prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Delprogrammet Allmännaberedskapsarbeten omfattar statliga beredskapsarbeten i den mån de inle ärsärskilt avsedda för svårplacerad arbetskraft samt statsbidrag tillmotsvarande kommunala och enskilda arbeten, ävensom statligt stöd tilltidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag. Delprogrammet Särskildaberedskapsarbeten omfattar motsvarande arbelen för svårplacerade. Bestämmelserom beredskapsarbeten återfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt1977: 141) och om företagsstöd i kungörelsen (1972:302) om statsbidrag i vissafall till nedläggningshotade företag (ändrad 1974: 370). Under delprogrammenIndustribeställningar och Detaljplaneringsbidrag faller kostnader för statligaindustribeställningar som läggs ut av sysselsättningsskäl saml kostnader förprojektering av vissa allmänna arbeten i syfte atl öka beredskapen molarbetslöshet. DelprogrammetInvesteringsfondsärenden belastas av administrationskostnader, vilka ingår iförvaltningskostnadema. För /78 anvisades tillallmänna beredskapsarbeten 600 milj. kr. på statsbudgeten samt 1215 milj. kr.på tilläggsbudget I, Il och 111, sammanlagt I 815 milj. kr. De allmänna och särskildaberedskapsarbetenas fördelning på olika ändamål har utvecklatspå sätt som framgår av följande tabell. Den låga aktiviteten inäringslivet /78 har gjort atl volymen allmänna beredskapsarbetenunder budgetåret ökat kraftigt, eller till ca 5,4 milj. sysselsättningsdagarmot ca 1,9 milj. 1975/76 och ca 3,4 milj. 1976/77. Huvuddelen av ökningen haravsett tjänste- och vårdsektorerna. För ungdom harpraktikarbete anordnats hos statliga myndigheter och institutioner. Inomprimär- och landstingskommunala sektom har ungdomsarbeten anordnats dels föratt ersätta ordinarie personal som genom- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 70 Sysselsätlningsdagar i allmänna (A) och särskilda (S)beredskapsarbeten (1OOO-tal) Sysselsättningsdagar och kostnader vid olika slags allmännaberedskapsarbetenunder /78 i milj. kr. ' Objekt av kulturhistorisk karktär kan ingå även i andraändamålsgmpper, företrädesvishusbyggnad. gårarbetsmarknadsutbildning och dels inom natur-, landskapsvårds-, tjänste- och vårdsektorerna. För ungdom under 20år har även anordnats enskilda beredskapsarbeten hos företag och organisationerför att bl.a. ge demarbetslivserfarenhet. /78 var i medeltal 21 261 ungdomar permånad sysselsatta i beredskapsarbeten. Som mest var 30990 ungdomar sysselsatta i olika typer avberedskapsarbeten (). 1978/79:100 Bilaga 15 71 Av den redovisadetabellen där antalet sysselsättningsdagar iallmänna beredskapsarbeten fördelats, framgår att tjänste- och vårdsektorernaunder 1977/78 svarade för av den totala sysselsättningen. Resterande ulgör byggnads- och anläggningsarbeten, skogs- och naturvårdsarbeten samtövriga arbeten. Fördelningen innebär en förhållandevis god anpassning avarbetena till arbetslöshetens struktur. Antaletanvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- och könsfördelningvid mitten av vissa månader. Antal totalt - män Tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin har för perioden2:a beviljats till 660 företag med ca 40000 anställda, varav ca13400 var fyllda och för perioden till 655 företag medca 32500 anställda, varav ca 11 300 var fyllda . Prop.1978/79:100 Bilaga 15 72 med dominerande ställning på orten beräknas ha gett sysselsättningunder åt ca 6 200 personer vid förelag med ca 55000 anställdaoch under åt ca 5400 personer vid företag med ca 45000anslällda. Dessa ingår i den särskilda arbetsstyrka som 1977/78 sysselsatts medarbeten utanför företagens ordinarie produktion. Under /78anvisades lill särskildaberedskapsarbeten 650 milj. kr. på statsbudgeten och 450 milj. kr. påtilläggsbudget I, II och111, dvs. sammanlagt I IOO milj. kr. Antalet sysselsättningsdagar och kostnadervid olika slag av arbeten framgårav följande sammanställning. Sysselsätlningsdagar och kostnader vid olikaslags särskilda beredskapsarbeten under /78. i milj. kr. dag