prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Även datanätet baseras på elektronisk teknik ochinnehåller nya funktioner som dels tillgodoser kundernas krav, dels ger televerketmöjligheter lill en rationelldrifl. De medel jagberäknat för rörelsegrenen kommersiell radio innebär att övergången till eltautomatiskt mobiltelefonsystem (NMT) kan påbörjas. Utformningen av NMT-tjänslensker i nordiskt samarbete och tjänsten beräknaskunna införas under /82. har begärt medel förigångsättning av ett stort anlal nya projektinom objektsgruppen fasligheter och byggnader. Jag kan inle tillstyrkaatl hela detta byggnadsprogram läggs lill grund för televerketsinvesteringsplanering för /80. Programmet bör därför till vissdel kunna senareläggas lill följande budgelår. Det är däremot angeläget atl, liksom , objekt utöver ordinariebyggnadsprogram kan igångsättas medkort varsel om så skulle visa sig erforderligt av sysselsättnings-skäl. Jag kani det sammanhanget erinra om atl en rad byggnader, främst arbetscentraler,på detla sätt har kunnat uppföras . I fråga om investeringar förförsvarsberedskap har jag räknat med en vissökning av det belopp som anslagits för innevarande budgetår. Jag förordar atl medel uppförs med 7,0 milj. kr.Chefen för budgetdepartemen-telförordar denna dag att ett avskrivningsanslag med samma belopp uppförspå dnTtbudgeten för ändamålet. De medel jagberäknai för investeringar avseende utlandssändningar innebär bl.a. att arbetena med ett nytteffektivt s.k. gardinantennsyslem vidHörbystationen kan fortsätta. Åtgärderna medför förbättrad mottagning av utlandsprogram främst isvåmådda mottagnings-områden som och östra . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 205 bör på sedvanligt sätt beräknas med hänsyn lill atl en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för all möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn till vad jagsålunda anfört förordar jag atl medel för nästa budgelår anvisas enligtföljande anslagsberäkning. milj, kr. Beräknad /80 I180,0 Avgår beräknad ingåendebehållning 99,9 Anslag /80 1198,1 Den av mig förordadeinvesteringsramen för /80 innebär att investeringarna tillövervägande del finansieras med verkets egna avskrivningsmedel.Kapitaliillskottel från statsbudgeten kan beräknas komma all uppgå till ca 68milj. intäkterberäknas under innevarande budgetår komma all uppgå till drygt 6,5 miljarderkr. Inläkterna skall läcka verkels samiliga kostnader inkl. ränla påslalskapilalei (förräntningskravet). 1 en affärsverksamhet av denna omfattningoch med etl krav från statsmakterna på alt redovisa ett på förhand beslämlresuhal krävs atl det finns möjligheter till resulialuijämning mellan åren. Enkonsolidering genom särskilda av-säUningar i verkets bokslut under ekonomisktgoda år bör således kunna återföras när resultatet försämras. Som etlkomplement till de konsolide-ringsmöjligheter redan har vill jag därför förorda atl del inomleleverkel upprättas en konsolideringsfond. Härigenom skapas bl. a. enmöjlighet till reservupplösningar som är ulan negaliv inverkan ilikviditets-hänseende. Efter samråd med chefen för budgeldepartemenlet räknarjag med att denna fråga kan tas upp i vårens kompletleringsproposition. Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt till Teleanläggningarm.m. för /80 anvisa etl investeringsansiag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 206 Järnvägar m. m. 1977/78 16530000 '673000000 2.54880000 1978/79 34650000 '778800000 765 500000 1979/80 Slalens jämvägar 46950000 1074 550000 1020000000 föredraganden 46 950000 sy 1700 000 »735 200000 1976/77:74. ' Inkl. tidigarelagdainvesteringar om 18,3 milj. kr., senarelagdainvesteringar om 4 milj. kr. 1976/77:150 saml ökade invesieringar (.) 