prop · G203123 · 1978-12-31 00:00:00 — AMS finner det angeläget att skapa förutsättningar för ökadesatsningar på nya utvecklingsprojekt, varvid systemleveranser till industri-och anläggningsprojekt enligt styrelsen framstår som ett potentielltutvecklingsalternativ. Styrelsen finner det viktigt att i detla sammanhang särskiltbeakta de regionalpolitiska aspekterna. SE delar den i departementspromemorianframförda åsikten att SA-leveranser är av stor och sannolikt växande belydelseför svensk industri. Enligt SE:s uppfattning ger promemorian ett värdefulltbidrag till kartläggningen av de problem svensk industri ställs inför vid SA-leveranser.Rådet instämmer i bedömningen all ökade insaiser är nödvändiga för atttillvarata industrins möjligheter på delta område. IVA framhåUer att den kartiäggningav utvecklingen av och problemen kring SA-leveranser, som framläggs i promemorianär både aktuell och nyttig. Vidare påpekar man att i sin pågåendestudie om tekniskt-industriella kompetens har haft anledning attdiskutera samma problemställning. konstaterar med stor tUlfredsställelseatt industridepartementet har kartlagt problemen i samband med svensk SA-exportoch har föreslagit åtgärder som på väsentliga punkter överensstämmer med Mekanförbundetsönskemål. LOanser all promemorians utgångspunkt, att staten genom undanröjande av vissa expansionshinder skall förbättra företagens förutsätt- Prop.1978/79:123 109 ningar lill Ökad SA-export, är för snäv och har inneburit atlförutsättningarna för ett mer omfattande statligt engagemang inte har blivitbelyst. Vidare efterlyser LO en närmare utredning av förutsättningarna för etteventuellt internordiskt samarbete på SA-området. SE och fullmäktige i förslår en högre gräns än5 milj. kr. för definilion av SA-projekt, eftersom enligt rådet konsortiebUdningarnormall inte blir akluella vid belopp understigande 2030 milj. kr. Fullmäktigei förordar alt stöd skall utgå endast till stora och svårbemästradeprojekt. En sådan avgränsning skulle, enligt banken, inte innebära att mindreföretag utesluts från möjligheten att tillgodogöra sig stödsystemets fördelar,eftersom promemorian förutsätter en samverkan mellan förelag vid systemleveranser.Banken är medveten om atl en sådan gränsdragning kan komma att ställa störrekrav på handläggande och beslutande organ vad avser urvalet av projekt, menhävdar atl hanteringen av stödet oavsett gränsdragning blir en grannlaga uppgift. RRV och finner målgruppen för deföreslagna åtgärderna vara främst mindre och medelstora företag. Också STU betonar vikten av att mindre förelag i ökadutsträckning kan engagera sig i SA-projekt. SHIO-Familjeföretagen understrykerbehovet av åtgärder för samarbete meUan större SA-leverantörer och de mindreunderleverantörerna. anser att en mer ingående analys ochdiskussion är nödvändig innan slutlig ställning las till om behov av nya ochför SA-områdel speciellt avpassade statliga former för exportstöd föreligger. SIND,SHIO-Familjeföretagen, och konsullexportutredningenefterlyser en behovs- och kostnadsanalys för de föreslagna stödformerna.Fullmäktige i efterlyser i promemorians avsnitt omfinansiella problem i samband med SA-projekt en jämförelse av förhållandena,både med avseende på tillämpliga regler och på konkreta finansieringsexempel,mellan och de viktigare konkurrentländerna. erinrar om att de problem storaföretag med en mer omfattande systemexport möter skiljer sig från de mindreförelagens. Ulredningen erinrar vidare om alt utredningsarbete för altförstärka exportfrämjandet pågår på flera håll, och förordar att dessa olika delförslagblir föremål för en samlad bedömning och om möjligt också för slällningslagandevid ett och samma tillfälle. Också anför i sittyttrande att de statliga exportfrämjande insatserna bör samordnas. anför alt svensksystemexport med hög andel mjukvara kan få konkurrensproblem medsådan systemexport som enbart inriktar sig på komponenter och utrustning, ochförordar därför att mjukvarans inslag i systemexporten bör ägnas 9 Riksdagen1978179. Kartong: S. 124, 2 § rad 2 Står: ej obehöriga Rättal till:ej obehörigen 1978/79:123 110 Vidare framhåller förbundet roll församordningen mellan de olika företagen i ett projekt. Svenska Konsultföreningentillstyrker åtgärder för att underlätta svensk SA-export, men påpekar att omsvensk export i större utsträckning övergår till atl omfatta systemleveranser,kan en sådan utveckling lätt leda till att svenska företag utestängs frånmarknaden om man inte lyckas komma med i någon exportgrupp som har möjligheteratt konkurrera på världsmarknaden. 