prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — I gemensam skrivelse har skolstyrelserna i , Malmöoch förklarat att den lillkommande kommunala koslna-den blir förslor. Enligt skolstyrelsernas mening går del inte alt disponeraförslärkningsresursen för detta ändamål såsom avsikten varit. Av skolstyrelsernasutredningar framgår vidare alt investeringskostnaderna blir stora för kommunerna.De tre skolstyrelserna kräver en översyn av reglerna för statsbidrag. Mol bakgrund av det inträffade har jag funnit det skäligtatt staten står för en siörre andel av kostnaderna än vad som förulsalies inyssnämnda riksdagsbeslul. Jag avser därför ta upp överläggningar med deberörda kommunerna i frågan. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet ochmed chefen för socialdepartemenlet. Barn möler den organiserade fritidsverksamheten redani skolan. Skolans verksamhei syfiar inle enbart till all meddela kunskaper utanbl. a. också till att skapa iniresse för meningsfulla och engagerandefritidsaktiviteter. I fritidsverksamheten får barnen en chans alt pröva sinförmåga i många olika sysselsättningar. De kan knyta nya kamratkontakter och defår möta Prop.1978/79:143 20 människor som är starkt engagerade för en sak eller enidé. Fritidsverksamheten ger barnen tillfälle atl pröva sina inneboendemöjligheler och söka sig fram till vad som verkligen intresserar dem. Fritidsverksamheten kan bli en riktigt slor tillgångendasi om barnen kan erbjudas en mångfald av olika aktiviteter. På de flestaplatser i vårt land finns det också en mycket varierande verksamhet kanskefrämst tack vare atl ansvaret är fördelat på många. Ungdomsorganisationerna haren väl utbyggd verksamhet. Studieförbunden vänder sig i stor utsträckning ocksåtill barnen. Kommunerna bedriver verksamhet i egen regi. Fritidsverksamheten måste uiformas efter de lokalaförutsättningarna. Däri"ör är del nalurligi alt kommunerna harhuvudansvaret för att stödja ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei. Jagåterkommer senare till frågan om ungdomsorganisationernas möjligheter attbedriva kulturaktiviteter. Statsrådet har tidigare (3) framhållit hurviktigt det är atl kulturella aktiviteter bedrivs i de miljöer där barnen redanvistas. 1 arbetet på fritidsgårdar och inom föreningslivet bör kulturinslagenfå spela en viktig roll. I del lokala utbudet av fritidsaktiviteter måste delfinnas elt ordentligt utrymme för kulturverksamhet av skilda slag. Den kommunala är en värdefull tillgång i detlokala fritids- och kulturlivet. Nästan alla kommuner har en egenmusikskola. fyller en viktig kompletterande funktion i förhållandetill den allmänna skolans musikundervisning. Genom atl stärka och utveckla ettvärdefullt fritidsintresse får också ell sociall värde. Den kraftiga utbyggnaden av musikskotan har gjorts avkommunerna utan några egentliga statliga bidrag. Staten har däremot svarat förutbildningen av lärare och har också lagit på sig ett ansvar föralt ge lärarna rimliga anställningsvillkor. är delmöjligt med fyllnadstjänstgöring mellan och den kommunala musikskolanvilket skapar förutsättningar för en naturlig och önskvärd integration mellanskolan och . för högre musikutbildning, OMUS,visade i sitt belänkande (SOU 1976: 33) på del slora behovet inommusikundervisningen som helhet av kosntnärligl och pedagogisklutvecklingsarbete. Som ell resultat av regeringens och riksdagensställningslagande lill uiredningens förslag pågår inom UHÄ planering för eltmusikpedagogiskt utvecklingsarbete knutet till högskoleutbildningen i musik.Detla arbeie bör enligl min mening ges en sådan inriklning att del kannyttiggöras inom all slags musikundervisning och därmed också komma detpedagogiska arbetet i de kommunala musikskolorna till godo. Enligt min mening är det angeläget atl tillvarata deerfarenheter som finns på musikområdel och föra över dem lill andraområden. Jag tänker då i första hand på dans och teater. Inom dessa områdengörs en rad insatser av föreningslivet, studieförbunden och kommunerna. 