1976/77: 74. ' Varav 5 milj. kr. * Preliminärt beloppinkl. tidigarelagda investeringar om 25,3 milj. kr. samt ökade investeringar(.) för försvarsberedskap enl. prop. 1978/79: 25 och ökad investeringsram(4 milj. för förvärv av aktierna i enl. prop 1978/79:23. Anslaget har beräknatsutifrån en i förhållande till förslaget i prop. 1977/78: 100 oförändrad medelsförbrukning i avvakian på entrafikpolitisk proposition i vår. SJ är ell affärsdrivandeverk, som bedriver gods- och persontrafik på järnväg samt busstrafik ochfärjeirafik. I dotterbolagen , AB Vagnverkstad, ABLandtransport, AB Svenska Godscentraler, samt ABTrafikreslauranger bedrivs kompletterande verksamhet. SJ:s trafiknät omfattadevid slutet av /78 järnväg i huvudspår, vilket var95% av det svenska järnvägsnätet exkl. sidospår. SJ:s bussar trafikerade 21 300km väg. Vagnparken förjärnvägstrafiken bestod av 44600 godsvagnar med en lastkapacitet på totalt 1,4milj. lon saml drygl I 900 person- och motorvagnar med 104000 sittplatser,6800 sovplatser och 3 500 platser i liggvagnar. Busstrafiken ombesörjdes med 1250 fordon. Till den i samarbete medutländska järnvägar drivna färjetrafiken bidrog SJ med tågfärjor på ledernaTrelleborg-Sassnitz och . Den långvarigakonjunktursvackan har påtagligt avspeglats i efterfrågan påjärnvägslransporter. har godstrafiken minskat kontinuerligt bortsett från en mindreuppgång . Anlalet ton 1977 utgjorde endast av 1974 årsgodsmängd. De tungt vägande godsslagenmalmer, järn och träråvaror hade en mycket negativ utveckling under 1977.Nedgången har för järnvägens del fortsatt under första hälften av 1978.Minskningstaklen har dock avtagit, framför alll beroende på atl exportgodsetöver färjelederna börjat öka liksom malmtrafiken - den sistnämnda dock pågrund av tillfälliga omständigheler, som gör att ökningen blir kortvarig. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 207 Utvecklingen av godstrafiken framgår av lidigareredovisat diagram (s. Persontrafiken visar en mer positivutveckling än godstrafiken. Trots den kraftiga konjunkturavmattningen har SJ:spersontrafik exkl. SL-resor, haft en slörre omfattning änsom uppnåddes lill följd av bensinransoneringen 1974. Trenden i irafiken harvarii lång-saml stigande under den gängna lågkonjunklurperioden. Järnvägsgodset, som ulgörca av den lolall överförda godsmängden på färjorna,minskade . Nedgången föll huvudsakligen på den ankommandetrafiken över Östersjölederna, där virkeslrans-porterna lidigare haft en mycketstor omfattning. Exportgodsets omfattning var ungefär oförändrad under de treförsta kvartalen men växte påtagligt under årets sista månader. Under de förstamånaderna fortsatte den gynnsamma exportutvecklingen och järnvägsgodsetstotala tillbakagång avtog. Transporterna av lastbilsgods fortsatte all öka kraftigtunder . var tillväxttakten störst på Öresundslederna.