prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag beräknar kostnaden för cenlraladministration, resor och expenser lill sammanlagl . 1978/79:25med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79föreslog regeringen att medel om . skulle anvisas förstudiesociala kostnader inom handledarutbildningen och kontakttolkutbildningenför /79. beslöt i enlighet med förslaget (UbU 1978/79: 15, rskr124). För budgetåret1979/80 förordar jag atl motsvarande studiesociala stöd skall utgå. Jag hardärför beräknat . för detta ändamål under /80. SÖ föreslår nu attäven ersättning för föriorad arbetsförtjänst skall utgå för de personer somdeltar i lolkuibildning i samband med folkhögskolekurser,studiecirklar och kombinationer av dessa studieformer. Jag biträder SÖ:sförslag och beräknar kostnaden härför lill . Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Bidrag tillkontakttolkutbildning för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 BUaga 12 665 F. STUDIESTÖD M. Del studiesocialasystemet omfattar tre huvudområden, studiehjälp till yngre elever igymnasial utbildning, studiemedel till äldre elever och studerande i högskolasamt vuxenstudiestöd till vuxna med kort gmndutbildning och flerårig yrkeserfarenhet. Studiehjälpen utgåri form av studiebidrag, rese- och inackorderingstill-lägg, inkomst- ochbehovsprövat tillägg samt återbetalningsplikliga studiemedel. Studiemedlen ärindexreglerade och består av en bidragsdel och en återbetalningspliktig del.Dessutom kan ett särskilt bamtillägg utgå. Genom beslut den 25september 1975 bemyndigade regeringen dåvarande chefen för att tillkallasakkunniga för att utreda det studiesocialastödet. De sakkunniga, som tog sig namnet studiestödsutredningen, överlämnadei ett betänkande (SOU 1977:31) Studiestöd - Alternativautvecklingslinjer. Betänkandet, som i sina huvuddrag redovisades budgetproposition, remissbehandlades . På gmndval av förslagen i dettabetänkande och remissinstansemassynpunkler utfärdade regeringen tilläggsdirek-fivfill studiestödsutredningen (Dir. 1978:82). I tilläggsdirektivenredovisas bl.a. att studiestödsutredningen med stöd av kommunalekonomiska utredningen (KEU76) föreslagit att kommunerna skall ta över det ekonomiska ansvaret förgymnasieskolelevemas resor och inackordering. En rad problem återstår dock altlösa i detta sammanhang. I direktiven förordar jag därför attstudiestödsutredningen med förtur behandlar de frågor som återstår attklarlägga. Utredningens förslag i dessa avseenden bör enligt direktiven föreligga föreutgången av . Jag avser att senare efter samråd med chefen förbudgetdepartementet återkommatill denna fråga. I det nämndabetänkandet frän studiestödsutredningen föreslog denna ett förbättrat stöd fill 18-19-åringar i gymnasial utbildning. () återkommer iårets anslagsframställning till detta förslag. Jag anser det motiverat att, redan innanstudiestödsutredningen avslutat sitt arbete och ställning kan tas till samtligaförslag, med förtur behandla förslagen rörande 18-19-åringar. Jag avser därför att återkomma tillfrågan i en särskild proposition till i vår. I övrigt är jag,med hänsyn till studiestödsutredningens arbete, f. n. inte beredd att föreslå några mer omfattandeförändringar i nuvarande studiesociala system. Jag föreslår därför huvudsakligenförändringar som är motiverade med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Prop.1978/79:100 BUaga 12 666 Ambitionen attsuccessivt avskaffa den s.k. makeprövningen i studiemedelssystemet -aviserad i de två föregående årens budgetpropositioner - kvarstår oförändrad. Jag förordar nu ylterligare ett steg mot ensådan avveckling genom att fribeloppsgränsen för makes inkomst höjs från 300 till350 % av basbeloppet per kalenderhalvår. utnyttjarstudiemedelsnämnderna i ftill utsträckningetl nyft datorbaserat system (STIS-systemet) för utbetalning av studiemedel.De effektiva behandlingsmtiner som datorsystemet möjliggjort har, i kombinationmed vissa resursförstärkningar vid såväl CSN som studiemedelsnämndema, letttill kortare behandlingstider