prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — De bör lolsas in på någon form av uibildning eller inågot arbete. Också vissa av dem som tagils in behöver ett slöd i början avgymnasieskolesludierna. atl samma bestämmelser som f n. skall gälla för behörighelatl las in i gymnasieskolan all inlagning sker med hjälp av urvalsgrunderna omdömefrän skolan, valaliernativ, ansökningsgång, arbetslivserfarenhet, förulbildningoch könstillhörighet atl ansökningsliden till gymnasieskolan utgår vidhöstterminens slut atl inlagningsnämndens sammansäuning och arbetsrutinerändras på så sätl som ovan beskriviis att syo-verksamheten utformas enligt ovan beskrivnariktlinjer. 1.4 BU 73:s förslag till bedömning i gymnasieskolan BU 73 anser alt belyg inle är lill fördel förarbelsklimalel i gymnasieskolan. Övergången från gymnasieskolan lill fortsau utbildninggrundas enligt beslul 1975 huvudsakligen på belyg. För överskådliglid framöver får man räkna med atl del kommer alt vara så. Del är därförnödvändigt alt ha en jämförbar, graderad betygsältning i gymnasieskolan. Metod att sätta betyg BU 73 anser all belyg bör sällas efter en kursrelaieradmetod. BU 73 menar all del i prakiiken är lilen skillnad mellanolika metoder. Med kursrelalerade betyg kan del emellerlid inle bli sådanamissförstånd, när det gäller betygens fördelning i klassen, som iblandförekommii i fråga om relativa betyg. Antal steg i belygsskalan BU 73 föreslår en iregradig skala av följande skäl: a) Det är vanligenulan betydelse om man kan skilja mellan elever som har de lägre betygen. Varkenvid urval lill uibildning eller vid anslällning spelar skillnader i den delenav belygsskalan någon större roll. Man behöver således inle gradera skillnaderunder miilbelyget i olika steg. b) På vissa utbildningari gymnasieskolan har elevema praktik. Av olika skäl är det svårt att graderaelevernas preslalioner i många steg i praktikämnen. c) Enkursrelaterad belygsällning har en brisiande jämförbarhet. Den blir mindrebristfällig, om man använder ett fålal skalsteg. Man måste emellertid ha såmånga betygssteg atl man kan särskilja sökande till högskolan på etttillfredsställande sätt. BU 73 föreslår därför att betygsskalan i gymnasieskolanskall vara tregradig. Betygen skall vara 1, 2 och 3. Högsia betyg är 3.Betyget 2 avser en genomsnittlig preslaiion i ämnel. Betyget 1 anger godkändprestation. De principer som föreslås för bedömning och betygsättningi gymnasieskolan bör också tillämpas i de enstaka skolformer på det gymnasialastadiet som drivs med kommunala eller statliga bidrag och som organisatorisktär jämförbara med gymnasieskolan. 1978/79:180 ' 265 BU 73 anser alt centrala prov bör behållas. Någon ulökningär dock inte angelägen. En riktpunkt för normering av centrala prov bör vara allca hälfien av eleverna tilldelas miilbeiyg och all övriga fördelas i ungefärlika delar på lägre och högre belyg. BU 73 är medveten om svårigheterna vid belygsällning ifrämsi praktik-utbildning, särskilt vårdulbildningar. Molsvarande problem finnsi högskoleutbildningar. BU 73 finner det därför inte lämp/igt att separal lösafrågan för gymnasieskolans ulbildningar utan menar all en samfälld lösning förulbildningar med likartade belygsältningsproblem bör eflersirävas. Beiygel 1 är lägsia godkända belyg. Elev som inle gjortlillfredssiällande preslalioner bör liksom nu erhålla X i ämnet. Innehållsbegränsal belyg bör kunna ges iämnen som avser yrkeskunnande i inskränki mening. Del bör kunna anges i vilkadelar av ämnel eleven har en godtagbar yrkesfärdighel. På belygsblankelten börges informaiion om innehållet i de studier beiygel gäller. Lärarna har efter bara en termins undervisning, t. ex.efter första terminen i årskurs 1, i allmänhet inte lillräckligi underlag föratl sätta graderade betyg. Det skulle därför vara en fördel alt inle ge belygså ofta. Prov och skrivningar behövde då inte heller förekomma i sammautsträckning som . Terminsbelygen används f n. för an fördela eleverna päolika