prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — DALKisgenomgång, diskussion och förslag i de skilda frågorna kan enligt inspekiionensammanfattningsvis uppfattas som ett stöd - och ett kraftigt sådant - för dehandlingslinjer som har följts och den praxis som har skapats avdalainspektionen. Inspekiionen framhåller atl man anser sig väsentligen kunnala kommitténs arbele lill slöd för fortsalt verksamhet på den inslagna vägen. Bankinspektionenfinner det positivt all lagtexten i viss mån preciserats och har ej något allerinra mot förslagen i stort eller mot den uppläggning av utredningsarbetet somägl mm. Någon kompleltering av datalagen utöver vad DALK föreslår med hänsynsärskilt till utvecklingen på bankområdet synes inte - såvitt nu kan bedömas -påkallad. Bankinspektionen ulgår från atl skilda säkerhets-, integritets- ochsekretessfrågor i anslutning till utvecklingen på bankområdet skall kunnaliksom hiltills lösas i samförstånd mellan datainspektionen ochbankinspektionen. Försäkringsinspektionenhar den uppfattningen alt nuvarande lagstiftning till skydd för den personligaintegriteten vid förande av personregisier fungeral väl i vad avserpersonregister vilka förs av försäkringsbolagen och deras organisationer. De avDALK nu föreslagna ändringarna av datalagen kommer, såvitt inspektionen kanbedöma, ej att medföra några problem för bibehållande av nuvarandepersonregister eller inrättande av nya för försäkringsverksamheten önskvärdaregister. Postverketdelar DALKis uppfattning atl dalalagen, med den tillämpning den fått, fungeralväl. Den personliga integriteten har skyddats utan större hinder i allmän ellerenskild verksamhei än som varil motiverad. De tillägg som kommittén föreslår ibetänkandet innebär i princip ett fastställande av den praxis somdalainspektionen utarbetat under de hittillsvarande åren. har intetatl erinra mot dessa lillägg lill dalalagen. vid anför att den föreslagna reformenstår i god överensstämmelse med datalagens syften. Även i att de föreslagna justeringarna är väl övervägda och börgenomföras. ansluter sig därmed även lill kommitténsuppfattning atl man bör dröja med mer genomgripande ändringar av dalalagen och,framför allt, att del ännu är osäkert vilka fördelar en allmänpersonregisterlag kan innebära och hur den bör utfomas. vid anser atl DALK:s förslag ochöverväganden i allt väsentligt kan godtas. De föreslagna tilläggen till 3 § och6 § datalagen utgör sålunda enligt nämndens mening en - låt vara i praktikensannolikt inte särskilt betydelsefull - principiell förbättring frånrättssäkerhetssynpunkt. Betänkandet bör efter remissbehandling kunna tjäna somunderiag för ändringar i datalagen. Kommitténsallmänna slutsats är atl några genomgripande förändringar i den nuvarande datalageninte är nödvändiga på kortare sikt men alt vissa 1978/79:109 73 5' lillägg och förtydliganden med hänsyn lill erfarenhelernaoch den allmänna debatten är motiverade. Sluisaisen lorde bygga på denbedömningen all dalalagen och den rällsliga regleringen av den personligaintegrileten i samband med ADB-baserade personregisier har varit i stort settlillfredssiällande . /SR delar den bedömningen och konsiaterar attde analyser och slulsaiser som görs i belänkandei torde vara välgörande för denfortsatta debatten om den personliga integriteten i samband med ADB-register. /SR instämmer i fiertalet av de analyser ochslutsatser som görs. Servicebyråernas branschorganisation noterar medtillfredsslällelse atl DALK:s betänkande i fiera avseenden innebärförbättringar och förenklingar. Inslilulel anför all belänkandet är synnerligenvälskrivet och balanserat, grundat på en bred och kritisk granskning avtillgängligt material -Irots alt del här rör sig om ell område i snabb uivecklingoch förändring. Datafrågornas bredd och allmänpolitiska betydelse analyserasföredömligt. Konsumeniverkei och AMS anser all lagsiiftning ochlagtillämpning har fungerat väl. Följande remissinsianser gör kortfattade uttalanden avinnebörd atl man hell