prop · G203202 · 1978-12-31 00:00:00 — Den som utgivit bidraget har härigenom att svara för desocialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen ochförsäkringen för lilläggspension som regleras i denna paragraf Av hänvisningen lilldenna paragraf i 21 § lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och 15 § lagen(1976:381) om barnomsorg följer att motsvarande skyldighet föreliggerbeträffande avgift enligt dessa författningar. Vidberäkning av avgiften skall bidraget anses som lön. Vidberäkning av avgift lill tilläggspensioneringen skall basbelopps- och maximeringsavdraggöras som om den som uppburit bidraget varit anställd hos den som utgivitbidraget under hela årel och arbetat full arbetstid. Prop.1978/79:202 44 4 och 7 §§ Ändringarnai paragraferna föranleds av an apotekens kostnader för kostnadsfria och prisnedsaitaläkemedel m. m. enligl förslag i prop. 1978/ 79:118 lill ny lydelse av 5 §lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsaita läkemedel m. m. ersättscentralt av den allmänna försäkringen utan au först slås ut på de allmännaförsäkringskassorna. 9.2 Förslagettill lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Ändringarnaföranleds av alt naturaförmän i form av bil och vissa statliga bidrag lillkonstnärer skall beaktas vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi och alt densom utgivit sådani bidrag skall anses som arbetsgivare. Den skyldighet all avgesärskild uppgift till ledning för beräkning av pensionsgrundande inkomsi som enliglförevarande paragraf i vissa fall gäller för arbetsgivare kommer således atlgälla för den som utgivit bidraget. Avparagrafen framgår all värdet av bilförmån vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi- i de fall då inkomsten i fråga inte föranleder taxering till statlig inkomstskall- till skillnad från vad som eljest gäller skall beräknas efter samma schablonsom gäller för värdering av förmånen i avgiftshänseende enligl 4 § lagen (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m. Ändringeni andra slyckel vad gäller bemyndigandet för riksförsäkringsverkei all meddelaföreskrifter föranleds som angetts i den allmänna motiveringen av atlkompetensen att meddela verk-ställigheisföreskrifier numera primärt ligger hosregeringen. 9.3 Förslagettill lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Bestämmelsernai del nya sista stycket i denna paragraf har närmare kommenlerals imotiveringen lill 19 kap. I § lagen om allmän försäkring. Av 1§ förevarande lag framgår alt bestämmelserna blir tillämpliga även i fråga omskyldigheten au erlägga arbetsgivaravgift enligl lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, lagen (1970:742) omlönegarantiavgift, lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgift samt lagen(1973:372)om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Motsvarande gäller genom hänvisning till förevarande lagäven skyldigheten atl erlägga arbetsgivaravgift enligl 1978/79:202 45 lagen(1975:335)om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, lagen(1975:358) om vuxenuibildningsavgift och lagen (1961:300) om avgift tillsjöfolks pensionering. Somframgått av den allmänna motiveringen skall värdet av bilförmån vid beräkningav underlaget för arbelsgivaravgifter beräknas efter schablon. De allmännariktlinjerna för hur schablonen skall vara beskaffad har intagits i förevarandeparagraf De verksiällighetsföreskrifter som blir erforderliga ankommer det påregeringen eller efter regeringens bemyndigande atlfastställa. 