prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Uppenbara risker bedömsannars föreligga för atl verksamheien inte kan utgöra det slöd och den hjälptill växtförädlingsverksamhelen som så oundgängligen behövs för alt denframtida svenska växtförädlingen skall kunna leva upp till de krav som i nulägetställs och än mer kan förutses framkomma. Föreningen vill därförgå så långt atl den ifrågasätter lämplighelen av alt institutionen överhuvudkommer till stånd om den skulle bli förlagd lill . 1 liknande situationerinom växtförädlingens Prop.1978/79:130 75 område är föreningens erfarenheter ytterst dåliga. Ensamlokalisering med en växtförädlingsanstalt medförande ett integreratsamarbete med växlför-ädlingsverksamhcten är således enligt föreningens meningnödvändig. Beträlfande en lokalisering antingen till eller att avgörande skäl lalar föratt institutionen förläggs tillSvalöv. I förutsätts nämligen att en tillämpad forskning av betydandeomfattning dessutom skall bedrivas inom ramen för det nya företagel. Vidare ärSvalövsorganisationen i dess egenskap av officiellt växtförädlingsorgan denmest lämpade platsen härför. En lokalisering till förefaller därförbåde rimlig och riktig med hänsyn till statens engagemang i växtförädlingsverksamheteni i övrigt. I detta sammanhang anser också föreningen attförutsättningarna för att administrativt knyta den föreslagna institutionentill det nya företaget bör prövas. Utredningen har föreslagit atl den börinordnas i . Förutsättningar för atl uradministrativ synpunkt låta den nya institutionen repliera på Svalövsorganisationenmed bibehållen helstatlig staius måste dock anses vara goda. Främst är detdärvid fråga om redovisningstekniska problem som visserligen är grannlaga mensom utan svårigheter bör kunna lösas. -------- De forsknings- och förädlingsinsatser somutredningen exemplifi erat och som ansetts lämpliga för finansiering med medel från växtföräd lingsnämnden menar föreningen är välgrundade och välmotiverade. Trots utredningens synpunkter på att inrättandet av nämnden inte får medföra störningar i nuvarande relationer mellan föreningen och dess intressenter (som aktivt stödjer växtförädlingen med medel) vill föreningen reservera sig för att sådana kan uppkomma. De fortsatta förhandlingama torde kom ma att medföra att ett mer konkret underlag om finansieringsmöjligheterna för växtlörädlingsnämnden kan framkomma. 1 anslutning till behandlingen av växtförädlingsnämndenvill föreningen framhålla att den till sin verksamhet knutit ett antalväxtslagsbundna rådgivande nämnder som har till uppgift att medverka iutformningen av målsättning, prioritering mellan olika förädlingsaktivitetersaml inrikining av förädlingsverksamheten. Föreningen förutsätter all denna förföreningen betydelsefulla samverkansform även i det nya förelaget kanbibehållas och starka skäl lalar dessutom för att den rådgivande verksamhetenuiökas. Genom alt representanter för olika produktionsled i produktionskedjanregelbundet samlas och diskuterar såväl lång- som kortsiktiga förädlingsproblemskapas förulsältningar för att föreningen kan verkslälla en så opiimalresursavvägning som möjligt. De rådgivande nämndema har således möjlighet attpåverka och styra växtförädlingsarbeiet vilket föreningen betraktar som tillgång. Mot denna bakgrund ser föreningen det som angeläget att dentillsatta förhandlingsgruppen verkar för ett fortbestånd och utveckling avdessa aktiviteter och alt dessa möjligheler klargörs för olika eventuellaintressenter som kan tänkas överväga atl påla sig ett ägaransvar i det nyaföretaget. Föruiom alt en ägarinlressenl i konsekvens med sitl åtagandeerhåller represenlalion i förelagets styrelse kan representanter förintressenten även ges möjlighet atl delta i de rådgivande nämnder som i höggrad medverkar vid inriktningen av växtförädlingsverksamhelen. Särskilt bördetta vara av intresse för de utomstående organ som aktivt bidrar tillfinansieringen av olika växtförädlingsinsatser. Vad som här framhållits är