prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — förekommer, och å andra sidansädan obligalorisk eller frivillig provning som har föreslagits elleraktualiserats i olika sammanhang. Vidare bör göras en invenlering av de metoderför teknisk provning saml de personella och materiella resurser för sådanprovning som finns lillgängliga inom den offentliga och privata sektorn. Motdenna bakgrund bör utredaren utarbeta en översiktlig prognos för efterfrågan påolika slag av tekniska provningsljänsler inom del akluella områdel, saml sökabedöma behovet av metoder, kompelens och resurser för alt lillgodose dennaefterfrågan. Uppmärksamhet bör härvid även ägnas åt behovet av forskning och utvecklingrörande provningsmeioder. Prognosen bör underbyggas av en analys av desamhällsekonomiska konsekvenserna av ell eventuellt införande av nya ellerutvidgade föreskrifier om provning och nya områden för frivillig provning. Isill arbeie bör utredaren särskilt ta hänsyn till inverkan av den allt snabbaretekniska utvecklingen inom energiomrädel och det ökade utbudet avproduktersomäravseddaalieffekliviseraenergianvändningen inom olika områden. Uiredarenbör därefier, med utgångspunkt i sin efterfrägeprognos och sin bedömning avbehovei av metoder, kompetens och resurser, göra en analys av behovet avålgärder från samhällets sida samt lämna förslag lill sådana åtgärder. Därvidbör i första hand bedömas om och i vilken utsträckning resurserna för teknisk provninginom energiområdet behöver byggas ut och om organisationsförändringar pä denprovningsutförande sidan är nödvändiga. Jag vill i sammanhanget erinra om detidigare nämnda, av antagna, riktlinjerna för organisationen avofficiell provning och kontroll samt om statens provningsanstalts ansvar församordning av den tekniska provningsverksamheten inom landet. Utredarenbör i sina förslag ulgä frän att eventuella förändringar i första hand skallkomma till stånd genom omprövning av pågående verksamhei och omfördelning avbefintliga resurser. Olika alternativ bör övervägas för hur den akluellaprovningsverksamheten i fortsättningen bör finansieras. Utgångspunkten bördärvid vara alt verksamheien finansieras genom avgifier. Uiredarenbör bedriva sill arbete i nära samarbete med statens provnings-anstalt,energisparkommittén (1 1974:05) och delegaiionen för frägor omenergihushållning i befintlig bebyggelse (Bo 1978:03)och vidare samråda medbl.a. , planverket, statens industriverk, kommerskollegiet,överstyrelsen för ekonomiski försvar, slyrelsen för teknisk utveckling, statensråd för byggnadsforskning och samt inhämta synpunkterfrån kommuner, intressenter inom industrin, organisationer etc. Medhänvisning till vad jag nu har anföri hemställer jag att regeringen bemyndigarmig atttillkalla en särskild utredare med uppdrag all uireda vissa frågor rörandeprovning inom energiområdet atlbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal biträde ål utredaren. 407 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:16 Vidarehemställerjag all regeringen föreskriver altkosinaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Del II Kn:l Skr 1978/79:103 408 1.Tilläggsdirektiv till utredningen (Kn 1976:03) om organisationen avlänsstyrelsernas planeringsavdelningar och administrativa enheter m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av regeringens bemyndigande den 2 seplember 1976 har en särskild utredare(1976:03) tillkallats för att se över organisationen av länsstyrelsernasplaneringsavdelningar och administrativa enheier m.m. (). Enligtdirektiven skall utredningen se över planeringsavdelningens uppgifter,arbetsformer och inre organisation. I utredningens uppdrag ingår ocksä att seöver de administrativa enheternas roll, organisationsstmktur och bemanning. 