grenar om elevplatserna är begränsade. Att man i några utbildningar vidett visst tillfälle behöver belyg av den här anledningen, bör inle föranledaalt man då ger betyg i andra. Belyg bör ges då de anses ha en väseniliguppgifi. BU 73 anser del angeläget atl förslagom lokal rätl att inskränka antalet betygstillfällen prövas. En sådan lokalinskränkning av övriga belygsiillfällen bör enligt BU 73:s uppfaiining hakaraktären av försöksverksamhet. bör samla in ochvidarebefordra vunna erfarenheter. BU 73 föreslår därför atl betyg ges varje termin igymnasieskolan utom på höslen i årskurs 1, bortsetl från sädan utbildning därman önskar använda betyg som hjälp vid grenval. Lokala skolmyndigheter bör harätl att på försök ytterligare inskränka antalet belygsiillfällen med hänsyntill lokala förhållanden. Avgångsbetyg skall dock alltid ges. Den fortlöpande bedömning och de åierkommande samtal omelevens prestationer som äger mm i gymnasieskolan bör följas upp med samtal vidslutet av varje termin mellan klassföreslåndare och elev. Föräldrar kan deltaom eleven är omyndig. De lerminer då betyg ges bör lärarna i olika ämnen i godlid före lerminens slul delge eleven preliminära belyg. Innehållet i samtalen bör i stort sell stämma överens medvad som sagts beträffande . Ett en gång satt belyg kan inte ändras. Det har sagls atten elev skulle ha räll att överklaga ett betyg liksom man på andra områden harmöjlighet all överklaga vad en myndighei har beslutat. 1978/79:180 266 Frågan om räll atl överklaga belyg bör ses i relalion lillBU 73:s förslag i betygsfrågan. Belygens viki kommer enligi dessa all tonasned. De nya reglerna för urval bland sökande till högskolan medför att betygeninle får samma avgörande belydelse för den enskildes forlsalia verksamhei. BU 73:s förslag om munllig delgivning uv belyg i god tidföre beiygsätt-ningslillfällel ger möjlighel lill diskussion mellun lärure ochelev före den definilivu belygsällningen. Eleven kan få redu på moliven tillbeiygel och lägga fram sina synpunkier. En sådan diskussion kan undanröjariskerna för all uppenbarl orikliga belyg sälls. BU 73 anser all med de föreslagna förändringama vidbelygsällningen i gymnasieskolan m.m., blir behovei av en besvärsrällväseniligi mindre. Till della kommer de stora prakliska svårigheterna med ellbesvärsinslilui. BU 73 föreslår därför all nuvarande praxis inle ändras.Ell betygsbeslul skall ha vunnit laga krafl och vara definiiivi i den meningenalt del inle kan överklagas, när beiygel införts i belygskalalog och dennajusierais. Endasl i sådana fall då belyg på grund av skrivfel eller annalliknande misslag blivit orikligi, skull rällelse liksom f n. ske och iförekommande fall nylt ler-minsbetyg eller avgångsbelyg ulfärdas. all belygsällning i gymnasieskolan bör ske enligi enkursrelaierad princip och avse elevens kunskaper och färdigheter i de avläroplanens ämnen, i vilka betyg f n. ges all beiygen skall vara 1, 2 och 3 som högsia belyg atl i ämnen som avser yrkeskunnande skallinnehållsbegränsade belyg kunna beslämmas att belyg skall ges varje lermin ulom på höslen i årskurs1, bortsetl från sådan utbildning där man önskar använda betyg som hjälp vidgrenval atl lokal skolmyndighet skall ha rätt all på försökinskränka antalet be-lygslillfällen med hänsyn lill lokala förhållanden men allavgångsbelyg dock alllid skall ges alt munllig information om elevs skolsituation skall ägarum i slutet av varje termin att lärarna i olika ämnen i god lid före lerminens slutskall delge eleven preliminära betyg vid de terminer dä betyg ges all betyg inte skall kunna överklagas. 