Även överföringen av bilar och bussar ökade liksom persontransporterna överÖresund. Busstrafiken har totaltsett minskat någol . Snabbuss- och veckoslulslrafikens andel av dentotala busstrafiken ökade t. o. m. 1975 men har därefter långsamt gålltillbaka. då SJ hade ca74000 anställda har personalen minskat . Utvecklingen de senaste årenframgår av följande tabell. Är Antal anställda Minskningfrån föregående år i medeltal Anlal Procent Rationaliseringar ochlekniska landvinningar har lett till all personalens produktivitet har ökat. SJhar därmed inte behövt ersätta all den personal som pensionerats. Verkel räknarmed att personalminskningen skall kunna fortsätta med 700 anställda förutsatt att SJ beviljas de investeringsmedelman begär. Personalutnyttjandet ijärnvägs- och färjetrafik mätt i trafikenheier per anställd har försämratsunder , vilket främst förklaras av godslrafikens tillbakagång.Utnyltjandetalen för godstrafik har varit vikande efter högkonjunkturåret1974. Nedgången i medellasl per låg var särskilt påtaglig under 1977.Utnyttjandetalen i persontrafiken, som påverkats avarbetskonflikter m.m., har ökat i genomsnitt . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 208 SJ:s underskott /78 uppgick efter planenliga avskrivningar till276 milj. kr. Genom upplösning av lagerreserven till ell värde av 17 milj. kr. och minskning avavskrivningar med 259 milj. kr. enligl regeringens medgivande har föriusten täckts. SJ:s resultat under de senasiebudgetåren framgår av följande tabell. SJ:s resultat före bokslutsdispositioner (milj. SJ skall för längre tidsperioder förräntadet kapital som är nedlagt i rörelsen. Delinnebär att SJ under högkonjunkturer bör redovisa överskott som överstiger räntekravet för att kunnakompensera brister i förräntning-en under lågkonjunkturer. Såsom tidigareframhållits har godstrafiken på järnväg till följd av den svaga konjunkturen minskat starkt . Detta är den främstaorsaken lill SJ:s försämrade resultat. Den rörelsegren somvisar den sämsta lönsamheten inom SJ är stycke-godstrafiken. beräknade SJförlusterna i denna trafik till mellan 200 och 300 milj. kr. SJ kan inteuppnå balans mellan kostnader och intäkter istyckegodstrafiken med nuvarande utbud, kvalitet och priser. En ingåendeundersökning av alternativa ålgärder i fråga om styckegodslrafi-kenpågår inom SJ. De totalaintäkterna ökade 1977/78 med 375 milj. kr. främst tillföljd av att laxenivån höjts samtatt ersättningen för drift av olönsamma järnvägslinjer ökat. Kosinaderna sleg medca 560 milj. kr. jämfört med föregående budgetår, dvs. med ca 185milj. mer än intäkterna. Enbart personalkostnaderna ökade med ca 280milj. kr., trols att personalantalel för drift och underhåll minskade med igenomsnitt 1 120 personer och all ultagsprocenten för komplelteringspensioneroch allmän arbetsgivaravgift sänktes resp. den 1 januari 1978.Personalkostnadsökningen orsakades av all den genomsnittliga lönenivån ökade ) mellan1976/77 och 1977/78. Sakkostnadsökningen,som uppgick till ca 210 milj. kr., förklaras i första hand av prisstegringar, bl. a. på energi. 1978/79:100 Bilaga 9 209 Au SJ inte kunnal anpassakosinaderna lill inläkisulvecklingen sammanhänger med alt SJ inte kortsiktigtkan anpassa resurserna till en så kraftig nedgång i trafikeflerfrägan som ägtrum . Vissa företagsekonomisktolönsamma verksamheter som regeringen ålagt SJ och ekonomiska belastningar somsaknar motsvarighet hos konkurrerande företag har enligl SJ inte kompenseratsi full uislräckning. Del gäller bl. a. pensionärs- och sluderanderabalternasaml drifl av vissa plankorsningar mellan väg och järnväg. Skulle SJ få denkompensation man begär för dessa belastningar skulle resultatet förbättras medca 125 milj. kr. Av balansräkningen perden för framgår att tillgångarna uppgår lill6455 milj. kr. efter avdrag av ackumulerade planenliga avskrivningar som ulgör6696 