prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — UHÄ fömiser svårigheler i planeringenav den gmndläggande ulbildningen exempelvis i de fall som fakulietsnämndens beslulmedför besvärsärenden. Deföreslagna befordringsgmnderna för den nya docenttjänsten med lika vikt förpedagogisk och velenskaplig skicklighet skulle om de tillämpats antagligen hagallrat bort många nuvarande docenter med utpräglad forskningsbegåvning.Enhetligheten hos den nya tjänsten kan väntas medföra en icke önskvärd likriktninganser bl. a. styrelserna för i resp. tekniska högskolani samt slutens delegation för rymdverksamhet. De av FUN förordade befordringsgrunderna kräver allpedagogisk och vetenskaplig skicklighet är mätbara, inte bara var för sig utanäven i förhållande lill varandra. menar atl normerför en sådan vägning är svära att fastställa och understryker vikten av attpedagogiskt och populärvetenskapligt informationsarbete värderas högre än vadsom nu är fallet. påpekar alt befordringsgmnderna börkunna anpassas till fördelningen mellan forskning och undervisning vid den akluellahögskoleenheten. tycker att de velenskapliga merilema börges större vikt än de mer svårdefinierbara pedagogiska. Flera remissinstanser har uppmärksammat att FUN lämnalfrågan om de exlra universitetslektorernas framlida ställning öppen. NFR visar atl en jämn fördelning av nuvarandeforskningsresurser inom matematisk-naturvetenskaplig fakultet inkl. rimligandel av föreslagna förstärkningar fördelade på samtliga föreslagna nyadocenter skulle ge möjlighet till forskning och forskamtbildning till ca 50%av liden. Skulle resurserna även fördelas på de exlra universitetslektorernainom fakulteten skulle forsknings- och forskamtbildningsdelen sjunka till . Centralorganisationen SACOISR menar att nuvarande extrauniversitetslektorer bör förordnas på nya extra docenttjänster. De bör ävenges möjlighet att konkurrera om forskningsulrymme inom den av FUN föreslagnaresursramen. framhåller att FUN:s förslagdessutom inle omfattar ca 300 tjänster som lektor med Ijänslgöringföreträdesvis inom sektorn för undervisningsyrken. Dessa skulle därmed vara uleslutnafrån den villkoriiga möjligheten alt forska. anservidare atl FUN:s förslag innebär att aUa nuvarande extra universitetslektorer -i molsats lill de ordinarie - måste söka de nya docenttjänsterna i konkurrensmed andra, t. ex. forskarassistenter. Ett antal remissinsianser menar att säriösningar erfordrasför atl anpassa FUN :s modell lill behoven vid olika fakulteter ellerhögskoleenheter. NFR anser atl FUN:s modell vore orimlig vid teknisk fakultet.Styrelsen för Prop.1978/79:119 170 påpekar att tjänstekonslmklionen vidde medicinska fakulteterna och särskilt de kliniska ämnena där skulle påverkasdrastiskt om FUN:s förslag genomförs. menar att extra lidsbegränsadetjänster för forskning bör inrättas vid medicinsk fakultet. anser att frågan om tjänsteorganisationen för de medicinskafakulteterna bör prövas av en ny utredning. anser att konsekvensernaav förslag kan vara betydande för sjukvårdshuvudmännens tjänsteorganisation.Dessa konsekvenser måste, enligt förbundet, analyseras närmare. Ett antal remissinsianser har påpekat atl ulredningsförslagelinle beaktat förhållandena vid de institutioner som saknar forskning. Vissa remissinstanser redovisar länkbara konsekvenser avalt införa den av FUN föreslagna tjänsteorganisationen: FUN:s förslag torde enligt flera instansers uppfattningleda lill en minskad rörlighet. anser åtgärder för attöka flödet av personal mellan högskolan och verksamhet utanför denna önskvärda.Riksanlikvarieämbetet och statens historiska museer menar att förslaget innebären uppenbar risk för att högskolans arbetsmarknad får en mer sluten karaktär änidag. Detla borde motverkas bl. a. genom förbättrade resurser för tjänsier somadjungerade professorer. betonar atl ytterligare tjänsiermåsle inrättas eftersom rörligheten blir mindre med de nya tjänsterna. SFSanför atl den nya docenttjänsten kommer all innebära minskade resurser för