1978/79:143 21 insatserna inte så samlade och målmedvetna som påmusikområdet, vilket bl. a. gör lärarnas arbelssiluation komplicerad. Det ärnaturligt att verksamhelen på lealer- och dansområdena utvecklas medtillämpande av i princip samma ansvarsfördelning mellan stat och komun somgäller på musikområdet. Staten bör således ta ansvar för utbildning,pedagogiskt utvecklingsarbete och för att möjligheter lill ändamålsenligatjänslekonstruklioner kommer lill stånd. Vid åtgärder på detla område börutgångspunkten givetvis vara all förhållandena när del gäller huvudmannaskapelför verksamhelen skall förbli oförändrade. finns en stailig utbildning av danspedagoger.F. n. pågår ett ulredningsarbele beträffande utbildningen av dramapedagoger.Övriga frågor inom del statliga ansvarsområdet har visat sig svårare alt lösapå grund av atl många olika huvudmän bedriver verksamheten. Det behövs enkartläggning av den verksamhei som pågår och av lärarnas arbetssituation. Ensådan karlläggning kan också läggas till grund för en diskussion om hur denpedagogiska utvecklingen skall stimuleras. Det bör vara en uppgift för statenskulturråd att genomföra detla kartläggningsarbele i samarbete med . UHÄ och de organisationer som är huvudmän för verksamheten. Barnkullurgruppen har lagt fram ett förslag om eltsärskilt projektbidrag till ungdomsorganisationerna som skall bidra lill allorganisaiionerna i ökad utsträckning använder de konstnärliga uttrycksformernai sill arbeie. Bidraget skall utgå . För del förslå årelföreslås 2,5 milj. kr. all fördelas lill inlressanla projekl. Denerfarenhel som vi numera har av metoden all med en relativt lilen summaprojektmedel stimulera, kulturaktiviteter inom elt slorl verksamhetsfält lalarför all iniresset för atl starta olika projekl är så stort all urvalet avbidragsmottagare blir svårt och därmed tidsödande och kostsamt. Vidare krävsdet ett omfattande arbete för alt utvärdera verksamheten. Mot den bakgrundenär det all föredra atl koncentrera arbetet med att stimulera en viss verksamhetlill ett begränsat anlal pilotprojekt och att i stället söka spridaerfarenheterna av dessa i en mycket vid krets saml klargöra hur de prövadeaktiviteterna kan fä stöd i generella former. Statsrådet kommer senareall föreslå alt anvisas särskilda medel förutvecklingsarbete på barnkulturområdet. Dessa bör av rådet användas bl. a. förutvecklingsprojekt inom olika ungdomsorganisationer. bör vidplaneringen av dessa samråda med . Folkparkernas centralorganisation har i sinanslagsframställning för budgelårel 1979/80 lagt fram förslag om en intressantförsöksverksamhet som förtjänar atl stödjas på delta sätl. Den är avsedd altgenomföras och målet med projektet är att nå barn som av olikaanledningar är kvar i stan . Särskild vikt läggs vid atlnå invandrarbarn och handikappade bam och ungdomar. Prop.1978/79:143 22 samarbeta med det lokala föreningslivet. Vid denmedelsberäkning som redovisats i del följande har hänsyn tagits till attfolkparksprojektet skall kunna få ett ekonomiskt stöd. Jag vill i delta sammanhang erinra om alt statenskulturråd ur sill anslag till experiment- och utvecklingsarbete inom kulturellverksamhet bland amatörer kan ge bidrag lill projekt i vilka barn och ungdomarär engagerade. Så har ocksä skett i ganska stor utsträckning. Även andrabidrag kan utnyttjas för kulturverksamheten. Det bidrag som betyder mest för ungdomsorganisationernaslokala aktiviteter är det särskilda stödet lill den lokala verksamheten somuigår enligl förordningen (1971:388, omtryckt 1978:247) om statsbidrag lillungdomsorganisationer. Bidraget utgår till organisationernas lokala avdelningari förhållande lill antalet bidragsberättigade sammankomster och kan myckel välanvändas för kulturaktiviteter. 1 sammanhanget bör nämnas att nästan allakommuner har ett molsvarande kommunalt bidrag vad avser den lokalaföreningsverksamheten. Bidraget enligl förordningen (1974; 454) om slatsbidraglill kulturprogram inom föreningslivet har hiltills inte utnyttjats i någonstörre utsträckning av ungdomsorganisationerna. Det står dock till förfogandeför allt föreningsliv, inle bara vuxenorganisationerna. Del fördelas genomstudieförbunden och länsbildningsförbunden. 