prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Över nämnda ansökningarfrån LRF och läns landsling har SÖ avgivit yttrande den 30 augusli1978. I samma skrivelse har SÖ bl.a. föreslagit att ,den del av i som bedriverfritidsledarutbildning, , . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 634 terna i (Kyrkerud) och skallerhålla självständighet under budgetåren 1979-1981. LRF har i skrivelsebemött SÖ:s synpunkter i nämnda skrivelse och anhållit att regeringen mätteprioritera LRF:s ansökan om självständig folkhögskola vid fr. o. /80. länslandstings förvaltningsutskott har inkommit med en skrivelse i vilken framhållsatl det kommit till kännedom att den i bedrivnafolkhögskoleverksamhelen inte heller för /79 kommer att erhållasjälvständig ställning. beklagar detta och vill bl. a. med hänvisningtill beskrivningar av verksamheten vid skolan som bilagts de tidigare ingivnaansökningarna i ärendel anhålla atl skolan - sä snart de ekonomiska ramarnamedger det - måtte erhålla självständig ställning. Slockholmskommunfullmäktige har anhållit att en folkhögskoleenhet med Slockholms kommunsom huvudman inrälias av den filial lill , som innefattarfritidsledarutbildning. läns landstinghar anhållit att folkhögskolefilialen och konstkursen i tillsammans fårbilda en självständig folkhögskola. Slyrelsen för Ingesundsfolkhögskola har i skrivelse anhållit atl den utökning av anlalet elevveckorsom skett vid i och och som berorpå nya verksamheter skall tillerkännas 80-procentigt statsbidrag även förelevveckor som ligger över 7 500. Slyrelsen för Kjesätersfolkhögskola och ledarulbildningsinstitut har i skrivelser anhållit altbidraget till handikappade vid folkhögskolor omgående skall granskas och attmedel ställs till förfogande så aft skolan kan fortsätta sin verksamhet förpsykiskt utvecklingsstörda. folkhögskolahar i skrivelse anhållit dels att regeringen måtte bevilja skolan . iextra anslag för /78, dels att skolan skall erhålla förhandsbeskedangående möjligheten att få av SÖ godkända extra insatser för gravtrörelsehindrade elever täckta av statsbidrag /79. SÖ har i särskildskrivelse tillstyrkt att beviljasytteriigare bidrag med . för / 78 och föreslår samtidigtatt regeringen överväger att bemyndiga SÖ att för /78 fördelaytteriigare . till de skolor som är i behov av ytterligare stöd försvårt handikappade elever. har i en skrivelse bl. a. tagit upp behovei av extraförstärkningsåtgärder för handikappades folkhögskolestudier. Rektorerna vid Karlskogaresp. folkhögskolor har i skrivelse anhållil om dispens frånriksdagsbeslulel att efter /82 genomföra avtrappning avstatsbidraget för antalet elevveckor över 7 500. 1978/79:100 Bilaga 12 635 Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet år sakkunniga' för atl utreda folkhögskolans framtida uppgifier (U 1972:08). De sakkunniga antogbenämningen Folkhögskoleuiredningen. Utredningen har tidigare avlämnatdelbetänkandet (Ds U 1974: 11) Folkhögskolans fritidsledarutbildning ochhuvudbetänkandet (SOU 1976: 16) Folkhögskolan samt rapporterna (Ds U 1974:9och 10), Folkhögskoleelever 1973 och (Ds U 1975: 17) Folkhögskolan och desslärare. Uiredningen har i mars1977 avlämnat sill slutbetänkande (SOU 1977:8) Folkhögskolan 2. Vissa av de frågor som utredningen behandlat i sittbelänkande upptogs till behandling i prop. 1977/78:100 (UbU 1977/78: 15, rskr1977/78: 180). I del följande redovisas bl. a. vissa förslag som rörhögskoleutbildning inom folkhögskolan. Med utgångspunkt från ettuttalande i prop. 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen behandlas ikapitel 3 Högskoleutbildning inom folkhögskolan. Första hälften avkapitlet ägnas huvudsakligen ät en kartläggning av kurser med högskolekaraktärinom folkhögskolan. Den största gruppen av sådana kurser med en längd av ettläsår eller mer avser fritidsledarutbildning som när betänkandet avlämnadesfanns vid 33 skolor. Del förekommer också högre musikutbildning (fem skolor)samt utbildning av dramapedagoger (tre skolor), konstpedagoger (en skola),journalister (tre skolor) och reseplanerare (en skola). Vid en folkhögskolaplaneras utbildning av ledare för rehabiliteringskollektiv. 