prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Från anslaget utgårbidrag lill de regionala utvecklingsfondernas företagsservice,utbildningsservice, låneverksamhet och administration i enlighet med derikllinjer som angivits i prop. 1977/78: 40. Från anslaget utgårbidrag till ytterligare vissa ändamål som anges i prop. 1977/78:40, nämligen - bidragtill () för etableringsfrämjandeåtgärder; - bidragtill Industriellt Utvecklingscentrum (lUC) i för avgiftsfriauppdrag avseende företagsservice; - bidragtill intresseorganisationer för informationsinsatser till de mindre ochmedelstora företagen saml bidrag till administration hos vissa centralaorganisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringens område; - avstatens industriverk disponerat belopp för information, utbildning,verksamhetsrationalisering och annan central service med inriktning påutvecklingsfonderna. De nyautvecklingsfonderna bör enligt industriverket under /80tillföras sådana resurser att verksamhet inom alla de olika områden som angesi prop. 1977/78:40 kan bedrivas. Detla innebär bl. a. attsamtliga stiftelser bör ha kompelens inom områdena marknadsföring,produktutveckling, produktion, underleveranser och etablering så att verksammaaktiviteter inom dessa områden kan bedrivas. Därigenom skulle under budgetåretförutsättningar kunna skapas för genomförande av en systematisk och samordnadkonkurrenskraftshö-jande stöd- och serviceverksamhet riktad lill mindre ochmedelstora förelag. För att detta skall skeerfordras enligl verket bl.a. förstärkning av resurserna och insatserna påföljande områden. De mindre och medelstoraföretagens strategiska planering - "framför-hållning" - måste öka.Detta kräver bl. a. atl utvecklingsfonderna genomför övergripande analyser ibetydligt större omfattning än . Utvecklingsfonderna måstevidare ha resurser för den viktiga uppföljningen av föreslagna åtgärdsprogram. Som stöd för verksamhelenbör inom den regionala utbildningen vissa områden prioriteras. Resurser föruppföljning och konsultinsatser inom dessa priorilerade områden bör finnas. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 67 De mindre och medelstoraförelagens lekniska kunnande och produktionsapparatens förnyelse måste avfonderna ägnas största intresse. Utvecklingsfondernasexportservice bör förbättras genom atl kompetens på exportsektorn knyls tillfonderna. Systematiska stöd- ochserviceåigärder för att höja de svenska företagens konkurrensförmåga gentemolimporterade produkler måste i större utsträckning genomföras avutvecklingsfonderna. Genom en störrelånevolym, regionalisering av medlen i statens utvecklingsfond, nyalånemöjligheler och en utvidgad målgrupp, kommer ökade krav alt ställas på denkreditbedömande personalen, som även arbetet med uppföljning avbeviljade lån växer. En förstärkning av kredit-funktionen vid vissautvecklingsfonder är därför nödvändig. De regionalautvecklingsfonderna har bedömt silt behov av medelstillskoll för budgetåret1979/80 till 74 milj. kr. exkl. medel för verksamheten vid de regionalautbildningsenheterna. föreslår,efter genomgång av de regionala utvecklingsfondernas äskanden och bedömning avanslagsbehovet för övriga ändamål, att ett belopp om 75 milj. kr. anvisas underanslagel för perioden den 30 juni 1980. Det äskade beloppetfördelar sig på olika verksamhetsområden och ändamäl pä följande sätt: Utvecklingsfonderna -företagsservice 32,9 Informaiion, kontakt- ochuppsökande verksamhet 9,6 Stimulans och stöd till nyetablering 2,2 Anviindarfrämjande åtgärderinom dataområdet 0,8 Utvecklingsfonderna -kreditstödjande verksamhet samt administralion 30,0 Utvecklingsfonder medregionala utbildningsenheter 3,8 Övriga bidragsändamäl under anslaget (SVETAB, lUC m. Genom beslut den 1december 1977 bemyndigade regeringen chefen för industrideparlementet att tillkalla en organisationskommitté meduppgift atl, som en följd av beslut i anledning av prop. 1977/78:40,förbereda bildandet av de regionala utvecklingsfonderna. Kommittén, som antognamnet organisationskommittén för regionala utvecklingsfonder, hade i uppdragbl.a. att pröva frågan om möjlighelen en tidsmässigt samordnadanslagsgivning till utvecklingsfonderna från staten och resp. landstingskommun.Bidrag från utgår nämligen för kalenderår. Stiftelsernasräkenskapsperiod omfattar också kalenderår. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 68 skrivelse till industridepartementet den 30augusti 1978 redovisade sill arbete föreslog den att staten övergårtill att i fortsättningen anvisa medel lill fonderna för kalenderår. framhålleri sin anslagsframställning atl det enligt verkets mening finns uppenbarafördelar från planeringssynpunkt med en samordning av medelstilldelningen lillutvecklingsfonderna från huvudmännen så att den omfattar . Om så sker beräknarindustriverket alt ytteriigare 43 milj. kr. bör anvisas under anslaget . I beloppet ingår kompensation förkostnadsökningar och en viss förstärkning av utvecklingsfondernas resurser. Genom inrättandet avregionala utvecklingsfonder i länen den med staten ochlandstingskommunerna som huvudmän och genom den förstärkning av fondernasresurser som skedde har möjligheter skapats lill betydelsefullainsatser på det regionala planel lill stöd för de mindre och medelstoraföretagens utveckling. Jag delar den uppfattningsom organisationskommittén för de regionala utvecklingsfonderna har redovisat ifråga om övergång till medelsanvisning till fonderna för kalenderår. Enligt minmening bör en tidsmässig samordning av bidragen från huvudmännens sida varatill gagn inte bara för stiftelserna utan också för huvudmännens möjligheteratt genomföra och utvärdera gemensamma intentioner. Jag föreslår därför atl detslatliga bidraget till utvecklingsfonderna nu anvisas för artonmånadersperiodenden Ijuli 1979-31 december 1980 och att medelsanvisningen därefter sker förhelt kalenderår. 1 detta sammanhang vill jag erinra om att landslingenfinansierar en betydande del av fondernas verksamhet. Jag utgår från all ävenlandslingen ökar sina bidrag till fonderna. Vid min medelsberäkninghar jag lagil hänsyn till behovet också för de övriga ändamål till vilka bidragkan utgå från detta anslag. Med hänvisning till detanförda beräknarjag bidraget till . för den 1juli 1979-den 31 december 1980. Av detta bidrag utgör 31,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillregionala utvecklingsfonder m.m. för /80 anvisa eUreservationsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 69 Under denna anslagsrubrikhar i statsbudgeten för /79 förts upp elt reservalionsanslag av322 milj. kr. Från anslagel lämnas bidrag till de regionala utvecklingsfondernaför långivning till främst små och medelstora förelag enligt förordningen(1978:506) om statligt kreditstöd genom regional utvecklingsfond. erinrar omatt de tidigare medlen i statens hantverks- och industrilånefond och statensutvecklingsfond har överförts till utvecklingsfonderna i samband med fondernasbildande. Därutöver har till fonderna anslagits ytterligare 322 milj.kr. Härigenom har utvecklingsfonderna vid starten tillförtsdrygt 1000 milj.kr. som disponeras ränlefritl. Det anslag somutvecklingsfonderna har beviljats för /79 utgör etl betydande kapitaltillskott,anför verket. Företagens möjligheter att självfinansiera sitt kapitalbehov kanvänlas öka, då konjunkturläget förbättras. Utvecklingsfonderna skall vidare,enligt industriverkets uppfattning, uigöra komplement till övrigakreditinstitut. Med anledning härav anser industriverket att tillskottet av nyalånemedel för /80 kan begränsas till ca 150 milj. kr.Kreditkapaciteten i utvecklingsfonderna skulle därmed, inkl. beräknadeamorteringar och räntor på utestående lån, uppgå till 350-400 milj. kr. Beredningen av frågan om medelstillskott till deregionala utvecklingsfonderna för långivning till främst små och medelstoraföretag är ännu inte avslutad. Jag avser att återkomma med förslag härom i deninduslripolitiska proposition somjag avser föreslå regeringen att lägga framvåren 1979. I avvaktan härpå bör anslaget