prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad gäller den samverkan som går uianför affärsverkssektorn börutredaren känna stor frihet alt pröva organisatoriska former. Del arbete sombedrivs inom regeringskansliel när del gäller att bilda ett bolag för export avutbildningstjänster och andra offentliga tjänster bör nära följas. Uiredarenbör överenskomma med de statsanställdas huvudorganisationer om former för derasmedverkan eller kontakter i övrigi under utredningsarbetets gång. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag alt uireda frågan om samverkan ifråga om statlig konsultverksamhet i utlandet m.m., attbeslula om sakkunniga, experter, sekreterare och annal biträde ål uiredaren. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriver atlersäuning lill utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrivs, allkostnaderna skall belasla åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 4.Tilläggsdirektiv till fastighetstaxeringskommitté (Fi 1976:05) Departementschefen,slalsrådel Mundebo, anför. Genomriksdagsbeslut justerades den schablonmässigainiäklsberäkningen för enoch tvåfamiljsfasligheler (småhus). Justeringeninnebär att den lägsta procentsatsen års laxering skall vara 3 islället för som tidigare 2. Motivet var främst strävan att i en situation avsnabba prisstegringar bibehålla en rimlig beskattning av det kapital somnedlagts i småhusen och att molverka en förändring i den avsedda balansenmellan de ekonomiska villkoren för boende i olika ägandeformer. Detaxeringsvärden som ligger lill grund för den schablonmässigaintäkts-beräkningen fastställdes vid allmänna fastighetstaxering.Nästa allmänna fastighetstaxering äger rum . Efiersom prisstegringen påfiertalet småhus varit kraftig, finns det anledning alt räkna med atttaxeringsvärdena kommer alt höjas avsevärt vid den kommandefastighets-laxeringen. Om schablonreglerna lämnas oförändrade kan man vänta enbelydande skärpning av småhusbeskattningen vid inkomsttaxering. Höjningarav taxeringsvärdena får emellertid inte medföra en sådan skärpning avsmåhusbeskattningen alt den får ekonomiski och socialt allvariiga Del II B:5 Skr 1978/79:103 182 Underperioder av snabb prisstegring på fastigheter innebär det särskilda problem atttaxeringsvärdena och därmed underlaget för inkomstberäkningen ändras endastmed så långa intervaller som . Dessa problem har uppmärksammats redanlidigare. Sålunda överväger fastigheislaxeringskommiiié möjligheternaall åsiadkomma en mer gradvis anpassning av beskattningen lill de ökadefastighetsvärdena. Kommitténs förslag i delta avseende kan emellertid intepåverka förhållandena förrän efter nästa allmänna fastighetstaxering . Mankan redan nu förutse att särskilda åtgärder kommer att bli nödvändiga för attmildra effekten av den taxeringsvärdehöjning som då kommer all ske. En översynbör därför göras av såväl skiklgränser som procentsatser vidsmåhusbeskattningen. Även del exira avdraget på fn. böromfattas av översynen. Uppgifienatt göra denna översyn bör anförtros fastigheislaxeringskommiiié. Delkan vara lämpligi all kommitténs förslag i denna del redovisas i elldelbeiänkande vid en lidpunki då prisutvecklingen på småhus inför nästaallmänna fastighetstaxering kan överblickas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag all regeringen delsmeddelar fastighetstaxeringskommitlé tilläggsdirektiv i enlighet medvad jag nu har anfört delsbemyndigar chefen för budgetdepartementet att tillkalla ytteriigare fyraledamöter atl ingå i kommittén. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 5.Tilläggsdirektiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angåendefinansiering av reformer Departemenischefen,statsrådet , anför. Engrundläggande förutsättning fören målmedveten reformpolitik och för en tryggadsysselsättning är alt den ekonomiska politiken under de närmasteåren ges en sådan inriktning alt balans i samhällsekonomin skapas och alt deninternationella konkurrenskraften återupprättas. Den tillväxtpotential somfinns i den svenska ekonomin måste underde närmaste åren väsenlligen reserverasför all återta förlorade marknadsandelar, öka exporten och näringslivetsinvesteringar samt genomföra den nödvändiga strukturomvandlingen inäringslivet. För den offentliga sektorns del innebär della alt något nämnvärtutrymme för nya kostnadskrävande åtaganden inte föreligger under de närmasleåren. Statensbudgetpolitik har förts med dessa utgångspunkter. Strävan har varit attbegränsa automatiska koslnadsökningar, genomföra direkia besparingsåtgärder,finansiera angelägna nysatsningar genom omfördelningar av medel, ökaintäktsfinansieringen genom avgiftshöjningar, öka kraven på 183 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:6 myndigheternasdecentraliserings- och ralionaliseringsverksamhel samt all senarelägga vissamindre angelägna program och åtgärder. Behovetav slatsfinansiell restriktivitet kan förutses komma all gälla med oförändradeller ökande styrka . Det är därför nödvändigt atlfullfölja den strama utgiftsprövning som präglat budgetarbetet för budgetåret1978/79. Ökad vikt måsle läggas på en omprövning av pågående verksamheter inomden offentliga sektorn. Effektivitetsvinster inom myndigheterna måste las lillvara för atl begränsa kostnadsökningama. Genom beslut harregeringen utfärdat anvisningar av denna innebörd vad gäller myndigheternasanslagsframställningar för budgetåret. 1979/80. Vidare har regeringen utfärdatsärskilda anvisningar till vissa myndigheler rörande derasanslagsframställningar. Mångaav de kommittéer och särskilda utredare som har förordnats av regeringenarbetar, inom ramen rör utfärdade direktiv, med omfattande utredningar rörandeolika samhällsfrågor. Kommittéernas förslag är ofta av den arten atl ettgenomförande påverkar statsbudgeten. Med de utgångspunkter rörande denstatsfinansiella situationen som tecknats här är det uppenbart att någotnämnvärt utrymme för genomförande av kostnadskrävande kommiliéförslag intekommer att föreligga . Kommittéerna bör därför nogaöverväga hur eventuella kostnadskrävande förslag skall kunna finansieras genomomprövning av pågående verksamhet och omfördelning av befintliga resurser inomdet område kommitténs förslag avser. Det är också uppenbarl att ettförverkligande av nya förslag underlättas om det kan ske successivt.Kommittéerna bör också göra en prioritering mellan angelägna önskemål inomutredningsområdet. Kommittéerna bör vidare så omsorgsfullt som möjligt belysade indirekia effekier i form av exempelvis ökad adminisiraiion och byråkratiför myndigheter och enskilda som förslagen kan medföra. Slutligen ligger det isakens nalur atl i rådande läge sådana förslag kommer atl visa sig enklast atlgenomföra som inte medför några tillkommande kostnader. Kommittéerna bör därförinrikta sig på att finna sådana lösningar. Jaghemställer atl regeringen utvidgar kommittéernas och de särskilda utredarnasdirekliv i enlighet med vad jag här anförl. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 6.Tilläggsdirektiv till utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. iskatteprocessen angående översyn av reglerna om uppgiftsplikt och kontroll inombeskattningen m.m. Departementschefen,slalsrådel Mundebo, anför. Vidbeskattningen av inkomst och förmögenhet åsäits varje skaltskyldig en laxering,som utgör grunden för skalleberäkningen. grundläggande rättssäkerhelskrav är all alla skattskyldiga i detla sammanhang skall Del II B:6 Skr 1978/79:103 184 1 enlighel härmed föreskrivs i taxeringslagen (1956:623), TL, alltaxeringarna skall vara så långt möjligt likformiga och rättvisa. För atl dettaresultat skall kunna uppnås måsle myndigheterna känna till alla de omständighetersom i del enskilda fallet är av belydelse. Iförsta hand är del de skattskyldiga själva som har tillgång lill deninformation som behövs. I skatteförfatlningarna finns därför en i vissahänseenden omfattande upplysningsplikt föreskriven. Till ledning för egenlaxering skall den