prop · G20387 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:87 24 I bryts malmen under jord i fiera från varandraskilda malmkroppar. av järnmalmsinnehållel är magnelil, resten hemalileller s. k. blodsiensmalm. Brytningen befinner sig på . Malmdjupelär okänt, men gjorda mätningar indikerar att djupel är siörre än vad man kanklara av med nuvarande tekniska metoder. Malminnehål-lel ner till 1000 m djupuppskattas lill 450 milj. lon. En ulfiackning av malmen pä större djup kankomma att kräva nya brytningsmeloder. I är samtliga av mellanfosfortyp, meneftersom hela produktionen anrikas minskas fosforhalten så atl samtligaprodukter blir lägfosforprodukier. Kapaciteten är totalt 8-9 milj. lon per är,inkl. en pelletskapacilet av drygl 4 milj. lon . Utom pellets produceras fines.Ingen hemalil bryts just , men ett anrikningsverk finns, som kan ta hand om hematilmalmen. Produkterna från är således: lågfosforfines, magnetil (inkl. höganrikade specialsliger) lägfosforfines, hematit (ej f. En belydande flexibilitet finns mellan fines och pellets. Malmbergsgruvornas kapacitet ligger f. n. och beräknasunder ligga vid ca 9 milj. ton färdiga produkter under förutsäitningav full brytning av hemaliier. Med brytning av enbart magnelit ligger produktionstaketvid ca 8 milj. lon per är. Malmbergsprodukler transporteras efter kundernas fria valmot eller . kapacitet mot är ca 10 milj. ton menkan höjas. Mottagnings- och skeppningskapaciteten i är istorleksordningen 9 milj. ton. Skeppning sker normalt ej med större fartyg än 40000-tonnare.Hamnen kan dock ta emot speciellt grundgående fartyg som tillåter störrelaster. På grund av isförhållandena ligger malmskeppningen nere i ungefär femmånader , efiersom järnmalm normalt ej kan bära merkostnaden för vintersjöfraki.Lagervolymen i är 4 milj. ton. Storleken är motiverad av nödvändighetenatt klara vinterlagring. Konjunkturlagringsmöjligheler finns f. n. vid gruvorna iKiruna. 1 kan ca 10 milj. ton lagras upp, iSvappavaara ca 1 milj. ton och i 2-3 milj. ton. Möjligheler finnsnormalt också att som f. n. konjunklurlagra på kontinenten. Med nuvarande anläggningar och anordningar är gruvkapacitetca 33 milj. ton (färdiga produkter), järnvägskapacitel 35 milj. ton perår och skeppningskapacitet drygt 40 milj. lon . Samtliga dessa värden kan med vissa investeringar höjas. Gruvkapacite-tenkan höjas om marknad skulle finnas för mer högfosforprodukter. 1978/79:87 25 Produktionens ej fekil vise ring 1 Kiirunavaara förekommer som nämnts både läg- och högfosformalm.Malmerna ligger skiktade inlill varandra inom siora delar av gruvan medgeometriskt oregelbundna men i övrigt skarpa gränser. De med hänsyn lillkostnaderna användbara brytningsmetoderna medger inte atl de tvä malm-typernahelt hålls isär. 1 gränsskikten sker blandningar och blandmalmen innehåller förhög hall av fosfor för all kunna säljas som lågfosformalm. Den lämpar sigdäremot efter avfosforisering för pellelsframställning. Det pågar ett tekniskt utvecklingsarbete inommänga områden av gruvhanteringen. Utredningen visar med särskilt eftertryckden ekonomiska betydelsen av att forskning och utveckling för åstadkommande aven bättre särskiljning (selektiviiei) av malmerna i Kiirunavaara fullföljs med krafloch att förståelse för dess betydelse sprids hos den i brytningsarbetelsysselsatta personalen. Därigenom frigörs ökade mängder lågfosformalm.Resurser har satts in för detta arbele. Kostnadssidan bearbetas nu intensivt. Produktiviteten igruvorna sleg mycket snabbt, delvis som ett resultat av denökande produktionen. Den har därefter haft en ogynnsam utveckling, under senareär påverkad av den låga avsättningen. Olika åtgärder har sedan hösten 1976satts in för att sänka kostnaderna och höja företagets effektivitet. Dessa ålgärderhar haft en betydande effekt på kostnaderna. Förelagels effektivisering skall fortsätla. De befintligaresurserna i personal och utrustning är avsevärda. De gångna årens storainvesteringar har medfört att en tekniskt väl utbyggd och modernproduktionsapparat nu står till förfogande. Vid rörelseenheterna har utarbetats omfattande program,som visar på möjlighelen lill siora effekliviserings- och besparingsåtgärder ifråga om drift och investeringar. Effekliviseringen i form av ett bättreutnyttjande av de fasta produktionsanläggningarna