milj. kr. Anläggningstillgångarnas nettovärde är 5 177 milj. kr. som inomaffärsbanenälet är fördelade med 148 milj. kr. på maskiner, invenlarier ochvåghussar, 2 386 milj. kr. på mllande järnvägsmateriel och fartyg, 2028 milj.kr. på mark, markanläggningar och byggnader. Värdet för anläggningar underarbele uppgår lill 561 milj. kr. Återstoden avser poster av finansiell natur.Utöver ovannämnda ackumulerade planenliga avskrivningar redovisas ackumuleradekollektiva avskrivningar på skillnaden mellan åleranskaffningsvärde och anskaffningsvärdeom 2470 milj. kr. SJ:s statskapital uppgick till2442 milj. kr. Under /78 har kapitalbehållningen på SJ:s fondökat med 303 milj. kr. UnderskoUei för /78 uppgick lill 259milj. vilket täckts med minskade avskrivningar. Medelsförbrukning, m.m. under budgetåren1977/78-1979/80 Av följandesammanslällning framgår anslag, medelsförbrukning och investeringsomfaltning imilj. under budgetåren 1977/78 och 1978/79. 1977/78 1978/79 Anslag '672,4 773,8 Ramhöjningar m.m. ''14,9 '30,3 Summa medelsförbrukning 654,9 765,5 Indusiribeställningar genom AMS 78,3 79,6 Summa investeringsomfattning 733,2 845,1 ' Härtill kommer 600000kr. enl. prop, 1976/77:74, Tidigarelagda investeringarom 18,3 milj. kr., senarelagda invesieringar om 4 milj. kr. enl. prop.1976/77: 150 samt ökade invesieringar (.) för försvarsberedskap enl. prop.1976/77:74. ' Tidigarelagdainvesteringar om 25,3 milj. kr. samt av på lilläggsbudgel I anvisadeinvesteringsanslag om dels I milj. kr. för försvarsberedskapsändamål enl. prop.1978/79: 25, dels 4 milj, kr, för förvärv av aktier i enl.prop. 1978/79:23. 14 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 9 210 Ramhöjningarna harföranlells av behovei alt främja sysselsättningen i olika delar av ochhar främst avsett byggnads- och anläggningsarbeten, bl. a. linjeomläggningaroch broombyggnader. En beställning av 15 s.k. T 44-lok har lidigarelagls.Vidare har regeringen vid olika tillfällen uppdragit ål AMS all i samråd med SJlidigarelägga indusiribeställningar. Sammantagna fördelar sig ramhöjningarna ochindustribeställningarna i sysselsätlningsfrämjande syfte på objeklgrupperenligl följande. Fasla anläggningarRullande materiel Bussar '-3,4 Senarelagda investeringar(-4,0) och investeringar för försvarsberedskap (+0,6). Investeringar förförsvarsberedskap (1,0) och aktieförvärv (4,0). SJ har för /80 beräknai medelsförbrukningen lill 1020 milj. kr. Statens järnvägarbeskriver i sin anslagsframställning de viktigaste utvecklings- ochralionaliseringsprojekten inom järnvägsområdet, däribland - Snälltågoch expresståg med fasta tidsintervall - Höjdatåghastigheter i persontrafik - Automatiskttågstopp (ATC) Föreslaget investeringsprogramför /80 samt faktisk och beräknad medelsförbrukning budgetåren1977/78 och 1978/79 framgår av följande sammanställning. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 211 1979/80 Totalt Ny- och ombyggnad av Broar m, m. '761,5 ' Exkl. medel för aktieförvärv i . SJ begär 19,6 milj.kr. Bland de nya investeringarna märks följande. På Sävenäsrangerbangård i planeras en målbromsanläggning. Genom endirektförbindelse mellan och rangerbangårdar kommer vidaretågexpedieringen alt kunna rationaliseras. Förhandlingar har slutförtsmed SL om breddning av plattform samt ombyggnad av spår, stationshus m. m. i . Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer SJ begär 75 milj.kr. För fortsatt upprustning av begärs 32 milj. kr. För dubbelspåret Älvsjö-Järnaupptas 26 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 212 SJ begär 78,8 milj.kr. Investeringarna avser bl. a. rälsbyle lill skarvfria (helsvetsade) spår. Broar m. m. SJ begär 5,8 milj. kr.,bl. a. för modernisering av svängbron över vid . SJ begär 73,3 milj. kr.Bland tidigare anmälda objekt kan nämnas tillbyggnad av f d. ilgodshusel iStockholm med kontorslokaler. 1 förhandlar SJ med kommunen omkostnadsfördelningen vid byggandet av ett nytt stationshus och en nybusshållplats. Vid anläggningen för skötsel av personvagnar i planerasen ny vagnlvättanläggning. I planeras nya lokaler förförelagshälsovården. Om- och nybyggnader av personal- och arbetslokalerberäknas fortsätta planenligl, bl. a. med två större objekl i och Boden.Medel begärs också för byggande av särskilda laddningsplatser ochladdningsanordningar för SJ:s eldrivna truckar. SJ begär 4,7 milj. kr.Vid bussverkstaden i Ange planeras nybyggnad av personallokaler. Vidbussverkstaden i planeras en ny tvätthall samt till- och ombyggnad avpersonallokaler. SJ begär 11,6 milj. kr.Vid verkstaden i planeras två arbelsgravar för underhåll av banavdelningensmaskiner. SJ begär 58,2 milj. kr.Utbyggnaden av Qärrblockeringen fortsätter. /78 harfjärrblockeringsanläggningar lagils i bruk på bansträckorna ,, och Boriänge-Hcdemora, sammanlagl . Utbyggnaden beräknas fortsätta närmast medföljande sträckor. 15 1978/79 22 1978/79 78 1980/81 82 1980/81 Prop.1978/79:100 Bilaga 9 213 /79påbörjas sträckan . fortsätter arbelena påsträckan . /79 beräknas signalslällverken iKaristad C och bli fjärrmanövrerade från fjärrslällverk. Det förstadaiorbaserade närslällverkel togs i bruk vid under maj månad 1978.Avsikten är atl ställverket skall utvidgas all omfaltahela som elt liknande ställverk byggs i . Utrustning tillsyslem för automatiskt lågstopp har beställts för huvudlinjerna. Utbyggnaden börjar inomStockholmsområdet, där systemet beräknaskunna tas i drift . Utbyggnaden på de mesl trafikerade huvudlinjerna beräknas vara klar /82 och påresterande huvudlinjer 1983/84. Medelsbehovet för automatiskt tågstoppberäknas priser till i runt tal 90 milj. kr., varav 10 milj. kr.1978/79 och 21 milj. kr. 1979/80.Utöver nämnda belopp lillkommer ungefär lika stora kostnader för utrustning i lok och motorvagnar. Dessaredovisas under rubriken . SJ begär 5,5 milj. kr. för alt förbättrasäkerheten vid plankorsningar mellan järnväg och väg. SJ begär 30,8 milj.kr. Däri ingår en utbyggnad av teledatanätet samt av driftradioanläggningarvid banavdelningen. Bärbara radioapparater lilldelas arbetsenheter som utförarbeten utmed spåret. Trafikradio ger radioförbindelse från lok tillSJ:s telefonnät. Ett utbyggt syslem med trafikradio kostar ca 20 milj. kr. Systemet kommer att tas ibruk successivt med början /80. Installation av hjulplalt-, ljuvbroms- och varm-gångsdeleklorerfortsätter planenligl. SJ begär 45,9 milj.kr. Anskaffning av en mobil fjärrstymingsutrustning för omformarstationer ingåri beloppel. Etl annal nytl objekt är Qärrstyr-ningen av omformarslationen iSköldinge och kopplingscentralen i . Moderniseringen av kontaktledningarna på affärsbanenätelfortsätter. SJ begär 87 milj.kr. För alt bl. a. ersätta lok som slopas planerar SJ - i likhet med vad somsketl - att anskaffa 17 Rc-lok /79-1988/89. Undersamma period planerar SJ att slopa 70diesellok och 70 lokomotorer (växellok). För att ersätta dessa behöver 40T44-lok och etl ännu ej bestämt antal lokomotorer anskaffas. En första beställning av 15 T44-lok har gjortshösten 1978 med stöd av regeringens beslut . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 214 SJ begär 138 milj.kr. beställde SJ IOO dieselmotorvagnar som kommer all ersättagamla rälsbussar på i huvudsak trafiksvaga linjer. För elmolorvagnar som skall ersätta 30år gamla motorvagnar (litt X5 och X8) upptas 26 milj. kr. SJ begär 31,3 milj.kr. Beloppet avser en del av betalningen av 150 personvagnar som beställts vidKalmar Verkstad. SJ begär 119,2milj. Ett stort antal äldre vagnar kommer att slopas . SJ planerar nyinvesteringar i slutna vagnar med heltöppningsbara sidor, i containervagnar och i olika lyper av specialvagnar. SJ begär 23,6 milj.kr. Beloppet avser huvudsakligen ballastvagnar, som används för transporter av grus ochmakadam vid nybyggnad och underhåll av spår. SJ begär 59,3 milj.kr. Beloppet avser bl. a. utrustning för stationär uppvärmning av lok,varmhållningsaggregat och nya kylsystem på diesellok, modernisering av äldre lokomotorer,ombyggnad av motorvagnar (X9), moderniseringav personvagnar med bl. a. bord vid sittplatser för ambulerande servering, ombyggnad av boggier påpersonvagnar, ombyggnad avgodsvagnar för specialtransporter saml ombyggnad av äldre rälsbossar till liftvagnar avsedda för kontaktledningsarbeten. I medelsbehovet ingårockså utrustning för automatiskt tågstopp såsom nämnts i avsnittet ''Signalanläggningar''. SJ begär 50,4 milj. kr. Verket har ca1250 bussar. Med hänsyn till planeradslopning av äldre bussar beräknas 120 bussar behöva anskaffas /80. SJ begär 5 milj.kr. Beloppet avser bl. a. förläggning av en omformarsta-tion i bergrum. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 215 SJ begär 84 milj. kr.Beloppet avsei' bl. a. övningsanläggningar till SJ-skolorna, personalvagnar,truckar, iraklorer, radioutrustningar, arbetsmaskiner för att ytterligaremekanisera banunderhållsarbelel. bilar, enhetsiastbärare och lastanordningar,servicebilar för lällare godsvagnsreparationer samt maskiner tillverkstäderna. SJ begär 12,7 milj. kr.därav 10 milj. kr. för teckning av aktier i elt dotterföretag. SJ begär anslag förinvesieringar i försvarsberedskap med 5 milj. kr. Investeringar förförsvarsberedskap avskrivs regelmässigt genom atl statsmakterna anvisarmotsvarande belopp på statens driftbudget. SJ begär följaktligenavskrivningsanslag om 5 milj. kr. Av del totalt begärdainvesieringsanslagel hänför sig 88,7 milj. kr. till investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer. Med hänsyn till alt investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer inle skall förräntas avskrivs de genomalt statsmakterna anvisar motsvarande belopp på statens driftbudget. SJhemställer därför atl ett avskrivningsanslag om 88,7 milj. kr. tas upp fördetla ändamål på statens driftbudget. SJ begär 26 milj. kr. föratl påbörja byggandet av ett dubbelspår mellan och Järna.Investeringarna i dubbelspåret bör enligt SJ: s mening ej behöva förräntas utomden marginella del som anses medföra fördelar för fjärrtrafiken. SJ begärdärför avskrivningsanslag för ändamålet med 26 milj. kr. Efter hemställan av SJ i1976 års anslagsframställning bemyndigades SJ att under /78 inomen ram av 5 milj. kr. träffa avtal med EUROFIMA. SJ utnyttjade detta genom ettköp av 40 containervagnar som slullevererades . Efter hemställan ifjolårets anslagsframställning har SJ fått ett moisvarande bemyndigande / 79 inom en ram av 10 milj. kr. För /80hemsläller SJ om bemyndigande att inom en ram motsvarande 15 milj. kr. fåträffa ytterligare finansieringsavtal, om denna finansieringsform vid någottillfälle skulle vara ekonomiskt förmånligare än sedvanlig finansiering överstatsbudgeten. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 216 Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgivit det yttrande som redovisas under rubriken (s. 59). Anslagel Järnvägar m.m,kommer atl behandlas i den trafikpolitiska proposition, som regeringen har föravsikt atl förelägga senare i vår. 1 avvakian härpå förordar jag en ijämförelse med förslagel i föregående budgelproposilion oförändradinvesleringsram. Härutöver bör på sedvanligt säu beräknas en marginal om 10%för konjunkturbetingad eller av andra skäl påkallad ökning avinvesteringsramen. Chefen förhandelsdepartementet kommer senare denna dag att anmäla bl. a. programplanerför del ekonomiska försvarei och därmed redovisa sin syn på den programpian fördelprogrammet Järnvägstransporter som SJ har lagt fram. Jag ansluter mig tillhans ställningstaganden och beräknar medelsbehovet för /80 lill , dvs. en ökning med I400000 kr i förhållande till förslagel i prop. 1977/78: IOO. Mina ställningstagandenlill SJ; s begäran om ersättning över driftbudgeten har behandlals ianslulning lill redogörel.sen för anslagel . Ersättning lill statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. (s. 162). Med hänsyn lill vad jagsålunda har anfört förordar jag all inveslerings-medel för nästa budgetår tillsvidare anvisas enligl följande anslagsberäkning. Beräknad /80 735,2 Avgår beräknad ingående behållning 47,0 Anslag /80 761,7 Jag hemsläller att regeringen föreslår alt, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, iWl Järnvägar m.m. för /80 anvisaett investeringsansiag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 217 1.Flygplatser m. m. 1977/78 1978/79 1979/80 verket 21100000 '251200000 M50900000 121400000 88800000 M58 300 000 51 900 000 69000 000 109900 000 51 600 000 66800 000 107600 000 ' Varav på tilläggsbudget6300 000 (prop. 1977/78: 29, /78: 9, rskr 1977/78:101). Balansräkningen per den30 för luftfartsverket visar, att bokförda nettovärdet av luftfartsverkelstillgångar uppgick lill sammanlagt 1 979,4 milj. kr., varav 595,8 milj. kr.avsåg mark, fällområden m. m., 585,3 milj. kr. byggnader, 383,7 milj. kr.teleutrustning och belysningsanläggningar, 104,3 milj. kr. fordon, maskiner,utrustning m.m., 68,8 milj. kr. kundfordringar, 4,5 milj. kr. förråd och 237milj. poster av finansiell natur. Statskapitalet ökade med81,6 milj. kr. under /78 och uppgick vid budgetårets utgång till1 162,2 milj. kr. Överskottet för /78 uppgick till29,7 milj. kr. En sammanfattanderedovisning av utvecklingen inom den reguljäravärldsluftfarten lämnas iföljande tabell. Linjefartbedriven av flygförelag inom 'ICAO-anslutna stater B. Flygfrakt (tonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) 'International CivilAviation Organizalion. Som framgår av tabellenuppgick den reguljära luftfartens samlade transportarbete till 100 miljardertonkilomeler . Jämfört med föregående år innebär detta en ökningmed . Trafikvolymen utgörs lill av passagerarbefordran medan frakt- ochpostbefordran svarar för Prop.1978/79:100 Bilaga 9 218 resterande 23 resp. . Anialei befordradepassagerare ökade från 576 milj. till 607 milj. , en ökning med5 %. Trafiken mellan Europaoch ökade till 9 miljarder passagerarkilomeler. Dennaökning beror bl. a. på atl nya flyglinjer har etablerats i dessa områden ochalt åter har öppnats för kommersiell Irafik.