forskarhandledningen.Vetenskapsakademien anför liknande synpunkter och framhåller även alt karaktärenav den nya tjänsten kommer atl innebära bortfall av ett steg i forskarkarriärenoch att detta skulle få en ogynnsam effekt i fråga om rekryteringsunderlagetför professurer. SFS pekar på den stora osäkerhet som kommer att råda förden kår av docentvikarier vars existens FUN förutsätter. När en docent gårtillbaka till sin undervisning efter att ha forskat är det inte säkert alt dennedsättning i undervisningsskyldighelen docenten har går tillbaka lill sammainstitution och därför är det ytterst osäkert om vikarien kan beredas fortsallarbete vid institutionen. anför att om FUN:sförslag om tre tjänstekategorier - professor, docent och forskarassistent -genomförs bör en motsvarande förändring ske inom statliga institutioner uianförhögskolan. RRVifrågasätter FUN:s förslag om särskilda tjänster för uppdragsforskning. FUNhar enligt verkets mening inte preciserat tjänsternas roll och ställning ihögskoleorganisationen tillräckligt. Delegationen för energiforskning anserdet olämpligt atl inrätta särskilda tjänsier för uppdragsforskning inomhögskolan under hänvisning till risken alt dessa Ijänsler kommer att betraktassom en andra klassens tjänster. Transportforskningsddegationen finner å andrasidan förslaget om inrättande av tjänster för uppdragsforskning välmotiverat.Innehavarna av dessa tjänster bör dock enligt delegationens mening växla sä allinle uppdragsforskning blir en permanent syssla för en liten grupp forskare.Sveriges industriförbund. och anför i sitt gemensamma yttrande att det normalt inlekan vara acceptabelt atl alla uppdragsprojekt vid en viss institution hänvisastill en speciell uppdragsforskare. Ett eventuellt syslem med uppdragsforskarebör endast komma i fråga om efierfrågan på dennes specieUa kompelens är så storalt uppdragen inte kan förenas med personens normala tjänst som lärare eUerhögskoleforskare. 1978/79:119 - 171 anser att den resursförstärkning somenligt FUN:s förslag krävs för alt åstadkomma den generella nedsättningen med36 undervisningstimmar för de nuvarande lektorerna bättre skulle tjäna sittsyfte om den i stället användes för atl delvis finansiera fasta tjänster föruppdragsforskning. FUN:s förslag om en tjänst som professor i stället förtjänsterna som bilrädande professor och professor möter inga invändningar avremissinstanserna. FUN:s förslag om ökad undervisningsskyldighet förforskningsrådens särskilda forskartjänster tillstyrkes av . Förslaget avvisas emellertid bestämt av MFR.Delegationen för rymdverksamhet anser alt undervisningsskyldighelenmotsvarande 25 limmar skall bibehållas. En majoritet av remissinsianserna anser all frågornarörande tjänsteorganisationen bör prövas i ett samlal perspektiv närlärartjänstutredningens förslag föreligger. anser alt det vore olyckligt omstatsmakterna tog beslut rörande tjänsteorganisationen inom högskolan av sådanräckvidd som FUN:s förslag förutsätier innan man även genomlärartjänst-utredningens arbete har fåll en helhetsbild av förändringsbehoven idessa avseenden inom högskolan. Utredningen pekar på praktiska problem somskulle uppstå om FUN;s förslag genomfördes. Enligt UHÄ:s uppfattning bör inle någon genomgripandeförändring av tjänsteorganisationen på den aktuella nivån genomföras i avvaklanpå lärartjänstutredningens förslag. Tills vidare förordar UHÄ atl de nuvarandedocenttjänsterna bevaras men görs icke tidsbegränsande. Delta fömtsätter, omungefär oförändrat tillflöde till forskarkarriären skall bibehållas, alt ettantal nya ijänsler av detta slag inrättas under en följd av år. UHÄ förordarvidare att ocksä nuvarande universitetslektorstjänsler bevaras men atl deförenas med skyldighet att följa och medverka i forskning och med möjlighet atlinom ramen för tjänsten bedriva självständig forskning. På bör docent- och universitelsleklorstjänslernaenligt UHÄ:s uppfattning ersättas med en ny tjänstetyp. Den nya ijänslen bör iprincip avse såväl forskning/forskamtbildning som