prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Menockså de mål för färdigheier och kunskaper i övrigi som man lokall kan ha formulerali arbelsplunen, är betydelsefulla i sammanhanget. På högstadiet ulgörtemasludierna, tillvalet och de friu akliviieierna den naluriiga uigängspunkienför arbelsenhelens planering och ulvärdering, liksom en fortsall tonvikt påfärdighelerna lala, läsa, skrivu och räknu. Den ulvärdering som sker i den enskilda arbeisenhelen ochdel enskilda arbelslagel bör vara grunden för planeringen inom reklorsområdei.Med uigångspunki i hur lärare och elever bedömer sill arbetsresultat kan maninom rektorsområdet diskutera hur man vill formulera sin arbetsplan för detfortsatta arbelet. Den ökade betoningen av grundläggande färdigheier ställerspeciellu krav på uppföljningen. Detsamma gäller inslagen av lemastudier ochprojektarbete. Det är viktigt all ulvärdering anpassas lill leman och projekioch att inle undervisningen blir slyrd av standardiserade metoder för ulvärdering.Temaarbele kan t.ex. leda till alt elevema arrangerar utställningar ochulformar läromedel. Vad gäller färdighelerna måste möjlighetema all rältbedöma elevens svårigheler uivecklas. Samspelel mellan undervisningen inomklassen och speciallärurens arbete måsle ordnas så ull eleven får ett effektivtstöd. 10.6 Den fortsatta läroplansutvecklingen Skolreformerna har vad gäller den obligaloriska skolansyftat till att bygga upp en enhellig organisaiion. Om skolans övergripandemål och syften har enighet rått. För att förverkliga dessa syften måste skolanfömyas och förbättras inle bara i lakl med samhällsliv och kulturliv i vidmening, ulan också så all den aktivt kan påverka samhällsutvecklingen. Det ärdärför vikiigt atl ulbildningens innehåll och arbelsformer ständigt prövas ochutvecklas. Del ankommer på SÖ att tillse all utbildningen i fråga ominnehåll och metoder fortlöpande förnyas, utvecklas och förbättras i takt medforskningens framsteg och utvecklingen inom offenilig och enskild förvaltning,näringsliv och arbetsmarknad saml på övriga områden av samhällslivet (3 §förordningen 1965:737 med instmklion för , 3§ ändrad 1978/79:180 121 Dennu förnyelse hur skett kontinuerligt genomfortbildning, ulvecklingsarbele och forskning. Vidare har beslul med anledning av oliku uiredningsförslaglell lill avgörande förändringar av skolans arbetsvillkor. Även om det svenskaskolväsendet vid internationella jämförelser kan beskrivas som slarklcentrulreg-lerat har utvecklingen av utbildningens innehåll och arbetsformerskett i sloru stycken som ell sumspel mellun cenlrala myndighelers ålgärder, beslutmed anledning av utredningsförslag samt lokala initiativ och försök. Detlasamspel hur inneburil ull skoluns uiveckling hur förlöpl successivt Irots attinförandet av nya läroplaner kan ge intryck av språngvisa hopp. Detla sumspel mellun lokull ulformud skolutveckling ochcenlrul översyn mäsle slärkas, berikas och vidareutvecklas. 1 flera avseenden riklus krilik mol skolun. Mångu eleverhar svårigheler atl finna en mening i skolans arbete. 1 vissa skolor ärproblemen tunga och svårbemästrade. Den kontinuerliga förnyelsen uv skolunsläropluner måsle därför uppmärksummu skolans meningsfullhel förolika elevgrupper. En stor del av den krilik som riktats mol formerna fördelnuvarande lä-roplunsarhelel hur i huvudsuk gälll dess cenlrulu kuraklär.Kriliker hur I.ex. menut all det finns stora nackdelar med att en och sammamyndighei både ansvarar för läroplansförnyelsen och ulvärderingen av dennafömyelse. En annan del av denna kritik har tagit fasta på att centraltutformade förslag lill förnyelse av läroplaner alllför ofta sker utan altunderlaget för och motiveringar till förändringar klargörs. Som lidigare påpekais har t.ex. flera remissinstanser,bl.a. UHÄ, RRV, /SR, gymnasieutredningen och svensklärarföreningen haftkritik mol all ell alllför lilet underlag från SÖ:s läroplansuppföljning ellerfrån forsknings- och utvecklingsarbetet redovisas som bedömningsunderlag