prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt de sakkunniga skall de nyabestämmelserna inte tillämpas i fråga om sådana äldre avtal om underhäll lillbarn som makar har träffat inför förestående äktenskapsskillnad, om rätten tilllalan om jämkning har gäll föriorad före ikraftträdandet. 1 fräga om sådanaavtal gäller nu atl jämkning kan komma ifråga om avtalet är uppenbart obilliglför ena maken. Talan måsle dock väckas frän deläktenskapsskillnaden meddelades. Föreningen och rält anser all det ärett oavvisligt krav vid en ny lagstiftning på del nu ifrågavarande området, atlde underhällsskyldiga som av en eller annan anledning har pressals till atlmedge oskäliga underhållsavial också skall kunna fä dessa ändrade på samma sättsom motparten, oavsett när avtalet har ingåtts. Föreningen föreslår därför attde sakkunnigas förslag i denna del utgår. 3.1Underhållsskyldigheten under äktenskapet m. m. Desakkunnigas förslag lill ändring i den allmänna handlingsnorm som 5 kap. 1 8 GBnu innehåller har fält ett blandat mottagande. Flertalet av de remissinstansersom har yttrat sig förordar atl ordel trohet behålls i lagtexten. Denföreslagna ändringen tillstyrks av , . Tillreservanternas förslag ansluter sig , socialacentralnämnden i , och . För att behålla nuvarande lydelse såvitt nu är ifråga är också hovräu, tingsräu och förbundet och samhälle. vid ullalar i anslutning till 1978/79:12 304 denföreslagna lydelsen av 5 kap. 1 S GB att hänvisningen till lojalitet och Remisshänsyninnebär en något svagare rikipunkt och dessutom delvis en upprep- yttrandenaning, eftersom begreppet lojalitet har en huvudbelydelse just av hänsyn. Ättbehålla den nuvarande formuleringen om trohet anser fakultetsnämnden knappastbör uppfattas som en nackdel. Det föreslagna tillägget all makarna gemensamtskall vårda hem och barn antyder all en faktisk likadelning av hemmasysslornaär den enda rekommenderade möjligheten. En mera ålerhållsam formulering voreall tala om "gemensamt ansvar". Slutligen anför nämnden att det låterväl snävt att tala om "vård" av (hem och) barn, efiersom avfattningeninte ulan vidare för tankarna lill ansvaret för barnens uppfostran.Sammanfattningsvis föreslår nämnden följande lydelse: Man och hustru ärskyldiga varandra trohet och bistånd. De skall i samråd verka för familjensbästa och har gemensamt ansvar för barnens uppfostran och hemmets vård.Hovrättenför Nedre anser att den gällande lydelsen "i samrådverka för familjens bästa" pä ett enkelt och klart sätt uttrycker atlmakarna bör ha ett gemensamt ansvar för familjens alla angelägenheter, inteendasl hem och bam. Man bör f ö. inte utgå från att alla familjer ärbarnfamiljer, säger hovrätten. Desakkunniga har funnit skäl att i sitt betänkande lägga fram också förslag somrör makars ekonomiska förpliktelser mot varandra. Hovrättenför Nedre Norrlandanser emellertid all frågan om de ekonomiska rättsförhållandena mellan makarbör bedömas först mot bakgrund av ell samlat förslag på hela familjerättensområde. Inledningsvisföreslär de sakkunniga att nuvarande 5 kap. 3 § GB upphävs och att degrundläggande bestämmelserna om makars ekonomiska förpliktelser mol varandraunder äktenskapet las in i 5 kap. 2 8 GB. Denprincipiella frågan om makar under ell äktenskap skall ha ekonomiskt ansvar förvarandra tas upp av några remissinstanser. anför attunderhållsskyldighet mellan vuxna strider mot styrelsens principiella inställning.Det kan synas egendomligt att i ell samhälle som aktivt arbetar på altförverkliga kvinnans jämställdhet med mannen ha kvar regler som är ett uttryckför tanken atl make eller f d. make behöver "försörjas" av den andra.En sådan möjlighel kan inte befrämja den önskvärda utvecklingen atl var och envuxen har skyldighet att svara för sin egen försörjning. Del nödvändiga skyddetför den svagare parten måste lösas genom andra åtgärder som t. ex. utbyggdbarnomsorg och vidgade möjligheter lill arbetsmarknadsutbildning. Självfalletskulle problem uppstå om man i familjelagstiftningen med en gång på alla makareller f d. makar genomförde skyldighet för varje vuxen all själv fullt ulansvara för sin försörjning. 