1 årets budgetproposition harberäknats en ökning av anslaget Kulturprogram inom föreningslivet med 2,9 milj.kr. Det innebär ökade möjligheter för organisationslivet att ge utrymme förbarnen i sin verksamhei. De bidrag som kan ulgå enligl förordningen (1963:463) omslatsbidrag lill det fria och frivilliga folkbildningsarbetet de s. k.studiecirkelbidragen utnyttjas redan i icke obetydlig omfattning för barnskulturaktiviteter. Av aktuell statistik framgår atl 1977/78 dellog nära 20000ungdomar i någon musikcirkel anordnad av studieförbunden. Del äremellerlid bara i musikämnel som bidrag utgår för dem som är under 14 år.Barnkulturgruppen föreslår en generell sänkning av den nedre åldersgränsen isyfte att förbättra arbetsmöjligheterna för barngrupper som arbetar med andrakulturämnen. Förslagel stöds av många remissinstanser. (U 1975: 19) arbetar f n. med regelsystemet för studiecirkelverksamheten ochräknar med alt relalivl snart kunna presentera ett betänkande.Barnkulturgruppens förslag lill ändringar av bidragsreglerna får övervägassamtidigt med förslagen från folkbildningsutredningen. 1 barnens dagliga liv spelar massmediernas påverkan enmycket viktig roll, till stor del utan inflytande från föräldrarnas ellerskolans sida. Vi vet mycket lite om denna påverkans effekl på lång sikt,eftersom del massme-diedominerade samhället är ganska ungt. Det behövs, sombarnkulturgrup- 1978/79:143 23 pen med eftertryck framhåller, mer forskning om barn ochmassmedier. Dessutom krävs det målmedvetna insatser för att främjakvalitetsproduktionen i massmedieutbudet. Detmassmedium som barnen använder mest och som når praktiskt taget alla barn, ärtelevisionen. Genom TV får barnen möjligheter alt skaffa sig ökade kunskaperoch flera kulturupplevelser. Barn kan t. ex. genom TV få en konkret bild avmiljöer som annars inte skulle vara tillgängliga för dem. TV kan också geimpulser som ökar barnens engagemang och nyfikenhet. Men televisionen förockså med sig risker och svårigheter. Den värld som barnen möter via l.ex.filmer eller nyhetsrapporter är ofta dramatisk och skrämmande. Många barn serpå TV i avsaknad av annan meningsfull verksamhet. De kan ha svårigheter altbearbeta de intryck de får, i synnerhet om de saknar möjlighet att diskuteraprogrammen med någon vuxen. De förslagsom jag presenterade i propositionen 1977/78:91 om radions och televisionensfortsatta verksamhei har som grundläggande målsättning atl åstadkomma enkvalitetsförbätlring av programverksamheten. Eftersom barnensmassmediekonsumtion i så hög grad domineras av TV, och eftersom derasmottaglighet är sä stor, blir kravet på kvalitativt högtstående programsärskilt viktig just med lanke på barnen. BarnensTV-liltande begränsas dock inle lill barnprogrammen. Undersökningar visar attbarn i stor utsträckning följer TV-program som är avsedda för vuxna, även desena kvällsprogrammen. Ett viktigt problem i det sammanhanget är våldsinslag iTV-programmen, och jag vill erinra om vad jag anförde i prop. 1977/78:91angående de negaiiva effeklerna av våldsbilder och våldssekvenser. Jagframhöll där atl radion och televisionen har skyldighet atl informera publiken,såväl de unga som de äldre, om del fakliska våld som förekommer i vårtillvaro. Detta våld måste få behandlas i olika typer av program, t. ex.nyhetsprogram, kommenterande program eller dramatiska framställningar.Självfallet bör viss återhållsamhet i framställningssällel iakttas vidsändningar som äger rum vid tider då barn kan förulsällas ta del av programmen.Man bör också ta hänsyn till de risker som följer av all flera program somskildrar våld sänds under kort lid. Den ökning av underhållningsvåldet som harägt rum i biograffilm och kommersiellt producerade TV-program bör däremot inteåterspeglas i den svenska televisionens programutbud. Jaghänvisade i radioproposilionen också