prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — Enliglmin mening finns del elt permanent behov av en studio eller verkstad föranimerad film som skall fylla de funktioner som verkstaden vid konsihögskolanhar haft. Verkstaden skall kunna utnytljas för utbildning i animerad film bådeför studerande i olika konstnärliga utbildningar och för yrkesverksamma. Denskall vidare kunna erbjuda en lämplig miljö för produktionsexperimenl och ävenkunna användas för viss, inle alltför omfattande produklion. Dennuvarande verkstaden vid bör kunna tjäna som utgångspunkt för ensådan permanent lösning. Del är emellertid angelägel att verksamheten ges enbredare förankring än f. n. Jag har därför tagit initiativ till ell samtalmellan olika tänkbara intressenter som skulle kunna bilda en ny huvudman förverkstaden. Delstatliga stödet lill imporl av barnfilm kanaliseras genom Svenskafilminsliiulel. Filminsliiulel erhåller innevarande budgetår slatsbidrag med540000 kr. för import och distribution av barnfilm. till barnfilmverksamhelen med . av egna medel. Underverksamhelsårel 1977/78 förvärvades 15 korlfilmer och 2 långfilmer. Anlalel filmeri egen distribution uppgick lill omkring ca 95 och antalel visningsiillfällentill omkring 3700. Dislribulionsverksamheten har expanderal kraftigt underdelsenaste årel. 1sin anslagsframställning för /80 framhåller atl detkraftigt ökade intresset för barnfilm inle kan tillfredsställas inom ramen förde resurser som disponeras. Del råder bl. a. brisl på kopior. Prop.1978/79:143 37 föreslår atl statsanslaget lillverksamheten ökas med . Huvuddelen är avsett för filminköp, men enpersonälökning med en halv tjänst ryms också inom det föreslagnaökningsbeloppet. Barnkulturgruppen föreslår en ny stödordning för import avbarnfilm. Enligt gruppens förslag skulle filmimportörer kunna söka stöd för enskildatitlar. Slödel skulle läcka alla kosinader för inköp, översältning ochver-sionering av filmen. Beslut om stöd skulle vara förenat med villkor i frågaum filmhyrans storlek. Filmer som har erhållit stöd skulle vara tillgängligaför alla distributörer lill självkostnadspris. Beslut om stöd skulle enligtförslaget fattas av barnfilmrådet, efter del alt rådet har fåll se den akluellafilmen. Förslagel har fått etl blandat mollagande avremissinslanserna. En grupp, som beslår av barnfilmrådet samt olika organisationer,främst med anknytning till arbetarrörelsen, ger förslagel sitt stöd. Någraorganisationer inom filmbranschen är i princip positiva till ell imporislöd,men anser all del bör konstrueras på annal sätl än bamkullurgruppen föreslår.En tredje grupp, som främsi representeras av , Sverigesförenade filmstudios, anser alt de statliga resurserna för import av barnfilmliksom nu bör koncentreras till Filminsliiulel. Några remissinslanser har tekniska synpunkter påförslaget. påpekar all"lågfrekventa" filmer kan behöva stöd medan bra filmer som är riktademol elt brelt användningsområde i de flesta fall är självfinansierade. Fleraremissinstanser hävdar att den föreslagna handläggningsordningen, somförutsätter atl en påseendekopia kan tas till , är administrativtotymplig. Remissbehandlingen visar enligl min mening altbamkullurgruppens förslag lill stödordning för import av barnfilm inle nu kanläggas lill grund beslul. Del kompletterande utredningsarbete somerfordras kommer alt ske inom ramen för den översyn av den statligafilmpolitiken som pågår inom . Efterfrågan på de barnfilmer som har importerats avSvenska filminsliiulel har ökal kraftigl . För allFilminslitutet skall kunna tillgodose denna ökade efterfrågan har jag räknatmed en höjning av bidragel till och distribution avbarnfilm med . En förutsättning för all en ökad tillgång till god barnfilmskall komma barnen lill del är all del finns informaiion om filmerna och alldenna informaiion når ul så all den kan påverka valet av repertoar. Därförmåsie ålgärder lill förmån för produklion och imporl av god film för barnkom-plelleras med en gransknings- och informalionsverksamhei. Filmer som skall visas offentligt för barn måste varagodkända av för visning för den aktuella åldersgruppen. 