prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Genomförda studieröver den s. k. venlilationsverkningsgraden och över luftfördelningen i rum ochdelar av rum visar stora variationer. Rådet anser alt det är angeläget altuireda samverkan mellan skilda faktorer som ger risk för ökning av antaletlungcancerfall och att frägor om utsläpp av skilda ämnen frän byggnadsma- I918fl9:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 232 lerial och verkliga ventilationsförlopp särskilt behöverstuderas. Målet är att fastställa i vilka byggnader och rum som risken ärsärskilt stor och vilka åtgärder som är lämpliga att vidta i sådana fall. De aktuella program och normer för energibesparing i befintligaoch nya byggnader som är under genomförande innebär en betydande minskning avventilationen. erfarenheter av så låga nivåer för det tUlfördahygienluftflödet finns inte enligt rådet vare sig inom eller utom landet. Rådet anser det synnerligen angeläget att snabbt få frambeslutsunderlag för införandel av ålgärder syftande såväl tillenergihushållning som till atl motverka effekterna av radon. Rådet har vidareuppfattningen att forsknings- och utvecklingsverksamheten inom områdetomgående måste intensifieras. Rådet tillslyrker således kommissionens bedömningar ochställningstaganden men framhåUer vikten av omedelbara insatser och behovet avämnesövergripande samordning. anser att kommissionen inte tillräckligtbehandlar de hälsorisker som en långtgående minskning av luftväxlingen ibostäder kan förorsaka genom att hallen radon kan öka. Hälsoriskerna kan enligtverket knappasl motverkas i befintliga byggnader genom byggnadstekniska åtgärdersom kommissionen föreslår. Därför måste enligt verket ventilationen hållas påen sådan nivå att radonhalten i inomhusluften blir låg. Av väsentlig betydelseframhåUs dessutom vara att del förutom radon finns andra ämnen som kan uppträdai besvärande mängd i inomhusluften, bl. a. ämnen från byggnadsmaterial. Verketanser det mol denna bakgrund inle acceptabelt att sådana energibesparandeåtgärder vidtas som kan medföra att venlilationsstandarden sänks under vad somi dag gäller vid nybyggnad. i län delar kommissionens uppfattningatt möjliga besparingsåtgärder skall vidtas inom bebyggelsen, men att dettainte får medföra allvarliga risker för hälsoeffekter genom högre strålning frånradon. Kommissionens förslag om ökade forskningsinsatser i syfte att klarläggasambanden mellan effekterna av minskad ventilation och ökad radonhalt ibostäder tillstyrks. I avvaklan på dessa undersökningar bör enligtlänsstyrelsen något mer omfaitande program för tätning av bosläder integenomföras. Kommissionensförslag rörande strålning i byggnader får stöd även avfortifikationsförvaltningen, , , , länsstyrelserna i , , Gotlandsoch , HSB, , , fastighetsägareförbundoch TCO. 1978/79:115 Bilaga1.2 Industridepartementet 233 Energi,hälsa, miljö Sammanfattningav och remissyttranden över energi- och miljökommitténs betänkande (SOU1977:67-70) 1 Energi,hälsa och miQö - sammanfattande överväganden 234 1.1................................................................. Någrautgångspunkter 234 1.2 Inverkan på hälsan som visarsig förhållandevis snabbt 239 1.3 Inverkan på hälsan som visarsig . 1.4 Inverkan pä hälsan på mycketlång sikl ............ 248 1.5 Inverkan pä yttre miQön .............................. 251 1.6 ArbetsmiQön och desshälsorisker..................... 256 1.7 Stora olyckor............................................... 258 1.8 Spridning av kärnladdningar............................. 261 1.9 Hälso- och miQöfrågorna i ettenergipolitiskt perspektiv 262 2 Remissyttrandena ........................................... 271 2.1 Remissförfarandet ...................................... 271 2.2 Allmänt....................................................... 272 2.3 Inverkan på hälsan ...................................... 275 2.4 Inverkan på yttre miQön .............................. 278 2.5 ArbetsmiQön och desshälsorisker..................... 