i kr. ' Objekl avkulturhistorisk karaktär kan ingå även i andra ändamålsgrupper, företrädesvis husbyggnad. Antaletsysselsättningsdagar i särskilda beredskapsarbeten ökade under budgetåret1977/78 fill ca 3,0 milj. från ca 2,7 milj. året innan. Den relativafördelningen på skilda sektorer har dock inte förändrats nämnvärt. Vid utgången av juni 1978bedrevs industriella beredskapsarbeten vid 45 arbetsplatser. Totaltsysselsattes 1 380 personer mot 1 600 året innan. En arbetsplats haröverlåtits under budgetåret. har sammanlagt tioarbetsplatser överlåtits till enskilda företag eller förts över till skyddadeverkstäder och sex arbetsplatser har lagts ned. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 73 AMS räknar med ettfortsalt stort behov av att bedriva beredskapsarbeten framförallt för ungdomarmen även för äldre och arbetshandikappade, som vid strukturförändringar drabbasav arbetslöshet och då har svårt att få arbete på öppna marknaden. Även förandra arbetstagare kommer det alt finnas behov av att anordna beredskapsarbetenpå grund av säsongsvängningar i arbetskraftsefterfrågan, regionala svårighelerpå arbetsmarknaden eller strukturella förändringar i näringslivet. Dessaförhållanden gör det nödvändigt att driva beredskapsarbeten inom vissa områdenoch under vissa lider också för dessa gmpper. Under de senastebudgetåren har regeringen i sysselsättningsstödjande syfte medgivittidigareläggning av statliga byggnads- och anläggningsarbeten samtstatsbidragsberätligade kommunala byggnadsprojekt. Dessa arbeten harfinansierats genom att myndigheternas ordinarie anslag har ökats.Erfarenheterna av denna ordning har varit mycket goda. AMS anser det därförangeläget, att medel också i fortsättningen efter förslag i vaije särskilt fallkan lämnas till myndigheter för att i samråd med AMS användas isysselsättningsstödjande syfte. Anslagen har under enföljd av år anvisats under två delprogram, allmänna och särskildaberedskapsarbeten. Härvid har förutsatts att arbetena skulle kunna uppdelas i åena sidan arbeten avsedda att ge sysselsättning vid en allmän ökning avarbetslösheten betingad främst av konjunkturella eller strukturella orsakersamt å andra sidan särskilda arbeten som förbehålls de grupper av arbetslösasom oavsett konjunkturläget har särskilda svårigheter att få arbete på öppnamarknaden. Anvisning av arbetslösatill beredskapsarbeten grundar sig bl. a. på arbetsförmedlingens bedömning avbehovet av sysselsättningsstöd åt såväl skilda gmpper av arbetslösa somenskilda arbetslösa. Hänsyn skall härvid också tas till den arbetssökandensmöjligheter och personliga förutsättningar alt utföra arbetet. Det äremellerfid enligt AMS mening olämpligt att dämtöver ge verksamheten medberedskapsarbeten en sådan utformning att den onödigtvis syflar till enuppdelning i dels arbeten avsedda för arbetslösa med särskilda svårigheter påarbetsmarknaden dels arbeten för arbetslösa i allmänhet. En sådan ordningstrider också mot de principer som gäller för arbetsmarknadspolitiken i övrigt. AMS har efter utredningfunnit att även verksamheten avseende arbeten för den s. k. specialanvisadearbetskraften, dvs arbetslösa med olika slag av socialmedicinska arbetshinder,bör omorganiseras så att man undviker en särbehandling av de anvisade vid dessaarbeten. Efter hand kommer därför förläggningsboendet att avvecklas ochbostäder erbjudas i det ordinarie bostadsbeståndet som vederbörandekommun tar över ansvaret för de anvisades sociala service. kommer intebara arbetskraft med handikapp utan även andra arbetssökande att anvisas tilldessa arbeten. AMS har tidigare framhållit vikten av att desysselsättningsstödjande åt- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 74 gärderna utformas så att de i så liten utsträckning sommöjligt skiljer ut och särbehandlar olika grupper av arbetslösa med avseende påexempelvis ålder eller handikapp. Erfarenhetema har också, när det gäller beredskapsarbeten, visat attdet saknas praktiska förutsättningar för en sådan uppdelning av dearbetslösa i grupper