1tveksamma fall inhämtar biografbyrån barnfilmnämndens yttrande innan beslutfattas. Som jag nämnt i det föregående innebär biografbyråns godkännande alt Prop,1978/79:143 38 filmen har bedömts inte kunna vålla barn i den akluellaåldersgruppen psykisk skada. Däremoi innebär godkännandet inte atl filmen iandra avseenden är lämplig för barn. Biografägaren är skyldig atl ange i vadmån barn har tillträde lill biografföreställning. 1 praktiken angesåldersgränsen i all bioannonsering. Barnkullurgruppen föreslår att biografågarna bör åläggasatl i annonseringen sätta ut av barnfilmnämnden rekommenderad ålder ochallmänna klassifikationer av filmen. Förslagel har endast berörts av ett fåtalremissinstanser som i allmänhet har hänvisat till biografbyråns nuvarandegranskning. har enligt sina direktiv iuppdrag all pröva behovel av en vuxencensur på filmens område. Till ulredningenhar överlämnats skrivelse 1977/78; 75 jämte konstitutionsutskottetsbetänkande /78; 14, vari begärs en samlad översyn av bestämmelserna förbarns tillträde lill biografföreställningar. I fråga om barnfilm som finns all hyra i 16 mm-formal förslutna visningar har barnfilmrådet inlett en granskningsverksamhel. Det förstaresultalel av granskningen presenlerades då rådel gav ulBarnfilmkalalo-gen/78. Katalogen bygger på granskning av omkring 250 filmer. Ca150 av dessa rekommenderas av rådets granskare medan ca 100 ej rekommenderas.För de rekommenderade filmerna innehåller katalogen utförliga rapporter, medanbedömningen av de filmer som ej rekommenderas endast redovisas i tabellform. Frågan om information om filmutbudet ställer sig olikaberoende på om den avser biograffilm eller övrig film. I fråga om biograffilmenbestäms repertoaren av biografägaren i kontakt med filmdistribulören. När detgäller de slora biografkedjorna sker filmsältningen centralt. De som beslutarom vilka filmer som skall visas måste under alla förhållanden antas ha så godkännedom om filmerna att ytterligare information riktad till denna gruppknappast skulle förändra repertoaren. En information om biograf-filmutbudel förbarn som riktas direkt till barnen eller till deras föräldrar skulle troligeninte bli särskiU effektiv, åtminstone inte på de platser där det saknasvalmöjligheter. Frågan om en eventuell utökad informationsplikt belräffandebiograffilm för barn bör enligl min mening kunna tas upp på nytt när resultatetav yltrandefrihetsutredningens arbete föreligger. Jag vill i detta sammanhang erinra om all enförsöksverksamhet med fraktslöd för film har startat den . Genomalt värdefull film kan erhållas fraktfritl bör det vara möjligt att den vägenuppnå en förbättring också av matinéreperloaren. Information om barnfilmer som finns all hyra i 16mm-formal kan bli effektiv i den meningen alt den påverkar filmutbudet. Dessafilmer visas inle vid offentliga föreställningar utan hyrs för visning i l.ex.skolor, organisationer och inom fritidsverksamhet. Prop.1978/79:143 39 kan fungera som värdefulla komplement och alternativ lillsåväl biografernas matinévisningar som till televisionens barnprogram.Speciellt viktig är den möjlighet lill samtal i anslutning till filmvisningensom denna visningsform ger. De som bestämmer om filmurvalet har ingetkommersiellt intresse i verksamheten utan strävar efter atl göra etl urbarnens synpunkt så goll val som möjligl. En informaiion som riktar sig lilldem bör därför kunna påverka deras filmval och därigenom också indireklfilmdislributö-rernas inköpspoliiik. Del ärdärför enligt min mening angelägel alt den granskning av sådan film som harinletts fortsätter. Vid min beräkning av bidragel till förbarnfilmändamål har jag tagit hänsyn till detta. Formernaför granskningen och för publicering av granskningsresultaten bör givetvisutvecklas fortlöpande. Härvid bör de synpunkter som har anförts på del hutillsutförda arbetet beaktas. Del kan l.ex. finnas anledning atl i högre grad