gmndläggande utbildning. Befordringsgmndernabör emellertid kunna varieras i del enskilda fallel så atl en ijänsl avsesantingen främst för den ena eller främst för den andra verksamhetsgrenen.Oavsett befordringsgmnderna räknar UHÄ med all det skall finnasstor lokal frihet atl fördela de enskilda lärarnas tjänstgöring på olika delarav verksamheten. Vissa remissinstanser redovisar mer ulföriigl altemativtill FUN:s förslag. Som exempel på sådana alternativ kan anföras följande. NFR föreslår all de forskarstuderande efterpåbörjad forskamtbildning skall kunna få besked om de har någon framlid inomhögskolans verksamhelsområde. kan ha använis på olika sätt: utbildningsbidragi alla kombinationer med den nya assislenltjänsten eller i kombination medannan institutionstjänstgöring 1. ex. som forskningsassistent. All verksamhei inom högskolan bör fördelas emellan allatillsvidareanställda befattningshavare på det mest ändamålsenliga sättet utanalltför myckel detaljföreskrifter om tjänstgöringens art i de olika fallen. finns del myckel små möjligheler för högskolan atlanställa en person annat än om en tjänst är ledig personen i fråga blirtillgäng- Prop.1978/79:119 172 lig,t. ex. vid uigången av ett förordnande som forskarassistent. Tjänsteorganisationenmåste ha inbyggd någon slags rörlig pott som gör atl verkligt duktigt folkalltid anställs. SFSanser all professurer, docenturer och lektorat bör slås ihop till en enhetsljänstbenämnd professur. Med den forskningsresurs professurerna för med sig i pottenökas andelen forskning i enhetstjänslen betydligt jämfört med FUN :s förslag.Med ytteriigare ett resurstillskott boren sådan enhetsljänst få en deladtjänstgöringsskyldighet mellan forskning och un-dervisning/forskarhandledning.Denna delning bör kunna variera mellan enskilda tjänster. Dock skall endast iundantagsfall andelen forskning resp. utbildning/forskarhandledning kunnaundersliga . Funktionen "ämnesföreträdare" som professornhar bör bli ett arvoderal uppdrag av samma typ som prefekt eller studierektor.Med en enhetsljänst i reglerad befordringsgång skulle lönesättningen bli hellberoende av antalet tjänsteår och antalet uppdrag (t. ex. prefekt). TCOföreslår två slag av tjänster, en kalegori med huvudsaklig inriktning päforskning och en med huvudsaklig inriktning på undervisning. TCO tar inteställning till hur många karriärsteg del bör finnas på de båda karriärvägarnamen menar att benämningen bör vara lika på båda. Enligt TCO är del angelägetalt man skall kunna fullgöra sin tjänstgöringsskyldighet inom såväl forskningoch forskamtbildning som gmndutbildning oberoende av på vilka meriter man fållsin tjänst. Fördelningen av arbetsuppgifter på olika personer bör ske lokall. framhåller alt de motstridiga kraven på flexibilitet ochtrygghet inte kan lösas enbart med en tjänstekonstruktion. Med olika meioder måsleman slimulera lill ökad frivillig rörlighet till även andra uppgifier änundervisning och forskning. Ett sätt är enligt nämnden, all satsa på en "utslussningskanal"genom alt skapa en personaladministrativ funktion med omplaneringsuppgifler ividaste bemärkelse. FUN:sförslag rörande planerings- och ledningsorganisation har berörts i flertaletremissvar ur mera principiell synpunkt. Många remissinsianser har också berört detaljemai förslagen och i många fall gett alternativa förslag. RRVtillstyrker i huvudsak ulredningens förslag beträffande planerings-ochledningsorganisationen. Verket ser särskiU positivt på utredningens helhetssynnär det gäller en sammanhållen planering och ledning av all FoU-verksamhet inomhögskolan. LOfinner den sammanvägda lösningen för planering och ledning av högskolansverksamhet väl moiiverad. De föreslagna systemen kompletterar varandra. LOföreslår därför atl planerings- och ledningsorganisationen måloch riktlinjer kommer till ulförande och all de styrinstrument som föreslagitsinte tunnas ut. Sammantaget ulgör systemet en fömtsättning för att högskolansegna organ, fakulieisnämnder och forskarutbildningsnämnder och