prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Det bör vara möjligt att starta med det nya arbetssättet i mindreskala och under yttre förhållanden som kanske inte är idealiska, om bloll den"inre" slandarden - personellt och utmstningsmässigt - ärtillfredsställande. Läroplans- och framför allt timplaneförändringama fSr inteleda till så stora maten'ella konsekvenser att utrymme för en utveckling avmänniskoma i skolan inte ges. 13 Lokaler och läromedel Länsskolnämnderna i , , ochVästerbottens län, utredningen om den kommunala vuxenutbildningen, TCO,SACOISR, , , , , , , Vä.xjö ochLidingö kommuner anser, i likhel med SÖ, att SIA-reformen och läroplansöversynenmedför förändrade lokalbehov. Förändringarna av kurs-och timplanerna och detnya arbetssättet kommer alt, tiUsammans med akliviteterna inom den samladeskoldagen, leda till en ökning av lokalbehovet. TCO noterar atl SÖ ulgår från att de lokaler som finns i slort setl är anpassade lill den verksamhet som ska bedrivas enligt Lgr69 och . Verkligheten är en annan. Standarden på lokalbeståndet varierar menär på många håll sådan alt intentionerna i Lgr 69 inle kan genomföras, änmindre de förändringar som föreslås. anser att om anpassningen lill nya, merundersökande och praktiska arbetssätt i skolan kräver nya lokalresurser i nivåmed vad som sägs i förslaget, kommer med största säkerhei den kommunalaekonomin atl sätta stopp för läroplanens förverkligande. Kommunens knapparesurser måste i försia hand koncentreras till lokaler för de fria akliviteternaunder den samlade skoldagen. Ulredningen om den kommunala vuxenuibildningen påpekar alteftersom komvux i många kommuner är hänvisad till att använda gmndskolanslokaler, kommer införandel av den nya läroplanen alt innebära problem förkomvux, särskilt för dess undervisning , vilken ulgör huvuddelen avundervisningen på grundskolenivå. i och betonar viklenav atl man inför s. k. hemmm även på högsladiel. DHR och vill hävda att iläroplanen bör framhållas viklen av att man på lokal nivå strävar efter atllillgodose behovet av lokaler som är tillgängliga även för olikahandikappgrupper. anser att förläggandet av en del avskolarbetet lill lokaler utanför själva skolan är ett säll att lära eleverna gäul och siudera Prop.1978/79:180 248 samhällel i samhällel. Del är också viktigt atlföreträdare för samhällsorgan, organisationer, föreningar o. s. v. som kommerlill skolan får möjlighel att disponera skolans lokaler saml även när säbehövs använda den utrustning som finns där. i län föreslår all byggnationen förgrundskolan priorileras, att varje län lilldelas en resurs fördenna byggnationoch att länsskolnämnden får i uppdrag att besluta i hithörande frågor. Lunsskolnämnderna i , , ,och saml 7C0 och Väsierås kommun anser atlförslagels lokalkonsekvenser ej UUretls tillräckligt av SÖ. SÖ föreslår att 2 kap. 27 § skolförordningen kompletterasi försia slyckel därhän all eleverna ska tillhandahållas läromedel och annanmaieriel saml egen kosinad beredas lillfälle lill verklighelssludier inatur och samhälle i den ulsiräckning som fordras för en lidsenligundervisning. Delta förslag tillstyrks av länsskolnämnderna i ,, , och Norrbollens län, LO, , , ochSöderlälje kommuner saml av . Svenska kommunförbundei anser alt förslaget redan ärtillgodosett genom atl undervisningen i är koslnadsfri. SÖ föreslår vidare atl, i samma paragraf, stadgandel om attvissa läromedel ska lillhandahållas som gåvoläromedel ulgår. Länsskolnämndernai , , , , , och Jämtlandslän, , sunens institut jör läromedelsinformalion, SvenskakommunJÖrbundel, , . Väsierås, Göleborgs, , ,, , , och Söderlälje kommuner samtCenierns ungdomsjörbund tillslyrker förslaget. Svenska kommunförbundei, LO, samt och kommuneranser atl vissa gåvoläromedel bör finnas kvar och då sådana som är värdefullaför framtida bruk. ungdomsråd, som är tveksam till förslaget,anser att elevema bör kunna fä välja ett visst antal skönlitterära böcker ochfackböcker som gåvoläromedel. TCO, SACOISR och Historielärarnas riksjörening