1977/78:170 om fristående länsdomstolar föreslås på grundval avlänsdomstolskommitténs betänkande (SOU 1977:80) Länsdomstolarna bl.a. altlänsskatterättema, fastighetstaxeringsrällerna och länsrätterna skall brytas utfrån länsstyrelserna och omvandlas till en fristående allmänförvallningsdomstol i varje län. Kommittén konstaterar alt en utbrytning avlänsdomstolarna innebär att endasl delar av den allmänna enheten kommer atlåterstå av den nuvarande förvaltningsavdelningen. Enligi kommitténs förslagskall förvallningsavdelningens återstående uppgifter föras samman med de andramyndighetsuppgifter av väsentligen juridisk nalur som f n. handläggs på olikahåll inom . Att det juridiska kunnandet inom länsstyrelsenkoncentreras innebär enligt kommittén en angelägen förstärkning. En sådanlösning innebär också fördelar från rekryteringssynpunkt. För genomförandet avförslaget lill omorganisation av länsstyrelserna släller kommittén upp tväalternaiiv. En möjlighet är att man inrättar en fristående juridisk enhet elleravdelning. En annan tänkbar lösning är att den samlade juristfunktionenförläggs till planeringsavdelningen. Fleraremissinstanser betonar liksom kommittén vikten av att fär en välfungerande juristfunktion. Några länsstyrelser framhåller i det sammanhangetatt det från rättssäkerhetssynpunkt är nödvändigt atl kvalificerad juridiskkompetens tillförsäkras . Enligt några länsstyrelser finns det vidsidan av de två alternativ som kommittén redovisar andra lösningar som kandiskuteras. En närmare redogörelse för remissinstansernas synpunkier lämnas iproposilionen. Jaganser atl del, som kommittén också har föreslagit, bör uppdras åtOPAL-utredningen atl överväga frägan om de organisatoriska ändringar ilänsstyrelserna som föranleds av en utbrytning av länsdomstolarna. 409 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:2 medflertalet av de remissinstanser som uttalar sig på denna punkl biträder jag vadkommittén anför till stöd för förslaget au förvaltningsavdelningens återståendeuppgifter skall föras samman med de andra myndighetsuppgifter av väsenlligenjuridisk natur som fn. handläggs på olika håll inom . Dellaförslag bör därför vara uigångspunki för del fortsatta utredningsarbetet. Jagvill emellertid för tydlighetens skull anmärka alt någon organisatoriskförändring i fråga om de enheier som inom skatteavdelningen handläggeruppgifter av juridisk nalur inte bör övervägas. Utöver de tvä alternativalösningar inom ramen för principförslaget som kommittén för fram börockså andramöjligheler fä prövas. och flera remissinstanser vill jagbetona vikten av alt organisationen utformas så all länsstyrelserna kanrekrytera kvalificerade jurister. Utredningsarbetet bör bedrivas så atlresultatet av ulredningens överväganden i denna del kan redovisas undersommaren 1978. Jaghemsläller alt regeringen utvidgar uppdrag i enlighet med vadjag nu har anförl. Regeringenanslutersig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Departementschefen,statsrådet , anför. Vidsidan av de former för verksamhei som regleras i kommunallagen(1977:179) används i alla kommuner och de flesta landstingskommuner ävenprivaträttsliga former för vissa slag av verksamhet. Vanligen drivs dåverksamheten i form av akiiebolag eller stiftelse. Framför allt gäller dettaverksamhet som har ett starkt inslag av affärsdrift. F.n. finns omkring 1.200kommunägda företag, dvs. förelag där kommunen ensam eller tillsammans med annankommun äger hälften eller mer av aktiekapitalet e.d. eller där en eller flerakommuner annars har ett beslämmande inflylande. Flertalet av företagen sysslarmed förvaltning av bostadshus och andra fastigheter. Förelagsformen anlitasvidare i ganska stor utsträckning när del gäller hamnar, kommunikationer ochelverk. De landstingskommunala förelagen är jämförelsevis fä, fn. Privaträttsligaföretagsformer används även för statlig verksamhei. Den statligaföretagsamheten är av stor omfattning. Vid sidan av affärsverkenförekommer statlig affärsdrift i form av framför allt aktiebolag. Åtskilliga avde statliga bolagen ingår i den s.k. statsföreiagsgruppen. Statlig verksamhet istiftelseform är relativt vanlig, bl.a. inom utbildnings- och kulturområdena.