prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Detkan vidare ifrågasättas om det generella avdraget från leveransvirkes-likvidenmed 65 96 för fastställande av rotnetto bör bestämmas att gälla för helalandet. Detta innebär en schablonisering, som visseriigen godtages i andrasammanhang men som här kan ge alltför stor avvikelse från verkligaförhållanden. Någonnärmare analys av detta procenttal har inte heller presterats. Det nämns blottatt avverknings- och transportkostnader m. m. genomsnittligt torde motsvarahälften av skogens värde på rot. Med hänsyn härtill är det enligt RSV:s meningsvårt att bedöma om 65 96-avdraget är för högt i vissa fall eller inte, t. ex.innebär avdrag, som egentligen är att hänföra till egen arbetsinkomst. Prop.1978/79:204 317 Bl.a. har en bestämd uppfattning i frågan: Regeln,som innebär att avdrag för göras med 65 96 av likviden för leveransvirke förtill följd att skogsägare, som företar avverkningar i yngre skog med lågt elleringet roivärde för ett avdrag, som egentligen är att hänföra till arbetsinkomsteller arbetskostnad. Liknandesynpunkter framförs av skogsvårdssiyrelserna i och , enminoritet inom länsslyrelsen i län, i län och stifisnämndeni . Förslagetatt avdrag för kostnad för anskaffande av växande skog skall medges endast medhelt tusental kronor tillstyrks av RSV, skogsvårdssiyrelsen i ,i och Lantbrukarnas skatledelegation. Skogsvårdssiyrelseni län tillstyrker atl en lägsta gräns sätts vid . men ifrågasällerom avdragsbeloppet alltid skall behöva vara jämnt delbart med 1 000 kr.Länsstyrelserna i och anser det onödigt att införaspärrar i avdragsrätlen. Skogsvårdssiyrelsen i anför: Skogsvårdssiyrelsenär tveksam till förslaget atl begränsa skogsavdragen till hela 1 000-talkronor. Det skulle visseriigen ge ett lägre antal ärenden förtaxeringsnämnderna och därigenom medverka till atl förenkla skatteadministrationen,men det finris eljest inga skäl varför just skogsbmkel skall åläggas dessabegränsningar. Inom den övriga delen av beskattningen finns veteriigt inga avdenna art. Försl vid en allmän översyn av avdragsnivåer och -belopp torde detvara skäl att förenkla ocksä skogsavdragen på föreslaget sätt. Lantbruksnämndeni anser att en höjning av det lägsta avdragsgilla beloppet till5 . Några remissinslanseranser atl gränsen bör sällas ännuhögre. Delföreslagna lägsta avdragsbeloppet bör enligt styrelsens mening höjas. Ur stmktursynpunktär det inte önskvärt att små avverkningar på orationella fastigheter medförrätt till värdeminskningsavdrag. Med hänsyn till all en rationellavverkningsenhet numera anses böra uppgå till minst 3-500 m sk., kan den undregränsen för avdragsrätt sällas till 20 ä . Med denna höga gräns kandock oönskade tröskeleffekter uppkomma. Även rationella kombinerade företag medbegränsad skogslillgång kan föriora en värdefull finansieringsmöjlighet vid enså hög gräns. Med hänsyn härtill bör gränsen lämpligen kunna sättas till 10 000kr. Utredningenföreslår ett minimiavdrag pä I . Beloppet motsvarar i dagens läge enliten kvantitet skog oavsett om det avser roiposiförsäljning eller försäljningav skogsprodukter. Om en minimigräns skall införas bör den ligga betydligthögre än I . 1978/79:204 318 Påett myckel stort antal jordbruksfastigheter i detta län bedrivs endastskogsbruk. Skogsägarna brukar dela upp likviderna sä atl omsättningen inklusivemervärdeskatt understiger . Delta innebär atl mervärdeskallentages upp som inläkl av jordbruksfastighet och inle redovisas till staten. Omen skogsägare säljer en rotposi på exempelvis . inklusive mervärdeskattbrukar han dela upp likviden på fyra är för att undvika redovisning avmervärdeskatten. Från skaiteadministrativ synpunkt är delta betungande.Skogsägaren yrkar avdrag för skogsuttag för alla fyra åren och detta skallanmälas och registreras på länsslyrelsen för varje är. Togs hela likviden uppvid ett tillfälle behöver registrering av yrkat avdrag för skogsuttag skeendast etl år och vidare skulle deklarationsgranskningen för taxeringsnämndernabli enklare. En höjning av minimiavdraget från . innebär inte att skogsägaren går föriustig något avdrag. Detta kanutnyttjas vid kommande skogsförsäljningar. föreslår därför alt minimiavdragethöjs till . och atl i lagtexten anges atl det avser varjeförvärvskälla oavsell antalel delägare. 