fördet av SÖ framlagda förslugel. Speciellt framhåller här UHÄ atl ingen problemanalyspresenieras. Vidare påpekas i detta sammanhang att det råder skillnader mellanSÖ:s redovisning uv lillvalssyslemels roll och de slulsaiser pedagogiskanämnden redovisar i sin verksamhetsberättelse /78. En tredje typ av kritik, som i detta sammanhang ärnödvändig all redovisa, har gälll de pedagogiska grunderna förläroplansarbelel. Många remissinslunser hur. som lidigare redovisats, varitkriiiska till hur begreppei färdigheter, grundläggunde färdigheter ochbasfärdigheter behandlats i SÖ:s förslag. En ökad decentralisering innebär som tidigare framhållitsall de centrala skolmyndighetemas roll förändras mot en ökad samordning ochservice. gäller såväl SÖ och länsskolnämnderna som skolslyrelserna. SÖ:sroll för den fortsatta reformuivecklingen blir fortfarande central men kommerenligt min mening att ändra karaktär. De läroplansprojekt som genomförts inom ramen för SÖ:spedagogiska Prop.1978/79:180 122 forsknings- och ulvecklingsarbele har haft karuktären uvrelutivt kortsikti-gu projekt lunkude lill problem i del pågåendeläioplunsurbeiel. Iniliulivel till dessu projeki hur framför allt kommii frånSÖ men också från enskildu forskningsinsiilulioner. Ouvsell iniliulivlagurenhur dessu projekt formats efter den struktur den existerande läroplanen hur.Del är nödvändigi för del forlsalia läroplansarbelel alt projeki uv detla slagkompletteras med mer långsiktiga insaiser. Grundläggunde läroplansfrågor, som kräver sådanu insatser,kan vara t.ex. avgränsning uv begreppei färdigheier eller frågan om med vilkaar-belsmeloder vi lällasi lär ul grundläggande färdigheier. En annul konkreiexempel ulgör unalyser uv relulionen mellun utbildning och urbetsmarknad ochvilka olika krav olika intressenier unser att skoluns läropluner tillgodoser.Ett yllerligure exempel är en djupgående analys av hur oliku elever iundervisningen formus i sin självuppfattning och inställning till sin egenförmåga. Skolans behandling av sociall, fysiskl och psykologiskl specielllulsalla elevgrupper bör också göras till föremål för mer långsikliga siudier. Många av de läroplansproblem svensk skola har och deläroplansfrågor som väckts i svensk reformulveckling är inle unika för Sverige.Vi måsle följa läroplanernas utveckling i andra länder. Den pedagogiskaforskning som bedrivs i är alllför lilen för att vi skall ha råd allinte uinyttja kunskaper och erfarenheler från forskning och skolutvecklingutomlands. Så är t.ex. frågan om basfärdigheter en fråga som har en centralbetydelse för läroplansreformer i andra länder. Svenska läroplaner har ocksåpåverkals av utländska förhållanden utan att dessa förändringars ursprung klargjorts.Inte minsl av delta skäl är det viktigt att en fortlöpande analys görs av denintemationella utvecklingen. Argument för en sådan bevakning förstärksytterligare av kraven pä iniemalionalisering av utbildningen. Del är väsentligt för den fortsatia skolutvecklingen altläroplansfrågor kan behandlas i lid och diskuteras kontinueriigt. Synpunkter påen ny läroplan skall inle bara koncentreras lill en korl remissperiod. SÖ:sinitiativ att ge ut skriften kan vara en väg. Genomdet här föreliggande läroplansförslagel kommer den forlsatta behandlingen avövergripande läroplansfrågor all kunna ske i läroplanens kommentardel och ifortbildningen. Del är enligt min mening nödvändigi all kunskap i läroplansplaneringoch utvärdering utvecklas på länsnivå, inom skolstyrelser och på skolnivå. Samordningen mellan å ena sidan det centralautvärderingsarbetet och del lokala utvärderingsarbetet och å andra sidanläroplansforskning och utvecklingsarbete är av synneriig vikt för reformensgenomförande. Jag avser att fortsätla beredningen av denna fråga inomutbildningsdepartementet. Prop.1978/79:180 123 10.7 Tidpunkt för läroplanens införande De åtgärder som krävs med anledning av atl en ny läropluninförs är uv oliku kuruktär. Detta medför utt man måsle överväga omikraftträdandet skall ske successivi för skilda årskurser eller vid en lidpunkiför helu grundskolun. SÖ hur i sitt läroplunsförslug diskuterat frågan.