15 folkhögskoloruppger att de erbjuder poängkurser i samarbete med universitet och högskolaeller har gjort det. Det finns också exempel på all folkhögskolormedverkat i distanskurser pä högskolenivå. Några skolor har etableratsamarbete med utländska universitet eller högskolor. Av de många korla kursersom anordnas vid olika folkhögskolor har många ett sådant innehåll atl delämpar sig också som fortbildning eller vidareutbildning för personer somgenomgått högskoleutbildning. Utredningen förklarar altvissa kurser skall kunna höra till högskolan men samiidigt vara en del avfolkhögskolans verksamhet. Självfallet uppstår det problem om samma kurssamtidigt skall erbjudas av skilda huvudmän. Utredningen diskuterar dessafrågor med utgångspunkt dels frän sitt eget huvudbetänkande, dels från deriktlinjer för den nya högskolan som dragits upp högskolepropositionoch genom arbetet i den centrala organisationskommittén för högskolereformen(H 75). Propositionen om utbildning och forskning inom högskolan m.m. (prop. 1976/77:59, ' När slutbetänkandelavlämnades: riksdagsledamoten , ordförande, kuratornMarianne , departementssekreteraren , folkhögsko-lerektomKari Högemark, departementssekreteraren , landstingsrådetRolf Vinthagen, folkhögskolerektorn , länsskolinspektören ochombudsmannen . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 636 UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246) har avtidsskäl bara delvis kunnat beaktas. Vissa villkor ställs upp förfolkhögskolans medverkan i högskoleutbildning. Diskussionen mynnar ut i ellkonslaterande atl denna medverkan av flera skäl kommer all vara begränsad.Därefter behandlas frågor som berör frilidsledarulbildningen och olikahögskoleuibildningar på kul-lurområdel. Vidare anser uiredningen allmusiklärarulbildning i den form som organisafionskommiltén (U 1970:60) för ögremusikutbildning (OMUS) föreslagit i sill principbetänkande inle skall kunnaanordnas inom folkhögskolans ram. Förslag framläggs om en försöksverksamhel därhögskolor och folkhögskolor samverkar i utbildningen av kulturkommunika-lörer.Folkhögskolans medverkan i fortbildning och vidareutbildning samt idistansundervisning behandlas i kapitlets båda sista avsnitt. Efter remiss haryttranden över folkhögskoleutredningens betänkande avgelts av ,statskontoret, (), , statensavtalsverk, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centrala sludiestödsnämnden efter hörande av ett antal studiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder () - efter hörande av i ochlänsskolnämnderna - slalens kulturråd, ,(), organisationskommittén (U 1970: 60) för högremusikutbildning (OMUS), utredningen (U 1972:06) om skolan, staten ochkommunerna (SSK), lärarutbildningsutredning (U 1974: 04),folkbildningsutredningen (U 1975: 19) och uiredningen (U 1976: 10) om dengymnasiala ulbildningen. Vidare har yttranden avgetls av iSverige (LO), Centralorganisationen /SR, (), . , folkhögskoleelevers förbund (SFEF), (), . (), . utbildningsnämnd, frikyrkoråd.Evangeliska fosterlandsstiftelsen (), , . Bildningsverksamhet (NBV),, kyrkliga sludieförbund. TjänstemännensBildningsverksamhel (TBV) och . Dessutom haryttranden inkommit frän /Svenska MissionsförbundetsUngdom (SMF/SMU), styrelsen för fritidsledarskolorna, slyrelsen för Stensundsfolkhögskola, folkhögskolas lokalavdelning av SFHL, utbildningsråd (FRIO: s utbildningsråd),utbildningsrådet för dramapedagog-uibildningen (som består av representanterför dramapedagogutbildningen vid , samt Västerbergsfolkhögskolor och ), lärarkandidaterna vidfolkhögskollärargrenen i /77 och utbildningsnämndensarbetsutskott vid läns landsling. 1978/79:100 Bilaga 12 637 / Möjligheterna att anordna kurser påeftergymnasial nivå utan att dessa inordnas i högskolan Utredningen slår fast,att folkhögskolan även skall kunna anordna kurser på eftergymnasialnivå utan att dessa för den skull inordnas i högskolan. Inga remissinstanserhar hafl något att invända mot detta. 