eller i huvudsak godtar DALK:s förslag, nämligensamarbetsorganet för rättsväsendets informaiionssysieni. sårbarheiskommiiién,riksförsäkringsverkel, lefeverket, irafiksäkerbelsverkei, D.AF.A,försäkringsinspekiionen, nämnden JÖr samhällsinforination, siaienspersonalnämnd, arbeiarskyddssiyrelsen. i Siockholms län, Malmökommun, Svenska kommunförbundei, landstingsförbundet, LO samt . Några remissinstanser framför vissa allmänna kritiskasynpunkter. JO diskuterar lagstiftningstekniken och uttalar: Betänkandet innehåller till stora delar översikter övergällande rält och över förväntad leknisk och rättslig utveckling. I anslutninghärtill förs intressanta principiella resonemang. De konkreta lagförslagenulgör däremoi en ganska liten del av betänkandet. En bidragande orsak lilldetta synes vara atl kommittén i skilda hänseenden föredragit all söka styrarättsutvecklingen genom molivullalanden och förslag omlillämpningsföreskrifler(sei. ex. kap. 4 s. 50 f, kap. 6 s. 83 f, kap. 7 s.111, kap. 9 s. 137 f och kap. 19 s. 280). I vissa fall har kommittén avståttfrån konkrela lagförslag därför att del varil svårl all definiera deförhållanden som betänkandet behandlar. Jag vill som exempel härpå peka på den ikap. 9 förda diskussionen om s. k. mjukdata. Eftersom det är en myndighet - dalainspeklionen - som iförsia hand har alt tillämpa datalagen, är del visseriigen i stor ulsiräckningpraktiskt möjligl att styra rättsutvecklingen genom molivullalanden och tillämpningsföreskrifter.Enligt min mening är del dock i princip felaktigt atl gå lill väga på detlasäll. Lagstiftarens mening bör i största möjliga utsträckning komma lilluttryck i själva lagen. Även om jag inser de stora svårigheler som lagstiftarenhär möter, hävdar jag likväl att man så långl möjligt är bör eftersträva enreglering som kommer lill utiryck i själva lagtexten. Efiersom dataområdetkommer atl få allt siörre omfattning och betydelse måsle del på sikl vara 1978/79:109 74 nödvändigtall lagstiftningsvägen definiera vad som skall regleras. Jagvill också framhålla, att "motivuitalanden" gjorda i efterhand,alllså inte vid anlagandel av en lag eller i samband med ändringar i lagen,inte kan eller får tillmätas samma belydelse som egentliga molivullalanden. Istor utsträckning har kommitténs uttalanden karaktär just av uttalanden iefterhand. Äveni ett annat avseende vill jag från principiella synpunkter ifrågasättalämpligheten av atl avstå från lagreglering. Det gäller de fall där dalainspektionenföreslagit förtydligande i lagen men kommittén bedöml att lagens innebörd ej ärså otydlig atl delta är nödvändigi. Del gäller t. ex. frågorna rörandetillstånd redan till insamlande av uppgifier (s. 66) rörande krav på tillståndenligt 3 § för all få sända primärmalerial ulomlands för databehandling (s.278), rörande anmälan om upphörande av personregisier (s. 279) och rörandelystnadspliktens omfallning (s. 280). Redan det förhållandel alldatainspektionen, som är den myndighet som i försia hand har alt tagabefallning med lagens tillämpning, anser atl lagen behöver förtydligas, ulgörett slarkl skäl för att inte låla texten kvarslå oförändrad. Härtill kommer alldel ytterst kan bli domstol som får lolka lagen (se lagens bestämmelser om slraffoch skadestånd). Del är ingalunda självklart atl domstol kommer atl godta dentolkning som förordats av kommittén eller som datainspektionen kan kommaatl ge ullryck åt i lämnade anvisningar. vid och anförliknande synpunkter. RSVanser att DALK:s förslag inte framstår som särskilt kontroversiella ellergenomgripande och kan i slorl tillstyrka att kommitténs lagförslag genomförs.Verkei fortsätter: Ulöverlagförslagen och motiven till dessa innehåller delbeiänkandel en omfaitande,allmänt hållen och delvis preliminär diskussion av olika centrala frågorrörande datalagen och personregister. Syftei med denna diskussion framgår intealltid fullt klarl. RSV har granskat belänkandet i dessa delar frånutgångspunkten alt den förda diskussionen och remissinslansemas