avstyrkerförslaget. TCO anser atl vissa läromedel allljäml bör lillfalla eleverna somgåva. Organisalionen vill framhålla det orimliga i atl motivet för ellslopande av gåvoläromedlen skulle vara minskade kommunala koslnader förläromedel. Det nya arbetssättet kräver ju fler läromedel och mer rörligaresurser än vad som hiuills utgått. Föreningen framhåller att"andan" i gåvoläromedelsparagrafen bör finnas kvar, inle minsl avsocial-poliliska motiv. , ochVärmlands län, statens insiitui för läromedelsinformalion, ,, Solle,fteå, Göleborgs, och Söderlälje kommuner m.fl.Centems Ungdomsförbund, Aktiv Ungdom och Föreningen förslag att i 5 kap. 13 § skolförordningen införs aUskolstyrelsen anlai' läromedel och avgör hur dessa ska StäUas till elevernasförfogande efter samråd med personal och elever. Svenska kommunjörbundet menar alt bestämmelsen bör lyda:"Skolstyrelsen avgör vem som beslutar om antagande av läromedel samt omfor- 1978/79:180 249 merna härför." Lärare sku dock självklart somhittills ha rält att själv framslälla läromedel som behövs lill kompletteringav de läromedel som antagits. SÖföreslår även all de besiämmelser i ovan nämnda paragraf vilka avser cenlralaläromedel utgår. förslag tillstyrks av länsskolnämnderna i Uppsala.Jönköpings. och Jämilands lån. statensinsiilul för läromeddsinformulion. , och Söderlälje kommuner saml avCenierns inigdomsförhimd, kristna ungdomsråd och Föreningen . i , siaicns kidiiirråd. Sunensinigdomsråd, och Siockholms kommuner. Sverigeskrisina ungdomsråd och Föreningen betraktarvidgningen av läromedelsbegreppel som positiv. Siaiens ungdomsråd päpekar atl den är en förutsättning förutvecklingen av arbeissäiiel och samhällskonlaklerna. Länsskolnämnderna i Krisliansiads och samlHisloridärarnas riksjörening underslryker faran av en läromedelsslyrdundervisning och det negativa i della. i Krisliansiads län, slutens handikapprådoch siaiens insiinn för läromedelsinformation önskar en mer ingående behandlingav läromedelsfrågorna. Sunens handikappråd framhäller atl förslagels konsekvenserför elever med särskili behov av slöd och slimulans bör beakias. Stålens insliiui för läromcddsinjörmatiun betonar all deekonomiska konsekvenserna av förslagei måsle uiredas. a. länsskolnämnderna i och ochstatens insiilul,för läromedelsinformalion anser all ökade resurser kommer allkrävas för förändringarna på läromedelssidan. 1 förslagslexten säger atl en utgängspunkt föröversynsarbelel varil all ökade koslnader inle ska behöva uppslå. Förslageiavses alllså kunna genomföras i slorl sell inom ramen för befintliga resurser.Det kan dock finnas behov av vissa omfördelningar inom denna resursram.Slyrelsen konsiaterar alt de störsla koslnadsförändringarna är de som rörtimplanen och att en ökning av fortbildningsanslagel under alla förhällanden ärofrånkomlig. I överlämnandeskrivelsen påpekar SÖ däremoi alt detföreliggande läroplansförslagel jämte redan fattade riksdagsbeslut omförändringar av skolans arbelssäil m.m. både medför behov av inveslering ochleder lill ökade driftskostnader, i sådan omfattning att del mol bakgrund avdel akluella samhällsekonomiska lägel finns anledning all särskili påpekadella förhållande. RRV anser all del Iroligen finns vissa brisler i skolansresursanvändning och au skolans verksamhei därför bör underkaslas enbudgeireslrikiion och alt beslul om resursanvändning bör deceniraliseras sälångl möjligl. Verkei påpekar vidare alt de samhällsekonomiska konsekvensernaav förslaget i Slorl bör utredas. kommun förmodaratt decentraliseringen kan leda tillvinsler. Prop.1978/79:180 250 Även Landsiingsförbundei beionar all reformen måsle skeinom ramen för del lotala resursuirymmei och ej får ske på bekoslnad avkommunala insaiser på övriga områden. En omslrukturering av nuvarande resurserär därför nödvändig. hoppas all de ökade koslnader som kommeralt krävas inte leder till all resurser las från den "rena"kullurseklorn. IBlekinge län påpekarail ell sjunkandeelevanlal kommer all leda till all resurser frigörs. Siaiskoniorei, länsskolnämnderna