prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Det var ihuvudsak statens utlåning till företagen som tilltog i hög takt, medan framförallt affärsbankernas direkta lån till sektorn sjönk i samband med lågkreditef-terfrägan. Denna gav även utslag i en avsevärt lägre utlandsupplåninghos företagen 1978 än 1977. Trots att företagens totalaregistrerade upplåning var lägre 1978 än 1977 byggdes deras likvidatillgångar upp i en avsevärt snabbare takt än 1977. Som framgår av tabell 9:2ökade sektorns banktillgodohavanden i en väsentligt högre takt än 1977. Ilikviditetsbegreppet ingår dessutom kortfristiga lån och placeringar samtoutnyttjade checkräkningskrediter. Tabell 9:10 Foretagens upplåning på kreditmarknaden 1977och 1978 Milj. Upplåning hos övriga institut Diagram 9:8 Beviljade men ej utnyttjade uteståendecheckräkningskrediter 1 i 1 / -// 'i Källor: och . Enligt statistik överlikviditetsutvecklingen inom större industri- och varuhandelsföretag ökade intebara branschens banktillgodohavanden i snabb takt 1978 utan även deraskortfristiga långivning samt deras beviljade men icke utnyttjadecheckräkningskrediter (diagram 9:8). Ur diagram 9:5 kan en kraftig ökning iindustrins totala likvida tillgångar konstateras . Bakom den omfattandelikviditetsuppbyggnaden låg bl. a. ett omslag i företagens bruttosparandei positiv riktning. förelåg en neddragning av deras fastainvesteringar med . Dessutomfortsatte lageravvecklingen i snabb takt och uppgick till 7,2 miljarder kr.jämfört med . Företagens finansiella sparandeförbättrades härigenom avsevärt 1978. Sammantaget resulterade företagens svagainvesteringsutveckling och snabba lageravveckling i kombination med ettpositivt bruttosparande i en förbättrad likviditet och svag kreditefterfrågan1978. 9.4 Utblick mot 1979 Utifrån de inkomst- ochutgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen,framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansiellavariabler 1979. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 169 Statens budgetunderskott beräknasfortsätta att öka 1979 till ca . Då bytesbalansen försvagassamtidigt som företagens möjligheter alt erhålla krediter på den inhemskakreditmarknaden bör bli relativt goda, kommer statens utlandsupplåning att blistörre än . Statens anspråk på den inhemska kreditmarknaden både vadgäller kapitalmarknaden och bankerna kommer ändock alt bli synnerligenbetydande 1979. Kommunernas finansiella sparandeförväntas försvagas med ca . Sektorns inkomstöverskottkommer ändock alt bli relativt stort. Dess totala upplåning förefallersamtidigt komma att ligga på en . relativt låg nivå. Kommunernas finansiellatillgångar torde härvid även 1979 komma att växa i snabb takt. uppskattasfärdigställandet av bostäder bli större än 1978 och uppgå till 56000lägenheter. beräknas igångsättningen av bostäder öka med drygt 5 %till 60000 lägenheter. Bostadsinvesteringarnas volymtillväxt väntas bli lägreän 1978. Detta gäller även dessa investeringars värdemässiga ökning, varförbehovet av bosladsbyggnadskrediler kan förmodas visa en måttlig tillväxt. Iöverenskommelsen mellan delegationen för bostadsfinansiering ochaffärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankerna avseende 1979 harkreditinstituten förklarat sig villiga att, med en viss fördelning mellanbankerna, svara för erforderliga byggnadskrediter för statligt belånadeprojekt. Överenskommelsen ombostadsfinansieringen 1979 avser även bankernas bidrag till den långabostadsfinansieringen. Bankerna förklarade sig villiga att liksom 1978 öka sittnettoinnehav av bostadsobligationer med . Fördelning av nettoökning av bostadsobligationer 1979,milj. Företagens fasta investeringarberäknas öka med . i värde 1978 till ca ,vilket sålunda innebär ett ökat finansieringsbehov. Lageravvecklingenfortsätter 1979 men i lägre takt än 1978. kan en ökning avsektorns bruttosparande förväntas. Sammantaget innebär detta alt en vissförbättring i företagens finansiella sparande kan väntas . Trotsdetta finns det anledning atl räkna med att företagens kreditefterfrågan kankomma att öka under loppet av 1979. Delta förklaras till en del av attlikviditeten är ojämnt fördelad. De företag som vill öka sina investeringar harinte alla en hög likviditet. En bidragande orsak är också atl företagens behovav rörelsekrediter ökar i takt med att aktivitetsnivån i ekonomin stiger. 