under hösten 1978.Den möjlighet fill förskottsutbetalning som föreligger har därförendast undantagsvis behövt utnyttjas. I och med att försöksperioden förSTIS-systemet nu avslutats föreslår jag att den personal, som varitanställd inom , fr. o. /80 överförs på fasta tjänster inom CSN. Jag räknar med attSTIS-systemet skall leda till rationaliseringsvinster vid såväl CSNsom studiemedelsnämnderna. Jag är emellerfid medveten om att sådana effekterinte kan förväntas förrän systemet varit i drift , varför jag även /80 förordar en extra resursförstärkningför studiemedelsnämndema samt ytterligare en tjänst vid CSN. Jag beräknarinkomstema från vuxenutbildningsavgiften och de beskattade vuxenstudiestödentiU 587,3 milj. kr. I förhållande till föregående budgetår innebär detta ett reformutrymmepå 41,2 milj. kr. I föregående årsbudgetproposition aviserade jag att jag enligt beslut i anledningav budgetproposition (SfU 1976/77:18, rskr 1976/77:156) ämnade förorda att bidrag frånvuxenutbildningsavgiften till studiecirkel-verksamhet och till studieförbund,liksom överföring av medel till studiemedelsfonden,fr.o.m. /80 inte längre skulle utgå. Med hänsyn till del rådandebudgetläget är jag f n. inte beredd att förorda hela det aviserade avlyftet på sammanlagt 150 milj. kr.Jag förordar i slällel att avlyften görs under två budgetår. /80 förordar jag således att80 milj. kr. överförs från vuxenutbildningsavgiften fill nämnda anslag. Fr.o.m. /81 börvuxenutbildningsavgiften användas enbart till vuxenstudiestöd ochadministration av dessa. Tack vare detta avlyft finns ylieriigare70 milj. kr., dvs. sammanlagt 456,2 milj.kr., fillgängliga för vuxenstudiestöd. Jag förordar att en stor del av det sammanlagda reformuirymmet används delstill en höjning av bidragsbeloppen,dels fill en utökning av antalet särskilda vuxenstudiestöd och dagstudieslöd. Timsiudiestödet föreslås höjtfrån 25 till . och dagstudiestödet från 250 lill . Genom beslut den 26juni 1975 uppdrog regeringen åt att utredafrågan om utformningen av stödet vid sjukdom för bl. a. dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning ochför dem som bedriver vuxen- Prop.1978/79:100 BUaga 12 667 sludiermed särskill vuxenstudieslöd. har överiämnat sitt betänkande (Ds S 1977:4)Stödet vid sjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m. fl. Jag avser att , i samråd med chefen försocialdepartementet, föreslå regeringen attför lägga fram förslag om ett förbättrat försäkringsskydd för studerande medvuxenstudiestöd. Slulligen föreslårjag vissa förbättringar vad beträffar den fimersättning som utgår till sluderande igrundutbildning för vuxna. m. m. 1977/78 Utgift 37611426 1978/79 Anslag 34036000' 1979/80 Förslag 36962000 ' Exkl. medel förutbildning av anställda. () är enligt förordningen (1978:500) med instruktion förcentrala cenlral förvaltningsmyndighet med uppgift atthandlägga ärenden rörande studiesocial verksamhei och därmed sammanhängandefrågor i den mån sådana ärenden ej ankommer på annan myndighet. Nämnden ärchefsmyndighet för studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämnderna. CSN: sdelegation för utländska sluderande handlägger frågor rörande utländskastuderandes formella rätttill svenskt studiestöd. CSN leds av enstyrelse. Chef för CSN är en överdirektör. Inom nämnden finns tvåbyråer, en för studiestödsfrågor och en för administrativa frågor. Studiemedelsnämndernahandhar ärenden om studiemedel samt särskilt vuxenstudiestöd förhögskoleulbiidning. För studiemedelsnämnderna gäller förordningen (1965:745)med instruktion för studiemedelsnämnderna (ändradsenast 1978:717). Vuxenulbildningsnämndemahandhar ärenden om vuxenstudiestöd och bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Förvuxenutbildningsnämnderna gäller förordningen (1975:394) med instruktion förvuxenutbildningsnämnderna(ändrad senast 1978:605). Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 668 Beräknad ändring 1979/80 därav för utrikes resor (13 000) (+ 207000) (+ 207000) ' Under budgetåret har anslagsöverskridande medgivitsmed . Pris- och löneomräkning . 