1.5 BU 73:s förslag till tidpunkt för genomförandet avförslaget BU 73 anser att det behövs en jämförelsevis fördiskussion av BU 73:s förslag. En bred remissomgång med möjlighel bl. a. förberörda organisationer all föra ut diskussionen på fällel medför attriksdagsbeslul troligen inte kan fattas förtån i slulel av 1978. En förberedelsetid krävs före övergången lill ett nytlbedömningssy-stem. Arbetet med målbeskrivningar bör inriktas mot en måttligambitionsnivå. Även om detta inte är i sin helhet avslutat, bör ellgenomförande i årskurserna 4 och 7 i gmndskolan och i årskurs 1 i gymnasieskolankunna ske /80. Intagning till gymnasieskolan enligt nytt förfarandetillämpas för försia gången för de sökande som börjar gymnasieskolan hösten1982. Prop.1978/79:180 267 1.6 BU 73:s bedömning av kostnaderna BU 73 har beräknat vad information, utbildning ochulökning av syo-verksamhelen kommer atl kosla. Sådana koslnader som kan bliföljder av förhandlingar har BU 73 inte upplagil. Information och utbildning av skolpersonal bör kunna skepä sludiedagar. Samverkan bör kunna ske med SIA-ulbildningen. Därutöver krävs särskilda insatser föriniagningsnämndernas ledamöier och kanslier, skolledare och syo-funkiionärer.BU 73 föreslär för dessa regionsvis anordnade kurser. I samarbele bl. a. med elev- och hem och skola-föreningarbör information ges lill elever, föräldrar och övriga intresserade. Sammanlagda koslnader beräknas uppgå lill 4 milj. kronor. BU 73 anser atl med hänsyn till de insaiser som föreslåspå låg- och mellansladiet också elever i årskurserna 1 -5 får uigöra underlagför beräkning av statsbidrag. 1 jämförelsetalet bör ingå del lal som erhållsom 0,2 multipliceras med antalet elever i årskurserna 1-5. Efter B U 73:s överväganden behöver en förstärkning skeframför allt i de större kommunerna, som har jämförelsetalet 3001 och däröver.Delningstalet 750 bör tillämpas för dessa kommuner. Riksdagensbeslut om skolans inre arbele innebar bl. a. särskilä insatser inom syo.Förslag till åtgärder inom syo-områdel har också lämnals bl. a. av enarbelsgrupp inom och av sysselsäliningsutredningen. 1många avseenden utgör dessa ålgärder och förslag till åtgärder förulsältningarför ett förändral inlagningsförfarande. Då del är svårl atl specificera dekostnader som föranleds av förslag från BU 73, har beräkningen av kostnadernagrundats på en bedömning av det samlade behovet av en förstärktsyo-organisation, som alla de angivna förslagen medför. Totalt innebär förstärkningen i jämförelse med 1975/76 enökning med ca 185 grundbelopp, dvs. ca 14 milj. kronor enligt gmndbeloppetsstorlek 1975/76. Inledningsvis anför reservanterna all beiygen i skolanfrån informationssynpunkt är en värdefull lillgång. Räll utformade ger de bådeföräldrar och elever en uppfattning om hur det gär i skolan. De ulgör ocksåtillsammans med andra fakiorer en nödvändig grund för alt bedöma lämplighetenför fortsatta siudier. Ett skriftligt betyg som grundas på noggranna övervägandenfrån lärarens sida innebär vidare störte rättssäkerhet för den enskilde elevenän t. ex. enbart ett muntligt omdöme. Emellertid finns det också nackdelar med belyg.Nackdelarna är särskilt påtagliga med det nuvarande relativa belygssyslemel somdessulom visal sig svårt att genomföra i enlighel med de urspmngligaintentionerna. En förändring av betygssystemet och en minskning avbelygens roll framstår som nödvändig. 1978/79:180 268 Reservanterna inslämmer därefier på en rad vikliga punktermed majoriteten, bl. a. i fråga om atl en individrelaierad bedömning i form avsamtal mellan föräldrar, lärare och elev är önskvärd genom hela skolan. Skolans i samtalsform framförda bedömning skallkompleiieras med formaliserade belyg frän och med högsladium ochinte försl i gymnasieskolan. Belyg bör ges vid följande lillfällen: årskurs 7vårterminen, årskurs 8 vårterminen, årskurs 9 höstterminen och vårterminen. Beiygen skall vara kursrelalerade och ges i en iregradigskala. Avgörande för reservanternas slällningslagande är alt delbl. a. av rällssäkerhetsskäl inte är möjligt all ersäiia betygen med någonannan form av omdömen som urvalsgrund för fortsaU utbildning. Då beiygen ulgör ett måtl på elevens kunskaper ochfärdigheter, men lämnar utanför andra kvaliteter hos eleven som kan vara avbetydelse för dennes fortsatta verksamhet, menar reservanterna alt en del avdessa kvaliteter bör kunna nås