urföreningens synpunki utomordentligt belydelsefulll och möjliggör alt skildaintressen på ett adekvat och rimligt säll kan sammanvägas i syfte altåstadkomma en så balanserad växtförädlingsinsais som möjligl. Prop.1978/79:130 76 3.16 i kompletterande yttrande:Det huvudsakliga skälet lör en lokalisering till av den föreslagna nyaforskningsenheten är emellertid all den skall arbeta effektivt med de problemsom är mest angelägna att få belysta för utvecklingen av ny och framgångsrikväxtförädlingsmetodik. En sådan forskningsenhet måste arbela bland växtförädlaremed möjlighet till stimulerande daglig kontakt och utnyttjande av deraserfarenhet, samlade kunskap och mest belydelsefulll deras material som utgörgrunden för forskningsenhetens insaiser. Ur växtförädlingssynpunkt är det väsentligt attforskningsenheten kan genomföra långsikliga forskningsprogram och atl den ej äruppbyggd på doklorandiitbildningens numera gängse ireårsprojeki. Man råkar dålält in i en ryckig ""modeforskning" som inle blir konsekventgenomförd och uppföljd. Styrkan i svenska forskningsinsatser på växtförädlingoch växt-genetik har just varil långsiktigt konsekvent genomfördaforskningsarbeten som genom detta skapat värdefullt material som instrument iförädlingsarbetet. Detla har givil en kontinuitet i forskningsinsatsema somhar få motsvarigheter som t.ex. i USDA:s kullurväxtbundna genetiska ulvecklingsarbeteeller hos t.ex. PBI, och deras cylogenetiska forskningsprojekt ellerhos i - alla forskningsenheter ulanundervisningsskyldighel. Som tidigare påpekais hotas kontinuilelen genom densvenska forskarutbildningens omläggning och växtförädlama har därför önskat enforskningsenhet särskilt ägnad kulturväxternas genetik och förädling. Den behöverinte vara knuien till utbildning men måste vara knuten lill prakliskväxtförädling. Att dela enheien på två - en för korsbefruktare och en försjälvbefrukta-re - vore ett stort misstag då några av huvudproblemen justgäller kulturväxternas fortplantningsförhållanden - att göra ingrepp i dessaför alt nå nytl och bättre sortmalerial t. ex. genom hybridsorter. Det viktigaär att utreda just fortplantningsprocesserna och deras genetiska styming. Denvegetativa förökningen är självfallel också intressant och inte minst apomixis- förökning genom frö av moderns arvslyp i effekt likställd med vegetativförökning. Det vore utomordentligt värdefullt att belysa apomixins genetiskabakgrund. Den kanske bäsl genetiskt och cylogenetiskt kända kulturväxten ärkom. Delta är lack vare att den använts som huvudsaklig mo-dellväxt i densvenska mulationsforskningens mycket konsekvent uppbyggda arbeten. Deltamutalionsmalerial är bl.a. basen för hybridkorns-projekt världen över, dvs.sirävanden att göra självbefruktande kom till en korsbefruktare för allutnyttja heterosiseffekter som kunnat ge avkastningshöjning ipreliminära försök. Om avkaslningsökningen uppväger kostnaderna för atlproducera det nya utsädet är ännu oklart. Forskningsarbetena med kom haröppnat ny möjlighel att få fram haploider spontant i ganska hög frekvens i enspeciell genolyp. Detta är av fundamental betydelse för möjligheterna attsnabbare selektera absoluta homo-zygoter av nya kombinationer av viktigaarvsanlag för t. ex. resistens mot olika sjukdomar och förbättradekvalitetsegenskaper. Metoden är emellerlid långt ifrån klar utan fordrar ettintensivl utredningsarbete för atl klarlägga den genetiska och cylogenetiskabakgrunden till funktionen. Här har endast lämnats några exempel. Mot bakgrund av den starka integration som föreliggermellan ovan angiven grundforskning, tillämpad forskning och praktiskväxtförädling måste skapandet av en isolerad grundforskningsenhet .bedömas somfelaktig. Uppgiftema inom kulturväxtgenelisk forskning är så många och såomfat- Prop.1978/79:130 77 lande att en rimlig insats endast kan ske i denväxtförädlarmiljö där forskning om än av tillämpad art redan bedrivs av depraktiska växtlbrädlarna och deras specialister. Det vore också felaktigt att splittra satsningen