281 2.6 Forskning.................................................... 282 Prop.1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 1 Energi, hälsa och miljö sammanfattande överväganden av energi- ochmiljökommittén' förbrukning av energi i olika former uppgick 1976till i medeltal per person. Det motsvarar det totalaenergiinnehållet i omkring 5 400 Uter eldningsoQa. Internationellt sett ärdetta en hög energiförbrukning (figur 2). I förhållande till levnadsstandardoch klimat är vi i ändå rätt sparsamma med energi, jämfört med fleraandra länder. EnergikorisumliOn KWh pefson 1974 ,.,,, JAPAM , oSTEflRtKE Nyt 1000 2000 3000 4000 t-N(- i .;.. --- 1------------- 1 EDergikonsumtion och bruttonationalprodukt )per invånare i några länder . Källor: Statistik från och . energibalans 1975, dvs en sammanställning avarifrån energin hämtas och hur den används, framgår av figur 3. Importerad energi svarade således för avlilllorseln. medan var av inhemskt ursprung. Industrin svarade för omkring två femtedelar av landelstotala energiförbrukning. I övrigt användes en femtedel av energin tilltransporter och ' Utdrag ur SOU 1977: 67. Generaldirektören , tillika ordförande,riksdagsmannen , riksdagsmannen , riksdagsmannen , dåvarande riksdagsmannen, företagsöverläkaren ,dåvarande riksdagsledamoten, skolkanslisten samt nämndemannen UllaOrring. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet Ved och avfall 40 8 Bensin och fotogen 39 8 Mörka oljor 147 29 Export- och internationella ] = 1 miljardkilowattininiar, kWh. (Tillförselsidan i figuren upptar det totalaenergiinnehållet och inte den nyttiggjorda energin. Detta gör att värdenaskiljer sig något från dem sona redovisas i kapitel 2.1 Kalla: Angpanneforeningen. samfärdsmedel och knappt två femtedelar tili uppvärmningav byggnader och varmvatten. Den elkraft som producerades inom kom till73 proceni från vattenkraft, till från kärnkraft och till 5 procenifrån annan s k kondenskraft och gasLurbinkraft. S k mottryckskraft, t ex i formav kraftvärmeverk, som bättre tar tillvara bränslets totala energiinnehållsvarade för av elkraftproduktionen. 1978/79: H5 Bilaga 1.2 Industridepartementet 236 Detfinns som figur I antyder uppenbara samband mellan energiförbrukning ochmateriell och social välfärd. välfärd är sålunda till betydande delavhängig av en exportindustri som använder siora mang- Energi och energimått 1 Energikan varken skapas eller förstöras bara omvandlas frän en form till en annan.I dagligt tal liksom i detta betänkande använder vi ändå uttryck som"förbruka energi" och "framställa energi", när vi egentligenavser sädana energiomvandlingar. Vattnetslägesenergi i en kraftverksdamm omvandlas till rörelseenergi i de roterandeturbinerna. Den rörelseenergin kan sedan omvandlas till elektrisk energi i enelektrisk generator. Den elektriska energin kan i sin tur omvandlas tillvärmeenergi i en kokplatta. Denkemiska energi som finns lagrad i olika bränslen omvandlas till värme vidförbränning. Värmen kan, t ex via ånga och ångturbiner, omvandlas tillmekanisk energi och vidare till elektrisk energi i en generator. EnligtEinsteins relativitetsteori kan också materia omvandlas till energi, ochtvärtom. Kärnkraften bygger på en sådan omvandling av materia till energi. Lägesenergi,rörelseenergi, kemisk energi, värmeenergi och elektrisk energi är exempel påolika energiformer (eller energislag). Ordet energislag använder vi dock idetta betänkande huvudsakligen för att skilja mellan energi av olika ursprung(från olika energiråvaror), t ex olja, kol, kärnkraft. Energimäts i enheten joule (J). Ett annat namn på joule är wattsekund (). Vianvänder i detta betänkande oftast enheten kilowattimme (kWh) eftersom detta ären välbekant enhet från våra elmätare. är 3,6 miljoner joule.Vi använder också följande större enheter: 1megawattimme (MWh) = 1 000 kWh (GWh) = 1 miljon kWh (TWh) = 1 miljard kWh Effektmäts i watt (W) och är ett mått på hur mycket energi som utvecklas pertidsenhet. Effekten (kW = ) utvecklad gerenergin 1 