är till en del beroende avhur produktionen kan höjas. Medan kostnadsbesparingar snabbt och kontinuerligtgenomförs i fråga om material- och energikonsumtion etc, kräver åtgärder, sominnebär inskränkningar av egen och entreprenörers personal mer omfattandeförberedelser. All förutsatta effektiviletsförbällringar kommer lillstånd är en av ett antal fakiorer, som är av avgörande belydelse förutredningens slutsals att har möjligheler all fortsätla som självbärandeförelag. kostnadsläge och därmed förelagets konkurrenskrafti jämförelse med de stora översjöiska järnmalmsgruvorna är f. n.otillfredsställande. Detta innebär ell allvarligt hot mol företagel ochgruvsamhällena. Del är därför nödvändigt all del sker en kraftsamling förfortsatta förbättringar av produktion och effektivitet. Utredningsgruppen, som tvingats arbeta snabbt, har intehaft möjlighet atl i samarbete med personalen genomföra den analys av effekliviserings-programmen,som torde vara en föruisättning för genomförandet. Arbete i detta syfte harigångsatts och organiserats i särskild projektform. Prop.1978/79:87 26 Antalet anställda har genom rekryteringsresirik-tioner,förtida pensioneringar och naturlig avgång minskat men är fortfarande siörreän som f. n. erfordras. Även med den ökande produktion som förutses iutredningen kommer bl.a. som en följd av effekliviseringspro-grammensgenomförande ett personalöverskoll att finnas . bedömningar skulle personal-överskottet havarit omkring I 000 personer vilkel överskott med enbart naturlig avgång i delnärmaste skulle kunna avvecklas . Personalutvecklingen redovisas säsom beräknad personalutveckling,bedömt personalbehov samt över- eller underskott av personal. Den beräknadepersonalutvecklingen avser det faktiska genomsnittliga antalet anställda åren1976-77 samt den beräknade utvecklingen under förutsättning avnaturlig avgång. I sifferuppgifterna ingår anställda länglidsfränvarande. Dennaturliga avgången består av pensionsavgång, vilken generellt beräknas ske viduppnådda , och övrig naturlig avgång, som med hänsyn till den lågaomsättningen av personal beräknas lill vid var och en av de bådajärnmalmsrörelserna och lill vid Regionkontoret i (netto efter hänsyntill viss nödvändig äterrekry-lering). Del bedömda personalbehovel avser behovet av personal förden produktion, som är planerad . I uppgifterna ingår personalsysselsatt med invesleringar, som är nödvändiga för fortsatt drift. Siffrornainkluderar normal kortiidsfrånvaro men däremot inte långtidsfrånvarande personal.Vid bedömning av personalbehovet har hänsyn tagits till föreliggande förslagtill effektiviseringsprogram. Över- resp. underskottet av personal utgör skillnadenmellan beräknad personalutveckling och bedömt personalbehov. Skillnadeninkluderar således länglidsfränvarande, vilka dock även redovisas separat förutvisande av det egentliga över- eller underskottet av personal. Exemplet i figur 3 visar hur den totala personalstyrkangenom naiurlig avgång skulle minska med ca 1900 personereller . Behovet av personal är 1 100 personer mindre änden tillgängliga personalen om man undantar långtidsfrånvarande. Under periodenminskar behovei med ytterligare ca 225 personer. Personalöverskottel ulgörs av skillnaden mellan kurvorna 3och 4 i figur 3 (avser bedömningarna från utredningsperioden , ej detdagsaktuella läget som innebär att personalöverskottet blir lägre änvad som förulsalls i utredningen). Om man i samma exempel studerar personalutvecklingen inom Kiruna-resp.Malmbergsomrädel och inkluderar all där pågående verksamhet men utesluterhamnarna i och fördelar sig personalöverskottet, exkl.långtidsfrånvarande, enligt figur 4. Totalt och Malmbergsområdet samt hamnarna (T) Beräknatmedeltal anställda resp. år efter reducering med faktiska pensionsavgångar och övrig avgång. (T) Bedömt personalbehov enligt budget 1978 och 5-årsplan 197983. (Bedömn.våren 1978). antal © Differens. anställda (J\ Långtldsfränvaro. 8 5008 000 7 500 7 000 6 500 6 000 5 500 5000 4 500 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1500 1 000 500 Utredningsgruppenfinner det nödvändigt att kostnaden för den övertaliga personalen betraktassom en samhällelig kostnad som inte skall belasta resultat. Malmulvinningeninnebär i sin tekniska del ett omfattande transportarbete, som från gruvanfram till stålverket med transporter inom gruvområdet, pä järnväg och lillsjöss ingår i ett stort system. 