antingenmellan själv- och korsbefruktare eller mellan olika växtslag, t. ex. lantbruks-och trädgårdsväxter. Det finns i en tradilion och därmed lokala ochpersonella resurser fördenna typ av forskning. Det finns sålunda inte baraväxtförädlare, växtcytogenetiker och cytologer utan också tekniskt utbildadpersonal för dessa forskningsuppgifter - en forskarlradition på olikapersonella nivåer samt ett cytologiskt, cylogenetiskt laboratorium att utnyttjasom bas för den ökade satsning som den nya forskningsenhetens inrättande innebär.Det är därför naturiigi atl bygga vidare på denna samhällets existeranderesurs i slället för att börja från början i där "växtförädlarmiljö""saknas. Ett omfattande förädlingsmaterial samt växtförädlamas kunskap ocherfarenhel erfordras enligt vår bestämda uppfattning som stimulans ocheffektiviserande moment för en forskningsenhet som den föreslagna. 3.17 för skogs-och jordbruksforskning: Rådetanser sålunda att forskningen på området bör intensifieras, men det synes rådelonödigi att splittra verksamheien på två skilda institutioner. Ej hellerförefaller det rådel vara risk för alt, även vid personbyle, kulturväxtemasförädling skulle glömmas bort vid ett , men rådel ser gämaen preciserad inrikining av genetik och förädling därvidlag. Rådet är ense med ulredningen om att samordning ochsamverkan inom växtförädlingen måsie ske och att alla inlresseriklningar bordekunna lillgodoses i ett organ med representativ sammansättning. Rådet anserdock inte atl ett nytt organ, en växtförädlingsnämnd, behöver inrättas, som delvisskulle få arbetsuppgifter och erhålla medel så att del komme alt fungera ej blottsom ett priorileringsorgan ulan även som ett forskningsråd. För syfietändamålsenliga samordningsorgan inom områdel finns. Här kan förutom SJFRnämnas ledningsorganet för den internordiska genbanken och institutionen förgenelik och växtförädling, som i remissvaret från SLU föreslagits bliförstärkt. Det kan också hänvisas lill möjlighelema alt - i likhel med vad ärfallel inom andra av lanlbmksuniversitetets ansvars- och arbetsområden -tillsätta en samarbetskommitté för växtförädlingsfrågor. ändock skulle organiseras ochlilldelas de växtförädlingsavgifter som tidigare lillfallit måste detlikväl bli en samordnad prioritering vid medelstilldelningen lillväxlförädlingsforskningen. Beträffande bidrag över statsbudgeten framhålles att dessaej skall vara bidrag lill den allmänna verksamheien ulan direkl projeklbundna.Rådet har intet alt erinra mol delta synsätt men vill markera alt krav påkontinuitet måste bli tillgodosedda. Här förutsätter rådet att den kommersiellaverksamheien ger möjlighet lill anställningstrygghet elc. De föreslagna förhandlingamamåsle vidare beakla och tillgodose köksväxlodlingens ulsä-desbehov. Rent allmänt vill rådel förorda mera forskningsaktivitetinom trädgårdsväxtodlingen. Det synes rådel i vårt land kunna finnas meraulrymme för svenskodlade produkler, vilkel vore värdefullt ur bl. a.handelsbalans- och sysselsättningssynpunkt och borde kunna medföra en bätirekontroll av kemiska bekämpningsmedel. Resistensförädlingen bör enligt rådets mening få enframskjuten plats i Prop.1978/79:130 78 framtida växtförädling, då detta torde kunna medge enminskad biocidanvändning och därmed mindre skaderisker för jordbrukare ochmiljö. 3.18 i : saknar i betänkandetett försök till en analys av hur stora resurser, som del ur ekonomisk synpunkikan vara motiverat att satsa ytterligare på svensk växtförädling. Med hänsyntili de stora potenliella utvecklingsmöjligheterna får det anses troligt att enstörre satsning än den i betänkandet föreslagna är motiverad. Av återstoden av (utvecklings-och forskningsdelen) skulle bildas ett forskningsinstitut på växtförädlingensområde. skulle ha att bearbeta långsiktiga projeki avforskningskaraktär saml s.k. "inte lönsamma"" projeki. På deltasätt skulle man uppnå att Svalövsnamnet kom atl bevaras som benämning på denofficiella forskningsinstitutionen på växtförädlingsområdet i