9.4Förslagen till övriga lagändringar Förslagentill lag om procentsatser för uttag av avgifter lillförsäkringen för tilläggspension och till arbetsskadeförsäkringen harbehandlats i den allmänna motiveringen. Detsamma gäller förslagen till ändringari lagen (1976:380) om barnomsorg och därav föranledda ändringar ikommunalskattelagen (1928:370) och uppbördslagen (1953:272). Skyldigheten att erläggaarbetsgivaravgift regleras såvitt gäller de avgifter som ej faller under lagenom allmän försäkring i skilda författningar för olika ändamål. Ändringarnai de olika avgiftsförfattningarna föranleds av atl underlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter utsträckts lill att omfatta även naturaförmån i form avbil. I därav berördaförfattningar har också gjorts de ändringar som föranleds av atl lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring upphävts och ersalls med lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. atlregeringen föreslår au aniaga förslagen till 1 lag om procentsatser för uttag av avgift tillförsäkringen för tilläggspension , 2 lagom procentsats för uttag av avgift till arbeisskadeförsäkringenunder , 3 lagom ändring i lagen (1976:38 Dom barnomsorg, 4 lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 5 lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring. 1978/79:202 46 6 lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., 7 lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, 8 lag om ändring i lagen (1970:742) om lönegaraniiavgift, 9 lag om ändring i lagen (1971:282) omarbetarskyddsavgift, 10 lagom ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsav- 11 lag om ändring i lagen (1973:372) omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet, 12 lag om ändring i lagen (1975:335) omarbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, 13 lag om ändring i lagen (1975:358) omvuxenutbildningsavgift, 14 lag om ändring i lagen (1961:300) om avgift tillsjöfolks pensionering. 15 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 16 lagom ändring i uppbördslagen(1953:272). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden lagtfram. Prop.1978/79:202 47 ' Angående avgiftsuttag för allmän tilläggspension för . Enligtbestämmelse i 19 kap. 5 § lagen om allmän försäkring åligger detriksförsäkringsverket att under innevarande år lägga fram förslag beträffande procentsatsernaför uttag av avgifi lill försäkringen för allmän tilläggspension för åren1980-84. Medanledning härav flr verket anföra följande. Försäkringenför lilläggspension finansieras genom avgifter på inkomster av förvärvsarbete.De närmare bestämmelserna härom finns i lagen om allmän försäkring 19 kap. 1, 3och 5 §§. Avgiftför inkomst av anställning erlägges av arbetsgivaren. Avgiften beräknaskollektivt på summan av vad arbetsgivaren under årel betalat ul i lön, sedandärifrån dragits dels ett belopp motsvarande det vid årets ingång gällandebasbeloppet multiplicerat med del genomsnittliga antalel arbetstagare underåret, dels för varje arbetstagare sådan del av lönen, som för år räknat överstiger7 1/2 gånger basbeloppet (1 § tredje och fjärde styckena). Förinkomst av annat förvärvsarbete skall de försäkrade själva erläggatilläggspensionsavgift,som beräknas på den pensionsgrundande inkomsten i denmån denna härrör från sådant arbete (3 §). Arbetsgivaresavgift för lilläggspension och tilläggspensionsavgift, som de försäkradesålunda själva har att eriägga för inkomst av annat förvärvsarbete, skall utgåefter en och samma procentsats, som fastställes av regeringen med riksdagen.Procentsatsen skall vara så avvägd att avgifterna i förening med andratillgängliga medel förslår till bestridande av pensionsutbetalningar, förvaltningskostnaderoch andra försäkringen för tilläggspension åvilande uigifter ävensom till den fondering,som befinns erforderiig (5 § första stycket). Avgifternaskall ingå till en fond, allmänna pensionsfonden, med vars tillgångarkostnaderna för försäkringen för tilläggspension skall bestridas (5 § tredjestycket). Rörande fondens förvaltning gäller bl. a. reglemente (nr 293). Bestämmelserom procentsatsen för uttag av avgift finns i lagen1973:477 med ändring i lag 1974:789. i 19 kap. 5 § lagen om allmän försäkring åligger det Prop.1978/79:202 48 riksförsäkringsverketalt vart femte är lägga fram förslag belräffande procentsatserna , i den mån ullaget inte redan beslutats. Således åligger detriksförsäkringsverket