att kriterierna för de olika anslagen uppfylls. För /80bedömer AMS minimibehovet av beredskapsarbeten till 4,2 milj. sysselsättningsdagar. Vid en beräknaddagsverkskostnad av ca . erfordras 1 500 milj. kr. För vägarbetenberäknar AMS ett medelsbehov av 300 milj. kr. Under budgetåret1977/78 har hos företag som varslat om driftinskränkningar ellerdriftsnedläggelse lagts ut statliga industribeställningar tillett värde av 33,5 milj.kr.Sysselsättningseffekten beräknas varav ca 20000 faller /79. Efter särskilda bemyndigandenav regeringen har styrelsen beslutat om tidigareläggning av statliga industribeställningar till ett värdeav 271 milj. kr. för att förbättrasysselsättningen inom industrin. För tidigareläggningav kommunala industribeställningar har dessutom beslutats om bidrag för ca39,4 milj. kr. motsvarande etttotalt inköpsvärde om 197 milj. kr. och en sysselsättningseffekt . Huvuddelen av de statligaoch kommunala beställ-ningama har fallit på verkstadsindustrin. AMS räknar med att det kan finnas behoväven i fortsättningen att punktvis lägga utindustribeställningar för att överbrygga tillfälliga störningar isysselsättningen eller för att ge rådmm för att skaffa fram nya anställningareller för att anordna utbildning. Medelsbehovet för /80 beräknas till 20 milj.kr. mot 10 milj.kråret innan, motsvarande ca . Under budgetåret1977/78 meddelade AMS beslut om kommunala byggnads- och anläggningsarbeten (exkl.bostäder) till en total projekteringskostnad av 65,8 milj. kr. Härav utgjordestatsbidraget 41,1 milj. kr. Byggnads- och anläggningskostnaden beräknastotalt uppgå till ca 900 milj.kr. Utförandet av dessa kommunala objekt,projekterade med statsbidrag, beräknas medföra ett sysselsättningstillskott avca . På skogs- ochnaturvårdsområdet har inventering och planering av sysselsättningsobjekt samtprojektering av skogsvägar utförts till en sammanlagdprojekteringskostnad av 7 milj. kr. (bidrag ) vilket motsvarar en beredskap av ca 700000sysselsättningsdagar. Härtill kommer beslut om projektering av bostadshus totalprpjek- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 75 teringskostnad av 13,1 milj. kr. och en bidragskostnadav 6,6 milj. kr., vilketberäknas kunna ge . Under delprogrammetdetaljplaneringsbidrag har under /79anvisats 40 milj. kr. Den härigenom stimulerade projekteringsvolymenberäknas till ca. 1,6 milj. sysselsättningsdagar. Under budgetåret1979/80 beräknas med hjälp av detaljplaneringsbidrag kommunala objekttillskapas som genomförda skulle ge 1200000 sysselsättningsdagar.Stafiig projektering av skogsvägar och skogsvårdsarbeten samt inventering avnaturvårdsobjekt beräknas kunna medföra . Medelsbehovetberäknas till 50 milj. kr. Enligt nu gällandebestämmelser fär ytterligare statsbidrag inte lämnas vid detaljplaneringav vissa kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten om bidrag tidigarelämnats till gmndläggande projektering. Kontrollen av att denna begränsningiakttas medför enligt styrelsen en stor administrativ belastning. Uppdelningen av projekteringen påetapper kan i och för sig vara värdefull,då handläggningen av denna ärendetyp inom den kommunala förvaltningen oftafordrar s.k. tvåstegsförfarande i beslutsprocessen. Styrelsen föreslår därför att bidrag får lämnas till bådegmndläggande projektering och detaljprojektering av ett och samma objekt, ävenom de två fasema delas upp i tiden. En viss del av demedel som styrelsen lämnar för inventering avnaturvårdsobjekt avsätts centralt för utredningar. Samma förhållanderåder inom där tjänster för planering och projektering avobjekt inom kultur- och fomminnesvården bekostas från anslagetsysselsättningsskapande åtgärder. Styrelsen vill fästa uppmärksamheten pådetta och föreslår att myndigheterna direkt anvisas lönemedel för detta slag av arbeten. Till AMS har /78 inkommit ca 3 700 ansökningar om att få ta i anspråk medel urinvesteringsfonder för konjunkturutjämnin Under budgetåret har ca 3 000 beslutfattats för investeringar uppgåen till sammanlagt4 601,1 milj. kr. Styrelsen har