3.6Överlåtelse av del av fastigbet, m. m. Ipromemorian föreslås ett system med schablonregler("tredjedelsregler") vid bl. a. överiålelse av del av en skogsfastighei.Omfattar överiåtelsen mindre än en tredjedel av förvärvskällans skog skall denskattskyldiges anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde inle reduceras.Omfattar överiåtelsen minst två tredjedelar av förvärvskällans skog skallvärdena försvinna helt. I övriga fall skall värdena reduceras till hälften.Motsvarande skall gälla då skogbärande mark övergår till att bli omsättningslillgängi tomtrörelse. Föranleder överiåtelsen en realisationsvinstberäkning skallmedgivna avdrag för kostnad för anskaffande av skog beaktas vid denna beräkningenligt samma schabloner. Vid benefika överiålelser skall reduceringen av denföregående ägarens värden vara avgörande för hur stor del av dennes gällandeingångsvärde som den nye ägaren skall fö utnyttja som urspmngligl ingångsvärde. Åtskilligaremissinstanser anser att de föreslagna schablonreglerna inte behövs och att demedför inte önskvärda konsekvenser. Andra remissinstanser accepterarschablonlösningar men föreslår vissa ändringar och kompletteringar. Tillskillnad från övriga remissinstanserbehandlar/?5Ki sitt yttrande var och en avde föreslagna schablonreglerna. Vidbenefika förvärv av etl bestämt markområde föreslås, all ingångsvärdet skallfö övertas efter vissa schablonmässiga regler, s. k. "entredje-dels-"resp. "tvåtredjedelsregeln". Bestämmelsema innebär, att föregåendeägaren fär behålla sitt ingångsvärde ograverat om det område, som tillfallerden nye ägaren, värdemässigt innehåller mindre än 1/3 av förvärvskällans skog.Om minst 1/3 men mindre än 2/3 av värdet på förvärvskällans skog finns på detöverlåtna markområdet skall föregående ägares gällande ingångsvärde halveras.Den nye ägaren för då ta upp hälften av detta ingångsvärde som sittursprungliga ingångsvärde. Omfattar förvärvet minst 2/3 av förvärvskällans skogbör föregående ägares hela gällande ingångsvärde övergå till den nye ägaren. Prop.1978/79:204 , ; 319 RSVavstyrker att förslaget läggs till grund för ändrad lagstiftning. Enligt RSV:smening kommer betydande svårigheter atl uppstå vid bedömningen av värdet av denöveriåtna skogen. Denna värdering kommer alt ha särskild betydelse och fordraextra krävande utredning i alla de fall, där värdel ligger i närheten av 1/3resp. 2/3. I stället för att medföra en förenkling kommer bestämmelserna atl geupphov lill nya problem och nya processer. Dessutom tar reglerna inte sikte päsädana situationer som atl fyra barn erhåller vardera ett markområde pä mindreän 1 /3 av värdel av förvärvskällans skog. Skall de dä inte fö någolingångsvärde alls? I så fall blir del ingen kontinuitet vid beskauningen ulanen enligl RSV:s mening inte avsedd skärpning. Om tre barn erhåller exaktvardera 1/3 skall då varje barn erhålla hälften av givarens gällandeingångsvärde? I så fall blir det överkompensation enligt RSV:s bedömning. I promemorian har inleheller diskuterats hur värderingen av förvärvskällans skog närmare skalltillgå. Vilka principer skall lillämpas och hur omfattande och kostnadskrävandeblir dessa värderingar? Inte heller finns del något statistiskt material somger en bild av hur ofta sådana situationer uppkommer. S. k. släktköp ochbenefika föng förekommer ofta när det gäller jusl jordbmksfastigheter, men hurofta de innefatlar på marken bestämda skogsområden är inle bekant. Åtminstonevid arvfall torde det oftast röra sig om en ideell andel som tillfallerarvingarna (1/4, 1/2, 1/3 etc). De nu redovisadeschablonreglerna skall inle lillämpas vid förvärv av ideell andel avförvärvskälla, ulan här