Även ekonomiska föreningar för statliga ändamål förekommer. Statligaoch kommunala förvaltningsuppgifter kan enligt 11 kap. 6 § tredje stycketregeringsformen överlämnas lill bolag, förening, samfällighel, stiftelse ellerenskild individ. Om uppgiften innefattar myndighetsutövning. Del II Kn:2 Skr 1978/79:103 410 skalldel ske med stöd av lag. Kommunernasoch landstingskommunernas möjligheter all driva verksamhet i företagsform ärinte obegränsade. En första förutsäuning är att företagets verksamhei fallerinom den kommunala kompetensen och all risken för kompelensöverskridandeålgärder från förelagels sida bedöms som lilen. Det största utrymmet förkommunal verksamhei i företagsform flnns inom den sk. frivilliga sektorn.Enbart den omständigheten atl ett verksamhelsområde är reglerat i särskildförfattning behöver dock inte utesluta alt kommunala företag används. Altöveriämna beskattningsmakt eller förord-ningsmakl är inte länkbart. När enuppgift enligt lag skall handhas av en viss nämnd, är del ocksåuteslutet all bilda ett företag för ändamålet. Även om regeringsrättens praxisi kommunalbesvärsmål har geU klarhet i nägra frägor rörande verksamhetgenom särskilda rättssubjekt, råder fortfarande i flera avseenden osäkerhei omrättsläget. Sommotiv för atl välja företagsformen framför drift i kommunalrältslig ordningåberopas i allmänhet effektivitetsskäl. När del gäller finansieringen kanföretagsformen innebära större rörelsefrihet och självständighet. Dennaverksamhetsform innebär emellertid också vissa nackdelar. Kommunmedlemmarnasmöjligheler lill insyn är i allmänhet mera begränsade än i fråga om verksamheiinom de kommunala förvallningarna. Besluianderällen i företagen ulövas avkommunens represenianier i företagens styrelser samt, i aktiebolag, ocksä avkommunens ombud pä bolagsstämman. Kommunfullmäktiges direkta insyn ochinflylande är mindre än om verksamheten drivs inom ramen för den vanligaförvaltningen. Orfentlighetsprincipenomfattar bara handlingar som tillställs kommunen eller upprättas inom kommunen.I fråga om akiiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser som står underlänsstyrelsens lillsyn skall endast viss åriig redovisning ske som äroffentlig. För verksamheten inom den kommunala förvaltningen gäller däremotprincipen om allmänna handlingars offenllighel. Från offentlighet undantas endastsådana handlingar som anges i lagen (1937:249) om inskränkningar i rälten altutbekomma allmänna handlingar. Till della kommeratt bolagsstämmor ochstyrelsesammanträden inte är offentliga i motsats lill vad som gäller förfullmäktiges sammanträden. Offentlighetsprincipen är i princip inte hellertillämplig på de statliga företagen. Reglerna om allmänna handlingar kan genomsärskild föreskrift göras tillämpliga på andra organ än myndigheler. Detla harskett i fråga om publicus och -såvitt angår verksamhet förobligatorisk besiktning av fordon - Aktiebolaget (43 § lagenom inskränkningar i rätlen atl uibekomma allmänna handlingar). Fråganom kommunala företag behandlades ingående av kommunalrättskommitlén ibetänkandet (SOU 1965:40) Kommunala bolag. Kommittén ansåg alt man borde dämpade tendenser all i ökad omfattning använda privairättsliga företagsformer somkommittén hade iakttagit. måste hänsyn tas till den affärsinriktadekommunala verksamhetens behov av lämpliga företagsformer. Kommitténanvisade tre reformvägar. Dessa avsågs leda lill dels alt anlitandet avprivairättsliga företagsformer minskade, dels att den bolagsdrift som man ändåmåsle räkna med fick en mer invändningsfri utformning än lidigare. Kommitténföreslog för det försia ändrade regler i fråga om kommunens ekonomiskaförvallning och en särskild förvaltningsordning inom kommunallagarnas ram föraflarsmässig verksamhet. Förslagen avsåg det s.k. kommunala förmögenhetsskyddetsaml kommunens budget, fond- 411 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:2 Man siktade vidare till alt öka befogenheterna för de kommunalaaflarsverksförvaltningarna. För det andra föreslog kommittén ändringar