uttalanden ianledning därav kan ge anledning till tilläggsdirektiv för kommitténs fortsattaarbele eller eljesl kan komma alt ligga till grund för fortsatta mer konkretaöverväganden inom kommittén. RSV har i dessa avsnilt främsi behandlal delsallmänintressets betydelse vid tillståndsprövningen, dels samkörningsfrågan. Idessa delar släller sig RSV delvis kritiskt mol DALKis uppfattningar RSVanser det vara oklart om de uttalanden om övergripande principer i fråga omproblemet samköming etc. som gjorts i betänkandet avsetls att nu läggas lillgrund för allmänna molivullalanden i en proposiiion om ändringar i datalagen.Sådana molivullalanden skulle kunna innebära att man lade fast generellaprinciper, t.ex. om samutnytljande av uppgifier -jfr. i del följande -som påell olyckligt sätl skulle kunna binda upp även en framtida allmänpersonregisterlag. Fleraav de remissinstanser som anmodats yttra sig över kommitténs betänkande hartidigare yttrat sig över promemorian (Ds Ju 1977:11) Handlingssekretess ochtystnadsplikt. RSV gick i sill yllrande över den promemorian ingående in påproblemel sekretesslagstiftningen och uppgifts-utbyte myndigheter emellan. RSVanser all mycket av vad som anföris i den delen även ärav iniresse i del härakluella sammanhanget och åberopar därför Prop.1978/79:109 75 nuäven della yttrande. Någon proposition till ny sekretesslag har ännu inte lagtsfram. Regeringens och inslällning till problemet sekreless contrauppgiftsulbyle mellan myndigheter är emellerlid, liksom dessa organsinslällning till iniegritetsskyddel i övrigt i en sekreiesslag, av störstabelydelse även för datalagen och de principer som skall bära upp denlagsiiftningen. Innanklarhel om lagsliftarens intentioner på dessa punkler vunnils och innankommittén gjort sin aviserade översyn av problemel ADB ochoffentlighetsprincipen är det svårt för remissinsianserna atl ta närmareställning i de allmänna frågorna kring personregistreringen. gällersärskilt i fråga om avvägningen mellan de av slaismakterna uppslälldaeffektivitetsmålen för myndighelerna och iniegritetsskyddel för de enskilda. Motbakgrund av del anförda bör en proposiiion i ämnet enligt RSV:s mening avgränsaslill alt behandla endasl de konkrela lagförslagen. Endelvis kritisk inställning lill utredningsarbelels uppläggning uttrycks avStockholms läns landsiing, , saml Medborgarrättsrörelsen. Stockholmslåns landsiing anser all del är bra all inlegriietsproblemen vidpersondataregister blir föremål för en genomlysning i syfte att minimerariskerna för den enskilda individen. DALK föreslår en rad ålgärder avkortsiktig karaklär för alt åsiadkomma en mer skärpt bevakning avintegritetsfrågorna. Dessa förslag kan tillstyrkas. Det är emellertid en bristatt Ulredningen nu inte kunnai presentera en mer genomgripande belysning avproblemet med förslag till en särskild lagstiftning utan endasl säger alt manbör återkomma på denna punkt. En sådan mer genomgripande genomgång avintegritelsfrågorna vid personregislrering i olika former är ytterst angelägenoch måste komma med det snaraste. Möjlighelerna lill decentraliserade systemutan samkörningsmöjligheier måste därvid övervägas liksom om ytteriigarerestriktioner skall läggas på kommersiellt utnyttjande av registeruppgifter. Stockholmskommun konsiaterar att dalatekniken har medfört många positiva effekier försåväl den privala som den offenlliga verksamheien. Det är väsentligt attmedborgama får en bred informaiion om datorernas möjligheter- positiva ochnegativa. Det är mot den bakgrunden värdefullt atl kommittén föreslår tilläggoch förtydliganden i datalagen med hänsyn till den allmänna debatten. Det måsteemellerlid betraktas som en brisl att inte utredningen mer genomgripande kunnatbelysa problemen med en särskild lagstiftning kring integritelsfrågorna ochförutsättningar för decentraliserade system utan möjlighet till samköming. fäster uppmärksamhelen på att den hittillsvaranderegleringen av skyddel mol otillbörligt intrång i den personliga integritetennärmast