Övergången lill den nuvurunde läroplunen skedde successivt med börjun läsårel1970/71 i årskursema 1, 4 och 7. Därefier infördes den i årskurserna 2, 5 och8 /72 och i årskursema 3. 6 och 9 läsårel 1972/73. SÖ framhålleralt en sådan lösning var lekniskl möjlig i och med all även de nya limplanernafaslslog ämnenas limial för varje årskurs. sådani successivi genomförandelösle också problem i ansluining lill nödvändig kompleiieringsulbild-ning avvissa lärarkaiegorier. SÖ hävdar att den limplanekonslrukiion, som ligger i delnu framlagda förslagei med angivande av limtalen för ämnena siadievis och inlefördelade på varje årskurs för sig, lämpar sig väl för all införa läroplunenvid summa lidpunki i alla årskurserna. SÖ anger även andra skäl. Planeringen,fördelningen av resurserna och utvärderingen underlättas avsevärt om läroplanenkan tillämpas över alla årskurser . SÖ framhåller all detta gäller iförsta hand förstärkningsresursen som vid ell successivi genomförande skullebli mindre rörlig under övergångsliden. Jag delar SÖ:s uppfattning. En ny läroplan bör införas ialla årskurserna samiidigi. Vissa övergångsbesiämmelser kommer atl erfordrasbl.a. för ämnena leknik och musik. Elever som påbörjat kurser i lillvalsämnenaleknik, konst och ekonomi skall ha möjlighel fortsälla sina siudier. Beträffandeulökning av försiärkningsresursen och av antalet veckotimmar i basresursen förhögstadiet harjag lämnat förslag i avsnitt 9.1. SÖ föreslår atl läroplanen skall träda i kraft två årefter ell riksdagsbeslul. Erfarenhelen har visal atl man som regel anslagitför mellan riksdagsbeslut och genomförande. En ny läroplan börföreligga färdig före ikraftträdandet. Omfattande omarbetningmåste göras av de framlagda förslagen till kursplaner. Med tanke på såväldelta, som behovet av att man i skilda kommuner och skolor i förväg hardiskuterat arbetsplaner, temasiudier och lillvalsämnen behövs enligt minmening en längre förberedelsetid än . Jag föreslår därför atl läroplanenträder i kraft läsårel 1982/83. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att 1. antaga inom upprättat förslagtill lag om ändring i skollagen (1962:319), Prop.1978/79:180 124 2. godkänna atl läroplanen för får i sinahuvuddrag den uiformning och del innehåll somjag har förordal, 3. godkänna all den nya läroplanen införs läsårel 1982/83med bör- jun i sumlligu årskurser. 4. godkänna vud jag har förordal om hemuppgifter förelever i 5. godkänna vadjag har förordat om läromedel i , 6. godkänna vadjag har förordal om betyg i , 7. godkänna vadjag föreslagit om vissa slutbetyg, 8. godkänna vadjug i övrigt hur förordat om bedömning uv elever i 9. godkännu vud jug har förordul om ändrude riktlinjer förbehörig- hel lill inlagning på vissa linjer i gymnasieskolan, 10. godkänna vud jag hur förordut om intagning uvelever i gymna- sieskolan och om intagningsnämndens sammansäitning, 11. godkänna vud jag hur förordat omskolslyrelsernas övergripan- de uppföljningsansvar för ungdomar som inle har fylll 18år, 12. godkänna de grunder för statsbidrag tillgrundskolan somjag har 13. bemyndiga regeringen alt i övrigi vidta deövergångsåtgärder som behövs i anledning av införandet uv läroplanen, 14. godkänna vad jag hur förordul om lokulgenomföranderesurs, utvärdering samt om verksamheten i övrigt i . Regeringen ansluler sig lill föredrugandens övervägundenoch besluiar all genom proposiiion föreslå riksdugen ull anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:180 125 Sammarifattning av förslag till förändringav läroplan. - när falial beslul på grundval avproposilionen om skolans inre arbele (prop. 1975/76: 39) - fick SÖ regeringensuppdrag och direkliv alt göra dels en översyn av läroplan, delsen översyn av den praktiska arbetslivsorienleringen i gmndskolan. Arbetet har bedrivits också med ledning av de riktlinjerför SÖ:s arbele med fortsatia utveckling, vilka SÖ:s styrelsefastställde . SÖ överlämnade sina förslag . 1 översynsarbetet har SÖ haft nära kontakt med förelrädareför ett stort antal organisaiioner. Tre externa grupper har vurit knutna tillläroplunsöversynen. I intressentgruppen har ingåll förelrädare för , , , , /SR, , , saml för , Skolledarförbundel, Svenskafacklärurförbundei och . I pariameniarikergruppen - som bildals i enlighet medriksdagens beslul om skolans inre urbeie - har ingåll förelrädare förde femriksdagspartierna. Samrådsgruppen har besiålt av förbundsordförandena (ellerersällare) i , Skolledarförbundel, Svenskafacklärarförbundei och . SÖ:s pedagogiska nämnd har forllöpande följl arbelet. Utöver del all Svenska kommunförbundei varil representerati iniressenlgruppen, har en arbelsgrupp med förelrädare för kommunförbundet ochSÖ huft lill uppgifi ull uireda de kommunalekonomiska konsekvenserna avläroplansförslagel. För atl äsladkomma slörsla möjliga öppenhei i arbelet hurSÖ. såsom en speciulutgåvu uv , utgivit enskrifi kullad Läroplansdeball. lill har den utkommitmed sju nummer och spritts bl.a. lill alla reklorsområden för grundskolun. SÖ påpekur alt översynen av läroplanen endust är en del iurbelet med all förbättra skolan. Den viktigaste delen är del fortlöpandelokala uivecklingsarbeiei i skolornu. Om läroplanens roll i dellu summunhungsäger : "En läroplun ulgör en uv förulsällningurnu för ullåsludkommu en gynn-sum uiveckling i skolorna. Den ulgör dock på iniei säll engaranii för en sådun utveckling. Därtill krävs även undru förulsäiiningursåsom ökud kunskup hos dem som arbelur i skolun om mål och medel i skolansverksamhei. beredskap all medverka i en lokal diskussion om lolkning ochföränd-ringsinrikining alli efter den egna skoluns behov och - inle minsl -prakliska möjligheter ull åstadkomma förändring. Skolarbelel påverkas ocksåalltmer av samhullet uianför skolan - pä vilkel sätl och med vilku effekter hörockså till den lokalu debulten om den egnu skoluns utveckling. Läroplunensroll bör därför, belrukiud i dettu perspekliv, varu ull unge de rumur inomvilka successiva förbällringur kan kommu lill siånd." Prop.1978/79:180 126 1 sitt förslug hur SÖ ulgäll ifrån ull - efter behundlingi erforderligu delar av - regeringen skall faslsiälla i slort settsummu delur av läroplanen som vid reform, dvs. avsnitten om mål ochriktlinjer, om timplaner med lillhörande bestämmelser saml kursplaner för varjeämne eller grupp uv ämnen. SÖ förutsätier ull bl.a. tillvalssystemet delvisblir reglerat av regeringen i skolförordningen (jfr även 25 § skollagen). Iövrigt räknar SÖ med att få bemyndigande all faslsiälla återstående delar avdet som skall utgöra läroplunen förgriindsdkolun. 1 del följunde summunfatiasde olika delama uv SÖ:s förslagsskrivelse. Egentliga förslagsavsnili är avsnitten om innehållet iskolarbelel, dvs. om kursplaner (4). lillvulssystemel, inklusiveullernalivkursfrågor (8) saml grundskoluns uiformning - skoldag - limplan (9).Förslag finns också i avsniliei om skolan och arbelslivel (7), där SÖ redovisarresullalei av regeringen särskilda uppdrag om prakliskarbelslivsorieniering i grundskolun. Härulöver innefuliur skrivelsen uvsnili som ger en aniydanom basen för ulformningen av sådunu delur uv läroplanen, som SÖ beräknar fåbemyndigande atl faslsiälla. Avsniii av nu nämnd ari behandlar någraprincipiella ulgångspunkier för översynsarbelel (2). hem - skola - samhälle(3), arbeissäiiel i skolan (5), skolans stödjande arbele (6) samt planering - resursanvändning- utvärdering (10). Såsom konsekvensavsniil kan i huvudsuk belecknus uvsnilienom lärur-behov (II), vissu personulkonsekvenser (12), fortbildning (13).lokaler och läromedel (14). kostnader (15) och genomförande (16). 