prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligl styrelsensuppfattning borde även vissa andra skogsvårds- och produktionshöjande kostnadersom i realiteten höjer skogens värde kunna under innehavet i likhet medplanteringskostnader hänföras till skogens anskaffningsvärde. De ifrågavarandeåtgärderna är hyggesrensning, markberedning, lövbekämpning även på andra markerän de som planteras, röjning och dikning och permanenta nya vägar samt ev.andra liknande anläggningsarbeten. Hänförande lill anskaffningskostnad bordegivetvis fö ske endast om de redan existerande avdragsmöjligheierna för deifrågavarande åtgärderna inte har utnyttjats. Delegationenkan i och för sig ansluta sig till förslaget. För undvikande av avgränsningsproblembör dock principen gälla för alla former av skogsvårdskostnader. Begreppetskogsplantering leder lätt till tanken att kosinader för alla övriga åtgärder -markberedning, sådd, hyggesrensning etc. - som erfordras vid beskogning av markinte skulle fö behandlas på del sätt som föreslås. Delegationen anseraltbegreppet "plantering av skog" bör utbytas mot "skogsvård". Lantbruksnämndernai och , skogsvårdssiyrelsen i ochSveriges framför liknande synpunkter. Skogsvårdsstyrelseni anser att aktiveringsrätten bör gälla kostnader på minst 1 000kr. i anser däremot att beloppet, om valfrihetinförs, bör höjas från föreslagna 10OCX) kr. Skogsvårdssiyrelseni anser att . är en lämplig gräns medan Sverigeslantbruksuniversitet anser att gränsen bör sänkas till . Stiftsnämndeni ifrågasätter om planteringskostnader skall fö behandlas somförbättringskostnader vid realisationsvinstberäkningen. RSV tar också uppfrågan på vad sätt som planteringskostnadema skall påverkarealisationsvinstberäkningen. RSVlämnar i princip förslaget att skillnad inte längre görs mellan nyplanteringoch åierplaniering utan erinran, men avstyrker att skattskyldig skall kunna föavdrag mer än en gång. Om kostnaden inte läggs till det ursprungligaingångsvärdet ulan dras av som driftkostnad kommer det med hänsyntill innehållet i realisationsvinstbestämmelserna Prop.1978/79:204 309 inlealt minska omkoslnadsbeloppel vid realisationsvinslberäkningen. RSVföreslår därför alt avdragen nyplanleringskostnad vid realisationsvinslberäkningenbehandlas på samma sätt som värdeminskningsavdrag och alltså blir föremål förindexuppräkning samt minskar omkostnadsbeloppet. Kostnad för nyplantering arnämligen enligl RSV:s uppfattning - även om avdragsrän införs - i princip en grundförbättrings-kostnad. 3.3Utnyttjandet av anskaffningsvärdet vid avyttring av skog Enliglförslagel får det sammanlagda avdraget uppgå lill högst av den förvärvade skogens värde. Vid remissbehandlingen har - som framgår avtidigare avsnitt - riktats principiella invändningar mol en schablonregel avdelta slag. Enligl många remissinstanser bör emellertid de prakliska fördelarnamed en schablonmässig avdragsrätt väga tyngre. Idelta avsnitt behandlas remissinstansernas inställning lill den föreslagnanivån för del sammanlagda avdraget, 60 96, och deras synpunkter på endifferentiering av avdraget mellan olika förvärv resp. förvärvare. Lanibrukarnasskaltedelegation anser att avdragets slorlek är väl avvägd. iJönköpings län samt länsstyrelserna i och lillstyrkeri princip förslaget. Skogsvårdssiyrelsen i Kronobeigs län anför: Sambandsmetodenhar i vissa sammanhang kritiserats för alt den skulle medge en sänkning avvirkesförråden lill 40 96 av ingångsvärdet. Denna kritik är oegenllig eftersomavdragsreglerna ej avser virkesförrådet. I stället är de föreslagna reglerna såutformade all en enkel schablon för en till sin storiek rimlig värdeminskningskall åstadkommas. anser att denna bedömning fått en rimligoch lämplig utformning i den föreslagna sambandsmetoden. Liknandesynpunkter framförs av i . I norra och södra saml I . Enligtdet nu framlagda förslaget skall en skogsägare kunna medges avdrag för varje avverkning,även om han endast tar ul den åriiga tillväxten. Genom maximeringen till 6096av ingångsvärdet