i , ,Väslmanlands, Väsiernorrlands, och . statens institutför läro-meddsinformaiion, Svenska kommunförbundei. Siorumans,, , , , , , Söderlälje ochJärfälla kommuner, i , Kommunisiiskungdom, demokraiisk ungdom, SSU, , Föreningenlärare i samhällskunskap och konsiaterar attförslaget kommer atl leda lill belydande koslnader för bl. a. adminisiraiion,arbetssätt, lokaler och läromedel. Svenska kommunförbundei påpekar all del är de samladekostnaderna som är intressania för den som betalar men tror dock alt vissaförändringar kan ske inom de ramar som finns. Förbundel anser atl läroplanenbör betraktas som ett utvecklat måldokumenl. Vidare noierar förbundel motsättningenmellan förlagels ambitioner och statens direktiv lill SÖ. Förbundetsuppfattning delas av och Söderlälje kommuner. TCO noterar vad som sagtsav kommunförbundets representanter angående kostnaderna för genomförandet ochäven vad SÖ säger i sin skrivelse till regeringen. Enligt organisationenerfordras betydande resurstillskott i genomförandefasen. Vidare kommer denframtida driftkostnaden för alt ligga pä en betydligt högre nivå änhittills. Organisationen påpekar alt del särskilt bör varnas för att man lättleds till att överskatta läroplansförslagets rationaliseringsvinster i en iveratt genomföra en angelägen reform. Organisalionen säger dock atl under perioderdå nya resurstillskolt är knappa eller inga alls bör planeringen för en bättreskola likväl fortgå. Därigenom kan väl förberedda reformplaner snabbaregenomföras med bätire liders slörte resurser. noierar också vad som sägs i SÖ:sskrivelse lill regeringen. Statens insiilul för läromedelsinformation konstaterar altförslaget medför ökade koslnader för kommunerna för bl. a. anpassadeläromedel, kommunala läromedelscenlraler, ökad kopiering, malerielförbrukningoch studiebesök (det senare framför allt i glesbygdskommunerna). Staien ochSIL kommer all åsamkas ökade kostnader för information, produktionsstöd ochproduktutveckling specielll med avseende på små målgrupper. kommun anmärker atl Lgr 69 kostade mer pengar änsom sagls och atl SÖ:s bedömning ej håller p. g. a. den eftersläpning som finnsi kommunerna när del gäller läromedel, lokaler och utrustning. i och kommunpåpekar att SYO, PRYO och samhällskoniakt kommer all leda till ökade kostnaderför bl. a. resor. i pekar på alt ersättningför extern personal kräver ökade resurser och likaså krävs en resursökning förSSA-råden. kommun framhåller att driftkostnaderna föradminstration och lokaler blir beslående. Prop.1978/79:180 251 Att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget ärofullständigt utredda och atl ytterligare utredning behövs anser RRV,statskontoret, länsskolnämnderna i och ,decenlraliseringsulredningen, SACOISR, SoUefleå. , , ,och kommuner. Kommunistisk ungdom och . SoUefteå kommun noierar alt förslaget ej kan genomförasförrän de statliga och kommunala kosinadskonsekvenserna uirells. Försldärefier kan kommunerna la siällning till tidpunklen för genomförandel. Hisloridärarnas riksjörening anser atl förslaget böromarbelas och anpassas till ordinära elever och lärare. Föreningenunderslryker behovei av slöd till flyttande elever. Vidare anser föreningen alldet genomgående blir kommunerna som får betala merkostnaden. Föreningen betonarvidare alt ekonomiska möjligheter måste finnas före förverkligandel. Decenlraliseringsulredningen hävdar alt del faklum allförslagei innehåller yllersl få koslnadsberäkningar försvårar ell genomförandeav delsamma. Utredningen anser del därför ytlersl angeläget att koslnadsbildenbelyses bälire än vad SÖ gjort i förslaget. Utredningen kan inle godla all SÖhänvisar lill all den inle centralt kan beräkna koslnader eftersom besluten omden organisatoriska utformningen fallas lokall. Enligi ulredningens mening ärSÖ:s altityd förlegad. SÖ måste när den utarbetar ell sä viktigt förslag - ävenom den inle har del direkia koslnadsansvarel - söka bedöma vilka kostnader somkommer att förändras för kommunen och/eller slalen. Del är