änsom har skett ta hänsyn till all granskningsresulta-len skall kunna användas avmottagargmpper med vill skilda värderingar, som skall kunna dra sina slulsalserulifrån den informaiion som lämnas. För mollagargrupperna är den sakligainformationen om filmerna det viktigaste. Huruvida filmerna kan rekommenderaseller ej bör inle avgöras av granskningsorganet ulan av moilagarna. Vid sidanav kännedom om vilka filmer som finns att hyra har de som skall arbeta med barnoch film självfallet behov av kunskaper av många andra slag. Tekniska kunskaperär nödvändiga, l.ex. hur man sköter projektorn eller ordnar visningslokalen.För den som skall leda en filmverksamhet är det viktigt att själv ha kunskapom film, om filmens historia och estetik, liksom om hur man arbetar med film ibarngruppen, om förberedelser och om bearbetning av filmupplevelsen. Del ärvanligt all barn som är mycket intresserade av all se film också vill filmasjälva. Det är också ofta omvittnat all den som har filmat själv ser på film påett annal säll, med siörre insikt i hur filmen är gjord och i vad filmaren harvelat uppnå. Också densom skall leda barn som filmar själva behöver olika slags kunskaper. Även härkrävs tekniskt kunnande, men också förmåga all få gruppen alt samarbeta kringdel ganska långsiktiga mål som en filminspelning är. Underliden har barnfilmrådet bedrivit försöksverksamhet medfilmvisning för barn och med barns egel filmande i fyra kommuner. Sammanlagthar 17 olika projekt genomförts. Del rör sig främsi om verksamhei inomorganisationer, men några projekt har också ägt rum inom kommunalfritidsverksamhet. Utvärdering av försöksverksamheten pågår. Regeringenhar vidare givit stöd lill och hemgårdar för enförsöksverksamhet med en förbättrad användning av film på ungdomsgårdar.Förbundel har i försöksverksamheten samarbetat med Prop.1978/79:143 40 Försöksverksamheten beräknas bli avslutadinnevarande budgetår. Det är angeläget att de erfarenheter som har vunnits genomde olika försöksverksamheterna sammanställs och kan föras vidare genom olikaformer av kursverksamhet för dem som arbetar med barn och film. Det kan gällaorganisationernas ledarutbildning och personalutbildning för kommunalanställdpersonal. Fortbildningen av lärare är också viktig, liksom den grundläggandeyrkesutbildningen för olika grupper som arbetar med barn. Sedan utvärderingen av försöksverksamheterna är slutfördkan det visa sig alt vissa frågor har blivit otillräckligt besvarade eller atldet finns behov av ett fortsalt utvecklingsarbete på vissa områden. Ett sådantarbeie bör kunna bedrivas inom ramen för kulturtådets allmänna ansvar förutvecklingsarbetet på barnkulturens område. Avgörande för hur lokalt organiserade filmvisningar skallfungera är givetvis alt de som anordnar verksamhelen är kunniga och engageradeoch att lokaler och teknisk utrustning är tillfredsställande. Uppgifterna förde lokall ansvariga kan emellertid underlättas avsevärt om det finns möjlighettill samspel med en central organisation av något slag. Den centralaorganisationen kan svara för l.ex. filmbevakning, bokningsservice ochkursverksamhet inom filmområdel. Sedan budgelårel 1975/76 finns del möjlighet atl erhållastatsbidrag till sådana centrala funktioner på filmområdel. Verksamheten skallsyfta till alt förbättra möjligheten till visning av barnfilm i former somulgör alternativ lill biografernas matinéföreslällningar. /79har regeringen fördelat sammanlagt . för sådan barnfilmverksamhet.Bidragen avser kostnader för central verksamhet, medan lokala kostnader fårfinansieras på annat sätt, t. ex. genom lokalt aktivitetsslöd till ungdomsorganisationer,kommunala bidrag eller egenavgifier. En undersökning om verksamhetens omfattning har gjorts ifråga om "Kontrast" till vilket bidrag har utgått med275000 kr. för /79. 