2.1besparingsaltemativet anser centrala () att inga nedskärningarkan göras i löneanslaget utan förordar en minskning på omkostnadssidan med750000 kr. Nedskärningen skulle innebära begränsningar i myndigheternasinformafionsverksamhet vilket skulle vara olyckligt med hänsyn tillverksamhetsområdets komplexitet. Begränsningar i blanketlvolymerna skulle begränsa tillgängligheten med svårigheter förde studerande som följd. Konferensverksamheten måste begränsas, vilket med tanke på den studiesociala organisationensulformning skapar problem. Deninterna servicen reduceras med i sämsta fall föriängda behandlingstidersom följd. CSN anser att enadministrativ konsolidering krävs vid myndigheterna. Denna bör ske genom attmyndigheternas personella resurser anpassas till befinfiig verksamhet,utvecklingsinsatser görs i syfte att rationalisera och förenklahandläggningen saml atl kontinueriigt ulveckla och anpassa myndigheternas organisafion. Pä fillsynsenhetenbör föranvisnings-/lillsyns- och uppföljningsarbete beräknas medel förtre avdelningsdirektörer i h F 19, tre förste byråsekre-lerare/byrådirektörer ih F 17 samt för sekreterar- och kvalificerade skrivuppgifter tvåkansliskrivare/assistenter i h F 5. Vidare bör för besvärshandläggning medelberäknas för en byrådirektör i h F 17 (+987 156 kr. Pååterbetalningsenheten bör för handläggning av uppskovs- och uppbördsärenden beräknas medel för 2,5 byråassislenler i F 6 samt för 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 669 registreringsarbete 1 kansliskrivare/assislent ih F 5. För förstärkning av återkravsverksamheten bör medel beräknas för enbyråassislenl i F 7 saml 0,5 kansliskrivare/assislent i h F 5 (+420963 kr. Om medel ej erhållsför utveckling av reskonlrasystem för ålerkravs- handläggningen krävs löpande yttterligare 0,5 byråassislenl i F 7 och 0,5 kansliskrivare/assislent i h F 5. Därutöver krävs medel för 1,5 byråassi stent och en kansliskrivare/assislent i h F 5 för avarbetning av ärendebalanser (+295 154 kr. På beviljningsenhetenbör medel beräknas för 3,5 kansliskrivare/ assistenter i h F 5 för studiestödshandläggning (+278474 kr. På administrafiva byrånbör medel beräknas för en förste byråsekrete-rare/byrädirektör i h F 17 förvidareutveckling och löpande administralion av planeringssystemen. Förförstärkning av personalenheten bör medel beräknas för enbyrådirektör/avdelningsdirektör i F 19/20. För kvalificerade sekreleraruppgifterbör medel beräknas för en kansliskrivare/assislent i hF5 (+328 847 kr. STIS-projektetavvecklades men finansieras /79 avprojektmedel. Fr. o. m. /80 bör lönekostnaderna för befintligaijänsler inkluderas i CSN:s ordinarie löneanslag. För vidareutveckling avhandläggningssystemen och den löpande datordriften bör medel fr.o.m. den 1 juli1979 beräknas för en avdelningsdirektör i F 21/23, en driftplanerare i h F 17,en databasadministratör i h F 17, två systemmän/programmerare i h F 17, enregistervårdare i h F 15, tvä systemmän/programmerare i h F 15, endriftkontaktman i h F 15 samt en kansliskrivare/assislent i h F 5 ( + 1 107 902kr. CSN utgår ifrån attbeslul fattas om provisoriskt stöd för 18-19-åringar inom studiehjälpen. Fördenna handläggning krävs sju byråassistenter i F7 och 1,5kansliskrivare/assislent i h F 5 (+734674 kr. CSN ulgår ifrån attäklamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel slopas den 1 januari 1980.För denna handläggning krävs en byråassistent i F 9, 6 assistenter i F 6 samten kansliskrivare/assislent i h F 5. Medel beräknas endast för tiden den 1januari till (+342 833 kr. Vid studiemedelsnämndernapågår en omfattande administrativ och organisatorisk utveckling. Det äravgörande för myndigheternas verksamhet all en anpassning nu kan ske avpersonalorganisationen till verksamhetens krav. CSN anser att en omfördelningmåste ske frän medel för korttidsanställningar fill medel förtillsvidareljänsler. Sjutton tillsvidare-tjänster, varav 11,5assislenter/byråassistenter i h F II och 5,5 kansliskrivare/assistenter i h F5 bör