1978/79:150 170 Sammanfattningsvis pekar nuföreliggande beräkningar av de olika real-sektorernas inkomster och utgiften påen förskjutning i mönstret för det finansiella sparandet 1978-1979. Statensfinansiella underskott beräknas visseriigen fortsätta att stiga dock iväsentligt lägre takt än de båda föregående åren. uppskattaskommunernas inkomstöverskotl bli något lägre än 1978. Den offentliga sektornssamlade sparandeunderskolt väntas öka betydligt långsammare än under 1978.Samtidigt avtar tillväxten i bostadssektorns finansieringsbehov. Å andra sidantorde tillväxten i de finansiella företagens - bådeförsäkringsbolagens och bankernas - sparandeöverskoit bli mindre accentuerat1979 än 1978. Hushållens finansiella sparande väntas uttryckt inominella termer förbli tämligen oförändrat 1979. Inberäknat en fortsattsänkning av företagens sparandeunderskott 1979 - men i lägre takt än 1978 - gerutvecklingen av sektorernas finansieringsbehov en indikation på en viss ökningav sparandeunderskottet i den svenska ekonomin 1979. I försörjningsbalansensfrån den reala sidan uppbyggda prognoser kommer delta till uttryck i ett föråret stegrat bytesbalansunderskott. De finansiella sektorkalkylerna bygger isin angivna utformning på en allmän förutsättning om sträng hushållning med nyakrediter speciellt för privata hushållsändamål. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 173 10 Utblick mot 1980 ocb 1981 Utformningen av den ekonomiskapolitiken bör göras mot bakgrund av en långsiktig bedömning av den ekonomiskautvecklingen. Ekonomiskpolitiska åtgärder får i regel effekter pä utvecklingenunder och det är givetvis av stor vikt atl så långt som möjligt kunnaberäkna dessa effekter. Den budgetproposition som presenteras i början av varjeår avser en period som då ligger endast 1/2-1 1/. Samtidigtutformas regeringens finansplan med utgångspunkt i bedömningar om denekonomiska utvecklingen som i detalj avser enbart det innevarande kalenderåret. I likhet med de senaste årensreviderade nationalbudgeter redovisas därför i föreliggande kapitel kalkyleröver den ekonomiska utvecklingen på 2 1/. Kalkylerna skall ses som enlänkbar utveckling av ekonomi . Mot bakgrund avvissa förutsättningar om den internationella konjunkturutvecklingen har försökgjorts att teckna en bild över utsikterna för den svenska ekonomin under denärmaste åren. Kalkylerna utgör en utgångspunkt för en diskussion kring deproblem för den ekonomiska politiken som kan skönjas på 2 ä . Därmederhålls ett komplement till den åriiga långtidsbudgeten och tilllångtidsutredningarna. långtidsutredning (LU 78) som publicerades idecember 1978 har remissbehandlats. Regeringens syn på den långsiktigainriktningen av den ekonomiska politiken mot bakgrund av LU 78 redovisas i denreviderade finansplanen 1979. Utgångspunkten för de beräkningarsom redovisas i detta kapitel är den bild av 1979 som tecknas i kapitel I i denreviderade nationalbudgeten. Kalkylerna är med nödvändighetbetydligt osäkrare än bedömningarna . Beräkningsmetodernabekrivs kortfattat i avsnitt 10.2. Förutsättningar och resultat redovisas iavsnitt 10.3 10.11. Kalkylerna har byggts upp kring tvåmodeller. Den ena beskriver den reala utvecklingen dvs. den volymmässigaförändringen i ekonomins olika delar. Den andra beskriver prisernas ochlönernas utveckling. reala modellen är näringslivetuppdelat i fyra branscher, nämligen jord- och skogsbruket, industrin (inkl.gruvor och el-, gas-, vatten- och värmeverk), byggnadsverksamheten och denprivata tjänstesektorn. Därtill kommer offentlig sektor uppdelad på staten ochkommunerna. Prop.1978/79:150 174 delar av den slutliga användningen - privat