kWh. Man använder här motsvarande större enheter: 1megawatt (MW) = 1 000 kW (G W) = 1 miljon kW (TW) = 1miljard kW 1978/79:115 Bilaga1.2 Industridepartementet 237 På det individuella planet kan man erinra om att motorer av olika slaghar ersatt mänsklig muskelkraft i många tunga och förslitande arbeten. Välventilerade och uppvärmda arbetsplatser och bostäder främjar hälsan men kräverenergi. Många ytterligare exempel kan anges liksom exempel på områden därsambandet mellan energiförbrukning och välfärd kan sättas i fråga. Vi har dockinte funnit anledning att i detta betänkande gå in på en närmare jämförelse avför- och nackdelar med förbrukningen av energi. Ej heller har vi funnit detmotiverat att i betänkandet ta upp en bred diskussion om sambandet mellanolika system för energiförsörjningen och de sociala förhållandena i samhälleti stort. Ienlighet med våra direktiv har vi begränsat oss till en redovisning avenergiförbrukningens följder i form av skador på hälsa och miljö. Exemplen ärmånga och välbekanta. Förbränningen av olja och andra bränslen gerluftföroreningar, som kan ge ökad sjuklighet och försurar mark och vatten.Användningen av bränslen kan också ge andra skadeverkningar genom giftiga ämnensom sprids i miljön. Kärnkraftenkan medföra hälsorisker genom den joniserande strålningen från utsläpp avradioaktiva ämnen. Vattenkraften medför omfattande ingrepp i landskapet somkan påverka växt- och djurliv och, inte minst, den lokala befolkningenslivsmönster. Påenergins väg från råvara till slutlig förbrukare finns också riskfylldaarbetsmiljöer kolgruvor är det klassiska exemplet. FuUständigöverblick av verkningarna måste eftersträvas Olikaenergikällors inverkan på hälsa och miljö är svåra att jämföra och värdera. Ivissa fall drabbas en liten grupp människor, som arbetar vid eller bor näraett kraftverk eller en gruva. I andra fall kan effekterna spridas till helajordens befolkning. Somliga skadeverkningar uppträder bara så längeverksamheten pågår. Andra kvarstår under . Kemiskaföroreningar och radioaktiva ämnen som finns kvar efter det attutsläppen upphört kan sålunda utsätta även kommande generationer för skadoroch risker. Utsläppenfrån varje enskild källa, t ex kraftverk, är ofta små och sprids över storaområden. Därför anses det ofta att man kan försumma verkningarna. Men om manlägger samman många års utsläpp från tiotusentals kraftverk, utspridda överhela jorden, kan man i vissa fall finna att det byggs upp oroande höga halterav föroreningar. Det enskilda landet har fördelarna av att använda elenergifrån ett kraftverk. Nackdelarna, i form av förorenande utsläpp, kan däremotspridas över många länder. Det ställer stora krav på internationell solidaritetatt lösa sådana föroreningsproblem. Föratt kunna jämföra olika energislag från hälso- och miljösynpunkt måste manförsöka skaffa sig en så fullständig överblick som möjligt av derasskadeverkningar. Man bör se tiU verkningarna , både inom ochutom landet. Hälso- och miljöeffekterna måste även bedömas i förhållande tillmängden utvunnen energi. Man får då hålla i minnet 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 238 attolika energislag kan ha skilda användningsområden och kanske inte är direktutbytbara. Närdet gäller många föroreningar kan man inte göra helt säkra förutsägelser omverkningarna. Man vet för lite om hur föroreningarna sprids och vad de har förinverkan på människor och på växt- och djurliv. Trots många års intensiv forskningär exempelvis osäkerheten stor om hur cancer uppkommer och om de bakomliggandeorsakerna. Olika forskare kan då ha olika mening om vad som är"vetenskapligt bevisat". Attolika uppfattningar framförs är ett naturligt inslag i den kritiska, vetenskapligaprövningen av alla forskningsresultat. Den prövningen syftar till att sållabort felaktigt utförda mätningar och illa underbyggda slutsatser. När denvetenskapliga osäkerheten är stor skapar dock diskussionen forskare emellanlätt förvirring bland icke fackmän särskilt om lösryckta resultat förs ut