efterframställning från företag som fått preliminära beslut av regeringen ochstyrelsen, meddelat slufiiga beslut i vad avser taxering. Antalet ansökningaratt fä ta i anspråk medel som avsatts till arbetsmiljöfond har uppgåtttill ca I 500. Under budgetåret har lämnats 1 260 beslut med en beräknadinvesteringskostnad av 215,7 milj. kr. samt ett beräknat ianspråkttagande med 171,9 milj. kr. Antalet ansökningarom att få ta i anspråk medel som avsatts till särskild investeringsfond haruppgått till ca 200. Under budgetåret har 128 beslut lämnats med en beräknadinvesteringskostnad av 82,5 milj. kr. samt ett beräknat ianspråktagande av 58,1 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 76 Beräknadeinvesteringskostnader, för företag som budgetåret 1977178 beviljats medel urinvesteringsfonderna, fördelade på branscher och regioner. Inv.fond för konj.utj. 9 § 1 mom Textil, beklädnad. Massa, papper. Kemisk, gummivaror. Jäm, stål och metall- (Summa Induslri) Regeringen harbeslutat att investeringsfonderna får las i anspråk för byggnads- ochmarkarbeteten t. o. m. mars månad 1979 samt för maskiner och inventarier t.o.m.utgången av 1978. Inom stödområdet och Borås-och Eskilstunaområdena är användningen av investeringsfonder liksom inte tidsbegränsad. AMS äger även /79 rätt att meddelabeslut rörande arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Näringslivetsintresse för investeringsfonderna som konjunkturstimulerande medel har visatsig vara betydande. Detta framgår bl. a. av att antalet förelag medfonder fortgående ökar. Med hänsyn till den betydelse ett frisläppande av fondema har för att i ett försämrat arbetsmarknadslägestimulera sysselsättningen, inte minst inom byggnadsverksamhet, utgår AMS från att systemet med investeringsfonderskall behållas med i stort sett nuvarande utformning. Fördelprogrammet uppslår inga andra kosinader än administrations- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 77 kostnader, vilka ingår i de för programmetgemensamma förvaltningskostnaderna. För /78 har styrelsen bemyndigatsatl under vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkommandefordringar till ett belopp ej överstigande . 1 enlighel medbemyndigandet har under /78 beslut fattats om avskrivningar avfordringar till ett sammanlagt beloppav . Avskrivningarna avser lill större delen fordringar på flyktingarsaml personer som erhållit lån till egen rörelse. Det totala medelsbehovelunder /80 för programmetsys-selsätlningsskapande åtgärderberäknas till . Innan jag går in på min beräkningav medelsbehovet för delprogrammet Beredskapsarbelen vill Jag anmäla enskrivelse till regeringen från revisorer den . Iskrivelsen framför revisorema sina överväganden med anledning av en granskningav de beredskapsarbeten som administreras av statens vägverk (VV). Granskningenhar utförts inom revisoremas kansli, som redovisade resultaten i en promemoria(nr 1/1978). Promemorian remissbehandlades innan revisorema framförde sinaslutliga överväganden till regeringen. 1 sin skrivelse anförde revisorema bl.a. följande. Beredskapsarbeten påvägar är ett beprövat arbetsmarknadspolitiskt medel.Granskningen har i stort bekräftat ändamålsenligheten av detta slagsberedskapsarbeten. Revisorerna anser sig dock ha konstaterat vissa problem ochbrister i den tillämpade ordningen. Sålunda har kostnaden per dagsverke undersenare år blivit alll högre, varigenom den direkta sysselsättningseffekten harblivit mindre än man väntat sig. Revisorerna anser att utbytet av de statligasatsningarna på området bör göras mera effektivi genom en förbättrad planering,styrning och kontroll av sysselsättningen. Den statistik som ställs samman ochdet informationsmaterial i övrigt som tillhandahålls ger enligt revisorernainte en tillfredsställande uppfattning om arbetenas olika effekter. Enligt revisorema börsåväl den direkta som den indirekta påverkan på sysselsättningen liksomökningen av de offentliga invesleringama rymmas inom del vidgade syftet medberedskapsarbetena. Som exempel på dessa indirekta effekter