skatlskyldige lämna självdeklaration och de kompletterandeupplysningar som beskattningsmyndighelen kan begära. Till ledning för andraslaxering skall lämnas kontrolluppgifter av olika slag. Deuppgifter som skall lämnas i självdeklaration är mer eller mindre detaljeradeberoende på vilket inkomstslag det är fråga om. De skattskyldiga har också allupprälla och bevara deklaralionsunderlag i form av räkenskaper ochanteckningar. Förkontroll av alt deklarationsskyldigheten har fullgjorts rikligl ochfullständigt eller för att annars bereda beskallningsmyndighet ledning vidbeslut om taxering får beskaltningsmyndigheterna granska inte bara deklarationernautan också deras underlag. Denna granskning kan vara mer eller mindre fullständig.Efter förordnande om taxeringsrevision är den enskilde i princip skyldig alttillhandahålla allt material som har anknytning lill den .skattepliktigaverksamheien. Därvid skall han till myndighelerna överlämna räkenskaper ochanteckningar med därtill hörande verifikationer och andra liknande handlingarav betydelse för kontrollen. Om någon undandrar sig sin uppgiflsskyldighet kanvitesföreläggande äga mm. Myndigheterna har också under vissa fömtsättningarrält atl säkra konirollmaterialei med stöd av bevissäkringslagen (1975:1027)för skalle- och avgiftsprocessen. Vadjag här har sagt har tagit sikte på den direkta beskattningen. Motsvaranderegler gäller emellertid i väsentliga delar också beiräffande den indirekiabeskattningen och socialförsäkringsavgifterna. Reglernaom beskatlningsförfarandel är föremål för ett omfattande reformarbete. Hiträknas bestämmelserna om uppgiftsskyldighet och myndigheternas kontroll avdenna, taxering eller molsvarande fastställande av skatteunderlag, debitering,uppbörd, m.m. Sålunda är laxeringsorganisationen i första instans underomläggning enligt principbeslut (den s.k. RS-reformen). Dennya organisationen skall tillämpas års laxering. I samband därmedsker vikliga ändringar av länsslyrelsernas organisaiion i fråga om taxeringoch uppbörd. 1 en senare etapp kommer också debiteringen avsocialförsäkringsavgifierna all föras över från tillskattemyndigheterna. Dennya taxeringsorganisationen innebär i korthet följande enligt den lagstifiningsom har beslulals av statsmakterna (prop. 1977/78:181, SkU 55, rskr362). Deklarationsgranskningen övertas av tjänstemän vid länsstyrelserna och delokala skallemyndigheterna. Taxeringsnämndernas beslutsunderlag förbättras.Bl.a. införs vid sidan av taxeringsrevision en enklare kontrollform, s.k.taxeringsbesök. ordförande och granskningsljänsteman fårefter överenskommelse med den skatlskyldige besöka denne för utredning avvissa frågor som har aktualiserats av deklarationsgranskningen.Granskningsljänslemännen får också möjlighet alt i samband meddeklarationsgranskningen utföra revision av deklarationsunderlaget.Målsättningen är all ca 40.000 revisioner och laxeringsbesök skall göras varjeår. Så långl möjligl avses revisionerna bli integrerade, dvs. omfatta fleraskalle- och avgiftsslag. Granskningsarbeiet inriktas på atl upptäcka fall avväsentliga skatteundandraganden och undvika ändringar av mindre fel. 185 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:6 Deklaraiionsgranskningenunderlättas genom ell omfattande ADB-stöd. Taxeringsnämndernas arbetsperiod somf n. slutarden förlängs t.o.m. taxeringsåret. Denförlängda arbetsperioden skall ge ökade möjligheter till anstånd för deskattskyldiga med alt lämna deklaration. Besvärstiderna förlängs också. RS-reformeninnebär en påtaglig modernisering av beskailningskontrol-len.Deklaraiionsgranskningen blir effeklivare och rättssäkerheten för deskattskyldiga ökas genom att skallemyndigheternas beslutsunderlag förbättrasoch den skatlskyldige får en starkare ställning under laxerings-nämndsarbelet. Enförbäitring av kontrollen inom särskilda delar av skattesystemet övervägs fn.inom mervärdeskalteuiredningen (Fi 1971:05) och punktskatleutredningen (Fi1970:57). Dereformer inom