kommer skogsägaren emellerlid tämligen snart upp till dennahögsta avdragsnivå. Detta sker snabbare i med stigande virkespriser.Ingångsvärdet står ju fast. 1 normalfallet kommer en skogsägare att nå till sinavdragsgräns efter avverkning av den äriiga tillväxten. Fortsattavverkning ger ingen ytteriigare möjlighet lill avdrag, även om den skullesänka del ingående virkesförrådet eller dess värde. Det föreslagna systemet förbeskattning av skogsbruk under innehavsliden är således ej fullt så generöstsom det i förstone kan lyckas. En klok skogsägare bör hushålla med sinmöjlighet att utnyttja värdeminskningsavdrag för skog. Prop.1978/79:204 310 Serman lill avdragets syfte får delta i första hand anses vara avsett alt frän beskallningundanta inkomster som är atl betrakta som rena kapiialuiiag och i andra handutgöra en gardering för prisfallsrisker på den kvarvarande skogen.Lantbruksuniversitetet anser atl de valda procentsatserna i allmänhet ärrimliga för silt ändamål och den föreslagna metodiken moisvara direktivens kravpå enkelhet i lillämpningen. Avdragsmöjligheier med 60 96 av ingångsvärdet kandock i många fall leda lill avdrag som är siörre än vad som svarar mot ullag avskogskapilal. Bl.a. /?5 Fanseratt del i promemorian inle har redovisats lillräckligt medunderlag för all bedöma om 60 96 är en rimlig avdragsnivå. EnliglRSV:s uppfattning innebär förslagel atl beräkna värdeminskningsavdrag med endirekt koppling till beskattningsårets intäkter utan att behöva uppskattaförråd, tillväxt eller skogens värde efter avverkningen en betydande förenklingjämfört med nuvarande regler. I promemorian diskuteras emellertid inte närmarevalet av just 60 96 -avdrag och 40 96 vid faslighelsavyltring(inom ramen för realisationsvinstbeskattningen). Några skäl för att avdragskall medges anges således inte. Avdrag med 60 96 tilläts oberoende avom den faktiska värdeminskningen uppgått till motsvarande belopp eller ej.Avdraget behöver således inte motsvaras av någon minskning av volym ellervärde. Däri ligger förenklingen - avdraget knyts direkt fill årets inläkl. Detkan emellertid diskuteras om det är lämpligt att göra rätten lill värdeminskningsavdragoberoende av om fakusk värdeminskning ägt mm. RSV saknar möjlighet att bedömaom 60 96-regeln är väl avvägd eller ej. RSVhar svårt att frigöra sig från intrycket au åtskillig tillväxt inte kommer all iräffasav beskattning med den föreslagna metoden. Först i sambandmed avyttring kan beskallning bli aktuell enligt realisationsvinstreglerna. Ålskilligaremissinstanser anser atl förslaget ger utrymme för alltför stora avdrag. Detframhålls också alt skogsvårdslagsliflningen ofta lägger hinder i vägen föromfattande skogsuttag. Skogsvårdssiyrelsen i anför: Ipromemorian har sakliga skäl för att maximera avdragsrätlen lill 60 96 avanskaffningsvärdet inte angetts. har efter vissa beräkningarmed underiag från ett antal lypfasligheler funnil all en köpare, som villutnyttja den 60 96-iga avdragsrätlen fullt ut för atl genom större virkesuttagfinansiera så stor del av köpet eller kompletteringsförvärvet som möjligt, oftakommer i konflikt med skogsvårdslagens ransoneringsbeslämmelser. Styrelsenanser att denna motsättning mellan beskattningsreglerna och skogsvårdslagensregler är olämplig och föreslår därför att avdragsrätlen maximeras lill 50 96av anskaffningskostnaden, om sambandsmetoden väljs som skogsbeskatiningssystem. Lantbrukssiyrelsenoch i anser också att gränsen bör sättas vid50 96. i vill sälla gränsen vid 40 96, dock med rälttill högre avdrag i vissa fall enligl någon form av förrådsmeiod. Ävenskogsstyrelsen, skogsvårdssiyrelsen i och Prop.1978/79:204 311 länsslyrelseni anser atl den generella regeln om 60 96 avdrag är förförmånlig. Enstort antal remissinstanser framhåller att del är myckel angeläget atl, vilketockså föreslagils i promemorian, den generella förmånsbehandlingen iskattehänseende vid förvärv av skogsmark genom fastighetsreglering upphävs. del yttranden framhålls dock all rationaliseringsförvärv, oavsett