varje kronofogdemyndighel inrättas en särskild enhet förtillsynsuppgifterna. tiUsynsuppgifter bör enligtkommittén inte handläggas av samma tjänstemän som sköter indrivningsuppgiftema.Mot bakgrund härav och med hänsyn lill den mångfald av uppgifter som åläggskronofogdemyndighelen som lillsynsorgan vill vi underslryka vikten av allerforderiig personalförstärkning och utbildning ställs till kronofogdemyndighetensförfogande. I tillsynsmyndighetens kontrollerande funktion enligtförslaget ingår atl inventera konkursboets kassa och övriga lillgångar samlfordra redovisning av förvaltaren. Om särskilda omständigheter föranleder det,äger myndigheten utse en eller flera revisorer för granskning av boets räkenskaperoch förvaltningen i övrigt. Vi föreslår bl.a. med hänsyn lill alt del tidigarei prakiiken visal sig svårt atl snabbt erhålla bilräde av revisor fränlänsslyrelsens skalleavdelning all denna resurs i van fall för kronofogdemyndighetensi Siockholm vidkommande placeras inom myndigheien. i : Slulligen vill KFMbetona viklen av alt resursfrågan ägnas stor uppmärksamhet för den händelse attstalsmaklerna beslutar om att KFM skall ha lillsynsuppgiften. En reform avangivet slag släller också krav på kvalificerade ulbildningsinsalser förframför alli kronofogdepersonal och annan ledningspersonal. Kronofogdemyndighelenvill återkomma i dessa frågor när mera konkrela förslag föreligger. i : I förslaget hardiskuterats hur tillsynsmyndighetens kostnader bör ersättas.Kronofogdemyndigheten är iveksam om någon ersättning bör uttas ur konkursboetsmedel. Kostnaderna för KFM:s verksamhet som lillsynsorgan borde kunna ingå idel ordinarie anslaget för myndigheternas verksamhet. Tillsynsverksamheten ikonkurs kan ses som en del av statens kostnadsfria samhällsservice. Dessutomskulle smärre vinster göras i fråga om arbele med konkurserna. Del förtjänarframhållas att staten som regel har atl fordra betalning i konkursen för bl.a.skatter och utbetalade lönegarantimedel. Den ersältning, som eljest skulle gåtill staten för tillsyn i konkurserna, kommer ändock staten till godo i form avutdelning. i Kalmar län:Kronofogdemyndighetsutredningen har i sitt betänkande"Kronofogdemyndigheierna" SOU 1977:42 framhållil aU "uppgiftersom tillsynsmyndighet i konkurser kan komma all tillföras kronofogdemyndighelsom en följd av konkurslagskommitténs pågående arbele. Utredningen kan inte nubedöma vilka krav dessa uppgifier kan komma att ställa påkronofogdemyndigheierna. Enligt vad ulredningen har inhämtat lorde uppgifternabli sådana som huvudsakligen bör ankomma på 1978/79:105 606 kronofogdepersonal och till stor del ryms inom dennapersonals kompelens. De bör föranleda viss kompletterande utbildning avkronofogdepersonalen i syfte alt ge den aktualiserade och ökade kunskaper omkon-kursrätlen och andra. bl.a. företagsekonomiska, ämnesområden som äraktuella i sammanhanget". som delar de uppfattningar som kommit lillullryck. får framhålla vikten av all tillsynsmyndigheten erhåller sädanutbildning alt den kan fullgöra sina åligganden enligt konkurslagskommitténslörslag. Domarcjörbundei: Förbundet tillslyrker förslaget atltillsynskostnaderna debiteras boel enligt taxa om kronofogdemyndighet ärtillsynsorgan. Även i andra lillsynsfall bör laxesyslcmel kunna användas iungefär samma omfattning som är föreskriven beträffande offentlig försvararesarvode (sid. 143). Förbundet vill i detla sammanhang ifrågasätta, om inte ocksåkosinaderna hos konkursdomaren skulle kunna debiteras enligi taxa i slälletför alt som de direkta annonskostnaderna och expeditionsavgifterna las ut. 9'Övriga frågor JK: Mol bakgrund av ell ännu inte avgjort skaderegleringsärende i vilket jag har alt företräda staten villjag ta uppföljande problem. En förvallare som försummar sina skyldigheler kan bliskadestånds-skyldig. Talan mot förvallaren skall enligt gällande räll föras somklander av slutredovisning. Kommittén föreslår ingen ändring i denna del. Sysiemelfungerar i normala fall men om konkursen avskrivs som s.k. fatligkonkursuppkommer problem. I sådana fall äger nämligen borgenären ingen