prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — I 1978 årslångtidsutredning görs emellertid bedömningenatt en relativt kraftig ökning av produktionsvolymen bör vara möjlig framdelesbl. a. med hänsyn till branschens förhållandevis modema kapitalutmstning som från teknisk synpunkt tordevara internationellt konkurrenskraftig. Effekterna av de merlångsiktiga faktorerna har förstärkts av en svag internationellkonjunktur. Svensk industri hardessulom, bl. a. fill följd av en i förhållande tillom väriden snabb kostnadsstegring , förlorat andelar påutlandsmarknadema. Utvecklingen visar på en viss återhämtning bl.a. tack vare vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder, men läget för industrin är alltjämt allvariigt. Soliditetenhar försvagats kraftigt under senareår. Defta har urholkat en viktig bas för investeringar och expansion.Industriinvesteringama har också minskat kraftigt trots betydandestimulansåtgärder. En förutsättning föratl vår industri skall kunna möta den intemationella konkurrensen är attstmkturomvandlingen inom industrin accepteras och underiätias. För attomvandlingen skall kunna ske i socialt acceptabla former och i enkontrollerad och godtagbar takt har statsmaktema medverkatmed mycket omfattande stödinsatser, främst inom stäl-och varvsindustrin. beslutadeåtgärder inom industridepartementets område, huvudsakligen för dessabranscher, men även för skogs-, gruv- ochtekoindustriema, för perioden /77 - 1980/81 i form av medelstillskott och lån uppgår till ca 19500 milj. kr. Härtill kommer statliga lånegarantier om mer än 20000 milj. kr. till utgången av . Deindustripolitiska åtgärdema har i hög grad varitinriktade på att föra den svenska ekonomin och industrin över de akutasvårigheterna och att minska de negativa konsekvensema av omställningen för de anställdaoch för berörda regioner och företag. För den nödvändiga industriellautvecklingen krävs nu en kraftigare expansion inom "nya" branscher och i redan etablerade företag,där goda konkurrensförutsättningar finns.Den svaga utvecklingen för mindre och medelstora företag måste brytas och nyföretagandet öka. Den svagainvesteringsutvecklingen inom industrin under hela 1970-talel måste vändas. Ennödvändig fömtsättning för detta är ett ökal kapacitetsutnyttjande ochen förbättrad lönsamhet i industrin. Avgrundläggande betydelse och dänmed på lång sikt viktigast är sådana generella åtgärder som kan skapa ett gynnsamtklimat för industriell expansion. Underdet gångna året har inletts ett stort antal undersökningar rörande Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 3 den svenska industrins läge och framtidautvecklingsmöjligheter. Sålunda tillkallade statsministem ensärskild näringspolitisk delegaiion för att göra en allsidig bedömning av Sverigesnäringspolitiska befingelser och . Vidare harIngenjörsvetenskapsakademin samt styrelsen för teknisk utveckling i samarbete med statensindustriverk fått i uppdrag all utreda frågan om lekniska ochindustriella kompetens. På uppdrag av bl. a. industridepartementet har detamerikanska konsultföretaget analyserat svensk industrisinteraa-tionellakonkurrenskraft. Framtidsbedömningar rörande den svenska industrin har ocksågjorts av statens industriverk i dess höstrapport och långtidsutredning. Den hittillsvarandeoch väntade utvecklingen inom svensk industri ställer krav på enlångsiktig och målmedveten industripolitik. Riktlinjer för den framtidaindustripolitiken avses bli förelagda . Härvid kommer bl.a. statens roll i industripolitiken att behandlas. Även förindustridepartementets båda andra huvudområden, energipolitiken ochregionalpolitiken, avses proposifioner bli framlagda med förslag till framtida rikfiinjer. Budgetförslaget förnästa budgetår präglas mot bakgrund av det statsfinansiella läget av enbetydande stramhet. Tillgängligt utrymme har måst reserveras för vissa striktavgränsade och högt prioriterade ändamål. Även om för flertalet ändamålanslagsbedömningen har utgått från framlagda besparingsallemativ, föreslås nuytterligare