prop · G20375 · 1978-12-31 00:00:00 — Verket föreslår att en regel införs, som innebär atl lokalskattemyndighet inte behöver fastställa pensionsgrundande inkomst om den nyapensionspoängen uppenbarligen blir lägre än antagandepoängen och egenavgifierinte heller skall debiteras. Jag tillstyrker att en sådan regel införs. Riksförsäkringsverketifrågasätter också i sitt remissyttrande om inte pensionsgrundande inkomstskall beräknas även för år då försäkrad avlider. En sådan ändring skulle i prakiikenendasl beröra familjepensioneringen. Jag förordar därför att frågan las upp tillprövning inom ramen för pensionskommitténs pågående översyn av bestämmelsernaom efterievandepensione-ring. 5.1.3Vidgad rätt ull beräkning av förtidspension från ATP med antagandepoäng Storiekenav hel förtidspension från ATP motsvarar som förut har nämnts i princip denålderspension som den försäkrade skulle bli berättigad till om han hade börjatuppbära sådan pension fr. o. m. den månad då han uppnår . Är vissaförutsättningar uppfyllda beräknas därvid förtidspensionen under antagande altden försäkrade fr. o. m. året för pensionsfallet t. o. m. det årdå han uppnår har tillgodoräknats vissa pensionspoäng, s. k.antagandepoäng. För att beräkning med antagandepoäng skall ske fordras enligtgällande regler att den försäkrade antingen för pensionsfallethar en sjukpenninggmndande inkomst som motsvarar en årsinkomst avförvärvsarbete lägst lika med basbeloppet vid årets ingång eller också hartillgodoräknats ATP-poäng för tre av de fyra åren närmast för pensionsfallel. Kommitténföreslår att villkoren för pensionsberäkning med antagande- 1978/79:75 54 poängberäkningmildras så alt sådan beräkning kan ske även då del finns pensionspoäng förendast två av de fyra åren närmast för pensionsfallel. Kommitténhänvisar härvid till atl nuvarande regler leder tillotillfredsställande resultat. Reglerna kan, som kommittén påpekar, medföra altförsäkrad som endasl tillfälligt lämnar förvärvslivet -exempelvis för vård avsmåbarn - går miste om rätten att få sin förtidspension beräknad på gmndval avantagandepoäng. Jagbiträder kommitténs förslag som har godtagits av flertalet remissinstanser.Jag är däremot inte beredd att, som har ifrågasatts av , förorda all pensionsberäkning med antagandepoäng sker redan när ATP-poänghar tillgodoräknats den försäkrade för ett av de fyra åren närmast före åretför pensionsfallel. Med en sådan ordning skulle man enligt min mening alltförofta komma att tillämpa antagandepo-ängmetoden även i situationer då denförsäkrade för pensionsfallet i själva verket lämnatförvärvslivet. 5.1.4ATP-poäng vid förtida uttag av hel ålderspension Enligtgällande regler beräknas inte pensionsgrundande inkomst för år under vilket denförsäkrade har uppburit hel ålderspension. Vid uttag av halv ålderspension skerdäremot sådan beräkning för inkomst av fortsatt förvärvsarbete. Enförsäkrad som i slutet av tar ut hel ålderspension eller som återkallarett sådant uttag efter att ha uppburit förmånen endast under en de! av året harinte möjlighet att tjäna in ATP-poäng på förvärvsinkomster som han har haftunder den tid av året då pension inte har utgått. Kommittén finner dettaotillfredsställande och framhåller att en sådan möjlighet skulle vara särskiltvärdefull för försäkrade som tillhör den s. k. övergångsgenerationen inom ATP.Kommittén förordar därför att försäkrad som under del av år har uppburit helålderspension får rätt att tjäna in pensionspoäng på förvärvsinkomster vidsidan av pensionen. Skyldigheten att erlägga egenavgifter bör enligt kommitténutvidgas i motsvarande mån. Kommitténsförslag vinner allmän anslutning hos remissinstanserna. Svenska kommunförbundetifrågasätter emellertid om pensionspoäng bör få tjänas in på inkomst somförsäkrad förvärvat under månad då han har uppburit helålderspension. Föregen del vill jag med anledning av Svenska kommunförbundets invändning erinraom att den som uppbär halv ålderspension har möjlighet att förvärva ATP-poängenligt gällande regler. Det möter