skall nye ägarens ursprungliga ingångsvärde moisvara såstor del av föregående ägares gällande ingångsvärde som den erhållna andelenutgör av hela förvärvskällan. Vid gåva av 1/4 av en skogbärande fastighet förden nye ägaren således ta upp 25 96 av givarens vid gåvoiillföllet gällandeingångsvärde. Detta förslag, som RSV tillstyrker, bör ges generell giliighel ommetoden genomförs. Päsamma skäl som RSV lidigare redovisat beträffande entredjedels- resp. tvätredjedelsregelnavstyrker RSV förslagel att motsvarande schablonregler lagfästs här -(delavyttring).RSV vill särskilt framhålla att schablonreglerna inte medför de förenklingarsom är önskvärda. I vissa fall måste tvärtom särskilt noggrann ulredningförebringas när värdel ligger nära 1 /3 resp. 2/3 av värdet på förvärvskällansskog. Efiersom en ulredning alllid ändå måste göras kan denna enligl RSV:smening likaväl grundas pä de verkliga förhållandena och avdrag ske i enlighetmed en proportionering. Till della kommer att man då slipper från allatröskeleffekter. VadRSV anfört om schablonreglerna (1/3 resp. 2/3) gäller ocksä här -(allframtidsupplälelser).Denna del av förslaget avstyrkes således. Däremot bör någon form förschablonmässig beräkning av minskning utav ingångsvärdet när det gäller smärreområden övervägas i ett framtida skogsbeskatiningssystem. Däremotavstyrks på tidigare anförda grunder att de s. k. schablonreglerna (1/3 resp.2/3) blir tillämpliga - (tomtrörelse). RSV förordar alt, vid bedömningen av hurmycket som anskaffningsvärdet och det för ägaren gällande ingångsvärdet skallanses ha påverkats, sedvanlig proportionering med ulgångspunkt från de faktiskaförhållandena i stället för ske. Om värdet på den del av förvärvskällans mark,som skiftar skatlemässig karaktär, utgör t. ex. 10 96 av värdet pä all skogomedelbart före avyuringen av den femtonde tomten, skall ocksåanskaffningsvärde m. m. anses ha nedgått med 10 96. 1978/79:204 320 Lantbrukarnasskattedelegation avstyrker all en iredjedelsregel införs i lomirörelsefallen.Vad gäller delavyttring anför delegationen: Vidöveriålelse genom köp av exempelvis 30 procenl av skogen på en förvärvskällaskall sålunda säljarens för ägaren gällande ingångsvärde ej reduceras alls,medan köparen trots detla för lillgodoräkna sig etl ingångsvärde på grundvalav den eriagda köpeskillingen. Som exemplet visar kan schablonregeln igränsfallen ge upphov till kraftiga tröskeleffekter och dessutom leda tillmateriellt oriktiga taxeringsresultai. Av bland annal dessa skäl vill skatiedelegalionenbestämt avråda från att den införs. Enligldelegationens uppfattning överdriver man i promemorian svårigheterna alt ipraktiken på ell tillfredsställande sätl utreda hur stor del av skogen på en fastighelsom avyttrats. I de fall försäljningen omfaltar del av registerenhet krävs delen fasiighetsbildningsförrätining. Denna visar hur stor areal som haravyttrats. Den avyttrade skogens areal och värde kan då beräknas medtillräcklig noggrannhet. Omfattar delavyttringen hel register-enhet har manautomatiskt tillgång till arealen. Del är sålunda normall inte förenat mednågra större prakliska problem all utreda hur stor del av skogen på enförvärvskälla som avyttrats, ulan beräkningarna lorde i flertalet fall kunnagöras relativt enkell. I vissa fall kan givetvis utredningssvårigheteruppkomma, men då är enligl delegationens uppfattning lill och med enöversiktlig utredning om hur stor del av skogen som fakiiskt har avyttrats attföredra framför den i promemorian föreslagna schablonregeln som med sina iredjedelsintervallerför anses vara alltför grovt tillyxad. Schablonregelnhar dessutom den påtagliga nackdelen att kraven på en exakt utredning snarareökar än minskar i de fall delavyttringen omfatlar ungefär en tredjedel (ellertvå tredjedelar) av hela fastighetens skog. Pä gmnd av de kraftiga iröskeleffeklernaär det givetvis synneriigen intressant för den skattskyldige att hamna pä denför honom gynnsammaste sidan om gränsen, ett förhällande som