prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare föreslår kommittén atl produktionsbidraget tillfådagarstidning med riksspridning enligt övergångsbestämmelserna (1977:1051) skall höjas från . till750000 kr., för upplagor av högst5000 exemplar, från . fill , för upplagor mellan 5001 och 6000 exemplar, från . fill1050000 kr., för upplagor mellan 6001och 7000 exemplar samt från . för upplagor somöverstiger 7 000 exemplar. Tidningar som uppfyller förordningens strängarekrav om minst 10000 exemplar abonnerad upplaga och riksspridning bör enligt kommittén få bidragethöjt från nuvarande . Samtliga härredovisade förslag föreslås gälla fr.o.m. bidragsårel 1979. Kommittén anser att det bör finnas fömtsättningarför fådagarstidningarna att spela en alltviktigare roll i den politiska opinionsbildningen. Därför föreslår kommittén att fådagarstidningarmed produkfionsbidrag redan nu skallges möjlighet atl för ansöka om utvecklingsbidrag. Flerdagarstidningar; överväganden och förslag Flerdagarstidningardelas ofta in i storstadstidningar och landsortspress. Storstadstidningar är detidningar som ges ut i , och . Dagspresskommitténhar delat in gruppen landsortstidningar i tre undergrupper;lågtäckningstidningar på konkurrensorter, övriga lågläckningsfid-ningar och högtäckningstidningar. I de första gruppeningår 15 lågtäckningstidningar, som alla ges ut på orter med annanjämförbar flerdagarsfidning. Dessa tidningar har kommittén brutit ned iytteriigare två grupper; tidningar som har högst hushållstäckning år 1977och tidningar som har haft hushållstäckning.Lågtäckningstidningar med högst hushållstäckning utgör enligtdagspresskommittén den grupp med särskilt låg hushållningstäckning, som nämnts ikommitténs direktiv. består av flerdagarstidningar, som är ensamma omtidningsutgivning på utgivningsorlen men som på grund av låg hushållstäckningerhåller produktionsbidrag. I gruppen högläcknings-fidningar finns det femtidningar med produklionsbidrag. Av dessa ges två ut i samt eni vardera , och . Kommittén behandlar inte gotlandstidningarna. Deövriga tre finns med som jämförelseobjekti kommitténs tidningsanalyser på konkurrensorteraa. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 122 När det gällerlågtäckningstidningar på konkurrensorter har kommittén funnit en inteoväsentlig skillnad i fråga om upplageutvecklingen på utgivningsorten mellantidningar med särskilt låg hushållningstäckning och övriga. Från år 1969och fram t. o. m. har bland de särskill lågtäckande tidningama fyratidningar föriorat och fyra vunnit upplaga. Av de fyra tidningar som har ökatsin upplaga över perioden är det endast en som har ökat procentuellt mer än sin konkurtent.Däremot har samfiiga lågtäckande tidningarmed hushållstäckning ökat sin upplaga, i sex av de sju aktuella fallen procentuellt mer änkonkurtentfidningen. Kommittén harjämfört dessa ökningar av upplagan med befolkningsökningen . Dåframgår det att även relativt kraftiga upplageökningar lett endast fill blygsamma ökningar eller rent av tillminskningar av huishålls-täckningen.Atl notera är dock att 13 av de 15 lågtäckningsfidningama förlorat hushållningstäckning under den förstaperioden fram . fram t.o.m. ärdel bara 4 av de 13 som fortsätternedgången. Minskningen är dessutom i flertalet fall mindre än under den förstaperioden. Produkfionsbidragen har således hejdat den negativa utveckligen. Imånga fall har de lett lill återhämtning, i några fall tillförbättringar. Dagspresskommitténhar granskat intäktsstmkturen och ekonomin för konkurtensortema åren 1976 och1977. Utredningen visar att de sju tidningama med särskilt låg hushållstäckning totalt settbara har en Qärdedel så höga intäkter för upplaga och annonser somkonkurrenterna med högre hushållningstäckning pä utgivningsorten. I absoluta talär skillnaden 225 milj. kr. När produktionsbidragen räknas in minskarskilbiaden till knappt 200 milj. kr. Vid jämförelse på orter medlågtäckningstidning med hushållstäckning är samma skillnad 60 milj. kr. före,och ca 40 