prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — Förstaprojekteringsbyrån svarar i princip för utredning och projektering för universitet och högskolor inom UHÄ-området samt för forskningsinstitutioner som haranknytning till universitet och högskolor.Utvecklingsbyråns inredningssektion svarar för programmering, pro jektering och upphandling avinredning för samtliga läroanstalter. Byggnadsbyrån svarar för kalkylering, huvuddelen av upphand ling ochbesiktning raedan de regionala förvaltningarna svarar för vissupphandling och för verkställigheten av byggnadsverksamheten och för underhållav förvaltade fastigheter samt i några fall inom den högre utbildningen och forskningen ävenför driften. För större om-eller nybyggnadsprojekt används nujnerai speciella fall s.k. projektorganisation. En särskild projektchef, direkt underställdgeneraldirektören, utses sora sedan leder,sainoi-rtnar och följer projektet från utredning tills det är färdigbyggt. De olikaarbetsinsatserna utredning, projektering etc. utförs på normalt sätt inom resp. byrå"på beställning" av projektchefen. Exempel på organisation. Servicefunktioner (administrativa, ekonomi, fastighets,utvecklings, kalkyl och statistik, inredning) Efter regeringens prövningav byggnadsprogramraet erhåller hyggnadsstyrelsenprojekteringsuppdrag. Projekteringsbyråernasvarar här för projektledning och saraordning av projekteringsarbetet. För projekteringen anlitar utomstående konsulter. Projektledningen och samordningensköts av en projektledare, och detankommer på denne att S'-" till attprojektet håller sig inom av statsmakternaoch/eller verksledningen fastställda ramar för areor, kostnader, tider etc. Det ankoimner även påprojektledaren att svara för att samråd sker med brukaj-e, LUP-kommittéer, övrigamyndigheter etc. under projekteringen. 1978/79:92 U Sedan systemhandlingar eller förslagshandlingar färdigställts kostnadsberäknas dessa och utgör grund för begäran hos regeringen och riksdag om fortsatt projekterings-uppdragoch om byggnadsuppdrag. Innan projektet redovisas för regeringen inhämtasformella yttranden från berörda myndigheter, brukare, eventuellt etc. son ärendet prövas av regeringen fortsätter i allmänhet projekteringen. Sedan bygghandlingar färdigställtsoch byggnadsuppdrag erhållits av regeringen kan styrelsenupphandla entreprenörer för byggnadsarbetena samt påbörja dessa. En viss byggnadsverksamhet sker även i verkets egen regi. 2.I4 och högskolor (UUH) UUH inrättades med uppgift bl.a. att utrusta universitetenm.fl. Nämndens uppgifter har genom successivt tillkomnauppdrag vidgats. Inom område svarar UUH föranskaffning av utrustning åtinstitutioner vid universitet och högskoloroch statliga kulturinstitutioner. Av övrigauppdrag kan nämnas utrustningsanskaffning åt jordbrukets högskolor,omlokaliserade statliga myndigheter, styrelsen för teknisk utveckling och . UUH bistår vidare LUP-kommittéerna och statens kulturråds LUP-delegation vid utrustningsplanering. Nämnden svarar vidare för effektivisering ocVi samordning av upphandling av förbrukningsartiklar inom högskolesektorn. Upphandlingen vid UUH uppgick /76 till 127 milj. kr. varav ca 70 1 eller 87 milj. kr. avsåg universitet och högskolor. Verksamheten vid UUH syftar till rationell planering ochekonomiskt gynnsam upphandling av främstvetenskaplig och tekniskt kvalificerad utrustning, bl.a. teleutrustning,laboratorieutrustning, odontologisk utrustning, tekniska hjälpmedel i undervisningen, t.ex. intern TV ochverkstadsutrustning. Representanter förUUH är ledamöter i ,var och en av LUP-kommittéerna, statens kulturråds LUP-delegation samt fra permanenta expertgrupper. Nämndens organisation framgår av nedanståendetablå. Planeringsenhet -Teknisk sektion -Utredningssektion Upphandlingsenhet -Inköpssektion-Kameral sektion -Samordningssektion I styrelsen förUUH ingår en företrädare för . Handläggningenav utrustningsärenden inom ochUUH:s medverkan därvidlag framgår av avsnitten '2.1 och 2.2. De utrustningsprogramsom LUP-kommittéerna fastställer överlämnas till UUH som i anslagsframställning till lämnar förslagom dels vilka ramar som skall föras upp iregeringens utrustningsplan, dels vilket anslag som erfordras. UUH prövar inte kommittéernasutrustningsprogram. I saml Nr 92 Prop.1978/79:92 - 3 AN.DRA ORGANISATIONSFORMEI! 