landet.Forskningsinstilutel skulle kunna uividga den egna. helt av staten bekostade,verksamheten genom alt i samarbete med de olika växlförädlingsföretagen ilandet bearbeta långsiktiga projekt, giveivis mot att institutet fåren rimligdel - förslagsvis i regel hälften - av forskningskostnadema för dessa projekttäckta av respeklive företag. Med hänsyn till att växtförädling är en verksamhet, somkan bedömas ha mycket goda framtidsutsikter och kan ge underlag för utvidgadexport efter hand som framsteg görs, förutsätter alt staten inteendast bestrider kostnaderna för den i det följande nämnda nya institutionenutan även anslår minsl lika stora reala resurser som tillverksamheten. Man torde kunna räkna med att det blivande Allmänna svenska utsädesaktiebolageti den av ifrågasatta med växtförädling integreradeorganisationen kommer att fä anslå mer av egna medel på förädlingsverksamhetän som satsas . innebäratt det totalt seil kommer altbedrivas en större verksamhet på växtförädlingsområdel än iSvalöv. Utredningen föreslår all del inrättas en professur ochinslilulion för kulturväxternas genelik och förädling vidlantbruksuniversitetet. Härigenom skujie en kontinuerlig forskningsverksamhetmed inriktning på våra kulturväxter garanteras. Professuren och institutionenföreslås lokaliserade till eller . förordar enplacering i . Verksamheten bör bedrivas i nära samverkan med dettidigare av föreslagna växiförädlingsinslilutet. Tillfrågadeföreträdare för växtförädlingen har även framhållit all institutionen bör varaplacerad nära den praktiska växtförädlingen. Det är dessulom avlokaliseringspolitiska skäl angelägel med en placering i . stäUer sig mycket tveksam till förslaget omatt inrätta en särskild . Skiljaktig mening av ledamölerna , , och : Om den nuvarande konventionella förädlingen avlantbruksväxter vid sammanföres med utsädesbolaget påsätt närmare utvecklas i länsslyrelsens yttrande, saknas enligt vår meninganledning att av återstoden av utsädesföreningen (utvecklings- ochforskningsdelen) skulle bildas ett särskilt forskningsinstitut påväxtförädlingens område. Hithörande forskningsuppgifter bör i stället knytaslill , som ocksä genom sin fristående ställning torde hade bästa förutsättningarna att svara för den samordning avväxlförädlingsforskningen som enligt utredningen bör komma till stånd. Prop.1978/79:130 79 3.19 Länsstyrel.seni : Nämnden ansluter sig till utredningens förslag attgrundforskningsinsatsema på växtförädlingssidan förstärks. Den föreslagnaprofessuren i kulturväxternas genetik och förädling bör inrättas. Den börknytas till och placeras i . 3.20 iÖstergötlands län: instämmer vidare i de av och lantbruksnämnden framförda synpunklema att en ytterligareprofessur i genetik lämpligen bör knytas till och ävenlokaliseras där (i ) i stället för utredningens förslag om ellerSvalöv. 3.21 iVästerbottens län: Trots det angelägna i en nära förbindelse tillförädlingsanstalterna i anser det olyckligt atlsplittra lillgängliga resurser inom växlförädlingsforskningen på ytterligare enliten institution. Det måsle vara naturligare att förstärka resurserna vidUltuna, så att man där får en institution med lillräcklig kapacitet attbearbeta långsiktiga problem hos både själv- och korsbefruktande växtslag ochockså avdela större resurser för de specifika problem som gäller de nordligaodlingsområdena i landet. Syftet med den nya nämnden är vällovligt men frågan är, ominte de föreskrivna arbetsuppgifterna kan lösas på enklare sätt. Regelbundnadiskussioner av växtförädlingens långsikliga inrikining och arbetsuppgifter ärvärdefulla och bör stimuleras, men de bör mera informellt kunna föras viddirekta kontakter mellan olika intressenter. Resurser att verkslälla önskadeforskningsprojekt bör utgå via forskningsråden eller som direkta, specialdestineradestatsanslag. 