prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Ifråga om anställdas deltidsarbeten hänvisar försäkringsdomsiolen till .socialförsäkringsuiskotlelsav godtagna betänkande 1976/77:24 och menar all riksförsäkringsverketsförslag om en iremånadersperiod för beräkning av genomsnittlig arbetstid föranställda är för långtgående. Domstolen anser vidare att det skulle strida mol utskottsbetänkandelom verkei avser atl del skall vara möjligl alt koncentrera arbetstiden till enkort del av . En tremånadersberäkning tillstyrks däremot av bl.a. LO, som tillägger att av verket föreslagna undanlag med hänsyn till arbetsförhållandenai det enskilda fallel måste vara tillstyrkta av den fackliga huvudorganisationen.Även SAF och lämnar utredningsförslaget utanerinran. Vadgäller förslaget att egenföretagare måste utföra kontinueriigt deltidsarbeteunder en tolvmånadersperiod påpekar försäkringsdomstolen att försäkringen iundantagsfall kommer att slå öppen för arbetstagare med säsongarbete men inteför rörelseidkare med motsvarande arbete. Förslagen i fråga om egenföretagarnakritiseras också av , Svenska företagares riksförbund.Svensk Industriförening och . Blandremissinstanser som godtar förslagen finns hantverks- och industriorganisalionoch . Föregen del vill jag först erinra om det enhälliga uiskoiisbeiänkande som haråberopats (SfU 1976/77:24). Betänkandet, som avgavs , gällde bl. a.en molion om all delpension borde kunna beviljas anställda som arbetar påheltid . Motionärerna pekade särskilt på skogsarbetaresom ville övergå till att arbeta endast . Utskottet ansågemellertid inte all en delpensionering i den formen tillgodosåg kravet på densuccessiva nedtrappning av arbetsinsatsen och den mjuka övergång från arbete lillpension som är delpensionens syfte. Tväriom kunde full arbetstid med mellanliggande helt lediga 1978/79:69 52 perioderi många fall tänkas få en effeki rakt motsatt den med delpensionen avsedda. Utskoitetgjorde en reservation för situationer när det av alldeles särskilda skäl,arbetsförhållanden och liknande, kunde vara motiverat all göra mera betydandeavsteg från principen all delpension skall vara förenad med dellidsarbele. Fleraavgöranden från försäkringsdomsiolen illustrerar också att det strider moldelpensionslagens syfte alt medge den som arbetar på pension på sådant sätlalt han i huvudsak skall fortsätta med kontinueriigt heltidsarbete under halva åreioch gå ledig under den andra hälften. Med det undantaget anserjag det riktigt atlman i enlighel med del nyssnämnda utskottsbetänkandel ochriksförsäkringsverkets förslag bör kunna tillåta förhållandevis storavariationer , om alldeles särskilda skäl talar för det. Vissa andra,mera begränsade möjligheter lill ojämn föriäggning av deltidsarbete bör ocksåfinnas och i princip gälla lika för alla förvärvsarbetande. Jag tänker i dessaavseenden särskilt på dem som redan före arbeisminskningen har ell arbele somhelt enkelt inte kan utföras . I förarbetena lill delpensionslagenhar erinrats om all del lidigare arbetet inte behöver ha varit ettheltidsarbete. Deallmänna reglerna om föriäggning av deltidsarbete bör enligt min mening utformaspå följande säll i den nya delpensionslagsliftningen. harföreslagil atl man skall använda sig av perioder vidberäkning av genomsnittlig arbetstid för anställda, vilket har tillstyrkts avbl. a. LO och SAF. bör i princip användas för allaförvärvsarbetande, dvs. inte bara för anställda. För alla försäkrade bör därvidgälla all om arbetet inte uiförs fortlöpande så skall arbete i princip utförasunder åtminstone halva perioden. Del är här fråga om sammanhängandeberäkningsperioder av högsl . Jag vill också erinra om att denförsäkrades sammanlagda arbetstid redan enligt de allmänna reglerna måste uppgåtill minst i genomsniii . Del kan varalämpligt an meddela närmare föreskrifter om deltidsarbete. Sådana föreskrifterbör emellertid beslutas av efter samråd med centrala pensionsdelegaiionen. Förde försäkrade skall som jag har nämnt också finnas vissa