preliminärt föras upp med 100 milj.kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Medelstillskott till regionalautvecklingsfonder för /80 beräkna ett reservationsanslag av100000000 kr. Täckande av förluster i anledning avstatliga industrigarantilån m. m. 1977/78 Utgift '78634600 1978/79 Anslag '10000000 1979/80 Förslag 50000000 ' Anslaget Täckande av föriuster i anledning avstatligt stöd till hantverks- och industriföretag m.fl. Från detta anslag infriasvid behov statlig garanti enligt förordningen (1978: 507) om industrigarantilånsamt statlig garanti för lån till turisthotell Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 70 MaJ:ts beslul den 30 juni 1965.Ramen för dessa garantier uppgår /79 till 300 milj. kr. T.o.m. /78utgick från anslaget också bidrag för att läcka förluster iföretagareföreningarnas långivning ur statens hantverks-och industrilånefond. Anslaget tillförs medel som flyter in genomutdelningar i konkurser o. d. Slalens industriverk Infriande av garanlier Omfattningen av infriadeindustrigarantier under budgetåren 1974/75-1977/78 framgår av följandesammanställning (milj. Infriade garantier 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 Garantier beviljade av regeringen 6,8 1,3 5,4 69,0 statens industriverk 1,9 4,8 2,7 10,6 Summa 8,7 6,1 8,1 79,6 Anmärkning: 1 vissa fallavser etl infriande flera garanlier, varav någon har beviljats av regeringen och någon har beviljats av industriverket. Idylika fall har en approximativfördelning mellan regeringen och verket ägt rum. anför attbeloppen för beviljade garantier har stigit mycket kraftigt under de tvåsenaste budgetåren. Under /78 har också förlusterna för infriadegarantier ökat. Per uppgår utestående industrigarantilån tilluppskattningsvis 600 milj. kr. I denna lånestock ryms garantiåtaganden medbetydande föriustrisker. Verket uppskattar behovei av medel för att infriagarantier under / 80 till 50 milj. kr. Omfattningen av beviljadegarantier framgår av följande sammanställning (milj. Beviljade garantier 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 regeringen 13 43 130 211 statens induslriverk 60 56 98 180 Summa 73 99 228 391 anför attnuvarande system med en årlig beslutsram för garantigivningen har vissanackdelar. Efterfrågan på industrigarantier måste i budgetarbetet beräknasnästan i förväg. I denna bedömning skall hänsyn tas till bl.a. framtidakonjunkturbild, penningpolitik m.m. Systemet med årlig beslutsram utgår intefrån statens sammanlagda garantiåtagande. Hänsyn tas inte till om en beviljadgaranti verkligen utnyttjas, inte heller till amorteringar. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 71 För att uppnå ensmidigare handläggning av garantiärendena föreslår industriverket att verketsgarantigivning fastställs genom en särskild engagemangsram fr.o.m. budgetåret1979/80. Enligt verkels uppfattning bör den av fastställda ramen gesett sådani uirymme alt den inte behöver omprövas alltför ofta. Den närmareomfattningen av industriverkets garantigivning kan regleras genom årligadirektiv från regeringen. Som etl alternativ tillett system med engagemangsram föreslår industriverket ell system där riksdagenfastställer en större årlig ram inom vilken regeringen meddelar närmareföreskrifter om omfattningen av industriverkets årliga garantigivning. Industriverkethemställeratt en engagemangsram på 2000 milj. kr., inkl. vid utgången /79 utestående garantier, fastställs för verkets garanligivningfr. o. m. /80. Denna ram bör innefatta även av regeringentidigare beviljade garantier. För /80 hemställer industriverketom att få disponera ett utökat utrymme inom denna ram på 300 milj. kr.. Förlusterna till följd avinfriade garanlier för industrigarantilån har ökal kraftigt under det senasieåret. Orsaken härtill är den långvariga lågkonjunkturen, som har lett till attmånga företag, i vilka staten har varit engagerad med garanti för lån, har råkatpå obestånd och tvingats erbjuda ackord eller avveckla genom konkurs. Destatliga lånen har därvid ofta