prop · G203123 · 1978-12-31 00:00:00 — om riktlinjer förindustripolitiken, m. m; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsproiokoll. Iproposilionen läggs fram förslag till riktlinjer för den framlida industripolitikenoch föreslås åtgärder för att främja industriell tillväxt. Förslagen skall sessom ett led i strävan att inom industripolitikens område bidra till ett bättreutnyttjande av induslrins tillväxtpotential. Tyngdpunkten läggs på attSlimulera tillväxten i sektorer inom vilka kan bedömas ha långsikligakonkurrensfördelar. Teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbele harsärskild betydelse för den svenska industrins internationella konkurrenskraft.För all stärka denna föreslås utökat stöd härtill. Propositioneninnehåller också förslag om åtgärder för atl stimulera ex-portsamarbele isamband med systemleveranser till stora industri- och anläggningsprojekt. Ipropositionen föreslås ökade resurser för de regionala utvecklingsfondernasverksamhet. Detär av väsentlig belydelse för svensk ekonomi alt framöver få lillstånd en industriell tillväxt. Industriproduktionen och exporten avindustrivaror bör nå en sådan volym atl underskotten i de s. k. Ijänste-ochIransfereringsbalanserna kan långsiktigt utjämnas. För alt uppnå den nödvändigavolymtUlväxlen krävs all resursema utnyttjas på ett effektivt säll, dvs. attefterfrågade varor kan produceras till konkurrenskraftiga priser. Dennödvändiga tillväxten kan inte komma till stånd utan strukturförändringar iindustrin. En central uppgift för staten är därvid att se till atl dessastrukturförändringar kommer till ständ och att de sker i socialt acceptablaformer. Grunden för en sådan balanserad expansion är en väl avvägd ekonomiskpolitik. Som ett viktigt komplement behövs emellertid också en aktivindustripolitik. I proposilionen föreslås att de offensiva ochutvecklingsslimulerande delarna av industripolitiken byggs ut. 1978/79:123 2 Deregionala utvecklingsfondema, som övertog de tidigare företagareföreningamasuppgifter, inledde sin verksamhet den . De tillfördes därvidkraftigt förstärkta resurser för att främja de mindre och medelstoraföretagens utveckling. Den hittillsvarande utvecklingen visar alt behovet avytterligare kapitaltillskott till utvecklingsfondemas kreditverksamhet ärstort. I propositionen framhålls viklen av att den inledda förstärkningen avutvecklingsfonderna fullföljs. Endast om så sker kan fonderna svara mol deförväntningar och anspråk som de mindre och medelstora företagen ställer påfonderna. I proposilionen föreslås alt de regionala utvecklingsfondematillförs ytterligare 300 milj. kr. För vissaetableringsfrämjande ålgärder föreslås alt 4 milj. kr. I fråga om industrieUtutvecklingsarbete och teknisk/kommersiell förnyelse framhålls framför allt tvåområden där samhällets stödinsatser bör kompletteras. Det gäller dels stöd lillutveckling av nya produkter, processer och system, samt dels stöd till ökadleknikimport. 1proposilionen föreslås alt en fond för industriellt ulvecklingsarbete inrättas.Fonden skall kunna ge lån till större utvecklingsprojekt. Syftet bör därvidvara att främja långsiktigt lönsamma men riskbetonade investeringar inomindustrin for utveckling av nya produkter, processer eller system. Fondenföreslås få ett startkapital på 300 milj. kr. Vad gäller stöd till ökadteknikimport föreslås en utvidgning av nuvarande försöksverksamhet. För dettabegärs för /80 10 milj. kr. Ipropositionen lämnas också förslag om en särskild nämnd vid Exportrådför att främja exportsamarbetel vid systemleveranser till stora induslri- ochanläggningsprojekl. Målet skall vara atl slimulera svenska leverantörer att iintemalionell konkurrens ta huvudansvar eller delat huvudansvar försammanhållna projekt genom att medel ställs till förfogande förförprojektering, seminarie- och utbildningsinsatser samt för framtagande avanbud. För /80 föreslås att 47 milj. kr. anslås till nämnden. Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , ,, Föredragande: statsråden och Proposition om riktlinjer för industripolitiken, m. m. Statsråden och anmäler sina förslag. Anförandenaoch förslagen redovisas i underprotokollen för industri- resp.handelsdepartementet. Statsrådet hemställer att regeringen i en propositionföreslår att aniaga de förslag som han och statsrådet har lagtfram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå att aniaga de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar att de anföranden och förslag somredovisas i underprotokollen skall bifogas proposilionen som bilagorna I och2. Prop.1978/79:123 4 Anmälan tUl proposition om riktlinjer förindustripolitiken, m. m. såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Staten har kommit atl spela enalltmer aktiv roll för industrins utveckling. Den aktiva konjunkturpolitik somintroducerades på 1930-talel, har efter kriget varit etablerad i flertaletmarknadsekonomier. inleddes i en ekonomiskpolitik som innebar alt de generella ekonomisk-politiska medlen i form avfinans- och penningpolitik kompletterades med mer selektiva insatser. Det försia exemplet härpå är den aklivaarbetsmarknadspoUliken. Den spelar en viktig roll för att förhindraarbetslöshet vid konjunkturnedgångar och för att underlätta omställningar vidstrukturförändringar. Strukturutvecklingen fick dock vissa negativakonsekvenser, framför allt från regionalpolitisk synpunkt. Under 1960-taletssenare hälft kombinerades därför arbetsmarknadspolitiken med en aktivregionalpolitik. Detta skedde genom utvecklandet av samhällsplaneringen,främst länsplaneringen, och genom lokaliseringspoliliskt slöd i form av lån,bidrag m. m. lill etablering eller utvidgning av främst industriell verksamheti vissa regioner. Slutligen har de industripoUtiska insalsema, särskiltunder den senaste tioårsperioden, vuxit i omfattning. TUl det finns en radorsaker. För det första har bl. a. den snabba tekniskautvecklingen, marknadsin-legrationen i , de sjunkandetransportkostnaderna och tullavvecklingen medfört att den intemationellakonkurrensen har hårdnat. Delta har resulterat i belydandestrukturförändringar i det svenska näringslivet. För att kunna genomföra dessai sociall acceptabla former har det i vissa fall ställts krav på statligainsatser som har gått utöver den ordinarie arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. För det andra har man i andra industriländer svarat på denförändrade situationen genom att öka de statliga insatserna. Den svenskastaten har då av konkurrensskäl tvingats alt också öka sina insatser. Ettexempel på detla har varit utvecklingen på exportkreditområdet. För del tredje har det ökade intemationellaindustrisamarbetet med vissa länder, främst statshandels- ochutvecklingsländer, samt på vissa områ- 1978/79:123 5 den, exempelvis på rymdområdet, lill stor del skett påregeringsnivå. Därigenom har krav ställts på slallig medverkan också iSverige. För det fjärde har de sjunkande vinsterna inom industrin,som har inneburit allt lägre soliditet, medfört ökade krav på att utifråntillföra riskvilligt kapital. Dessa speciella krav har inte alllid kunnatlillgodoses genom den etablerade kreditmarknaden. Speciella statliga ellerhalvslatliga institutioner har därför skapats. Investeringsbank ABoch de regionala utvecklingsfonderna är exempel på detta. För det femte har, särskilt , vissa företagoch branscher drabbats av finansiella kriser av en sådan omfattning att endaststatens finansiella resurser har kunnat svara mol behoven. Mot bakgrund dels av behovet av ökade insatser på delindustripolitiska områdel, dels av behovei av en samordning av regeringensnäringspolitiska verksamhet inrättades industridepartementet den I januari1969 (prop. 1968:165, SU 1968:198, rskr 1968:407). TUl departementetsverksamhetsområde fördes frågor rörande den allmänna näringspolitiken,branschpolitik, bergsbruk, energiförsörjning, teknisk forskning ochindustriellt ulvecklingsarbete saml statsägda företag. Vissa induslripolitiska åtgärder hade dock vidtagits redanlidigare. I det