inrättas samiidigt som medel för korttidsanställningar minskar med558000 kr. (+951 299 kr. För övertidsersättningar,vikariatstillägg och tjänsteresefillägg bör medel beräknas (+440000 kr. För undvikande avvakanser vid längre sjukledigheler/föräldrale- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 670 digheler vid CSN och studiemedelsnämnderna bör500000 kr. beräknas (+500000 kr. För arvoden ochersättning för förlorad arbetsförtjänst bör ytterligare medel beräknas(+159000 kr. CSN anser atl särskildautredningsmedel bör tillföras de sludiesociala myndigheterna för internautredningar inom såväl sakområdet som de organisatoriska och administrativaområdena. Totalt begär CSN . (+500000 kr. För reseersättningar tillledamöter, tjänstemän och för konferenser bör ytteriigare medel beräknas (+2000kr. För studiemedelsnämndernai och krävs ytterligare lokalutrymmen. För nämnden i Stockholmsaml CSN återkommer CSN under budgetåret (+430500 kr. För omkostnader börytterligare medel beräknas förutom för prisomräkningar även för utrustning avarbetsplatser, ökade registreringskostnader, merkostnader för denadministrativa databehandlingen främst till följd av SLÖR samt upprustning avteleutrustning och ökade telefonkostnader (+363000 kr.) studentkårunderstryker i skrivelse vikten av atl nödvändiga resurser ställs lillstudiemedelsnämndernas förfogande så att servicen till de studerande kanförbättras och upprätthållas på en acceptabel nivå. För nästa budgetär börmedel för centrala () verksamhet beräknas medutgångspunkt i besparingsaltemativet. Genom beslut den 17 maj1974 uppdrog Kungl. Maj:t åt CSN att i samråd med statskontoret fortsättautvecklingsarbetet i fråga om etl nytt registrerings- och ulbetalningssystembaserat på automatisk databehandling. Arbetet utfördes i form av ett projekt,det s.k. . Detta slutfördes i och med utgången av budgetåret1977/78. Det fortsatta ADB-arbetet ingår nu som en ordinarie del av CSN:sverksamhet. 1978/ 79:100 bil. 12 förordade jag att definitivtställningstagande till personaldimensionering borde tas inför budgetåret1979/80. Jag föreslår således nu att lönekostnaderna för befintliga tjänsierinom ramen för överförs till CSN:s lönekostnadsanslag. CSN:spersonalstal ökas härigenom med sex handläggartjänster och en biträdestjänst.Jag beräknar kostnaden till . Jag delar CSN:s bedömningatl återkravsverksamhetens omfattning motiverar en personalförstärkning fördessa uppgifter. Jag beräknar kostnaden för en assistenltjänsi till . ärCSN:s nya daiorbaserade registrerings- och utbetalningssystem i full drift.Detta har letl till beiydande förbättringar av arbetssituationen vidstudiemedelsnämnderna och de studerandes väntetider för besked om studiemedelhar kunnat nedbringas väsentligt. 1978/79:100 BUaga 12 Utbildnmgsdepartementet 671 De totalarationaliseringseffekterna kommer att kunna bedömas först under budgetåret1979/80. I avvakian härpå anser jag det väsenfiigt att studiemedelsnämndernakan behälla den resursförstärkning som utgått . Jag beräknardärför för detta ändamål . att användas för inrättande av nya tjänsiervid studiemedelsnämnderna samt . för fillfälligt anställd personal. För överlids-, vikariats-och ijänsleresetillägg beräknar jag ökade kostnader med . Vidare beräknar jag ökadekostnader för sammanträden med studiemedelsnämndema med . Sammanlagt beräknar jagCSN:s lönekostnader till , en uppräkning med totalt . Underlokalkostnadsanslaget beräknar jag ökade kostnader med hänsyn till utvidgadelokaler för studiemedelsnämnderna i och . Sammanlagt beräknar jaglokalkostnaderna till , en uppräkning med . Under omkoslnadsanslagetförordar jag, förutom sedvanliga prisomräkningar, engångsanvisningar för entelefonväxel vid studiemedelsnämnden i samt för att inrätta ochutrusta ytterligare terminalarbetsplatser vid studiemedelsnämnderna. Sammanlagtberäknar jag expensanslagel till , en uppräkning med 1 137000 kr.Anslaget har emellertid minskats med . med hänsyn fillöverföringen av personalkostnader inom till lönekostnadsanslagel. Jag hemställer att regeringen