praktiska svårigheter om den försäkradesförvärvsinkomst vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst måstefördelas på tid under vilken han har resp. inte har uppburit hel ålderspension.Jag förordar således att kommitténs förslag genomförs utan en sådaninskränkning. Förslaget bidrar till att öka röriigheten i pensionssystemet. Prop.1978/79:75 55 Somhar framgått av den lidigare redogörelsen anser kommittén att förekommande egenavgifterskall eriäggas av försäkrad som under avgiftsåret har uppburit partiell meninte hel förtidspension. Avgifter skall enligt förslaget vidare eriäggas avförsäkrad som under avgiftsårel har uppburit uttagen ålderspension,dock ej om hel sådan pension har utgått . Kommitténs förslag harinte mött några invändningar vid remissbehandlingen. I sitt remissyttrandeförordar dock av administrativa skäl en längre gåendeavgiftsskyldighet. Jag vill i sammanhangeterinra om att det för lön som utges till arbetstagare, vilka uppbärförtidspension eller uttagen ålderspension, enligt gällande regler eriäggsarbetsgivaravgifter i samma utsträckning som för lön som utges lillarbetstagare i allmänhet. De av kommittén föreslagna ändringama innebär atlskyldigheten att eriägga egenavgifter anpassas med hänsyn till de vidgademöjligheterna att tjäna in pensionspoäng för ATP och till vad som sålundagäller beträffande arbetsgivares skyldighet att eriägga arbetsgivaravgifter.Jag ansluter mig till kommitténs förslag. På en punkt finns dock anledning attavvika från förslaget. Jag förordar sålunda att lilläggspensionsavgift skall eriäggasäven av försäkrad som avgiften avser har uppburit helförtidspension, i den mån pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete änanställning har fastställts för honom. Jag återkommer i specialmotiveringentill den närmare utformningen av förevarande bestämmelser. 5.2Rätt till barnpension i vissa fall m. m. Barnpensionutgår fr. o. m. den månad då föräldern avled eller, om denne vid sin död uppbarålderspension eller förtidspension, fr. o. m. månaden näst efter den vamnderdödsfallet inträffade. För att folkpension ochtilläggspension enligt AFL samt tilläggsförmåner skall beviljas fordras i regelatt den försäkrade gör en pensionsansökan hos allmän försäkringskassa. Om enansökan görs först någon tid efter det att pensionsrätt har uppkommit, kanpension beviljas retroaktivt, dock längst för tre månader tillbaka.Retroaktivtiden räknas från ingången av den månad under vilkenpensionsansökningen har gjorts. Retroaktivtiden är densamma för familjepension,ålderspension och förtidspension. Somframgår av den redogörelsen finns ett väl fungerande system för aviseringmed anledning av inträffade pensionsfall. Kommittén framhåller emellertid attdet likväl inte kan uteslutas att ansökningar om pension i undantagsfall kommerin senare än efter pensionsfallet. Kommittén anser det angelägetatt rättsföriuster på grund härav förhindras uppstå såviti gäller barnpensioneftersom denna förmån är avsedd att trygga försörjningen för barn, som har mistendera av eller båda sina föräldrar. Rätten till bampension för förfluten tidbör därför enligt kommittén utsträckas. 1978/79:75 56 Kommitténframhåller atl del knappast kan komma i fråga att låta barnpension utgå förobegränsad tid efter den till vilken pensionen hänför sig. Kommittén föreslår atlbarnpension skall kunna utgå retroaktivt föreansökningsmånaden. Praktiska skäl talar enligt kommittén för attansökningsförfarandet bibehålls. Kommitténsförslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. LOförordar dock en obegränsad retroaktivtid i fråga om barnpension. Jaganser i likhet med kommittén att del är angeläget atl rättsföriuster förhindrasuppslå. Kommittén harenligi min mening anvisat en lämplig väg att komma tillrätta med problemet. Den av kommittén föreslagna utsträckningen avretroaktivtiden fär också anses vara så avvägd att den täcker det praktiskabehovet. En ytteriigare utsträckning skulle medföra att barnpensionenskaraktär av löpande konsumlionssiöd