följande redovisas vissa viktiga beslul påindustripolitikens område sedan början av 1960-lalet. bildades AB () (prop.1962:125, SU 1962:110 och BaU 1962: 22, rskr 1962: 272 och 275). Bolaget, somägs av staten och ett antal banker med hälften vardera, har till uppgift attgenom kreditgivning medverka vid finansiering av svensk export. Bakgrunden tillbildandet av bolaget var de växande kraven på långfristiga exportkrediter vidbörjan av 1960-talel. Problemet var särskilt accentuerat för varvsindustrin.Frågor om krediter har därefter fått en aUt siörre betydelse för industrinsexportmöjligheler. bildades som ett avstaten helägt kreditaktiebolag (prop. 1967: 56 och 102, SU 1967: III, BaU 1967:33, rskr 1967: 289). Banken har lill uppgift atl bidra lill finansiering avsådana invesleringar inom näringslivet som inriktas på rationalisering,strukturanpassning och utveckling samt atl medverka vid finansiering av svenskexport. Det främsta syftei med bankens bildande var att förbättra möjligheternaatt tillgodose de behov av långfristiga krediter som den fortsatta strukturomvandlingenskulle komma att ställa. Behovet av denna typ av kreditgivning har under senareår ökat. På forsknings- och utvecklingsområdet var inrättandet avstyrelsen för teknisk utveckling (STU) ell viktigt sleg (prop. 1968:68,SU 1968:131, rskr 1968: 304). I samband med STU:s tillkomst lades fem andraforskningsorgan ned. Motivet för att inrätta STU var dels att skapa ett organför ett samlat statligt agerande när det gällde att siödja innovationsprocessenfrån forskning till framtagande av prototyp, dels atl öka statens insatser påforsknings- och utvecklingsområdet. Prop.1978/79:123 6 Genominrättandet av det är 1968 skapades ett särskiltsamråds- och planeringsorgan. Näringspolitiska rådets uppgift är att undersökaproblem och utvecklingsmöjligheter inom olika sektorer av näringslivet, lainitiativ till erforderliga branschutredningar och delta i utformningen avriktlinjerna för den statliga näringspolitiken. Sedanindustridepartementet hade inrättats initierades ett antal branschutredningar.Dessa inriktades såväl på branscher med akuta eller skönjbaraomställningsproblem som på verksamhetsgrenar med möjligheter till framtidaexpansion. Som ett resultat infördes första år branschprograminom teko-, möbel-, snickeri- och varvsindustrin. a. vidgade kreditmöjligheter, stöd till teknisk forskning ochutveckling, export och utbildning samt konsulthjälp för undersökningar avomslällningsmöjligheter hos företagen. I vissa fall träffades överenskommelsermed industrin om långsiktigt samarbele rörande t. ex. strukturfrågor. Genombildandet av är 1970 (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr1969:381) sammanfördes flertalet statliga industriföretag under en gemensamledning. Som allmänt mål gäller atl gruppen skall expandera under krav pålönsamhet. Speciell hänsyn lill samhällsintresset skall dock tas vid val mellanolika produktions- och lokaliseringsaltemaliv. Branschrådhar inrättats för skogs-, byggnads-, stål- och tekoinduslrin. Branschrådenbestår av representanter for samhället, branschen och löntagarorganisationernaoch ulgör permanenta samarbetsorgan med rådgivande uppgifter i bl. Ettviktigt steg i utvecklingen av de instrument som står till statsmakternasförfogande inom del industripolitiska området var inrättandet av statensindustriverk (SIND) är 1973 (prop. 1973:41, NU 1973:54, rskr 1973: 225). SINDär den centrala myndigheten för industri-, energi- och mineralpolitiskafrågor. På del induslripolitiska området skall SIND svara förutredningsverksamhet, företagsservice och branschprogram. SIND utövar vidarestatens huvudmannaansvar för de regionala utvecklingsfonderna. I SINDinordnades den statens institut for företagsutveckling (SIFU). Statensutvecklingsfond (SUFO) inrättades (prop. 1973:41, NU 1973: 54, rskr1973: 225). SUFO:s uppgift var att lämna finansiellt stöd för atl täckaföretagens behov av kapitaltniskott för de faser i utvecklingsarbetet somligger mellan STU:s engagemangsmöjligheter och uppbyggnaden av produktion i fuHskala. Fonden regionaliserades i samband med tillkomsten av de regionalautvecklingsfondema (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110). 