milj. kr. Kommittén redovisaräven den genomsnittliga intäkten från upplaga och annonser. Förkonkurrensorter med särskilt lågtäckande tidningar har de lågtäckandefidningama genomsnittligt 14 milj. kr. i intäkter, medanhögtäckningstidningama hade ca 38 milj. kr. I övn'ga konkurtensorter var skillnadenmindre; ca 20 milj. kr. för den lågtäckande tidningen och ca 26 milj. kr. för den högtäckande. Skillnaden mellanhög- och lågtäckningstidningar blir ännu mer markerad när kommittén låter jämförelsenomfatta rörelseresultaten. Underlaget utgörs av dagspresskommitténs enkät och avsertidningsrörelsens resultat efter produktionsbidrag och beräknade planenligaavskrivningar på fastigheter, maskiner och inventarier samt - i förekommandefall - balanserade organisationskostnader. För samtliga högtäckningstidningar visarsig år1977 vara ett klart än . Även för lågläckningstidningama med enhushållstäckning förbättras resultatet mellan åren. Förlågläckningstidningama med särskill låg hushållstäckning har resultaten i ställetförsämrats. Föriusterna ökade från 3,4 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 123 Till detta kommer att tidningarna med särskilt låg hushållstäckning vanligen har elt eftersattavskrivningsbehov. 1 resultaten ovanhar produkfionsbidragen räknats in. erhöll tidningar medsärskill låg hushållstäckning tillsammans ca 32 milj. kr. och övrigalågtäckningstidningar ca 30 milj. kr. Kommittén ser dessa produktionsbidrag som ettvillkor för alt lågläckningstidningama även i fortsättningen skall kunna hålla sig kvar påmarknaden. Alla storstadstidningar - utom - har en lägrehushållstäckning än . har genom en 15-procentig ökningav upplagan i Slockholm lyckats behålla sin hushållstäckning över åren. Lägstahushållsläckning av alla flerdagarsfidningar har tidningen , som har knappt I % hushållstäckning i . Vid jämförelsemellan konstaterar kommittén att Dagens Nyheterminskar och alt ökar sin upplaga. I är upplaga oförändrad, medan Arbetet minskar och ökar. Intäktema ökar föralla storsladstidningama, men ökningen är relativt störst för och . Lågläckningstidningama får - för att kompensera sina små intäkter frånmarknaden -även produklionsbidrag. År 1977fick även bidrag. uppgick fill av tidningens intäkterfrån upplaga och annonser under /77. När det särskilda bidraget till den västsvenska edifionenräknas in får Arbetet genomproduklionsbidrag ett tillskott på . Lika stort är tillskottet tilltidningen , medan det för Skånska Dagbladets del är . Produktionsbidragen minskar i varierandegrad skillnaden i intäkter mellan låg- ochhögtäckningstidningar. Men i stort visar kommittén att de lågtäckandestorstadstidningarna , Arbetet och samtligahar totala intäkter - av upplaga, annnonser ochproduklionsbidrag - som bara är mellan en Qärdedel och en tredjedel avmotsvarande högtäckningstidningars. Resultaten förTryckeri AB Framliden (Arbetet) och AB förbättradesmellan . Arbetets föriust halverades och underskott blev i stället ett överskoH . Tidnings ABDagen och fick se sina resultat försämrade. De här redovisade förhållandena harföranlett följande överväganden och förslag från kommittén. Produktionsbidragenfördelas utan individuella bedömningar till sådana tidningar som har ekonomiskasvårigheter på grund av sin ställning på marknaden. Med hjälp av hushållstäckningen påutgivningsorten skiljer man ut de slödberätligade tidningarna och fastställersedan bidragen med ledning av automatisk verkande regler om tidningarnasupplaga samt re- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 124 dakfionella omfång inom vissa minimi- och maximigränser.Dagspresskommittén har i sin bedömning av behovei av ett ökal stöd tillflerdagarstidningar med särskilt låg hushållstäckning följt samma principer. Analysenav marknadsförhållandena och ekonomin avser så långt möjligt grupper av tidningar.Tidningar med högst hushållsläckning på utgivnings-orten har ansetts ha särskilt låghushållstäckning. Inomlandsortspressen brottas i synnerhet flerdagarstidningar med hushållstäckningunder med