iden allmänna debatten. Föratt undvika förvirring bör man så klart och tydligt som möjligt redovisa vadsom är vetenskapligt väl underbyggt och vad som är osäkert. Ett sätt är attbygga på de uppfattningar som omfattas av ett flertal svenska och utländskaforskare, väl insatta i fackområdet. Vi har eftersträvat en sådan redovisningi detta betänkande och dess bilagor. Enanledning till osäkerhet är vidare att det pågår en intensiv teknisk utveckling.Det är både fråga om att utveclda nya energikällor och att minska risker ochskadeverkningar vid användningen av energislag som olja, kol och kärnkraft. Föratt jämförelser från hälso- och miljösynpunkt mellan olika energislag skallbli rättvisande måste man göra i möjligaste mån likvärdiga antaganden om vilkatekniker som är allmänt tillgängliga . Dessaantaganden är i flera fall osäkra och får fortlöpande prövas i ljuset av deforsknings- och utvecklingsresultat som kommer fram. Medhänsyn till osäkerheterna i kunskapsunderlaget är vi ofta hänvisade till rättgrova uppskattningar, t ex av olika slags risker. Beslut om energiförsörjningeni framtiden måste ändå fattas utifrån de kunskaper som finns tillgängliga nu.Vilka osäkerheter som kan anses som godtagbara är en bedömningsfråga i dendemokratiska beslutsprocessen. Hur redovisningen är upplagd Våröversikt i detta kapitel börjar med de omedelbara och påtagliga verkningarnaav olika energislag, t ex luftvägsbesvär från luftföroreningar. Därefter tar viupp mer långsiktiga effekter där verkningarna ofta sprids ut över storabefolkningsgrupper, t ex förgiftningsrisk från metaller och risk för flercancerfaU. Tidsperspektivet sträcks sedan ut till tusentals och hundratusentalsår. Det gäller t ex kärnkraftens avfall och risk för klimatförändringar frånanvändningen av fossila bränslen. Vi avslutar kapitlet med att redovisa vad vibedömer vara de viktigaste skadliga följdverkningarna och riskerna för hälsaoch miljö av varje energislag. Vi sätter också in våra resultat i ett störreenergipolitiskt sammanhang. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 239 Vivill framhålla att vi i detta kapitel bara tar upp ett urval av de mer betydandeverkningarna och riskerna. Utförligare redovisningar lämnas längre fram ibetänkandet. 1.2Inverkan på hälsan som visar sig förhållandevis snabbt Idet här avsnittet diskuterar vi hur normala driftutsläpp i samband med användningenav olika energislag kan ge en inverkan på allmänhetens halsa som visar sigförhållandevis snabbt. Hälsoriskervid haverier och stora olyckor behandlas i ett särskilt avsnitt längre fram ikapitlet. Samma sak gäller yrkesskaderiskerna. Luftföroreningarnai de svenska tätorterna kommer i första hand från trafiken och frånuppvärmning av hus. De är vanligen en blandning av en mängd olika ämnen. En delär gasformiga, som svaveldioxid, kväveoxider och koloxid. Andra föroreningarbestår av partiklar (stoftl med varierande ursprung och sammansättning.Svaveldioxiden kommer främst från varmeanläggningar, medan bilar och andramotorfordon bär huvudansvaret för stoft, koloxid, kolväten och bly. Det ärocksä motorfordonen som Joniserandestrålning är ett samlande namn på strålning som kan orsaka att elektroner (jfrnedan) slits loss från de atomer och molekyler som all materia är uppbyggd av.Man säger då att atomerna eller molekylerna joniseras. Sker detta i levandemateria, t ex i en cell, kan detta innebära att de kemiska livsprocessernapåverkas. Joniserandestrålning utsänds av radioaktiva ärrmen. Den kan också alstras på annat sätt,t ex i röntgenrör. används den fysikaliskt sett felaktiga benämningenradioaktiv strålning i stället för joniserande strålning, OUka typer av joniserande strålning Följandetyper av joniserande strålning är främst av intresse i detta betänkande: gamma-och Detta är s k elektromagnetisk strålning med myc- röntgenstrålning: ketkort våglängd tusentals tiU miljonen gånger kortareän t ex hos synligt ljus som också är elek tromagnetisk strålning. betastrålning: Betastrålning består av