blivit nödlidande. I flera fall har vidareregeringen, som elt led i rekonstruktionen av krisdrabbade företag av stortregional- och sysselsättnings-politiskt intresse, beslutat att efterge statensrätt utan en föregående konkurs, dock som regel i samband med att också andraborgenärer har gjort eftergifter och nytt ägarkapital har tillförts. Det är motdenna bakgrund svårt atl beräkna medelsbehovet för förlusttäckning underkommande budgetår. Jag ansluter mig till industriverkets uppskattning av ettmedelsbehov på 50 milj. kr. för att infria garantier under /80och förordar att anslaget förs upp med detta belopp. harföreslagit att ramen för beslut om industrigarantilån skall fastställas i formav en total engagemangsram för uteslående garantier. Jag anser dock atl det ärvärdefullt att ges möjlighet atl åriigen pröva behovet av garantierför nästföljande budgetår. Ramen för industrigarantilån bör därför enligt minmening också i fortsättningen bestämmas enligt de principer som gäller. Dettotala behovet av utestående garantier kan även med nuvarande system lättöverblickas. Jag förordar all ramen fastställs till 300 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge att /80 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) omindustrigarantilån och för lån till turisthotell beviljas med sammanlagt högst300000000 kr.. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 72 2. till Täckande avförluster i anledning av statliga industrigarantilån m.m. för budgetåret1979/80 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till företagsinriktad fortbildning 1978/79 Anslag 8000000 1979/80 Förslag 9174000 Från anslaget lämnas, ienlighet med beslut med anledning av propositionen om ålgärder föratt främja de mindre och medelstora förelagens utveckling (prop. 1977/78:40bil. 1 s. 180, NU 1977/78: 34, rskr 1977/ 78: 110) bidrag tillutbildningsarrangörer för kostnader i samband med utveckling, anpassning ochgenomförande av småföretagsinriktade kurser. Genom atl anslaget ärnytt, anför industriverket, kan tidigare praktiska erfarenheter endast ibegränsad utsträckning läggas som grund för en bedömning av det fortsattamedelsbehovet. Allt eftersom kännedomen om slödet ökar bland utbildningsgivarekommer emellertid dessa sannolikt att ansöka om medel för allt flerbidragsberättigade kurser. Med tanke på atl de särskilda utbildningsenheter somär knutna till de regionala utvecklingsfonderna befinner sig i ettuppbyggnadskede under /79 kan man vidare vänta sig att såvälantalet utbildningstillfällen som antalet utvecklingsprojekt kommer att öka.Det är enligt verket angeläget att anslaget får en successiv utbyggnad så attmöjligheter skapas för bredare, mera systematiska och långsiktiga initiativtill samordnings- och utvecklingsinsatser inom utbildningsområdet. Verket föreslår därföratt anslaget tas upp med 10 milj. kr. Av den totalamedelstilldelningen bör enligt verket en viss del avdelas för central servicesamt utvärderings- och uppföljningsprojekt avseende den verksamhei som harstötts med medel från anslaget. Jag anser att större erfarenhet först måste nåsav hur de statliga bidragsmedlen efterfrågas och används innan ställning tastill anslagets mera permanenla omfattning. Med hänvisning till den minskning avanslaget till : Kursverksamhet m. m. som jag harförordat, (jfr s. 50) förordar jag dock att anslaget räknas upp till 9 174000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiUföretagsinriktad fortbildning för / 80 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 73 1977/78 Utgift 1911780 Reservation 48780 1978/79 Anslag 2 212 000 1979/80 Förslag 2362000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, lämnas bidrag lill olika hemslöjdsändamål ienlighet med riktlinjerna i prop. 1968: 1 (bil. 9 s. 91-93, SU 1968:7, rskr1968:7). erinrarinledningsvis om att chefen för industridepartementet den 30 juni 1977tillkallat en särskild utredare med uppdrag aU göra en översyn av riktlinjernaför del slatliga stödet till hemslöjden. I avvaktan på