ikommunallagarnas jävsbestämmelser, kommittén lade också fram vissarekommendationerom när bolagsformen borde användas och om hur förhällandetmellan kommunen och bolaget skulle regleras i bolagsordningen. Kommitténavvisade tanken atl föreslå särskilda regler för kommunala förelag i den associalionsrältsligalagsiiftningen. Kommiuén föreslog för del tredje en lag om särskildakommunalföretag. Sådana förelag skulle fä både offeniligrättsliga ochprivairättsliga inslag. De skulle vara fristående rällssubjekl med egenförmögenhel och egen förvallning. De skulle lä en ganska sior självständighel,men flera viktiga beslutsfunktionerskulle läggas på kommunala organ. Syfteimed den särskilda företagsformen var att den skulle förena fördelarna medbolagsdrift och fördelarna med verksamhei i kommunalrältslig ordning.Fullmäktige skulle ulse förelagels slyrelse, fastställa balansräkning ochpröva frägan om ansvarsfrihet för slyrelsen. Vissa beslul av företagsstyrelsenskulle underställas fullmäktige. Kommunen skulle svara för företagets skulder.Bestämmelserna om allmänna handlingars offenllighel skulle i princip tillämpaspå handlingar hos företagel. Remissinstansernavar i huvudsak posiliva lill kommitténs förslag. Ganska många avstyrkte dockförslaget om särskilda kommunalföretag. Dessa remissinstanser ansåg atl de bådaandra reformvägarna var tillräckliga, alt särskilda kommunalföretag skullemedföra en splittring på alllför många verksamheisformer och atl den nyaföretagsformen inte kunde beräknas fä särskilt stor användning. Kommitténsförslag har inte lett till lagsiiftning. Sedankommunalrättskommitlén behandlade frågan i början av 1960-lalel, har denkommunala och landslingskommunala verksamhet som drivs i förelagsform ökat iomfattning. I vissa avseenden har förändringar skett beiräffande förelagensstruktur och verksamhetsinriktning. En övergång frän stiftelseformen tillaktiebolagsformen kan noteras. Påsenare lid har diskussionen om de kommunala företagen i hög grad varil inriktadpå möjlighelerna att förbättra insynen i förelagen. Denna fråga haruppmärksammals även när del gäller de statliga förelagen. I del sammanhangethar frågan om offentlighetsprincipens räckvidd kommii i blickpunkten.Bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet är, som har nämnts förut,lika litet tillämpliga på de statliga som på de kommunala företagen. Kommunaldemokratiutredningenföreslog i betänkandet (SOU 1975:41) demokrati all frågan om utvidgadlillämpning av offentlighels-principen skulle uiredas särskilt och att detdärvid borde övervägas hur denna princip skulle kunna göras tillämplig i frågaom kommunägda förelag. 1975/76:160 om ändring i tryckfrihetsförordningen (s. 74) anfördeföredraganden att han ansåg del befogat all överväga en utvidgning avoffentlighetsprincipens tillämpningsområde. Överflyttningen av en förvaltningsuppgiftfrån ett myndighetsorgan till annat organ, t.ex. ett privaträttsligt subjekt,bör inte automatiskt fä den verkan atl handlingsoffentligheten i molsvarandemån begränsas. Enligt föredraganden ligger del särskilt nära till hands allbehålla insynen i fråga om handlingar som rör myndighetsutövning, även sedandenna har lillagls enskilt subjekt. Han erinrade därvid om attförvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning enligi 11 kap. 6 § Iredjestycket regeringsformen kunde överlämnas lill bolag m.m. endasl genom lag.Föredraganden anförde vidare att det emellertid är tydligt, atl frågan om enlillämpning av offentlighetsprincipen utanför del traditionella Del II Kn:2 Skr1978/79:103 412 myndighetsområdetrymmer komplikationer som inte kan säkert överblickas och bemästras utansärskild utredning. Han förordade därför, efter samråd med dåvarande chefen förkommundepartemeniet, all en särskild kommitté skulle tillkallas för dennauppgift. De refererade uttalandena mötte inte någon erinran vidriksdagsbehandlingen (KU 1975/76:48, rskr 324, KU 1976/77:1, rskr 2). Frågorsom rör insynen i kommunala förelag behandlades ingående i förarbetena lill dennya kommunallagen. 