konsumtion,offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar, lagerförändring och export - angesexogent, dvs. som utifrån givna förutsättningar. Leveranserna mellan de olikasektorerna bestäms endogenl med hjälp av en "inpul-oulput-matris". Imodellen beräknas också vilken produktion i olika branscher och vilken importdessa förutsättningar resulterar i. Via antaganden om produktivitetsutvecklingenframkommer också sysselsättningens utveckling. Resultaten avmodellberäkningarna redovisas i form av försörjningsbalanser, bytesbalanser,etc. Prismodellen anger bl. a. sambandenmellan internationella priser, inhemska priser, löner och vinster. Modellenger prisutvecklingen för såväl privat som offentlig sektor. Den privata sektornär uppdelad i en konkurrensutsatt sektor, vilken schablonmässigt antagilssammanfalla med industrin, och en sektor som är skyddad från utländskkonkurrens. Denna sektor utgörs i modellen av övriga näringslivet. Via priserpå import och insatsleveranser tas hänsyn till kostnadsutvecklingen påförbrukningen av varor och tjänster. Förutsättningarna rörandeproduktivitetsutvecklingen i olika branscher är desamma i prismodellen som iden reala modellen. Genom att ange internationella priser, löner och ensannolik vinstutveckling kan de inhemska priserna beräknas i prismodellen. Såsom framhållits ovan är de båda modellerna inbördesberoende. Därför har flera beräkningsomgångar fått göras innan den bild somredovisas i detta kapitel har kommit fram. Viktiga delar av beräkningarna harockså gjorts vid sidan av modellerna. Det gäller exempelvis bestämningen avoffentlig konsumtion, bruttoinvestering, lagerförändring och export. Dessafaktorer införs som tidigare nämnts som givna förutsättningar i den realamodellen. De metoder som har använts vid sådana beräkningar beskrivs nedan. 10.3 Den internationella konjunkturutvecklingen Som framgått närmare av kapitel 2har återhämtningen från den djupa konjunkturnedgången i världsekonomin1974-1975 varit långsam. Efter ett kortvarigt uppsving 1976 har tillväxten iOECD-länderna genomsnittligt uppgått till ca 3,. Denna utvecklingstakt har ejvarit tillräcklig för att annat än i begränsad utsträckning reducera enbetydande överkapacitet inom produktionen. En hög arbetslöshet har därmed blivitbestående i flera länder. De betydande bytesbalansunderskollen i många länder ochkvardröjande höga inflationstakter har utgjort faktorer somverkat hämmande på den ekonomiska aktiviteten och begränsat handlingsfrihetenför den ekonomiska politiken. När det gäller bytesbalanserna har dock en vissförbättring ägt rum . De stora västeuropeiska länderna harlyckats uppnå överskott eller balans i sina utrikes betalningar och flera Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 175 av de mindre länderna har väsentligt kunnat reducera sinaunderskott. Å andra sidan har inflationen åter trätt i förgrunden som ettdominerande problem. De senaste höjningarna av oljepriset liksom en snabbareprisutveckling också för övriga råvaror försvårar möjligheterna att nedbringainflationstakten. Härtill kommer att den underliggande inhemska prisstegringstakteni flera viktigare länder visat tecken på att tillta. Särskilt i harprisutvecklingen varit otillfredsställande snabb. Detta ikombination med ett stort bytesbalansunderskott och ett vikande förtroende fördollarn har föranlett en successiv skärpning av den ekonomiska politiken. Denperiod av oavbruten expansion som pågått i den amerikanska ekonomin sedan fyraår tillbaka synes i samband härmed gå mot sitt slut. Flera faktorer talar dockför att dämpningen blir förhållandevis mild. Sålunda förväntas den externasektorn efter hand ge ett allt större positivt bidrag till efterfrågan. Enförbättring av konjunkturläget kan därför ansesmöjlig. Av central betydelse för utvecklingen blir i vilken utsträckning mankan nå resultat vad gäller att reducera inflationstakten. Den japanska konjunkturen påverkas starkt av förändringari utrikeshandeln. av exportledd tillväxt har en omsvängning nuägt