genom omdömen som avser elevens förutsättningarall klara sludierna pä vald linje. Reservanlen anför all del relaiiva belygssyslemel börersältas med ett syslem som blir så rällvisande som möjligl och som ulvisar denenskilde elevens prestation i förhållande till klarl definierade mål. Vidaremenar reservanlen att det i en belygslös skola ligger nära lill hands atlinformationen blir suddig och alt kunskapskraven skjuts i bakgmnden. Riskfinns för alt subjektiva värderingar ges spelrum, ell förhållande som bäddarför orättvisor. Reservanlen säger vidare atl belygssyslemel skall ha ensådan utformning all eleven konkurrerar med sig själv och han förordar därfören kursrelaierad meiod för belygsällning. Eleven bör få upplysningar om sinapreslalioner så ofta som det är rimligt. Någon inskränkning i antalet belygsiillfälleni jämförelse med nulägel bör därför inte ske. Inte heller bör en minskning avantalet steg i belygsskalan göras. Samtalen mellan skola och hem bör ses som ett komplementtill beiygen. Beiräffande beräkning av poäng för intagning lillgymnasieskolan ansluter sig reservanlen till utredningens majoritet medundantag för faktorn 'könstillhörighet'. Prop.1978/79:180 269 Remissyttranden betygsutrednings förslag(SOU 1977:9) Betygen i skolan Belygsulredningen föreslår, all sedvanliga betyg igrundskolan ersätts med en individrelaierad bedömning i form av samlal, att ensamlad information om elevens skolsiluation meddelas elev och föräldrar islutet av varje lermin. alt skolan åläggs att inbjuda lill samlal varje lermin,atl eleven vid skolgångens avslutning erhåller intyg om fullgjord skolplikt. Inledningsvis kan noleras all opinionen blandremissinsianserna är spliiirad vad gäller belygens avskaffande och införandelav individrelaierad bedömning. En majorilel tillstyrker dock utredningensförslag. - Rörande länsskolnämndernas ställningslagande i denna fråga kankonstateras all tretton nämnder anser atl belyg även i fortsällningen börförekomma. 1.1 Traditionella betyg individrelaterad bedömning Av synpunkier på ovanstående del av ärendei må följandeanföras: kommun anseratt ska vara hell betygsfri. Betygenlorde ha myckel lilel informalionsvärde beträffande de elever som söker sigdirekl ul på arbelsmarknaden. Övergången lill gymnasieskolan kan ulanatl betyg används. En belygsfri grundskola ger lärare och elever siörremöjlighel all lägga upp undervisningen själva. Koncenlralionen pä mätbarakunskaper och färdigheter minskar och eleverna får en positivare inslällningtill skolan. SÖ anser all belyg inle kan försvaras i en för allagemensam och obligalorisk skola som syftar lill den enskildessjälvförverkligande som individ och samhällsmedborgare. SÖ framhåller dock atlelever och föräldrar har ett självklart och legitimt behov av information omhur sludierna fortlöper. SÖ påpekar all en individrelaterad bedömning oftainnehåller inslag av relativ bedömning, men all den kan göras allsidigare änden bedömning som har belygsällning som huvudsakligl syfie. En allsidigindividrelaierad bedömning kan verksaml bidra till all arbelel forllöpandepåverkas så all del molsvarar elevernas behov och förutsäliningar. Denindividrelalerade bedömningen kan, enligt överstyrelsen, inle undvaras även omformaliserade belyg ges. SÖ delar vidare ulredningens uppfattning atl man börha preciserade underlag för samtalen om elevens utveckling och ull föräldraroch elever bör medverka vid ulformningen av deltu underiag. SÖ framhåller altbedömningen inle bör begränsas till i förväg beslämda samialsiillfällen ellerensidigt knylas till prov eller skrivningar, utan ges kontinuerligt under 1978/79:180 270 skolarbelel.För högsladiels del hoppas översiyrelsen all behovei av betyg somsludiemoliverande faktor kommer all minska som en följd av den nya läroplanenoch läramibildningsutredningens förslag. Landstingsförbundeipåpekar atl varken arbelel i skolan eller övergången från grundskola tillarbetsliv gagnas av alt betyg sätts. Problem uppstår försl i samband