har inriktats på en prövning i varje särskilt ärende, som underställsdalainspeklionen eller som eljest varil föremål för utvärdering av regeringoch/eller riksdag. Den för den enskilde dominerande frågan, hur hans/hennesintegritetssfär ter sig inför den stora ansamlingen av ADB-lagradepersonuppgifter, inför tillväxten av nya register och inför 1978/79:109 76 registerbearbetningarsom innebär sammanställningar av uppgifier ur olika regisier, har hittillsendasl undanlagsvis eller partiellt rönt beakiande. Frågan om samköming avinformaiion mellan olika dalasyslem - i kontrollsyfte eller för andra särskildaändamål - har emellertid börjat aktualisera problemställningar av detlaövergripande slag. Del bör bli en viktig angelägenhet för kommittén under dessfortsatta arbele alt närmare analysera hithörande problemställningar avseendedel framlida inlegritelsskyddsbehovet och möjlighelerna all realisera ettacceptabelt skydd. Nugällande dalalag är en vikiig del av den lagstiftning som skyddar den enskildespersonliga integritet. Den anslutersig lill samma frihelstradition för vilkenvår Iryckfrjhetsförordning med dess gamla krav på offentlighet är uttryck. Allaförändringar i datalagen bör noga nagelfaras och föregås av en bred allmändiskussion. Betänkandetger intryck av att DALK velal på många punkler strömlin-jeforma datalagen ochanslutande författningar i avsikl atl avlägsna sådani som visal sig hindersamtför datasystemens användare. Självklart måsle användarnas bekvämlighet beaktas,men lika nödvändigi är att alla garaniier förden enskildes personliga integritetbehålles. Dalalagens syfte är all minska olägenheterna av datasystemen för denenskilde. Detla syfte måsle lillgodoses och kraven på dalaregisterförare fårej minskas. Delär ägnal alt väcka förvåning atl kommittén ansett sig böra frångå departementschefensdirektiv genom att redan i detta skede lägga fram förslag till lagändringar.Enligt direkliven (se sid. 376) uttalade departementschefen alt kommitténborde under försia lägga fram en offentlig diskussionspromemoriamed förslag lill alternativa lösningar. Efter en remissbehandling skulleutredningen av departemenischefen därefter få lilläggsdirekliv. MRR beklagaralt denna procedur, som med hänsyn till frågornas stora vikt varit lämplig, ejblivit följd. Isamma yttrande heter del avslutningsvis: Datalagenär en viktig lag till skydd för enskilda medborgares integritet. Med rält ellerorätt oroar sig många människor för att deras integritet i olika hänseendenskall bli hotad. Var gränsen för oacceptabel kränkning går är en fråga ompersonliga värderingar. Många människor känner sin personlighet kränkt redan avden sorls uppvaktning med datorns hjälp för vilken nyblivna mödrar automatisktutsattes av kommersiella företag. Det föreligger sedan en glidande skala ändalill sådana missbmk av dataregister som är stötande för envar och som hiltillsväsenUigen kunnai undvikas genom den gällande datalagen. Dessa aspekier harerhållil föga belysning i utredningen. De hade kunnat bli bättre utredda om denbegärda diskussionspromemorian blivit gjord. Medborgartällsrörelsen efterlyserett sådani dokument. Byråkrailuiredningenser som en av sina arbetsuppgifter atl påverka myndigheter och kommiltér allskriva klarl, enkelt och kort. Mycket av innehållet i DALK:s betänkande är avintresse för en bred allmänhet. Del hade därför varit värdefullt bl. a. med enkort och lättillgänglig sammanfattning av betänkandet. Det är vår förhoppningav DALK i kommande betänkanden ökar sina ansträngningar på della område. Prop.1978/79:109 77 Direkircklamjörening m. fi. saknar en förankringlill ett av de huvudsakliga syftemålen med datalagstiftningen vid sidan avintegritets-skyddet, nämligen att de positiva effekterna av ADB så långl sommöjligl las lill vara och all en reglering inte onödigtvis skall leda tillhinder eller olägenheier i enskild verksamhei. Datalagen och dess lillämpninghar enligt dessa organisationer inneburil atl utvecklingen på del områdeytlrandel omfattar har hindrats och t. o.m. förts bakåt i stället för atl förasframåt under datainspektionens konlrollerande verksamhei. 