till den forskning och deball somförekommer i frågan och pekade på de risker för skadeverkningar som barnenutsälles för genom våldsbilder och våldssekvenser. Vidare framhöll jag alllelevisionens programulbud bör präglas av stor försiktighel när det gällervåldsskildringar och våldsinslag och atl lelevisionsföretaget givelvis börfölja den forskning som pågår och vid programpolilikens utformning ta hänsyntill de erfarenheter som denna ger. Prop.1978/79:143 24 En intressant del av barnprogramverksamheten står SverigesUtbildningsradio för. Utbildningsradions ambition att komplettera TV-programmenmed diskussionsmaterial och all stimulera vuxna att tala om programmen medbarnen utgör etl inslag som har slorl iniresse från programpolitiskasynpunkter. Tecknade serier är en uttrycksform med starkgenomslagskraft. Kombinationen av en mångfald tecknade bilder kring samma temaoch ofta hårt koncentrerade texter talar till läsaren direkt och med enomedelbarhet som torde påverka barnen i särskilt hög grad. Slora delar av detmassutbud av serietidningar och seriealbum som fyller marknaden molsvararinle berättigade kvalitetskrav. Det är därför angeläget att de kvalitativt godaserier som utkommer ges möjlighet all hävda sin ställning och få god spridningbland serieläsarna. Barnkulturgruppen föreslår all serietidningarna beläggsmed en generell avgifi, som elt kraftigt ekonomiskt stöd föreslåsutgå till serieproduktion av hög kvalitet. Genom den prisskillnad somhärigenom skapas skulle barnen enligt barnkulturgruppens mening i sloruisiräckning övergå lill alt läsa kvaliletsserier. Förslaget får ett splittratmollagande i remisssvaren. (Ju 1977: 10) framhålleratt kombinationen av en generell skall och en selekliv subvention kan försvårautgivandet av en skrift som inle blir lillräckligt subventionerad. 1 så fallslår kombinationen av de båda ålgärderna i strid med tryckfrihetsförordningen. Jag har redan inledningsvis (4) deklarerat atl jag anserdel tveksamt om den reform som barnkulturgruppen föreslår verkligen skullekomma att få den önskvärda effekten på barns serieläsning. Andra metoder attstimulera barn all välja kvaliletsserier, och även annan litteratur av brakvalitet, måste användas. Självfallel är del en viktig uppgift för staten attstödja kvalitetsproduktionen av tecknade serier. Sådant stöd kan också ges inomramen för litteraturstödet. 1 anslulning lill mina förslag om ändraderikl-linjer för del siatliga litteraturstödet fr. o. m innevarande budgetår(prop. 1977/78:99, KrU 1977/78:22, rskr 1977/78:274) underströk jag alt jagfinner det angeläget att stimulera den inhemska produktionen av tecknade serierav god kvalitet. Även inom ramen för de bestämmelser som gäller för slödettill kultur-lidskrifter är det möjligt för alt ge bidrag tillserietidningar som rådet bedömer vara av god kvalitet. För serieskapare finns goda möjligheter alt få slöd lillutvecklingsarbete inom ramen för de bidrag och stipendier som fordelas avkonstnärsnämnden och styrelsen för . Jag vill också peka på atl möjligheten lill nordisksamproduklion av bl. a. tecknade serier aktualiserats i en rapport (NU A 1978;10) från den nordiska arbetsgruppenför barnkullurfrågor. Frågan kommer atldiskuteras av nordiska ministerrådet i samband med alt rapporten i sin helhetbehandlas. Dagstidningar och veckotidningar med ett innehåll somriktar sig direkl Prop.1978/79:143 25 lill barn kan vara ett värdefullt alternativ imasskulturulbudet. Detsamma gäller naturligtvis det fåtal tidningar som vändersig enbart till barn. De senasle årens reformer av presstödet gäller ocksåbarntidningarna, vilket knappast har uppmärksammals i barnkulturdebatlen.Tidningar som i huvudsak vänder sig till barn kan få del av stödet tillorganisationslid-skrifter och stödet lill tidningar på andra språk än svenska.Bland villkoren märks alt tidningen mäste ges ut av en riksorganisation och, idet senasle fallel, alt dess innehåll i huvudsak berör förhållanden i Sverige.Flertalet övriga kvaliletsmässigt högtstående tidningar för barn torde uppfyllakraven för statligt stöd lill kulturtidskrifter. Jag räknar med alt del i ökande utsträckning skall varamöjligt för att bevilja slöd lill tidningar som i huvudsakvänder sig till barn. Särskilt vill jag peka pä behovet av tidningar på deviktigaste invandrarspråken, bland dem sådana tidningar som gör det möjligt förinvandrarbarnen att vidmakthålla kontakten med sina hemländer och stärkaförtrogenheten med det egna språket och kulluren. Jag vill i delta sammanhang också erinra om alt jag iprop. 