3.1 Inom universitets- och högskoleområdet Som utredningen har redovisat i kap. 2 ligger lokal- ochut-rustningsprogramarbete föruniversitetsrestauranger och kårlokalerutanför ansvarsområde liksom fallet varit med viss högre utbildning. T syfte att ge en fullständig bild av ansvarsförhållanden och organisation för lokal- och utrustningsprogramarbetet inom högskoleområdetbeskrivs nämnda områden i det följande. Under första verksamhetsår hade denna programansvar även föruniversitetsrestauranger och kafi?lokaler. Ett till LUP-kommittéerna knutet arbetsutskott för bespisningslokaler hade till uppgift att i samråd med , vederbörande universitets- och högskolemyndigheter och studentkårer samt representanter för den vid läroanstalternaanställda personalen upprätta förslag tilllokalprogram för resp. univers. I mars169 tillkallade statsrådet en särskili kommitté,universitetsrestaurangkommittén (U1970:46), för att fortlöpande svara förplanering och saraordning m.m. av restaurang- och kaféverksamheten vid universitet och högskolor. Genom tilläggsdirektiv uppdrog Kungl Maj:t ät kommitténatt utreda samt lämna förslag om framtida driftformérooh huvudmannaskap för universitetsrestauranger. Kommitténs uppdrag i programfrågor och liknande innebär att den skall lämna underlag föx de delar av byggnadsprogram som gäller restaurang- och kaféverksamhetens funktion och lokalbehov lämna den medverkan vid projekteringoch byggande av restaurang- och kafllokaler som normalt lämnas av nyttjaren eller prograimkoiiiraitté Prop.1978/79:92 hi .Tiedverka vid upprättandetav lokalprogram för restauranglokaler som uppförs av studerandeorganisationer med hjälp av statliga lån utarbeta normer förbedömning av behovet av inredning ochutrustning i restauranglokalerna samt beräknakostnaderna härför lämna förslag ifråga om ombyggnader och upprustningarav restauranglokaler upprätta planer för underhålloch planmässig återanskaffning av inredning och utrustning i restauranglokaler Fr.o.m. ;\r 1974 har kommittén även till uppgift att svara för motsvarande uppgifter för restaurang- och kafélokaler vid statliga kulturinstitutioner.Universitetsrestaurangkommittén fullgör således sådana uppgifter som svarar för i frågaom lokaler och utrustning förundervisning och forskning. Kommitténavser enligt vad utredningen erfarit att senare lägga fram förslag till framtida handläggningsordning m.m. i fråga om lokal- och utrustningsplanering för universitetsrestauranger. 1 kommittén ingår tjänstemän frånbyggnadsstyrelsen, UUH, ()och lokala högskolemyndigheter samt representantför SFS m.fl. Enligt LUP-kommittéernasdirektiv I964 ingår inte studentkårlokaler i deras verksamhetsområde. Kommittéernaprogrammerar därför kårlokaler endast när dessa ärinsprängda i lokaler som LUP-kommittéerna svarar för.I andra fall svarar resp. studentkåri ssunråd med för programarbetet. Beträffande omfattningen av lokalerna skall samråd ske med bostadsstyrelsenssaralingslokalsdelegation. Prop.1978/79:92 I48 bör resp. beredas tillfälle att yttra sig om brukarnassamlade synpunkter på omfattningen av lokalerna. () har intill hösten1976 svarat för lokal-och utrustningsplaneringenför lärarhögskolor, förskolesemi-uarier, seminarier för huslig utbildning, slöjdlärarseminaxier,och utbildning av sjuksköterskor.Teckningslärarinstitutet i har dockhandlagts av . Färdigaprogramförslag har remitterats tillnyttjarna för synpunkter innan SÖ har lämnatförslagen till ochUUH. Det har inte funnits några särskilda besfämmelserom samråd som reglerat medverkan från studerande och anställda i dessa frägor inom läroanstalterna. Det har ankommit på ledningen förden berörda läroanstalten att, om den funnit det lämpligt, tillse att sådant samräd kommit till