4 Register vars inrättande beslutats av regeringen eilerriksdagen De inslanser som har yitral sig på denna punkl delarDALK:s uppfattning att del inte finns skäl att gå ifrån den nuvarandeprinciplösning som finns i 2 § datalagen. Kammarräiien i , RSV.länssiyrelsen i och länsåklagaren i län anser således altgällande regler bör accepteras också i fortsättningen. Kronojögdemyndlgheien I har samma uppfattning ochtillägger: Det får anses vara betänkligt från konstitutionellsynpunki att ett regeringsbeslut skulle kunna göras beroende av entillståndsprövning i efterhand hos datainspektionen om beslutet avsåginrättandet av ett personregisier. Integritetsskyddsintresset torde i tillräckliggrad kunna lillgodoses genom att inspektionens yttrande inhämias föreregeringsbeslutet och atl inspektionen ulövar tillsyn över registrensanvändning. Hovrätten för påpekar atl riksdagensmöjligheler atl fatta beslul om inrällande av register på gmnd av 11 kap. 8 §regeringsformen är begränsade till all avse beslul genom lag ellerbudgetreglering. i delar DALKis uppfattningall undanlagsregeln inte innebär någon allvarlig fara för det primära syftedalalagen skall tillgodose, nämligen att skydda de registrerades intresse motmissbmk av den personliga integriteten. I likhel med kommittén anserlänsstyrelsen alt undantagsregeln för regisier inrättade genom beslul avstatsmakterna egentligen bara innebären skillnad i formelll hänseende ihandläggningen av olika tillståndsärenden. Det väsenlliga är atl dalainspektionen enligt dalalagenkan påverka utformningen av de ABD-register som inrättas inom den statligaförvaltningen. Datalagen ger och enligt DALK;s förslagdalainspektionen möjligheter alt före statsmakternas beslut pröva och påtalaom planerade personregister ifråga om ändamål, utformning m. m. slrider mot degmnder som tillämpas vid prövning av övriga personregisier. Enligt datalagen ärregisteransvarig myndighei skyldig all, efter regeringens eller riksdagensbeslut om ett register skall inrättas, i anmälan lill datainspektionen lämna enlika uttömmande beskrivning av registret som krävs i en tillslåndsansökan frånen enskild regisleranvändare. ger dalainspektionen även möjligheter atlmeddela särskilda föreskrifier enligt 6 § datalagen för alt förebygga risk för 1978/79:109 78 otillbörligtinirång i personlig integritet och att utöva tillsyn över registrensanvändning. Detla bör enligt länsslyrelsens mening i princip utgöra enlillräcklig garanti mol olämplig uiformning och användning av statligaf)ersonregister. Fråganom hur detaljerade sialsmakiernas beslul bör vara och hur man skall förfara vidändring eller utvidgning av ett beslutat regisier har uppmärksammals av någraremissinsianser. LänssiyrelsenI understryker vikten av att vid sådana beslul som regering ochriksdag fattar om inrättande av administrativa personregister, det tydligtpreciseras vilket allmänintresse som skall lillgodoses och det genom klartangivna begränsningar i omfattning och användning skapas trygghet föriniegritetsskyddel eller anges vilkel inlegritelsinlrång som får tillålas. Länssiyrelseni Siockholms län anför: Kritikenmot atl statliga personregister är undantagna från dalainspektionenstillståndsprövning är enligt uppfattning mera ell uitryck förmisstro mol de myndigheter för vars verksamhet registren inrättas, än molregering och riksdag. Denna misstro bottnar sannolikt i det förhållandet, attstatsmakternas beslut om inrättande av regisier i allmänhet gettalltför stor frihet för den regislerförande-/-ansvariga myndigheten att eftereget skön besiämma om registrets innehåll och användning. Engaranti behövs mol att de registerförande myndighelerna genom alllför generellabeslul lockas all ge sina regisier siörre bredd och djup än nödvändigt medhänsyn till vad som varit avseit med beslutet. Ett registers innehåll ochanvändning bör därför klart redovisas