prop · G20342 · 1978-12-31 00:00:00 — ominkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder i inkomstslaget annanfastighet, m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Genomden nya bokföringslagen (1976:125) har många fastighetsägare blivitbokföringsskyldiga, vilket bl. a. innebär atl de skall redovisa sinfaslighelsinkomsl enligt bokföringsmässiga grunder. Vid inkomstbeskattningengäller däremot fortfarande att inkomst av annan fastighet skall beräknas enligtden s. k. koniantprincipen. För att ge fastighetsägarna möjlighet atl i störreutsträckning lägga bokföringen lill grund för laxeringen föreslås ipropositionen atl ägare av fastigheter som beskattas enligt s. k. konventionellmetod samt schablonbeskatlade bostadsrättsföreningar, bostadsaktiebolag ochallmännyttiga bostadsförelag skall få rält atl i fortsättningen tillämpabokföringsmässig inkomstberäkning vid taxeringen. Vidare föreslås en utvidgningav begreppet förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighet och uttryckligabestämmelser som anger när annat räkenskapsår än kalenderår får utgöra beskattningsår. Denya bestämmelserna föreslås bli tillämpliga första gången vid 1979 årslaxering. I 1978/79. 1978/79:42 2 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) delsatl 3 §, 26 § 1 mom., 41 §, anvisningarna till 3 §, punkt 2 av anvisningarna lill 18 §,punkl 7 av anvisningarna lill 25 § samt punkterna 1 och2 av anvisningarna lill 41 § skall ha nedan angivna lydelse, dels alt lillanvisningarna till 24 i; skall fogas en ny punkt, 10, och lill anvisningarna lill 25§ två nya punkter, 8 och 9, av nedan angivna Medtaxeringsår förslås i denna lag del kalenderår, under vilkel taxering i förstainstans verkställes, och med beskattningsår det kalenderår, som närmastföregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår icke sammanfaller medkalenderår, det räkenskapsår, som gått lill ända närmast före den undertaxeringsåret. (Sevidare anvisningarna.) Medt a X e r i n g s å r förstås i denna lag delkalenderår, under vilket laxering i första instans verksiälles, och medbeskattningsår del kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, därräkenskapsår icke sammanfaller med kalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår,som gått lill ända närmast före under taxeringsåret. (Sevidare anvisningarna.) Vad som återstår av intäkt av annan faslighet, sedan avdrag enligt 25 § gjorts, utgör nettointäkt av annan fastighet. Vad som återstår av intäkt av annan fastighet, sedan avdrag enligt 25 §gjorts och,om intäkter och avdrag har beräknats enligi bokföringsmässigagrunder, hänsyn tagits tUl in- och utgående balans, utgör nettoin läk t avannan fastighet. Inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i dennalag. 'Senastelydelse 1957:59. Senaste lydelse 1972:741. Inkomst av jordbruksfastigheteller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder, i den mån dessaicke stå i strid med särskilda bestämmelser i denna lag. Även inkomst av annan fastighet grunder i de fåll som angivas i punkt I 1 andra fall än nu sagts skall inläkt anses hava åtnjutilsdet beskattningsår, under vilket intäkten blivit förden skatlskyldigetillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnad anses belöpa på detbeskattningsår, varunder utgiften betalats eller omkostnaden ägt rum. Sådanspeciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutlig eller tillkommande skatt enligtuppbördslagen, ävensom ränta å kvarstående skatt enligt samma lag ansesdock belöpa på del beskattningsår då den slutliga eller tilikomniande skattenpåförts. (Sevidare anvisningarna.) I denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "taxeringsår" och "beskattningsår". Det kanstundom Inträffa, atl såsom beskauningsår skall räknas en kortare eUer längretid än 12 månader. Om nämligen en person börjar eller slutar näringsverksamhetunder , som eljesl är all anse såsom beskattningsår, kommer hans förstaeller sista räkenskap att omfatta allenast den