på vad sätlförvärvet sker, bör ge större möjligheter till avdrag än andra förvärv.Lantbruksnämnden i anför: Avdragför värdeminskning av skogskapitalet är i första hand motiverat vid förvärv avskogsfastighet med stort virkesförråd och med betydande del avverkningsbarskog. Del kan ifrågasättas om inle rälien all göra avdrag frän ingängsvärdeiborde begränsas lill en någol lägre procentsats. Det kan också finnas fog för atlmedge avdrag endast viss lid efter förvärvet. Om en sädan inskränkninggenomfördes skulle ej heller de som innehaft sina fastigheter länge kunnapåräkna något opåkallal skatieuppskov i samband med genomförandet av de nyalagbestämmelserna. Den latenta skatteskulden vid faslighelsförsäljning skulle iallmänhet bli mindre. Vidförvärv av skogsmark i samband med jord- och skogsbrukels rationalisering, varesig della sker genom fastighetsreglering eller ej, bör köparen kunna få en vissförmän som kompensation för all de regler som lillämpas vidfastighetsreglering avskaffas. Förslagsvis kunde den som med intyg frånlantbruksnämnden kan styrka all kompleiteringsförvärvel skelt för en angelägenrationalisering av utvecklingsbara familjejordbruk fö ett högre avdrag t. ex.80 96 av ingängsvärdei för den förvärvade skogen. Härigenom skulle ett siörreskatteuppskov medgivas i samband med raiionaliseringsförvärv än vid andra köp,vilket är i hög grad motiverat för atl främja skogsrationaliseringen. Förväivi raiionaliseiingssyfte borde motivera en större avdragsmöjlighet -t. ex. 80 96- än den som skall gälla i andra sammanhang. En förvärvare har i elluppbyggnadsskede ofta likvidiletssvårigheler och måste göra stora skogsuitag.Det finns vissa möjligheter lill statligt stöd i form av lånegarantier, mendessa är begränsade och kan knappast lösa hela problemel. En höjning av avdragsmöjlighetenvid raiionaliseringsförvärv skulle vara en god stimulans för den ur allmän synpunklangelägna strukturrationaliseringen. För andra - icke utvecklingsbarafastigheter- kan å andra sidan 60 96 vara ett för generöst avdrag och evenluelllverka konserverande pä det passiva ägandet. Anskaffningsvärdena för dessaförvärvskällor torde i flertalet fall vara mycket låga, men en viss avdragsmöjlighelkommer ändå prakiiski laget alla skogsägare alt ha i ingångsskedet. Skogsvårdssiyrelsenoch i anser alt nuvarande regler om avdrag medbelopp molsvarande skogslikviden bör behållas för fastighetsregleringar som harrationaliseringskaraklär. Markägaresom erhållit skog och skogsmark genom fastighetsreglering och därmed stått somutgivare av siåndskogslikvid har däremoi behandlats gynnsamt enligt nugällande skatteregler. Om förslaget i kap. 10.3.2 Prop.1978/79:204 312 (raiionaliseringsförvärv)vinner gehör, begränsas nu dessa möjligheter. Med hänsyn till arronderingsbehovetinom länet betraktar länsslyrelsen detla som klart otillfredsslällande. Nuvaranderegler, med full avdragsräii för utgiven siåndskogslikvid böralltså bibehållas,men endasi vid sädan fastighetsreglering som anses befrämja skogsbruketsstrukturrationalisering och som därför underslädes med stailig bidragsgivningenligt vad som sagls ovan i anslulning lill uppburen siåndskogslikvid. Utredningenföreslår all avdragsrätten skall begränsas till 60 96 av skogslikviden ochanför i motiveringen alt en sådan begränsning i prakliken ofta inle lordemedföra försämrade möjligheter att finansiera ett tillskotts-förvärv. Enligl LMV:sbedömning kommer emellerlid den föreslagna förändringen att avsevärt försämraförutsättningarna för strukturrationaliseringen. Vid genomgripandestrukturrationalisering ärdel som förut sagts inie möjligl au förfara så att skogslikviderhelt undgås. Det är inte säkert att den som skall beiala en likvid harmöjlighet att finansiera likviden på etl rimligt sätl om den nuvarandeavdragsmöjligheten begränsas. I vilket fall som helst torde markägarnas iniresseför rationaliseringen atl bli mindre. En positiv inställning från en väsenlligdel av markägarna är en viklig förutsättning för