prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Vår utvärdering visar dockpå att ej enbart försöijningen med olja utan även försöijningen med gasinnehåller betydande risker och därefter. kommersuccessivt att tvingas till betydande import av naturgas dels genomrörledningar från avlägsna källor (, ), dels som LNG från bl aAlgeriet, och eventuellt . Även om sådan import tillatt börja med blir av begränsad omfattning, måste nya marknader såsom Sverigeräkna med att sådan import kommer att spela en avgörande roll förförsörjningen. Kostnader och försörjningstrygghet bör bedömas från dessautgångspunkter och på dessa grunder. Sverigehar att konkurrera om naturgasutbud med länder, som har utbyggdadistributionsnät för gas och etablerade marknader för vilka omställning tillannan energiform ställer sig kostsam. Dessa länder kan i en knapphetssituationväntas vara beredda att betala höga priser för importerad naturgas. Ekonomisktsett innebär detta, att de har en låg priselasticitet, vilket kan förmodas ledatill snabbt ökande väridsmark-nadspriser. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 335 Vårbedömning av den föreslagna 12-åriga importen av naturgas från iTyskland blir därför att projektet med sin 12-åriga avtalstid vad gäller såvälleveranser som priser ej nödvändigtvis leder till att landetsförsöijningstrygghetsläge förbättras för tiden , eftersom dåäven naturgasen bedöms kunna bli knapp. Det finns i stället en risk för att vårframtida energiförsörjningstrygghet blir ytteriigare försämrad och att detaktuella naturgasprojektet kommer att innebära att vi byter ut en del av vårtoljeberoende mot ett kostsammare gasberoende. Vibedömer tidsplanen för ett färdigställande som optimistisk och styrdav ett fixerat slutdatum. Den kritiska linjen i tidsplanen kan bedömas gå överaktivitetema myndighetsbehandling - förrättning - detaljprojektering -byggande. Tidsplanen fömtsätter inte blott maximal omlottläggning avaktiviteter, utan även att frågoma drivs ihärdigt med väl genomfört förarbetegenom varje aktivitet, där förändringar med påverkan på andra aktiviteter tasupp och behandlas direkt. Medhänsyn tagen till en rad osäkerhetsfaktorer anser vi, att en realistiskdriftstart för kan ligga inom perioden 1983-01-01-10-01, dvsupp till än planerat och fömtsetl i . 3 Marknadsförutsättningar för Sydgas-proJektet Såvältidsplanen som den skisserade marknadsplanen bygger på att de avtaladekvantitetema snabbt kan avsättas på den svenska marknaden. För att ej komma istrid med konkurrensbegränsningslagstiftning kan det därvid bli nödvändigt attdistributionen sker enligt ett koncessionsförfarande. Skissen till marknadsplan byggerdessutom på en ofullständig kännedom om kundernas vilja att ansluta sig tillett naturgasnät och om deras förmåga att betala priser över eller i nivå medmotsvarande priser för olja och gasol. Man känner ej alltid vilket"mervärde" gasen har framför allt för industri-förbmkarna. Detta göratt det ligger en stor osäkerhet i bedömningen av möjligheterna att finnaavsättning för gasen inom den tidsrymd och enligt de marknadsplaner somskisserats av Swedegas. Detta trots att rapporten fömtsätter såväl totalkompensation för konsumentemas konverterings-kostnader somintroduktionsrabatter under första hälften av leveransavtalets gihigheistid. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 336 Fleraindustribranscher i kan väntas ha speciella fördelar av att användanaturgas, t ex glas-, porslins-, stengods- och tegehillverkning, bil-ochmotorindustri samt olika järn-, stål- och ferrolegeringsindustrier. Naturgaskan givetvis också vara en intressant råvara vid tillverkning av kemiskaprodukter, konstgödsel och vid en framtida produktion av metanol somdrivmedel. Deflesta av ovanstående branscher är konkurrensutsatta, ej geografisktråvambaserade. En gasnätsetablering kan innebära förskjutningar i konkurrenssituationen,där och får klara lokaliseringsfördelar jämfört med övrigalandet. kan detta innebära att man omlo-kaliserar reinvesteringar