2 Särskilt organ för projektexport Enligtpromemorian bör åtgärder för att öka SA-exporten utformas som ett incitamenttill ökal samarbele mellan företag i form av exempelvis konsortier. Likasåframhålls vikten av att samverkan mellan samhälle och företag förstärks. Dettaär en direkt följd av att beslut om genomförande av stora anläggningsprojekt oftafattas på central nivå i kö-parländer, atl en stor del av anläggningsprojektenberör direkia samhällsinvesteringar samt att enskUda leverantörer har alltförbegränsade resurser att ensamma klara hela projekteringsarbetet m. m. ianslutning till SA-projekt. Tvåvägar öppnar sig, enligt promemorian, för att via statliga insatser öka SA-exporten.Den ena består i att staten (eller staten och företagen gemensamt) viaplanerade insatser går in i direkta förhandlingar med tänkbara kunder om konkrelaprogram av SA-projekt. Den andra vägen består i att staien, genom undanröjandeav vissa expansionshinder, förbättrar företagens förutsättningar atl reagerapå de chanser som öppnar sig på den inlernationella marknaden och därigenom merkontinuerligt arbeta med SA-projekt. Ipromemorian föreslås olika åtgärder i enlighet med det senare alternativet. Iegenskap av ett litet land kan inte tjäna på en utbredd "pro-jekt-proteklionism".Föreslagna åtgärder måste därför vara i överensstämmelse med internationellaåtaganden. Åtgärderna bör ses mot bakgrund av de former av statlig stimulanstill export av SA-projekt som andra industriländer har infört. Sedanbörjan av bedrivs i SE:s regi en informations- ochsamordningsaktivitet i s. k. exportsamverkansgrupper. Varje grupp täcker ettsammanhängande produktområde. Vissa av dessa grupper berör SA-projekt.Målsättningen varierar starkt mellan olika grupper. I några fall har man ställtupp explicita målsättningar som innebär att gruppen skall uppiräda somkonsortium vid anbudsinfordringar. 1flera av SE:s grupper omfattar dock verksamheten mera traditio- Prop.1978/79:123 111 nella former av försäljningskampanjer för olikakonsumentprodukter. Den stora variationsvidden mellan olika produktområden samtgruppernas olikartade målsättningar gör atl vissa svårigheler föreligger attge verksamheten en fast organisatorisk ram. Vidare kan SE:s karaklär avmedlemsorganisation göra det svårt att utan komplettering av nuvarande organisaiionvidta de nödvändiga offensiva åtgärder som erfordras för att stimulera nyaföretag till konkret samarbele på SA-marknaden. För att komplettera SE:s mera generella exportfrämjandeaktiviteter föreslås i promemorian all det om tre årskapas ett särskilt organ för projektexport Svensk Projektexport. Det påpekasdärvid att Svensk Projektexport antingen kan ges en formellt friståendeställning eller inordnas/förläggas i nära anslutning till andra befintiiganäringspolitiska organ. Syftet med Svensk Projektexport skall enligt förslagetvara all aktivt medverka lill ökad samverkan mellan svenska SA-leverantörer, inleminst i form av konsortiebildning på svensk botten. Det främsta kriteriet förval av projekt skall vara atl svenska leverantörer intar en framskjuten rollsom huvudleverantör i projekten. Projekten skall allmänt bidra lill att stärkasvensk industris internationella konkurrenskrafi. En mindre del utländskt medleverantörskapskall inte vara något hinder för Svensk Projeklexports insaiser. I utredningen föreslås vidare atl Svensk Projektexport börarbeta med en liten organisaiion. Del förutsätts vidare all ell inliml