åsidosätts i alltför hög grad. Jag förordarsåledes all kommitténs förslag genomförs. Kommitténhar, såvitt gäller retroaktivliden i fråga om änkepension, funnit alt ettställningstagande bör vänta till dess kommitténs överväganden beträffande denframtida utformningen av efterievandepensioneringen föreligger. Jag instämmermed kommittén även i denna del. Den längsta tiden för retroaktiv utbetalningbör således även i fortsättningen vara före den månad då ansökangjordes såvitt gäller annan pension än barnpension. Denföreslagna föriängningen av retroaktivtiden i fråga om barnpension bör enligtkommittén medföra en utökad samordning mellan barnpension och andra socialaförmåner. Kommittén föreslår sålunda alt det införs en särskild bestämmelse omavräkning på retroaktivt beräknad barnpension för efierievandelivränta enligtlagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som har utgått med anledning av sammadödsfall för den tid barnpensionen avser. Kommittén föreslår vidare atlavräkning görs på retroaktivt beräknad barnpension från folkpensioneringen för bamtilläggsom har utgåu med för högt belopp till vilken barnpensionenhänför sig. Slutligen föreslås att avräkning skall kunna göras på retroaktivtutgiven barnpension från ATP för vad som med för högtbelopp har utgått i änkepension från ATP. Jagförordar att de av kommittén sålunda föreslagna reglerna om avräkning införs.Enligt min mening bör emellertid - oavsett att retroaktivtiden föreslås föriängdenbart i fråga om barnpension - avräkning göras på samtliga former avretroaktivt utgiven pension för vad som under retroakiiviiden med för högtbelopp har utgått i livränta från arbetsskadeförsäkringen. Härigenom åstadkomslikformighet i behandlingen av de försäkrade i förevarande hänseende. Av sammaskäl bör bestämmelsen i 17 kap. 1 § AFL ändras så att det pensionsbelopp somförst förfaller till betalning efter beviljande av förtidspension skall minskasäven med sjukpenning som har utgått från arbetsskadeförsäkringen för den tidpensionen avser. 1978/79:75 57 specialmotiveringenlill den närmare utformningen av nu aktuella bestämmelser. Riksförsäkringsverkethar i en till kommittén överlämnad framställning påpekat alt det i denpraktiska tillämpningen råder oklarhet om ansökan i vissa fall skall krävas förökning av pension och från vilken tidpunkt sådan ökning skall ske. Kommitténlägger med anledning härav fram förslag om precisering av bestämmelserna i ifrågavarande hänseenden. Jag återkommer även till detta förslag ispecialmotiveringen. 5.3Pension till utlandssvenskar och utländska medborgare Folkpensioneringensyftar till att bereda dem som är bosatta i ett socialt gmndskydd vidålderdom, invaliditet eller familjeförsörjarens frånfälle. Svensk medborgaresom är bosatt i har alltid rätl till folkpension oberoende av tidigareavgiftsbetalning eller förvärvsinsats. Utländska medborgares rätt tillfolkpension regleras genom konventioner med andra länder. Folkpensionkan under vissa förutsättningar utgå även vid bosättning utomlands. Härförkrävs att den försäkrade har varit manlalsskriven i varunderhan har fylll och för . Regeln har medhänsyn lill sin utformning betydelse i stort seu enbart för ålderspension. 1fråga om övriga pensionsformer är man vanligen hänvisad till att tillämpa vissadispensregler som gäller vid sidan av den nu angivna generella regeln. Dessadispensregler kan åberopas av den som fiyttar utomlands sedan han har beviljatspension. De innebär alt pensionen kan få behållas efter prövning i del enskildafallet om flyttningen har skett av hälsoskäl eller det föreligger andrasärskilda omständigheter. Förden som har förvärvsarbetat ingår folkpensionen som en del i den sammanlagdapension, som i övrigt tilläggspensioneringen svarar för. Vid den åriigaberäkningen av pensionsgrundande inkomst för ATP görs ett bottenavdrag för den deiav förvärvsinkomsten som motsvarar basbeloppet vid årets ingång.Pensionsskyddet för denna inkomstdel ges genom folkpensioneringen, medantilläggspensioneringen svarar