1 den mån äktenskapet ingåtts före en visstidpunkt (t. ex. ) är del rimligt att andra regler får gälla,anser styrelsen. Makar som efter denna tidpunkt ingår äktenskap bordeemellertid inte påräkna att mot den andra makens vilja framtvinga underhåll försin försörjning. Detla skulle innebära ell principiellt accepterande av vuxnamänniskors självständighet i ekonomiskt avseende, avslutar . De anser atl äktenskapet resp. samboende i princip börbetraktas som en privatsak. Makama bör så långt möjligt av samhället behandlassom ekonomiskt självständiga personer. Såväl under som efter ett äktenskap börvar och en av makarna svara för sin egen försörjning. Äktenskapet lår inte avnågon part uppfattas som en försörjningsinrättning. Organisationen uppskattarföljaktligen de sakkunnigas förslag om delad försörjningsplikt mellan makarna,men vänder sig mot förslaget att delad försörjningsplikt skall gälla endaslefter äktenskapsskillnad. LO framhåller att den familjerätlsligalagstiftningen bör jämställa olika samlevnadsformer och bygga på principen atlsamlevnadsparterna är ekonomiskt oberoende och självständiga individer med ettgemensamt ansvar för barnens omvårdnad och försörjning. LO stryker underbetydelsen av all en anpassning sker till ändrade familjemönster ochsamhällsförhållanden och säger att nya regler måste tillämpas i takt med attkvinnornas ekonomiska självständighet ökar. Liknande tankar för fram. De sakkunnigas förslag tar fasta på delgemensamma ansvaret förekonomi och sysslor, säger förbundet, och är ett steg irätt riktning mot det ekonomiska oberoende som förbundet eftersträvar.Förbundet delar de sakkunnigas bedömning, men påpekar all målet ändåmåsle vara att successivt avveckla underhållsplikten. , som också stryker under all varje fullvuxen i första handskall svara själv för sin försörjning, hälsar med tillfredsställelse deföreslagna ändringarna. finner de föreslagna ändringama välmotiverade. Föreningen vid allmänna advokatbyråer vitsordarvärdet av en allmän regel för underhållsplikterna under äktenskapet.Åtskilliga misshälligheter i äktenskap och andra samlevnadsförhållanden har sinorsak i fördelningen av inkomster och utgifter. Lösandel på olika stadier avsådana tvister underlättas av en regel men sanktioner erfordras inte, sägerföreningen. En liknande uppfattning kommer lill ullryck också i det yttrandesom har lämnat. vid är kritisk mol del förslag lillutformning av 5 kap. 2 8 GB som de sakkunniga har fört fram bl. a. om att urlagtexten la bort "verksamhet i hemmet" som ett sätt att bidra lillunderhållet och all ulan egentlig motivering låta hänvisningen till makesförmåga utgå ur lagtexten. Vidare är fakullelsnämnden kritisk mot att urparagrafen la bort underhållet till barn som en del av makes allmännaunderhållsskyldighet. Ändringen i denna del är enligt nämnden inte alldelesokomplicerad. Den särskilda skyldigheten för make att i vissa fall ge den andremaken pengar för de utgifter som han har atl ombesörja kommer inte formellt attinnefatta barnens underhåll. 20 1978/79. 1978/79:12 306 lelsnämndenatl den nuvarande utformningen av 2 § i stort selt behålls och Remiss-moderniseras. lar också upp förslaget atl 3 8 skall tasin yttrandena som en del av 2 8 13 8 sägs nu atl make ulantillgångar har rätl att få pengar av den andre. Eftersom det är fräga om olika,grundläggande tankegångar i de båda paragraferna tycks lagtexten bli klarast om3 8 behålls som ett särskilt lagram, anser fakultetsnämnden. avstyrker bestämt de sakkunnigas förslag alt även nuvarande5kap.4 SGB skall upphävas, dvs. regeln om att bidrag som har lämnats till makeför alt tillgodose hans personliga behov blir hans egendom. De sakkunnigasmoti\'ering att frågan om äganderätten inte numera kan behöva slås fast i lagenverkar vara en förflugen tanke, säger fakullelsnämnden. Den nuvaranderegleringen har sitt stöd just i lagregeln och man kan inte gärna upphävalagregler