räll lilllalan mol slutredovisningen. Situationen synes bli densamma enligtkommiltéförslaget om konkursen avskrivs enligt 186 8. Äv 191 8 följer nämligenalt gäldenären och tillsynsmyndigheten men inte borgenär då kan klandraslutredovisningen. Den nu angivna konsekvensen är inte tillfredsställande. Omförvaltaren tillfogat borgenärema skada, bör dessa ha rält att klandraslutredovisningen även om konkursen avskrivits enligt 186 8. Göleborgs tingsråit: Enligt nuvarande ordning delges borgenärskonkursansökan gäldenären med föreläggande för denne att förklara sig inomviss tid (13 8). Endasl i del fall all ansökningen medges prövas den av konkursdomaren.I övriga fall hänskjuts målet lill rätten (14 8). Gäldenären kallas lillförhandling normall (15 8). Gäldenären måsle då delges ånyo.Enligt tingsrättens erfarenhel förekommer all delgivningen av konkursansökangär relalivi läll men all delgivningen av kallelsen lill förhandling drar ulpå liden på grund av alt gäldenären då ofta häller sig undan. All två olikadelgivningar skall förekomma är hell omotiverat. 1978/79:105 607 der lill merarbete och ger gäldenären särskildamöjligheler all fördröja konkursbeslutet. Tingsrätten föreslår en beslämmelseenligt vilken gäldenären redan dä konkursansökan delges honom kallas lillrälien på säll framgår av 15 8 konkurslagen. I kallelsen bör särskiU anges allgäldenären har möjlighet atl medge ansökningen före förhandlingen och alt haninte behöver inställa sig om konkursbeslulet ges före förhandlingen. Jämförblanketten stämning med kallelse i mindre tvisiemål, Dv 177/1. RSV: Enligt förslaget skall KFM alltjämt ha hand omprövningen av lö-negaraniianspråk i de mindre konkurserna. Piövningen åvilar ide ordinära konkursema förvallaren. Förvallarens uppgifi är alt avveckla konkursboel underiakttagande av borgenärernas gemensamma inlressen. Häri ligger viss garanti föralt förvaltare inte felaktigt godkänner ell lönegaranlianspräk med påföljd atlefterföljande borgenärer erhåller lägre utdelning i konkurs än eljest. Genomden nedklassning av löneprivilegiet som ägde rum med vissa ändringari lönegarantisystemel () har emellertid utdelning i konkurs tillstaten (lönegarantifonden) minskat avsevärt. Sådan utdelning torde numeraförekomma endasl i av de ordinära konkursema. Förvallaren har därför ide flesta konkurser inte längre samma konkursrätlsliga anledning all prövarikligheten av framställda löneanspråk. Det har förekommii atl förvaltare måhända i snabbhetens intresse inte tillräckligt noggrant prövat anspråken,så alt underrättelsen till har kommit att omfatta fordringar somegentligen inte varit förmånsberättigade och därmed inte skulle ha omfattatsav lönegarantin. Vissa skälkan anföras för en ordning där KFM övertar lönegaranlipröv-ningen också i deordinära konkursema. Man skulle vinna enhetlighet i prövningen, konkursenshandläggningsform vore utan betydelse och för den utbetalande myndigheten,, skulle en sådan ordning medföra administrativa fördelar.Emellertid är konkursförvaltningen, då det gäller en företagskonkurs, i flerahänseenden förenad med vissa skyldigheter gentemot arbetstagama och derasfackliga organisationer. RSV avser då närmasi konkursförvallarens skyldighetatt verkslälla uppsägning av de anställda samt informaiion och samråd med defackliga organisationerna. Det är uppenbart all del skulle innebära nackdelarom lönegarantianspråken i de ordinära konkurserna särskilt i det inledandeskedet av förvaltningen handläggs av annan än konkursförvaltaren. Del börocksåbeaktas atl de ordinära konkurserna toi-de omfatta av de arbetstagaresom berörs av lönegarantin. På grund härav anser RSV att ändring pådenna punkt inte bör ske. Trycket på länsstyrelserna i utbetalningsdelen är i dagmycket hårt. På flera länsstyrelser i län, där företagskonkurser med mångaarbetstagare inträffat, är också personalsituationen ansträngd. 1978/79:105 608 lagarnas rättmätiga intresse att få lön i räll lid måslelänsstyrelserna i samråd med konkursförvaltaren i vissa situationer finnapraktiska lösningar som delvis går vid sidan av den ordning som gällandelagsiiftning anvisar. RSV har med hänsyn lill lönegarantilagstiflningens syfteoch de komplikationer för konkursförvaltningen en försenad löneutbetalning kaninnebära i flera fall sanktionerat sådana lösningar. Enligt RSV föreligger ettstarkt behov att lagstiftningen ses över i berörda avseenden. Förslagsviskunde dels konkursförvaltaren ges möjlighet atl använda lillgängliga medel föratt utbetala löner som omfattas av lönegaranlin, dels länssiyrelsen ges möjlighelall ulan en tyngande administrativ ordning förskotlera lönegarantimedel tillell konkursbo som saknar egna medel. Enligt 71 8 UBL får ålgärd för uttagande av skatt intevidlas senare än efter uigången av del uppbördsår, då skatten erläggs.Vid konkurs gäller atl framställning om försättande i konkurs skall ha gjortsinom fem-årstiden eller atl skaltefordringen har bevakats i konkursen inomdenna tid. Enligt förslaget kommer betydligt fler konkurser allhandläggas som mindre konkurser (utan bevakningsförfarande) än som handläggssom s.k. faltigkonkurser. Ändringen skulle medföra all staten i flera fall än fn. inte genom bevakning kan tillförsäkra sig räll lill utdelning för äldreskaltefordringar i konkurs. KFM torde emellerlid regelmässigl själv ansöka omförsättande i konkurs i här tänkt sUuation. när skalleskulden hotar atlbli preskriberad och möjlighet finns till utdelning i konkursen. 1 praktikentorde därför denna fråga vara av mindre betydelse. Av principiella skäl bördock enligt verkets mening frågan uppmärksammas. Förslagsvis skulle en anmälantill förvaltaren om skaltefordringen eller att uppgift om denna på annat sättkommer till förvaltarens kännedom inom femårsiiden anses innebära "ålgärdför uttagande av skatt" har skell. i : Frågan om förfarandelvid konkursbos obeslånd har ej lösis. i : Förslagei föranledervissa ändringar i lönegaranlilagen. KFM skall handlägga alla sådana ärenden imindre konkurs. handläggs enbarl de löneanspråk som förekommer i denuvarande "fattigkonkursema". Del har visat sig all del är myckel fåsådana ärenden i denna lyp av konkurs. Sålunda har del de båda sisla åren igenomsniii varil endasl 14 löneborgenärcr/kronofogdemyndighel och år som yrkalbetalning. Härvid bortses från , och . Del kan förväntas en kraftig ökning av dessa ärenden genomöverförandel av jämväl sådana i konkurser som skall handläggas som mindre ochvilka inte är att hänföra lill dagens "faltigkonkurser". KFM kommerdå atl handlägga lönegaranliärenden i av de förekommande konkurserna. Ilinje med att jag här har förordal förvaltare och samma lill- 1978/79:105 609 synsorgan i alla konkurser anserjag all alllönegaranliprövning också bör åvila ett och samma organ. Dessa arbetsuppgifterbör i sin helhet överföras lill KFM. Förutom den åberopade enhetligheten bör pekas på denkunskap som byggts upp hos myndigheterna. KFM:s knytning till ,den ökade rättssäkerheten genom enhetlig lillämpning, KFM:s resurser i form avexekuiiv personal saml all även ärenden i ordinär konkurs måste behandlas påKFM. : Med undanlag för förslaget att getillsynsmyndigheten möjlighel atl, om särskilda omständigheter föranleder det,ulse en eller flera revisorer för granskning av boets räkenskaper ochförvaltningen i övrigi har kommittén ej behandlat frågan om revision ikonkurssiluationen. Därmed skulle nu rådande förhållande beslå, nämligen allrevisionen i prakiiken upphör med uigången av det räkenskapsår som närmasiföregår del räkenskapsår under vilkel konkursen inträffar. Sålunda finns i dagegentligen ingen möjlighet för revisorn att rapportera gjorda iakttagelser framtill konkursutbrollel och i konkurslagen ställs ej krav på revision avförelagskonkursbo. Särskilt mot bakgrund av lill synesallt vanligare och siörre förelagskonkurserna framstår detta förhållande sommycket otillfredsställande. En allmän översyn av revisionens funktion ochställning i konkurssiluationen skulle vara av stort värde. Därvid bör behandlasdels revisionen under sista räkenskapsåret fram till konkursulbrottet inklusiverevisorns möjligheter och skyldigheler alt rapportera gjorda iakttagelser, delsfrågan om eventuellt införande