att komma in till regeringen med förslag tillavgiftsuttag för , framlagda - men av inle antagna-propositionen nr 55,sominnehöll huvudprinciperna förden sedermera genomförda allmänna pensionsreformen,drog departementschefen upp vissa riktlinjer i fråga om avgifter och fonderingför tilläggspensioneringen. Vid1959 års riksdag antogs på grundval av proposition nr 100 lagen om allmäntilläggspension. I denna proposition anknöt departementschefen i fråga omavgiftsuttaget till vad som uttalats i den nyssnämnda princippropositionen.Riksdagen antog i överensstämmelse härmed lag angående procentsatsen föravgiftsuttaget , vilken stadgade att procentsatsen för detårliga avgiftsuttaget under nämnda period skulle uigöra 3,4,5,6 resp. 7 96. Sedermerahar riksförsäkringsverkei i skrivelser till Kungl. Maj:t den 18 januari 1963,12 december 1967 och avgett förslag till procentsatser föråren 1965-1969, I970-I974 och 1975-1979. Iskrivelserna 1963 och lämnade verkel tre allernaliva förslag tillavgiftsuttag som samtliga bedömdes som godtagbara ur försäkringens synpunktmedan verkets skrivelse innehöll elt enda förslag. Inedanstående tablå redovisas verkets förslag till procentsatser . Pågrundval av propositionen 1963:123 beslöt all avgiftsuttaget underåren I965-I969 skulle utgöra 7,5, 8, 8,5, 9och 9,5 96 och pågrtindval avpropositionen 1968:93 alt avgiftsuttaget skulle utgöra 10, 10,25, 10,5, 10,75 och II 96 för resp. är. propositionerna1972:125 och 1973:48 ändrades uttaget lill 10,5 96. Utifrånnämnda proposition 1973:48 beslöts vidare att avgiftsuttaget skulleutgöra 10,75 och II 96. Ar 1974 beslöts dockpå grundval av propositionen 1974:129 rörande sänkning av den allmännapensionsåldern aU ullaget skulle utgöra 11,75 96. Procentsatsernaför avgiftsuttagen till ATP enligt fattade beslut framgår av följandesammanställning. Ökning fr. föregående år -l-0,5 -1-0,5 -h0,5 -1-0,5 -h0,5 -1-0,5 -l-0,25 (10,75) (11,00) -l-0,25 -1-0,75 * Sänkning av allmänna pensionsåldern till 65 är Den hittillsvarande utvecklingen av ATP-syslemets ekonomi kan sammanfallaspå följande sätt. Fondökning (= inkomster -utgifter) 4 1978/79. 1978/79:202 50 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Avgifter 3484,0 4 160,6 5 195,1 5643,1 6 099,8 7 263,6 Räntor 711,8 996,4 1317,5 1719,4 2214,6 2 765,1 inkomster 4195,8 5 157,0 6 512,6 7362,5 8 314,4 10 028,7 ATP-pensioner 285,7 433,2 606,1 833,0 1 165,6 1 659,6 Förvaltning 49,0 58,3 58,5 62,1 74,2 61,7 uigifter 334,7 491,5 664,6 895,1 1239,8 1721,3 (= inkomster - utgifter) 3861,1 4 665,5 5 848,0 6467,4 7 074,6 8 307,4 Fond 31.12 14 362,3 19027,8 24875,8 31343,2 38417,8 46725,2 (= inkomster - ' Exkl. den del av AP-fonden som förvaltas av 4:efondstyrelsen (800 milj. kr. I sina prognoser för ATP-systemets ekonomi harriksförsäkringsverket i första hand utgått från ett oförändrat avgiftsuttag av11,75 96 fr. o. m. är 1977 fram för att visa verkningarna därav.Beräkningarna har utförts under en rad olika antaganden om årligreallöneökning, ökning av konsumentprisindex och nyplaceringsränia. Vissaberäkningar redovisas i tabellbilaga.' Den demografiska prognosen grundar sig på det antalpersoner som vid utgången av 1975 fanns i den allmänna försäkringens register(pensionsregistret beträffande pensionslagare och pensionspoängregistret belräffandeaktiva). Detta anlal har skrivits fram med användning av en differentieraddödlighet för aktiva respektive förtidspensionärer. Den totala dödlighetenmotsvarar de av i Information i prognosfrågor 1976:3publicerade ettåriga dödsriskerna utan framlida reduktion av dödligheten. ' Ej inlagen här. 1978/79:202 , 51 Antaletvarje år nytillkommande I6-äringar har hämtats ur centralbyråns i sammapublikation redovisade befolkningsprognos, varvid alternativet med nettoinvandring10 000 personer använls. Migrationen har beräknats med utnyttjande av migrationslalskattade på material och under antagande om en äriig förstagängsinvandringpä ca 25 000 personer. Anlal