därför att de har blivit välkända. Äganderaltsfråganhar f ö. ett samband med frågorom äktenskapets ekonomiska rättsverkningar iövrigt, något som ju är föremål för de sakkunnigas pågående arbele. Förslagetatt upphäva också 5kap.5och6 88GB och alt ersätta de båda paragraferna av enallmän regel i 10 8 om möjlighel för rätlen all förordna omunderhållsskyldighet som har försummats kan allmänt sett tillstyrkas, sägerJuridiska fakultetsnämnden vidare. För atl läcka även de fall att en make harhaft större utgifter för familjen än som har ålegat honom och försummelse intelegat den andre maken till last anser fakullelsnämnden dock alt 10 § börformuleras om. Malmötingsräu anser all del av lagtexten till 5 kap. 9 8GB klart bör framgå attbetalda bidrag inte kanjämkas. När retroaktiv jämkning sker på grund av ändradeförhållanden bör sältas en tidsgräns om förslagsvis . Förslagetalt upphäva regeln i 5 kap. 12 8 GB om hushålls fullmakt kritiseras avJuridiska fakuhetsnämnden vid och av föreningen . Fakullelsnämndenanser att del inte finns tillräckliga skäl atl avskaffa denna behörighetsregel,som visseriigen inte lorde ha särskilt praktisk betydelse med hänsyn tilldagens köpvanor, men som uttrycker en för den ekonomiska gemenskapen iäktenskapet naturiig tanke och kan innebära åtminstone ett vissl skydd för makeutan kontanta medel. Regeln om hushållsfullmakt ger dessutom en klar lösning imotsats lill de allmänna regler om fullmakt, inkl. rättspraxis om s. k.toleransfullmakl, som de sakkunniga hänvisar lill som användbara i vissa fall,säger fakullelsnämnden. Enligt föreningen bör självklart de lån ochskulder som en make tvingas åsamka sig, om två makar flyttar isär och avtaleller dom om underhällsplikt dröjer, kunna åberopas om maken ställs utan pengarför sina eller barnens behov. Den yrkesarbetande parten bör inte ges juridiskamöjligheter all svälla familjen till medgivande om t. ex. obilliga villkor vidden kommande skilsmässan. Inom föreningen ser man skrämmande exempelpå all Prop.1918/19:12 307 En skärpning av försörjningsplikten hade enligt föreningen varit Remiss-mer befogad med det ökade våld som används när man vill nå sina yttrandena syften; inte minsl inför en skilsmässa. Deni5kap.l3 8GB anslutande bestämmelsen om all make efter lalan vid domstol kanförklaras föriustig rätten enligt 5 kap. 12 8 GB att företräda den andre kanmed fördel upphävas, anser i . om bestämmelserna i 7 kap. 3-5 §8 GB om makars ansvar för vissaskulder. Desakkunniga har föreslagit en något annoriunda utformning av 5 kap. 14 8 GB. Iparagrafen regleras frågan om makes behörighet att ingå rättshandlingar medbindande verkan för bortavarande eller sjuk make. tingsräu villstarkt ifrågasätta om paragrafen i dagens samhälle fyller någon funktion. Dentorde enligt tingsrätten kunna utmönstras ur lagstiftningen. förklarar sig inte ha någon erinran mot de sakkunnigas förslag,men anser det angelägel med ett klariäggande beträffande betydelsen av god trohos bank eller annan tredje man. Även vid Uppsalauniversitet anser del önskvärt atl ställning tas lill frågan om den företräddamaken kan bli bunden mol tredje man i god tro även om de objektivaförutsättningarna för lagrummets tillämpning i själva verket har brustit.Visserligen, säger fakullelsnämnden, uttalades i förarbetena lill det nuvarandelagrammet att tredje man inte kan åberopa godtrosskydd. Del är emellertid intesäkert all lösningen bör upprätthållas i fråga om kravet på att rättshandlingenskall behövas för familjens underhåll; en för tredje man alldeles särskiltsvårbedömbar omständighet, som det inte heller är lätt för den handlande makenalt leda i bevis, anför nämnden. Desakkunnigas förslag atl makarna efter äktenskapsskillnad som huvudregel börbetraktas som ekonomiskt oberoende av varandra tillstyrks eller godtas avsamtliga remissinstanser som har yttrat sig. Bland dessa finns hovrätten förNedre , , sociala centralnämnderna i , ochÖstersund, Familjerättsassistenterna i norra , ,, /SR, TCO, . kvinnoförbund.Folkpartiets