ekonomiska svårigheter. De befinner sig konkurtensmässigt i svårtunderläge och deras ekonomi är svag. De sammanlagda marknadsinläktema är baraen Qärdedel av konkurteniemas och rörelseunderskotten är stora. Medan övriga lågtäckningsfidningarpå konkurtensortermed hjälp av stödsystemet har kunnat förbättra sin ställning har detta inte varitmöjligt för de särskilt lågtäckande tidningarna. Av såväl presspolitiska somföretagsekonomiska skäl finner kommittén det motiverat att höja bidragsnivånför tidningarna med särskilt låg hushållstäckning. Någon risk för attkonkurtenternas situation skall försämras föreligger enligt kommittén inte.Därtill är skillnaderna med avseende på marknad och ekonomi alltför betydande. Dagspresskommitténhar övervägt om de ökade bidrag som tidningarna med särskilt låghushållstäckning behöver skulle kunna tillföras dem helt eller delvis genomomfördelningar inom nuvarande ekonomiska ramar. Maximibeloppet för produktionsbidragskulle kunna sänkas och möjlighetema för högtäckningstidningar att erhållaproduktionsbidrag skulle kunna begränsas. Kommittén har emellertid avvisat dessa tankar.Maximibeloppet bör varaoförändrat och bestämmelsen om produktionsbidrag i vissa fall tillhögtäckningstidningar bör kvarstå oförändrad. Delandsortstidningar inom flerdagarspressen som har särskill låg hushållstäckningvisar genomgående förluster. För flertalet tidningar i gruppen ökar dessutomförlusterna . Kommittén har noterat attskillnadema i förlust mellan tidningarna i vissa fall är betydande, men finnerändå inte anledning avvika från principen om att reglerna skaU vara automafiskt verkande. I gruppenlågtäckningstidningar, vars hushållstäckning är högre än , har två tidningarnegativt resultat. För denna grupp föreligger det enligt kommittén inte någolgenerellt behov av justering av bidragsreglema. Dagspresskommilténföreslår att produkfionsbidragen för flerdagarstidningar med högst i hushållstäckning ges ett generellt påslag. Det bör vara förlandsortsfidning. bör den nedre gränsen för produkfionsbidrag tillfidning som utkommer minst höjas procentuellt lika mycket,dvs. från 1 milj. kr. Kommittén föreslår vidare, att det generellapåslaget skall vara oförändrat för storstadstidning med högst 100000 exemplar i upplaga. Förstorstadsfid-ning som dels har särskill låg hushållstäckning, dels har enupplaga som överstiger 100 000 exemplar, finner kommittén det mofiverat att höjadet 1978/79:100 Bilaga 12 125 generella påslaget till . I de fall sådanstorstadstidning erhåller maximall bidrag skall påslaget beräknas på detta. Enligt nuvarande reglerutgår etl högre produktionsbidrag till fådagarstidningar som harriksspridning, än till övriga. Dagspresskommiltén har funnit det motiverat atten liknande regel införs för flerdagarstidning som är rikstidning. Kommitténföreslår sålunda att produktionsbidragel lill flerdagarstidning som utkommerminst och är riksfid-ning enligl 5§ i förordningen skallhöjas från lägst 2,4 milj. kr. till lägst 6 milj. kr. 1 en reservation tillmajoritetens förslag har ledamoten uttryckt som sin mening att det ärfelaktigt atl - innan väsentliga delar av utredningsuppdraget har hunnitanalyseras - binda sig för att använda en mycket stor del av det begränsadeekonomiska utrymmet till att höja de selekfiva produktionsbidragen. En storsatsning nu på produktionsbidragen inskränker även väsentligt på utrymmet förgenerella åtgärder. Som exempel på en angelägen generell åtgärd framhållerreservanten slopandet av reklamskatt på annonser i dagspressen. I avvaktan påkommitténs slutliga förslag borde förslagen ha finansierats genom omfördelninginom den nuvarande utgiftsramen. Efter remiss haryttranden över dagspresskommitténs förslag avgetts av statskontoret,(), (), presstödsnämnden.Tjänstemännens centralorganisation (), i (LO),(), , . (), Veckopressektionen inomSvenska tid-ningsutgivareföreningen (VECTU) och Föreningen fackpress(FACTU). Huvuddelen avremissinstanserna tillstyrker eller lämnar utan erinran dagspresskommilténsförslag lill uppräkning av produktionsbidragen för fådagarstidningar och förflerdagarstidningar med särskilt låg hushållsläckning. Delsamma gällerkommitténs förslag om krav på redaktionellt utrymme i fådagarstidningarför att de skall fä räknas som dagstidning. TCO, LO och , som samtliga tillstyrker de framlagda förslagen, anser attbidragen bör bli föremål för generella eller automatiskauppräkningar. pekar isitt yttrande på några konsekvenser av kommitténs förslag. a. nämnernämnden olägenheten av atl skriva in kravet på minsta redaktionellt utrymme istödförordningens dagspressdefinition. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 126 Om detta sker måste presstödsnämnden begära mätningar avalla tidningar, eftersom dagspressdefinitionen även reglerar vilka tidningar somkan erhålla samdistributionsrabatt. ifrågasätter om inte kra vet på minstaredaktionella utrymme tills vidare bör inskränkas till stödformernaproduktionsbidrag, utvecklingsbidrag och etableringsstöd samt om det bör gällatidning som i huvudsak distribueras till svenska medborgare utomlands. Vidarebör del - utom för t. ex. nyetablerade tidningar - gälla tidnings innehåll år1980 och alltså bli underlag för bestämmande av produktionsbidrag först för . harfunnit atl förslagen till ändrade produklionsbidrag medför att en tredagarstidning som ärrikstidning kan få sitt produktionsbidrag minskat med . om tidningenövergår till fyradagarsut-givning. Vidare konstaterar nämnden attdagspresskommittén nu inte föreslårnågon ändring av etableringsstödets storlek. har etableringsstödetmotsvarat 1'4 produktionsbidrag för fådagarsfidningar. Merkostnaderna för etablering av en dagstidning motiverarett etableringsstöd som är högre änproduktionsbidragel, påpekar presstödsnämnden. SAF ansluter sig -med hänvisning till värdet av en varierad och allsidig press - principiellt till etl fortsatloch utbyggt presstöd. Föreningen anmäleremellertid tveksamhet till de förslag som dagspresskommittén framlagt i sitt delbetänkande. I likhet med bl. a.RRV och NO finner SAF det vara enbrist att inle bedömningen av det förstärkta presstödet kan göras efter en fullständig analys av det samladepresstödet. RRV anser för sin del attbeslutet om ökning av produktionsbidragen - såväl till fådagars- som flerdagarstidningarna- bör anstå till dess att hela resultatet av kommitténs arbete föreligger. SAF däremot är visserligen tveksam tillförslagen, men anser atl de förbättringar som förordas - i avvaktan på kommitténsvidare utredningar - skulletemporärt kunna genomföras genom omfördelningar mellan olika kategorierstödberätfigade tidningar. Delta stämmer överens med vad ledamotenTobisson föreslagit i sin reservation. Även NOoch FACTU uttalar sig till förmån fören omfördelning inom den nuvarande utgiftsramen. Flertaletremissinstanser har lämnat synpunkter på kommitténs fortsatta arbete. Statskontoret anserdet vara angelägel alt kommittén inte bortser från möjligheterna att samordnaolika bidragsformer. Kommittén bör l.ex.överväga om inte utvecklings- ochproduktionsbidragen kan slås samman enda bidragsform. Med hänvisning till att det kan vara krångligt att hålla reda på flera bidragsformer kanstatskontoret tänka sig att också etableringsstödet slopas och i sak inordnas iett enda produkfions- eller dagstidningsbidrag. RRV framhåller att dagspresskommitténs fortsatta arbetebör inriktas på Prop.1978/79:100 Bilaga 12 127 stödformer som stimulerar till kostnadssänkandeåtgärder, t. ex. i form av samverkansbidrag. TU framför jämle SAF liknandetankegångar och förordar attkommittén prövar olika åtgärder som kan möjliggöra en ökad samverkan på delproduktionstekniska området. RRV anser vidare atl kommittén i fråga om framfida produkfionsbidragbör överväga möjligheterna attinföra en gräns för hur stor del av en tidnings kostnader som skall kunnabetalas med produktionsbidrag. Kommittén bör även undersöka fådagarsfidningamas prispolitik samt belysakonsekvenserna av att kombineranuvarande villkor om upplagestorlek och annonsandel med villkor knutna