stånd. SÖ:s programförslag utgårifrån normer som utarbetats och fastställts av SÖ.Liksom inom högskoleområdet i ö'VTigtsv£irar liyggnads styrel sen för projektering och inredning samt TTOH för anskaffning av utrustning. SÖ svarar ävenför prograumaeringen för sådan kommunalhögskoleutbildning som förläggs tillgym-nasieskollokaler. Regeringen har som tidigare nämnts genom beslut ålagt LUP-kommittéernaatt - i avvaktan på slutförandet av - övergångsvisfr.o.m. svara förlokal- och utrustningsplaneringen förde läraruthildningsanstalter som SÖ dittills svarat för. har programansvar för det stora flertalet läroanstalter som kommer att ingå i den nya högskolanden De statliga läroanstalter som f.n. ligger utanför 1978/79:92 U9 ansvarsområde men ing.ir i den nya högskolan ärläroanstalter för konstnärligutbi ldi'iing, journalisthögskolorna, högskolan i ,sydsvenska sj ukgymnasti ns ti tiilet i och sjöbefälskolornasamt högskoleutbildning (exkl. läi-ar-utbildning) på de nya högskoleorterna. Förutom de kommunala läroanstalter som SÖ svarar Tör har progi-am-ansvar för de statliga utbildningarna. Det finns således inget särskiltlokalt eller centralt programorgan I'öi--iessa. 3.2 Andra statliga områden För destatliga områden utanför universitets- ocli högskoleområdet sora är prograniansvarig för finns ingen motsvarighet tillLUP-organisationen. Ansvaret, för in redning och utrustning vilar i rege] på lokalnyttjarna. I vissa fall finnsspeciella organisationsformel-. Exempel på sådanalämnas i avsnitten 3,2.2 - '-.S.U. 3.2.2 Statens kulturråds LUP-delegation På grundval av förslag i propositionen om den statliga kulturpolitikeninrättades ) ett för att samordnaoch planera de statliga insatserna påkulturområ.let (prop. 197'):28, KrU 1971):15, rskr 197li:2l48). Efter rörslag iprop. 197li;3l4 om byggnadsarbeten inom utbi J dni ngsdepart-.pnien-tetsverksamhetsområde beslöt air lokal- ocYi atrust-ningsfrågor inom det statliga kulturområdet skall beredas av en särskild delegation sora är knuten till och som i rådets ställe skall besluta i dessa frågor (KrU lvY'i;il, rskr 19714:251 ) Delegationen lämnardock förslag till styrelse om i vilken ordning lokalfrågorna skall lösas.I delegationen ingår en ledamot av , som tillika ärordförande, och en ytterligarerepresentant för allmän-intressena samt en representant föl'vardera , , statskontoret, ävensomkulturrådets 1978/79:92 50 Sekreterare på deltid i delegationen är LUP-näran-dens kanslichef och en biträdande sekreterare från nämnden. Enligt kulturrådetsinstruktion (1974:644) skall delegationen svara för lokal- och utrustningsprogram for de statliga museerna. Operan, ochDramatiska teatern samt för de ö-vriga institutioner som regeringen bestämmer särskilt. Delegationen har utarbetatprogram för och musikdramatiskaskolan i , men 1 övrigt skalldelegationens program-ansvar inte omfatta andra utbildningar än sädana somOperan och Dramatiska teatern själva svarar för. 3.2.3 Hämndenför undervisningssjukhusens utbyggnad(NUU) NUU har till uppgift att följa planeringen och samordna utbyggnaden av de kommunalaundervisningssjukhusen. NUU skall bl.a, medverka med samråd vid upprättandetav förslag till byggnadsarbeten ochutrustningsanskarfnlngar för sädana objekt vid dessa sjukhus förvilka statlig investeringsersättning utgår enligt avtal och överenskommelser om läkarutbildningoch medicinsk forskning m.m. mellan staten samt berörda kommunala och landstingskommunala sjukvårdshuvudmän.Godkännande av sädana objekt av störreomfattning meddelas av regeringen och i övrigtav NUU. 5.2.4 Kommitténför akademiska sjukhusets i Uppsalaut byggande finnsen av Kungl. Maj:t tillsatt kommittéför fortsatt utbyggnad av akademiskasjukhuset i . Den skall enligt sin instruktion i samråd med och läns landsting fullfölja utredningsarbetet beträffandesjukhusets ufbyggande, upprätta förslag till erforderliga byggnadsåtgärder vidsjukhuset, ombesörja de byggnadsföretag som Kungl. Maj:t i de olika fallen uppdrar ät kommitténsamt handha frägor om utrustning av