elektroner. deelementarpartiklar som är bärare av den negativa elektriska enhetsladdningen.Elektroner ingår 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet bla i ytter hölj et på de atomer och molekyler varav all materia är uppbyggd. alfastrålning: Alfastrålning består av alfapartiklar, dvs atom- kärnorav grundämnet helium. Alfapartiklarna är positivt elektriskt laddade. neutronstrålning: Dennabestår av neutroner, dvs elementarpartik- larmed i stort sett samma massa som väteatomens kärna men utan elektriskladdning. Genomträngningsförmåganför alfa-, beta- och gammastrålning belyses i figuren intill. Alfastrålningensräckvidd är i luft och någon hundradels till någontiondels millimeter i kroppens vävnader. Betastrålningensräckvidd i luft är av storleksordningen meter och i kroppsvävnaderna upp mot encentimeter, beroende av betapartiklarnas rörelseenergi. Gammastrålningen,som är av samma natur som röntgenstrålning, dvs en elektromagnetisk vågrörelse,har till skillnad mot alfa- och betastrålningen stor genomträngningsförmåga,liksom neutronsträlningen. GenomträngningBförmågonför alfa-, beta- och gammastrålning. o* «? tiv;v;;ffi';'i'V 1' t Papper Alltomkring oss och även vår egen kropp iimehåller naturligt radioaktiva ämnen somständigt utsätter oss för joniserande strålning. Därtill kommer joniserandestrålning från solen och världsrymden (kosmisk strålning). Av de stråldoser vipå detta sätt får konuner i genomsnitt omkring en femtedel från naturligtradioaktiva ämnen i kroppen. Omkring en tredjedel kommer från kosmiskstrålning. Resten, dvs omkring hälften av den årliga stråldosen, koirmier frånnaturligt radioaktiva ämnen i mark och byggnader. Stråldosen från mark ochbyggnader kan dock variera starkt beroende på var i landet man bor, vad husendär man vistas är byggda av och till och med var i husen man huvudsakligenvistas. Olika personer kan därför mycket väl uppvisa skillnader på 20 procenteller i en del fall ändå mer i den totala årliga stråldosen från naturligtradioaktiva ämnen. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 241 ar främsta orsaken lill atl del finns höga halter avkväveoxider i gatuplanet. Många människor som bor i tätorter kan få halsoproblem pågrund av de allmanna luftföroreningarna. I första hand påverkas personer somredan lider av sjukdomar i hjärta eller lungor eller som är allergiker. Del aren betydande dei av befolkningen som av sådana orsaker är särskilt känslig. Luftföroreningar kan ge obehag i form av dålig lukt menäven irritationer i andning.svägarna av inflammationstyp. För människor somredan har luftvägssjukdomar kan dessa förvärras. Vid de tillfällen med mycketsvåra luftföroreningar som inlräffat utomlands har fler dödsfall an normaltinträffat, let finns också skäl att anta att irritationer och besvär somnormalt ar tillfälliga och övergående kan leda till långvariga (kroniska)sjukdomstillstånd om människor utsatts för luftföroreningar . har värmepaimornas utsläpp avsvaveldioxid och sot i stadsluften betraktats som en hälsorisk. För att minskadenna typ av föroreningar har man föreskrivit minskade svavelhalter ieldningsolja och strävat efter att gå över till fjärrvärme i ökad utsträckning.Fjärrvärmeverken kan förses med stoftfilter och höga skorstenar som sprider utsläppenöver större områden. Rökgaserna späds ut mer innan de når marken. Halten avluftföroreningar blir lägre och därmed risken för direkt uppträdande besvär ochirritationer. De totalt utsläppta mängderna av olika föroreningar kan ändå varai stort desamma som utan fjärrvärme. Kol- eller oljeeldade kraftverk förses också med högaskorstenar som sprider ut rökgasutsläppen. Även om de läggs nära en tätortblir tillskotten av svaveldioxid till stadsluften för det mesta små. Ett stortoljekraftverk som bränner lågsvavlig olja utan rökgasrening kan dock videnstaka tillfällen då vädret är ogynnsamt ge tillskott som inte kan ses sombetydelselösa från medicinsk synpunkt. En del av svaveldioxiden omvandlas till sura sulfater somkan spridas