nämner revisoremadet arbete som skapas åt planerings-och projekieringspersonal hos vägverket.Den indirekta sysselsättningseffekten bör enligt revisorema redovisas. med gällande riktlinjer för den statliga vägplaneringensutveckling. Vidare bör arbetsmarknadsverket (AMV) enligt revisorerna prövabehovet av be- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 78 redskapsarbete för andra än dem som anmält sig somarbetslösa till arbetsförmedlingen, t. ex. maskin- ochfordonsförare som skulle ha blivit arbetslösa om de inte sysselsattes i beredskapsarbete. Dessutom är detmotiverat att VV bättre redovisar hur den fast anställda personalenanvänds. Inte hellerundersöks systematiskt den betydelse som beredskapsarbetena har haft för de personer som lämnatarbetena. Beredskapsarbetet som sådantsynes enligt revisorema ofta inte ge någon varaktig lösning på den enskildessysselsättningsproblem. Den arbetslöse bör så fort som möjligt beredasarbete på den öppna marknaden. Därför bör resultatet av arbetsförmedlingens insatser härvidlag följas bättre. Iforsla hand behövs enligt revisoremaen mera systematisk undersökning av vilka faktorer som verkar för atten arbetslös åter får arbete i den öppna marknaden. Revisorema anför vidare att myndighetemaofta inte hinner förbereda vägarbetena såatt de kan utföras på ett sätt som är lämpligt för beredskapsarbeten. Tidenmellan AMV:s beslut att bevilja medel till ett arbete och beslutet attsätta i gång arbetet bör enligt revisorema göras längre. Statsmaktema börenligt deras uppfattning anvisa tilläggsanslag för ändamålet tidigare än vad som sker, kanske t. o. m.redan före det löpande budgetåret.För att arbetets planering skall underlättas föreslår revisorerna att vaije vägobjekt skall ges en flerårigtotalkostnadsram, inom vilken länsarbetsnämndernaefter överenskommelse mellan länsmyndighetema tilldelar objektet medel förvaije budgetår. Den nuvarande ordningen med medelstilldelning etappvis underbudgetåret bedöms försvåra planeringen för såväl somlänsarbetsnämnden. 1granskningspromemorian har i övrigt aktualiserats flera frågor rörande utbytet av destatliga satsningarna på vägarbeten som beredskapsobjekt. Vissa av dem avserregionalt inriktade åtgärder, såsom viss delegering och decentralisering av beslutanderätt,införande av större andel s. k. riktade delentreprenaderoch införande av regionalpolitiska anslag. Av dessa åtgärder finner revisorerna skäl att närmare berörafrågan om användningen av s. k. riktade delentreprenader. medgerupphandlingskungörelsen knappast att VV särskilt styr besluten när det gälleranlitandet av entreprenörer. Reglema om konkurrens genom anbudsgivning omlägsta pris bör nämligen gälla. Om man går över till att ha en större andelmindre objekt i reserven av vägarbeten, så torde det dock vara önskvärtatt kunna rikta delentreprenader mot områden med arbetslöshet. 1 den mån somdetta skulle stå i strid med upphandlingskungörelsen anser revisorerna att enöversyn av kungörelsen bör övervägas. Därvid bör också beaktas att en viss ort ofta inte är ett naturligt avgränsatmarknadsområde för delentre-prenörema. Deras marknad kan i ställetomfatta en större region. Vidremissbehandling av granskningspromemorian framkom bl.a. följande.Vägverketm.fl. ställer sig positiva till de förslag som gäller undersökning av beredskapsarbetenas olikaeffekter. Även AMS - som i övrigt är starkt kritisk till revisorernas olikaförslag - delar uppfattningen att de Prop.1978/79:100 Bilaga 15 79 indirekta effekterna måste ägnas uppmärksamhet vid urvalav beredskapsarbeten. AMS framhåller dock i likhet med några andraremissinstanserde stora svårigheter som är förenade med alla försök att undersöka ochredovisa de indirekta effektema. VV tillstyrker förslagen till ändrade former föranvisning av medel till beredskapsarbetena. 