beskatlningsförfarandel som jag har nämnt i det föregåendeaktualiserar en rad frågor om omfattningen av de skattskyldigasuppgiflsskyldighet och om skattekontrollens utformning. En del av dessa röravvägningen mellan vad som kan vara önskvärl för att öka rättvisan ibeskattningen och de krav som finns på skydd för andra vikliga inlressen, t.ex.den personliga integriteten. Somjag har framhållit tidigare är det en förutsättning för ett rikligt beskattningsresultalalt myndighelerna får lillgång till den information som behövs om relevantaförhållanden. De skattskyldiga har därför en omfatlande upplysningsplikt tillledning för egen och andras beskattning. Upplysningsplikten är utföriigastreglerad i fråga om inkomst- och förmögenhetstaxeringen genom TL (22-46 och 56§§) dit hänvisning sker beiräffande vissa andra skalleslag. Likartadebestämmelser finns också i avgifisförfaliningarna inomsocialförsäkringsområdet. Uppgiftsskyldlghetenär i vissa fall betungande för de skallskyldiga. Vidare gäller alt deninformation som skall lämnas delvis avser förhållanden inom området för denpersonliga integriteten. En sammanvägning har därför fått ske av den enskildeskrav på skydd för sin integritet och det allmänna intresset av attbeslutsunderlaget vid beskattningen blir sådant alt ett riktigt resultat kanuppnås. Generellt uttryckt kan sägas all detta skett så allinformationsskyldigheten å ena sidan gjorts vidsträckt och omfaiiar allaomständigheter som har betydelse för beskattningen, medan å andra sidan strängsekreless råder beträffande de uppgifter som lämnals. Den personkrets som fårla del av uppgifier som lämnals i deklarationer och kontrollmaterial är myckelbegränsad. Uppgifisplikl gentemot beskaltningsmyndigheterna föreligger alllsåi princip även beiräffande omständigheter som eljest omfattas av tystnadsplikl,t.ex. hos advokaler och revisorer. Den skatt- eller uppgiftsskyldige kan dockfå viss information undantagen från kontroll om synneriiga skäl föreligger. Frånmånga håll har framförts önskemål att reducera uppgiftsskyldigheten inombeskattningsområdel. En förenkling på delta område är angelägen både för deuppgiftslämnande och för de myndigheter som har atl behandla uppgifterna. Ettviktigt led i del nya granskningsförfarande som införs genom RS-organisationenärden integrerade kontrollen. Den innebär all myndighetema vid en och sammarevision granskar fiera olika skatte- och avgiftsslag, i.ex. inkomstskatt,mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter och dessulom stämmer av lämnadekontrolluppgifter. Befogenheterna vid de olika slagen av kontroll upptas f n.mestadels i de författningar som reglerar förfarandel i fråga om de olikaskatterna och avgifterna, dvs. i TL, uppbördslagen (1953:272), lagen DellIB:6 Skr1978/79:103 186 (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m. och lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumiionsbeskatining. I några fall finnskonlrollreglerna i de författningar som innefattarde materiellaskatlebestämmelserna, t.ex. lagen (1968:430) om mervärdeskatt.Kontroll-bestämmelserna i de olika lagarna har byggts upp successivt med hänsyntill de speciella förhållanden som föreligger förde skilda beskattningsformernai fråga. Någon systematisk samordning av bestämmelserna har inte skett. Detförekommer därför belydande skillnader beträffande både befogenheter ochförfarande vid kontrollen. Detla försvårar möjlighelerna att genomföraintegrerad granskning. För atl en sådan granskning i fortsättningen skall kunnaske i önskvärd utsträckning måste reglerna så långl möjligt göras enhetliga. Enprovisorisk reglering med detta syfte har skett genom den lagstiftning om nytaxeringsorganisaiion somjag har nämnt lidigare (prop. 1977/78:181). En meragenomgripande översyn behöver emellertid ske snarasi. Somjag lidigare nämnl kan skattemyndigheterna vid fall av uppgiftsvägran från denskatlskyldiges sida under vissa förutsättningar tillgripa tvångsmedel för altsäkra behövliga handlingar eller