för skyddet för den överskjutande delen avinkomsten. Som lidigare har nämnts fordras enligt huvudregeln för rätl tilloavkortad ATP att antalet år med pensionsgmndande inkomsi uppgår till minst30. För svenska medborgare som är födda fordras enligt särskildaövergångsbestämmelser och för dem som är födda gäller ensuccessiv upptrappning till den allmänna 30-årsregeln. För utländska medborgarekrävs alltid minst 30 poängår för full ATP-pension. Undantag från dennabestämmelse har skett enbart genom den nordiska trygghelskonvenlionen. ATPbelalas, i likhet med andra pensioner som grundar sig på intjänad 1978/79:75 58 pensionsrält,ut oberoende av om den försäkrade är bosalt i eller ulomlands. Pensionskommitténhar lagt fram förslag till ändrade regler för utlandssvenskars ochutlänningars rätl lill folkpension och ATP. Kommittén föreslår all svenskamedborgare som bosätter sig utomlands i princip skall få rält till folkpensioni förhållande till det antal år under vilka de har varit förvärvsverksamma iSverige. Förslaget ansluter lill de principer som har godkänt vidbehandlingen av konventionen mellan och om social trygghet.Kommittén föreslår vidare att utländska medborgare som är bosatta i ochvars pensionsförhållanden inte regleras genom konvention tillförsäkras rätt tillfolkpensionsförmåner fömisatt alt de har varit bosalla här en längre tid.Kvalifikationsvillkoren föreslås utformade i huvudsaklig överensstämmelse medvad som gäller enligt den av biträdda europeiskapensionsöverenskommelsen av . Kommittén föreslår också förbättringar förutländska medborgare då del gäller övergångsbestämmelserna inom ATP. Kommitténsförslag om ändrad utformning av förutsättningarna för svensk medborgares rätttill folkpension vid bosättning utomlands får stöd av fiertalet remissinstanser.Även förslaget om införande av lagfasta minimiregler för invandrares rätt tillfolkpension får i huvudsak ett positivt mottagande vid remissbehandlingen.Flera remissinstanser anser dock att kraven för rätt till pension bör sättaslägre än vad kommittén föreslär. Förslaget atl öppna möjligheter för utländskamedborgare atl åberopa övergångsbestämmelserna inom ATP godtas i stort avremissinstanserna. Jag tar i det följande ställning till kommitténs olikaförslag. 5.3.2Folkpension vid bosättning utomlands Underde år som har gåtl sedan möjligheten att uppbära folkpension ulomlands infördeshar 57-62-årsregeln kritiserats vid upprepade tillfällen. Man har t. ex. pekatpå konsekvenserna när en person, som i övrigt har haft anknyining till Sverigehela sin aktiva tid, tar ett uppdrag utomlands nägot år under den enligt regelnrelevanta tiden från det femtiosjunde till det sextioandra levnadsåret.Önskemål har därför framförts om en regel med större flexibilitet. saknas motiv för att det svenska samhället skall svara för ettsocialt gmndskydd för personer som är bosatta utomlands. Kommittén framhållerockså att folkpensionssyslemet är utformat utan krav på avgiftsbetalning,intjänande eller försäkringstid och med schabloniserade belopp för allapensionärer. Mot bakgmnd härav bör enligt kommittén försiktighet iakttas då detgäller åtaganden om ulbetalning av folkpension vid bosättning utomlands.Kommittén betonar att folkpensionen allljämt bör fylla den dubbla funktionen avsocialt grundskydd och grundbelopp för ATP. Kommittén anser att detav bl. a. ekonomiska skäl inte torde vara 1978/79:75 59 möjligtatl låta en eventuellt något mer flexibel 57-62-årsregel omfatia samtligaförsäkrade som har varit bosatta här i rikel . Kommittén föreslårdärför atl nuvarande bestämmelser ersätts med en regel som knyter an till denmetod som har använts i bl. a. konventionen med . Sålunda förordas attsvensk medborgare vid bosättning ulomlands får folkpension i förhållande tillintjänad rält inom ATP, dvs. oavkortad folkpension om antalet poängår som läggslill gmnd för ATP uppgår till minsl 30 och i annat fall en proportionelltavkortad folkpension. Beträffande tid som ligger före införandet av ATP år 1960föreslås en