förtidspensionärer har beräknats med utnyttjandeav invalidiserings-och rehabiliteringssannolikheter som även de är skattade päverkets material. Förvärvsmönstrel för tidigare är har sedan fin avgörahuruvida ATP skall beräknas utgå eller ej. Riksförsäkringsverkeihar vid sina överväganden rörande den framlida ekonomiska utvecklingen räknatmed alternativa anlaganden såväl i fråga om äriig reallöneökning, årligförändring av konsumentprisindex som nyplaceringsränia. Utgångspunkten förberäkningarna har varit det beräknade läget för . För de efterföljandeåren har antagits följande kombinationer av reallöneökning och ökning ikonsumentprisindex (kpi). Reallöneökning(96) 0 12 3 Ökningav kpi (96) 2,5 X X X X 5 X X X X 7,5 X X X X 10 X X X X Depensionsgmndande inkomsterna har, med hänsyn till deobserverade pensionsgrundande inkomsterna för beräknats med hjälpav samma matematiska inkomstmodell som användes vid verkets beräkningar år1972. Denna redovisades i en särskild teknisk bilaga till verkets skrivelse omuttag av avgift till ATP . Vidberäkningarna har nyplaceringsräntan alternativt antagits motsvara en realräntapå I respektive 2 96. Fondens omplaceringstid har efter samråd med allmännapensionsfonden antagils vara genomsnittligt . Nuvarande fond antas föreomplacering förräntas efter den förär 1976gällande medelräntan på placeringarna7,46 96, Verkethar räknat med atl förvaltningskostnaderna kommer aU uppgå till 173,3 milj, kr,och atl de därefter följer den nominella inkomstförändringen. 1978/79:202 52 Närtilläggspensioneringen infördes förutsatte statsmakterna att finansieringenskulle ske enligt ett modifierai fördelningssystem. Det innebär alt avgifternaskall beräknas förslå inte endast till att täcka de löpande utgifterna utandessutom lill en viss fondbildning. Fondens storiek regleras inte i lagen. Däremoihar statsmakterna gjort uttalanden härom såväl vid lagstiftningens införandesom i samband med avgiftsuttagets bestämmande. Till dessa vill verket hänvisa.Jämför proposition 1973:48 sid. 14-16 och sid 21. Gällandebestämmelser om avgiftsuttaget finns i lagen 1973:477 (ändr. 1974:789) omprocentsatsen för uttag av avgift I975-I979 till försäkringen förtilläggspension. Enligt denna lag har avgiftsuttaget fastställts lill 10,75 96år 1975, 11 96 är 1976 och 11,75 96 . Häreftergår verkel över till beräkningsunderlaget för del framtida avgiftsuttaget.Först visas den beräknade utvecklingen av å ena sidan den akiivabefolkningen,dvs. personer i åldern 16-65 årsom ej uppbär sjukbidrag ellerförtidspension, och å andra sidan antalet ATP-pensionärer. 'exklusive förtida uttag av ålderspension Somframgår av sammanställningen beräknas den akiiva befolkningen öka från drygt 5miljoner till elt högsta antal på ca 5,2 miljoner år 2005 för atl sedanavta till 2020. beräknas antalet ATP-pensionäreröka med ca 1,2 miljoner från knappt 1 miljon lill ca 2,1 miljoner. Iverkets prognos har antagits atl den procentuella andelen av de akiiva 1978/79:202 53 som har en pensionsgrundande inkomsi för männens delkommer alt vara i stort sett under hela prognosperioden medan andelenför kvinnornas del kommer att öka fram för att sedan vara så gottsom . Prognosvärdena redovisas i följande tabell. Procentuell andel av de aktiva med pensionsgrundande inkomsiför angivna är (%) (96) I verkets skrivelse 1972 redovisades följande anialsprognosför . (1 000-tal) Antal akiiva 5 636 ATP-pensionärer med ålderspension 996 Summa ATP-pensionärer I 686 Vissa avvikelser föreligger mellan de ivå prognoserna.Antalet ålderspensionärer har ökat bl. a. pä grund av sänkningen av denallmänna pensionsåldern till . Avvikelsen beträffande antalet aktiva sammanhänger bl. a.med migra-tionsaniagandena och är av samma storleksordning som avvikelsenmellan de av SCB respektive 1976 publicerade befolkningsprognoserna. Antalelförtidspensionärer med allmän tilläggspension var något underskattat i 1972års prognos. 