3.22 : Utredningenunderstrykeratt staten har ett generellt ansvar för den grundläggande forskningen. Forskningsrådsnämn den delar denna uppfattning, men vill understryka atl den traditionella uppdelningen i grundforskning och tillämpad forskning med olika ansvars förhållanden i många fall kan vara olycklig. När det gäller atl lösa forsk ningsproblem, som är viktiga ur samhällssynpunkt, är det viktigt atl på ett samlal sätt använda de forskningsinsatser, som är nödvändiga, oavsett om de kommer från grundforskningen eller den tillämpade forskningen. Enligt direkliven har ulredningen behandlalväxtförädlingen inom jordbruk och trädgårdsnäring. villframhålla att växt-Ibrädlingsproblematiken även finns inom skogsbrukel. Förögonblicket är exempelvis detla aktuellt i samband med etablerandet avenergiskogar. För dessa aktiviteter krävs forskningsinsatser, som måste baseraspå grundforskning. Även om tekniken i samband med Irädförädling delvis skiljersig från den som tillämpas inom jordbruk och trädgårdsnäring, så kommer denföreslagna förstärkningen av forskningen att vara gynnsam för helaväxtförädlingsområdel. har inlet att invända motförslaget om atl inrätta en professur i kulturväxtemas genetik och förädlingoch vill betona, alt det är viktigt att den grundläggande forskningen inomväxtförädlingens område får ett fortsatt slöd. Nämnden avstyrker däremot förslaget till inrättandet av enväxtförädlingsnämnd. Det kan inle anses välmotiverat alt inrätta en separatväxtförädlingsnämnd, ulan de uppdrag som enligt betänkandet skulle åläggas enny nämnd faller naturligt under statens råd för skogs- och jordbruksforskning(SJ FR). Huruvida detta råd t. ex. skall inrätta en särskild beredningsgruppför atl lösa denna funktion bör ankomma på rådel att bedöma. Prop.1978/79:130 80 en sådan grupp inrättas bör naturvetenskapligaforskningsrådet vara representerat för att säkra kontakter och samarbetemellan de biologiska grund-vetenskapema och den tillämpade forskningen inomområdel. Nämnden föreslår att tillföres de ekonomiska resursersom i betänkandet föreslås tillföras den föreslagna växlförädlingsnämnden. Sammanfattningsvis kan sägas atl forskningsrådsnämndenställer sig mycket positiv lill ulredningens förslag om ett ökat stöd lillforskning rörande växtförädling och vill framhålla vikten av att tillräckligaekonomiska resurser tillföres för detla ändamål. 3.23 Beredningen föru-landsforskning (SAREC): (Se 6.9) 3.24 : För att kunna bedriva framgångsrik förädling är det heltnödvändigi all den forskning, utveckling och analysservice, som ligger nära denprakliska förädlingen, ges tillräckliga resurser. I della sammanhang vill TCOsärskilt peka på resistensfrågorna. Att genom resislensförädling kunna minskaomfattningen av den kemiska bekämpningen skulle ur miljösynpunkt vara mycketvärdefullt. Utredningen konstaterar atl grundforskningen påväxtförädlingens område spänner över siörre områden än tidigare och atlden svenska forskningen på della område sackat efter. Behovet av ökade resurserär därför starkt motiverat. TCO instämmer i utredningens förslag om inrättandeav en professur i kulturväxternas genetik och förädling vid Sverigeslantbruksuniversitet. Institutionens arbetsområde skall vara den grundläggandeoch allmängiltiga forskningen. Det är enligt TCOs mening viktigt altinstitutionen förläggs mycket nära och i intim kontakt med den prakliskaväxtförädlingen. TCO instämmer i utredningens synpunkter attväxtförädlingen måste tillföras särskilda medel för forskning och utveckling.Genom att en nyinrättad växtförädlingsnämnd fördelar dessa medel kan enönskvärd samordning ske och dubbelarbete undvikas. Det ärockså viktigt attbetona alt anslagen ges och att även koslnader förinvesleringar i t. ex. maskiner och apparater inräknas i anslagen. Växtförädling med trädgårdsväxter är ur ekonomisksynvinkel en olönsam förädling. I avvaktan på 1974 årsIrädgårdsnäringsutredning nöjer sig utredningen med att framhålla alt det ärangeläget att denna förädling bedrivs inom landet. TCO delar denna åsikt ochvill särskilt framhålla vikten av resislensförädling varigenom behovet avkemiska bekämpningsmedel skulle kunna nedbringas och riskerna förrestsubstanser skulle minska. En sida av förädlingen som är starktförsummad är kvalitets- och smakegenskaperna. Här finns behov av utökaderesurser. 