institutioner,skall kunna ansvara för genomförande av forskning och forskamtbildning. Denfrämsta förutsättningen är ändå högskolans vilja till medverkan, något som ingelsyslem kan skapa. UHÄframhåller att en betydande del av forskningen och forskarutbildningen inomhögskolan finansieras på annat sätt än över fakulletsanslagen tillhögskoleenheterna. Till FUN:s förtjänster hör enligt UHÄ:s mening att 1978/79:119 173 utredningenbelyst vad delta förhållande innebär för högskoleorganisationen. Därmed har FUNbl. a. skapat goda fömtsättningar alt behandla frågor om högskolans organisaiionför forskning och forskarutbildning i ljuset av de frågor om forskningspolitikoch forskningsorganisation i stort som FRU behandlat. UHÄ ansluter sig motdenna bakgrund lill den helhetssyn på högskolans forskning ochforskarutbildning som FUN utgått från och till utredningens syfte all skapa förulsältningarför en samlad planering och ledning av all FoU-verksamhet inom högskolanoavsett finansieringskälla. Enannan huvudtanke hos FUN är, framhåller UHÄ, alt man genom ulformningen avplanerings- och ledningsorganisationen skall skapa balans mellan å ena sidan samhällsinflytande,å andra sidan frihet för forskningen att utvecklas på grundval av inomvelenskapligakrilerier. Också detla syfte ansluter sig UHÄ principielll lill. UHÄ menar dockalt FUN alltför myckel renodlat den berörda balansfrågan vid utformningen avsitt organisationsförslag. Spänningenmellan samhällsrelevans och forskningens frihet kan enligt UHÄ:s meningvisserligen sägas ge inflytandefrågorna en särskild karaklär när det gäller organisalionenför forskning och forskamtbildning. Enligt UHÄ:s uppfattning behöver dettaemellertid inte leda till att organisationen i denna del ges en i förhållandetill organisationen för den grundläggande utbildningen så avvikande uiformningsom enligt FUN:s förslag. Vetenskapsakademienmolsäller sig principiellt varje förändring av organisationen som leder ökning av den redan myckel omfatlande administrativa överbyggnaden av högskolan.Den av FUN betonade risken för skadliga effekter av läla och genomgripandeorganisatoriska förändringar för utbildning och forskning måste enligtakademiens mening understrykas. Landstingsförbundetanser all ulredningens förslag i fråga om planerings- och ledningsorganisationkännetecknas av en starkt generell gmndsyn. Denna generella inriktning harinte medgivit genomgång av de speciella förhållanden som råder i samarbetetmellan högskoleorganisation och sjukvårdsorganisation. Invändningar och frågorur sjukvårdshuvudmännens synpunkter är enligt förbundet så pass många altförbundsstyrelsen avstår från en detaljerad genomgång härav. De principiellaoch allmänna invändningarna är bl. a. följande. Bristernainom statlig översiktsplanering av medicinsk FoU-verksamhet börjar bli alltmerbesvärande. Representation inom UHÄ:s planeringsberedning lämnar enligtförbundels mening inga möjligheler för den speciella önskvärda bearbeiningenfrån sjukvårdspolitiska målsättningar lill hanierbara och klarl angivnadelproblem inorn medicinska och vårdmässiga områden. Forskningenstvå särdrag ur planeringssynpunkl - inslaget av ofömtse-barhel, effekter avtilltagande inomvetenskaplig specialisering - leder, framhåller förbundet, tillatl sjukvårdshuvudmännen måste bygga upp en egen balanserande kompetens ursamhällssynpunkt på planeringsområdet. En sådan planeringskompelens kan inlebygga pä projeklkataloger. I slället erfordras särskilda bearbeiningar tillämnesområden och problemområden där projekten infogas i sitt större sammanhanglids- och värderings-mässigt. För avvägningen mellan värdinlresse,sjukvårdsekonomi och medicinsk forskning har sjukvårdshuvudmännen ett myckelstort ansvar, anser förbundel. FUN:sförslag präglas enligt statskontoret stundom av en väl abstrakt Prop.1978/79:119 174 syn på beslulsvillkoren både inom och utom högskolan. Den begrepps-mässigtintressanta distinktionen mellan samhällsrelevanta och inomvetenskapligabeslutskriterier på forskning och