kvinnoförbund, socialdemokratiska . ,, och samhälle ochYrkeskvinnors klubbars riksförbund. Endasl ställer sig tveksamtill förslaget. Hovrätten kan ansluta sig lill de sakkunnigas synsätt all ävende familjerätlsliga lagreglerna om underhållsskyldighet bör få ell innehåll somfrämjar utvecklingen mot jämställdhet. Hovrätten vill ändå ifrågasätta om intede sakkunniga pä denna punkt låtit sill principresone- 1978/79:12 308 De föreslagna reglerna kan medföra vissa mindre lyckliga Remisskonsekvenser,Sålunda kan det loefaras atl med hänsyn till risken för yttrandena skilsmässaingendera av makarna vågar släppa kontakten med arbetsmarknaden för atl istället ägna sig åt hem och barn. Delta kan i sin turåterverka negativt på barnens utveckling. Med hänsyn lill det sagda villhovrätten ifrågasätta om det inte vore mera följdriktigt att ge den föreslagnaregeln i 11 kap. 14 8 GB en något modifierad utformning som ger utrymme för ellbättre ekonomiskt skydd för den make som har föredragit atl ägna sig ål hem ochbam och som således tillåter valfrihet utan alt diskriminera vare sig den somarbetar i hemmet eller den som arbetar utanför detta. Desakkunnigas uppfattning atl del under en övergångstid efter äktenskapsskillnadenoch, om del föreligger synneriiga skäl, även för lid därefter, skall vara möjligtför make alt få underhållsbidrag delas av så gott som alla remissinstanser somhar yttrat sig i saken. påpekar att förhållandena ännuinte är sådana att män och kvinnor har jämställda möjligheter all försörja sig.Den traditionella arbetsfördelningen i hemmen ger kvinnor ett större ansvar förden praktiska omvårdnaden av barn och hem. Denna ansvarsfördelning medför viden skilsmässa atl kvinnor ofta har svårare all svara för sin egen försörjningomedelbart efter skilsmässan. Förbundet ansluter sig till de sakkunnigasöverväganden och anser all underhållsbidrag skall kunna utgå till den make somefter äktenskapsskillnaden har svårare än andra maken all svara för sinförsörjning. Famlljeråd-givarnasförenlng uttalar att erfarenfielen säger attdet är viktigt all lagfästa möjligheten all underhållsbidrag undersärskilda omständigheter kan utgå även efter en övergångslid. Gjordaundersökningar stöder föreningens erfarenhet all del ännu är långt kvar tilldess parterna vid en äktenskapsskillnad kan sägas vara ekonomiskt jämställda,säger föreningen. i anser del bra att det äveni fortsättningen skall finnas möjligheter till underhållsbidrag under en längrelid än en övergångslid. anser att de angivnaundanlagsfallen är väl motiverade. Föreningen säger att samhället intebör låta rättsverkningarna av en skilsmässa bli sådana att de ger den ena makenfull ekonomisk frihet , när konsekvenserna kan bli förödande för denekonomiskt svagare och mest arbelsbelastade parten. , som instämmer i de sakkunnigas förslag, anför alt ett problemsom de sakkunniga inte har tagit hänsyn lill är tiden strax efter en skilsmässasom oftast är både psykiskt och ekonomiskt ansträngande. Mänga känner sig sänedtyngda av problem all de behöver någon slags tidsfrist för att ordna upptillvaron innan de kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om utbetalning avunderhåll. Det bör därför enligt förbundet finnas en möjlighel lill uppskov medbetalning av underhäll för tills den bidragspliklige har kommit påfötter. För atl den andra parten Prop.1978/79:12 309 somvärdar barnet inte skall bli lidande bör samhället förskotlera underhållet, Remiss- anser förbundet. GöteborgsUngsrätt, föreningen vid allmänna advokatbyråer ochYrkeskvinnors klubbars riksförbund ifrågasätter om inte 11 kap. 14 § tredjeslyckel GB (underhållsbidrag för längre lid än en övergångstid) i desakkunnigas förslag har fått en för snäv utformning. Med hänsyn till atl nägonändring i gällande praxis inte avses är det enligt tingsrättens mening lämpligtatl byta ut "synneriiga skäl" mot "särskilda skäl" för allunderhållsbidrag skall kunna komma i fråga. Liknande synpunkter för också debåda andra remissinstansema fram. I åtskilliga