SÖ:s uppgifi som central myndighet atl samla ochförmedla erfarenheler, utveckla metoder, samordna och rent allmänt inspireralill en ändamålsenlig verksamhet. Utredningen ger också exempel på hurläroplansförslaget kan komma alt medföra minskade i stället för ökadebefogenheter för kommunerna därför att kostnadsanalyser saknas. i lån saml , ,, , , , , ochJärfälla kommuner beionar att staien måste bära sin del av kostnadsansvaret. i anser del självklart atlde ökade koslnader som beror på förändring i timplanen hell ska täckas avstatsbidrag. Minskningen av basresurstimmarna på mellanstadiet måsle kompenserasgenom molsvarande ökning av förstärkningsresursen. Extra resurser måslelillföras maskinskrivning, teknik och hemspråk. kommun anser det vara fel atl gåvoläromedlensslopande leder till någon kostnadsbesparing. Vidare konstaterar kommunen altställiga pengar behövs for den omfattande forlbildning som krävs och alt kommunemasansträngda ekonomi ej kan belastas ytteriigare. instämmer i alt kommunernas ekonomi intefår belastas mer. Kommunistisk ungdom förordar att man ej bör la bortgåvoläromedlen. i lån betraktar somväsentligt aU medel för förändringen anslås inom överskådlig tid. i önskar forisatt anslagtill fritidsverksamhet i statsbudgeten. i anser attförändringens ambitionsnivå bör fä bli vad varje kommun anser sig klara av. Prop.1978/79:180 252 SÖ:s förslag ull läroplanen ska träda i kraft för hela och all tiden mellan beslul ochgenomförande bör bli två är bifalls av länsskolnämnderna i ochGävleborgs lån, , , , , , ,, , och kommuner. Skellejleå konimununderstryker all det är angeläget all de val som elever och föräldrar seriöstlagit ställning lill får bestå. Kommunen förordar därför att förändringarnaavseende altemalivkurser och val av slöjdart genomförs successivi genomhögstadiet. kommun konstaterar att vissa övergångsbestämmelsersannolikt är nödvändiga för de årskullar som börjat på högsladiel under nugällande lillvalssyslem - under fömlsäitning alt en förändring avtillvalssystemei ska genomföras. Siaiskontorel, länsskolnämnden i Krisliansiads län.SACOISR och komnmn förordar ett successivt ikrafllrädande. SACOISR och Skellefteåkommun anser all är för korl lid. i Göleborgs och län och Svenskakomminiför-binidei önskar år och Föreningen ire år. SACOISR påpekar alt en ny läroplan bör införas successividä övergångsbestämmelser kommer alt bli nödvändiga. Eftersom del kommer attkrävas lid för planering och genomförande av fortbildning ochutbildnings-kompleilering, nya avtal ska slutas och ändringar i skolförordningengenomföras anser organisalionen all ivä år för genomförandel är . Föreningen vill belöna viklenav alt övergångsbestämmelser utfärdas i god lid. Producenlerna kan inte förväntasklara de speciella läromedelsbehov, t.ex. läromedel utformande för helasiadier, som kan finnas under en sä begränsud tidsperiod som 1 -. i Väslmanlands lån förutsätter atl vissaövergångs-mässiga ålgärder bör övervägas för elever i åk 9 del år läroplaneniräder i krafl. Dessutom underslryker nämnden viklen av all gymnasieskolans läroplananpassas lill den nu föreslagna läroplanen för . Nämnden vill ocksåframhålla all den del i förslaget som avser del förändrade arbeissäiiel iskolan bör siimuleras all omsälias. oberoende av om andra delar av förslagetinte kan förverkligas p. g. a. brist pä ekonomiska resurser, personal ochlokaler. Behovei av övergångsbesiämmelser pålalas också avulredningen om den kommunala vuxenutbildningen. vill framhålla viklen av alt lid finnsför förhandlingar och beslul som behöver fallas både på lokal och ceniral nivå. Vä.xjö kommun underslryker viklen av atl SÖ:s supplementmed praktiska anvisningar uikommer snarasi möjligl. I vissa avsnitt borde delredan ha förelegai efiersom en slällningslagande lill många av de tankar läroplansförslagetinnehåller i stor ulsiräckning är beroende av en bedönming av de praktiskamöjlighetema atl genomföra föreslagna förändringar. Även TCO beionar alt SÖ snarasi bör framlägga sitl förslaglill del 2 