2 Några principiella utgångspunkter för översynsarbetet Utgångspimklerna för förslaget hur varil all siärkuskolans samhälls-och verkligheisförankring, alt främja inriktningen förjämlikhei och att utveckla det lokulu ansvarstagandet lör skolan. Kontaktenmellan skolan och dess olika iniressenler i sumhällel i slorl kun bli bättre.Skoluns mål och medel bör vara en fråga inte bara för lärare, elever, föräldraroch utbildningspolitiker utan i ökande grad också för orgunisalioner.institiitio-ner och arbetsliv. Sumverkun skolu-samhälle innebär ull mun öppnar skolun förurbels-och föreningslivels företrädure. Kravet på all skolarbelel skall varu verklighelsunknulelbetyder ull man bör tu hänsyn lill den speciella verklighet som varje burnlever i och har uivecklais i. Bamens erfarenheler och väideringui, derus sällall tala. länku och bete sig är olika redun när dc börjur skolun. De behöverlösa eller beurbeiu egnu problem och söku svur på egna frägor. Skoluns arbelebör vara verklighetsanknuiet även i den meningen all del utgår från elevernaserfarenheter UV sig självu och de problem de möler. Dellu behöver inle innebäruall niun uvvisur den iruditionella ämnesuppbyggnuden med systemaliski ordnadebegrepp, som anger umnesstnikuiren. Det gällei' ull finnu den uvvägning somger elevema lillfälle au i arbelel med för dem angelugnu fiågor lillägnu sigde begrepp, kunskaper, färdigheier och värderingur som de behöver för forlsullsjälvsiändigi kunskupssökunde. Dennu syn på urbelei i skolan medför ell klarl behov avsamverkan mellun olika ämnen och mellan lurure med oliku sukkiinskuper. Föruit slödju en utveckling mol ell i högre grad vciklighelsförunkral urbeie börorienleringsämnena få gemensummu mål och huvudmomenl. Prop.1978/79:180 127 Vetskapen om att man kan påverka sin omgivning och sinavillkor är av slörsla betydelse för en människas självförtroende. Om skolan detaljerat färdigställer miljö, sloff ocharbetssituationer riskerar barn och ungdomar atl passiviseras. En sådanpassivisering måste motverkas genom att elevema själva får la del i ansvaretför atl förkovra sina kunskaper och färdigheter. Detta räcker dock inte. Demåste också undan för undan ta ansvar i gruppen, klassen, skolan. De lär sig dåall samarbete och samspel inte kan försiggå utan ömsesidig påverkan. Degmnd-lägger handlingsmönster och värderingar som underiältar för dem och gördet tillåtet atl ifrågasätta och motarbeta livsvillkor, som riskerar attpassi-visera människor. Det här betyder atl varje ung människa bör las lillvara som en tillgäng - och känna sig betydelsefull jusl därför - förde andra iskolan. Skolreformerna har syftat lill ökad jämlikhet i och genomulbildningen, dels mellan olika grupper i samhällel, dels mellan kvinnor ochmän. Genom översyn av läroplanen för (Lgr 69) kom principenom en sammanhållen skola närmare sitt förverkligande. Den var ett led i slrävanatt i ulbildningen skapa en för alla elever gemensam referensram. Undersökningar visar emellerlid atl de elever som sociallsetl har en stark ställning utnyttjar utbildningsmöjligheterna bälire än andraelever. De visar också att skolan inle lyckats anpassa sitl arbete lill allaelevers behov och förulsältningar. Det är därför en angelägen jämlikhetsfrågaalt i den fortsatta utvecklingen av skolan särskilt uppmärksamma och stödja deelever som har sämre förutsättningar så alt de kan få ökal ulbyle av sinskoliid. Det ärockså känl atl studievägsvalet liksom yrkesvalet ihög grad slyrs av traditionellt könsrollstänkande. Förhållandel är grundligtbelyst i SÖ:s könsrollsprojekt. Man måste vara medveien om atl skolan återspeglarförhållanden inom samhällel i slorl. Man kan här tala om två mål för skolan,dels atl vara verklighetstrogen och i denna mening samhällsanpassad, dels allvara sam-hällsulvecklande. Skolan skall medverka lill all uijämna skillnadernai värderingar av olika yrken och alt ge respekt för alla yrkesutövare.Samlidigt får skolan inte underlåta att informera om de stora skillnader somallljäml existerar mellan olika yrken beiräffande lön, arbeisförhållandcn,arbeismiljö och inflylande. 