och avgränsas redan i beslutet om dessinrättande. Den närmare utformningen och användningen av offentliga registerbör regleras i lag. Ändringarellertillägg med avseende på användning, ändamål och innehåll i regisier, sombeslutals av regering eller riksdag, bör inte f ske på annal sätt än som gälllför det ursprungliga beslutet. Direkl olämpligt anser det varaom regeringen generellt överlåter ål den myndighet, för vars verksamhei ettregister inräitats alt beslula om sådana förändringar. Länsstyrelsenhar dock ingen erinran mot att regeringen överlåler åt datainspektionen attpröva och beslula om ändringar eller tillägg, som är nödvändiga i en myndighetsADB-register med hänsyn till ändrade eller utökade uppgifier inom myndighelensverksamhetsområde. Riksförsäkringsverkelhyser en viss skepsis mol långlgående precisering av statsmakternas beslut.Verket framhåller att om dessa beslul skall röra också detaljer, större kraväven måste ställas på utförligheten i lagförarbeten och statsmakternas beslul. Dellorde dock bli svårt alt när förarbetena skrivs få en så klar bildöver problemområdet atl del blir möjligt att detaljreglera på delta sätt. Valetav uppgifter som skall inhämias i varje enskilt ärende och som skall lagras kani stor utsträckning inte överblickas på detta siadium. Följden kommer sannoliktalt bli alt vederbörande myndighet gång på gång tvingas föra problem tillbakatill lagstiftaren för förnyad prövning. 1978/79:109 79 1 vorealt statsmakterna anger principerna för registreringen något mer preciserat änvad som i allmänhet sker nu och atl del uppdras ål respektive myndighei all isamråd med datainspektionen detaljreglera registrens innehåll, användning etc. Ävennär det gäller ändringar i offentliga regisier bör statsmakternas medverkanbegränsas lill fall då del rör sig om principiella ställningstaganden. Dellorde bli en allt för lidskrävande och omständlig procedur all föra upp enmängd förslag om ändringar i register lill regering och riksdag. Kammarrätteni SundsvaU pekar på atl frågan om ändring av register diskuterades iförarbetena lill datalagen (prop. 1973:23 s. 127) och alt del där sägs alt omett register skall ändras så alt det inte faller inom ramen för del gällandelillslåndel och evenluella föreskrifter, den regisieransvarige måste vända sigtill dalainspeklionen. Han får då begära nyll lillsiånd eller ändradeföreskrifier. Hovrätten anför vidare: Någonuttrycklig beslämmelse härom ansåg departemenischefen inie nödvändig. Enligtkammarrättens mening är del ganska uppenbart att ett regisier som skall ändraspå angivet sätl blir all belrakia som ett nyll register. Del framslår också somnaluriigl all man vid dalalagens tillkomst inte fann en uttrycklig beslämmelseom della nödvändig. Erfarenhelerna av datalagens tillämpning har emellerlidvisal all del förekommer all regisier - vare sig de är beslutade avstatsmakterna eller inrättade efter tillstånd av dalainspektionen - görs tillföremål för belydande ändringar utan att nytt beslut eller tillstånd utverkas.Det kan därförenligl kammarrättens mening övervägas atl förtydliga 2 §datalagen med en generell beslämmelse om all ändring eller ulvidgning av ellpersonregister blir atl betrakta som inrättande av ett nytt register omändringen eller utvidgningen inte faller inom ramen för det gällande besluteteller tillståndet och de föreskrifter som meddelats i samband med della. Ensådan bestämmelse skulle därvid gälla alla personregister som omfattas avdatalagen oavsett om de inrättats med tillstånd av datainspektionen ellerefter beslul av statsmaklerna. Med hänsyn lill iniressei av alt datalagensregler är uttömmande föredrar kammarrätten alt en bestämmelse med sådantinnehåll intas i datalagen framför den av kommittén föreslagna ordningen atldel när statsmaklerna beslutar om register av beslutet klart bör framgå altutvidgning eller annan ändring av ändamålet med registret inte får göras av denregisteransvariga myndigheien ulan medgivande av regeringen i varje särskiltfall.