resultatetav denna utredning föreslår industriverket för /80 främst inedelför kostnadsstegringar och, i vissa fall, något ökad behovstäckning, som verkelfunnit oundgängligen nödvändig. Verket begär därutöver särskilda medel för denkostsamma rådgivning som bedrivs i hemslöjdsföreningarnas butiker. uppfattning är det starkt motiverat att bidrag utgår lilldenna del av föreningarnas verksamhei. Verket föreslår attanslaget tas upp med . för /80. hemslöjdsutredning beräknas redovisasitt arbete . I avvaktan på denna översyn av riktlinjernaför det statliga slödet till hemslöjden anser jag atl stöd bör lämnas ioförändrad omfattning och beräknar anslaget till sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Främjande avhemslöjden för /80 anvisa elt reservationsanslag av 2 362 000kr. 1977/78 Utgift 10000000 Reservation 1978/79 Anslag 10000000 1979/80 Förslag 30000000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233), har till uppgift att främja näringslivets utveckling i Norriand. Fondenskall särskilt verka för utveckling och differentiering av den norrländskaföretagsamheten genom att, med beaktande av den re- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 74 gionalpoliliska planeringen, stödja etableringoch utbyggnad av dels manu-faktureringsindustri grundad på norrländska råvaror,dels sådan industriell produktions- och serviceverksamhet i övrigt, som ärsiödberälligad enligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fondenskall även ta initaliv till ochstödja utredningar och inventeringar som bedöms vara av betydelse fördetnorrländska näringslivel, samt främja samordning av regional industriellservice i . Vidare skall fonden ta initaliv till och stödja sådantforsknings- och utvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländskaråvarutillgångar eller som på annat sätt är av betydelse för det norrländskanäringslivet. Norrlandsfonden förvallasav en av regeringen utsedd styrelse. För fondengäller en av Kungl. Maj:t fastställd stadga (ändrad senasiden ). Av de medel - 30 milj.kr. - som har anvisals för fondens verksamhei under belastar20 milj. kr. resultatet för avseende räkenskapsåret 1977.Resterande 10 milj. kr. utgår över statsbudgeten och belastar den förbudgetåren 1973/74-1978/79 faslställda ramen för regionalpolitiskt stöd. Statsmakterna hartidigare beslutat (prop. 1975/76:200, NU 1976/77:7, rskr 1976/77:50) attNorrlandsfondens verksamhet skulle fortsätta till utgången av i slortenligt tidigare riktlinjer och med en ekonomisk ram av 30 milj. kr. under vartoch ett av . Enligt beslutet skulle härav 20 milj. kr.årligen belasta resultatet för . har beslutat(prop. 1978/79:25 s. 102, NU 1978/79:16, rskr 1978/79; 122) aU Norriandsfondent. v. fortsätter sin verksamhei enligl nuvarande riktlinjer. Den pågående översynen avfondens verksamhet kan inte väntas leda till några förändringar förrän tidigastvid . Jag finner därför att medel för Norriandsfondensverksamhet enligt oförändrade riktlinjer under behöveranvisas på statsbudgeten för nästa budgetår. Med hänsyn till det ekonomiskautfallet för bör företaget inte längre belastas med kostnaderför bidrag till fonden. Jag föreslår därför att erforderliga medel i sin helhetlämnas över statsbudgeten. Medelsbehovet för beräknarjag till 30 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Medelstillskolltdl Norrlandsfonden för /80 anvisa ett reservationsanslag av30000000 kr. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 75 Täckande av förluster vid lånegarantiertill skogsindustrin 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 Från anslaget, som disponerasav statens industriverk, bestrids kostnader för infriande av garantier för läntill skogsindustrin efter regeringensprövning i varje särskill fall. Garanti för lån till skogsindustrin beviljas avregeringen enligl de riktlinjer som har antagits av (prop. 1977/ 78:123, NU 1977/78:74, rskr 1977/78:360). Garantierna är avseddaatt möjliggöra upplåning för att överbrygga akuta likviditetsproblem iskogsindustriföretagen. Garantier får lämnas inom en ram av 900 milj. kr. beslöt hösten1978 atl garantigivningen, som enligt tidigare gällande riktlinjer fick skeunder , får ske även (prop. 1978/79:25 bil. II, NU 1978/79: 16, rskr1978/79: 122). Kostnaden för eventuellainfrianden kan f. n. inte uppskattas, varför industriverket föreslår atlanslaget för /80 förs upp med elt formellt belopp av I . 