lång väg. Mycket talar för att dessa föreningar är skadligare änsvaveldioxiden. finns det dock inte tillräckligt med data för att manska kunna bedöma riskerna. Medicinsk expertis framhåller att det troligen inte ärsvaveldioxiden som ensam skapar hälsoriskerna vid de halter det här vanligen ärfråga om. Halten svaveldioxid i luften bör mera ses som ett mått på halten aven rad delvis bristfälligt kända föroreningar från rökgaser. Det är dessa föroreningarsom tillsammans med svaveldioxiden påverkar hälsan. Sådana samverkanseffektermellan olika luftföroreningar kan enligt medicinsk expertis ha stor betydelseför en rad olika typer av påverkan på hälsan. Kunskapsläget härvidlag är i dagotillfredsställande. Djurförsök har visat att höga halter kvävedioxid i luftenger en rad allvar- 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 242 ligahälsoeffekter, bl a ökad känslighet för infektioner i andningsvägarna. Detfinns också data som tyder på att människor kan påverkas, t ex få svårare attandas. Medicinskexpertis bedömer mot bakgrund härav att läget vad gäller kvävedioxid istadsluften redan nu till följd av bilarnas utsläpp är högst otillfredsställandefrån hälsosynpunkt. Det finns starka skäl att anta att många mäimiskor påverkasmedicinskt av de kvävedioxidhalter som uppkommer på högtrafikerade gator närvinden är svag. finns det dock inte tillräckligt med data för att närmareavgöra hur allvarliga och omfattande dessa medicinska effekter är, särskilt pålängre sikt. Detillfälliga tillskott av kvävedioxid som kan förväntas frän framför allt dagenskolkraftverk är i sig tillräckligt stora för att kunna få medicinsk betydelse.Om dessa tillskott läggs till de halter vi har i städerna kommerdet att medföra förhållanden där risken för medicinska effekter äruppenbar. Ser man till genomsnittet över längre tidsperioder är tillskotten avkvävedioxid från kraftverk mycket lägre och ligger klart under den naturligahalten kvävedioxid i luft. Användningenav alla tjT)er av organiska bränslen olja, kol, gas, torv, ved och biomassafrån energiskogar ger utsläpp av kväveoxid i större eller mindre omfattning. Användningav ändrad förbrärmingsteknik och bättre rökgasrening kan avsevärt minskautsläppen av kvävedioxid från kraftverk. I finns sålunda redan i dagprototyper till anordningeir för rökgasrerung som tar bort avkvävedioxiden. Nyförbränningsteknik, som s k svävbädd, kan också avsevärt minska utsläppen avkvävedioxid. Svävbäddsanläggningar drivs i försöksskala . Tekniken bedömsbh stegvis tillgänglig för aggregat upp till några hundra megawatt elektriskeffekt, dock först fram . Inverkan av driftutsläpp från kämkraftverk Undernormal drift ger utsläppen från kärnkraftverk inga omedelbara hälsoeffekter.Den mest utsatta gruppen näst personalen är de människor som bor närakraftverken. Stråldoserna för ligger för dessa personer på någonhundratusendel av den dos som kan ge omedelbara strål-skador, och då bara omman får hela dosen . Mankan också uttrycka det så att utsläppen från kärnkraftverk innebär etttillskott på någon eller några procent av den naturligt förekommandebakgrundsstrålningen för personer som bor nära kraftverken. 1.3Inverkan på hälsan som visar sig Långvariga (kroniska) besvär och sjukdomar i andningsvägarna Luftföroreningarsom sot, svavelföreningar och kvävedioxid kan som nämnts påverka luftvägarnaredan om man bara utsätts för föroreningar- 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 243 Vi har också nämnt att det finns skäl att anta att om man utsättsför luftföroreningar , så övergår irritationer och besvär, somnormalt är tillfälliga, i långvariga (kroniska) sjukdomstillstånd. Sådanasjukdomstillstånd kan tänkas uppkomma till följd av de halter kvävedioxider somblir aktuella genom utsläpp från bilar och kraftverk. Svaveldioxidhalterna ärrelativt låga och det finns inte samma skäl förmoda att dessa skulle ge upphovtill kroniska skador. I utlandet har högre halter svaveldioxid satts i sambandmed kroniska förändringar i andningsvägarna.