förstärkta insatser för främst teknisk forskning och utveckling och förde regionala utvecklingsfonderna. Skogsindustrin harliksom andra basnäringar utsatts för svåra påfrestningar genom denintemationella lågkonjunkturen, vilken för branschen har förstärkts genomvalutautvecklingen. Den starkt försämrade resultatutvecklingen underåren 1977 och 1978 har medfört finansiella svårigheter för flera företag ibranschen. De av beslutade särskilda lånegarantiemaför skogsindustrin om högst 900 milj. kr. har föriängts lill attomfatta även . Särskilt utsatta hårde av skogsägar-rörelsen ägdaföretagen varit. Ett lån på 400 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighethar anvisats till (). har360 milj. kr. En förhandlingsgrupp har tillkallats föratt biträda i överläggningar med skogsindustrin, i första handskogsägareföretagen. har genomförts olika undersökningar rörande delar avskogsindustrin, bl.a. sågsverks- och träfiberskivein-dustrin. Detutredningsarbete som har initierats av industridepartementet befinner sig nu ien avslutande fas. När detta utvärderats, finns en grundval för regeringensöverväganden om den framtida skogsindustripolitiken. Åtgärdema for att stärka den svenskastålindustrins konkurrenskraft fortsättergenom samverkan eller i vissa fall samgående mellan företagen inom samma område. bildades genomsamgående mellan Sveri- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 4 ;es tre stora handelsståltillverkare.Norrbottens . Domnarvets femverk och . 3olagei ägs lill hälften av staten genomStatsföretag . Vid bolagets billande har förutsatts en betydande finansiellmedverkan från slatens sida. ästa budgetår föreslås 800 milj. kr. bli anvisadesom lån till bolaget. iSAB har fastställt en övergripande slrukturplan för sininriktning och )mstrukturering . Arbetet inom delegationenför strukturfrågor inom vissa branscher på-;år. Staten har ställt lån med 700milj. och garantier för 600 milj. kr. till ;pecialstålindustrins ochstålgjuteriindustrins förfogande . Delegationen har lilluppgift atl pröva frågor härom saml att ta inifia-iv till, följa och stödjastrukturomvandling inom specialstålindustrin. Varvsindustrin i världenbefinner sig i en allvarlig stmkturkris. Varvens produktionskapacitetöverstiger mycket kraftigt den aktuella och den vän-ade efterfrågan på nyafartyg. En minskning av världens varvskapacitet är lärför ofrånkomlig. Sverigevar det första land som lade fast ett program "ör att minska kapaciteten.Ett av storvarv. i , ir under nedläggning. Fartygsprisema är hårtpressade. Detta medför att varven inte får täck-ling för sinaproduktionskostnader. Staten har under en följd av år lämnat ;enerellt stöd tillvarvsindustrin i form av kreditgarantier. De utestående ;arantiema uppgick den30juni 1978 till ca 12000 milj. kr.Vidare infördes ir 1977 ett stöd till beställare av fartyg för aU underiättaför de svenska /arven att erhålla beställningar. har nyligenbehandlat den svenska varvsindustrin. Enligt de iktlinjer som godkänts därvidförutses för storvarven en minskning av ka-5aciteten intill utgången avår 1980 i förhållande till läget vid utgången av . Den sammanlagdaramen för kreditgarantier till utgång-;n av har saUs till 17000 milj.kr. Vidare har ytteriigare 2700 milj. er. anvisats som stöd till beställare avfartyg i form av avskrivningslån och »arantier. För olika insatser för att merlångsiktigt möta de sysselsättningsproblem som kapacitetsminskningen vidvarven medför har anvisats sam-nanlagt 1000 milj. kr. Ett preliminärt avtal harträffats mellan staten och om att )olagel skall övertas av statenför 20 milj. kr. Ett genomförande av avtalet, iom innebär att det sistaprivatägda svenska storvarvet övergår i statlig igo, förutsätter att vissafiågor prövas av . Gruvindustrin i Sverigebefinner sig i svårigheter. Särskilt ;äller dettajärnmalmsbrytningen beroende på den internationella utveck-ingen för stål- ochvarvsindustrierna och konkurtensen från utomeuropeiska gruvor. Under år 1978beräknas 20,8 milj. ton järnmalm ha brutits i iverige, vilket är 4,5 milj. tonmindre än . Exporten, som har /arit i stort sett sjunkande sedanår 1974, är fortfarande låg. Mot bakgrund IV den nedläggning som undersenare år har drabbat främst mindre jäm- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 5 malmsgruvor i har regeringen tillsatt en särskild delegation med uppgiftatl studera de möjligheter till på sikl lönsam verksamhet som finns eller kanskapas inom mellansvensk gruvindustri. Den angivna utvecklingenhar medfört stora problem för det statsägda förelaget Luossavaara-KiirunavaaraAB (). Bolaget har fått ett medelstillskoll på 200 milj. kr. för attupprätthålla sysselsättningen . Företagel har redovisat behov avytterligare tillskott av medel. Förslag i frågan avses bli förelagtriksdagen. Gruvindustrin har berettsmöjlighet att under innevarande budgetår få lokaliseringsstöd. Nedgången inom textil-och konfektionsinduslrierna har fortsatt även , trots beiydandeslatliga insatser. En delegation med uppgift alt samordna ålgärder avseendetekoindustrierna har inrättas . Vidare har som ell led i arbetet meden långsiktig plan för vår försörjningsberedskap inom tekoområdel berördamyndigheter fält ett antal uppdrag inom olika delar av tekoområdel. Dessauppdrag har slutförts och frågoma bereds inom . Förslag omtekoindustriema avses bli förelagda . De särskildabranschinriklade ålgärder som industriverket svarar för inom ramen förbranschprogrammen för den träbearbetande industrin och gjuteriindustrinförlängs med . Resurserna fill den glasinduslrinföreslås bli ökade för nästa budgetår. Programmet för me-tallmanufakturmdustrinavslutas med innevarande budgetår. Sammanlagt föreslås för /8017 milj. kr. Ramen för slrukturgaraniier föreslås bli höjdmed 15 milj. kr. till sammanlagt 185 milj. kr. Vidare föreslås att enverksamhei försöksvis inleds med delbranschstudier inom främslverkstadsindustrin för att skapa förutsättningar för en av företagen själva genomfördutveckling. har gjort en uivärdering av branschprogrammensom har överlämnats till industridepartementet. spelar en viktig roll i den pågående strukturomvandlingen genom sinmedverkan till att finansiera långsiktiga och riskfyllda krediter. Under år1978 har banken aklivl medverkat i strukturomvandlingen i bl.a. stålindustrinoch skogsindustrin. Invesleringsban-kens beviljade krediter och garantieruppgårf. n. till 6700 milj. kr. Bankens egna kapital har ökats med 300milj. som den statliga garantin för bankens förpliktelser harhöjts med I 000 milj. kr. till sammanlagt 5000 milj. kr. Genom beslut ijuni 1978 har bl.a. genom det s. k. SEK-systemet fåttökade möjligheter att på internationellt konkurrenskraftiga villkorrefinansiera exportkrediter. Syftet är att öka de svenska exportöremasmöjligheter atl lämna konkurrenskraftiga kreditvillkor i samband med medel-och långfristiga exportkrediter. Företaget får inom en ram av 10000 milj. kr.,som regeringen disponerar, lämna export- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 6 krediter eller utfästelser därom under en försöksperiodsom omfallar budgetåren 1978/79 - 1980/81. För nästa budgetår las upp 15 milj.kr. för att täcka företagelskostnader för kredilverksamheten. De svenska ochnorska regeringarna har träffat ett avtal omindustri- och energisamarbete, som norska regeringen och AB Volvoingick avtal om Volvos verksamhet i . Syftet medsamarbetsavtalet äratt uppmuntra, främja och underlätta utvecklingen ochstärka samarbetet på industri- och energiområdena. Särskild vikt läggs vidsamarbetsprojekt som kan förbättra den internationella konkurrenskraften förde båda länderaas industri och som ställer stora krav på investeringar ellersom tillförsäkrar de båda staterna tillgång till råvaror och energi. En blandad kommission upprättas.Samarbetsavtalei gäller . är fogat elt särskilt protokoll om långsiktiga leveranser av råoljaoch oljeprodukter från till , ett protokoll om svensk-norsk handel med virke och ett protokoll omgenomförande av i debåda ländema. kommer att underställasriksdagen. Konjunkturerna har påverkat flertaletstatsägda bolag på samma sätt somnäringslivel i övrigi. Även har för Statsföretaggruppen i stor utsträckning präglats av lågkonjunkturen förbasindustrierna, eftersom företagmed verksamhet inom dessa områden, såsom , AB () och , svararför en betydande del av gruppens omsättning. Företagsgruppen beräknasunder ha ca 42 500 anställda.Investeringarna uppgick till 1350milj. och omsättningen till 10 IOO milj. kr. Verksamheten inom gruppenberäknas för resultera i ett underskott av ca 950 milj. kr. föreextraordinära intäkter ochkosinader samt bokslutsdispositioner och skatter, vilket är någol bättreän för då förlusten blev I 057 milj. kr. har nyligenerhållit 550 milj. kr. i stafiiga bidrag och lån för alt genomföra betydandeinvesteringar i sina anläggningar i i . InomStatsföretaggruppen har bildats en tekokoncern med AB Eiser som moderbolag. Koncemen harnyligen fått ett statligt bidrag av 30,1milj. för att upprällhålla verksamheten m. m. vid sina anläggningar i och till utgången av /80. har härvid också beslutat att driften vid koncernensanläggningar i , och skall fortsätta i avvaktan påställningstagandet till en övergripande plan för samhällets insatser påtekoområdet. Utredningen omStatsföretags verksamhetsinriktning och mål har lagt fram sinaförslag. Utredningen anger Statsföretags ansvarsområde och formulerar dessroll för den framtida utvecklingen. Stalsföretaggmp-pen föreslås blibibehållen som en sammanhållen koncem, men särskilda bolag föreslås blibildade inom koncemen föratt underlätta strukturpolitiska insatser ochexpansiva strävanden i samarbete med andra förelag. Förslagen remissbehandlas f. n. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 7 , som bildades , har i hög grad påverkatsav den redan nämnda utvecklingen för världens varvsindustri. Koncernentillfördes 2000 milj. kr. i form av kapitaltillskott ochvärdegarantier. Beslut har fattats om ytterligare kapitaltillskott av 2200 milj. kr. Koncernens förluster beräknaslill ca 2 IOO milj. kr. Till utgången av förutsätts storvarven inomkoncemen minska sin personal med 2850 personer. En särskild utredare harhöslen 1978 tillkallats för alt utreda frågan om altemativ produklion vidvarven och annan ny produktion inom varvsre-gionema. För invesieringar hosförenade fabriksverken föreslås en i huvudsak oförändrad medelsram av 83 milj.kr. för nästa budgetår. har föreslagit attfabriksverken ombildas till aktiebolag och inordnas i Statsförelaggmppen. Som ett centralt led iatt långsiktigt stärka den svenska industrins konkurrenskraft ingår att skapagoda förutsättningar för utvecklingen av produkler och system. Flera av våraframgångsrika exportindustrier avsätter betydande resurser för forskning ochulveckling. Statligt stöd till leknisk forskning och utveckUng är ett viktigtlångsiktigt industripoliliskt instrument. Det gäller forskning och utvecklingsåväl i företagen som på universitet och högskolor. Styrelsen för lekniskutveckling (STU) är statens centrala organ för stöd till leknisk ulveckling ochforskning. Riktlinjer för detta stöd har lagls fast . a. att STU:s seklor- och industripolitiska insatser samordnas inom etlprogram för tekniskt utvecklingsarbete som konkret målinriktade ochtidsbegränsade insatser genomförs inom stora sammanhängande s.k. insatsområden.STU:s insatser beräknas även i övrigi bli alltmer koncentrerade tillindustriella utvecklingsprojekt. Den krafliga utbyggnaden av stödet lillteknisk forskning och ulveckling som har gjorts fullföljs ävennästa budgetår, trots det ansträngda budgetläget. STU föreslås /80 erhålla 403,8 milj. kr. i anslag, vilket innebär en ökningmed närmare 40 milj. kr. bidrag till deteuropeiska rymdsamarbetet under industridepartementets huvudtitel beräknasnästa budgelår uppgå till ca 63 milj. kr. Vidare har ingått avtal medFrankrike om samarbete i utveckling av en fjärranalyssalellit. Genom statensengagemang får svensk flyg- och elektronikindustri förbättrade möjligheter attdelta i utvecklingen av avancerad teknisk utrustning. Genom samverkan mellanstaten och bildades förta årel det halvstatliga bolaget . Staten medverkar härigenom till utvecklingen av svensk dataindustri, somhar belydelse för svensk industris förmåga att leverera avancerade produkteroch system. Bolaget får ett åriigt stafiigt stöd. /80 föreslås 70 milj. kr. i utvecklingsbidrag ochmedelstillskoll. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 8 har också tillkallats för atl studeradatateknikens och elektronikens effekler på näringslivets ulveckling. Vidarehar slalens industriverk fått i uppdrag atl uireda svensk elektronikindustrisnul-ige och utvecklingsmöjligheter. Elt omfattandeundersökningsarbete pågårom hur teknisk forskning och utveckling kan användasför alt stärka den svenska industrins ställning. Den av statsministemtillkallade särskilda näringspolitiska delegationen undersöker också vilka kravsom måste ställas på vetenskaplig forskning och ulbildning för attfömyelseverksamheten skall stimuleras. Delegationen väntas framlägga sinrapport . Vidare väntas och statens industriverk lämna sina rapporter i anledning avregeringens uppdrag att belysa svensk industris tekniska och industriellakompetens samt atl ge förslag till åtgärder för alt förstärka industrinskonkurrenskraft. De mindre och medelstoraföretagen med under 200 anställda svarar för ca hälften av sysselsättningeninom näringslivet. För alt skapa nya arbetstillfällen är del viktigt bl.a. attstimulera småföretag och nyföretagande. De åtgärder som vidtogs föratt förbättra villkoren för de mindre och medelstora företagen och för att ökaförutsättningarna för nyföretagandet fullföljs . De regionalautvecklingsfonderna har börjal sin verksamhet. Fonderna bedöms redan hainneburit en stimulans för småföretagen i de olika länen. Som ett led i endecentraliserad verksamhet har fondema tillförts de medel som tidigare fanns istatens hantverks- och industrilånefond och statens utvecklingsfond. Fonderaasutlåningskapacitet förstärktes väsentligt. Även förutsesresursema för kreditgivning komma att ligga på en hög nivå. Förslag härom avsesbli framlagt i den industripoli-;iska propositionen. Fondema har också tilluppgift att lämna de mindre 3ch medelstora företagen informations-,rådgivnings-, utbildnings- och konsulttjänster. Förstärkta resurser härförföreslås bli anvisade. iker en tidsmässig samordning mellan landstingensoch fondernas räken-ikapsår, vilket bedöms underlätta fondernas planering. Fören 18 måna-lers period från den beräknas nu närmare 102,5 milj. kr.främst Ör bidrag till fondema. Vidare har förta åretinrättats en särskild delegation för småföretagsfrå->or med huvuduppgift attfortlöpande följa och bevaka utvecklingen, att nitiera olika åtgärder inomdetta område samt att i övrigt lämna synpunk-er och råd om samhälletssmåföretagspolitik. Målet för regionalpoUtiken är att arbete, serviceoch en god miljö skall icredas människor i olika delar av vårt land. För attuppnå detta syfte be-lövs en nära samordning med såväl industri- somarbetsmarknadspolitiken. Den beiydande folkomflyttning som skedde mellan läneni , avlöstes omkring av en pålagligstabilisering i den regio- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 9 nala befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen. Stora regionala skillnader finns dockfortfarande. Den hittillsvarande ramenför regionalpolitiskt stöd, som har förlängts till atl omfatta perioden /74- 1978/79, löper ut med detta budgetår. har laglfram förslag om framtida inriktning och medel för regionalpolitiken. Vidare harglesbygdsdelegalionen föreslagit förstärkta och samordnade insalser för våraglesbygder. Remissbehandlingen av förslagen har avslutats. Dessafrågor liksom förslag till utformningen av länsplaneringen avses bli förelagdariksdagen i en särskild proposition om regionalpolitiken . Regeringen beslulade iJuni 1978 att en ny fullständig länsplaneringsom-gång skall genomföras,länsplanering 1980. Efter remissbehandling i länen avses länsprogrammen bliredovisade för regeringen före utgången av . Samrådet mellan destörsta industriföretagen i eiableringsfrågor fortsätter på grundval avsärskilda överenskommelser med , och . Samrådet syftar till att skapaförutsättningar för att regionalpoliliska synpunkter beaktas på ett tidiglstadium vid industrins planering. För att samordna deregionalpolitiska och sysselsättningspolitiska åtgärderna på orter, somdrabbas av sysselsättningsproblem till följd av stmkturomvandlingen inom stål-och lekoindustrierna, har berörda länsstyrelser fåll i uppdrag att tillsälta särskilda arbetsgrupper medrepresentanter för berörda länsorgan. Företrädare för berörda kommuner, företagoch anslällda knyts till dessa grupper. Vidare fullgör Norrbottendelegalionenoch den av i tillkallade Värmlandsdelegalionenmoisvarande uppgifier. Denna samordningsverksamhet har utsträckts till altomfatta bl.a. orter som utsätts för neddragningarna inom varvsindustrin. Inomregeringskansliet finns en central samordningsgrupp med resurser bl. a. föratt söka nya produkter. På råvaru- ochnalurresursområdei fortsätter det långsiktiga planeringsarbetet.MineralpolUiska utredningen beräknas ha fullgjort sinförsta uppgift att utarbeta långsiktiga prognoser över försörjningmed mineraliska ämnen för tiden fram . Utredningen har därefterlill uppgifi att överväga om en ändrad inriktning eller utformning avmineralpoliliken är motiverad med hänsyn till samhällels långsiktiga behov.Detta arbete beräknas bli slutfört . Arbete i syfte att tryggaSveriges försörjning med olika metaller och pågår sedan många år.Sveriges geologiska undersöknings (SGU) arbete är härvid av stor betydelse. för statens gruvegendom föreslås för nästa budgetår få sammanlagt117,8 milj. kr. Nämnden fortsätter bl. a. sina undersökningar avnickelfyndigheten Lapp-vattnet i närheten av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 10 Inom ramen för dettreåriga forskningsprogram som har inletts i bl.a. detta budgetår,föreslås nu 41 milj. kr. bli anvisade som lån till AB SvenskAlunskifferutveckling för nästa budgetår. Forskningsprogrammet, för vilkettotalt har avsatts 128 milj. kr., avser processer för utvinning av alunskiffemsinnehåll av kerogen och vissa metaller. En särskild delegationskall inrättas för alt samordna den svenska havsresursverksamheten.Delegationens arbele bedöms få belydelse för bl.a. mineralområdet. Regeringens energipolitiksyftar till ökadförsöijningstrygghel, förbättrad säkerhet och så långt möjligt bibehållenhandlingsfrihet. Viktiga delar i en sådan politik är en kraftig satsning påenergihushållning och utveckling av fömybara energikällor. , somhar haft till uppgift att utarbetaalternativa förslag till utformningen av energipolitiken fram lill ,lade fram sitt huvudbetänkande och sitt slutbetänkande om Hälso-,miljö-och säkerhetsrisker . Beiänkandena har remissbehandlats. Bl.a. på gmndval av materialet från kommer förslag om inriktningenav energipolitiken fram lill år 1990att föreläggas . Energianvändningenuppgick fill ' vilket är ungefär delsamma som föregående år.1978 års långtidsutredning räknar med alt den totala energianvändningen skallöka per är och elanvändningen med . Genom förbättradhushållning med energi kan den framtida ökningslakten av energibehovetminskas. De kraftfulla insatsema för att stimulera till energisparandefortsätter. För ålgärder inom näringslivet har anvisats ca 830 milj.kr. Dessa medel används lill ålgärder i näringslivets byggnader och processersaml för stöd lill prototyper ochdemonstrationsanläggningar för energisnål teknik. Vidare stöds bl. a. ålgärdersom avser alt ta till vara spillvärme från industriella processer och till atlbygga ul produktion av mottryckkraft inom industrin. har nyligenbeslutat alt tillfälligt införa etl särskilt tillägg utöver det normalabidraget om högst till energibesparande åtgärder i näringslivet. Tilläggelulgår under första halvårel 1979. Den framtida inriktningen av energihushållningenoch resursema för nä.sia budgelår kommer att behandlas i den ener-gipoliiiskapropositionen. Olika ålgärder vidtas föratt trygga vår försörjning med energiråvaror.