långvariga samlevnadsförhållandenhar partema anpassat sig under speciella villkor, säger föreningen vidSveriges aUmänna advokatbyråer. "Hemmamakar" som har åtagit sigbarntillsyn och hemsysslor och som har försummat alt förskaffa sig ellervidmakthålla yrkesutbildning, kommer nog länge än alt finnas. Förmågan alltillgodogöra sig sådan utbildning är alltid varierande. Om den andra makenkunnat skaffa sig en myckel hög inkomslslandard bör möjligheten att fä ututiämningsbidrag alltjämt finnas. Uttrycket"synnerliga skäl" får inte tolkas alltför restriktivt, anför Advokatsamfundet.Bidraget skall ju under alla förhållanden bestämmas också med hänsyn lill denbidragsskyldiges förmåga alt betala bidrag. FöreningenFamilj och räu framhåller däremot atl del är viktigt att det även i i defortsatta förarbetena med kraft stryks under all huvudregeln skall vara attvardera maken svarar för sin försörjning och att underhällsbidrag för längrelid skall utgå endast om det föreligger ytterst starka skäl. Undantagsregelnfår inte las som intäkt för ell allmänt välvilligt stöd, som skall betalas aven enskild person istället för atl samhället fullgör sin skyldighet. Del börvara uppenbart att endera parten efter skilsmässa inte skall kunna kräva att fåleva på samma ekonomiska nivå som under äktenskapet om parten saknar egenförmåga all åstadkomma denna standard. har kunnat utläsa av betänkandet förefaller de sakkunnigaha accepterat underhållsskyldighet lill frånskilda enligt i stort settnuvarande praxis, innebärande bl. a. all spännvidden mellan makarnas ekonomiskaförhållanden efter en skilsmässa i ell längre äktenskap inte bör vara alltför stor.Delta bör givelvis gälla även beträffande förhällandet mellan de frånskildamakarnas pensionsförmåner, säger tingsrätten. Mol bakgrund härav förefaller deltingsrätten mindre välmotiverat att - som uttalats i betänkandet - ge möjlighetatl begränsa underhållsskyldigheten till den tidpunkt då den berättigade uppnårpensionsåldern. Fråganom pensioner las från annan synpunki upp av TCO som pekar pä de orättvisor somkan uppstå ur bl. a. ATP-synpunkl om makar väljer den inte alltför ovanligaarbetsfördelningen atl ena maken slår för familjens försörjning och den andraansvarar för hem och barn antingen på eller på dellid. Denförvärvsarbetande föräldern tillgodoräknar sig då ATP-poäng och 1978/79:12 310 hardessutom goda möjligheter till lönemässig utveckling i arbetet, medanRemiss-den andra inte har dessa möjligheter. Om äktenskapet blir livsvarigt hardetta yttrandena ingen belydelse efiersom makar har skyldighet alt sörja förvarandra, men om äktenskapet upplöses lidigare bör den make som har avståttfrån förvärvsarbete för all sköta föräldrarnas gemensamma barn kompenseras fördetta i relation lill vad den andra maken förtjänat pä sill förvärvsarbete,anser TCO. Även i , ochCenterns kvinnoförbund uppmärksammar den situation som TCO har tagit upp. Socialstyrelsenanser atl de föreslagna reglerna, som ger uttryck för en stor återhållsamhetmed utdömande av underhäll i samband med äktenskapsskillnad, bör genomförasför redan ingångna äktenskap och äktenskap som ingås fram lill lagensikraftträdande. För äktenskap som ingås därefter bör lagstiftningen däremot geuttryck för principen om vuxna människors ekonomiska självständighet. Tanken påatt göra en särskild reglering för äldre äktenskap, dvs. äktenskap som haringåtts före , förs fram också av LO och TCO. En sådan lösningfinner emellertid inte tilltalande. Närrätten lill underhåll begränsas till föreliggande behov för make under enövergångsperiod med möjlighet till underhåll under längre lid, om äktenskapetvarit långvarigt eller del eljesl finns synneriiga skäl, synes båda dessa fallkunna motiveras av tanken, atl rätt lill underhåll för make bör föreliggaendast om underhållsbehovet har uppkommit på grand av att äktenskapet begränsateller förstört möjligheterna för maken att försörja sig på egen hand, sägerJuridiska fakultetsnämnden vid . Del vore av värde om dennatanke pä ett auktoritativt