deinstitutioner som omfattas av gällande generalplanför sjukhusets utbyggande. Kommittén gör ärliga anslags- 1978/79:92 51 framställningartill staten och . I kommittén ingår företrädare förstaten och läns landsting. För den omedelbara ledningen av verksamheten svararett arbetsutskott. För arbetet med lokaler och specialistfunktionerfinns särskilda arbetsgrupper med företrädare för de verksamheter som planeras äga rum i de nya lokalerna. Av sjukhusets företagsnämndutsedda referensgrupper medverkar med att ta fram lokalprogram och iprojekteringen. Som exempel på enreferensgrupp kan nämnas den som finns tillsatt för nya lokaler till barnklinikerna. Denna grupp består av företrädare förarbetsgivare och arbetstagare som ärverksamma vid berörda kliniker. Referensgruppensuppgifter är att säkerställaatt det vetande som finns på olika håll ställs tillbyggnadskommitténs förfogande och att dä lösningar föreliggerhjälpa till med att få dessa förankradeoch accepterade. vid sjukhuset medverkar bl.a.genom att granska huvudhandlingar. Por att genomföravissa byggnadsprojekt tillsätts en särr-skild projektledning bestående av planeringschefen, chefsarkitekten ochbyggledaren. Kommittén har ettsamlat ansvar för alla led i bygg- ochutrustningsprocessen dvs. verksamhetsbeskrivning, lokal-ochutrustningsprogram, inredning, projektering samt byggnadsproduktion ochutrustningsåtgärder. Kommittén svarar direkt inför regeringen päde områden där i vanliga fall på detstatliga området och haransvaret. Prop.1978/79:92 52 I4 VISSA BETYDELSEFULLA GRUNDER FÖR UTREDNINGSARBETET 1 Bakgrund till utredningsuppdraget Frågan om handläggning av lokal- och utrustningsärenden inom den nya högskolan behandlades av U 68 i huvudbetänkandet (SOU 1973:2) Högskolan ochi betänkandet (SOU 1973:147) Högskolornas förvaltning.U 68 såg därvid "lokal- och utrustningsplaneringen som en väsentlig del av den samlade resursplaneringen för högskolorna.Den bör följaktligen enligt utredningens uppfattning såväl lokalt somcentralt bedrivas i nära kontakt med den planering i fråga ora bl.a. dimensionering, lokalisering,studieorganisation och institutionell organisation som är av avgörandebetydelse för arten och omfattningen avbehovet av lokaler och utrustning (SOU 1973:2 s. 522-523). Beträffande den centrala organisationenansåg U 68 att de funktioner som idagfylls av bör inordnas i UHÄ:suppgifter. Härigenom bör ocksålokal- och utrustningsfrågor på ett naturligt sätt kunna fogas in i de samlade bedömningarna röranderesursutvecklingen inom högskoleväsendet. U 68 ansågatt samordningsfunktioner borde övertas av ett särskiltorgan inom det nya verket, benämntlokal-och utrustningsberedning. "Denna beredning blir ett väsentligt organ förkontakter mellan bl.a. högskoleväsendet och de förbyggnads- och utrustningsverksamheten ansvariga myndigheterna. Beredningen bör ocksåkunna biträda raed prioriteringar och samladebedömningar i planeringsfrågor inom sitt omräde,bl.a. när det gäller fördelningav medel för utrustning som kan komma att stå till UHÄ:sdisposition i enlighet med vad som gällerför UKÄ, I beredningen bör ingå företrädare för "bl.a. ochUUH samt för de inom högskolorna verksamma. Även SÖ och förjordbrukets högskolor bör lämpligen vararepresenterade. Ordförande och övriga ledamöterbör utses av UHÄ" (SOU 1973:2 s. 529). I fråga om ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter aafördfi U 68: "Några formellaförändringar i fråga om högskoleväsendetskontakter med byggnadsverksamheten ärenligt U 68:s bedömning inte påkallade. Expertis från böi-liksomhittills knytas till berörda organ såväl centraltsom lokalt. När det gäller UUH mästedenna myndighets ställning i förhållande tilldet föreslagna UHÄ någotdiskuteras, bl.a, mot bakgrund av att statsmakterna i samband med 1961) års beslut om universitetsorganisationen uttalade attutrustnirigsnämn-den bordeupphöra och att nämndens verksamhet då borde tas över av UKÄ (prop. 1961):50 s. 152, SU 19614:119, rskr196l4:29l4). Ett inordnande av UUH i verksorganisationen