liknande. Dessa möjligheter regleras ibevissäkringslagen. Från vissa håll har anmärkningar riktats mot bl.a. reglernaom föruisätiningarna och formerna för beslag och eftersökning enligt denna lag.Därvid har gjorts gällande all del råder brisi på samordning mellan bevissäkringslagenssäkringsålgärder och straffprocessuella tvångsåtgärder.Bevissäkring får sålunda verkställas hos t.ex. advokal i fråga om skaltskyldigshandlingar som denne överlämnat dil medan molsvarande ålgärder normalt inte fårtillgripas beiräffande material som en för broll misstänkt person lämnal lillsin försvarare eller sill rällegångsombud. Defrågor jag berörl i det föregående bör föranleda en översyn av reglerna omuppgiftsskyldighei och kontroll inom beskattningsområdel. Syftet bör vara altmodernisera och lekniskl samordna kontrollreglerna. En viktig uppgift härvid ärall lillgodose de enskildas integritet och rättssäkerhet. måsle delallmännas behov av information för atl kunna åstadkomma en rättvis och likformigbeskattning beaktas. I fråga om uppgiftsskyldigheten ärocksåförenklingsaspeklen vikiig. Översynen bör ulföras av en parlamentarisktsammansatt kommitté. Lämpligen bör uppdraget anförtros ulredningen (Fi1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. i skatteprocessen. Denna uiredning bör isill arbele såviu gäller integritets- och rällssäkerhets-aspekterna ha närakoniaki med den kommitté som enligt bemyndigande denna dag kommer alttillkallas av chefen för jusliliedeparlemenlet för att se över tvångsmedelsregieringenvid förundersökningen i brottmål m.m. Föröversynen bör följande riktlinjer gälla. Vadförsl gäller uppgifisskyldigheten i allmänhet inom beskattningen delar jaguppfallningen att en minskning av uppgiftslämnandet är önskvärd i och för sig.Uppgiftsskyldigheten är emellertid en konsekvens av de maleriellaskattereglerna. I sin nuvarande uiformning kräver dessa regler för sintillämpning att myndighelerna har tillgång lill i slort seu den information somf n. omlaUas av uppgifisskyldigheten. Någon mer påtaglig ändring i dessaavseenden innebär inte heller de förslag som framlagts av 1972 årsskalleuiredning (Fi 1972:02) och föreiagsskaileberedningen (Fi 1970:77).Uigängspunkien måsie därför vara aU inga väsenlliga inskränkningar f n. kangöras i den informaiion som behövs för beskallningsförfarandel. Däremot kan dettänkas att denna informaiion lill någon del kan inhämias på annal sätl än somnu sker. 187 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:6 Ulredningenbör därför pröva om det är möjligt att slopa vissa uppgifier ulan altbeslutsunderlaget för skaiiemyndigheierna riskerar att försämras. Såvitt gällerföretagen pågår dock redan en översyn i detta syfte inom delegaiionen (B1977:08) för företagens uppgiftslämnande (Defu), som bl.a. skall verka för enbegränsning av del uppgiftslämnande som i olika sammanhang krävs av förelagen.Utredningen bör med hänsyn lill detta inskränka sin prövning till atl gällaenbart fysiska personer. På denna punkt bör utredningen ha kontakt med Defueftersom de två områdena har nära samband. Jag vill här också peka på deåtgärder i förenklingssyfte som redan vidtagits, t.ex. förtryckning avsjälvdeklaraiioner. En ökad användning av förtryckta uppgifter itaxeringsarbelet undersöks inom ramen för fortsatta verksamhet.Ulredningen bör därför inte närmare beröra denna möjlighel. Jagkommer härmed över på kontrollfrågorna. Jagvill som en allmän utgångspunkt framhålla att beslut om beskattning av olikaslag principielll är att se som ell led i en fördelning av den samladekosinaden för statens och kommunernas verksamhei. Genom beskauningen fastläggsefter noggrant bestämda regler hur mycket var och en med hänsyn till sinförmåga skall bidra med lill de gemensamma kostnadema. Dei är alltså inte frågaom att bestämma någon form av ekonomiska sanktioner av straffiiknande karaklär.Det innebär också atl man inte ulan vidare kan dra någon direkl parallellmellan kontroll och processföring inom