2 Möjligheterna att anordna kurser som tillhörbåde folkhögskolan och högskolan Utredningen föreslär allregeringen föreskriver att grundläggande högskoleutbildning kan anordnas avfolkhögskola. Elt stort antalremissinstanser tillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag. Bland dessafinns LO, TCO, , RRV, statskontoret, . , ungdomsförbund.Nykterhetsrörelsens landsförbund. utbildningsnämnd, EFS,, styrelsen för fritidsledarskolorna, ,utbildningsnämndens arbetsutskott vid ,utbildningsrådet för dramapedagogutbildningen, SMF/SMU och . De flestaremissinstanserna ansluter sig till uiredningen vad beträffar lämpliga områdenför högskolekurser, som också tillhör folkhögskolan. Utöverfrilidsledarulbildningen är det främst kulturområdet med bl.a. musikutbildningoch utbildning för kulturförmedlare som nämns. Flera remissinstanserpekar pä nödvändiga begränsningar. TCO menar, atl begränsningar bör grundas påom verksamheten är förenlig med folkhögskolans allmänna målsättning.Utredningens förslag är enligl TCO en lämplig avvägning mellan folkhögskole-och högskoleintressen. LO understryker att överenskommelse mellanfolkhögskolan och högskolan bör träffas om kursplaner m. m. finner delsvårt atl överblicka de ideologiska och pedagogiska effekterna av meraomfattande högskoleutbildning på folkhögskola men har inga invändningar, omfolkhögskolans bildningsmål inte äventyras. UHÄ erinrar om att vissautbildningar, som musik- och dramapedagog-utbildning, i sak bör ses somhögskoleutbildning men ändå anknyter till folkhögskolans traditioner. I vissafall bör enligl UHÄ:s mening egenskapen av högskoleutbildning, i andra fallegenskapen av folkhögskoleulbild-ning fä väga tyngre när regelsystemet förutbildningen utformas. I alll väsentligt ansluter sig UHÄ till utredningensavvägningar. /SR och SFEF ärnegativa till utredningens förslagoch TBV och folkbildningsutredningen har vissa invändningar. 1978/79:100 Bilaga 12 638 Enligt /SR skulle enhögskolekurs som är en del av folkhögskola innebära atlfolkhögskolekurser får högskoleslalus ulan att de för högskolan bindandebestämmelserna lilllämpas pä utbildningen. Ifråga om högskoleutbildning påfolkhögskola inom kulturområdet menar /SR all konkurrens kan uppkomma inteendast mellan av folkhögskola och högskola ordnade kurser utan också mellanulbildning på folkhögskola och vissa specialkurser på gymnasieskolan. SFEF pekar på det problemsom kan uppstå för folkhögskolans frihet om kurser skall ge högskolebehörighel.SFEF menar atl folkhögskolan främst bör vara de lågulbildades högskola ochavvisar därför tanken på att kurser som kräver allmän behörighel förhögskolestudier förläggs till folkhögskola. rev jämför folkhögskolansoch studieförbundens problem vad beträffar högskolekurser. TBV menar att påsamma sätt som de poänggivande universitetscirklarna inom TBV avvecklas tillförmän för "fria" högskolestudier bör samma utveckling vara naturligför folkhögskolorna och ell ännu närmare samarbete folkhögskola - studieförbundetableras. Folkbildningsutredningenvill inte bryta ut relationen folkhögskola -högskola innan erfarenheter avhögskolans verksamhet vunnits och gränsdragningen inom folkbildningen totaltbelysts. rekommenderar därför att det slutligaställningstagandet till frågan om utbildning inom folkhögskolan får anstå,tills uiredningen har avlämnat förslag till gränsdragningsprinciper ochsamverkansformer för verksamhelen inom sludieförbund och högskola. Uiredningen föreslär attbestämmelserna om anordnande av högskoleutbildning vid folkhögskola skallgälla för all sådan ulbildning vid folkhögskola, oavsett vilken huvudman denanordnade skolan har. Ingen remissinstans har vänt sig mot delta. Instämmer i utredningensförslag gör bl.a. , FRIO:s utbildningsräd, EFS ochSvenska samernas riksförbund. EFS menar, atl det ärsjälvklart att huvudmannaskapet blir oförändrat, även om visshögskoleutbildning föriäggs till folkhögskolan. Om högskolekurserna