för högskoleväsendet ärenligt U 68:s bedömning inte nu lika naturligt somI96I), bl.a. med hänsyn till att nämnden de senaste årenfått väsentliga uppgifter också utanför högskolesektorni fråga om planering och upphandling för statlig verksamhet. Uppgifterna av detta slagavses öka ytterligare. I sammanhanget kannämnas att statskontoret på Kungl. Maj:ts uppdrag utrett frågor om formerna föranskaffning av inredning m.m. för statligabyggnader och härvid bl.a. kommit in på frågor som berör UUH:s uppgifter. Själva inköpsfunktionen för högskolorna är enligt utredningens bedömning inte heller av den arten att det avplanerings- eller samordningsskäl ärmotiverat att knyta den till högskolemyndigheterna........ Enligt U 68:s uppfattning är mot den angivna bakgrunden någonöverföring av uppgifter från UUH tilldet föreslagna UHÄ eller någonformell förändring i ansvarsförhållandena inte aktuell. Erforderlig saraordning bör liksom kunna garanteras bl.a, genompersonsamband mellan UUH och berörda organinom högskoleorganisationen"(SOU1973:2 s.523). U 68 föreslog även att det inom UHÄ inrättades en särskild basresursenhet för planeringsuppgifter beträffande basresurser och servicefunktioner. Dennaenhet borde betjäna lokal-och utrustningsberedningen(SOU 1973:1)7 s. 50). I fråga om den lokala organisationen ansåg U 68 att högskolestyrelsenbör ha det yttersta ansvaret för planering av alla för högskolans olika verksamhetsgrenaroch enheter gemensamma resurser samt serviceinrättningar såsom bibliotek etc. U 68 föreslog att"i enlighet härmed bör styrelsen ävensvara för de uppgifter som för närvarandeinom främst UKÄ-området ankommerpå vederbörande LUP-kommitté.De experter från vederbörande centrala myndigheter som ingår i denna kommittébör då i stället knytas till respektive högskola som ledamöteri ett beredande organ för lokal- och utrust- 1978/79:92 5I) Tilldetta organ förutsätts styrelsen komma att delegera beslutanderätt i sådanahithörande frågor sora inte ärav principiell karaktär" (SOU 1973:2 s, 501). Endast ett fåtalreraissinstanser yttrade sig över U 68:s förslag om lokal- och utrustningsplaneringen för den nya högskolan.I fräga ora den centrala nivån och det föreslagnaUHÄ:s uppgifter tillstyrktes U 68:s förslag i regel. Statskontoret förordade att LUP-nämndenoch LUP-koramittéerna i stort skulle behållas oförändrade i avvaktan på en samlad översyn och utvärdering av LUP-koramittéernas hittillsvarande verksarahet. RRV var av enliknande uppfattning. tillstyrkte att LUP-organisationeninordnades i den nya högskoleorganisationen men ansåg att rollfördelningenmellan högskolemyndigheterna ochbyggnadsstyrelsen borde renodlas såatt utarbetar lokalprogram pä grundval av verksamhetsbeskrivningar lämnade av högskolemyndigheterna. - med stödav LUP-koramittéerna -anförde att det av funktionella och ekonomiska skäl torde vara nödvändigt att lokal- och 'atrustningsprogrammeringen även organiseras regionalt. borde inordnas i UHÄ. UUH förordadeatt ett beredningsorgan för lokal- och utrustningsfrågor inrättasinom varje utbildnings-region, om U 68:s förslagbeträffande ansvar för lokal- och utrustningsplaneringen genomförs. LUP-nämndenborde inordnas i UHÄ och ges en enbart övergripande funktion. Statsanställdas förbundansåg att de frågor som handläggs inora NUU borde överföras till UHÄ. ÄrI97I4 tillkallade utbildningsministern sex sakkunniga för att inom medverka iberedningen av de förslag som avgetts i U 68:s huvudbetänkande samt därmedsammanhängande frägor. De sakkunniga antog benämningen U 68-beredningen. U 68-beredningen lade fram sina förslag i promemorian (DsU 19714:6) Högskolereform. I promemorian behandlades inte lokal-och utrustningsfrågorna särskilt. Prop.1978/79:92 55 föreslog bl.a. att i var och en av desex utbildningsregionerna skulle inrättasen särskild styrelse, regionstyrelse, för att ge ökadtyngd åt den regionala nivån i utbildningsplaneringen. Den regionalaorganisationen bör i princip förbehållas sådana planerings- och samordningsuppgifter som