1syfte att effektivisera näringspolitiska insatserna på småföretagsområdetpåbörjades dels en uppbyggnad a\ regionala utvecklingsfonder medföretagareföreningarna som bas, dels en ny inriktning av verksamheten vidSvenska (), dels en förstärkning av Prop.1978/79:123 7 den småföretagsinriktade fortbildningen, dels slöd lillexploaleringsföre-lag, dels också ett ökat stöd till uppförande av kommunägdaindustrilokaler inom främsi det inre siödområdet (prop. 1977/78:40 bil I, NU1977/78:34, rskr 1977/78:110). Genom samverkan mellan staten och bildadesår det halvslatliga bolaget . Datasaab är ett led iutvecklingen av svensk dataindustri, som är av belydelse för svensk industrisförmåga att leverera avancerade produkter och system. Bolaget får ett åriigt stöd från staten och (prop.1977/78:17, NU 1977/78:31, rskr 1977/78:98). har omfattande åtgärder salts in föratt stödja krisdrabbade företag och branscher. Insatserna har fåll skildaformer såsom bildandet av statliga företag, kapitaltillskott, bidrag, lån ochkreditgarantier. De största insatserna har varit kapitaltillskott tillNorrbottens (prop. 1976/77: 57, NU 1976/77: 21, rskr 1976/77:152),bildandet av (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr1978/79:115), bildandet av en statlig tekokoncem med AB Eiser som mo-deAolag(prop. 1977/78:73, NU 1977/78:71, rskr 1977/78:172). bildandet av (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198), lån tiUspecialståUndustrin (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/78:84), lån medvillkoriig återbetalningsskyldighel till (prop. 1977/78:25 bU II, AU 1977/78:18, rskr 1977/78:86) ochlill (prop. 1977/78:180, NU 1977/78:74, rskr1977/78:360) samt kreditgarantier tiU skogsindustrin (prop. 1977/78:123, NU1977/78:74, rskr 1977/78:360). Förslag har lagts fram om finansielltstöd till () (prop. 1978/79: 87). Trots att insatserna på det industripolitiska området, somframgåti av denna redovisning, varit omfattande har någon samlad syn påindustripolitikens roll ännu inte redovisats för . Jag anser därföratt det finns starka skäl alt nu ge en sådan samlad syn. 1 föreliggandeproposition avser jag att redovisa synpunkter på industrins läge ochutveckling, industripolitikens roll samt förslag till ytterligareindustripolitiska insatser. Som underlag för propositionen har bl. a. tjänat ettomfatlande utredningsmaterial som tagits fram inom och ulomindustridepartementet. Inom industridepartementet har utarbetats promemorian (DsI 1978:4) Investeringsbank AB:s framtida verksamhet. I promemorian behandlasbl. a. frågor rörande bankens verksamhetsinriktning och kreditkapacitet. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avbankinspektionen, , (), SIND,allmänna pensionsfonden (första, andra och tredje fondstyrelsema), fullmäktigei , fullmäktige i , exportråd (SE) genomDelegationen för den mindre industrin. 1978/79:123 8 , (), i (LO), (), Centralorganistionen /SR, (), , , , ,, Hantverks- och Industriorganisalion-Familjeföretagen(SHIO-Familjeföretagen), , , , () och CF-STF. Enligtriksdagens beslut (prop. 1978/79:8, NU 1978/79:8, rskr 1978/79:42) har bankenskreditkapacilet höjts genom att staten tecknat aktier i banken för 300 milj.kr. samt genom att den statliga garantin för investeringsbankens förpliktelserhar ökat från 4000 milj. kr. tUl 5000 milj. kr. Remissbehandlingen avpromemorian ger vid handen att det f. n. inte finns skäl för några störreändringar av bankens verksamhetsinriktning. Jag kommer i det följande att taupp reglema för bankens kreditgivning utan särskild säkerhet. Inomindustridepartementet har även utarbetats promemorian (Ds I 1978: 39)Systemleveranser till industri- och anläggningsprojekt. 