iövriga landet till och . Genomgångenav utpekade branscher pekar närmast på ett behov att mer fömtsättningslöstutreda kostnader för och nyttan av att ha ett mer förgrenat gasledningsnät änvad man tänker sig i Swedegas utredning. Från regionalpolitisk synpunkt kan manifrågasätta rimligheten i höga statliga subventioner som ensidigt skulle gynnabara vissa regioner, vilka även från andra utgångspunkter har gynnsammaförutsättningar jämfört med övriga delar av . Liksomi har vi inledningsvis studerat de samhällsekonomiskaeffektema exklusive miljö och beredskapslagring. Dessa beräkningar bygger påen jämförelse av med ett alternativ innebärande en fortsattdistribution av oljeprodukter. Beräkningarna avser att fastställa demerkostnader uttryckt 1977 som den första etappen av ennaturgasintroduktion skulle leda till. Resultaten beror därvid av olikaantaganden rörande oljeprisutveckling, vilka prisrelationer som kommer attgälla för naturgas kontra olja, vilka byggnadskostnader man antar projektet kommeratt leda lill etc. Dessa olika fömtsättningar leder till olika slutresultat,här formulerade som konsekvenserna av olika mer eller mindre troliga aUernaiivvad gäller den framtida utvecklingen. Vihar studerat åtta alternativ och kommit fram till merkostnader inom ettintervall av . Motbakgrund av bedömning av ökade gaskosi-nader relativtoljekostnader och de rapporter om den europeiska försörjningssituationen somredovisats finner vi del osannolikt att inköpspriset på naturgas kan följa denprisutveckling som Swedegas baskalkyl gmndats på. Det är befogat att anta, attett åttaårigt kompletteringsavtal för tiden , om ett sådant kanträffas, kommer att innehålla prishöjningar av storieksordningen iförhållande till det av Swedegas presenterade Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 337 Delta skulle innebära en beräknad merkostnad i inlervallel i nuvärde 1977 och priser. Detfinns dock avsevärda risker för att ovan nämnda intervaller kommer attförskjutas mot högre belopp. Ofömlsedda investeringsutgifter kan leda till enökning i storieksordningen , en ettårig försening av byggandet kan ledatill att första årets gaskvantitet ej kan avyttras, vilket motsvarar enföriust av ca . Antagande om ett lägre för Eo 4 ledertill kostnadsökningar motsvarande och slutligen kan andra antagandenrörande oljebolagens distributionskostnader resultera i fördyringar om 150 Mkr.Sammalagt innebär delta, atl det finns risk för alt det samhällsekonomiskaunderskottet kan komma att hamna inom ett intervall av 1 . Våraberäkningar tyder på att kompensationer till AB bör komma att uppgå tillungefär priser. Till dessa kompensationer skall läggas desom avser kostnaderna för konsumentemas konvertering, vilka synes ligga istorieksordningen . Sammanlagt betyder detta, att behovet av statligsubvention motsvarar i fasta priser . Dessutom finns detenligt ovan risk för ökningar i investeringskostnader, kostnader i samband meden försening av byggandet, atl det antagna redan ligger på för högnivå samt att antagna distributionskostnader för Eo 4 är för höga. Resultatetav detta kan bli att subventionsbehovet kan komma att överstiga 2 miljarderkr. Sydgas-projektetinnebär betydande fördelar från miljösynpunkt. TotalaSOj-emissionen från oljeeldning i har beräknats till drygt 300000t/år. Genomförande av motsvarar en minskning för helalandet. Motsvarande reduktion skulle kunna uppnås om svavelhalten i tungaeldningsoljor i riket sänks med mindre än 0,. Värdetav sänkta SOj-emissioner torde dock bli störst om utsläppen begränsas inomområden som är speciellt känsliga för försurning. Om t ex svavelhalten i tungaeldningsoljor sänktes från till inom N, O, P och R län, skulle dettainnebära en minskning av utsläppen om ca SO2 , dvs lika storreduktion som den som skulle medföra. Kosinaderna härför kanunder 80-talet uppskattas till ca /år. Värdet av en reduktion avSOj-utsläppen inom västkustområdet torde väsentligt överstiga en motsvarandereduktion i . Minskade emissioner av koloxid, koldioxid, kolväten,kväveoxider, rök och sotpartiklar samt lungmetaller är svårare att värdera. Vidbedömning av de samhällsekonomiska miljövinsterna från gasprojektet kankonstateras att den beräknade merkostnaden för svavelfaltig 22 Riksdagen1978179. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 338 olja,/år, bildar den undre gränsen för gasprojektets miljövinster. Någon övregräns har vi dock inte kunnat beräkna. Om kostnaden / år antas komma altgälla för den tolvåriga avtalsperioden och för en antagen åttaårig förlängning,kommer nuvärdet av dessa kostnader att bli ca . Sydgas-projektetinnebär att man i stort sett ersätter en försörjning av 1,2 Mt olja med1,2 miljarder m' naturgas. Detta får betydande konsekvenser vad gäller vårberedskapslagring. Varken investerings- eller lagerhållningskostnader harbeaktats i . Tre altemativ för beredskapslagring synes vara möjliga,nämligen: a) Att konstruera ett naturgaslager motsvarande enkostnad av . b) Att söka dispens från beredskapslagring till dessett sådant kan kon-stmeras i nära anknytning till en eventuell utbyggnad av ettlager för LNG. Kostnaden beräknas då till ca . c) Att om undersökningar visar att möjligheter finnstill lagring i akviferer, bygga ut en sådan anläggning till en kostnad av ca250 Mkr. Avdessa tre synes alternativet b) vara det rimligaste. Detta bygger dock på attVästgas-projektet kan realiseras och att man till desstvingas att klara Sydgas-området utan beredskapslager. Sydgas-projektetinnebär leveranser av 1,2 miljarder m' naturgas för . Ommöjligt kommer ett åttaårigt kompletteringsavtal för tiden attträffas. Våra analyser visar att det synes vara förenat med svårigheleratt kunna erhålla ett sådant nytt avtal, åtminstone vad gäller den prisformelsom ligger i det presenterade tolvåriga avtalet. Samtliga analyser pekarpå att världsmarknadspriserna på gas kommer att stiga avsevän ,varigenom de antagna inköpspriserna kommer atl öka. Osäkerhetenbeträffande de i redovisade ekonomiska analyserna liggerhuvudsakligen kring bedömningen av dessa gaspriser och kring rådande ochförväntade prisdifferenser vad gäller Eo 4 och 5. Vi har funnit att dessaprisdifferenser är centrala för den ekonomiska bedömningen och att dekostnadsberäkningar som i detta sammanhang presenterats i Swedegas-rapportenkan ifrågasättas. Vi anser att risk finns att dessa prisdifferenseröverskattas. En sådan överskattning kan innebära ökade kostnader istorieksordningen . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 339 dessaprisdifferenser gör att vi bedömer att merkostnaden kan hamna istorieksordningen 1 , allt uttryckt som nuvärde och i 1977 årsprisnivå. Detskall dock betonas att detta intervall fömtsätter att gasledningen frånTyskland kan konstmeras enligt uppgjorda planer. Kostnadsökningar ochförseningar kan emellertid lätt uppstå och del finns skäl att anta, att dessakan motsvara ytteriigare ca . Miljöförbättringamaav gasprojektet beräknas till . kan vi konstatera attkrav vad gäller beredskap kan leda till kostnader i storleksordningen minst 250Mkr. Sammanfattningsvis innebär detta att det totala samhällsekonomiskaunderskottet kan hamna på en nivå av . vill vi betonaatt detta belopp kommer att öka när man skall beräkna medelstilldelning.Medelsbehovet beräknas kunna komma att uppgå tiU inklusiveberedskapslager. Motden presenterade merkostnaden av skall ställas ekonomiskt ickekvantifierbara förbättringar i leveranstrygghet och miljö utöver vad som ovannämnts. Statsmaktemasställningstagande till och därmed Sydgas-nätet måste föreliggasenast . Samma datum gäller för och därmedVästgas-nätet. avser 1,7Gm' . Ytterligare 2-3 Gm' diskuteras för andra hälften av80-talet. Av framgår, att flera viktiga effekter avnaturgasanvändning först till fullo uppträder vid ett fullt utbyggt system.Genomförda analyser indikerar att de samhällsekonomiska förlustema förSydgas-projektet kan väntas ligga i inlervallel . Eftersomekonomin i och dess fortsättning väntas bli sämre än iSydgas-projektet, skulle en extrapolering av dessa belopp betyda att samhälletsförluster vid ett fullt utbyggt nät om 5-6 Gm' kan komma att uppgå till 5,59,5miljarder kr. Motivför ett samhällsekonomiskt underskott av denna omfattning skulle vara deförbättringar i miljö och försörjningstrygghel som projektet medför. Viställer oss tvivlande till om dessa förbättringar kan åsättas ett värde av ensådan storlek. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 340 Yttrande över G. och N. Elamsutvärdering Utdragur yttrande avgivet av 1 Energiförsörjnings- och vissa samhällskonsekvenser 1svensk energipolitik kommer oljeförsörjningen att för lång framtid spela enavgörande roll. Huvudmålen är att minska oljeanvändningen och att ökasäkerheten för den återstående försörjningen med olja. På statligt initiativeller under statlig medverkan bildade företag bedriver och medbelydande insatser ett utvidgat dellagande i prospektering och råoljeutvinning.Andra åtgärder är att söka bygga upp varaktiga förbindelser direkl medproducenter och producentländer genom långtidsavtal för råolja ocholjeprodukter. En spridning av insatserna - diversifiering -anses i sig utgöraett säkerhetsfrämjande element. I vad mån man på oljeområdet lyckas uppnåeftersträvad ökad försörjningssäkerhet och vad det kommer att kosta är idagovisst. Det är i detta sammanhang man främst bör se introduktion av naturgasoch genomförande av enskilda gasprojekt både som diversifiering och somalternativ för ökad säkerhei för landets försörjning med kolvätebränslen. Ettnaturgasprojekt, som framförts till bindande leveransavtal för viss lid får isig anses inrymma ell positivt försörjningsmässigt värde. Det därvid inleddafasta förhållandet mellan säljare och köpare samt den etableradeavsättningsmarknaden bör bädda för bättre möjligheter att senare iräffa nyaavtal. Samma filosofi både ifråga om affärsförbindelse och nödvändigmarknadsförankring gäller fö även för långtidsavtal på oljeområdet.Nalurgasavtal innebär i regel också långsiktiga bindningar i anläggningarbeträffande vilka det föreligger ett för såväl köpare som leverantör ekonomisktintresse av att de kan fungera utan störningar och avbrott. Utbytbarhetenmellan olja och naturgas innebär att ett naturgasprojekt eller flera sådanainom ramen för ett introduktionsförlopp kan påverka oljemarknaden och kan ledalill konkurrenssituationer vis a vis altemativa projeki på oljeområdet.Utredarna har bl. pekat på lönsamhetsrisker för inhemsk raffineringsindustrisamt på försämrade möjligheter atl med Nordsjöolja öka försörjningssäkerheten.De anförda riskerna för raffine-ringsinduslrin vid en naturgasmängd på 6 Gm'/årförefaller emellertid väsentligt överskattade som följd av ell beräkningsfel igranskarnas bedömningsunderlag. Frågan om Nordsjöoljan synes beroende avkaraktären på den krissituation som skall mötas och de marknadseffekter dennai sin lur ger upphov till. Swedegas har svårl all föreställa sig sådana situationeratt gaskonsumiion i kan leda lill försämrade försörjnings- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 341 möjligheterför olja från eller annorstädes jämfört med om samma gas, vilkettroligen blir fallet, konsumeras på annan plats i . Det undandrar sigSwedegas bedömande humvida särskilda leveransarrangemang för att långsiktigtsäkra råolja från eller därur framställda oljeprodukter kan försvåras. Swedegasdelar utredamas bedömning att ett avslutat Ruhrgasprojekt i siginte kan antas leda till ökad säkerhet i kolväteförsörjningen för tiden . Det kan också vara tveksamt om en på så sätt tidsbegränsadgasleverans kan motiveras av försörjningsläget i detta kortare tidsperspektiv.En upphörd naturgasleverans kan t. o. m. befaras leda till ökad osäkerhet omgasprojektet försvårat genomförandet av alternativa åtgärder på oljeområdeteller om oljeförsörjningens infrastmktur i övrigt försvagats. En central frågaför statsmaktemas aktuella ställningstagande till ensamteller som ett första steg i en naturgasintroduktion blir därför möjlighetemadels till föriängning av dels till genomförandet av andragasprojekt