skulleligga under en annan huvudman, t. ex. en statlig högskolemyndighet, skulle denbindning lill folkrörelserna, som varit folkhögskolans kännetecken, komma atläventyras. Utredningen anser att SÖbör vara tillsynsmyndighet också för den del av folkhögskolans verksamhet somär att hänföra lill högskoleutbildning. Instämt i utredningensförslag har bl. a. RRV, SÖ, EFS, slyrelsen för fritidsledarskolorna och FRIO:sutbildningsräd. menar atl frågan omtillsynsmyndigheten på folkhög- 1978/79:100 Bilaga 12 639 skoleområdel bör ses i ett större sammanhanginom myndigheten, så att jämförelser med andra arbetsenheter kan göras ochresursfrågan belysas utifrån vidare perspektiv. 5 Folkhögskolesiyrelsens ansvar förhögskoleutbildningen Utredningen anser all folkhögskolans slyrelse bör ha ansvar och beslu tanderätt också för sådan högskoleutbildning som kan komma all anordnas av en folkhögskola. Instämt i utredningensförslag har bl.a. SÖ, CUF, EFS,kyrkliga studieförbund, FRIO:s utbildningsräd, styrelsen förfritidsledarskolorna, ulbildningsrädel för dramapedagogutbildning och . Uiredningen föreslår altlinjenämnder normalt inle skall förekomma inom folkhögskola. Ingen remissinstans har haft någol atl invändamot detla. Instämmer i utredningensförslag gör bl.a. CUF, utbildningsnämnd, EFS,, kyrkliga studieförbund, slyrelsen förfritidsledarskolorna och utbildningsrådet för dramapedagogutbildningen. CUF anser, att det ärvikfigt att folkhögskolans styrelse eller del organ som skall fullgöralinjenämndens uppgifter har den representation av sluderande och anställda somstadgas i högskolelagen. Utredningen finner detrimligt, atl det allmänna behörighetsvillkoret skall kunna uppställas också förtilUräde till folkhögskolekurser som skall lillhöra högskolan. Detla skall dockinle tillämpas alltför snävt och enbart utifrån formella ulgångspunkter. Inslämmer i utredningensförslag gör bl.a. UHÄ, SÖ, EFS, FR10:s utbildningsräd, styrelsen förfritidsledarskolorna och ulbildningsrädel för dramapedagogutbildningen. EFS menar, atl de somstuderar vid folkhögskolans högskolekurser skall ha en standard som inlenämnvärt avviker från den övriga högskolan. Det är därför angeläget, att detallmänna behörighetskravet gäller också vid folkhögskola. Genom erfarenheterfrån arbetsliv, folkrörelser och folkbildning kan mänga sökanden förväntas haförvärvat tillräckliga förkunskaper. Det bör därför kunna ligga pä de enskildafolkhögskolorna atl från fall till fall pröva sökandens behörighet. SFEF avvisar, somtidigare refererats, tanken att kurser som kräver allmän behörighet förintagning föriäggs till folkhögskola. 1978/79:100 Bilaga12 640 Utredningen föreslär, attreglerna för enstaka kurser, sädana de föreskrivs i högskoleförordningen,skall gälla generellt vid urval av studerande till högskoleutbildning vidfolkhögskola. Detla innebär följande: "fär medförtur antaga behöriga sökande efter bedömning av varje sökandes behov avutbildning, tidigare utbildning och yrkesverksamhet. Myndigheten bestämmer hurmånga sökande som skall antas i denna ordning." Ingen remissinstans har invänt mot utredningensförslag. Instämmer iutredningsförslaget gör bl.a. SFEF, utbildningsnämnd, SMF/SMU,, styrelsen för fritidsledarskolorna och utbildningsrådetför dramapedagogutbildningen. Utredningen föreslår, attantagning av studerande vid högskolekurs på folkhögskola görs av folkhögskolansslyrelse eller del organ slyrelsen utser. Ingen remissinstans har invänt mot utredningensförslag. I utredningens förslaginstämmer bl. a. SMF/SMU, FRIO:s utbildningsräd, slyrelsen förfrilidsledarskolorna och ulbildningsrädel för dramapeda-gogulbildningen. 