samarbelemed övriga näringspolitiska organ utvecklas. Beträffande uppslag till projekiskall arbetet bedrivas flexibell och lika väl kunna fånga upp idéer frånenskilda företag, banker etc. som förfrågningar från svenska beskickningar iutlandet. För atl slimulera svenska leverantörer lill konkret samarbeleföreslås all vissa medel ställs lill Svensk Projeklexports förfogande. Dessamedel bör utformas så att de fyller syftet att avlyfta vissa risker avtröskelkaraktär. Svensk Projektexport föreslås I enlighet därmed få särskildamedel för följande insatser: medel till förprojekleringssludier, medel lillriktad symposie- och utbildningsverksamhet, samt medel tilltäckande av vissa delar av anbudskostnader. Beträffande de två förstnämnda typerna av medel anförs ipromemorian atl dessa skulle kunna utgå som bidrag för täckande av delar av redovisadekoslnader. En maximigräns för bidragets storlek kan övervägas. Bidraget börenbart utgå som förstagångsslöd ( för erhållande av en första order ) tillnybildade konsortier, samverkande nya leverantörsgrupper eller eljest på nyamarknadsområden. Anbudsslödel föreslås utgå som ett villkorligt bidrag medhögst hälften av redovisade anbudskoslnader enligt samma huvudprinciper som Prop.1978/79:123 112 del inrättade anbudskoslnadsstödet tUl konsulter.För att minska .iskerna att företag utnyttjar ett anbudskoslnadsstöd i onödanbör en mer en hundraprocentig återbetalningsplikl vid erhållna kontrakt införas. Beträffande inriktningen på anbudskoslnadsstödet kan fleramöjligheter övervägas. Detta skulle kunna anslutas tiU Svensk Projektexportsallmänna inriktning för att utgöra ett stöd för nya gmpper av samverkandeleverantörer. Ett alternativ som framförs i promemorian är att inrikta stödetmot SA-projekt som represenlerar ny teknik eller applicering av helt nyasystem. Ett tredje alternativ är att ge stödet en mer generell inriktning. Demöjligheter till riskspridning detla medför bör rent allmänt kunna stimulerasvenska företag till ökad anbudsgivning och därigenom ökad SA-export. Flertalet remissinstanser ger sitt stöd till grundtankarnabakom förslaget om Svensk Projektexport. SE, fullmäktige i , ,, , ochStatsföretag ställer sig allmänt positiva till åtgärder som kan förbättrasvensk industris konkurrensmöjligheter inom SA-området, och har i princip ingelatt erinra mot inrättandet av Svensk Projeklexport . STU anför atl ell särskUt organ med Svensk Projektexports uppgifierkommer att verka inom ett mycket svårbearbelat fält men att insatser inom dettaområde är välmotiverade. SEK anser med utgångspunkt i det egna bolagetserfarenheter att en stimulans tUl sammanlänkande av konsortier på svenskbotten är värdefuU. SEK tillstyrker därför inrättandet av en särskild funktionför hjälp till konsortiebildning, stöd till vissa initialkostnader etc. ienlighet med promemorians förslag. anser däremot att behovei avökade och nya samhällsinsatser för att stödja export av stora system inte harklarlagts i promemorian och avslyrker därför förslaget om Svensk Projeklexport.Utredningen framhåUer att skäl kan finnas att låta det s. k. bredare samarbetetmellan och vissa utvecklingsländer utvidgas och finansieras med medel uianförbiståndsramen. Beiräffande Svensk Projektexports organisatoriskaställning anser statskontoret, kommerskollegium, SIND, SE, SEK, , , , , och att Svensk Projektexports planeradefunktioner kan skötas av nuvarande organisaiioner, företrädesvis SE, medförstärkta resurser. SIND och TCO anser att om besväras av sinpartsställning då det gäller rådets stöd i aUmänhet, bör detta tas upp i ettstörre Prop.1978/79:123 113 understryker att ävenföretag som inte är medlemmar i skall kunna involveras i det projeki som fårslöd via anslagen. Delta gäller enligt förbundet främsi mindre underleverantörersom inte själva exporterar. Av samma uppfattning är ,som framhåller att den absoluta förutsättningen för att Svensk Projeklexportskall inordnas under SE är alt förelagen kan komma i åtnjutande av SvenskProjektexports tjänster