lätt kan leda till"styrda" värderingar och utredningar med åtföljande tvister medtaxeringsmyndigheterna. Självfallet kommer även vissa delförsäljningar att -där sä är möjligl - anpassas lill schablonregelns tredjedelsgränser i syfteatt uppnå skattefördelar. Detkan således enligl delegationens uppfattning riktas starka invändningar motatt schablonregeln införs vid sambandsmetoden. Detkan slutligen tilläggas atl skogens för ägaren gällande ingångsvärde skallreduceras med anledning av en delavyttring även enligt nuvarande regler.Minskningen skall givetvis då ske med den fakiiskt avyttrade andelen. Såvittdelegationen vet har detta inte vållat några siörre prakliska problem.Behovet av en schablonregel synes därför inte vara så stort som man vill göragällande i promemorian. Somnärmare utvecklas i granskningspromemorian kan besvärande tröskeleffekteruppstå vad gäller ingångsvärdets förändring vid såväl onerösa som benefika delavytiringarom föreslagna schablonregler skall lillämpas. Lantbruksuniversitetetifrågasätter därför om icke dessa skapar irritation och misstänksamhet med kravpå utredningar. Då sådana mer översiktliga utredningar i flertalet fall ejborde vara så svåra att åstadkomma avstyrkes förslaget i denna del. Prop.1978/79:204 .;, 321 Omden av styrelsen föreslagna tidsbegränsningen av avdragsrätlen genomförs,bortfaller behovet av tredjedelsschablonen. I stället bör det vara möjligl attvid delavyttring under de försia, avdragsberättigade åren basera fördelningenpå verkliga förhållanden. Deschablonmässiga lösningarna vid sådana avyiiringar torde i allmänhet kunnafungera, men det är inte osannolikt att metoden i vissa lägen kan ge väsentligatröskeleffekter och dessutom föranleda processerom värdet ligger nära resp. 1/3eller 2/3. vill också framhålla atl om tre personer genom benefikt föngvardera förvärvar 1/3 av värdet av förvärvskällans skog, envar av dessa enligl förslagelkommer att erhålla hälften av givarens gällande ingångsvärde. En sådan ordningkan inte vara avsedd. Ävenlänsstyrelsen i och stiftsnämnden i ställer sig iveksammatill förslagen: Den schabloniseringsom föreslås torde vara alltför grov. Mycket kännbara skallekonsekvenser kansåledes uppstå liksom också slora fördelar kan vinnas - större ju störreinnehavet är. Utredningenframhåller avseende delavyttring atl det i de flesta fall inle torde vara svårtatt avgöra huruvida en avyttring av skogbärande mark omfattat mer eller mindreän en tredjedel respektive två tredjedelar av skogens värde på hela fastighetenföre avytiringen. Bedömningen skall enligt utredningen givetvis grundas på deverkliga förhållandena vid avyitringstilirällel. Det värde som skogen åsattsvid senaste fastighetstaxering saknar därför enligl utredningen regelmässigbetydelse i sammanhanget. Förgränsområdena kan det uppstå mycket stora svårigheter i avgörandet, om värdeberäkningamaskall ske efter de gängse beräkningar som sker i praktiken för köp ochförsäljning, då mycket stora variationer föreligger i värden beroende päförrättningsmän, pris- och kostnadsidéer, köpares driftsinriktning, ekonomiskaställning etc. Det bör därför, eftersom indelningen i tredjedelar är enschablon, för att undvika svårigheter i stället införas en bestämmelse attvärdeberäkningen av delarna skall ske enligt bestämmelserna för gällandefastighetstaxering med användande dock givetvis av de vid avyuringen verkligavärdefaktorerna avseende bonilet och skogstillstånd m. m. Någraremissinstanser godkänner den principiella lösningen men föreslår förenklingar. Länsstyrelsenanser för sin del atl vid delavyttring av taxeringsenhet säljarens rätt tilldel i det ursprungliga- och gällande ingångsvärdet enbart bör bedömas efterförhållandet mellan den avyttrade/upplåtna skogsmarkens areal ochtaxeringsenhetens hela skogsmarksareal före avyttringen/upplåtel-sen. En sådanändring av de föreslagna reglerna skulle medföra en väsentlig förenkling avtaxeringsarbetet och knappast kunna medföra några påtagliga orättvisor ibeskattningen. 