möjligheter mera ojämn arbelsföriäggning än vad huvudreglerna tillåter, omdet är befogat av alldeles särskilda skäl. Detta bör enligt min mening kunnamedges med stöd av närmare riktlinjer för olika yrken eller branscher. Det ärdärvid lämpligt att även sådana föreskrifier meddelas av riksförsäkringsverketoch centrala pensionsdelegationen, som har nära kännedom om förhållandena iarbetslivet. Jag vill upprepa atl jag inte avser att det skall bli möjligt altta ut delpension genom arbeie halvårsvis på eu säll som strider mol dettidigare nämnda ulskotisbeiänkandel. Prop.1978/79:69 53 Detunderiag på vilket delpensionen skall beräknas ulgörs för arbetstagares del iprincip av skillnaden mellan den inkomst som han hade före övergången till deltidsarbeteunder normal arbetstid och den inkomsi som han kan antas få i deltidsarbetet.Skillnaden får dock inte beräknas högre än skillnaden i sjukpenninggrundande inkomsienligi AFL före och efier övergången lill deltidsarbetet. Detia innebär bl. a.all man inte beaktar inkomstminskningar i skikten över 7,5 basbelopp. Vadgäller pensionsunderlag för egenförelagare anser att detbehövs vissa schabloner. Med hänsyn lill alt inkomsterna ofta varierar föreslåsberäkningen också ske med beakiande av förhållandena änsom gäller för anställda. Perioden bör vara tillräckligt lång föratttillfälliga variationer skall utjämnas, men inte längre än atl den avspeglar ihuvudsak aktuella förhållanden. Med hänsyn bl. a. lill den för förelagarnasvåra avgränsningen mellan inkomsi av kapital och inkomst av förvärvsarbete börenligt verkets mening beräkningen anknyta lill ett redan befintligtinkomstbegrepp. Inkomsien före arbetstidsminskningen föreslås därför bliberäknad med utgångspunkt i genomsnittlig ATP-grundande inkomst för visst antalår närmast före övergången lill deltidsarbete. Verkei anser därvid all lordevara en lämplig period. Inkomsten efier arbetstidsminskningen skulle då inormalfallet kunna bestämmas till hälften av denna genomsnittsinkomst, dvs. iproportion till arbetstidsminskningen. Är den fakiiska deliidsinkomsten högre,föreslås dock den gälla i stället för schablonen. Riksförsäkringsverketsförslag om inkomstberäkning för egenförelagare tillstyrks eller lämnas ulanerinran av många remissinstanser. vill dock förkortafemårsperioden lill , medan anser atl enförlängning av perioden bör övervägas. har däremot starka invändningar mot den föreslagna inkomsiberäkningenoch anser att denna liksom för anställda skall bestämmas av densjukpenninggrundande inkomsten. I andra hand kan förbundet tänka sig att manliksom vid ATP-beräkning med s. k. aniagandepoäng använder medelinkomsten förde två bästa av . Den sistnämnda lösningen föreslås även avSvenska företagares riksförbund. Enligt hantverks- ochindustriorganisation bör man i stället med förebild från egenförelagarnasarbetslöshetskassor utgå från den högsia av de senaste tre årens ATP-grundandeinkomster, vilket dock kan få ersältas med en genomsnittsberäkning om dessainkomster varierar betydligt. Försäkringsdomstolen, som inte motsätter sigriksförsäkringsverkets förslag, för också fram alternativet medarbetslöshetskassornas metod. Föregendel villjag anföra följande. Mol riksförsäkringsverkels förslag kan visserligeninvändas all delpension i princip avser alt täcka ett aktuellt 1978/79:69 54 inkomstbortfall,medan den pensionsgrundande inkomsien hänför sig lill förfiuten lid. a. lill de svårigheter som ofta föreligger när man skall bestämma hurmycket av en uppburen ersättning som skall anses utgöra inkomsi avförvärvsarbete är det emellertid även enligt min mening nödvändigi alt anknyta tillett redan befintligt inkomstbegrepp. Då ligger tilläggspensioneringens nära tillhands. Eftersom inkomsterna för företagare kan variera kraftigt mellan olikaår, bör inkomsiberäkningen inom en pensionsförsäkring inte göras på grundval avinkomsien för ett enda år. Jag anser mig inte heller kunna förorda någonlösning som innebär all man väljer ul vissa bästa inkomstår. Beräkningen