1 promemorianbehandlas de problem och möjligheler som möler svensk tillverkningsindustrivid export av kompletta anläggningar eller delsystem till stora anläggningar.Därvid konstateras atl svenska foretag torde ha goda möjligheter att öka sinexport av sådana anläggningar och system. Förutsättningarna härför skulle dockförbättras om staien trädde in och lyfte av vissa av de risker som denna typ avleveranser är förbundna med. 1 promemorian föreslås därför alt stöd till bl.a. förprojeklering och anbudskostnader införs för atl stimulera svenskaföretag till ökad samverkan. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av bankinspektionen, statskontoret,riksrevisionsverkei, exportkreditnämnden, kommerskollegium, AMS, SIND, STU,SE, SEK, fuUmäktige i , fullmäktige i riksgäldskontoret.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), LO, SAF, , , Svenska Handelskammarförbundel, , , ,, , , TCO samtkonsultexportutredningen (B 1978:03). En sammanfattning av promemorian ochremissvaren bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga l.l. Vidarehar inom industridepartementet utarbetats en promemoria om strukturförändringoch strukturpolitik, intemationeUt och i . I promemorian, sompubliceras senare , behandlas bl. a. den interationellastrukturförändringen, stmkturpolitiken i olika länder, den svenska industrinsutveckling i jämförelse med industrin i andra länder, den svenska industripolitikensutveckling samt de krav som kan komma att StäUas påindustripolitiken. Prop.1978/79:123 9 Inom ramen för näringspolitiska rådels verksamhei harunder del senasle året fiera rapporter tagits fram. Bl.a. har rådellillsammans med Postoch , , , och AB engagerat konsultföretaget () för att belysa den svenska industrins internationella situation.BCG-rapporten, med titeln publicerades under höslen 1978.1 rapporten föreslås bl. a. en omfördelning avde industripolitiska insalsema mol mera expansiva sektorer. SIND har utarbetat promemorian (SIND PM 1978: 5)Strukturomvandlingen och den internationella konkurrensen, förslag tillforsknings- och utredningsprogram. I promemorian behandlas den svenskaindustrins beroende av förändrade marknads- och konkurrensförhållanden iomvärlden. Mot bakgrund av bristema i kunskapen om strukturomvandlingens orsaker,föriopp och effekter föreslås i promemorian en ulökad forsknings- ochutredningsverksamhet rörande dessa problemområden. Om förslagen genomförsbedöms detla kunna öka möjligheterna att bedriva en framgångsrikindustripolitik. SIND har vidare utarbetat sin åriigen återkommandehöstrapport (SIND PM 1978:9) Industriutvecklingen i . I promemorianredovisas utvecklingstendenser i den svenska industristrukturen. Uppmärksamhet riktas därvid mot konkurrenssituationen förolika sektorer av svensk industri samt mot produktivitetsutvecklingen inomindustrin. SIND har dessulom på uppdrag av regeringenredovisal en bedömning av verksamheten med särskilda branschfrämjande åtgärderför vissa branscher, de s. k. branschprogrammen, som administreras av industriverket.Bl. a. har verket överlämnat en konsultrapport med en ulvärdering avbranschprogrammens effekier. Verket delar konsultrapportens bedömning att debranschfrämjande åtgärdema har haft posiliva verkningar. Fömtom förlängning ochavtrappning av nuvarande branschprogram föreslår industriverket bl. a. attmodellen med delbranschprojekt vidgas till nya områden. Inom ekonomidepartemeniel har utarbetats belänkandet (SOU1978: 78) långtidsutredning (LU 78). Betänkandet remissbehandlas f. n.LU 78 belyser betingelserna för att den svenska ekonomin i ett medelfrisliglperspektiv skall nå extem balans och fuUt kapacitetsutnyttjande. Enligt LU-78kräver detta en snabb tillväxt av industriproduktionen. tillkallades en särskild näringspolitiskdelegation med uppgift att göra en förutsättningslös bedömning avutvecklingsbetingelserna för del svenska näringslivet. Delegationen haravlämnat rapporten (Ds Ju 1979:1 -2) Vägar till ökad välfärd. I rapportenkonstateras att trendmässiga försämringar har skett i den svenska ekonomins funktionsduglighetnär det gäller långsiktig kostnadsutveckUng, anpassningsförmåga och kompetenssamt innovaliva insatser inom det ekonomiska livet. 