tid av , varunder handrivit näringen, och skall i sådani fall anses såsombeskattningsår. En omläggning av räkenskapsåret kan ock föranleda, att ellvissl beskauningsår blir längre eller kortare än 12 månader. Sker omläggningenpå det sätt, all ell räkenskapsår föiiänges att omfatta mer än 12 månader, inträffa, all den skattskyldige ell år icke alls skall taxeras, liksom delvid omläggning genom förkortning av ett räkenskapsår kan hända, att denskatlskyldige skall taxeras för I denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "taxeringsår" och "beskattningsår".Brutet räkenskapsår räknas som beskattningsår för viss förvärvskälla underförutsätinlng att inkomsten av förvärvskällan beräknas enligibokföringsmässiga grunder i enlighet med bestämmelserna I 41 §. a) ifråga om skatiskyldig, som enligi1 § bokföringslagen (1976:125) är bokföringsskyldig, atl föreskrifierna I 12 nämnda lag Iakttagits: b) i fråga om skatiskyldig, som skallföra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1951:793), an föreskrifterna1 11 nämnda lag Iakttagits; samt c) 1 fråga om skatiskyldig, som intenämnts under aj eller b), alt räkenskapsåret omfaiiar liden den 1 maj-den 30april, den I jull-den 30 juni, den I september-den 31 augusti eller tid somenligt 12 § första stycket bokföringslagen (1976:125) medgivits t v å beskattningsår, av vilka det senare är kortare än 12 månader. för annan av den skattskyldige bedriven verksamhet. Har skattskyldig, som avses 1 första Slyckel c), påbörjateller upphört med verksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skall räkenskapsåretutgöra beskattningsår utan hinder av att det omfattar annan tid än tolvmånader. Räkenskapsår som utsträcks alt omfatta än aderton månaderskall dock inte 1 något faU räknas som beskattningsår. Inie heller skall räkenskapsårsom lagts om lill annan tid än kalenderår räknas som beskattningsår I annal faUän då omläggningen har skett för alt få samma räkenskapsår för föivärvskällan 1fråga som for annan av den skatlskyldige bedriven verksamhei för vilken bruteträkenskapsår godtages som beskauningsår. När skatiskyldig böljar eller slutar viss verksamhet ochnär omläggning av räkenskapsår sker, kan beskattningsåret komma att omfattakortare eller än . Av denna paragraf följer att det isådana fåll kan Inträffa att den skatlskyldige inte alls skall taxeraseUer atl han ell år skall laxeras för två beskauningsår. Utgör brutet räkenskapsår enligt bestämmelserna i andra styckena beskattningsår för annan fastighei och inrättas fastighetenunder löpande räkenskapsår för ändamål som avses i 24 § 2 mom,, skaU deträkenskapsåret anses avslutat dagen före den dag då fasligheten blivitfördlgställdför nämnda ändamål. Det därpå följande beskattningsåret omfattartiden till utgången av del då Innevarande kalenderåret. Beskattningsåret, sådani det i denna paragraf beslämls,avser naluriigtvis normala förhållanden. Uppkommer fråga om eftertaxering, kanbeskattningsåret komma att ligga längre tillbaka i tiden. Beskattningsår bliri dylikt fall det år, som enligt huvudregeln skulle varit beskattningsår, omtaxering skett i rält tid. till 18!) Om fiera fastigheter av annan Jåsilgheis natur 1 ägarens hand varit au anse som förvaltningsenhet, gäller därom vad ovan under punkl t är sagt angående jordbruksfastighet. Inkomsten av fåsilgheierna skall, om en förvalinlngsenhei föreligger, redovisas .såsom fluten ur en förväiyskäUa. Såsom exempel på dylik förvaltningsenhet kan angivas villor å en brunns-eller badorlsanläggning, sommarställen åen faslighet m. in. Likaledes lorde fastighetsbolags fastighelsinnehav i regel utgöra e n förväivskälla. Av vikt är emellertid, alt i nu nämnda fall kravet åfasiigheternas karaktär av förvalinlngsenhei uppräiihålles. Även i fråga om annan fastighet torde förväiyskälla iallmänhet sammanfalla med laxeringsenhel. Flera taxeringsenheter bildar dock iägarens hand en föivärvskälla, om de brukas tillsammans som enförvaltningsenhet. Vid bedömande av frågan om flera