1 syfte all öka möjlighelerna lill insyn infördes i lagenvissa nya bestämmelser om proportionellt val av styrelseledamöter och revisoreri kommunala förelag och om interpellation beträffande de kommunala företagensverksamhei. Ulredningen om den kommunala demokraiin ansåg i betänkandet Kommunaldemokrati att det däruiöver var möjligl atl ulan lagändringar vidta omfattandeåtgärder för atl öka fullmäktiges möjligheter att följa verksamheten iföretagen och ange riktlinjer för verksamheten. 1975/76:187 om kommunaldemokrati, ny kommunallag m.m. anslöt sig föredraganden lill ulredningensuppfattning. Konslitulionsutskollet förordade i betänkandet med anledning avproposilionen (KU 1976/77:25 s. 39) en allmän översyn av de kommunala ochlandslingskommunala förelagens rällsliga ställning. Utskottet anförde följande. Detär sålunda väsentligt att verksamhet inte undandras medborgarnas insyngenom all verksamheten bedrivs i bolagsform eller i stiftelser eller ekonomiskaföreningar. 1 enlighet med utskoltels allmänna inställning atl den kommunalaverksamheten bör präglas av öppenhet och tillgänglighet för medborgarna är delviktigt att pröva de regler och den praxis som gäller för verksamhei sombedrivs i dessa former. Ävenom -såsom har framhållits både av ulredningen och i proposilionen - demöjligheler som finns all inom ramen för gällande lagstiftning öka insynen i dekommunala och landslingskommunala bolagen är betydande finns del restriktionersom så långt möjligl bör avskaffas. De önskemål om en uiredning av frågan om envidgad lillämpning av offentlighetsprincipen i fräga om kommunägda företag somhar framförts av demokraliuiredningen och i moiionen 1976/77:572 bör kunnaanses tillgodosedda genom den särskilda uiredning som chefen förjusliliedeparlemenlet har aviserat i prop. 1975/76:160 (s 74). Utskoitettillslyrker all en sådan allmän översyn kommer alt omfatta även övrigalagregler beträffande dessa företag. Härvid bör, såsom flera remissinstanserhar önskat, övervägas om en ny företagsform kan skapas som är bättre anpassadtill de villkor som gäller för verksamhei. En sådan särskildföretagsform skulle sannolikt pä ell bätire säll än kunna underiättaen anpassningav verksamheien i dessa förelag lill de grundläggande krav påredovisning och insyn som bör ställas från kommunaldemokratisk synpunkt. Detbör, enligt utskottets mening, ankomma på regeringen atl avgöra i vilken formen sådan översyn bör ske. Konsiituiionsulskoitetövervägde också frågan om området för interpella-tionsrätien i fråga omkommunala företag. En vidgning av interpellations-rätien aktualiserar enligtutskottet så svåra prakliska och lagiekniska problem alt de bör behandlas isamband med den allmänna översyn av de kommunala företagens rättsliga ställningsom utskottet förordade. ställde sig bakom utskottets uttalanden(rskr 1976/77:148). Denuiredning om ulvidgning av offentlighetsprincipens tillämpningsom- 413 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:2 radeulöver del traditionella myndighetsområdet och den allmänna översyn av dekommunala förelagens rättsliga ställning som har uttalat sig förhörnu komma lill stånd. De båda problemkomplexet) här sådani samband med varandraatt de bör utredas gemensami. Jag föreslår därför, efter samråd med chefen förjustitiedepartementet, atl en kommitté tillkallas för ändamålet. Problemenmed verksamhei i företagsform har alla sitt ursprung i att aktiebolag,ekonomiska föreningar och stiftelser, oavsett kommuners och landstingskommunersinflylande i dem, är juridiska personer som följer associationsräitensregelsystem. Deras verksamhei är inte underkastad vare sig kommunallagen ellerandra lagar och förordningar som är inriktade pä kommunerna ochlandstingskommunerna. När verksamheten bedrivs inom den rent kommunalaorganisationen gäller däremot en omfatlande offentligrällslig reglering. Dennaavser bl.a. insyn för politiska organ, kontroll och revision, straffrättsligtansvar, möjlighet au