delstill prenumerationsprisets totala storlek, dels upplageintäkternasrelation till produktionsbidragel. Enligt NO:s meningvore det av värde om kommittén från synpunkten om presstödets syfte också belyste hurkvantiteten redaktionell text påverkats hos tidningar som en längre fid har åtnjufitproduktionsbidrag. NO konstaterar atttidningarnas sammanlagda täckningsgrad har sjunkit . Eftersom dagstidningarna möter en allt starkare konkurrens från andra medier kanhan inte utesluta att denna tendens blir bestående. Mot denna bakgrundaktualiserar NO frågan om inteproduktionsbidragets regler för högsta täckningsgrad borde omprövas. Bestämmelser som innebär att tidningar med storupplaga, stor annonsvolym och förhållandevis hög hushållstäckning kanfå produktionsbidrag synes enligt NO:smening inte överensstämma med presstödets syfte. NO ulgår från att dagspresskommiltén kommer attöverväga denna fråga. Statskontoret och TUhar båda särskilt tagit upp de ökade distributionskostnaderna. Bådaremissinstanserna finner det vara viktigt att kommittén undersöker dessakostnader. TU anser att analysen bör mynna ul i förslag till åtgärder, som statsmakterna kanvidta för atl göra del lättare för tidningarnaatt möta en fortsatt ökning av distributionskostnaderna. TU framhåller i sammanhanget att kommittén även böranalysera problemen med överspridning. Kravet om minstaredaktionella utrymme har framförts av dagspresskommiltén, utan åtskillnad för få- ochflerdagarsfidningar. finner det motiverat atl kraven differentieras.Kommittén bör enligt nämndenfå i uppdrag att presentera underlag för bestämmandet av ett sådant krav. Fleraremissinstanser har tagit tillfället att framföra en del mer allmänna synpunkter på presspolitiken. NO och TU tar bådaupp reklamskatten på annonser i dagspressen. NO påminner om sitt yttrande överreklamskatteutredningens delbetänkande (SOU 1972:6), i vilket han framhöll att han frånkonkurtenssynpunkt kan resa flera invändningar mot reklamskatten. TU hänvisartill tidigare framställningarom reklamskattens avveckling och hemsläller att ett sådant förslag snarastläggs fram. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 128 Även VECTU önskaratt reklamskatten avvecklas, men riktar sig främst mol att dagspress och populärpressbehandlas olika i fråga om mervärdeskatt. VECTU anser atl de långsiktigakonsekvenserna av dagens presstödspolitikskall utredas på nytt och atl man då skall ta hänsyn tiU konkurtensen mellan olika lidningsgmpper. Sommål framhålls bl. a. likabehandling i moms- och reklamskatiehänseende. Konkurtensförhållandenamellan olika lidningsgmpper berörs också av FACTU. TU understrykernödvändigheten av att statsmakterna mer långsiktigt än tidigare fastlägger enpolitik som kan trygga en mångsidig och differentierad press. TU anseratt dagspresskommittén skulle kunna presentera underiag för ett sådant mersamlat grepp kring presstödsfrägan. SAF finner det angeläget att peka på desnedvridande effekter som presstödet haråstadkommil på den s. k. civiltrycksmarknaden. Föreningen ser det som uppenbart att tidningsförtagenanvänder sin tekniska utrustning - även sådan som anskaffats medpresstödets hjälp - också för annan grafisk produktion äntidningsframställning. Presstödsnämndensanslagsframslällning för /80 bygger på nu gällande regler för stöd till dagspressen.Nämnden räknar med ett behov av ytterligare 14,6 milj. kr. förproduktionsbidrag automatisk följd avförändringar i lidningamas upplagor, förändringar av pappersförbmkningen förredakfionellt innehåll samt ökning av antalet slödberätligade fidningar, bl. Däremot är enligt nämndens bedömningar behoven av anslagför etableringsstöd, utvecklingsbidrag,samdistn'butionsrabatt samt stöd fill samverkan inom produklion, annonsförsäljning och störte branschprojektoförändrade. Jag ansluter mig tillpresstödsnämndens beräkning av anslagsbehovet vid oförändrade reglerför stöd till dagspressen. Dagspresskommitténhar i uppdrag att se över det nuvarande stödet till dagspressen. Kommittén harvalt att