taxeringsenheter skallanses som en förvaltningsenhet iakttages i tillämpUga delar vad som sägs ovanunder punkl 1. Fastighetsbolags fastighetsinnehav lorde i regel utgöra enföiyaltnlngsenhei. Även I. ex.en enskild persons innehav av hyresfastigheter utgör en Jöi-valtningsenhet,om fastigheterna, på säu anges under punkt I, står under gemensam ledning,jörvaltning och drift. Som exempel på förvaltningsenhet kan också nämnas villorpå brunns- eller badortsanläggning och fritidshus o. d. på en fastighet. yad somsägs i fiärde stycket av punkl 1 gäller även i fråga om annan Därest skatiskyldig helt eller delvis använder egenfaslighet i av honom bedriven rörelse, ingår hyresvärdet av fastigheten, i denmån den sålunda disponerats, i intäkten av rörelsen och skall följaktligenicke upptagas såsom intäkt av annan fastighet, liksom omkostnader och utgifterför sålunda använd faslighet eller del därav icke få avdragas frånintäkt av annan Senaste lydelse 1951:790. Har skallskyldig JÖr året före beskattningsåretberäknat inkomst av annan fastighet enligt de grunder som anges i 41 § andrastycket men beräknar den skattskyldige inkomsten Jör beskattningsåret enligibokföringsmässiga grunder, följer av punkt I första stycket av anvisningarnaull 41 § atl den skattskyldige vid beräkning av nettointäkten förbeskattningsåret inte skall upplaga värde av ingående skulder. Som ingåendeskuld skall dock upptagas a) inkomst som har uppburits 1 slutetav det föregående året men, med stöd av bestämmelserna i punkl 2 första stycketav anvisningarna llU 41 §, inte tagits UU beskattning för del året, och b) utgift som är obetald vid beskattningsåretsingång men, med stöd av bestämmelserna i andra stycket nämnda anvisningspunkt,dragits av vid beräkning av nettointäkten for det föregående året. Beräknar skatiskyldig Intäkt av annan fastighet enligi 2eller 3 mom. men har den skallskyldige för året jÖre beskatiningsdrel beräknatintäkten enligt 1 mom. med tillämpning av bokföringsmässiga grunder, skall somIntäkt för beskattningsåret - utöver vad i 2 mom. anges - upptagas ett beloppmotsvarande skUlnaden mellan anskaffningsvärdet av fastighetens lager vidingången av beskattningsåret och det bokförda värdel av lagret enligi senastebalansräkning. 7.'' Har skattskyldig under ett visst beskattningsår haftkostnader ej understigande för reparation och underhåll avfaslig-hel, varav intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom., får han utan hinderav 41 'i och punkt 2 av anvisningarna till samma paragraf efter eget val göraavdrag för kosinaderna vid laxering för beskattningsåret i fråga eller förnågot av de ivå närmast följande beskattningsåren. Avdraget får även fördelasmellan på sätt den skatlskyldige önskar. Har skatiskyldig under ett visst beskattningsår haft kostnader ej understigande för repa ration och underhåll av fastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 § I mom., får han ulan hinder av 41 § och anvisningarna lill samma para graf efter eget val göra avdrag för kosinaderna vid taxering för beskatt ningsåret i fråga eller för något av de två närmast följande beskattnings åren. Avdraget får även fördelas mellan på sätt den skatt skyldige önskar. Har skattskyldig för årei före beskattningsåret beräknat Inkomst av annan fastighei enligt de grunder som anges i 41 § andra siyckei men beräknar den skallskyldige inkomsten för beskattningsåret enligt bokförings mässiga grunder, följer av punkt I förslå stycket av anvisningarna liU41 § an den skattskyldige vid beräkning av netlolntäkten för beskattningsåret inte skall upptaga värde av ingående lager och fordringar. Som ingående fordran skall dock upptagas a) Inkomst som blir tillgänglig förlyftning 1 början av beskattningsåret men, med stöd av bestämmelserna i punkt2första stycket av anvisningarna till 41 §, tagits tiU beskattning för detföregående året, och b) utgift som har betalats i slutet avdel föregående året men, med stöd av bestämmelserna 1 andra stycket nämndaanvisningspunkt, inte