21 1978/79. 1 saml Nr 204 1978/79:204 322 Vidbeneflka förvärv av del av skogsfaslighet föreslås i promemorian atl vidtillämpningen av I /3- och 2/3-reglerna beräkningen skall ske med värdel avförvärvskällans skog som underlag. Då en värdering av förvärvskällans skogtorde medföra väsentliga svårigheter föreslår att vid tillämpningenav 1/3- och 2/3-reglerna beräkningen i stället skall ske med skogsmarksarealen iförvärvskällan som underlag. Liknandesynpunkter framförs av i och siiftsnämnden iLuleå. Ävennågra skogsvårdsstyrelser behandlar schablonregelns verkningarvid delavyttring. Skogsvårdsstyrelsenanser alt dessa regler ibland kan få hämmande effekter på försäljning av del avfastighet och medverkan i fastighetsregleringar. kan ävensnedfördelning av konkurrensen mellan olika ägarkategorier av köpare uppstå.Därför bör man undersöka möjligheterna att göra reglerna mer noggranna. Denav departementet föreslagna metoden för en ökning resp. minskning av skogensingångsvärde i samband med förvärv och försäljning av del av förvärvskällasynes vara alltför grov och dessutom verka olika för slora och små fasligheter.Vidare torde den grova fördelningsgrunden ändå inte uteslutavärderingsproblemen. Med anledning härav borde de sistnämndafördelningsgrunderna lillämpas endast om både köparen och säljaren del såyrkar. I annat fall borde fördelning av skogens ingångsvärde kunna ske medledning av värdering av skogen på de olika delarna på ifrågavarandeförvärvskälla. Som värderingsmetod borde här förordas antingen lantbruksslyrelsensmolsvarande värderingsnormer eller värdering enligt fastighetstaxeringsmetodmed de aktuella värdefaktorer. del yttranden föreslås alt även benefika förvärv som omfatlar mindre än en iredjedelav förvärvskällans skog bör kunna grunda avdragsrätt. Beträffandede benefika områdesförvärven synes den föreslagna iredjedclsregeln förberäkning av ingångsvärdet i vissa extrema fall kunna ge mycket stora inbördesfelaktigheter emellan de olika fastighetsdelarna. Detta gäller om hela föivärvskällanomfattar stora arealer skogsmark kanske bestående av flera fastigheter belägnapå olika håll. I dylika fall synes även delar som representerar mindre än entredjedel av det totala värdet böra fä separata ingångsvärden med åberopande avsärskilda skäl. 1978/79:204 323 Tredjedelsregelnvid benfika områdesförvärv kan i vissa fall ge egendomliga relationer. Dettagäller speciellt då förvärvskällan innehåller stora arealer skog och överiålelsesker av markområden värda mindre än 1/3 av förvärvskällans skog. Enligt förslagelfår nye ägaren dä inte la upp något ingångsvärde för det förvärvade områdei. Nämndenanser alt del verkliga andelsförhållandei i stället bör tillämpas. Schablonreglernaom ursprungligt ingångsvärde i punkt 7 av anvisningarna till 22 § KL synesvara väl grova. Då det i mänga fall rör sig om slora värden, kan även 1/3 av värdelpä skogsbärande mark representera beiydande värden. Reglerna härom bör komplellerasmed ett minsta belopp som medger, att ursprungligt ingångsvärde fårtillgodoräknas även om del angivna beloppel utgör mindre än 1/3 av värdel avförvärvskällans skog. vill vid delavytiringar sätta en nedre gräns vid 20 96 (iställetför 33 1/3 96): Delär en påtaglig risk atl de nu berörda irappslegseffeklerna kan komma att i fastighelsregleringsfallenpä etl besvärande säll styra diskussionerna och ställningstagandena rörandefastighetsbildningen och minska det praktiska utrymmet för önskvärda lösningar.Bl. a. kan detta bli fallel vid bildande av gemensamhetsskog. Del är med hänsynlill trappsiegseffektens betydelse ocksä sannolikt att det kommer atl ställasstörre anspråk på utredning om värderelationen mellan den del som skall avståsoch hela förvärvskällans skog än vad som anlas i promemorian. Därigenom gårvinsten med den föreslagna schablonmeioden lill slor del föriorad. Dehär berörda förhållandena gör att övervägande skäl enligt LMVs uppfattningtalar för all man i princip bör behålla ett direkt