1978/79:123 10 ocksåen rad åtgärder för atl förbättra marknadsekonomins funktionsmöjligheter,liksom förstärkta statliga insatser i form av nationella projekt på områdenainformationsteknik, elektronik och bioteknik. Regeringengav i uppdrag åt IVA och STU atl var för sig utreda Sverigestekniskt-industriella kompetens och framtida konkurrenskraft.Utredningsarbetet pågår. Jag hardock erhållil underhandsrapporter som bl. a.pekar på den tekniska utvecklingens stora betydelse för den ekonomiskatillväxten. 1budgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 69) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tiUMedelstillskott tid regionala utvecklingsfonder för /79 beräknaett reservationsanslag av 100 milj. kr. Jag kommer i det följande att behandlaäven denna fråga (avsnitt 5). IndustrinshittiUsvarande utveckling har i flera avseenden inneburit ettbrott med den utveckling som skedde . Tillväxten har varitlägre och variationema större både över tiden och mellan branscher. Svenskindustris traditionella exportvaror har mött en allt hårdare konkurrens. Desenaste årens problem för svensk induslri har till stor del varit avkonjunktureli och kostnadsmässig natur. En låg tillväxt i världsekonomin ochett kraftigt försämrat kostnadsläge har bidragit lUlden negativa utvecklingen. har vissa strukturella problemaccentuerats. Del finns särskilt skäl att framhålla effektema av de kraftigaoljeprishöjningama . De har haft avgörande betydelseframför allt för varvs-, gruv- och stålindustrin liksom för rederinäringen.Andra stmkturella förskjutningar har pågått och har därigenomfått mindre dramatiska effekter för industrin. Detär inte bara i som problemen har varit osedvanligtstora. Bilden är densamma i flertalet , särskilt i . Somen följd härav har de industripolitiska åtgärdema ökat inom hela området.Omfattande studier bedrivs inom dels om den hittillsvarande ochframlida strukturutvecklingen, dels om industripolitikens roll och utformning. Införden framtid som väntar svensk industri finns det anledning att särskiltframhålla följande faktorer. -Enligt många bedömare kommer industritillväxten på våra traditionella marknaderi att bli lägre än vad den varittidigare. Det gör det särskilt viktigt för svensk industri att kunna behållaoch helst vinna marknadsandelar men också att öka satsningarna på nya ochsnabbare växande marknader. 1978/79:123 11 - Konkurrensen för våraråvarubaserade industrier har ökat väsentligt på den västeuropeiska marknadengenom exploatering av nya råvarutillgångar i andra världsdelar och genom sänktatransportkostnader som minskal fördelen av all ligga nära marknadema. - I flera industribranscher ärförhållandena likartade i flera europeiska länder. Del finns belydande riskerför att näringslivels invesleringar inle sällan påverkas av politiskt styrdainsatser, och ges ungefär samma inriktning, vilket kan leda till överkapacitetpå nya områden. Den pågående omstruktureringen inom varvsindustrin är en godUlustration till denna problematik. Kravenpå svensk industri kommer all bli stora. Det understryks av ett par viktigaförhållanden som i detta sammanhang bör observeras. Detena är att omstrukturering tar tid och att det finns en mängd fakiorer somhindrar en mycket snabb expansion. En alltför snabb expansion inom ett förelageller en sektor kan skapa speciella flaskhalsproblem. Del kan också leda lillmindre väl övervägda investeringsbeslut, och även i övrigt ett mindre effektivtresursutnyttjande. Man måste också vara medveten om de samhällsekonomiskakoslnader som en alltför snabb neddragning av kapaciteten inom en sektor kanmedföra. Detandra är all vi måste klara våra extema balansproblem. 1 en situation med riskför en snabb nedgång av industriproduktionen inom vissa delar av industrinfinns ett ökat behov att stimulera expansion i andra delar. Problemet blir dåatt finna vägar för denna expansion, där de kostnader en aUtför snabbexpansion medför undviks.