dragils av vid beräkning av netlolntäkten JÖr "Senaste lydelse 1969:363. Beräknar skatiskyldig intäkt av annan fastighei enligi 24§ 2 mom. men har den skallskyldige för året före beskattningsårei beräknatiniäkten enligt 24 § I eller 3 mom. med tillämpning av bokföringsmässigagrunder, skall avdrag för beskatiningsdrel medges för gäldränia, som harbetalats det föregående året men upptagits som utgående fordran JÖr det året,medan å andra sidan avdrag inie skall medges för gäldränia som betalas underbeskattningsårei men har redovisats som utgående skuld för det föregående året. Bestämmelserna i punkt 10 av anvisningarna till 29 omdriftförlust och kapitalförlust 1 rörelse gäller i tillämpliga delarbeträffande annan fastighet varav inkomsten beräknas enligi bokföringsmässigagrunder. Inkomstav jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder. Hänsyn skall därför lagas till in- och utgående lager av varor, däriinbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m., saml lill fordringaroch skulder. Som värde av ingående lager, fordringar och skulder skall därvidupptagas värdel av närmast föregående beskattningsårs utgående lager,fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 § om lager tä i varvsrörelsetillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilkel den skallskyldigeutfört eller avser all ulföra Inkomstav jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligi bokföringsmässigagrunder. För skattskyldig, som haft ordnad bokföring, skall beräkningen avinkomst ske på grundval av hans bokföring med iakttagande av bestämmelserna Idenna anvisningspunkt. Vid inkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunderlages hänsyn till in- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur,råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m., saml lill fordringar och skulder. Somvärde av ingående lager, fordringar och skulder skall därvid upplagas värdel avnärmast Senaste lydelse 1977:1172. arbele i icke oväsentlig omfattning, utan hinder av attden skattskyldige avyttrat skeppet eller bygget. Vad nu föreskrivits gällerdock endasl intill dess skeppet eller skeppsbygget levererats til)förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen (1891:35 s. 1). föregående beskaitningsårs utgående lager, fordringar ochskulder. Bestämmelserna i 41 § om lager få i varvsrörelse tillämpas även ifråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket den skallskyldige utfört elleravser att utföra arbele i icke oväsentlig omfattning, utan hinder av att denskatlskyldige avyttrat skeppet eller bygget. Vad nu föreskrivits gäller dockendast intill dess skeppet eller skeppsbygget levererats lill förvärvaren. Vadsom avses med skepp framgår av sjölagen (1891:35 s. Inkomst av annan fastighei som avses i 24 § 1 eller 3 mom.får beräknas enligt bokföringsmässiga grunder på sån anges i föregåendestycke. Har skatiskyldig för vissl beskauningsår beräknat inkomst av annanfasiighel enligi bokföringsmässiga grunder, skall den skaitskyldige även förnästföljande beskattningsår beräkna inkomsten enligi sådana grunder ombestämmelserna 124 § 1 eller 3 mom. är tillämpliga . t Jråga omfaslighet som av. 'ies i 24 3 mom. gäller dock vad som sagts i föregåendestycke endasl i den mån annal Inie följer av 24 § 3 mom. och 25 § 3 mom. För skatiskyldig, som haft ordnad bokföring, skallberäkningen av inkomst ske på grundval av hans bokföring med iakttagande avföljande. Därest vinsiresullatel påverkats därav, att bland iniäkterupplagils sådana iniäkter, vilka icke skola beskattas såsom inkomst, elleruteslutits inläkt, som skolat medräknas, eller bland utgifterna avförts sådanaposter, för vilka vid inkomstberäkningen avdrag icke får ske, skall företagaserforderlig justering av del bokföringsmässiga vinsiresullatel tillöverensstämmelse med en 1978/79:42 10 inkomstberäkningenligt de i denna lag stadgade grunder. räkenskapema gjorda värdesättningen å tillgångar avsedda för omsättning ellerförbrukning (lager) skall vid inkomstberäkningen godtagas, därest dennavärdesättning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagretvid beskattningsårets utgång får icke upptagas till lägre belopp än fyrtioprocent av lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdel påbalansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. Dock får lager av djur på jordbruksfastighet eller irenskötsel-rörelse icke upplagas lill lägre belopp än fyrtio proceni av devärden som fastställer för olika slag av djur i skildaåldersgrupper på gruridval av genomsnittspriserna på dessa djurslag under enperiod av närmast före den 1 okiober teskaiiningsårei. Om sådanivärde icke fastställts, t. ex. i frågaom särskilt dyrbara avelsdjur, får djuretupplagas lägst till av allmänna saluvärdet. Därestvärdet å lagret, beräknat liil anskaffnings- eller återanskaffningsvärdel ochi förekommande fall efter avdrag för inkurans, uppgår lill lägre belopp än sommotsvarar medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de ivå närmastföregående beskattningsåren (jämförelseåren), må lagrei vid beskattningsåretsutgång i stället upplagas lill lägst ett belopp motsvarande förstnämnda värde ådelta lager efter avdrag av sagda medelialsvärde. Därvid skolasåsom värden å lagren vid jämförelseårens utgång hava upptagitsanskaffningsvärdena eller, därest återanskaffningsvär-dena å balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. 1 fråga om djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelsegäller dock alt värdet av djuren skall hava upplagils till fulla del värde somriksskatteverket fastställt enligt föregående stycke eller till fulla allmännasaluvärdet. Föreligger sådant fall all av nyssnämndamedelialsvärde överstiger värdel av lagret vid beskallningsårels utgång, måavdrag åtnjutas jämväl för del överskjutande beloppet, därest en häremotsvarande avsättning i räkenskaperna gjorts till lagerregleringskonto. Då avdragför sådan avsättning medgivits, skall avsättningen återföras till beskattningnästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättninglill dylikt konto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaroreller stapelvaror, må lagrei av sådana varor eller del därav upptagas tilllägst av värdet å tillgångarna i fråga beräknat efter lägstamarknadspris under beskattningsårei eller under något av de närmast föregåendenio beskattningsåren. Däresi sist angivna grund för värdering av varulagreteller del därav tillämpats, skall vad ovan sägs om värdering med hänsyn tagentill medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregåendebeskattningsåren icke gälla. Ulanavseende å vad förut stadgats angående den lägsta värdesättning å lagrei, somvid inkomstberäkningen kan godtagas, må det lägre värde å lagrei 1978/79:42 II godtagassom skattskyldig med hänsyn till föreliggande risk för prisfall visar varapåkallat. femte och sjätte styckena här ovan sägs angående det lägsta värde åskattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godtagas, har ickeavseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretags placeringar avförvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m. eller å skaltskyldigslager av fastigheter och liknande tillgångar beträffande vilka en sådanvärdesällning finnes icke vara godtagbar. Värdel å lager av nu avseddatillgångar skall upptagas till vad som med hänsyn lill risk för föriust,prisfall m. m. framstår såsom skäligt. Förvärvasaktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, som driver bank- eller annanpenningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, förvilken aktien utgör varulagertillgång, och är del icke uppenbart att denskallskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskilt värde förhonom med hänsyn till hans rörelse, må sådan nedgång i aktiens värde som berorpå utdelning lill den skattskyldige av medel, vilka vid förvärvet funnos hosdei utdelande bolaget och icke motsvara tillskjutet belopp, ej föranleda attaktien vid inkomstberäkningen för den