anknytning av utfört förvärvsarbete i . Kommitténföreslår dock att försäkrade som uppbär folkpension eller har uppnått vid de nya reglernas ikraftträdande alltjämt skall ha möjlighet altåberopa 57-62-årsregeln, om en tillämpning av denna ger högre pension. Kommitténsförslag får slöd av flertalet remissinstanser. uttalardock i sitt remissyttrande atl rätten till folkpension vid bosättning utomlandsi stället bör knytas an till antalet bosällningsår i anser alt nuvarande regler bör bibehållas somkomplement till de av kommittén föreslagna reglerna och byggas ut till attomfatta svenska medborgare som har varit mantalsskrivna i minsl fem årmellan 50 och . Ilikhet med kommittén anserjag att del svenska samhällel inte rimligen böråläggas ell generellt ansvar för det sociala grundskyddet för personer som vislasUlomlands med åberopande enbart av tidigare bosättning i . Jag är därförinte beredd alt biträda de lösningar som företräds av statens invandrarverkeller . Med den inriktning kommitténs förslag harfår rätten till folkpension vid bosättning utomlands en klar karaktär av engenom förvärvsarbete intjänad räu lill första basbeloppet. Den som bosätter sigutomlands garanteras sålunda genom den förordade regeln ett fullständigtpensionsskydd på grundval av förvärvsarbetet i . Systemet kan också,som kommittén påpekar, på ett enkelt sätt anslutas till vad som gäller iflertalet andra länder. Jag förordar således att kommitténs förslag genomförs.Förslaget bör emellertid kompletteras så atl även år, då en förvärvsarbetandehar stått utanför ATP, beaktas vid bedömningen av rätt till folkpension vidbosättning utomlands. Jag återkommer härtill i specialmotiveringen. Liksomhiuills bör finnas möjlighet till dispens i det enskilda fallet om flyttningen utomlandssker av hälsoskäl eller andra särskilda omständigheter föreligger. Det ärhärvid angeläget att dispensgivningen i praxis anpassas till de nya principernaför rätt till folkpension vid bosättning utomlands. Oavkortad folkpension börexempelvis efter prövning i del enskilda fallet kunna utgå inte endast tillförsäkrad som inte uppfyller villkoret om rätt till ATP utan även tillförsäkrad som visserligen uppfyller delta villkor men som har tillgodoräknatsfärre än 30 poängår eller därmed jämställda år. Jag anser i likhet medkommittén att det inte finns anledning att nu gå in på en närmare 1978/79:75 60 bör övervaka utvecklingen av praxisi fråga om dispensgivningen. Jagvill betona alt förslaget endast berör rätten till folkpension vid bosättningutomlands. För dem som är bosatta i bibehåller således folkpensionenhelt sin karaktär av socialt grundskydd, lika för alla oavsett lidigare förvärvsarbete.Del bör också påpekas att del inte existerar några väntetider för svenskamedborgares rätt lill folkpension. En svensk medborgare som flyttar tillbakafrån utlandet och bosätter sig i blir följaktligen i och medbosättningen berättigad lill de folkpensionsförmåner för vilka han i övrigtuppfyller de allmänna förutsättningarna. föreslagna övergångsbestämmelserna får enligt min mening anses välavvägda. Jag är inte beredd alt tillstyrka den särbehandling av ulomlandsbosatta svenska sjömän som LO har förordat med avseende på möjligheterna attövergångsvis åberopa 57-62-årsregeln. Rätten till folkpension i förevarandeavseende för svenska sjömän, som har varit bosatta utomlands under den enligtregeln relevanta tiden, får enligt min mening bedömas på samma sätt som förandra svenska medborgare i motsvarande situation. Med anledning av vad LO haranfört i sitt remissyttrande bör emellertid de nya bestämmelserna om rätt tillfolkpension vid bosättning utomlands utformas så att tid , undervilken utomlands bosatt svensk har varit anställd i den svenska handelsfiottanoch eriagt sjömansskatt till , jämställs med förvärvsverksam lid iSverige i förevarande hänseende. 