forskarutbildning kan enligt statskontoretsmening inte drivas så långt att denna utgångspunkt helt får bestämmautformningen av en planerings- och ledningsorganisation för dessa uppgifierinom högskolan. för byggnadsforskning säger sig i flerasammanhang ha betonat vikten av bred samhällsrepresentation i FoU-verksamhetensledningsorgan. FoU-verksamhetens avnämare bör enligt rådet ha inflylande påproblemval i verksamheten. Det är då också enligt rådet nödvändigt altavnämarna ulvecklar sin kompelens alt della i FoU-arbetet. a. bör del skegenom att FoU-frågoma ägnas större uppmärksamhet i avnämarnas egnaorganisationer och genom all deras företrädare får tid och möjlighel att påallvar tränga in i och lära sig förstå FoU-arbetels möjligheter ochbegränsningar. FOA anser det angeläget med en mer ingående prövning avhur högskoleinstitutioner och olika statliga forskningsinstitut bör utnyttjasi framtiden för olika sektoriella forskningsprogram. Om universilel ochhögskolor i ökad utsträckning skall utnyttjas för sektoriell forskning är delenligt FOA också väsentligt atl olika sektororgan får ett däremot svarandeinflytande i högskoleväsendets planerings- och ledningsorganisation. Dessainflytandefrågor behöver enligt FOA:s mening ägnas ingående uppmärksamhei idel fortsatta organisationsarbetet. anför liknande synpunkier. I fräga om FUN:s förslag om verksamhetsområdets indelningsäger sig UHÄ dela uppfattningen alt en flexibel indelning på fakultetsnivå ärnödvändig för all underlätta en fortlöpande utveckling av högskoleforskningensorganisation och arbetsformer. Enligt UHÄ:s uppfattning bör därför pä slatsmaktsnivåendast beslutas vilka fakulteter som skall finnas vid resp. högskoleenhel,medan högskolestyrelsen efter samråd med de berörda bör beslula om den närmareavgränsningen av fakulteterna. UHÄ säger sig vara berett att efter ett principbeslulav statsmakterna ta initiativ liU en diskussion, enhet för enhet, om denframtida fakulletsindelningen. Någon centralt föreskriven sektionsindelning avfakulteter synes enligt UHÄ knappast nödvändig. En flexibilitet i fråga om fakultetsindelning går enligt UHÄ:smening inte ihop med den av FUN hävdade principen atl riksdagensmedelsanvisning skall ske fakulletsvis. Såvitt UHÄ kan bedöma måsle, så längedenna princip skall gälla, variationer i indelningen mellan högskoleenheternaleda lill en belydande detaljgrad i statsmakternas medelsberäkning. UHÄ anseralltså, i motsats till FUN, inle alt de fördelar som del av utredningenföreslagna anslagssystemet ger uppväger de nackdelar som är förenade med ell ökalantal anslag. I stäUet ser UHÄ uppenbara risker för ett anslagsberäkningsmässigtoch regleringsbrevslekniskt "plottrande", som inte är utiryck förnågon övergripande forskningspolitisk styrning. UHÄ förordar mot denna bakgmnd att medelsanvisningen tillforskningen och forskarutbildningen sker på ett sätl som å ena sidan germöjlighet för statsmakterna atl beräkna medel för enskilda fakulteter eller gmpperav likartade fakulteter, å andra sidan inte innebär att statsmakterna också idetalj måsle besluta vilken verksamhet och vilka lärartjänster m. m. somhänförs lill resp. fakultet. En väg kunde här enligt UHÄ vara att medelsanvisningenpå riksdagsnivå sker i termer av anslag omfaitande flera fakulteter, t.ex. i enUghetmed indelningen av forskningsrådsorganisalionen 1978/79:119 175 och dess anslag. Regeringen kan sedan - givetvis efter attha redovisat sina överväganden för - göra en preciserad fördelning påanslagsposter för fakulteter/grupper av fakulteter och högskoleenheter, varviddock resp. högskolestyrelse enligt UHÄ:s mening bör ges räll att göra sådana omföringarmellan anslagsposter som betingas av den lokala fakultetsindelningen. Oavsettanslagsindelningen i övrigt anser UHÄ det motiverat med ett särskilt anslagför tematiskt orienterade fakulteter, lills vidare avseende enbart universileteti . Ävenstatskontoret förordar alt anslagen till forskning och forskamtbildning inomhögskolan indelas efter samma principer som