1977/78 visades film i drygt600 olika lokaler i 101 kommuner. Antalet besök anges till ca 150000. Bidragsgivningen bör enligt min mening fortsätta ävenunder nästa budgetår. Jag har i min medelsberäkning tagit upp en viss ökningav resurserna för ändamålet. Frågan om den mera långsiklliga inriktningen avverksamheten får tas upp inom ramen för den översyn av den statligafilmpolitiken som pågår inom . Jag vill emellertidredan nu peka på elt problem som gäller bidragsgivning för speciella ändamåltill barn- och ungdomsorganisationer som bedriver en allmän verksamhet. Dessaorganisationer erhåller generella slatsbidrag för sin verksamhet och bestämmersjälva om verksamhetens inriktning och bidragens användning. För att särskildabidrag för filmvisning skall kunna ulgå lill sådana organisationer bör manenligt min mening kräva alt filmverksamheten är organiserad på Prop.1978/79:143 41 ett sådant sätt all dess inriktning och omfaiining kanurskiljas i förhållande lill organisalionernas övriga verksamhei. En frågasom har berörts i barnkulturgruppens rapport och som har diskuterats mycket avremissinstanserna gäller hur ans vare t för barnfilmfrågorna skall fördelasmellan olika organ. Här är meningarna starkl delade. Bakgrunden är följande. 1 prop.1975; 20 om den statliga kulturpolitiken 2 föreslogs all etl barnfilmrådskulle inrättas. Rådet skulle dels fungera som etl allmänt diskussionsforumoch som remissorgan för regeringen, dels som samrådsorgan för i fråga om de uppgifter på barnfilmområdel för vilka institutetuppbar slatsbidrag. De uppgifter som räknades upp i propositionen vargranskningsverksamheten, importen av barnfilm samt försök med distribution avbarnfilm. Föredraganden räknade också med att rådel skulle komma att kunnafölja verksamheten med produktion av barnfilm samt verksamhet inombarnfilmområdet lill vilken det inle utgår statsbidrag. Barnfilmrådet ärtillsall av regeringen och har f n. nio ledamöter, som företräder bl. a. barn-och ungdomsorganisationer, kommunerna och filmarbelarna. Utvecklingenhar inle blivit den avsedda. Redan från början uppstod svårigheter i samarbetetmellan barnfilmrådet och och dessa svårigheter ledde lill ellkrav på att barnfilmrådet skulle lösgöras från institutet. Detta skedde den 1juli 1976 då barnfilmrådet i stället knöls administrativt till statensungdomsråd. 1 samband med klyvningen delades anslaget till barnfilmverksamhelenupp mellan och . fick fortsaltbidrag för import och distribution av barnfilm, medan ungdomsrådet fick medelför granskning av barnfilm och för genomförande av en försöksverksamhet medbarnfilm. Särskild personal anställdes på ungdomsrådet för atl arbeta medbarnfilmfrågor. Filminstitutetsbarnfilmverksamhel innefattar i huvudsak produktion av barnfilm och import ochdistribution av barnfilm. Produktionen sker inom ramen för I-fonden och handhasinom institutets produktionsavdelning. Import och distribution sköts avtjänstemän inom avdelningen för inköp och distribution av film. Dessatjänstemän svarar också för framställning av informationsmaterial om filmerna,rådgivning m. m. Denverksamhet som har bedrivits under barnfilmrådets ledning har omfattatgranskning av barnfilm och försöksverksamhet med olika former för visning avbarnfilm och barns eget filmande. Dessulom har rådel arrangerat konferenser ochmedverkat i inlernationelh samarbele. Utvecklingen kan sammanfattas med alt vi i stället för denursprungliga konstruktionen där Filminslitutet skulle ansvara för helaverksamhetsområdet med barnfilmrådet som samrådsorgan har fåll två parallellaorgan. Samarbetet mellan barnfilmrådet och har lilen omfattning. Enligt min mening är del angeläget atl frågan omförhållandet mellan barnfilmrådet och löses. Härvid framstår delsom naturiigt Prop.1978/79:143 42 att utgå från den faktiska fördelningen av uppgifter ochanpassa organisationen till den. svarar nu för produktion av barnfilm försåväl biografvisning som visning i smalfilmsformal utanför biograferna.Institutet bedriver vidare import och distribution av barnfilm ismalfilmsformal samt viss informationsverksamhet i anslulning därtill. I sitt arbete med dessa uppgifter är det angeläget attFilminstitutet har goda kanaler till olika grupper som använder