skatlskyldige upptages till lägre beloppän som motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådanutdelning skett, upplagils lill lägre belopp än den skaltskyldiges anskaflhingskostnad,må aktien vid utgången av det beskattningsår, varunder utdelningen äger rum,icke upptagas lill lägre belopp än aktiens värde i beskattningshänseende vidingången av med tillägg av ell belopp, som motsvarar skillnaden mellanden skattskyldiges anskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högstav del utdelade beloppet. Sker utdelning ulan att det värde för aktien, somligger till grund för beräkningen av den skatlskyldiges inkomst, påverkas ochmedför delta att den skattskyldige efter överlåtelse av aktien eller upplösningav bolaget redovisar föriust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvararutdelningen. Utdelning som avses i detta stycke anses i första hand gällaandra medel än sådana som motsvara tillskjulet belopp. Vad som sägs om aktie idetta stycke äger motsvarande tillämpning på andel i ekonomisk förening. Medtillskjutet belopp avses därvid inbetald insats. Avdragför inkurans må icke medgivas med siörre belopp än vad den skatlskyldige enligtvid självdeklarationen fogad utredning visar svara mot den konstateradevärdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktat vad nu sagts må dock avdrag förinkurans medgivas med fem proceni avdet lägsta utav lagrets anskaffnings- ochåteranskaffningsvärden, däresi della ej framstår såsom uppenbart opåkallat,eller med det högre procenttal därav som kan hava för lagreninom vissa branscher eller hos vissa grupper av skattskyldiga angivit. Vidbestämmandet av lagrets anskaffningsvärde skall så anses som om de lagertillgångar,vilka kvariigga i lagret vid beskattningsårets utgång, äro de senaste av denskaitskyldige anskaffade eller av honom tillverkade. 1978/79.42 12 tillgångar,som den skaitskyldige frarrisiälll eller bearbetat, skola såsomanskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader (materialkostnader ocharbetslöner) ökade med eu tillägg som motsvarar vad som av de indirektatillverkningskostnaderna skäligen belöper å nu ifrågavarande tillgångar, därvidhänsyn dock icke behöver tagas till ränta å eget kapital. Nedskrivningav värdel å rättigheter lill leverans av lagerlillgångar enligt ej fullgjordaköpekontrakt må godkännas endast i den mån det visas, alt inköpspriset förtillgångar av samma slag å balansdagen understiger det koniraherade priset,eller det göres .sannolikt, att dylikt prisfall kommer atl iniräfTa innantillgångarna levereras eller av den skallskyldige i oförändrat eller förädlatskick försäljas. Beträffande värdet å rättigheter lill leverans av maskiner ochandra for stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjordaköpekontrakt må nedskrivning av värdel därå godkännas endasl i den mån denskattskyldige visar, atl inköpspriset för tillgångar av samma slag åbalansdagen understiger det koniraherade priset, eller del göres sannolikt, attdylikt prisfall kommer alt iniräflå innan tillgångarna levereras. Vadhär är stadgat gäller särskilt då fråga är om bestämmandel av det år, varunderen inkomst skall anses hava åtnjutits eller en utgift skall anses hava ägt rum.I sistnämnda avseende gäller alltså, att inkomst skall anses hava åtnjutitsunder del år, då densamma enligi allmäni vederlagen köpmannased eller enligtvad som beiräffande jordbruk är allmänt brukligt bör i räkenskaperna uppförassåsom inkomstpost, även om den ännu icke av den skattskyldige uppburits ikontanta penningar eller eljest kommit honom tillhanda l. ex. i form avlevererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämförligtsätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna har motsvarande tillämpningi fråga om utgiftsposterna. Avdrag för tantiem eller liknande ersättning frånfåmansföretag lill företagsledare eller honom närstående person får dockåtnjutas först under det år då ersättningen har utbeialats eller blivittillgänglig för lyftning.