och kunna delta i av Svensk Projektexport initieradekonsortier eller annan form av samverkan vid SA-projekts utformning ulan attbehöva vara abonnenter i SE. Abonnentförelag får heller inle premieras i sinegenskap av abonnenter. SE delar den i promemorian anförda åsikten alt SvenskProjektexport bör ha en stark förankring i näringslivet. Om Svensk Projeklexportinordnas i SE bortfaller behovet av en särskUd slyrelse. I stället kan man ienlighet med tillsätta en särskild delegation bestående av näringslivsrepresenlanterunder för tillsyn och ledning av . Vidare föreslår SE atl Svensk Projektexports verksamhet bör utvärderasi samband med SE:s åriiga anslagsframställning. Rådet anser en försöksperiodom vara alllför kort. anser att en eventuell försöksverksamhelbör kunna finansieras inom ramen för tilldelade resurser av befintliga myndigheteroch organ, varvid särskilt nämns SE. Ett sådani projekt bör enligt verkeiutvärderas för atl ge underlag till beslul om en eventuelltfortsatt framtida verksamhet. Därutöver anser verket det väsentligt atlförutsättningarna för en förbätirad marknadsföring av systemleveranser utreds,och att samverkan mellan SIND, STU, EKN och de regionala utvecklingsfondernaundersöks för atl bidra med erfarenheter och aktivt stöd. Även en sådansamverkan förutsätts enligt verket ske inom dessa myndigheters ordinarieverksamhet. Beträffande de slödformer som föreslås ställas lill SvenskProjeklexports förfogande är remissopinionen tämligen enig. Flera remissinsianser förespråkar därvid med motiveringenatt SA-området präglas av stor dynamik, att stor försiktighet bör iakttas föratt undvika en allför strikt regelutformning. anseratt ingen grupp av företag a priori bör vara utesluten från förprojekterings-,utbildnings- eller anbudskoslnadsstöd på grund av branschtillhörighet, storlekel. dyl. förordar generositet i bidragsgivningen, då mångaföretag inom målgruppen enligt Statsföretag ofta är ovana vid SA-projekts storamarknadsföringskostnader. Statsföretag anser alt s. k. STU-metodik börtillämpas för återbetalning av bidragen, dvs. viUkorlig återbetalningeventuellt utsträckt över flera projekt. Även SE förordar stor flexibilitetvid tilldelningen av medel till förprojekleringssludier och symposie- ochutbildningsverksamhet, så att 1978/79:123 114 ivissa faU hela den redovisade kostnaden täcks. Mekanförbundförutsätter atl förslaget om atl symposie- och uibildningssiöd endasl skallutgå som förstagångsslöd till en nybildad samverkansgrupp inte tolkas alllförbokstavligt, då vissa förelag enligt förbundet sannolikt blir aktuella i fleragrupperingar. Motdetta framhåUer bl. a. fullmäktige i att de statliga åtagandena börges en snävare avgränsning än vad som föreslås och begränsas till stora ochsvårbemästrade projekt. Fullmäktigeförutser att delta måhända i någon form kommer att slälla större krav på dehandläggande och beslutande organen vad avser urvalet av projekt. Fleraremissinstanser ägnar speciell uppmärksamhei åt anbudskoslnadsstödet. SIND, STU,SHIO-Familjeföretagen och föreslår därvid, för att hålla nerestödets omfattning, att stöd endast skall utgå till anbud, vars kostnaderöverstiger en viss gräns. SE förordar att anbudskoslnadsstödet i ettinledningsskede lämpligen inriktas mot nya samverkansgrupper. SEK ochfullmäktige i anser alt slöd endast bör ges till sådana företag somverkligen har möjlighet att hävda sig på väridsmarknaden. IVA förespråkar atlstödet konstrueras efter samma principer som det av SE lämnade anbudskoslnadsstödetför konsulter, 5£,och avstyrker förslaget om enåterbetalningsplikt överstigande . Man menar att förelagen ändå bär minsthälften av risken, vilket enligt instanserna eliminerar risken för onödigtutnyttjande. För att förhindra att stödel utnyttjas som kostnadsfri kreditföreslår SE och att ålerbetalningsskyldigheten i slälletkonstrueras som ränta på uppburet belopp. Tvåremissinstanser har invänt mot ett införande av anbudskoslnadsstöd.Kommerskollegium framhåller att innan ett system med