varigenom långsiktiga leveranser kan anses garanterade med rimligsäkerhet. Säkerheten är bl. a. avhängig av gaskällornas belägenhet och avleverantör. Leveransprojekt från får anses representera ett högtsäkerhetsvärde. Swedegas vill emellertidframhålla att full leveranssäkerhet vid tiden för eller inte kan garanteras för naturgas, lika lite som förnågot annat importerat enegislag - och i varje fall för oljan. Förhandlingarpågår angående Ruhrgasprojektels förlängning. Vidare utreder Swedegas ettgasprojekt på gmndval av det 20-åriga preliminära leveransavtalet för LNG frånAlgeriet som omnämnes i rapporten. Resultatet av dessa förhandlingar ochutredningar kommer att redovisas i särskild ordning och beräknas ge ytteriigareunderlag för värderingen av naturgasförsörjning på . I en sådanvärdering måste man av nödvändighet också bygga på större eller mindresannolikhet för möjliga nya leveransprojekt baserade på kända, förväntade ellertänkbara gaskällor. De okända möjligheterna till gasfynd inom de nordligaredelarna av norsk kontinentalsockel bör tillmätas viss vikt i en sådanvärdering. Granskarnasunderiag för ställningstagandet att det blir gasbrist i mitten av 90-taletbaseras i hög grad på uttalanden från företrädare för oljeintressen (FPI,OPEC). Någon analys av betydelsen av i ännu osålda fyndigheter såsomValhall, Hod och 1:9 samt de danska fyndighetema har t. ex. ej gjorts. Härtillkommer möjligheterna av leverans från . I fortsätterexpansionen på gasområdet trots att gaskontrakt endast föreligger . Anledningen till att endast ett fåtal leveransavtal sträcker sigförbi 1997 beror på att koncessionsha-varna inte är beredda att la uppförhandlingar om leveranser, som ska börja först . Skulle kundernainte lita på en långsiktig leveransmöjlighet skulle inte gaspriserna kunnaupprätthållas på nuvarande Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 342 nivåeroch gasmarknaden fortsätta att expandera. Av Swedegas tillfrågad erkändinternationell gasexpert bedömer att utan större risker bör kunna läggaupp en naturgasförsörjning över minst 30 å och att detta kan ske tillrimliga priser i förhållande till olja. Det för dagen aktuellaläget i förhandlingama om Ruhrgasleveransemas förlängning är att det först10-åriga leveransavtalet numera förlängts till . anser sig intesjälvt med tillräcklig säkerhet nu kunna överblicka sin totalaförsörjningssituation över . Förhandlingar om nya leveranser bl. a.från med löptid över har ännu ej upptagits. Ruhrgashar emellertid uttalat förståelse för Swedegas önskemål om säkerhet förlångsiktigare leveranser. Man genomför med anledning härav en särskild översynav sin situation. har uttalat att man allmänt sett inte fömisergasbrist och vill söka former för att tillgodose Swedegas önskemål. Swedegas mening är attRuhrgasprojektet bör fullföljas endast om leveranser förslutligt ställningstagande kan ställas i utsikt med rimlig säkerhet eller annat likvärdigt uppföljningsprojekt för samma marknad ochtransportsystem framkommit. Avgranskarnas uppgifter drar Swedegas slutsatsen att frågan om regionalakonsekvenser som följd av gasens attraktivitet för vissa industrier, redan ärföremål för industridepartementets uppmärksamhet eller lämpligast bör upptagastill behandling där om så skulle anses erforderligt. a. skulle det vara avvärde om möjlighet funnes att få något begrepp om storleksordningen avresulterande samhällsekonomiska utfallet. Swedegas vill framhållaatt utrymme saknas för att genom utredningar inom Swedegas tillgodose det avutredarna angivna behovet att mer fömtsättningslöst utreda kostnader för ochnyttan av att ha ett mer förgrenat gasledningsnät. Swedegashar i rapporten till Industridepartementet avstått från attkvantifiera miljöfördelama, eftersom oklarhet ännu råder om hur beräkningamaskall utföras och därvid särskilt om hur och till vilken kostnad sammamiljöfördelar kan uppnås på annat sätt. 1 granskningsrapporten har angivits ettpå visst sätt med utgångspunkt i åtgärder för minskning av svavelföroreningarberäknat