1 föreliggande prognos haren avstämning skett mol det faktiskaantalet pensionärer . Förändringen i antalel förtidspensionärersammanhänger bl. a. med en anlagen högre förvärvsin-lensilet för kvinnor samtmed variationer i befolkningens sammansättning. Effekten av delpensioneringenhar ej kunnat beaktas varför antalet förtidspensionärer kan vara någotöverskattat. I följande sammanställning redovisas dels totala antaletpensionärer dels antalet ålders- och förtidspensionärer i relation till antaletaktiva. antalpensionärer anlal ålders- och förtidspensionärer 0,150,18 0,21 0,27 0,34 Antaletpensionärer omfatlar även personer med familjepension som har en lägre pensionsnivåoch som lill viss del även ingår bland de aktiva. båda följande sammanställningarna redovisas beräkningar av delsavgiftsunderlaget inom ATP - som i princip molsvarar de aktivas pensionsgmndandeinkomster - och dels pensionsulgifterna inom ATP (milj. Beräkningarnaär baserade på gällande lagstiftning. Beräkningarnaavser dels etl alternativ med oförändrade löner och priser dels ett alternativmed en äriig ökning av konsumentprisindex pä 7,5 96 och av reallönen med 2 96.Det senare alternativet kombinerat med en anlagen nyplaceringsränia på 9,5 96är det beräkningsaltemaliv som verkel i första hand utgått från vid bedömningenav behovet av avgiftsuttag . Somen allmän bakgrund för verkets bedömning av behovel av avgiftsuttag för åren1980-84 redovisas i båda allemativen pensionsutbetalningarna uttryckt i procentav avgiftsunderiaget. Dessa procenttal molsvarar det erforderiigaavgiftsuttaget om man bortser från förefintlig fond - dvs. i etl renodlatfördelningssystem. De beräknade procenttalen är beroende av den antagnareallöneutvecklingen. Pensionsulbeialningarsamt avgiftsunderiag 1977-2020 vid oförändrade löner och priser (1977 årsnivå). Belopp i milj. kr. ner 1 96 av avgiftsunderlaget Prop.1978/79:202 55 Pensionsulbeialningarsaml avgiftsunderlag vid äriig förändring avkonsumentprisindex saml -I- 2 96 äriig reallöneökning. Belopp i milj. kr. ner i % av avgiftsunderlaget ner i % av avgiftsunderlaget Somframgår av tabellerna skulle del behövliga avgiftsuttaget i en försäkring utanfondbildning successivt stiga 2020 uppgå till 34,4 96 i ettoförändrat realinkomstläge och lill 24,6 96 vid 2 96 äriig reallöneökning. Altmärka är att försäkringssystemet inle kan förutsättas vara i sådanjämnvikt alt det då erforderiiga avgiftsuiiaget ej skulle behöva stigaytterligare även därefter. Det erforderiiga avgiftsuttaget påverkas,som framgår av nedanstående tabell endast obetydligt om man istället utgår frånen antagen äriig reallöneökning på I alt. 3 96. \% 3 'A, Iverkets skrivelse redovisades motsvarande beräkningar dels för alternativetoförändrade löner dels för ett alternativ med en årlig reallöneökning pä 3 9.Resultaten enligt beräkningar för redovisas iföljande tabell. Vid dessa beräkningar var den allmänna pensionsåldern . Prop.1978/79:202 56 Enviktig fråga avseende försäkringens omfattning gäller den övre gräns vid 7,5basbelopp ovanför vilken inkomsterna inle medför vare sig pensionsrätt elleravgiftsskyldighet "ATP-taket". Viden reallöneökning påverkas de pensionsgrundande inkomsterna och därmed de infiytandeavgifterna , under det att effeklen på pensionskostnaderna blir mereller mindre fördröjd. Detla har till följd att del behövliga avgifisuttagetkan hållas lägre än som är fallet i ett oförändrat reallöneläge. Denreducerande inverkan av reallöneökningen på det erforderliga avgiftsuiiageigör sig dock allt mindre gällande i den mån inkomsterna av förvärvsarbete för fierainkomsttagare överskrider den gällande inkomstgränsen. Viddet basbelopp som gällde vid ingång (10 700) låg ATP-taket vid 80 250kr. Vid oförändrad lagstiftning och stigande inkomster kommer allt fier attberöras av denna gräns. Nedanstående tabell anger för några olika år ochantaganden om reallöneökning den beräknade procenten personer i aktiv ålder medförvärvsinkomster ovanför gränsen. Dennaförskjutning av inkomsterna över "ATP-taket" måste hållas i minnetvid analys av verkets beräkningar eftersom den först slår igenom som 1978/79:202 57 enbegränsning på försäkringens inkomstsida och därefter på beträffandepensionerna. Denår 1970 tillsatta pensionskommittén har i sitt betänkande (SOU 1977:46) föreslagilatt avgiftsunderlaget skall utgöras av hela lönesumman. Kommittén har dock ejföreslagit någon ändring av den övre gränsen pä 7,5 basbelopp på förmånssidan. Pensionskommitténräknar med att avgiftsunderiaget är 1977 enligt gällande lagstiftning kommeratt uppgå till . medan den loiala lönesumman beräknas uppgå lill183 miljarder kr. (SOU 1977:46 sid. 309). 1nedanstående tabell redovisas en beräkning av avgiftsunderiaget enligl gällandelagsliftning och totala lönesumman under antagande om 2 96 årlig reallöneökningoch 7,5 96 äriig ökning av konsumentprisindex. Beloppen anges i miljarder kr. Avgiftsunderiag enligt gällande lagstiftning Förår 1977 motsvarar 11,75 96 av avgiftsunderiaget . På samma säll kan man beräkna alt uttaget 11,75 96år 2000 motsvaras av och är 2020 av på hela lönesumman. På sidan55 redovisades de erforderiiga uttagsprocenlerna i ett renodlat fördelningssystem. Dessaultagsprocenter är beräknade på avgiftsunderlaget enligt gällande lagsliftning. Motsvarandeuttagsprocenler är 2000 och 2020 beräknade på totala lönesumman framgår avnedanstående tablå. Detbör dock observeras atl det därvid i beräkningsförutsättningarna ligger att manutgår från taket på 7,5 basbelopp på förmånssidan. Verketutgår i del följande från oförändrad lagsliftning. lidigare förda resonemangei har ATP i finansieringshänseende belrakiais sometl renodlat fördelningssystem. Självfallel kan man inte bortse från vare sigden fond som redan byggts upp eller den ytteriigare fondbildning som bör komma lillstånd. Verkel har framställt en omfattande labellmalerial som bl. a. visarallmänna pensionsfondens storlek under olika anlaganden rörande inkomsi- ochprisutveckling samt löndavkasining. Beräkningarna har utförts underförutsättning all avgiftsuttaget blir del som lidigare fastställts för liden t.o. m. och under hypotesen alt det sedan blir oförändrai t. o. m.år 2020. Påmotsvarande säll finns beräkningar av fondstyrkan (ullryckt i fondsior-lekenett visst år dividerat med årets pensionsutgifter tillsammans med förvaltningskostnader). Sammanfattningstabelleravseende dessa beräkningar samt en mer deial-jerad redovisning av beräkningarnai verkels huvudanlagande finns i en särskild tabellbilaga. Somtidigare nämnts har verkel vid bedömningen av behovet av avgiftsuttag för åren1980-1984 i första hand utgått från etl beräkningsantagande med en åriig ökningav konsumentprisindex på 7,5 96, en åriig reallöneökning på 2 96 och en nyplaceringsräniapå 9,5 96. Pådessa förutsättningar kan försäkringens inkomster och utgifter samt fondensstorlek m. m. beräknas bli följande (i milj. under antagande av oförändratavgiftsuttag med 11,75 96 fr, o, m, 1980, Beräkningav AP-fondens utveckling (exkl. 4:e fonden) . Belopp i milj. kr. Avgiftsuttag:11,75 96 hela perioden Alternativ: +2 % äriig reallöneökning 7,åriig förändring av konsumentprisindex ' fond dividerad med årets Underåren 1977-2020 kommer pensionsuibeialningarna alt öka mycket mer änavgiftsunderlaget. Pensionsutbetalningarna ökar dels genom ett ökal antalpensionärer dels genom att de nytillkommande pensionärerna i genomsnitt har ettstörre anlal poängår och högre medelpensionspoäng än de som redan pensionerats, Inedanstående tabell redovisas ökningen i antal pensionärer, pensionsutbetalningaroch avgiftsunderlag i form av indexlal där har tagits som basår (=100), Beräkningenhar utförts enligl verkets huvudanlagande: ärlig ökning avkonsumentprisindex, 2 ''i. årlig reallöneökning och nyplaceringsränia. Avde i tabellbilagan redovisade kritiska tidpunkterna som är framräknade underantagande om etl oförändrai avgiftsuttag på under hela perioden1977-2020 framgår följande. 1 Balans mellan avgiftsinkomster