av revision av ålminsione vissa förelagskonkursbonsförvaltning och räkenskaper. Många av de frågeställningar som därvid skulleaklualiseras exempelvis om revisorns rapporteringsmöjligheter med beaktandeav hans tystnadsplikt, om revisionsberättelsens syfte och utformning, om vemsom skall ulse revision m.m. går i och för sig utanför de rent konkursrättsliga.Belydande förbättringar av förhållandena på obeslåndsproblema-tikens områdetorde emellertid slå att hämla med en utveckling av regler om revision ikonkurssilualioner. Därför syns del lämpligt alt frågan ses över i samordningmed den uiredning om former för motverkande av missbruk av konkursinstitutelsom konkurslagskommittén nu inleder. LO-dlslrlktet i sydöstra : Efterbevakningar avförmånsberättigade löner, semesierersältningar, försäkringsavgifter etc, somav godtagbara skäl ej lidigare framkommil och som vid kontroll befinnesberättigade, skall inte. i enlighel med 111 8 29, ge anledning lill särskildakostnader för berörd löntagare eller för dennes organisation. Senaste tidpunkt för efterbevakning bör ytterligareundersökas, vilka prakliska möjligheler som borde finnas med hänsyn tillslutlig redovisning av konkurs. Advokatsamfundei: Nuvarande lag utgör hinder mol allkonkursförval-39 1978179. 1978/79:105 610 tama använder i konkursen tillgängliga medel förförskottering av löneutbetalning, när utbetalning skall ske på grund avstatlig lönegaranti. Del har i prakiiken visal sig alt förseningar medbehandlingen och ulbelalning från berörd myndighei är prakliskl tagetoundvikliga, åtminstone i början av konkursförfarandét, trots att insalsemafrån länsstyrelseina och kronofogdemyndigheterna präglas av både vilja ochförmåga lill god samverkan och snabb handläggning. Den minsta försening skaparirritation på arbetsplatsen och därmed komplikationer för avveckling ochfortsalt drifl under konkursen. Det är känt alt man ibland under hand fåll lovall klara upp saken mol förutsättningarna i gällande lag genom tillfälligupplåning eller förskottering av medel ur konkursboet med förstående medverkanav den utbetalande myndigheten. Samfundel anser del vara önskvärt atl lagstiftningenomarbetas så att de praktiska behoven i det berörda avseendet tillgodoses. : Kommittén har inte lagl fram någotförslag lill lösning av de problem som uppkommer vid konkursbos obestånd. Föreningenfinner det otillfredsställande all dessa omdiskuterade spörsmålinte blir föremål för reglering i lag. TCO: Vad gäller bevakning i konkurs åligger del enligt 6 8lönegarantilagen konkursförvallare att underrätla länsstyrelse om klarlönefordran samt alt bevaka fordringen för den anställdes räkning. Det har ipraktiken visat sig alt åtskilliga förvaltare bevakar ett lägre belopp än somrätteligen lillkommer den anställde. Denna omständighet har medfört atlarbetstagarorganisationen i samtliga fall också tvingats bevaka, för att deanställda ej skall förlora någon ersättning. Detla medför ofta betungande ochonödigt dubbelarbete. En lämplig lösning vore alt det i lönegaranlilageninfördes ett stadgande av innehåll, att förvallaren, innan länsstyrelsenunderrättas och bevakning sker, skall samråda med berördaarbetstagarorganisationer om de anställdas rätl till ersältning. Föreningen auktoriserade revisorer (): Lagstiftaren hari flera sammanhang främst i aktiebolagslagen siadgal om krav på revision avnäringsverksamhel. Av särskild vikt har uppenbarligen revisionen i siörre förelagansetts vara, vilket framgår bl.a. därav atl aktiebolagslagen siadgar omsärskilt kvalificerad revision i sådana företag. Sålunda skall (AL 10 kap. 38), om bolagets bundna egna kapital uppgår till eller däröver,minst en revisor vara av kommerskollegium auktoriserad eller godkänd. Vidareskall minsl en revisor vara auktoriserad om 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställdabalansräkningar för de två senasle räkenskapsåren översliger ett gränsbelopp som molsvarar 1.000 gånger det enligt lagen om allmän försäkring bestämda basbeloppet för av respektive räkenskapsår, 2. antaletanställda hos bolaget i medeltal överstigit200 eller