lägsta miljövärde om . (Nuvärde för hela20-årsperioden). Swedegas har inget att erinra mot att detta lägsta värde sättsin i kalkylen men vill påpeka att sot, tungmetaller och övriga yttremiljövärden återstår att bedöma liksom värdet av en förbättrad inre miljö. Detskulle vara av värde om under den fortsatta Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 343 behandlingengranskamas uppgift om lägsta miljövärde kunde verifieras och kompletteras meden bedömning av mest sannolika värde och/eller av ett högsta amplitudvärde. Genomförandeav naturgasprojekt kan inte, även om detta i och för sig vore önskvärt,optimeras eller i detalj styras utifrån inhemska fömtsättningar och önskemål.Ruhrgasprojektet måste som alla andra importprojekt för gas ses som enpaketaffär mellan säljare och köpare och utgöra en avvägning mellan bådaparters intressen av och fömtsättningar för att kunna genomföra affären. Förinternationell handel med naturgas finns en fast etablerad teknisk, ekonomiskoch juridisk praxis. Det föreliggande bygger på denna. Det ärmot denna bakgrund som tidplanen för projektet av nödvändighet måste styrasutifrån vad som varit möjligt att överenskomma om bl. a. för starttidpunkt ochintroduktionsförlopp. Tidsplaneringenmed idrifttagning hösten -82 kan sägas bestå av tre huvuddelar nämligen föranläggningar m. m. i , i och i inklusiveöverföringen från . Vad gäller de båda förstnämnda ärgenomförandeansvaret delat mellan och Swedegas respektive ligger helti danska händer. Det saknas anledning befara att med sin betydandeerfarenhet skulle medverka i en tidsplanering som gäller västtyskaförhållanden, som inte vore fullt realistisk. Realismen i den danska tidsplaneringenberäknas kunna överblickas med större säkerhet i och med planeratfolketingsbeslut . En försening kan vålla Swedegas merkostnader, p.g. a. för tidigt gjorda investeringar, dock ej kostnader för gas som ej kunnatlevereras. Deninhemska planeringen avser i huvudsak verksamhetsområde. Ävenanläggningama för överföring från planeras av . 1 planeringen kompetens i dessa avseenden, som finns representerad inom Sydgasägarekrets aktivt deltagit. Swedegas anser att eventuella förseningsrisker iinhemsk rättslig prövning och egna verkställighetsåtgärder är möjliga attbemästra utan betydande merkostnader för arbetsom-läggningar och -forceringarmed hänsyn till de marginaler som finns inlagda i tidplanen. Om en förseningskulle komma att inträffa i vad gäller den överordnade prövningen frånstatsmakternas sida så att beslut i naturgasfrågan inte kan fattas faller . Sydvärmeprojektetinnebär avtappning av värme från för transport till ochutnyttjande i Lunds och Malmös Qärrvärmesystem. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 344 Förverkligandeav detta projekt skulle innebära att avsättningsmöjligheter tillkraftvärmeverk och hetvattencentraler minskas med ca 0,3 Gm'/år. Granskarnahar, baserat på grunddata från , angett och analyserat ett alternativ attmöta en sådan situation och finner att diskonterade underskottet förgasprojektet vid detta altemativ skulle minska . Granskarnasslutsats om förbättrad gasekonomi är oriktig, beroende på att den energi somgasen i så fall skulle ersätta värderats för högt. Sannolikt erhålles istället en fördyringseffekt för gasprojektet. Om kommer tillstånd fördyras visseriigen gasprojektet dock ej i någon större omfattning. Granskningsrapportenbehandlar i huvudsak Ruhrgasprojektels samhällsekonomiska kalkyl.Kalkyluppläggning och -principer är desamma som i Swedegasrapporten. Likasåöverensstämmer i stort synen på vilka ingånsgvärden (beräkningsvariabler), somär av mest utslagsgivande betydelse för att bedöma det totala ekonomiskautfallet. När samma variabler insattes erhålles endast marginella avvikelser iberäkningsresultatet. För det av Swedegas redovisade s. k. gmndalternativet medi nuvärde erhållen merkostnad om . anger granskama beloppet . Granskarnahar emellertid fört den ekonomiska analysen ett steg längre än vad Swedegas gjorti sin huvudrapport.