föreslår att till m. m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av36962 . Studiebidrag m. m. 1977/78 Utgift 696492765 1978/79 Anslag 809000000 1979/80 Förslag 899600000 Från anslaget bestridsutgifter för studiestöd enligt studiestödslagen (1973: 349, omtryckt 1975: 359,ändrad senast 1978:415), nämligen föriängl barnbidrag enligl 2 kap.,studiebidrag jämle tillägg och resekoslnadsersältning enligt 3 kap.,studiebidrag enligl 4 kap., timstudiestöd enligt 5 kap., dagstudieslöd enligt 6kap. saml vuxenstudiebidrag enligl 7 kap. Frän anslagel bestrids även utgifterför studiestöd för vuxna enligt förordningen (1976: 327) om timersättning vidgrundutbildning för vuxna (ändrad senast 1978:293). Ur anslaget disponerasdessutom medel för särskilt studiestöd till utlandssvenska elever. Utgifternaför fimstudiestöd, dagstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd täcks genom attmedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgift m. m. förs tillanslaget. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 672 () föreslår en ökning av beloppet under detta anslag med155 milj. kr. för nästa budgetär. Under budgetåret1977/78 har utbetalats 483,9 milj.kr. i föriängl barnbidrag och studiehjälp iform av bidrag och tillägg enligt studiestödslagen. I beloppet ingår ocksåsärskilt studiestöd till utlandssvenska elever med . För innevarande budgetår harmedelsbehovet beräknats fill 544,6 milj. kr. Vid oförändrade regleroch bidragsbelopp beräknar CSN medelsbehovel för /80 till 567milj. Resetillägget inomstudiehjälpen avses i princip täcka de kostnader som resande elever åsamkas.Resetillägg utgår med schabloniseräde belopp på f n. 115, 150, 190, 220, 265och . vid avstånd om minst 6, 13, 19, 27, 36 resp. 46 km.Taxehöjningar har regelmässigt sketl . Dettahar lett fill en eftersläpning av resefilläggs-beloppen. CSN föreslär därföratl resetilläggel fr. o. m. /80 utgår för faktisk resekostnadmed allmänna kommunikafionsmedel. CSN föreslår vidare att gällande regel omminimiavstånd lill skolan, färdväg, ändras gångväg samt att ävenelever som uppbär inackorderingstillägg skall ges rätt fill resetillägg.Merutgifterna för förslagen beräknas till 53,2 milj.kr. Med oförändrade reglerskulle resetilläggen enligt CSN behöva höjas till 145, 185, 230, 280, 330 och380 kr. vid avstånd om minst 6, 13, 19, 27, 36 resp. 46 km.Merutgiflen för en höjning av beloppen beräknas till 31,9 milj. kr. Inackorderingsfilläggetföreslås höjt från 260 lill . , vilket beräknas medföra enmerutgift på 9,8 milj. kr. Såväl inkomst- sombehovsprövat tillägg föreslås kunna beviljas med högst . Förinkomslprövat tillägg innebär del en ökning från nuvarande belopp om högsl 105kr. För behovsprövat tillägg blir ökningen av det maximalabeloppet . från nuvarande högsta belopp som är 175 kr.Merutgiflen beräknas till 8,0 milj. kr. för inkomslprövat tillägg och 1,1 milj.kr. för behovsprövat tillägg. För de inkomst- ochbehovsprövade tilläggen föreslår CSN dessutom höjda och till den allmännainkomstutvecklingen anpassade inkomstgränser. För inkomslprövat tilläggföreslås gränsen höjd . Vid oförändrat tilläggsbeloppberäknas merutgiflen för en sådan höjning till 3,9 milj. kr. Merutgiften förinkomslprövat fillägg vid en samtidig höjning av såväl inkomslgräns somtilläggsbelopp beräknas till 15,9 milj. kr. För att möjliggöra en merindividuell och allsidig prövning av ansökan om behovsprövat fillägg föreslåsen höjning av den ovillkorliga inkomstgränsen fill 50OOO kr. CSN beräknarmerkostnaden till 1,4 milj. kr. Vid en samtidig höjning av såväl tilläggsbeloppsom inkomstgräns beräknar CSN merutgiften för behovsprövat tillägg till 2,7milj.kr. I skrivelse föreslår CSN ändrade regler för dentaxerade 1978/79:100 BUaga 12 673 inkomst som skall läggas lill grund vidprövningen av ansökan om inkomsl-och behovspröval tillägg. Härutöver upprepar CSNsina förslag i skrivelse atl barn till sluderande skalljämställas med syskon vid prövning av rätl till inkomslprövat tillägg och allreduktion av studiehjälp på grund av lärlingslön