medurvalel vid övergången till gymnasieskolan. Norrköpingskommun förordar atl låg- och mellanstadier skall var belygsfriaoch att starka skäl talar för ett betygsfritt högstadium. är enobligalorisk skola för alla elever och i en sådan bör samma principer förbedömning gälla på samtliga stadier. Kommunen kan inte finna alt argumenlet förbetyg i årskurs 9 som urvalsinstrumeni har någon relevans. LUT74 anser atl utvecklingen av och de uppgifter som alltmer kommitatt falla på lärama är svära atl förena med betygsättning av elevema. Både denrelativa och den kursrelalerade belygsällningen utgör hinder för deutvecklingstendenser som bl.a. lärarutbildningsutredningen förordar. Denulvärdering som måste ske bör därför avse skolans egna åtgärder och självautbildningsprocessen, inte hur elevemas siudiepreslaiioner skall inplaceras ien bestämd värdeskala. LUT 74.framhåller vidare att personlighelsulvecklinginle kan betygsättas. En liknande uppfattning redovisar somanser att målsäiining ej kan förverkligas förrän betygen avskaffasoch ersatts med en individrelaterad bedömning. Botkyrkakommim framhåller all de krav på skolplikt för eleven som ställs i skollageninte förutsätier någon betygsättning. Samhälletskrav på fullgjord skolplikt kan styrkas på annat sätt. Del nuvarandebetygssystemet redovisar inte något om elevens sociala utveckling, utanstimulerar enbart individerna till ett presiationsiänkande som enbarl gynnarvissa elever. Med del nuvarande belygssyslemel finns risk för att skolansverksamhet koncenireras lill de områden som kan mätus/betyg-säiias på bekostnadav elevernas utveckling lill harmoniska människor och dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar. Denna prioritering överensstämmer inle medde mål för skolans verksamhet som regering och riksdag besläml. Efiersomskolans verksamhei skall anpassas lill den enskilde eleven och lill lokalaförutsättningar är det angeläget atl finna andra former för ulvärdering än dennuvarande betygsättningen. Örebrokommun beionar viklen av all arbelel i skolan sker för individens skull. Enbedömning som fortlöpande görs av lärare och elev tillsammans och som har lillsyfte all informera hur eleven lyckas och trivs i skolarbelel förutsätter allmålen för arbelel är accepterade av eleven. Bedömningen blir annars något somsker ulifrån någon annans värderingar och kan då inte med säkerhet ge elevenden stimulans och känsla av ansvar för den egna prestationen som är önskvärd.Kommunen underslryker vidare all eleven bör tränas att granska sina egnapreslalioner ulifrån en för ho- Prop.1978/79:180 271 nom själv meningsfull mättstock utan att känna attjämförelsen med andra är huvudsaken. DeUa skulle kunna utgöra enstimulansfaktor för eleven. Vad gäller föräldrama kan inte deras krav påinformation behandlas lösryckt från frågan om den allmänna roll föräldrama börha i skolarbetet . Som det nu är synes de flesta föräldrar nöjda medinformation, t.ex. via betyg, om deras bam är "bätire" eller"sämre" än de övriga i klassen. Detta informationsbehov ärförståeligt under nuvarande förhållanden, men hör enligt kommunen inteframtiden till. Föräldrama bör i stället få en mer total bild av elevenssituation i skolan. fömtsälter aktivare samverkan mellan hem och skola änvad som förekommer. En sådan utveckling skulle göra föräldramas intressefören bedömning via belyg ointressant. vitl understryka att denindividrelalerade bedömningen i form av samtal innehåller mångaosäkerhetsfaktorer vilka kan leda till att svårigheter uppstår. Rådet ärtveksamt till om samtalen kommeratt fungera enligt de riktlinjer som ges församtalens utformning. Rådet betraktar det dock som värdefullt att ettinformationsutbyte kommer till stånd mellan skola och föräldrar. kommun framhåller att diskussionen kringkursrelalerade belyg för del behöver utvidgas. Kommunen pekar påsvårigheterna med atl bestämma kraven för kursrelalerade betyg i dagenssituation då gmndskolans läroplan innehåller stadievisa mål och