bör istället ske med utgångspunkt i en inte alltför . Jag har därvidkommit fram till atl bör vara en tillräckligt när det gällerdelpension. Jagföreslår således alt egenföretagarens inkomsi före övergången lill deltidsarbeteskall anses motsvara ett belopp som beräknas med utgångspunkt i de ATP-poängsom han har tillgodoräknats för de tre åren närmasi före del då arbetstidsminskningenhar ägt rum. För vart och en av dessa år bör i enlighel med utredningsförslagettilläggas en poäng som motsvarar det avdrag med ett basbelopp som görs när manfastställer pensionsgrundande inkomst. Om inkomsten understigerbasbeloppet, bör i delpensionsärenden i stället tillgodoräknas motsvarande delav en pensionspoäng. Medeltalet av poängen för de tre åren skall därefiermultipliceras med basbeloppet förden månad under vilken arbeisminskningen sker.Enligt vad jag har anfört i avsnitt 5.3.1 skall i dessa sammanhang även beaktass. k. undantagandepoäng förden som har slån utanför ATP. Eftersom pensions-fwängfastställs med viss fördröjning fömtsätts en viss interimistisk pensionsberäkningsomjag återkommer lill i specialmoliveringen lill lagförslaget. Inkomstenefter övergången lill dellidsarbele bör enligt min mening ochriksförsäkringsverkets beräknas schablonmässigt till hälften av den lidigare genomsnittsinkomsten.Inkomstbortfallet skall således normall beräknas proportionellt i förhållande tillarbetstidsminskningen. Genom atl den föregående genomsnittsinkomsten baseras påpensionspoäng, beaktas inte tidigare inkomstdelar som ligger över 7,5basbelopp. Om det kan antas att den verkliga inkomsten efter arbetstidsminskningenkommer alt översliga schablonen, bör vidare beräkningen av inkomstbortfalletliksom enligt utredningsförslaget göras med hänsyn till den faktiskadeltidsinkomsten, vilkel leder till atl delpensionen blir lägre än enligtschablonregeln. Vad här har sagsi innebär i princip alt man liksom för anställdabara beaktar inkomstbortfall i skiktet under 7,5 basbelopp. Prop.1978/79:69 55 5.3.4Uppdrag, fåmansföretag m. m. Inkomsiav uppdrag skall inom den allmänna försäkringen i regel jämställas medanställningsinkomst (3 kap. 2 § och II kap. 2 § AFL). Med uppdragavses arbete som någon utför för annans räkning utan alt vara anslälld i dennestjänst. Nämnda jämställdhet gäller emellertid inte om ersätiningen skattemässigtulgör inkomsi av rörelse eller jordbruk för uppdragstagaren. Parterna kan docksjälva komma överens om all sådan ersättning skall anses som anslällningsinkomst.Dagens delpensionslag gäller inte för någon uppdragstagare och utgår alltsåfrån att försäkringskassorna liksom i vissa andra sammanhang skiljer påanställda och uppdragstagare. Riksförsäkringsverketanser atl uppdrag bör kunna jämställas med anslällning även i fråga omdelpension och finner della möjligl om man använder sig av vissa schablonreglerför beräkning av arbetstid, vilka bör utfärdas av verket. Förslaget godias iallmänhet av remissinstanserna. Riksrevisionsverkei och markerar dock behovei av särreglering. Försäkringsdomsiolenanser för sin del att någon normal arbetstid enligt reglerna för anställda intekan fastställas beträffande uppdrag. Domstolen finner det också önskvärt attlagstiftaren lar ställning till hur beräkning av genomsnittstid bör göras. Föregen del vill jag först erinra om all jag lidigare har föreslagit alt den som ärarbetstagare bör kunna få delpension enligt reglerna för anställda även om hanharen mindre bisyssla, t. ex. i form av uppdrag (avsnitt 5.3.2). I sak villjag anföraatt som uppdragstagare räknas bl. a. ledamöter i privata eller offentliga styrelseroch andra beslutande organ. Det rör sig alltså i dessa fall om förtroendeuppdrag.I sammanhanget börockså pekas på fosterföräldrar inom barnavården, särskildaförmyndare, övervakare, s. k. gode män och översättare. Enligt min meningfinns del med hänsyn lill bl. a. dessa gruppers arbetsförhållanden anledningatt instämma i försäkringsdomstolens tveksamhet inför utredningsförslaget.