barnfilm, t.ex. skolan, kommunerna samt barnfilmklubbar och andra barn- ochungdomsorganisationer. Det var denna funktion som barnfilmrådet avsägs fylla.Konstmk-lionen har emellertid inte fungeral väl och man bör därför välja enform för dessa kontakter som är bäitre anpassad till och sätt att fungera. förvaltningsråd är en rådgivandeförsamling vars ledamöter utses av olika organisationer m.m. inom filmområdet.Inom förvaltningsrådet finns ett särskilt utskott för barnfilmfrågor. Enliglvad jag erfarit avser man från sida atl kompletteraförvaltningsrådet med företrädare för de grupper som enligl vad jag anförtär viktiga atl ha med i barnfilmarbetet och som inle nu är företrädda iförvaltningsrådet. Härigenom kommer dessa grupper att få insyn iFilminstitutets hela verksamhet på barnfilmområdel och möjligheler attdiskutera inriktningen med de ansvariga på institutet. Den här angivna konstruktionen ger enligt min mening godaförutsättningar för etl omfattande samarbele mellan ochföreträdare för olika berörda grupper i fråga om de viktiga uppgifter som institutethar som rör film för barn. Inte minsl gäller det den ökade produktionen avbarnfilm som enligt vad jag har anfört bör komma till stånd. Vid sidan av har en rad olika myndigheteroch organ uppgifter på filmens område. stöd till vissfilmproduktion har jag redan nämnt. Som jag också har berört svararbarnfilmrådet inom för bl. a. granskning av smalfilm förbarn, för viss informationsverksamhet och för visst internationellt samarbele.Rådet har också bedrivit en försöksverksamhet med bl. a. visningar av barnfilmsom f. n. utvärderas. De resultat som kommer fram i försöksverksamheten börkunna användas vid kurser och konferenser. svarar förfilmcensuren samt försöksverksamheten med fraktstöd för film. Bidragsgivningentill filmvisning i nya former handhas inom . Filmenhör inle till statens kulturråds ansvarsområde i trängre mening, menfilmverksamhet måste anses ingå på en rad områden där har elt allmäntansvar utan uppdelning på olika konslområ-den. Hit hör l.ex. fördelning avbidrag till utrustning, konferenser och festivaler, liksom givetvis de nyauppgifter av utvecklingskaraktär på barnkulturens område som jag nu föreslårskall åvila kuluturrådet. Enligt min mening finns det skäl som talar för alt manbehandlar frågor Prop.1978/79:143 43 om uppgifts- och ansvarsfördelningen för barnfilmen isamband med organisationsfrågorna inom filmområdel i övrigt. Dessa frågorövervägs f. n. inom ramen för den översyn av den statliga filmpolitiken sompågår inom . I avvaktan på alt ett resultat av dettaarbete kan redovisas bör några ytterligare förändringar av ansvarsförhållandenapå banfilmens område - uiöver vad jag redogjort för i del föregående - inlegöras. 6.7 Lek och lekmateriel Jag har i inledningsavsnillel i korthet berörtsamhällsomvandlingens effekter på bamens situation. Alt samhällsförändringarnahar en stark genomslagskraft i barnens värld märks givelvis även när det gällerlekarna. Lekens betydelse för barns sociala och psykologiskaulveckling har under senare är blivit alltmer uppmärksammad. Till följd av deförändringar som ägt rum i t. ex. boendemiljön och familjestrukturen harbarnen ofta hamnat i en händelsefaltig miljö med få vuxenkontakter.Kamralkonlak-lerna begränsas ofta till jämnåriga barn till följd avåldersgruppsindelning i förskolan och årsklasser i skolan. Barnensrörelsefrihet begränsas ofta av en farlig trafikmiljö och med ökadtälorlsbebyggelse försvinner många möjligheler lill sponlan naturkontakt. Alderssegregationen har en tendens att bli permanenteftersom de äldre barnen inte får någon erfarenhel av de mindre barnens behovoch förmåga och därmed inte heller kan förväntas ta de hänsyn som krävs för atlett samspel mellan yngre och äldre barn ska fungera. De yngre barnen är oftarädda för de äldre i de miljöer där kontakterna är bristfälliga. Barnkullurgruppen berör dessa problem i korthet i sinrapport och påpekar att ett kulturarv håller på atl gå förlorat i och med attvissa traditionella regellekar inte längre förmedlas från äldre barn tillyngre. Del problemet bör ses i samband med barns behov överhuvud taget avvarierande kontakter med andra barn i olika åldrar. Inom skola och förskola diskuteras detla problem och enintressant försöksverksamhet bedrivs med syfte alt vidga kontakten mellanbarnen över de olika åldersgränserna. I skolan prövas faddersystem, där äldrebarn får ett visst ansvar för barn i lägre klasser. Inom förskolan har en förändringskett mol ökad åldersinlegration i s. k. syskongrupper, i vissa fall med barnmellan 7 månader och i samma grupp. 