1 anslutning till dettaframhåller AMS att produktionsplaneringen inom vägväsendet är föredömlig och att samrådet mellan AMS och VV äreffektivt. ()anser att VV:s planeringskriterier behöver utvecklas och anför attvissa diskussioner om hur detta skulle kunna ske har förts inom verket. AMS framhåller ocksåde ökande svårigheterna med att utnyttja vägarbeten som beredskapsarbeten.Dessa svårigheter hänger enligt AMS samman med dels de höga dagsverkskostnadema och delsarbetslöshetens sammansättning.VV påpekar att mindre arbeten kan vara svåra att driva och att det främst är maskinemas storlek och art som avgör omett arbete är lämpligt som beredskapsarbete. Ett antal remissinstanser som företräder olika regionala och kommunalaintressen framhåller vägamas stora betydelse från allmän synpunkt. För egen del villjag anföra följande om beredskapsarbeten på vägar. Jag avser att efter remissbehandling avsysselsättningsutredningens slutbetänkande,vilket väntas bli framlagt , föreslå regeringen att i proposition ange riktlinjer för den framtidaanvändningen av olika arbetsmarknadspolitiska medel. Med anledning avriksdagsrevisoremas skrivelse villjag dock nu slå fast att de grundläggande villkoren för urval av beredskapsobjektbör ligga fast. AMS bör sålunda välja ut angelägna arbeten som annars hade kommit till stånd . De gällande villkoren om att beredskapsarbetena skall varalämpliga för att anvisas arbetslösai området och att de helst bör kunna avbrytas och åter startas alltefterbehovet finner jag naturliga med hänsyn till arbetenas syfte. Revisorerna pekar påatt beredskapsarbeten på vägar ofta ger ett relativt litet utbyte av dagsverkenför anvisade arbetslösa i förhållande till arbetenas kostnad. Detta kan varaen väsentlig nackdel. Orsaken är dels att dagens vägarbeten oftast är fögaarbetsintensiva och dels att en allt mindre andel av arbetstillfällena är lämpliga för arbetslösa. /78 var sålunda endast 43%av de sysselsatta vid beredskapsarbeten på vägar anvisade arbetslösa. Detta bidrog till att den totala kostnadenper dagsverke utfört av en anvisad arbetslös vid sådana arbeten blev såhög som . AMS har under enföljd av år målmedvetet strävat efter att begränsa antalet dagsverksdyraberedskapsarbeten. Mina företrädare har uttalat sittstöd för detta. Det nya bidragssystem för kommunala och enskildaberedskapsarbeten som beslutades efter förslag i förra årets budgetproposition var ett uttryck för detta. Arbetslöshetens sammansättning är sådan att arbeteninom tjänste- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 80 eller vårdområdena ofta är lämpligast. 1 betydandeutsträckning har lämplig sysselsättning också kunnat ordnas inom naturvårds-och skogsvårdsar-beten och diverse mindre kommunala arbeten. Sådana arbeten är ofta dagsverksbilliga och enkla atl sättaigång och avbryta. Men arbetslöshetenssammansättning är dock sådan att en del mera dagsverksdyra beredskapsarbetentorde komma att behövas även i fortsättningen. Bland de vägarbetensom mera regelmässigt förekommer som beredskapsarbeten märks främst olikamindre ombyggnads- och förbättringsarbeten (s. k. MOF-arbeten) vilka kanstartas och avbrytas med kort varsel alltefter behoven på arbetsmarknaden. Min medelsberäkningför /80, somjag strax ska återkomma till,förutsätter att dessa kommer att utgöra en stor del avberedskapsarbetena på vägar. Vidare torde ävenunder behövas ett antal vägarbetsplatser för specialanvisade vilkabehöver särskilt anpassad arbetsledning m. m. Dämtöver behövs medel bl. a. för att fullfölja redan påbörjadevägobjekt. Denna prioritering av mindre objekt stämmer överens med vadrevisorema har förordat. Vid övriga typeravvägarbeten, vari ingår huvuddelen av ordinarie anläggningsprojekt,kan man som revisorema anför räkna med att avsevärda bieffekter av skilda slaguppstår vid sidan av möjligheten att sysselsättaarbetslösa. Jag finner det dock inte arbetsmarknadspolitiskt motiverat att istörre utsträckning än f. n. planera beredskapsarbeten utifrån försök att bedöma dessa mer eller mindresvårdefinierade bieffekter. Utgångspunkten för vägbyggandet måste istället - vid sidan av behovet av arbeteför de arbetslösa - alltid vara den vägpolitiska och samhällsekonomiskapriorilering som görs av VV och länsmyndighetema.