Även om del skulle vara möjligl alt ta hjälp av schablonregler om normal ochfaktisk arbetstid i uppdrag är jag nämligen inte övertygad om atl resultatetallmänt skulle bli tillfredsställande i de olika fallen. Att bestämma de olikaschablonerna skulle sannolikt också bli ett intrikat problem. Jag föreslårdärför atl uppdrag när del gäller arbetstids-minskning för rätl lill delpensioni stället mol bakgrund av nuvarande ordning behandlas på samma säll som rörelseoch jordbruk och annan fri yrkesutövning. Detla innebär också alt man fårenhetliga regler för alla slags uppdrag, t. ex. även sådana som utförs inomramen för en konsultrörelse, samt all tillämpningen av reglerna om arbetslidsminskningblir enklare än enligt utredningsförslaget. Jag kan slutligen i sammanhangeterinra om att uppdragstagare jämställs med egenförelagare i fråga om lillhörigheitill den nya arbetsskadeförsäkringen. Enannan fråga som tar upp i anslutning lill sitt huvudförslagär vilka delpensionsregler som bör gälla för delägare i Prop.1978/79:69 56 Frågan om vem som är arbetstagare inom socialförsäkringarna avgörsi princip ulan hänsyn lill ägandeförhållandena inom bolaget. innebär bl.a. alt den som äger samtliga aktier i bolaget och som fortlöpande utför avlönatarbete för bolagels räkning f n. kan fö delpension på samma villkor som vanligaanställda. Riksförsäkringsverketpåpekar all det inte lorde föreligga några väsentliga skillnader iarbetsförhållandena för den som driver rörelse under enskild firma (egenföretagare)och den som gör det i form av aktiebolag. De kontrollsvårigheler i fråga omdelpension som väntas uppkomma när det gäller egenföretagare sägs också redanföreligga beträffande anställda delägare i fåmansbolag. Verket anför därvid atlett avtal om delpension i praktiken kan innebära alt delägaren iräffar avtalmed sig själv om ändrade arbetstids- och löneförhållanden och därefier utfärdararbelsgivariniyg för delpension. I realiteten föreligger del alltså inte något tvåpartsförhållande.Riksförsäkringsverket anser därför alt delägare i fåmansakliebolag ifortsättningen bör behandlas som egenförelagare i fråga om rält lill delpension.Särskilda regler för sådana bolag finns också i skattelagstiftningen, och begreppeifåmansägda bolag bör enligt verkei definieras på samma sätl som enligt 35 § 1 amom. kommunalskattelagen (1928:370). Särreglerna föreslås i första hand gälladen som anses som företagsledare enligt den bestämmelsen men också alla däri angivnanärslående till honom som är anställda hos bolaget. Närdet gäller företagsledarens egen rätl till delpension anser även jag en ändringmotiverad och tillstyrker liksom remissinsianserna riksförsäkringsverketsförslag i den delen. Ändringen innebär också atl man skaparen sakligi motiveradneutralitet mellan olika företagsformer i detta avseende. De nya bestämmelsemabör liksom inom skattelagstiftningen gälla även beträffande andra fåmansföretagän aktiebolag, t. ex. en ekonomisk förening. Inomskatlelagstiftningen gäller vidare begränsande regler för företagsledaren ochhans make i fråga om fördelning av lön från fåmansföretag. Om en av makarna istället driver rörelse under enskild firma med den andre maken som medhjälpare,får makarna under vissa förutsättningar sinsemellan dela upp rörelsenettot ibeskattningshänseende. Även medhjälparen behandlas alltså som egenförelagare,oavsett om medhjälparen skulle anses som anslälld enligt civilrättens regler. Detlafår i princip även genomslagskraft beträffande socialförsäkringsförmåner och molsvarandeavgifter. Vidremissbehandlingen har och hantverks- och industriorganisalionavstyrkt utredningsförslaget all närslående till företagsledare i fåmansbolagskall behandlas som egenförelagare inom delpensioneringen. Vad jag haranfört om beskaiining och neutralitet mellan olika företagsformer leder dock tillatt även make till företagsledaren bör behandlas som egenföretagare när detgäller rält till delpension i en civilrältslig anställning hos företaget. Beträffandeandra släktingar känner jag emellertid