av läroplanen för alt del ska vara möjligl all fä en fullsiändigbild av vilka besiämmelser, rikilinjer, rekommendationer och hjälpmedel somkommeratt slå lill förtbgande. Organisaiioner delar vidare SÖ:s uppfaiining atldel är väseniligi atl den berörda personalen inte oroas av att beslut och avtalom Prop.1978/79:180 ; 253 bl.a. anställnings- och tjänstgöringsförhållanden inte föreligger och är väl kändai god lid före reformens genomförande. Tiden mellan riksdagsbeslut ochikraftträdandet måsle därför utnyttjas effektivt. Cenlrala inslanser mäste varaberedda all omedelbarl efter beslul sälta igäng med information, forlbildningoch förhandlingar. Länsskolnämndeni , Svenska kommunJÖrbundel, , , , ochJärjälla kommuner och anmärker alt reformen ejkan genomföras förtån de ekonomiska konsekvenserna utretts och resurser finns. Länsskolnämndeni säger all all om det visar sig all när erforderliga beslul ochavtal föreligger de ekonomisk förulsäuningarna saknas för ell omedelbarlgenomförande ell successivi ikrafllrädande bör kunna ifrågakomma. ytterligare utredningar och överväganden eller på grund av ekonomiskafakiorer inle kan genomföras i sin helhet i början av 80-lalet, bör del varamöjligl alt genomföra delar av delsamma för all undvika förseningar vidförverkligandel av SlA-besluleis grundtankar. Vissa av förslagen är ju förövrigi redan nu genomförda som lillägg och ändringar lill Lgr 69 konslalerarnämnden. Prop.1978/79:180 254 1 Sammanfattning av betygsutrednings förslag(SOU 1977:9) Betygen i skolan BU 73 vill slå fasl att bedömning av elevernasprestationer är nödvändig dels därför att i försia hand elev, föräldrar ochlärare skall kunna få reda på hur eleven klarar sitt skolarbete och utvecklas,dels därför alt bedömning stimulerar eleven i hans studier. BU 73 anser att enighel råder om atl bedömning av elevernabehövs för atl ge informaiion och motivation. Däremoi har man delvis olikameningar om hur bedömningen skall göras och hur den skall meddelas. Alla ledamölerna är överens om atl en individrelaieradbedömning av eleverna skall göras. Den skall meddelas varje lermin i form avsamlal. Till delta skall fogas en betygsältning i gymnasieskolan. Delade meningar råder om formen för bedömningen igrundskolan. 1 det följande ges en utförlig beskrivning avutredningsmajoritetens förslag. sist redogörs för de synpunkter sornreservanterna framför på vissa punkter där de anmäler en från majoritetenavvikande uppfattning. Man kan se av betygen hur eleven klarat sig i olika ämnen.De anger kunskaperna men säger ingenting om hur eleven är för övrigi. BU 73 använder av praktiska skäl orden kunskaper ellerkunskaper och färdigheier. I de orden innefattas vad som ingår i skolanskunskapsmål, t. ex. att eleven skall lära sig all tänka självständigt ochkonstruktivt i anslutning till del som han lärt sig, all han skall kunnaöverblicka och kriliskl bedöma del, att han skall kunna använda kunskaperna förall lösa problem i en vidare mening. Skolan skall inte bara ge kunskaper. Den har också andraviktiga mål för all eleverna skall utvecklas lill harmoniska ochansvarskännande samhällsmedborgare. De målen är beskrivna i läroplanerna. försöker man välja ärbetssätl ochinnehåll i undervisningen som stämmer överens med målen. Hur bidrar dåbelygsällning lill all eleverna lär sig att länka kritiskt, samarbeta, hjälpavarandra, la hänsyn lill varandra och annal som ingår i skolans mål? Många elever inriktar sig på vad som betygsälls. De anseralt det är viktigast att få bra belyg. Sådant som de menar inle är malnyliigiför deras forlsatta verksamhei ägnar de mindre uppmärksamhet åt. Beiygen ger informaiion om elevens kunskaper. De lämnaremellerlid andra delar av elevernas preslalioner uianför. Sådan informaiion,som också kan vara av värde t.ex. för fortsall uibildning, kommer inle fram,därför alt den inte tas med i beiygen. 