rum, så att den externa sektorn ger ett negativt bidrag till efterfrågan. Iviss mån har detta kunnat kompenseras med en gynnsammare utveckling av deninhemska efterfrågan till följd av en expansiv ekonomisk politik. Det japanskanäringslivet brottas dock med omfattande strukturproblem och det kan därför ejuteslutas att tillväxttakten kommer att bromsas något under de framförliggandeett å två åren. Flera tecken pekar nu på en förstärkt konjunkturutvecklingi . Av särskild vikt är den gynnsammare utvecklingen iFörbundsrepubliken . Men även i , ItaUen och några av demindre länderna kan en uppgång i den ekonomiska aktiviteten noteras. En osäkerhetsfaktori bedömningen av den västtyska ekonomins utveckling utgörden ekonomiska politiken. Om denna läggs om i en restriktiv riktning alltförtidigt riskerar man att den nuvarande uppgången kommer av sig på liknande sättsom skedde 1976. Med reservation för ett sådant förlopp förefaller del docktroligt att den västtyska ekonomin är på väg in i en högkonjunktur som kanväntas kulminera . En sådan utveckling skulle givetvis få betydandepositiva konsekvenser för hela . Inte minst gäller detta fördenordiska länderna där tecken på en förbättrad utveckling nu kan skönjas. FörStorbritanniens del ter sig dock bilden nu snarare mörkare än för några månadersedan. Osäkerheten här gäller framför allt lönestegringarna och den därmedsammanhängande oron för en tilltagande inflationsutveckling. Ovanstående scenario förutvecklingen i skulle sammantaget innebära en i stort settoförändrad tillväxttakt . Emellertid sker en klarförskjutning i tillväxtens fördelning Prop.1978/79:150 176 så att efter hand upplever en tilltagandeexpansion medan utvecklingen mattas av i . Stor osäkerhet råder beträffandebedömningen av väridshandelns tillväxt i förhållande tillproduktionsutvecklingen i världsekonomin. De omfattande strukturproblemen ochrådande överkapacitet i industriländerna har medfört att tidigare kända relationerej gällt . En relativt försiktig prognos för världshandelnskulle ge en tillväxt på 1979, någon förbättring 1980, samt ånyo enviss dämpning 1981. Utvecklingen för priserna iinternationell handel har gått vitt isär vad gäller råvaror och bearbetadevaror . Medan råvarupriserna visat en fallande tendens, harpriserna på bearbetade varor stigit om än i klart dämpad takt. En förändring idetta avseende har redan inletts i och med de oväntat kraftiga oljeprishöjningarna.Också för övriga råvaror förutses nu en snabbare prisutveckling. Dennarelativprisförbättring för råvaror synes emellertid vara resultatet av en radtemporära faktorer. Underliggande trender i utbuds- och eflerfrågeförhållandenindikerar knappast några dramatiska framtida förändringar i relativprisetmellan råvaror och bearbetade varor under de närmast framförliggande åren.Sammantaget för priserna på bearbetade varor i internationell handel förutsesen ökningstakt på 5 å . Tabell 10:1 Bruttonationalproduktens utveckling iOECD-området 1977-1981 1977 1978 1979 1980 1981 4,9 4 2,5 2 3,5 5,2 5,5 5 4 5,5 2,2 2,5 3,5 4,5 3,5 Tabell 10:2 Världshandelns volym Väridshandel, volym 4 Internationella priser' 6,5 5 5,5 4 6 ' I nationella valutor. Avser bearbetade varor. 10.4 Löner och priser Som framgått av föregående avsnitthar de internationella priserna förutsatts öka med 5,5 och resp.1981. Produktiviteten inom den konkurrensutsatta sektorn av det svenskanäringslivet, vilken väntas stiga med 7,, beräknas under 1980stiga med 5%och . Inom den skyddade sektorn av näringslivetberäknas produktivitetsökningen uppgå till såväl 1980 som 1981. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 177 mässigt antagits öka . Mot bakgrund avaviserade höjningar av de sociala avgifterna stiger lönekostnadsökningarnasnabbare. Vid den angivna utvecklingen förproduktivitet, internationella priser och lönekostnader är utrymmet förvinstförbättringar eller för sänkningar av relativpriset på exportmarknadernamycket begränsat för företag inom den konkurrensutsatta sektorn. Kalkylernautgår från alt terms-of-trade skall vara oförändrade mellan 1979 och 1981.Exportens konkurrenskraft bör emellertid ändå kunna komma att stärkas något pågrund av att förelagen genom sitt förbättrade ekonomiska läge får bättreresurser för marknadsföring, större möjligheter att förbättra produktenskvalitet m. m. Den relativt kraftiga investeringsverksamhet som förutses under1979, 1980 och 1981 kommer också att medföra att företagen står bättrerustade att möta den internationella konkurrensen. Huvudresultaten avprisberäkningarna återges i tabell 10:3. För konsumentpriserna pekarkalkylerna på en ökningstakt på . Konsumentpriserna skulle därmedöka ungefär lika snabbt som de internationella priserna. Avgörande för om dennaprisutveckling skall realiseras är självfallet vilka löneavtal som träffassaml vilken avvägning som företagen gör mellan behovet av ökade vinstmarginalerresp. behovet av ökad konkurrenskraft och återvunna marknadsandelar. Tabell 10:3 Priser 1978-1981 Importpriser' Terms-of-trade Exportpriser Konsumentpriser -3,6 -0,3 5 0 5 6 Prognosen för exporten utgår frånde förutsättningar, som angivits i tabell 10:2, nämligen att världshandelnväxer med ca 6 resp. samt att de svenska exportprisernainte stiger snabbare än världsmarknadspriserna. Dessutom har hänsyn tagitstill effekterna av de relativprisförändringar som har beräknats ske fram tilloch med 1979. För exporten av bearbetade varorspelar förskjutningar i relativpriserna en väsentlig roll. Stiger priserna påvåra exportvaror snabbare än priserna på andra länders exportvaror får vi räknamed en förlust av marknadsandelar för svensk export. På motsvarande sättvinner svenska exportvaror marknadsandelar vid en sänkning av våra relativaexportpriser. Prisförändringen kan väntas få full effekt först efter en visstid. Hur stor exportens elasticitel med avseende på relativprisförändringar är(dvs. med hur många procent exporten minskar när relativpriset stiger med enprocent) 12 1978/79. 1978/79:150 178 och hur effekterna av prisförändringen fördelar sig övertiden är mycket ovisst. Vid beräkningarna av exporten 1980 och 1981 harbedömningen gjorts att relativprissänkningen och den som antagitsske skulle ha en positiv inverkan på marknadsandelar under1980. Tillsammans med en från svensk synpunkt gynnsam varusamman-sättning avexporten har en andelsvinst på förutsatts. Fartygsexporten har beräknats fortsättaatt minska med 30 resp. . Exporten av råvaror har antagitsöka med 5 resp. under prognosåren. För tjänsteexporten har en ökning om 4,5resp. antagits komma till stånd resp. 1981. TabeU 10:4 Export 1978-1981 Export av varor enligt handels- Export av varor enligt national- Export av varor och tjänster Den privata konsumtionen beräknassom framgår av kapitel 1 öka med 2,efter de senaste årensnedgång. Därvid förutsätts en viss nedgång i sparkvoten ske. För 1980 och 1981har som nämnts tidigare lönerna förutsatts öka . Med denutveckling av sysselsättningsvolymen som modellkalkylerna ger, skullelönesumman öka med 1979-1980 och 1980-1981. Inkomstöverföringarnatill hushållen har beräknats öka med inemot , vilket är en någotlångsammare ökning . Beträffande hushållens inbetalningar till detoffentliga av skatter och avgifter m. m. utgår kalkylerna från det förslagtill skatteomläggning för som regeringen lade fram . Med relativt schablonartadeframskrivningar av enskilda företagares inkomster, kapitalinkomster m.m. harökningen i hushållen disponibla inkomster i nominella termer uppskattats tilldrygt resp. . Realt sett innebär detta med denkonsumentprisstegring som angivits i avsnitt 10.4 en ökning av de disponiblainkomsterna med . skulle ökningen i hushållensreala disponibla inkomster bli . Under förutsättning om en i stortsett oförändrad sparkvot har den privata konsumtionen i modellkalkylernaantagits öka med 1979-1980 och 1980-1981. Mot bakgrund av denuppgångsfas som Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 179 ekonomi nu befinner sig i och som enligtföreliggande kalkyler förutses verka ut , kan den privatakonsumtionsökningen variera inom de ramar som anges i kalkylerna. a. harsparkvoten i liknande konjunkturiägen tenderat att dras ned. Dekonsumtionsöknings-tal som anges i kalkylerna får därför ses som enindikation på det utrymme som finns atl tillgå under angivna förutsättningar. Den statliga konsumtionen förutsesöka med i volym . Den dämpning av den statligasysselsättningsökningen som ingår i,förutsättningarna för bedömningen av denstatliga konsumtionen , väntas fortsätta om än ilångsam takt. Med en viss fortsatt volymökning av den löpande förbrukningen harökningen i den totala statliga konsumtionen satts till i volym både under1980 och 1981. Som framgått av kapitel 8 beräknasden kommunala konsumtionen öka i snabb takt . Sålundaförutses konsumtionen i primärkommuner och landsting öka med från 1978till 1979. Detta innebär att den överenskommelse som träffades mellanregeringen och de båda kommunförbunden ijuni 1978 om volymutvecklingen av denkommunala konsumtionen kommer att överskridas . Enligt överenskommelsenskulle riktpunkten för konsumtionsökningen vara . I modellkalkylerna och1981 har förutsatts alt en dämpning i expansionen i den kommunalakonsumtionsvolymen kommer att ske. Beräkningarna tar hänsyn till denproposition om den kommunala ekonomin som regeringen lade fram . Ipropositionen föreslås bl. a. en utbyggnad av skatteutjämningssystemet i tvåetapper . Sammantaget har de överväganden som gjortsmedfört att den kommunala konsumtionen beräknas öka 1980 och med 2,5%1981. Tabell 10:5 Den totala konsumtionen 1978-1981 -0,9 Statlig konsumtion konsumtion Offentlig konsumtion Industrins investeringar minskademed . Denna utveckling förefaller nu att varabruten. tyder på att företagen avser attöka investeringarna ganska kraftigt . Flera faktorer talar föratt denna kapacitetsutbyggnad kommer att fortsätta även . Prop.1978/79:150 180 Exportens tillväxt väntas bli godunder framöver. Kapacitetsutnyttjandet ökar nu i flerabranscher och torde man på flera håll inom näringslivet nåkapacitetstaket. ökade arbetskraftens produktivitetkraftigt. Denna utveckling väntas fortsätta . Den outnyttjadekapaciteten kommer därmed att minska relativt snabbt. Mot bakgrund av den svagainvesteringsutvecklingen och 1978 ligger nu investeringsnivån i början av1979 på en så låg nivå att kapitalstocken tillväxer mycket långsamt. Denförutsedda uppdragningen av kapacitetsutnyttjandet i takt med att produktionenstiger gör alt kapaciteten behöver byggas ut. Ytteriigare en faktor somsannolikt kommer att stimulera investeringarna är den förutsedda förbättringenav lönsamheten inom industrin. En viktig förutsättning för denna vinstförbättringär den relativt måttliga kostnadsökning som förutses vad gäller lönekostnadenper producerad enhet och importprisernas ökning för insatsvaror tillindustrin. Sammantaget väntas de ovanredovisade faktorerna leda till en relativt kraftig kapacitetsutbyggnad1979-1981. Prognosen redovisas i tabell 10:6 och 10:7. Tabell 10:6 Industrins investeringar 1978-1981 1978 1979 1980 1981 Bruttoinvesteringar -18 7 9 9 Produktion 17 5,5 5 Produktivitet 8 7,5 5 4 Investeringarna i jord- ochskogsbruket väntas öka något 1980 och 1981. Handelns investeringar som sjönkmed , väntas uppvisa en volymtillväxtpå . Även förutses, om än i lägre takt, en ökning avinvesteringarna inom handeln. Investeringarna i permanenta bostäder harberäknats på grundval av ett antagande om en igångsättning på inemot 65 000lägenheter vardera . Ökningarna väntas därvid i första handligga på flerfamiljshus medan småhusinvesteringarna antas växa något långsammare. Sammanlaget väntas de statligainvesteringarna växa med endast 0,. För myndigheternaväntas en minskning av investeringarna medan affärsverkens investeringarförutses öka något. De kommunala investeringarna har förutsatts öka med 2%vardera . väntas avvecklingen avfärdigvarulagren och lagren av varor i arbete avta successivt. Förändringarnaav insatsvarulagren förutses bli relativt små för året som helhet.