proportionerings-system,vilket inte skulle innefatta motsvarande trappstegseffekter. Entänkbar medelväg - eller snarare en modifikation av det nuvarande syslemet -skulle kunna vara alt man för de fall där värdeförändringarna är små, vilketnormalt är fallet vid fastighetsreglering av omarronderingskarak-tär, för inden förenklingen att någon avyttring inte anses ha skett i dessa fall, varvid ingångsvärdetalltså skulle lämnas orubbat. Om minskningen överstiger den gräns som väljs, t.ex.1/5 av värdel, skulle den nuvarande proportioneringsprincipen gälla. En irappslegseffektskulle alllså i sä fall uppkomma, vilket skulle vara en olägenhet, men effeklenskulle inte bli så påfallande som enligt promemorieförslaget. Denföreslagna tredjedelsregeln vid delavyttring ifrågasätts av samfundet. Vissaerinringar kan göras mot den grova schematiska beräkningen. a. kan tänkasdet teoretiska fallet att en säljare avyttrar tre lika stora delar av hela sittskogsinnehav till tre olika köpare. Den föreslagna regeln skulle då medföra altingen köpare fick tillgodoräkna sig någol ingångsvärde trots att helafastigheten blivit föremål för försäljning. Enligl samfundets mening bör Prop.1978/79:204 324 beräkningsreglemanärmare anpassas till de verkliga försäljningsförhållandena så att köparen iprincip för överta samma procentuella andel som förvärvet utgör kvotdel av säljarensskogsinnehav. Avrundningsregler kan dock tänkas och en minimigräns på 20 96kunde vara rimlig. Länsstyrelseni län vill sätta gränsen vid 10 96: Iallmänhet är del härvid fråga om upplåtelse av mindre områden till vägmarkeller kraftledningsgalor. Länsslyrelsen vill därför i stället förorda en regelmed den innebörden, all delavyttring understigande 10 96 av den produktivaskogsarealen inte skall föranleda någon fördelning av det för säljaren gällandeingångsvärdet för skog liksom ej heller någon reducering av det s. k. omkoslnadsbeloppelvid beräkningen av den på grund av avyuringen uppkomna skattepliktigarealisationsvinsten. I övriga fall bör proportionering däremot ske. Genom atlpä dylikl sätt i stället anknyta till arealens skogsmark skulle man komma altundvika i varje fall fiertalel av värderingsproblemen. Endelavyttring understigande förslagsvis 10 96 av den produktiva skogsarealenskulle i så fall inte medföra vare sig någon fördelning av det för säljarengällande ingångsvärdet för skog eller någon reducering av omkostnadsbeloppetvid beräkning av realisationsvinsten. Köparen för i dessa fall självklart intetillgodogöra sig något ingångsvärde på skogen. I övriga fall börproportionering ske. Härigenom torde svåra värderingsproblem undvikas ochtaxeringsnämndernas arbete förenklas och påskyndas. Nägraremissinstanser behandlar förslagel helt kortfattat. Beträffandedet system av schablonmässiga regler, som föreslagits för beräkning av avskaffningsvärdeför skogen, har kammarrätten i och för sig intet att erinra. Det undandrar sigemellertid kammarrättens bedömande om dessa schabloner är avvägda så att dekommer att ge rättvisande resultat. Någol underiag för en sädan bedömning harinte framlagts. Förslagentill schabloner synes i övrigt medföra en välkommen rationalisering. Skogsvårdsstyrelseni tillstyrker också förslaget. Enligtförslaget skall ersättning för skog som avverkas eller avyttras i anslutningtill en allframtidsupplåtelse av mark beskattas enligt realisations-vinstreglemaom den skattskyldige begär det. En förutsättning är dock att Prop.1978/79:204 325 skogsintäktenhänför sig till samma beskattningsår som realisationsvinsten i anledning avupplåtelsen skall uppges till beskattning. Remissinslansernaanser allmänl atl sådana upplåtelser som del här är fräga om är önskvärda ochbör behandlas förmånligt vid beskattningen. Vad gäller frågan om förslaget ärägnat att i lillräcklig grad underiätla angelägna upplåtelser är meningarnanågot delade. Länsstyrelsernai och samt lillstyrkerförslagel eller lämnar det utan erinringar. Skogsvårdssiyrelsen i Västmanlandslän anför: