prop · G20326 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag föreslog attbidragsgivningen skulle fortsätta tills vidare i avvaktan på prövningen avKEU:s förslag. Detta föranledde ingen erinran från sida (FiU1977/78:11, rskr 1977/78: 67). Medhänsyn till dels att även återstående del av den allmänna arbetsgivaravgiftenhar tagits bort , dels att KEU 76 i sitt slutbetänkande harföreslagit att det särskilda bidraget om 122 milj. kr. slopas, har regeringenoch kommunförbunden i överenskommelsen enats om att detta bidrag kan bortfallai och med utgången av . Medel för har anvisats på statsbudgetenför /79 och 1978/79: 26 12 Medel för detta ändamål behöver således ej anvisas fr. o. m. budgetåret1979/80. Ifråga om läget på kreditmarknaden konstaterar regeringen i överenskommelsenatt utrymmet för kommuner och landstingskommuner torde komma att vara begränsatäven . Kommunerna och landstingskommunerna bör därför inte räkna medatt få tillgång till en ökad andel av kreditmarknaden jämfört 1977 och1978. Medhänsyn till det särskilda statsbidraget för och överenskommelsensirmehåll beträffande den kommunala volymutvecklingen åtar sig styrelserna förSvenska kommunförbundet och genom överenskommelsen att rekommenderakommunerna resp. landstingskommunema att inte höja skattesatserna för år 1979.Sådana rekommendationer har därefter utfärdats av kommunförbunden . Parterna förklarar sig i överenskommelsen vara ense om att definansiella förutsättningarna för bör vara sådana att oförändradeskattesatser bör kunna hållas med undantag för ett begränsat antal kommuner ochlandstingskommuner. Kommunernasoch landstingskommunemas flerårsplaner redovisades ienkätundersökningarna KELP 7781 resp. LKELP 77. Kommunförbundens bearbetningarav dessa planer visar en årlig genomsnittlig volymökning under planperiodenför den samlade kommunala konsumtionen om . Kommunernas konsumtionberäknas därvid öka och landstingskommunernas konsumtion med 4,2 %per år. Det kan konstateras att de kommunala planerna erfarenhetsmässigt hartenderat att underskatta den faktiska utbyggnaden. Kommunernaoch landstingskommunerna har därefter genomfört yt-terfigare en planeringsomgångsom har redovisats . Kommunförbunden bearbetar f. n. dessaplaner. Som jag nämnt i det föregående är en omprövning av de kommunalaflerårsplanerna i dämpande syfte fömtsatt överenskommelse. Enligtuppgifter från kommunförbunden tyder en preliminär bearbetning avflerårsplanerna på att den planerade ökningstakten för den kommunalakonsumtionen har dragits ner något i förhållande till planerna tidigare.För landstingskommunernas del beräknas ökningstakten ha reducerats med drygt0,. För kommunerna är det ännu inte möjligt att göra en motsvarandesiffermässig precisering, men tendensen är densamma. Den dämpade ökningstaktenför den kommunala konsumtionen enligt de senaste flerårsplanerna tyder på attgoda förutsättningar bör finnas för kommuner och landstingskommuner att följaöverenskommelsens riktlinjer för den kom.munala volymutvecklingen åren 1979 och1980. Förutsättningamaför flertalet kommuner och landstingskommuner att hålla en oförändrad kommimalutdebitering för bör också vara goda. Flera faktorer samverkar till attstärka den kommunala ekonomin. Avtalen för de kommunalanställda innebärförhållandevis återhållsamma 1978/79: 26 13 löneökningaråren 1978 och 1979. Borttagandet av återstående av den allmännaarbetsgivaravgiften medför, som jag i det föregående harredovisat, en betydande ekonomisk lättnad för den kommunala sektorn. Vidare gerårets överenskommelse mellan regeringen och kommunförbunden ett kraftigtmedelstillskott tUl den kommunala ekonomin. Slutligen blev utfallet av 1978 årstaxering för flertalet kommuner och landstingskommuner gynnsammare än prognostiserat. Enligt preliminära bedömningar av kommunförbunden ibörjan av bör inte den kommunala medelutdebiteringen komma attstiga med mer än högst ca per skattekrona för . Av denna höjningsvarar kommuner och landstingskommuner för cirka hälften vardera. Det storaflertalet kommuner och landstingskommuner tycks vara inriktade på att hållaskattesatsen oförändrad. Den väntade kommunala skattehöjningen ärklart lägre än för de fyra närmast föregående åren. Detta skall dock ses motbakgrtmd av den mycket kraftiga kommunala skattehöjningen och därmedföljande konsolidering av den kommunala ekonomin. Jag vill i detta sammanhang betona vikten av attöverenskommelsens riktlinjer följs av den enskilda kommunen både i fråga omvolymutvecklingen och kommunalskatteutveckUngen. Detta bör bl. a. beaktas avde kommuner och landstingskommuner som även med en oförändrad utdebitering år1979 har finansiellt utrymme för en volymexpansion som går utöver den angivnariktpunkten i överenskommelsen. Jag förordar att den i det föregående redovisadeöverenskommelsen läggs till grund för ett beslut av om ett särskiltstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner . Behov av medelför bidragsutbetalningar uppstår redan underinnevarande budgetår. Därför bör det härför erforderliga beloppet av ca 490milj. tas upp på ett särskilt anslag på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /79. När det gäller medelsbehovet för återstående del av år1979 återkommer jag i samband med förslaget till statsbudget för budgetåret1979/80. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilt statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagadet förslag som föredraganden har lagt fram. 1978/79: 26 14 Överenskommelsemellan regeringen och komrounförbunden Regeringens aktuella samhällsekonomiska bedömningarvisar att det kommer att dröja åtskilliga år innan den svenska ekonomin uppnårbalans. För att balanstidpunkten inte skall förskjutas för långt framåt krävsatt konsumtionstillväxten hålls tillbaka och attindustriinvesteringarna prioriteras så att det svenska näringslivetskonkurrenskraft stärks. Parterna är ense om att det utrymme som finns förprivat och offentlig konsumtionsökning är ytterst begränsat. beräknas både privat ochstatlig konsumtion ha hållits tillbaka kraftigt. Den kommunala konsumtionen haremellertid under senare är ökat . Såvitt kan bedömas innebärockså de senast kända femårsplanerna en fortsatt expansion med perår. Det är helt klart att en sådan expansionstalct inte är samhällsekonomisktmöjlig. Motdenna bakgrund har överläggningar hållits mellan å ena sidan regeringen och åandra sidan och om hur en dämpningav den kommunala expansionen nu skall åstadkommas. En omprövning avflerårsplanerna i detta syfte är också förutsatt överenskommelse ochbör således ha kommit till uttryck i de flerårsplaner som framtagits iprimärkommuner och landsting. Det är angeläget att denna dämpning fullföljs ochatt också den konkreta budgetprövningen varje enskilt år inriktas på attbegränsa den kommimala konsumtionsexpansionen. Parterna har mot denna bakgnmdträffat följande överenskonunelse. Parterna är ense om att riktpimkten förvolymökningen för primärkommunernas respektive landstingens konsumtion börvara 1979 och 1980. Denna bedömning är att se som en kompromissmellan å ena sidan vad som vore från allmänt samhällsekonomiska synpunkterönskvärt och å andra sidan de angelägna önskemål som finns om utbyggd kommunalverksamhet inom en rad områden. Detangivna talet, som gäller den genomsnitfiiga utvecklingen, bör i planeringenutgöra riktpunkt för de enskilda korajnunema. Parterna är medvetna om attsvårigheter kan föreligga för ett begränsat antal primärkommuner och landstingatt 1979 anpassa verksamheten till den angivna ramen. Kommunerna bör emellertidiaktta att det krävs en neddragning av konsumtionens ökningstakt med ca enfjärdedel jämfört med utvecklingen innevarande år. Parternaär vidare ense om att inom de angivna ramarna för konsum- Prop.1978/79: 26 15 tionensvolymökning bör utbyggnaden av barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvårdprioriteras. Barnomsorgens utbyggnad bör ske i enlighet med överenskommelsenmellan regeringen och . Vidare börantalet platser i familjedaghem byggas ut i enlighet med kommunemas planer.Bibehållen standard beträffande olika former av äldrevård kräver anpassningtill förändringar i befolkningens storlek och åldersstruktur. Antalet platseri långtidssjukvården bör byggas ut i den takt som anges i gällandeflerårsplaner. Det kommunala tjänsteutbudet i övrigt påverkas också avförändringar i befolkningens storlek och struktur. Vid sidan av de prioriterade områdena och vad somföljer av befolkningsförändringar finns inom angivna ramar ett visst utrymmeför utbyggnad av olika kommunala verksamheter. Detta uti7nune är emellertidmycket begränsat. Därtill bör naturligtvis möjligheterna till om-prioriteringaroch rationaliseringsinsatser tas till vara. I detta sammanhang bör även noteras att kommiunernaför närvarande gör aktiva insatser inom sysselsättningspolitikens område.Detta gäller inte minst insatserna för att motverka ungdomsarbetslösheten.Fortsatta engagemang inom detta område kan bli aktuella. Vad avser transfereringsutgifter är parterna enseom att primärkommunerna och landstingen måste iaktta stark återhållsamhet ifråga om andra volymökningar än sådana som följer av ändrad befolkningsstrukturoch redan fattade riksdagsbeslut. Den prioritering av en utbyggnad av antalet platseri barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård som angivits ovan gällernaturligtvis också i fråga om inriktningen av de kommunala investeringarna. 1övrigt bör primärkommunema och landstingen iaktta stark återhållsamhet med nyainvesteringar eftersom dessa i stor utsträckning leder tUl ökade driftkostnadernär de tas i bruk. Parterna är införstådda med att innebörden av endämpning av den kommunala expansionen och en prioritering av den kvantitativautbyggnaden av barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård måste bli attre-surskrävande reformer och förbättringar inom andra verksamhetsområden fåranstå eller genomföras endast i den utsträckning som är möjlig inom ramen för ihuvudsak redan befintliga resurser. Regeringen och kommunförbunden är ense om att enförutsättning för att uppnå en dämpning av den kommunala expansionen är attstörsta återhållsamhet iakttas även i fråga om statliga beslut som ställer anspråkpå utökade kommunala insatser. Parterna vill också erinra om gällande förordningom begränsning av myndighets rätt att meddela föreskrifter, anvisningar ellerråd samt om beslut i denna fråga. Kommunförbimden kommer i anslutning tillöverenskommelsen att lämna rekommendationer om hur man i primärkommuner ochlands- 1978/79: 26 16 tingpå ett enhetligt sätt skall kunna beräkna den budgeterade volymutvecklingenför konsumtionen i budgetförslagen . De avtal som slutits på arbetsmarknaden kanförutses medföra en förhållandevis begränsad ökning av hushållens inkomster förår 1979. Det är i denna situation angeläget att köpkraftsutvecklingen inteurholkas genom kommunala skattehöjningar. Med hänsyn härtill tillskjuter staten ett särskiltbidrag till primärkommuner och landsting för . Bidraget utformas så attdet får skatteutjämnande effekt. Det skall i första hand motsvara de ökadeeller nya skatteutjämningsbidrag för som skulle följa av en höjning avskattekraftsgarantin för alla kommuner av medelskattekraften. Bidragetskall dock till varje primär- och landstingskommun utgå med lägst . För landstingsfria kommuner är det lägsta bidragsbeloppet . Det sammanlagda bidragsbeloppet berälmas med dessa regler komma attuppgå tUl ca 980 mUj. som utbetalas med en sjättedel underåret. Dämtöver har regeringen förklarat sig beredd att för vidgautrymmet för extra skatteutjämningsbidrag till konununer med särskildaekonomiska problem med ca 20 milj. kr. jämfört med innevarande års nivå. Samtidigtbortfaller i och med utgången av det särskilda bidrag om 122 milj. kr.per år som utgått . Regeringen bedömer att utrymmet på kreditmarknadenför kommunerna torde komma att vara begränsat även 1979. Kommunerna bör därförinte räkna med att få tillgång till en ökad andel av kreditmarknaden jämförtmed . Med hänsyn till det särskilda statsbidraget för år1979 och överenskommelsens innehåll beträffande den kommunalavolymutvecklingen kommer styrelserna för ochLandstingsförbundet att rekommendera primär- respektive landstingskommunernaatt inte höja utdebiteringen för . Partema är ense om att de finansiellafömtsättniagarna för bör vara sådana att en oförändrad utdebitering börkunna hållas med undantag för ett begränsat antal primärkommuner ochlandsting. Överenskommelsengäller för statens del under förutsättning att på regeringensförslag beslutar anslå erforderliga medel.