10 Betyg - intyg Utredningen föreslår, attsamma syslem skall gälla vid all högskoleutbildning inom folkhögskolan som vidfrifidsledarlinjerna, dvs. att endast elt intyg, som utförligt beskriverutbildningens innehåll och arbetsformer, skall ges. förslag innebär attvare sig betyg eller omdöme om studieförmågan skulle ges vid högskolekurser påfolkhögskola. Ingen remissinstans har invänt mot utredningensförslag. Inslämmer gör bl.a.FRIO:s utbildningsråd och styrelsen för fritidsledarskolorna. Uiredningen finner ingaprincipiella hinder mot att i högskoleutbildning vid folkhögskola tillämpa detpoängsystem som används inom högskolan i övrigt. Uiredningen konstaterar attpoäng är etl mått på omfattningen av den utbildning man genomgått på etttillfredsställande sätt; i sin renodlade form elt tidsmått. All avstå fråndelta poängsystem skulle, enligt utredningen, kunna leda till atthögskoleutbildning inom folkhögskolan på arbetsmarknaden inte uppfattas som"riktig" högskoleutbildning. Ingen remissinstans har invänt mot utredningensförslag. Tillstyrker gör bl.a.Sveriges riksidrotlsförbund, FRIO:s utbildningsräd, styrelsen förfriudsledarskolorna och ulbildningsrädel för dramapedagogutbildningen, SMF/. 1978/79:100 BUaga 12 641 missinstanser kommenterar främstfrilidsledarulbildningen. SFEF framhåller viklen av altfritidsledarutbildningen vid folkhögskola fär tillgodoräkna sig högskolepoängför alt på så vis få samma status som eventuellt konkurrerande utbildningar.SMFfSMU och hävdar att frilidsledarulbildningenbör rubriceras som en 80-poängsutbild-ning inom högskolan, sedan läsåretförlängts från nuvarande 36 lill . EFS påpekar, atl det torde innebärabeiydande problem alt tillämpa högskolans poängsystem när del gäller attbestämma nivån på den insimmenlala färdigheten i musikundervisning. Utredningen förutsätteratt medel för högskoleutbildning inom folkhögskolan anvisas över högskoieanslagen.Del i huvudbelänkandel föreslagna schablonbidragel kan och bör användas somgrund vid beräkning av de medel som skall uigå lill högskoleutbildning somanordnas vid folkhögskola. Få remissinstanser har kommenterat dessaförslag. RRV menar, att medel förden högskoleutbildning som bedrivs inom folkbildningsverksamheten(folkhögskolan och studieförbunden) bör anvisas inom ramen för de regler somnormalt gäller för resp. utbildningsform, åtminstone till dess att erfarenheiervunnits av högskolans nya anslags-och budgetsystem. Utredningen föreslår atlhögskolornas regionslyrelser fär räll atl fördela medel fill lokala linjer ochenstaka kurser också vid sådana folkhögskolor som saknar allmännaulbildningslinjer, under förutsällning att ulbildningen ifråga inle innebärkonkurrens med annan högskoleutbildning inom regionen. Ingen remissinstans har iväsentliga avseenden gått emot utredningens förslag. UHÄ understryker attregionstyrelserna med sin överblick över utbudet av eftergymnasial utbildning ide olika regionerna bör spela en viktig roll i planeringsarbetet när det gälleratt bedöma vilken utbildning vid folkhögskola som med hänsyn tillsamordningsbehoven bör föras till högskolan, och när del gäller fördelningen avkapacitet för berörd utbildning mellan olika orter och enheter. förutsätter i sitt remissvar, atl regionstyrelserna tarsamma hänsyn innan ulbildning startas av högskolan, om denna redan finns påfolkhögskola inom regionen. 14 Särskild behörighet vidfritidsledarutbildning Utredningen föreslår somvillkor för särskild behörighel vid friiidsledar-utbildning väl vilsordaderfarenhel av arbete inom frilidsseklorn, vunnen genom anlingen minsi sexmånaders heltidsarbete eller minsi tre ärs insats 41 1978179.I saml. 1978/79:100 Bilaga 12 642 som på frilid verksam ledare ellerförtroendevald. I övrigt föreslås inga andra behörighetsregler än de som nugäller. ansluter sig lillutredningen liksom styrelsen för fritidsledarskolorna. Den senareorganisationen vill dessutom atl som särskild behörighel skall krävas, all densökande skall ha fyllt 20 är. AMS och lar avstånd från kravei på obligatorisk förpraktik. Utredningen föreslår altfrilidsledarulbildningen inte placeras i sektorn för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken. Den bör i stället hänföras antingen till sektom för kullur-och informationsyrken eller till sektorn för undervisningsyrken. , TCOoch instämmer i utredningens förslag. menar,all ulbildningen bör "stimulera till social och