1 100 1 000 900 800 700 600-500-400 300 200 100 O > Totalt , I Kirunaområdet ,_ Malmbergsomrädel >är Sjötransporterna sker beträffande malm på fariygtillhörande andra företag. Vissa konkurrerande järnmalmsförelag har skaffategna fartyg. Frågan om framtida politik på detta omräde utreds. Malmlransportenlill hamnarna i och sker pä , som på svenska sidan lillhörstatens järnvägar och pä norska NSB (Statsbaner). Järnvägskostnadernaär enligt uppfattning orimligt höga. De konkurrentanalyser, som utredningenlålil genomföra, omfattar även kostnader för järnvägstransporter.Jämförelserna är visserligen vanskliga att göra med hänsyn lill de skildalokala förhållandena men ger ändå en uppfattning om storleken avkonkurrenternas järnvägskostnader. Den bekräftar den höga fraktkostnadsnivånför LKAB-malm. Utredningsgruppen utgår från alt järnvägsfrakternaradikalt sänks så att allvarliga konkurrensnackdel i detta avseendeelimineras. 1978/79:87 29 Järnmalmsrörelsen befinner sig i ell skede, där risk finnsför slagnation och tillbakagäng. Nya verksamhelsgrenar skall därför utvecklassom pä sikl kan ge företaget en ny ekonomisk bas för sin verksamhet. harett värdefullt kunnande inom gruvhantering och därtill gränsande aktiviteter.En försiärkning av förelagel sker därför nalurligasl utifrån dessakompetensområden. avserall i försia hand inrikla uivccklingen av nya rörelsegrenar på prospekteringefter och utvinning av andra och än järnmalm med särskildinriktning på . Även utveckling av internationell konsultverksamhetär av vikt. Bolaget samverkar med Statsföretag saml kommunala,statliga och fackliga organ för att bredda verksamheten i framförallt gmvorterna. Järnmalmsrörelsen förblir dock huvudverksamhet. Bedömningen av framlida förutsättningar, ekonomioch finansiella behov är naturligtvis behäftad med viss osäkerhet. Enutveckling, som är mer gynnsam beträffande leveranserna eller priserna, kanmedföra att ekonomin blir mycket god. kvarstannande vid låga leveransniväfår däremot allvarliga konsekvenser. Om sänkningen av järnvägsfraklen skulle utebli försämras drastiskt. Delsamma gäller om genomförande av effektivise-ringsprogrammenej lyckas. Resultaten visar betydandeunderskott. Under den långvariga stålkrisen har malmlagren byggts upp till ca15 milj. ton vid årsskifiet 1977/78. Ett omfattande investeringsprogram harfullföljts. Detta har gjort en avsevärd upplåning nödvändig. Den finansiellabelastningen har stigit och soliditeten försämrats. Investeringarna har, som lidigare nämnts, lett till attföretaget genomgående har moderna anläggningar. Förutsatt attmarknadsutvecklingen blir den förutsedda gäller att beslut om ytterligare storainvesteringar blir aktuella tidigast nägra år in pä 1980-talel. Resultaturvecklingen haranalyserats för olika leveransalternativ. Utvecklingen på harstuderats mer översiktligt. Med vissa förutsättningar beträffande leveranskvantiteter,priser, järn-vägskoslnader och sociala kostnader uppkommer i huvudalternativetett rörelseresultat omkring noll före avskrivningar och finansiella posterredan från år 1979. 1978/79:87 30 1 utredningen har analyserats finansieringsalternativ medutgångspunkt i resultat- och balansräkningar och olika former för enrekonstruktion har studerats. Utredningsgruppen anser pä grundval härav att enfinansiell rekonstruktion är nödvändig. Denna bör utformas så attförutsättningar skapas för företaget atl i fortsättningen uppfylla rimliga kravpä lönsamhet. Bilaga 2 Prel. utfall 1974 1975 1976 1977 1978 Genomsnittspris,kr./ton levererad malm Järnmalmsproduktion, milj. ton Malmlager per 31/12 milj. ton Omsiättning, koncernen, milj. kr. Resultat efter plan-enl. avskrivn. o skatt, koncernen,milj. Balansomslutning, koncernen, milj. kr. Soliditet, koncernen, % Invesleringar, koncernen, milj. kr. Antal anställda per 31/12,koncernen -642,8 resultat (moderbolaget) 1978-1979 utanrekonstruktion Rörelsens intäkter Rörelsens kostnader Rörelseresultat före avskrivningar Planenliga avskrivningar Extra avskrivning -220 -225 -214 Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader -659 -197 -225 -230 Resultat före bokslutsdispositioner och skatt Bokslutsdispositioner och skatt -856 -f239 -455 - 25 Resultat efter skatt -617 -480