huvudmoment.Del nya läroplansförslagel innehåller dessutom gemensamma mål och huvudmomenlför hela vilket gör svårighetema med ett kursrelale-ratbetygssystem ännu större. Dessutom skulle en kursrelaterad bedömning kunnaleda till en stark cenlralstyming av skolarbetet och härigenom begränsa denlokala friheten. Dessa synpunkter framhåller även . Samiidigi som kommun tillstyrker utredningensförslag, underslryker kommunen, att bedömning av elever är en central uppgiftför skolan oberoende av betygssystem, eftersom bedömning är en förutsättningför att inlärning skall kunna ske. Bedömning är och förblir en väsentlig del iden dagliga undervisningsprocessen. avvisar såväl utredningensmajoritets-förslag som reservationerna. Förbundet anser alt omdömen visserligenär ett steg i rätt riktning. Men eftersom dessa omdömen skall fungera som enprognos för framtiden, ges här även utrymme för fullständigl godtycke. anser att alla betyg skallavskaffas och avvisar även förslaget om omdöme. En från utredningen avvikande uppfattning redovisas avnedanstående inslanser som alltså önskar att betyg blir kvar i en eller annanform: och Skola, . , , ,, , , , , , Kristian- Prop.1978/79:180 272 siads, Halmslads. , och kommuner,SACOISR, SAF, Husmodersförbundei Hem och Samhälle, Cenierns kvinnojörbund ochFolkpartiets kvinnoförbund. Följande synpunkier må därvid anföras: Moderata samlingspartiets kvinnoförbund vill hakursrelalerade belyg i . Skriftliga belyg i varje ämne är enligiförbundets mening det enda slag av bedömning som ger elever och föräldrar engodlagbar rättssäkerhet. Moderaia ungdomsförbundel anser atl utredningensmajoritelsförslag på många punkler är dåligi och saknar verklighetsförankring. Därför bör förslaget inle ligga lill grund för enförändring av betygssystem. Förbundel föreslår kurs- ellermälrelaterade betyg för . Riksjörbundei Hem och Skola år emot att betygan avskaffasmen underslryker att den individrelalerade bedömningen och syo-verksamhetenmåsle utvecklas och ges förslärkta resurser. kommun föreslår kursrelalerade belyg för högstadietsdel. Kommunen anser atl bedömningen i inte kan ses isolerad frånde svårigheler som man möter vid övergången till gymnasieskolan. Samhället kanf n. ej anpassa utbildningskapaciteten i gymnasieskolan så atl den tillgodosersamtliga sökandes förstagångsval. och Krisliansiads kommuner förordar en kombinalionav kursrelalerade betyg och individrelaterad bedömning. kommun förbåde mellan- och högstadiet, medan föreslår dennakombinalion fr.o. m. årskurs 6. påpekar, att det avrättssäkerhetsskäl inte är möjligt att hell ersätta betygen med någon annanform av bedömning som urvalsinstrumeni för fortsatt utbildning. landstingskommun, , ,, , . , , och kommuner,SACOISR, SAF. Husmodersförbundei Hem och Samhälle samt önskaräven en kombinalion av kursrelalerade betyg och individrelaterad bedömning påhögstadiet. Även anser atl beiygen behövspå högstadiet de närmasle åren. kommun delar även uppfattningen att betyg innebärvida störte rätlssäkerhet för den enskilde eleven än vad enbart muntligt omdömegör. framhåUer vikten av alt betyg utdelaspå högstadiet som insirumeni för elevemas val av ämnen och utbildningsvägar.Men eftersom det inte föreligger någon konkurtenssilualion vid övergången frånlåg- till mellanstadiet, saknas anledning att här utdela skriftliga betyg.Kommunen påpekar faran av ell ensidigt muntligt system med uppenbar risk förmissuppfattningar. Även landstingskommun poänglerar de problemsom uppstår vid övergången tUl gymnasieskolan men framhåller dock alt enbetygsfri skola innebär vissa fördelar. 1978/79:180 273 lalerad bedömning i form av samtal kan ge en mer nyanseradbild av skolans uppfattning om elevens prestationer och förutsäliningar än dentraditionella belygsällningen. Samialen måste dock genomföras förevarje betygstillfälle för att ge möjligheler atl sätta in slödålgärder. SAF understryker att bedömningens belydelse för altmolivera eleven lill fortsatt arbele inle får underskaiias.