liksom nämnda båda 1978/79:69 ' 57 De närstående som frågan gäller är föräldrar, far- och morföräldrar, avkomlingeller avkomlings make, syskon eller syskons make eller avkomling. Med avkomlingavses även styvbarn och fosterbarn. Inom skattelagstiftningen gällerbegränsningen av möjligheterna all genom löneuttag fördela ett fömansföreiags inkomsiemellertid endast beträffande make och barn. De särskilda beskattningsreglernaför övriga närstående lar sikte på en del transaktioner som främsi syfiar till atlåstadkomma en lindring i beskattningen. Vidare kan det i förslaget anfördaönskemålet att inom delpensioneringen skapa neutralitet mellan olikaförelagsformer bara åberopas när del gäller make. Om alla företagsledarennärstående skulle behandlas som egenföretagare inom delpensioneringen så måstenämligen molsvarande gälla även när ledaren driver rörelsen eller jordbruketunder enskild firma, dvs. också för egenföretagares alla närslående. Detla har emellertidinte föreslagils och remissbehandlats. Med hänsyn till det anförda är jag inteberedd atl tillstyrka utredningsförslaget i förevarande delar. Frågan torde f ö.ha ganska begränsad vikt, särskilt med hänsyn till atl delpensionslagen gerförsäkringskassorna möjlighel att bortse från anställningsinkomster somväsentligt avviker från vad som är normalt. Nären arbetstagare ansöker om delpension hos skall han bifoga ellsärskilt intyg från sin arbetsgivare eller fackliga organisaiion om sina inkonisierocharbetsförhållanden. Om sådani intyg inte anses tillräckligt i ärendet, kankassan besluta att närmare utredning skall göras. Vad gäller egenföretagaresföreslagna rätl till delpension måste sökanden enligt riksförsäkringsverketsförslag i avsniii 3.2 styrka de förhållanden som inte harnågra uppgifter om. Verkei finner del också nödvändigt att uppgifisskyldighetenom arbetsförhållanden m. m. görs vidare än för anställda. Egenföretagarensuppgifter föreslås bli bestyrkta genom intyg av hans revisor, bokförare med gotlrenommé, företagarorganisation, personer i föriroendeslällning eller på annallämpligt sätt. Verkei avser all utfärda närmare anvisningar efter samråd medcentrala pensions-delegationen. Den som i stället är uppdragstagare antas imånga fall kunna förete intyg från uppdragsgivaren om sina inkomsler ocharbetsförhållanden. Om della inte är möjligl, bör det enligt verkei i förstahand åligga uppdragstagaren själv att förete annan lämplig utredning. Riksförsäkringsverkelsförslag i fråga om pensionsansökan har i stort vunnit anslutning vidremissbehandlingen och även jag inslämmer i de förordade principerna. a. av att har avstyrkt atl pensionsintyglämnas av egenföretagarens revisor vill jag påpeka att det inte är meningen atlnågon person eller organisaiion skall åläggas skyldighet atl utfärdapensionsintyg. Om t. ex. egenföretagarens revisor har behövlig kännedom omföretagarens förhållanden och själv är villig au hjälpa 1978/79:69 58 tillmed ell intyg om förhållandena, kanjag dock inte finna något hinder mol della.Ett liknande intygsförfarande har lidigare ansetts lämpligt inom föräldraförsäkringen.I övrigi biiräder jag ett av riksrevisionsverkei uttryckt önskemål att uppgifisskyldighetenutformas på ell enkelt och så långt möjligt enhetligt sätl, liksom ettpåpekande av försäkringsdomsiolen alt principerna för bevisskyldighelen böranges i delpensionslagen. Efiersom det är viktigt atl kan lilapade uppgifter och intyg som lämnas, föreslårjag också atl de skall avges påheder och samvete i den mån de har betydelse för pensionen. Lagen bör ävenkompletteras med ansvarsbestämmelser utöver regler. Riksförsäkringsverketföreslår atl vissa av de delpensionsregler som f n. finns i verkets egnaanvisningar skall tas in i delpensionslagen. Jag förordaren sådan överföring,som även har godtagits vid remissbehandlingen. Försäkringsdomstolen har velalgå längre och anseit alt även andra regler bör ges i lagen. Jag har förståelsefördetta önskemål. Jag anser dock i likhet med LO atl del inte finnstillräckliga