görs per kalenderhalvår istället för läsår. CSN föreslår vidare atl fribeloppel vid sådan reduktion avstudiehjälp höjs . samt all gränsen närsluderande i gymnasial utbildning får rätl lill studiemedel preciseras så atlstudiemedel utgår under det år den studerandefyller . Sammanlagt beräknas en merkostnad för förslagen med 0,5 milj. kr. I särskild skrivelse den2 föreslår CSN alt äterkrav av studiehjälp i form av studiebidragoch tillägg inte skall göras, såvida inle studiehjälpen utgått på gund av atloriktiga uppgifter lämnats. Bakgrunden till förslaget är dels alt studiehjälpenär atl betrakta som ett familjepolitiskt stöd, dels de svårigheter som finnsför omyndig elev atl betala tillbaka redan uppburet stöd. Kosinaderna förstatsverket vid ett genomförande av förslagel beräknas till 2,0 milj. kr. genomatt etl minskal återflöde av uppburet studiestöd uppstår. Anslaget belastasdock inte. I skrivelse den 17november 1978 föreslår CSN vissa förändringar i tillämpningen av bestämmelsernaom inackorderingstillägg i form av fria hemresor bl. a. i syfte att få enbättre kostnadstäckning för samtliga elever. Förslagen beräknas medföra enkostnadsökning på 18,9 milj. kr. CSN föreslår i skrivelseden atl beslutanderätten vad avser ansökningar om behovsprövaltillägg decentraliseras till skolstyrelserna. De sammanlagdareformkostnaderna för studiehjälp uppgår sålunda till 101 milj.kr.Anslagsbehovet för förlängt barnbidrag och studiehjälp blir därmed 668 milj.kr.eller 112,2 milj.kr. mer än anslagel för innevarande budgetår. Under budgetåret1977/78 har till studerande i eftergymnasial utbildning och lill äldresluderande i gymnasial utbildning betalats ut 230,2 milj. kr. i studiebidragenligt 4 kap. studieslödslagen. För / 79 beräknas medelsbehovetvid oförändrade regler till 242,4 milj. kr. Medelsbehovel /80 beräknastill 252,9 milj. kr. vid oförändrade regler. Med utgångspunkt idepartementschefens uttalande i budgetpropositionen om avskaffande avprövningen mot makes ekonomi har CSN beräknat de ökade kosinaderna /80 till 7,0 milj. kr. CSN föreslår atl fribeloppen för egeninkomst höjs dels för helfidsstuderande som läser eller mer till65 % av basbeloppet per kalenderhalvår och med motsvarande höjning fördeltidsstuderande, dels för korttidsstuderande till 75, 100, 125, 150 och av basbeloppet för eft kalenderhalvår vid sludier under 3,5, 3,0, 2,5, 2,0och 1,5-0,5 månader. Kostnaderna för förslaget beräknas fill 4,7 milj. kr. CSNföreslår vidare en över-43 1978/79. 1978/79:100 Bilaga12 674 gäng lill dagberäkning av studiemedlen. Därigenom uppnårman förutom administrativa fördelarförbättringar för vissa grupper studerande för vilka den nuvarande 15-dagarsregeln är oförmånlig.Merutgiften vid genomförande avdenna ändring av reglerna beräknas till 1,4 milj. kr. I särskildframställning frän CSN föreslås ändring av vissa regler förålerkrav av studiemedel. Etl genomförande av förslagen beräknas medföraminskal återflöde av studiemedel och minskade ränteinkomster för statsverket med ca 3milj.kr. Beloppet under anslaget Studiebidrag m. m. påverkas dock inte. att en bestämmelse i 9 kap. 1 § studiestödsförordningen införs innebärande attavskrivningskungörelsen inte längre skall vara tillämplig pä fordran avseende ålerkrav av återbetalningsplikligastudiemedel. De sammanlagdakostnaderna för genomförande av CSN:s förslag på studiemedelsomrädel uppgår ivad avser studiebidrag till 13,1 milj.kr. Medelsbehovet blir därmed totalt 266,0 milj. kr., vilketulgör en ökning i förhållande till anslaget för innevarande budgetår med 23,6 milj. kr. I skrivelser den 3februari och föreslår CSN en rutin i nuvarandeulbetalningssystem för direktinsältning på konto av studiemedel. Totalkostnaden beräknas fill 300000kr. /78 har särskilt vuxenstudieslöd beviljats till studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande i yrkesleknisk högskoleutbildning. Dentotala beviljningen har omfattat ca 15000 personer och uppgått fillomkring 163,5 milj.kr. För /79 har anvisats 256,9 milj. kr.,motsvarande ca 12800 årsplatser.