kulturell inlevelse ochinsikt samt stärka viljan och förmågan att i solidaritet med andra aktivtpåverka arbetsliv och samhälle". Då denna målbeskrivning sammanfaller medhur rådet uppfattar fritidsledarens roll i yrkesutövningen finner rådel detnaluriigt all fritidsledamibildningen placeras i sektorn för kullur- ochinformationsyrken. menar att yrket ä ena sidan i hög grad har en kulturellfunktion med många inslag av informationsverksamhet och ä andra sidan innefaUarpedagogiska arbelsuppgifier. kan därför länka sigatt fritidsledamibildningen antingen hänförs till sektom för kullur- ochinformationsyrken eller till sektom för undervisningsyrken. SMF/SMU tycker,att utbildningen skall hänföras till sektom för kullur- och informationsyrken,medan EFS föredrar sektom för undervisningsyrken. ,slyrelsen för fritidsledarskolorna och FR10:s utbildningsråd går emotutredningens förslag och anser, att en placering i sektorn för administrativa,ekonomiska och sociala yrken är mest adekvat. Slyrelsen förfritidsledarskolorna menar l.ex. att den dominerande delen av fritidsledarensarbetsinsatser faller inom ekonomiska, sociala och administrativa sysslor.Uppfattningen av frifidsledaren som en samhällsar-belare leder också fram lillslutsatsen, atl en inplacering i sektorn för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken är lämpligast. I fritidsledarbetänkandeiberäknade uiredningen del årliga behovet av nyutbildade fritidsledare lillhögsl 1 000. På gmnd av osäkerhet i beräkningama föreslog uiredningen att tillfritidsledarulbildning inom folkhögskolan skulle antas 560 elever /76. 1978/79:100 Bilaga 12 643 annan fritidsledamlbildning skulle volymentotalt uppgå till ca 800 elever. Utredningen föreslog inga andra styrmedel änen begränsning av det antal plalser för vilket tilläggsresurser skulle utgå.Vidare föreslogs att SÖ genom rådgivning skulle verka för atl den föreslagnaramen för frilidsledarulbildningen inte överskreds. 1975: 14föreslogs all lilläggsresurser skulle utgå till 500 elevplatser per årskursvid frilidsledariinjer inom folkhögskolan. SÖ fick i uppdrag all noga följa utvecklingenav behovet av fritidsledare och vid behov ge skoloma råd om dimensioneringen. Utredningen säger i slutbetänkandet, att SÖ:srådgivande insalser inte tycks ha haft avsedd dämpande inverkan pä benägenhetenatl starta nya frilidsledariinjer. Inom de olika skolformerna räknaruiredningen med atl ca 890 elever avsluiar frilids- ellerungdomsledamlbildning. Då utbildningsbehoven inom fritidssektorn snabbtförändras vill emellertid utredningen inte föreslå andra medel att styradimensioneringen med än tilläggs-resurserna och SÖ:s fortsattarådgivningsverksamhet. Utredningen understryker, att det ankommer på SÖ attsvara för en uppföljning och utvärdering av gjorda erfarenheter. Utredningen finner delockså angeläget atl skoloma och deras huvudmän beaktar sill ansvar gentemotelevema om de anordneir yrkesutbildning i en omfattning som överstiger ettklart dokumenterat behov på arbetsmarknaden. Av de remissinstanser som kommenteratdimensioneringsfrägan är de flesta kritiska och menar att utredningens förslaginte leder lill en lillräcklig anpassning av fritidsledarutbildningen tillarbetsmarknadens möjligheter. Till dessa remissinstanser hör SFEF, FRIO:sutbildningsråd, styrelsen för frilidsledarskolorna, SMF/SMU, och . föreslär, atl SÖ som tillsynsmyndighet ges ökade möjligheteratt styra dimensioneringen och framhåller en risk för "överkapacitet"av utbildade fritidsledare. Styrelsen förfritidsledarskolorna vill mycket starkt understryka ansvaret gentemol de somutbildas till fritidsledare, så att garantier skapas för att överutbildningenav fritidsledare upphör. 5F£F föreslär, liksomFRIO:s utbildningsråd, en utredning för atl fastställa arbetsmarknadsbehoveninom fritidssektorn. SFEF vill, atl denna ulredning skall bestå avrepresentanter för SÖ, SFHL och SFEF saml att inga nya frilidsledariinjer fårstarta vid folkhögskola eller annan skola, innan utredningens resultat ärklara.