göra sin översyn i två etapper, varav den första i stort redovisas i det nu föreliggandedelbetänkandet (Ds B 1978:10) Översyn avpresstödet. I betänkandet behandlas problem som kommittén ansett det angelägetatt lösa snabbt. Kommittén lämnar förslag om förstärkt stöd till två kategorierav dagsfidningar, nämligen till flerdagarstidningarmed särskilt låg hushållstäckning - - på utgivningsorten samt till fådagarstidningar. Vidarebehandlas frågan om stödsystemets effekter på tidningar utanförsystemet. Av det material somdagspresskommittén nu presenterat framgår klart det statliga presstödets betydelse förbevarandet av mångfalden i svensk press. Utan presstödet skulle utgivningen av ett stortantal fidningar sannolikt inte vara möjlig medan andra tidningar skulle habrottats med stora ekonomiska problem och troligen tvingats tillnedskämingar av sina redak- 1978/79:100 Bilaga 12 129 Genom alt stödel på en gångär selektivt och fördelas efter generella regler har del varit möjligt atlrikta stödet till de tidningar som har varit i störsl behov av del ulan alläventyra tidningarnas självständighet. Eftersom slödel har givits en seleklivutformning har det haft betydande effekter irols all del endasi svarar föromkring av den samlade dagspressens nellointäkler. För egen del vill jag isammanhängd också erinra om belydelsen av ålgärder ägnade alt förbättra densamlade dags-pressetjs silualion. En sådan åtgärd var det genomfördabeslutet att halvera reklamskallen pä annonser i dagspressen. Dagspresskommilién drarav sina undersökningar och analyser slutsal-sen - delvis preliminärt i avvakianpå ytteriigare bearbetning - all det slailiga stödet till dagspressen inleallvariigt försämrat konkurrensförutsättningarna för de tidningar som ståttutanför stödsystemet. Del nu föreliggande materialet speglar dock uivecklingenunder en förhållandevis . Jag föruisäller därför attdagspresskommiltén i göriig mån följer dessa frågor även under det forisalta utredningsarbetet. Ingen avremissinstanserna har haft några erinringar mot dagspresskom-milléns förslag omall som ylieriigare krav för alt en fådagarstidning skall betecknas somdagstidning skall gälla atl den har redaktionellt ulrymmmeper år. Fiertalel remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag om ökal siödfill flerdagarstidningar med särskill låg täckning pä uigivningsorten och lillfådagstidningarna. De remissinstanser som avstyrker eller ullalar tveksamhet till förslagen åberopar i huvudsak direktivensuttalande om all eventuella förändringar av presstödet skall rymmas inom ramenför begränsade utgiftsökningar. Med hänsyn härtill ifrågasätts om inle de nuframlagda förslagen tar en alltför stor del i anspråk av del tänkbarareformuirymmet och vidare ifrågasätts om inle förslagen borde ha finansieratsgenom omfördelningar inom ramen för del totala slödel fill dagspressen. För egen del kan jag hysaförståelse för den tveksamhet som ullalats av de senast refererade remissinstanserna.Det rådande slalsfinansiella läget lalar också slarki för all utgiftsökningarskall begränsas. Men en bedömning av det material som presenteras avdagspresskommittén måsle enligl min mening leda fram lill sluisalsen altkommitténs förslag avser åtgärder som bör prioriteras. Del är uppenbart atldet nuvarande stödet till flerdagarsfidningar med en hushållsläckning på uigivningsorten inle är tillräckligt slort då dessa tidningar genomgåendegår med förluster. Del allmäni presspoliliska motiv som anges för ökat stödlill fådagarstidningar har enligl min mening också gillighel. Jag biträderdärför kommitténs förslag i dessa avseenden liksom de av kommittén beräknadekostnaderna härför, 13,1 milj. kr. Jag biträder vidare förslaget om ändradekrav föratt en fådagarstidning skall betecknas som dagstidning. Dock anser jag,i likhel med presslödsnämnden. all kravet på minsta redaktionellt innehåll ifådagarstidningarna bör bli gällande först vid bestämmandel av produk- I .".oml. Nr }00.Bilaga 12 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 130