bör eller måstefullgöras över gränserna mellan enheter och högskoleområden(DsU 197li:6 s. 31), I prop, 1975:9 Reformering av högskoleutbildningen berörs lokal- ochutrustningsplaneringen endast kortfattat. att harefererat U 68:s förslag och vissa remissyttranden över detta framhåller departementschefen: "Jag har föregen del sympati för U 68;s tanke att närma lokal- och utrustningsplaneringen tillplaneringen för högskolans utbildning och forskning i övrigt. Jag finner det emellertid mot bakgrund av de refereraderemissynpunkterna motiverat att, innan någraförändringar vidtas göra en utvärdering av den nuvarande , somtillkom i samband raed 196I) ärsuniversitetsreform. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringenatt låta företa en sådan utvärdering och prövavilka förändringar den kan ge anledning till. I avvaktan på att underlag förbedömning av dessa frågor föreligger bör i huvudsak bestå " (Prop. 1975:9 s. 51)3). Vid behandlingen av regionstyrelserna, som föreslås inrättade i propositionen, anför föredragandenbeträffande deras arbetsuppgifter: ' Organisationen förlokal- och utrustningsplanering föruniversitet och högskolor är redan regional i den meningen att det finns enkommitté för varje universitetsort (motsv. i förekommande fall med uppgifter också för andraorter...... För olika speciella funktioner av detta slag inom högskolan kan en anknytning till den regionalaorganisationen visa sig ändamålsenlig" (prop. 1975:9 s. 532). 1978/79:92 56 l4.2 Den nya högskolan riksdagsbeslut om principerna för högskolans reformeringföljdes av ett utredningsarbete inomen central och sex regionala organisationskommittéer. 1976/77:59 ora utbildning och forskning inom högskolan m.m. lade regeringen fram förslag om högskolelag,högskolans institutionella organisation,studieorganisation och indelning i enheter samt budget för budgetåret1977/78. Förslagen innebar inga förändringar ide förutsättningar som enligt 1975 årsdirektiv skall gälla för utredningens arbete. anslötsig i de delar som är av betydelse för uppdrag till förslagen i propositionen (UbU 1976/77:20, rskr1976/77:21)6). Utredningen anser det lämpligtatt innan den presenterar sina förslag tilllokal- och utrustningsplanering kortfattat redogöra för de delarav högskolereformen som är av direkt betydelse för utredningens förslagi det följande. I 1975 årsriksdagsbeslut om reformering av högskoleutbild-.ningen angavs att en av huvuduppgifterna förreformarbetet var att ytterligare främjautbildningens tillgänglighet, särskilt förandra studerandegrupper än de traditionella, och därmed främjaden sociala utjämningen. 1978/79:92 57 Beslutet om att ökautbildningens tillgänglighet innebar bl.a. att antalethögskoleorter utökades. Den fortsatta utbyggnaden av högskoleutbildning skall i huvudsak ske i , / , /,, , , , , /,, , / , , och . Till grund föråtgärder att bredda och differentiera utbildningsutbudet ligger ettenhetligare och vidare högskolebegrepp. Sådana utbildningsvägarsora framstår som alternativ till tre-ditionelluniversitets- och högskoleutbildning kommer att tillsammansmed dessa betecknas som högskoleutbildning. Som exempel kan nämnas sjuksköterske-och förskollärareutbildningarna. Den grundläggande högskoleutbildningen delas in i yrkesutbildningssektoreroch - inom dessa - utbildningslinjer. Utbildningslinjerna består av kurser som också kan anordnas i form av enstaka kurser. En av grundprinciperna för att realisera en demokratisering av utbildningsorganisationen är att decentralisera beslut. En annan princip är att personal, studerande och företrädare för allmänintressenskall ha möjlighet att öva inflytande påbeslut. Dessa principer realiseras bl.a. genom att olika beslut flyttas från central nivåtill de regionala och lokala nivåerna ochatt studerande och personal ges medbestämmanderätt i högskoleorganen. Landet delas in i sex utbildningsregioner och för var och en av dessa inrättas en regional styrelse för planering av den grundläggande statliga och kommunala högskoleutbildningen.