rationaliseringsverksamheten. Pänu anförda grunder avstyrker LMV den föreslagna begränsningen i avdragsrätten.Möjligen kan man tänka sig atl begränsa bibehållandet av nuvarandeavdragsmöjlighet till fall där åtgärden har särskild betydelse för jord- ochskogsbrukets rationalisering, medan avdrag i övriga fall skulle medgp bara tillden lägre procentsatsen. Som underiag för skaiiemyndighe-ternas behandlingskulle man i så fall fö tänka sig intyg eller förklaring av lantbruksnämnden. Lantbrukssiyrelsenanser alt 75 96 är en rimlig avdragsnivå vid rationaliseringsförvärv.Lantbruksnämnden i anser att avdraget här bör bestämmas till 7096. Även lantbruksnämnden I anser atl möjlighelerna till avdragbör vara siörre vid raiionaliseringsförvärv än vid andra förvärv. anser också alt en begränsning av avdragsrätlen irationaliseringsfallen är olämplig. Skogsvårdssiyrelsen i län anserdäremot alt några särregler inte behövs: Förslagettill avdrag på grund av avyttring av skog med 60 96 av skogensanskaffningsvärde är bra, dels därför att de skattemässigaförutsättningarna mellan olika skogsägarkategorier skulle bli mer likartade,dels för att komma ifrån de invecklade och osäkra utredningar som f n. måsteligga lill gmnd för värdeminskningsavdrag. Dessutom bör samma avdragsreglervara till fyllesl vid rationaliseringsförvärv, vilket ytteriigare förenklar skogsbeskatiningen. Lantbrukarnasskatledelegation är inne på samma linje: Ipromemorian föreslås också att de särskilda reglerna i kommunalskaltelagen ochskogskontolagen om beskaUning av skogsuttag Prop.1978/79:204 < 313 somsker föratt finansiera en skogslikvid i samband med fastighetsreglering slopas.Reellt innebär detia en reducering av rälten lill skogsvärdeminskningsavdragvid fastighetsreglering frän 100 lill 60 96 av anskaffningskostnaden förskogen, vilket emellertid enligt promemorian bör kunna godtas, efiersom den 60-proceniigaavdragsrätlen i förening med uppskovsmöjligheterna enligt skogskoniolagen itillräcklig utsträckning torde tillgodose intresset att inte hämma ralionaliseringsverksamheten.Delegationen delar denna uppfattning och vill tillägga följande. Enreducering av avdragsrätlen frän 100 lill 60 96 i raiionaliseringsfallen tordeför flertalet skattskyldiga inte få någon större praktisk betydelse på grund avatt skogsvårdslagen i allmänhel inle medger så stora engångsullag all den 100-procentigaavdragsrätlen kan utnytljas fullt ul. Del skall även observeras att dennuvarande särskilt förmånliga avdragsregeln endast gällerrationaliseringsförvärv som sker genom fastighetsreglering. 1 de fall etl tillskoltsförvärvinte kan ske genom fastighetsreglering utan måste ske genom köp ärmöjligheterna att få skogsvärdeminskningsavdrag enligl nuvarande regler iallmänhet små eller hell obefintliga. För den sisinämnda kategorien innebär deföreslagna reglerna således starkt förbätlrade avdragsmöjligheter. Eftersomdet inle finns några motiv för alt ur skogsbeskatlnings-synpunkl skilja påfastighetsreglering och köp får den i promemorian föreslagna lösningen ansesvara en väl avvägd kompromiss som kan tillstyrkas av delegationen. RSVoch skogsvårdssiyrelserna i och samt Lantbrukai'naslänsförbund i norra och södra anser likaså att det generella 60-procentigaavdragei är tillräckligt ocksä i raiionaliseringsfallen. Lantbrukssiyrelsenanser att de föreslagna reglerna inte skapar neutralitet mellan köp ochfastighetsreglering som förvärvsform: Deföreslagna reglerna ger samma skattekonsekvenser vid tillskoltsförvärv, varesig det sker genom köp eller fastighetsreglering. Detta är enligl styrelsensmening en angelägen reform. Däremoi är förslaget oklart i del fall tillskottsförvärvarenocksä avstår mark som kompensation eller bytesvaluta. Om exempelvis i enfastighetsreglering skog avstås för . och den erhållna skogen är värd100 . blir likviden och avskrivningsunderlaget enligl promemorian 20 000kr. Om i stället det ena skogsskiftet säljs för . och det andraförvärvas genom köp eller genom fastighetsreglering synes