överklaga beslul saml handlingars offenllighel. Kommittén bör som enbakgrund för sitt arbete belysa omfatiningen och inriktningen av kommunalverksamhei i förelagsform pä skilda verksamhetsområden samt fördelningen påolika former av särskilda rättssubjekt. Kommittén bör också söka klarläggarättsläget i fråga om kommuns och landslingskommuns befogenhei alt drivaverksamhet genom bolag eller andra särskilda rättssubjekt. Man har i olikasammanhang diskuterat de rättsliga och andra problem som är förknippade medkommunal verksamhei i privairättsliga former och det lämpliga i au kommunernaanlitar sådana verksamheisformer. Del bör vara kommitténs uppgift alt klarläggavilka dessa problem är . Den kritik som har riktalsmol verksamhei i privairättsliga former gmndas på alt en sådan formför verksamheien minskar de förtroendevaldas och allmänhelens insyn ochinflylande. För atl öka insynen och inflytandet kan man vidla åtgärder som färlill effeki anlingen alt verksamhet i privairättsliga former motverkas elleratt insynen och inflytandet över verksamhei i sådan form ökas. Förelagsformersom akiiebolag och stiftelser är inte anpassade till de speciella krav somställs på offentlig förvaltning. Del är emellertid uppenbart att de har vissafördelar, i synnerhet i affärsverksamhet och när det gällerinterkommunalt samarbete. Kommittén bör i fråga om olika kommunalaverksamhetsområden diskutera avvägningen mellan de fördelar frän bl.a.effektivitetssynpunkt som företagsformen kan erbjuda och de förtroendevaldasoch kommunmedlemmarnas krav på insyn och inflylande. Frågan om de kommunalaorganens möjligheter alt styra de kommunala företagens verksamhet bör därviduppmärksammas. Kommittén bör särskilt undersöka i vad män den nyaaktiebolagslagen (1975:1385), som irädde i kraft den Ijanuari 1977,och den nyakommunallagen,som irädde i kraft den Ijuli 1977, kan bidra till aU görabolagsformen lämpligare som företagsform. Mot bakgrund härav börkommittén överväga om den kommunalrättsliga och associalionsrältsligalagsiiftningen bör ändras så all de kommunaldemokraiiska kraven när del gällerkommunala företag tillgodoses bätire än f n. utan att företagsformen föriorarsin lämplighet från effektivitetssynpunkt. Kommittén bör särskilt prövamöjligheterna au utvidga interpellationsrätten beträffande kommunala företag. En utvidgningav offenllighelsprincipens lillämpningsområde lill au omfatta delar av verksamheten i offentliga företag skulle naluriigtvis Del II Kn:2 Skr 1978/79:103 414 förbättramöjligheterna till insyn. En huvuduppgift för kommittén blir all pröva i vilkenutsträckning det är möjligl och lämpligt atl göra offentlighetsprincipenlillämplig utanför det traditionella statliga och kommunala myndighetsområdet. Denomständighelen atl en förvaltningsuppgift överförs från statlig eller kommunalmyndighet till aktiebolag, stiftelse eller annat särskilt rättssubjekt bör inteautomatiskt led till alt handlingarna i verksamheien inte längre bliroffentliga. När det gäller atl bedöma i vilken ulsiräckning offentlighetsprincipenbör gälla hos annan än myndighet är verksamhetens art och graden av anknyininglill slal eller kommun avgörande momenl. Vad som närmasi kommer i fråga ärgivelvis alt göra offentlighetsprincipen lillämplig på handlingar i ärenden somavser myndighetsutövning hos offentliga företag. Kommittén bör dock ävenundersöka om det kan finnas skäl alt utvidga offentlighetsprincipenslillämpningsområde lill atl omfatta även fall där förvaltningsuppgifter sominte innefattar myndigheisuiövning har överiämnats lill särskildarällssubjekl. Detla kan antas bli akluelll framförallt förde kommunalaföretagens del. Pä den statliga sidan lorde en sådan ulvidgning kunna komma ifråga endast beiräffande särskilda rättssubjekt som driver annat än rentaffärsmässig verksamhei. En ulvidgning av offentlighetsprincipen färsjälvfallel inte medföra att offentliga företag som driver näringsverksamhetkommer i en sämre konkurrenssituation i förhållande lill de privata förelagen.