3.25 Agrifack: Ulredningens förslag om inrättandet aven växlförädlings nämnd inger allvarliga betänkligheter. Visseriigen är det troligt atl en nämnd av högt kvalificerade experier skulle kunna initiera många nya vär defulla idéer, vilkel naturligtvis vore positivt. Däremot är vi kritiska tillut redningens uppfattning att en sådan nämnd skulle bedriva en projeklbun den verksamhei och alt dessa projeki skulle vara av så kortvarig beskaf fenhet som . En sådan nämnd kan inte enligt vår uppfattning garanlera en kontinuitet beträffande personal-, laboratorie- och odlingsresurser d.v.s. en basorganisation, som är nödvändig för ett meningsfullt forsk nings- och utvecklingsarbete. 1 den mån en intensifiering av långsiktigtforskningsarbele inom kultur- Prop.1978/79:130 81 växternas genelik och förädling skall konkretiseras i formuv en särskild professur i detta ämne delar vi ulredningens uppfattning alldenna bör placeras i . Agrifack anser att i så fall är denbästa platsen med hänsyn till de goda möjligheterna till samarbele med denbasforskning, som bedrives vid ulsädesföreningen. 3.26 : Vi är positiva till utredningens förslag att stärkaväxtförädlingsforskningen vid , dock bör dettaske i anslutning till den redan existerande avdelningen för växtförädling sombör byggas ul med en enhel i . Den grundläggandeväxtförädlingsutbildningen bör då förläggas till . medan den fortsattaforskarutbildningen förläggs till . Härigenom erbjuds större möjligheterän förut till en förstklassig utbildning och fortbildning på växtförädlingensoch genetikens område. Dessutom ökar sannolikheten för en nära koniaki och ettnära utbyte mellan de mera praktiskt produktionsinriktat arbetandeväxtförädlingsföretagen och denna institution. 3.27 , och Allmänna svenskautsädesaktiebolaget: Vad gäller den framtida verksamhetens finansiering harutredningen i flera sammanhang tagit upp lämpligheten av att användaregleringsmedel. Detta sker redan i viss utsträckning genom bidrag frånregleringsföreningar och via särskilda medel. Dessa medel hardock i regelkortsiktig karaktär och kan med kort varsel försvinna. LRF har inget atterinra emot atl vissa särskilda forskningsprojekt som hitintills i begränsadomfallning finansieras via regleringsmedel. Däremot anser LRF det inte möjligtatt utvidga och mera permanent finansiera växtförädlingen viainförselavgiftsmedel eller andra regleringsmedel. LRF vill understryka atttillgången på införselavgiftsmedel och för de närmaste årenbedöms vara otillräckliga för att uppfylla redan i förhandlingarna gjordaåtaganden. Vidare anser LRF av principiella skäl det olämpligt att somutredningen föreslår vid prisöverläggningarna avgöra medelstilldelningen förväxtförädlingsverksamhet. Det andra ledet i utredningsförslaget är en intensifieringav forskningsarbetet inom ämnesområdet kulturväxternas genetik ochväxtförädling. LRF delar utredningens förslag om att inrätta en särskildprofessur för kulturväxternas genetik och förädling. LRF finner det angelägetatt denna institution lokaliseras i anslutning till en praktiskväxtförädlingsenhei så att fortlöpande impulser kan erhållas från denna. Meddenna utgångspunkt måste vara den lämpliga lokaliseringen. LRF anser detockså vara riktigt all institutionen knyts till lantbruksuniversitetmen ställer sig tveksam till att institutionen blir fristående ulan direktanknytning till redan exisierande institution på . Som ett alternativlill den föreslagna lösningen vill LRF föreslå inrättandet av en och växtförädling med huvudsäte i och med enmindre enhet på . Därvid bör också övervägas om inte denna institutionockså bör förses med försöksverksamhel. Vissa aktiviteter vid den nuvarande utsädesföreningenskulle kunna bilda grundval för denna. De av utredningen föreslagnaförhandlingama bör kunna omfatia också denna del varvid företrädare förlantbruksuniversitetet förutsätts medverka.