avdragsunderiaget istället uppgå lill . Sådana konsekvenser för enligl styrelsensbestämda uppfattning ej förekomma. Hur problemel skall lösas är styrelsen inlehär beredd att gå närmare in på, men en väg är atl i båda fallen låla avskrivningsunderiagetuppgå lill hela värdet av den nyförvärvade skogen (. i exemplel).Avdraget bör dock ej medges med högre belopp än skogslikviden. En annan väg äratt avskrivningsunderlaget i båda situationerna begränsas lill nettoeffekten avtransaktionerna (. i exemplet). Nägraskogsvårdsslyrelser anser del befogal att på något säu låla del sammanlagdaavdraget påverkas av prisförändringar. Prop.1978/79:204 314 Dåpenningvärdesförsämringen enligt uppfattning inte bör fåpåverka avdragsmöjlighelen så anser skogsvårdssiyrelsen slarka skäl tala förindexreglering av anskaffningsvärden och avdrag, I annal fall skulle det mednuvarande inflation vara förmånligt att göra stora avdrag så fort som möjligtefter inköp av en fastighet och del skulle inbjuda lill överavverkningar i slridmol skogsvårdslagen. Beskattningenligl sambandsmetoden kan möjligen få den effekten atl avverkningar i börjanav innehavsliden blir mera lockande ur beskattningssynpunkl än avverkningarlängre fram. Denna olägenhet skulle kunna avhjälpas genom någon form avindexuppräkning av avdragets sloriek. Dä etl sådant förfarande samtidigtinnebär elt mera komplicerat beräkningsförfarande avslår skogsvårdssiyrelsenfrån att komma med något förslag i den riktningen. Skogsvårdsstyrelseni Gävelboigs län: atl ytteriigare stimulera lill jämnare skogsullag voreatl bygga på del föreslagna syslemet genom atl under en viss lid efterförvärvet, lämpligen , avdrag kunde erhållas endast till en del av skogensanskaffningskostnad, förslagsvis högst 50 96 och alt därefter denna procentsatshöjdes ytteriigare med elt vissl belopp. Med tanke på den inflation som verkarsänkande pä det relativa avdragsbeloppet borde upp lill 70 96 av skogensanskaffningskostnad kunna avdras i samband med skogsuttag som görs efter ett visslantal är efter förvärvet. TORlar frän andra utgångspunkter upp möjligheten att variera avdraget under innehavsliden: TORsläller sig också tveksamt lill det sammanlagda avdragsutrymmet, 60 96 avanskaffningsvärdet av den växande skogen. under en längre innehavstid kandet anses motiverat an begränsa del sammanlagda avdragsbeloppet. Å andra sidankan det inte bortses från att förvärvare av skogsfastighet, som i samband medförvärvet upplåter avverkningsrätt till all växande skog eller avverkar allskog i avsikt att använda marken för annat ändamål, bör ha rätt atl - precissom enligt nu gällande regler - därvid få tillgodogöra sig avdrag för helaanskaffningsvärdet av den växande skogen. Lantbruksnämndeni vill införa begränsningar i avdragsrätten: Lantbruksnämndenanser atl möjligheterna till det 60 %-iga avdragei vid försäljning av skog börbegränsas. Som lidigare redovisats får beslämmelsen negaiiva konsekvenser förbl. a. jord- och skogsbrukets yttre rationalisering. villdärför föreslå att avdrag pä grund av avyttring av skog får ske endasi under förulsätlningatl ägaren är mantalsskriven på fastigheten eller på den efter sammanläggningeller fastighetsreglering nybildade Prop.1978/79:204 315 fastigheten.Förslagel innebär all jord- och skogsbrukels rationalisering underlättas.Vidare skulle det passiva ägandet och brukandel av kombinerade jord- och skogsbruksfasiighelersamt rena skogsbruksfasiigheler bli mindre intressant. Förslaget skulle såledesfå positiva regionalpolitiska effekter. Ålskilligaremissinslanser anser att reglerna favoriserar juridiska personer.Länsstyrelsen i län anför: Bl.a. saknas bärande motiv för att denna rätt lill avdrag skall få åtnjuias aväven juridiska personer i allmänhel med undanlag för dödsbon och handelsbolag.Den bärande principen bakom della avdrag är nämligen all eventuellt för högtmedgivet avdrag sedermera äterföres till beskallning vid faslighetensförsäljning. Då emellertid fastigheter, som innehas eller förvärvas avjuridiska