gäller för medelsanvisning tillforskningsråden. Högskolansansvar för långsiktig grundläggande forskning motiverar enligt centralorganisationenSACOISR atl nuvarande fakullelsindelning bibehålls och övergång till problembaseradtotalorganisation inle sker. Man bör däremot enligt organisationen i; ökadomfattning bilda cenlra av flera inslilulioner, organisera forskning i projektav skilda slag och samverka med fristående institut och liknande.Organisationen framhåller vidare atl en förändrad fakultetsindelning skallbygga på inilialiv från berörda högskolor och forskare och att behov av enförändrad fakullelsindelning ej torde föreligga. Mångaorgan inom högskolan, främsi ide som förelräder tekniska och medicinskafakulteter, är kritiska lill FUN:s förslag om ändrad fakullelsindelning. Även ,, , , centralorganisationen ,SFS m. fl. är kritiska till FUN:s förslag om fakullelsindelning. Det ärenligt RRV:s uppfattning väsentligt att förslag till organisatorisk indelninginte leder lill särlösningar för olika anslagsområden beiräffande utformningenav de ekonomiadministrativa systemen. Indelningenav verksamheten i fakulteter skall enligt ulredningen kunna förändras överliden. vill starkt understryka all detta bör kunna ske.Förändringar efter tiya förhållanden är enligt förbundel väsentliga för attundvika fastlåsning ii institutionella lösningar, som har blivit ofunktionella. TCO finnerdet angeläget att forskningsorganisationen blir smidig och ger möjlighel attanpassas lill ett tematiskt eller från andra utgångspunkier projektorienteralarbetssätt. Del är ocksä viktigt att den medger alt forskningspoliliskaprioriteringar kan få genomslag i högskolans FoU-verksamhet. Dessa aspektersynes enligt TCO bli tillgodosedda genom FUN:s förslag. Indelningen i fakulteter bör enligt statskontorets meningvara en lokal angelägenhet för resp. högskolestyrelse och inte styras av dekrav slals-budgettekniken kan komma att slälla på anslagsindelningen förhögskolan. , och Svenska arbetsgivareföreningenunderstryker i ett gemensamt remissvar atl indelningen av verksamhetsområdet forskning/forskamtbildningär en lång process som inte får hämmas av krav på lotal enighet ochenhetlighet. anser att en resursmässigindelning av forskningen i problemområden, som i sin tur indelas i projekt,inte är ändamålsenlig för högskolan i dess helhet. Högskolomas ansvar för långsiktig,gmndläggande kunskapsuppbyggnad är enligt förbundet oförenligt med enresurstilldelning i huvudsak i enlighel med utredningens förslag. SCB anser atl kravet på flexibilitet i indelningen ställerstora krav på ett 1978/79:119 176 informaiionssysieni.För alt göra det möjligt all förändra indelningen fordras enligt verkei allall information kan hänföras till så detaljerad nivå som möjligt. 1 SCB:snuvarande statistik över studerande i forskamtbildning hänförs all informaiiontill ämnesområde. Av vad som redovisas i ulredningen drar SCB dock slutsatsen atlingel talar för atl ämnesindelningen skulle slopas. Enligt SCB:s bedömning, börmöjligheten lill ämnesindelning bibehållas, även om möjligheler skapas atlredovisa bland annat statistiken i nya indelningar. Ifråga om utredningens förslag rörande ekonomiadministration och redovisninganser UHÄ den helhetssyn FUN anlagt på högskolans resurser för forskning ochforskarutbildning myckel väsentlig. Ett instrument för att uppnå en sådanhelhetssyn hos de planerande och resursförde-lande högskoleorganen är ett ekonomiadminislralivtsystem som ger relevant information om de olika penningströmmarna tillforsknings- och fors-karutbildningsverksamhelen och om deras fördelning ochrelativa betydelse. Denna information behövs, enligt UHÄ, i delvis oUkatappning, på alla nivåer i organisationen: på institutionsnivå, fakultetsnivå,högskolestyrelsenivå och centralt inom UHÄ och utbildningsdepartemenlet. Fleraav organen inom högskolan som behandlat förslaget anser atl en mera realistiskambitionsnivå än FUN:s är nödvändig för atl inle institutionernasarbetsbelastning skall bli för stor.