skatte- och avgiftsområdet samlförfarandel för uppspårande och beivrande av brotl i allmänhet. Beskattningskontrollenhar i första hand till uppgift att löpande granska och komplettera de uppgiftersom de skatt- och avgiftsskyldiga har alt lämna till myndighelerna. Alltprimärmalerial - deklarationer och liknande -kontrolleras alltid men dessulomavses varje skall- eller avgifisskyldigs deklaralionsunderiag bli föremål förfördjupad kontroll med vissa mellanrum. All en skallskyldigs uppgifierkontrolleras innebär alltså inte i och för sig att någon misslanke omskalteundandragande finns mot just denne, även om brist på resurser mångagånger i praktiken lett till att en mera rutinbelonad räkenskapskoniroll fåttunderlåtas. Häri ligger en väsenilig skillnad jämfört med t.ex. denbrotlsuppspårande verksamhet som polisen bedriver. Man kan därför intebeiräffande skattekontrollen anlägga samma betraktelsesätt som t.ex. i fråga omtvångsmedelsregleringen vid förundersökning i brottmål. För all möjliggöraintegrerade revisioner i åsyftad omfattning krävs, som jag har nämnt tidigare,all konlrollreglerna görs så enhetliga som möjligt. Atl den nuvarandeskillnaden mellan olika skalle- och avgiftsslag i fråga om konlrollreglermedför svårigheler både för enskilda och för myndigheler ligger i öppen dag.Den provisoriska reglering som har skett på grundval av förslaget i prop1977/78:181 bör därför snarasi följas av en mera fullständig översyn. Denna böri försia hand avse leknisk genomgång av gällande konlrollföreskrifter med syfteall åstadkomma en enhellig och överskådlig lagsiiftning med klara regler omgranskningsmyndighelernas befogenheler samt de enskilda medborgarnasskyldigheter och rättigheter i dessa sammanhang. Därvid bör bestämmelsema i TLvara vägledande. Dessa besiämmelser har tillämpats under lång lid och har visalsig i stort sett ändamålsenliga. Utredningen bör sträva efter att sammanställareglerna inom de olika skatteslagen till en enhetlig kontrollag. Därvid måstedock de olika skatternas och avgifternas särart beaktas. I fråga ommervärdeskatten och punktskatterna bör utredningen utgå ifrån den innebörd avkonlrollreglerna som förordas av mervärdeskalteuiredningen resp. punktskatleutredningen. Del 11 B:6 Skr1978/79:103 188 Bestämmelsernasom reglerar taxeringsnämndens verksamhet beiräffande annat än taxeringsrevisionär knappasl lämpade atl infoga i en enhetlig kontrollagstiftning och bör därförlämnas uianför översynen. Med hänsyn lill lulikontrollens speciella nalur böräven den lämnas uianför. Utredningenbör även beakla intresset av all den enskilde ges möjligheter alt ta del av ochbemöta resullalei av myndigheternas granskningsarbele i ell så lidigi skede sommöjligl. Kommunikalionsprincipen som kommer lill uitryck i förvaltningslagen(1971:290) och förvaltningsprocesslagen (1971:291) är härvidlag vikiig. Det kandärför finnas skäl för ulredningen att undersöka om reglerna för konlaklermellan granskningsmyndighel och enskild är tillfyllesl från de nu givnasynpunkterna. Översynenbör även omfatia de nuvarande viiesbeslämmelserna och bevissäkringslagen 1 alltväsentligt har den antagna bevissäkringslagen fungeral väl i de ca40-lal fall där den hiltills har tillämpats. Den har också såviti nu kanbedömas haft goda preventiva effekter. Del kan emellertid vara lämpligt all nugöra en ulvärdering av de hiuills vunna erfarenheterna saml all söka inarbetabestämmelserna i en gemensam kontrollagstiftning. Vadgäller bevissäkringslagen bör översynen också la sikle på all undersökamöjlighelema till en lagreglering av frågan om hur beskaltningsmyndigheternaskall fortsätta sin granskningsverksamhet om denna inte är helt slutförd näranmälan om skaliebrotl sker lill åklagaren. I denna siiuaiion kan enligtnuvarande regler två utredningar bedrivas parallellt, nämligen dels denfortsatta ulredningen i skalleärendet, dels ulredningen om del ifrågasattaskattebrottet. De lill buds slående tvångsmedlen är därvid olika och regleradepå skilda säll.