1 förslaget betonas också alt skolan måsle ha beredskapoch resurser för all kompensera dem som i något avseende behöver särskilt slöd.Särskili vikligl är del all alla elever ulvecklar sina kommunikalionsfärdigheler. En av de allra vikiigasie uppgifierna för skolan mäslevara att ge eleverna uttrycksmedel och självkänsla. De invandrade familjerna är en grupp som ofta behöverspecielll stöd. Många lever isolerade och i den svåra situation som det innebärall befinna sig i två kulturer. För alt förverkliga de mål om jämlikhet,valfrihet och samverkan, som slällls upp för invandrarpoliliken. fordrus sloruinsulser av skolan. Särskildu resurser och ålgärder behövs också förhandikappade elever. En decentralisering av ansvar och besluisfunkiioner inomskolväscndel bör kunnu öka förutsällningurna för måluppfyllelse. Möjlighelernuall anpassa skolverksamheien lill eleverna blir större. Personalen, elevernasoch föräldrarnas engagemang för arbeiei i skolan bör kunna öku och skolunsverksumhei därigenom successivi förbättras. Prop.1978/79:180 128 De beslul som fuituls om ell nyu slulsbidragssysieminnebären ökud lokul frihel all besluta om fördelning och unvändning uvresurser. Riksdugens beslut om en samlad skoldag ger kommunerna ell siörreunsvur för elevemu. SÖ:s läroplunsförslug ur ell utiryck för summudecenlruliseringssirä-vunden. Både timplun och kurspluner föreslås ge vidguderumur för undervisningens orgunisulion och innehåll. Timplunen unger tid perämne och Sludium och ger däruiöver vissa jämkningsmöjligheter mellan stadierna.Kursplanernu unger huvudmomenl för hela grundskoliiden och inle som lidigureför enskildu siudier. En likvärdig ulbildningssiundurd kun enligt SÖ:suppfuilning uppnås genom alt man cenirult fusisläller rumur för skolurbelelinom vilku ett beiydunde ulrymme för lokulu iniliutiv och beslul lämnus. Frägor om hur problem skall las upp och lösas kommer atlavgöras på den nivå där närhelen lill problemen ger förulsällningurnu. För ull nå uvseli syfte räcker del inle med all manförändrar regler och nivå för beslul. Del behövs däruiöver en lokal ulvärderingoch uppföljning som också omfattar fortbildning. 3 Hem skola samhälle Tillsummuns med hemmen hur skolun unsvar för burnensutveckling. 1 hemmel grundläggs lidigi burnens utlityder. Undervisningen ochskolmiljön påverkur elevernas utveckling. Omkring skoldugen skull representunterför skolun och sumhällel ulunför denna slimulera elevens uiveckling lill enaktiv samhällsmedlem - en människa som slår vukl om demokraiiska värden och somvill förbättra samhället. Ansvarei för den förslu konlukten mellun hemmet och skolunligger på skolun. Skolun hur skyldighet ull forllöpunde informeru hemmen omskolurbetets utformning sumt om utbildningsvägur. Föräldrurnus iniresse börvura en grund för sumurbeiei. Sumlligu föräldrur skull erbjudas enskilda samlallillsammans med sitt burn och berördu lärure. Klussmötet som kontukiform bör ulvecklus. Elevernusengugemang i klassmöten bör också uppmuntras. Föräldrurnus kunnighel och yrkeserrurenhet bör lustillvuru såväl i undervisning som i övrig verksumhei inom skoldugen. Härigenomlär föräldrurnu kännu skolun sumiidigi som generaiionsmotsäitningar kanöverbryggas. Föräldrarnu kun ocksä medverku i ulvärderingen avskolarbelel och bidru lill ull ulveckla dellu. Genom sumverkun mellan skolan, hemmen och sumhällel iövrigi skupus föriilsäliningur för uti lösu även sådanu problem som har sittursprung i familjen och samhällel ulunför skolun. Skoluns personul får oftu konlukl med fumiljer iproblemsituationer. Skolans personal kan självu bidru med vissl slöd och genomatl förmedla konlakler med andra slödjande samhällsorgan, t. ex. psykiska bama-och ungdomsvården (PBU) och de socialu servicecentralerna. De orgun skolan skull samverku med bör ges lillfälle altmedverka då skolarbelel planläggs och då resullalen av samarbelel granskas. Personer med erfarenhel av arbels- och föreningsliv bör fåtillfälle att medverka under skoldagen. Lärarna och skolan har huvudansvaretför atl kontroversiella frågor ges en allsidig belysning i de fall sådanafrågor aklualiseras. Prop.1978/79:180 129 Sludiebesök bör ulgöru en reguljär föreleelse i skolansverksamhet.