1 åtskilliga ulbildningar är del andrakvalifikaiioner än kunskaper i skolans ämnen som är vikliga eller kanskevikligare för att eleven skall lyckas. BU 73 menar därför all belyg ger en ensidig informaiion omeleven med tonvikten lagd på kunskaperna. BU 73 diskuierar fiågan om betygen moiiverar eleverna.Sluisaisen av den diskussionen är all elever som får bra belyg känner sigslimulerade. De som får låga belyg känner sig närmasi missmodiga och nedslagna.Men antag då all man slopar belyg med hänsyn lill den som har svårt atl hävdasig. Vilken verkan får del för de övriga? 1978/79:180 255 BU73 anser som sagts att det är nödvändigi med en bedömning i skolan.Den skall ske och sker fortlöpande i skolarbetet. Eleverna får reda på hur deklarat av olika arbetsuppgifter och prov. Sådana upplysningar verkarsjälvfallet stimulerande. Eleven behöver inte betyg för all finna detmeningsfulll att arbeta i skolan på låg- och mellanstadiel. Man har goda erfarenheterav att betygen i stort har slopats på dessa stadier. Därför har man i ettflertal kommuner tagit bort betygen i årskurs 3 och på sina ställen också iårskurs 6. BU73 anser att det inte är troligt att elever på andra siadier skulle reageraannorlunda, om belyg inte gavs ål dem. Del kan vara besväriigi i tonåren förmånga och vissa kan känna vantrivsel och skoltrötthet. Betyg torde emellertidinte vara nödvändiga för atl tonåringar skall finna skolan meningsfull. Enannan form av bedömning kan siämma bältre överens med skolans mål och varaeleverna till hjälp i arbetet och vid val av fortsalt verksamhei. Därförbehöver man troligen inle vara rädd för all elevema på högre siadier skulleprestera mindre i skolan, om sedvanliga belyg inle ges. BU73 menar att betyg har vissa nackdelar både för undervisningen och för eleven.Betyg bör därför användas bara när man inte kan undvara dem. Hurskall då en bedömning göras? Enligt BU 73 lalar siarka skäl för atl elevensprestationer inte bedöms i jämförelse med kamraternas. I siällei bör hanspreslalioner jämföras med vad han tidigare gjort och med hans egnafömisäiiningar. En sådan bedömning kallas individrelaierad. Lärareoch elever kan diskutera ett förestående undervisningsavsnitt med varandra. Dekan planlägga, välja arbetssätt osv. Läraren kanske använderdiagnostiska prov för atl komma underfund med vad eleverna kan och vad sombrister. Under arbetets gång hjälper och uppmuntrar han dem. Han ser vad deklarar av och vad de måste ha hjälp med. När avsnittet är färdigi kan deresonera med varandra om uppläggningen av arbelet, om arbetssättet och omresultaten man nått. I undervisningen sker således bedömningar. Debedömningar som gäller den enskilde eleven inriklas på hur han lyckats medsitl arbete i förhållande lill vad han kan klara av. Har han utnylljal sinakrafter för att nå de mål som satts upp? Kan han gå vidare eller behöver hanspeciell hjälp? Inlresset är i alla frågor som kan ställas riktal mot elevensprestationer i jämförelse med hans fömtsättningar. En sådan bedömning gerUnderlag för information till både skola och hem. Enfortlöpande individrelaierad bedömning ger också motivation. Den ställer kravinom läroplanens ram på eleven efter måttet av hans förmåga och jämför honominte med vad andra kan prestera. På så sätt verkar den motiverande också på deelever som inte har så goda fömtsättningar. BU73 anser atl en individrelaierad bedömning fyller uppgifien att ge både enallsidig nyanserad information och en motivation åt alla elever. Därför börbedömningen i skolan ske enligt individrelaierad metod. I vilken utsträckningen individrelaierad bedömning behöver kompletteras med andra bedömningar skallBU 73 diskutera i del följande. Siluaiionen biir i viss mån en annan i gymnasieskolanän i . Enindividrelaierad bedömning kan vanligen inte uttryckas med en enstaka symbolsom siffror eller bokstäver. Den behöver en ulföriigare beskrivning och skerdärför i regel bäsl i muntlig form. 1 ell samlal mellan lärare, elev ochföräldrar kan fylliga och väsenlliga upplysningar ges om elevens prestationeri vid mening. Prop.1978/79:180 256 1.2 BU 73: s förslag till bedömning i Betyg ges nu inte så ofta i den obligaloriska skolan somförr.