1978/79; 119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildningförordal att forskningsrådsnämnden prövar möjligheterna att ge ut enpopulärvelenskaplig tidskrift för barn och ungdom. Barn och ungdomstidningar saknas för synskadade barni vissa åldersgrupper. Genom anslag från huvudtitel gesmöjlighet för och Föreningen alt geut särskilda laltidningar till synskadade men utgivningen omfaltar ännu intebarn. Det är enligl min mening angeläget att även synskadade ges möjlighet lillatl la del av barn och ungdomstidningarna. Jag tänker då på lidningar somvänder sig lill barn i 7- 1. ex. Kamralposlen. bör därför få disponera särskilda medel för all kunna ge ut enredigerad taltidning för barn. Jag kommer i det följande (8) vid min beräkningav anslaget Bidrag till kulturverksamhet bland barn att la upp . Jag avser all senare föreslå regeringen alt dessa medel skalltillföras socialhuvudtilelns anslag Kostnader för viss verksamhet försynskadade. Jag har i denna fråga samrått med chefen för socialdepartemenlet. Försäljningen av fonogram har ökat kraftigt under desenaste tjugo åren och ligger före alla andra länder i väriden närdel gäller antalet köpta fonogram per invånare. Den tid som används atl lyssnapå grammofonskivor och kassetter i hemmet har fyrdubblats . De siffror som finns tillgängliga genom en undersökning gjord av SverigesRadios avdelning för publik och programforskning i samarbete med ,visar all barn och ungdom i åldern är de största konsumenlerna. Delyssnar lill egna fonogram ca och dessutom ytterligare entimme till fonogram i radio. Popmusik är den dominerande musikformen. 1978/79:143 26 Sådana siffror antyder att många barn och ungdomarsmusikupplevelser kan bli ganska ensidiga. inledde 1976 ettutredningsarbete om det statliga stödet till fonogramverksamhel för att belysaproblemen när det gäller produktion och distribution av fonogram, eftersomsituationen av bedömts som kulturpolitiskt otillfredsställande,inte minst för barn och ungdomsgrupperna. Rådet arbetar med förslag om att en viss andel av ettfonogramstöd skall användas för produktion av fonogram avsedd för barn. Dennafråga kommer alltså upp till diskussion när ulredningen lägger framsin rapport. Den moderna svenska barnboken är världsberömd, konstaierarbarnkulturgruppen i sin rapport. som litterär genre utveckladessnabbt under 1960-talel. översattes mer än 700svenska barnböcker till andra språk. Del har många nyaförfattare irätt fram. Barn- och ungdomslitteraturen har förnyats i riktningmot ell ökat engagemang i olika samhällsfrågor och en ökad öppenhet för kritikoch debatt. Parallellt med utvecklingen av den svenska barnboken harantalet översättningar till svenska från andra språk stigit. Av de 478 titlarsom gavs ul var hälften översättningar, enligl den statistik somredovisas av barnkullurgruppen. 1 många fall geröversätlningslitteralurenstimulerande inblick i andra kulturmönster än vårt egel. Barnkulturgruppenvisar emellertid också på vissa problem som sammanhänger med den växande multinationellautgivningen av barnböcker. Gruppen vänder sig främst mot massproduktionen avbilderböcker vilkas innehåll likriklas för all anpassas till en iniernalionellmarknad. Även de s. k. långserieböckerna tas upp. Del kommersiellt inriktademassutbudet tenderar enligt gruppen att alltmer dominera utgivningen av barn-och ungdomslitteratur. För atl motverka denna utveckling lägger gruppen framvissa förslag till förstärkningar och kompletteringar av det statligalitteraturstödet. Litteraturens betydelse för barns utveckling i olikahänseenden har ägnats ökad uppmärksamhet. Genom aktiv läsningvidgas barnens erfarenheter. Läsupplevelsen stimulerar fantasin och fördjuparindividens intellektuella och emotionella mognad. Läsningen bidrar lill atlulveckla de språkliga uttrycksfärdigheter som är grundläggande för den vuxnesmöjligheler till kommunikation, i arbeislivel liksom i samhället i övrigt. Atl ge barn och ungdomar tillgång lill bra böcker och altutveckla goda läsvanor är ell angelägel mål för samhällets insatser inomlilteralurens och bibliotekens område. DeUa gäller svenskspråkiga barn likvälsom barn med etl annat hemspråk än svenska. Prop.1978/79:143 27 Samhället stöder redan utgivningen av god litteratur påskilda sätt och medverkar även till atl litteraturen sprids pä olika vägar. Det statliga slödet till bokutgivning fick sin nuvarandeform efter beslul av (prop. 1977/78:99, KrU 1977/78:22,rskr 1977/78:274). Slöd till barn- och ungdomslitteratur utgår antingen iefterhand i form av ersättning till redan utgiven titel eller i förhand somprojektstöd. Medlen fördelas av . Efterhandsstödet kan avse både skönlitteratur ochfackböcker, i svenskt original eller i översättning. Även seriealbum kanerhålla bidrag. Vid fördelningen av medel uppmärksammas i första hand densvenska originalutgivningen. För den del av stödet som går till översättningareftersträvas en god spridning mellan olika originalspråk. Eflerhandsslödel utgår efter arkersällningsprincipen, dvs.stödet relateras till antalet ark i den titel som erhåller stöd. Möjligheternatill att anpassa sådani stöd till särskilt kostnadskrävande utgivning ärbegränsade. Etl förhandsslöd utgår därför fr. o. m. innevarande budgetår lillkostsamma utgivningsprojekt. Inom ramen för detta ges bidrag till exempelvisbilderböcker för barn. Trots litteraturstödets återhållande effekt harkostnadsutvecklingen på barnlitteraturens område medförtkraftigare prishöjningar än för andra lilleraturkalegorier vad gäller de böckersom ges ul i normalupplagor. Barnkullurgruppen föreslår bl. a. att bådearkersällningsslödet och projektstödet skall ökas för atl del skall bli möjligtför förlagen alt pressa priserna ytterligare. Gruppen anför vidare all etl slödtill försäljningen av barn- och ungdomsböcker bör knytas till det utökadelitteraturstödet. Remissopinionen är delad vad gäller gruppens förslag pådessa punkter. Många instanser stöder tanken på en utökning avefterhandsstödet. Andra åter släller sig tveksamma. Förslaget om en höjning avporjektslödet möler ett mer positivt gensvar. Klart avvisande är de instansersom uttalar sig om det föreslagna prestalionsslödet lill bokförsäljning, bl. a.Svenska bokförläggareföreningen och Bok-, . För egen del anserjag atl del bör finnas goda möjligheteratl inom ramen för de riktlinjer som gäller fr. o. m. innevarande budgetåreffektivt stödja utgivningen av goda barn- och ungdomsböcker. Eflerhandsslödeltill barn-och ungdomslitteratur ger ulrymme för bidrag lill ca 150 titlar.Detta motsvarar ungefär omfånget av den utgivning som är av sådan kvalitet kan vara berättigad lill stöd. Vid min beräkning av medelsbehovet i prop.1977/78; 99 (sid. 80) utgick jag ifrån all bidrag även skulle kunna utgå tillexempelvis kostnader för illustrationer. Det nyinrättade förhandsstödet gerytterligare möjligheter alt stimulera utgivningsprojekl inom barn- ochungdomslitteraturen som beräknas medföra särskilda kostnader. Förslag om preslationsslöd till bokhandeln har framförtsvid olika lillfällen. I propositionen om bokhandelsslöd (1976/77; 81, KrU1976/77; 39, rskr Prop.1978/79:143 28 1976/77: 239) anförde jag alt någol generellt stöd tillbokhandeln enligt min mening inle borde införas. Den nuvarandeförsöksverksamheten med stöd till bokhandeln pågår t. o. m. /81.En utvärdering beräknas ske i sådan tid att beslul i fråga om fortsattainsatser kan fattas . Innan det pågående försöket har utvärderatsfinner jag inte anledning all frångå tidigare ställningstaganden.