5.3.3Invandrares rän UU folkpension Utlänningarsrätt till folkpension regleras som jag förul har anfört genom konventioner.Flertalet av invandrarna i omfattas av konventioner som haringått med andra länder eller eljesl har anslutit sig till. Vissainvandrargrupper täcks dock inte av konventioner. Kommittén föreslår nu att dessatillförsäkras ett lagfäst minimiskydd i form av likställdhet med svensk medborgarei fråga om rätt till folkpension efter viss tids vistelse i . Kommitténsförslag ansluter till vad invandrarutredningen förordade i siU huvudbetänkande (SOU1974:69) Invandrarna och minoriteterna, nämligen att rätt till folkpensionborde föreligga för alla i bosatta utlänningar åtminstone på dekvalifikationsvillkor som gäller enligt den av biträdda europeiskapensionsöverenskommelsen av . Denna innebär alt den som har vistats iSverige minst 15 är efter fyllda , varav minsl förepensionsansökan, skall äga räu lill folkpension enligt samma regler som svenskmedborgare så länge han är bosatt i . Vissa särskilda villkor uppställsför förtidspension. Kommitténpåpekar att många invandrare i - ofta av principiella skäl - villbehålla sitt ursprungliga medborgarskap. 1978/79:75 61 enligtkommittén respekteras och inte medföra atl personen i fråga går miste ommöjligheten atl förvärva folkpension. Kommittén föreslår därför att invandrarutredningensförslag genomförs såvitt gäller ålders-, änke- och förtidspension. Kommitténframhåller att den förordade lösningen bygger på ett redan känt internationelltregelsystem som har accepterats av åtskilliga länder. En väntetid i form avintjänande under är dessutom del vanliga kravet för ålderspension i fleraländer på kontinenten. När det gäller rätlen tillbarnpension förordar kommittén en lösning efter mönster av konventionerna med Ösierrikeoch . Förslaget innebär alt rätl lill barnpension föreligger om denavlidne föräldern före sin död hade varit bosall i underminst och barnet vid dödsfallet var bosatt i . Detsamma gäller ombarnet är bosalt i sedan minsl fem åroch barnet eller den avlidne föräldernvid dödsfallet var bosatt i . Kommittén föreslår vidarealt vårdbidrag för handikappat barn skall kunna utgå om föräldern har varitbosatt i . Vårdbidraget bör enligt kommittén kunna ersättasmed förtidspension då bamet fyller ulan ny prövning av attkvalifikationsvillkoren är uppfyllda. Införandel av lagfästaminimiregler för invandrares rätt till folkpension tillstyrks vidremissbehandlingen. Flera remissinstanser anser dock att kvalifikationstidenför rätl till pension bör vara korlare än vad kommittén föreslår. ser som ett slutmål alt alla i bosatta utländskamedborgare skall ha rätt lill pension på lika villkor och att dessa skallöverensstämma med vad som gäller för svenska medborgare. Som en etapplösningförordar verket en lagfäst rätt till folkpension i form av änke-, ålders- ochförtidspension i överensstämmelse med bestämmelserna i konventionen medÖsterrike. För en sådan lösning ullalar sig även . Invandrarverketföreslåralt utländskt barn får rätt till barnpension på samma villkor som svensklbarn. Enligt LO bör bl. a. med hänsyn till principerna för finansieringen avfolkpensioneringen kvalifikationstiden för rält till folkpension inte för någon invandrargrupp. Vidare bör enligt LO tid under vilken utländsksjöman har varit påmönstrad ombord på fartyg i den svenska handelsflottan-eller såvitt avser tid - under vilken sjömannen har eriagtsvensk sjömansskatt jämställas med bosättningstid i . ochKooperationens pensionsanstall anser att folkpensionens dubbla funktion av sociallgrundskydd och grundbelopp för ATP liksom det förhållandet atlfolkpensionsavgift även erläggs för utländska arbetstagare talar för ett meralångtgående förslag än kommitténs. För egen del ansluter jagmig i likhet med remissinstanserna till kommitténs principförslag att delskapas ett minimiskydd för samtliga i bosalla invandrare i den form altde skall vara likställda med svensk medborgare i fråga om rätt till folkpensionförutsatt att de har bott här . Mot bakgrund av de synpunkter somvid remissbehandlingen har 1978/79:75 62 a. LO anser jag emellertid alt kvalifikationstiden bör göras korlare änvad kommittén föreslår.