personer, som regel inte blir föremål för återförsäljning, skulle deti dessa fall som regel bli fråga om en lolal skattebefrielse. Härtill kommer dessulomall det härvid i allmänhet är fråga om slora förvallningsenheier med ellrationellt bedrivet uthålligt skogsbruk med de åriiga uttagen sä begränsade, atlde endasi skall motsvara den beräknade genomsnittliga tillväxten. Enminoritet inom i län saml i Västmanlandslän har samma uppfattning. Den sistnämnda tillägger atl de avyiiringaroch förvärv som trots allt förekommer bland juridiska personer ofta sker isådana former all uppskov med beskallning av realisationsvinst medges. Lantbruksnämndeni Ålvsboigs län, , skogsvårdssiyrelsen i , Sveiigeslantbruksuniversitet, i , stiftsnämnden i samlLO anser del också obefogat att generellt medge juridiska personer samma avdragsräiisom fysiska personer. Enligl i hören höjningav det 60-proceniiga avdragei inle komma i fråga, bl. a. mot bakgrund av dejuridiska personernas skogsinnehav. 3.4Avdragets storlek i förhällande till intäkterna Förslagetatt avdrag på gmnd av försäljning av roiposler skall - inom ramen för deltotala avdragsutrymmet - kunna medges med ett belopp motsvarande hela försäljningslikvidenhar på något undantag när inte kommenterats vid remissbehandlingen. TORdiskuterar dock frågan: Förvärvareav skogsfastighet, som i samband med förvärvet upplåter avverkningsrätt ellersäljer virke i avsikt att finansiera förvärvet, bör emellertid kunna göra dettautan skattekonsekvenser eller åtminstone utan väsentliga skattekonsekvenser. Såbör i synnerhet vara fallet om skogsfastigheten förvärvats tillmarknadsvärdet. Uttaget avser nämligen endast skogskapitalet, om fastighetenanskaffats till allmänna saluvärdet. Har däremot fastigheten innehafts underviss tid bör upplåtelse av avverkningsrätt eller försäljning av skogsprodukteralltid iräffas av någon direkl för året verkande beskattning, eftersom det kanförutsättas finnas ett vinstinslag i upplåtelsen eller avverkningen. Mol denbakgrunden bör det enligt TORrs Prop.1978/79:204 316 meningövervägas atl avdragsprocenien i förhållande till intäkten sänks. En sådanordning är i synnerhet påkallad efter en tids innehav. Det kan i sammanhanget ocksäpekas pä atl utnyttjandet av avdragsrätten inte hindrar en avdragsgill skogskonloavsätining,varför en upplåtelse av avverkningsräu eller en avverkning i princip kan ledatill alt avdrag för skogskonloavsätining kan komma alt kvittas mol annan jordbruksinkomslän skogsinkomst. Denföreslagna regeln alt avdrag skall medges med högst 65 96 av likviden förleveransvirke och värdet av egna uttag anses av många remissinstanser somalltför schablonartad. Nägra remissinstanser anser dock all en schablonregelbör godtas. Lantbrukarnas skattedelegalionhör lill dem som lillstyrker förslaget. Delegationen har ingen erinran varkenmot principen eller avdragets storlek. lämnar ocksåförslaget utan erinran. I anser all 65-procenlsspärrenåtminstone lills vidare kan godtas. Eventuellt bör dock, menar ,spärren ses över sedan erfarenheter vunnits av det nya systemet. Skogsvårdssiyrelsernai , och anser att 65 96 är en alltför högnivå och atl avdraget lämpligen bör begränsas till 60 96 av likviden förleveransvirke och värdel av egna uttag. Enligt skogsvårdssiyrelsen i Göteborgsoch län är med nuvarande avverkningskostnader den föreslagnaschablonregeln myckel förmånlig. Enminoritet av och i hör tilldem som anser att den föreslagna regeln är alltför schablonartad: Enligtförslaget för avdrag ske med 65 96 av bruttovärdet. Avsikten med denna regel ärtydligen att fö en enkel modell att beräknaTotnettot. Rotnettot är dock i vissafall betydligt mindre än 65 96 av bruttovärdet. Förstagallringar med framförallt stort inslag av lövträd ger ofta inget rotnetio alls. En avverkning isådan skog som ger ett bruttovärde på t. ex. . berättigar dels tillavdrag med . i avverkningskostnader och dels elt värdeminskningsavdragpå . Delta visar att avdragen måste beräknas med ulgångspunkt från rotneitovärdena.