anbuds-konstnadsstödinförs, bör de i promemorian påtalade avgränsningspro-blemen analyserasytterligare. Vidare bör, enligt kollegiet, frågan om rimliga stödvillkor prövassamt i vad mån en sådan stödform är förenlig med internationellaåtaganden på det handelspolitiska området. önskar ettnärmare förtydligande av hur det föreslagna anbudskoslnadsstödet skall kunnainriktas så att det stimulerar företagen till anbudsgivningen utöver detnormala. Utredningen anser inle att något beslut om utvidgning av systemet börfattas innan försöksverksamheten inom SE med anbudskoslnadsstöd tUl konsullexporthar utvärderats. Prop.1978/79:123 115 3 Fond för finansiering av referensanläggningar Belydelsen av tillgången till en lidigare levereradanläggning att åberopa som referensanläggning, har kraftigt undersimkits ipromemorian. Därvid framhålls att svårighetema att vinna förtroende för en nyteknisk konstruktion, likaväl som all vinna förtroende som ny leverantör på enmarknad, kan erbjuda näslan oöverstigliga hinder i konkurrensen om SA-projektet.Även tidigare verksamma leverantörer som går samman i nya konsortier eller inya bolag ställs inför problem. Detta har sin grund i att köparen tar en betydande risksåväl då det gäUer tekniskt nya anläggningar som då leveranlören/-erna har enbegränsad erfarenhel på områdel. Köparen tenderar därmed atl välja beprövade lekniskasystem liksom välkända leverantörer. SA-projekts storlek i förhållande till leverantörensnormala verksamhetsvolym och i kombinalion med all projekten inte utgörs avserieproduktion, gör att utvecklingskostnaderna lenderar alt bli mycket höga.Det gäller framför allt det kommersiella utvecklingsarbele som följer efter dettekniska utvecklingsarbetet. Speciellt för leverantörer som ger sig in på nyatyper av anläggningar innebär detta atl man satsar på ell utvecklingsarbete därden förväntade avkastningen är högsl osäker. De kommersiellautvecklingskostnader som är förbundna med atl en leverantör ger sig in på nya lyperav anläggningar beslår bl. kostnader föratt anpassa känd teknik lill nya tillämpningsområden, kostnader förkonstruktion, verktygsframtagning m. m. för ingående komponenter, samt kostnader föratt marknadsföra och organisera projektarbetet. Leverantören kan naturligtvis fördela dessa kommersiellautvecklingskostnader på flera anläggningar och enbart ta ul en mindre del påden första anläggningen. Leverantören tar därigenom dock en betydande risk. Enföljd härav blir att man i det offererade priset vanligen tvingas lägga instörre delen av de särskUda utvecklingskostnader som är förknippade med denförsta anläggningen för kommersiell drift. För atl överbrygga dessa problem och underlättatillkomsten av referensanläggningar skulle, enligt promemorian, en särskildfond för referensanläggningar kunna inrättas. Fonden föreslås arbeta på i huvudsak två sätt. För det första skall fonden kunna medverka ifinansieringen av kommersiellt utvecklingsarbele i samband medreferensanläggningar. Syftet skall vara att söka bringa ned priset på denförsta anläggningen genom alt fördela utvecklingskostnaderna på flera projekt.Delta kan ske genom att viss del av de kommersiella utvecklingskostnaderna gessom 1978/79:123 116 bidrag med viUkorlig återbetalning. Återbetalningen sker itakt med att leverantören får nya beställningar på samma typ av anläggning. För det andra skall de garantiutfästelser leverantören gergentemot köparen vad gäller anläggningens prestandakrav för att minska köparensrisklagande kunna utvidgas. Garantiutfästelserna förutsätts ha formen avsedvanliga garantiåtaganden av fullgörandetyp. Undergarantierna bör ställasmed regressrätt på leverantören och till ett värde som väsentligt överstiger defullgörandegarantier som leverantörer av SA-projekt normalt lämnar. Den föreslagna fonden förutsätts ha ett nära samarbete medden verksamhet som bedrivs inom ramen för det i det föregående nämnda särskildaorganet för svensk projektexport. I promemorian påpekas vidare att närakontakter med SE samt de olika