sätt underströks i förarbetena, säger fakullelsnämnden,efiersom den kan ha belydelse för tillämpningen. i finner att de sakkunniga visseriigen ansluter sig lillprincipen om atl äktenskapets rättsverkningar inte skall utsträckas all gällaefter upplösningar, som f n. faktiskt är för handen. Däremot, konstaterarnämnden, att del förslag som ulredningen har tagit upp inte alls knyter an tillhuvudprincipen utan inom ramen av familjelagstiftningen vidmakthåller etträttsläge som strider mol en önskad utveckling. Förslaget innebär atl man äveni framliden i GB kommer att återfinna delaljregler som bl. a. innefattarövergångsvis underhållsplikt mol tidigare make och livslångt underhåll. Desociala och ekonomiska förhållanden som i och för sig ligger bakom dessaförslag och som de sakkunniga vill lösa, bör enligt nämmndens mening angripaspä ell annal sätt, inom ell annal lagstiflningsområde än inomfamiljelagstiftningen. 3.3Övriga förslag om underhållsskyldigheten mellan makar De sakkunnigas förslag såvitt gäller periodiska bidrag och e n g å n g s bi d r a g har inte kommenterats särskilt av remissinstanserna. Prop.1978/79:12 311 Däremothar förslaget att upphäva regeln all underhällsbidrag skall Remissupphöraalt utgå vid o m g i fl e föranlett synpunkter från remissinstanserna, yttrandena En majoritet avstyrker förslaget. Förslagettillstyrks eller lämnas ulan erinran av sociala centralnämnderna i ochUppsala, Moderata samlingspartiets kvinnoförbund och föreningen ochrätt. Enligt Kvinnoförbundets mening skall del förhållandel alt denunderhållsberättigade maken gift om sig inte utgöra grund för atlunderhållsbidrag skall upphöra all utgå. Underhållsbidraget är i de fall då detutgår en följd av de förhållanden som rådde i del upplösta äktenskapet med däriojämlika möjligheter för makarna att skapa sig en egen ekonomisk försörjning.Underhållsbidraget har inget samband med makarnas eventuella omgifte anförförbundet. Det nya äktenskapet bör givetvis grundas på nuvarande och ilagstiftningen angivna värderingar om jämställda rättigheter och skyldigheterför makarna. Om man ifrågasätter huravida underhållsbidrag skall utgå ellerinte mot bakgrund av att den underhållsberättigade gift om sig, betraktasäktenskapet som en "försörjningsinrättning", säger förbundet vidare.Givetvis bör makama kunna avtala atl underhållsbidraget under vissa angivnaförhållanden skall upphöra alt utgå. Familj och räu, som tillstyrker förslaget,tillägger dock att med säkerhet i många enskilda fall förpliktelsen att betalaunderhållsbidrag lill omgift make av den underhållsskyldige kommer atluppfattas som inte bara stötande ulan även direkt orättfärdigt. HovrättenförNedre finner förslaget förvånande. Såväl hovrätten som Göteborgstingsrätt och föreningen vid de allmänna advokatbyråerna anser attdet knappast torde ha någon förankring hos allmänheten. Dessutom striderförslaget mol den i familjeförhållanden grundade underhållsskyldigheten,yttrar hovrätten. tingsräu tillägger alt förslaget också rimmar illamed all pension lill eflerievande make i regel upphör vid omgifte. Malmötingsrätt anför alt makars underhållsskyldighet mol varandra är en väsentligrättsverkan av äktenskapet. Så länge denna behälls bör man också bibehållabestämmelsen om underhållsskyldighetens upphörande vid omgifte som huvudregel.Tingsrätten ansluter sig dock till de sakkunnigas uppfattning att del kanlänkas situationer då skäl föreligger att låta bidragsskyldighet föreligga ävensedan den underhållsberättigade gift om sig. Del bör emellertid åligga denunderhållsberättigade all själv la initiativ till all få sådanbidragsskyldighel lill stånd, anser tingsrätten, och föreslår alt en sådanbestämmelse bör införas. Attavskaffa den nuvarande regeln finner tingsräu stötande. De fall då delskulle vara befogal att låta underhållsskyldigheten äga bestånd lorde f ö. varautomordentligt lå, anser tingsrätten. Även anser att en annanordning än den nuvarande för de flesta skulle framstå som onaluriig och för endel t. o. m. anstöllig.