1 enlighet med industriverkets förslag böranslaget för / 80 föras upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Täckande avförluster vid lånegarantier lill skogsindustrin för /80 anvisaelt förslagsanslag av . Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB 1978/79 Anslag '5000000 1979/80 Förslag 15000000 ' Anvisat pätilläggsbudget I. Frän anslaget bestridsutgifter för kostnadstäckning till AB () för skillnadmellan ut- och upplåningsräntor samt för kursföriust när det gäller statsstöddaexportkrediter som SEK lämnar enligt rikdsdagens beslut (prop. 1977/78: 155 bil3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379). Genom förordningen(1978:404) om exportkreditfinansiering med statligt stöd, m. m. har SEKbemyndigats atl pröva fråga om exportkredit med statligt stöd. Härigenom harmöjligheter öppnats för SEK att vid sidan av Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 76 den ordinarie ullåningsverksamheten ställakredil i svenska kronor och utländsk valuta till fast stalsslödd ränla lill förfogande för refinansiering avexportkrediter. Bolaget kan på begäran också utfästa sig att lämna kredit medstatligt stöd. Villkoren för krediterna skall stå i överensstämmelse med denöverenskommelse om rikllinjer för begränsning av slalligl stöd vid exportkreditgivningsom har biträtt, den s. k. consensusöver-enskommelsen, samt medtillämpningen av överenskommelsen. Exportkredit med statligtstöd får lämnas för försäljning av vara eller tjänst om försäljningsavtaletförutsätter att krediten är . och har en löptid av minst två årsaml om försäljningen med avseende på varuslag saml kredittider och övrigabetalningsvillkor är sådana att exportkreditgaranti kan lämnas enligtförordningen (1974:60) om export-kreditgaranti. En förutsättning förkredil är atl konkurrerande utländska företag på grund av utländskt kreditstödkan antas erbjuda särskilt förmånliga kreditvillkor. Enligt beslutfår SEK inom en ram av 10000 milj. kr. lämna exportkrediter eller utfästelserdärom fr. o. m. den , o. m. . Löften om stalsslöddkredit, som ännu inte har accepterats av kunderna, avräknas mot den besluladeramen . SEK har att inkomma med framställning omkostnadsläckning för ränle-differenser och eventuella realiserade kursföriustertill regeringen årsvis i efterskott. För innevarande budgelår har anvisats ettanslag av 5 milj. kr. 1978/79:25 s.l04, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79:122). Det är f n. mycket svårt att bedöma de kostnadsmässiga konsekvenserna avreformen för nästa budgetår. Uilåningsvolymen och upplåningsbehovet är ännurelativt små i förhållande till ramen. Kostnaderna kommer enligl min bedömningatt bli betydligt större när etl stort antal krediter är utelöpande. Med hänsynhärtill förordar jag att anslaget förs upp med 15 milj. kr. för budgetåret1979/80. Bolaget har åtagil sig atl fortlöpande redovisa utfallet av denstatsstödda kredilgivningen tillchefen för industridepartementet. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt till Kostnader förstalsslödd exportgivning genom AB för /80anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för viss kreditgivning hosSveriges 1978/79 Anslag '1000000 1979/80 Förslag 1000000 ' Anvisat påtilläggsbudget I. Från anslaget betridsutgifter för kostnadstäckning till för skillnadmellan ut- och upplåningsräntor samt i särskilda Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 77 fall för kursföriust när det gäller vissakrediter vid svenskt företags försäljning inom landet som Investeringsbankenlämnar enligt beslut (prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU 1977/78:73, rskr1977/78:379).