skäl atl , ulöver vad har föreslagit, somprincip lagreglera frågor som statsmakterna vid lagens tillkomst anförtrodde åtverkei och centrala pensionsdelegationen, som bl. innehåller företrädare förarbetsmarknadens parter. En viss ökning av lagregleringen återfinns dock i minlagförslag. Jag vill också tillägga all verket avser alt se över ochkomplettera sina verkställighetsföreskrifier i samband med genomförandet av nuaktuella ändringar i delpensionsreglerna. Vadgäller de föreslagna överföringarna från nuvarande anvisningar lill lagtextbiträder jag liksom remissinstanserna den föreslagna regeln atl den försäkradesarbeisminskning skall ha skell lidigast under den månad då han har fyllt 60 årför all kunna ge rätt till delpension. Jag godtar också att den försäkradesnormala arbetstid före nedlrappningen i regel skall beräknas som ett genomsniiiför i allmänhet de senast förfiutna tolv månaderna. Svenska kommunförbundei ochLandstingsförbundet haremellertid i sina remissyttranden ifrågasatt enförlängning av och åberopat atl t. ex. någon som varilhalvtidsanställd fram lill och därefter övergår lill heltidstjänstefter lid blir berättigad lill delpension från den nya heltidstjänsten.I syfte att förebygga alt någon spekulerar i delpensionsförsäkringens reglerpå så sätt alt han, som antytts i remissyttrandena, inför en planeraddelpensionering väsentligt ökar sin arbetstid för all därefier återgå lill enarbetsinsats som lidigare har varil normal för honom, föreslårjag för egen delall delpensionslagen kompletteras med vissa spärregler. De närmarebestämmelserna kommer jag all behandla i specialmoliveringen lill lagförslaget. Liksomremissinsianserna inslämmer jag i atl man vid beräkning av 1978/79:69 59 pensionför arbetstagare skall bortse från den inom sjukförsäkringen gällande regeln om30 dagars väntetid för inkomsländring när man beaktar hans sjukpenninggrundandeinkomsi vid arbeisminskningen. En sådan ordning har försäkringsdomsiolennyligen godtagit i vissa fall, i likhel med vad som redan gäller i fråga om bl.a. livränta vid arbetsskada. Delta kommer enligt allmedföra betydande lättnader i tillämpningen. Liksom förbundel och LO godtar jagvidare förslag atl ändra sina anvisningar så att detframdeles skall bii möjligt atl vid beräkning av inkomstbortfall ta hänsyn ävenlill inkomsi som hänför sig till arbetstid utöver ordinarie ianställningen. Sedanden nyssnämnda 30-dagarsregeln har slopats avser atlutfärda anvisningar om omprövning av delpension som bygger på arbeisminskningunder lid för vilken den anställdes lön senare höjs genom relroaklivi verkandelöneavtal. Om den anställde före arbeisminskningen hade en lön som låg övereller myckel nära pensionsgränsen 7,5 basbelopp eller om han trappat nedarbetet fr. o. m. vilken det nya löneavtalet gäller, skall dockdelpensionen inte få sänkas, vilket annars skulle följa av andradelpensionsregler. Den föreslagna omprövningen tillstyrks eller lämnas ulanerinran av alla remissinstanser utom hantverks-ochindustriorganisation. TCO vill dessulom att omprövningen skall gälla retroaktivtfrån lagens tillkomst . SAF och Svenska personalpensionskassanföreslår i motsats till bl. a. alt delpensionenäven skall kunna sänkas, om det följer av de allmänna pensionsreglerna. Föregendel konstaterar jag att förslag i allmänhet har fått ettposilivi mottagande av remissinstanserna och tillstyrker därför all delgenomförs för framtiden. Det betyder att den som går i delpension under entidsperiod då avtalsförhandlingar pågår sedermera kan få sin delpension omräknadmed hänsyn till retroaktiv lönehöjning, om det är till hans fördel. 5.5Beslutande och omprövning av pension Ärendei försäkringskassa om delpension avgörs i regel på tjänstemanna-planet. Finnersig tjänstemannen inte kunna bifalla en pensionsansökan, skall dock ärendet hänskjutaslill beslut av en pensionsdelegation, som består av åtta ledamöter med olikaerfarenhetsbakgrund. Även i vissa andra fall skall delpensionsärendena prövas ipensionsdelegation.