1 en diskussionspromemoria från familjeslödsulredningen.Daghem för Små barn, (Liber 1978) diskuteras barngrupper med barn i åldrarna med slöd i resonemang om stora och små barns behov av varandra. Det finns ett stort behov av försatt informaiion ochpåverkan när del gäller såväl lekmateriel som att utforma nya miljöer ellerförbättra lekmöjligheter. , som tillkom 1971, fyller en viktigfunktion på detla 1978/79:143 44 Rådet har som uppgift att hävda leken som enförutsättning för människans ulveckling och verka för att goda möjligheter fören utvecklingsfrämjande lek i såväl offentlig miljö som i bostadsmiljö skapas.Lekmiljörådet har utarbetat information och förslag till aktiviteter medtonvikt på barnens egen kreativitet. Rådet arbetar också med enfunktionsvärde-ring av leksaker och lekredskap, som torde kunna bli värdefullvid planering av lekplatser och vid institutionernas inköp av lekmaterial. Utvecklingen när det gäller barnens lekmateriel liknar denvi har haft på läromedelsområdet. ökade användningen avläromedel, men börjar man ifrågasätta läromedlens styrande inverkan påverksamheten. Inom förskolan har de pedagogiska leksakerna en relativt storbetydelse, men det hörs också kritiska röster som hävdar att de pedagogiskaleksakerna inte stimulerar till samarbete, alt de främjar prestationsinriktning,osjälvständighel och konkurrens om de vuxnas uppmärksamhet. Den expanderandeförskolan är naturligtvis en viktig marknad för lekmaterielproducenterna. Problem som rör marknaden för lek- och arbetsmaleriel iförskolan undersöks av utredningen om läromedelsmarknaden (U 1976: 04). Utredningenhar översiktligt undersökt dels produktions- och konkurrensförhållandenabeträffande lekmateriel i förskolan (Läromedelsmarknaden - produktions - ochkonkurrensförhällande, DsU 1978; 12-13), dels kommunernas kostnader för inköpav lek- och arbetsmaleriel (Samhällets kostnader för inköp av läromedel samtlek- och arbetsmaleriel, DsU 1978: 14). 1 en inlensivsludie av 20 kommuner redovisar utredningenockså hur förskoleinstitutionerna försörjs med lekmatariel. 1 sitt slutbetänkande kommer utredningen attdiskutera resultaten av dessa undersökningar och lekmalerielens inverkan påverksamheten. Om barn skall engageras av etl skådespel, en konsert elleren utställning måste framställningen uiformas med hänsyn till barns inlressenoch föreställningsförmåga. För alt barnens egen skapande verksamhei verkligenskall bli utvecklande behövs del en genomtänkt och stimulerande arbetsmetodik.Arbetet bland barn blir riktigt framgångsrikt först när del inrymmermöjligheter all experimentera med konstnärliga uttrycksformer, pedagogiskametoder och nya former för kontakt med barngrupper. Del är en viktig uppgiftunder de närmasle åren att skapa förutsättningar för elt utvecklingsarbete pådessa områden. Därför anser jag det motiverat att resurser nu ställs tillförfogande för försöksverksamhet och utvecklingsprojekt som ger utrymme förexperiment och förnyelse. Del utvecklingsarbete som jag vill förorda bör givetvisbedrivas bland barn och i de miljöer där barn nalurligen vistas. Prop.1978/79:143 45 kulturinstitututioner av olika slag, lokala föreningar ochfria grupper får möjlighet att delta. Ledningsansvaret måste emellerlid liggacentralt, i första hand hos samt , Rikskonserleroch Riksutställningar. För de tre sist nämnda organisaiionerna ärutvecklingsarbetet redan etl nalurligi inslag i verksamhelen.