kreditinstitut som är engagerade i exportaffärerkommer att vara nödvändiga. En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig överförslagen i sak bekräftar belydelsen av referensanläggningar i konkurrensenmellan SA-leverantörer. SE och framhåller därvid, attåtskillnad av flera skäl bör göras mellan anläggningar i ochanläggningar utomlands. Vad gäller anläggningar av ny typ i torde dessasäkert i vissa fall kunna tjäna som referensanläggningar vid försäljning tillandra länder, men i regel torde kunden anse alt en referensanläggning i ettutvecklingsland eller ett statshandelsland ger bättre besked om leverantörensförmåga att genomföra ett projekt under rådande lokala förhållanden. Vidarebegränsas möjligheterna för uppförande av många typer av anläggningar av attingen efterfrågan finns i för de ofta ganska stora projekt det här rörsig om. STU, SE, SEK, , ,och tillstyrker förslaget om en fond för finansiering avreferensanläggningar. STU och SHIO-Familjeföretagen anser att stödet börinriktas mot projekt med inslag av teknikutveckling och teknikanpassning, ochatt därvid handläggningen av stödet bör ske inom STU. TCO anser att stödet böradministreras av statens industriverk, som också föreslås för möjlighet att tainitiativ till utvecklingsprojekt som är industripolitiskt motiverade, men därför tillfället inte nödvändigtvis exportmöjligheter föreligger. TCO förespråkarett nära samarbete mellan SIND och SE på detta område. stäUer sig positiv tillinrättandet av en särskild fond under förutsättning att finansieringen avseratt underlätta för en exportör att till utlandet få leverera en anläggning somkan tjäna som referensanläggning i drift. Investeringsbanken hänvisar tiUsvårigheten att bedöma huruvida en anläggning kommer att underlätta Prop.1978/79:123 117 för en leverantör att erhålla beställning på ett SA-projekt,samt att de kostnader som är förbundna med en referensanläggning, enligtInvesteringsbanken, fordrar att anläggningen ger förutsättningar för export avett relativt slort antal liknande anläggningar. , och anser siginle på grundval av promemorians förslag kunna ta ställning till fonden.Kommerskollegium finner att i den mån syftet är att uppmuntra teknisk förnyelseinom industrin, en sådan verksamhet bör anförtros SIND och STU. SIND önskarklargörande av om fonden skall avse alla typer av nya anläggningar eller endastnågra få större sådana. Industri-törbund konsiaterar att inrättandetav en särskUd fond enbart är ett av flera sätl alt stödja upprättandel avreferensanläggningar. Konsultexportutredningenavslyrker inrättandet av en särskild fond. Utredningen anser sig inle kunnaöverblicka behovet av stödinslmmenl för ny leknik, men nämner den centrala rolloffentliga beställningar har vid utvecklandet av ny teknik. Vad gällerbidraget med viUkorlig återbetalningsplikt framhåller Svenska Konsultföreningenatt SA-projektens utdragna planerings- och genomförandelider släller speciellakrav på återbetalningsklausulema. För alt undvika att företagen belastas med enlatent skuld under en alltför lång lid föreslår föreningen två alternativalösningar. Som ett alternativ föreslås en återbetalningsskydlighet till 100 %under de tre första åren, varefter återbetalningsskydligheten skrivs med 20 %per år och upphör när förflutit. Ett annat alternativ skulle, enligtföreningen, lämpligen vara en återbetalningsskyldighet som fördelar sig överflera på varandra följande projekt. Som förslag nämns en avskrivning med entredjedel i taget under de nästföljande tre projekten. Det senare alternativetavser föreningen endast skall gälla vid korlare tidsperioder mellan uppdragen. anser vidare att bidragen tUlreferensanläggningarna bör fördelas på de i konsortiet ingående medlemmarnamed hänsyn till deras insats i projektet. Föreningen föreslår att återbetalningsskyldighetenåvilar de enskilda medlemmarna i konsortiet, eftersom konsortiekonstellationenfrån ett projekt snabbt kan skifta i sammansättning och att kanförflyta innan återbetalning äger rum. Bilaf;a1.2.