prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — Regionstyrelserna skall också svara förforskningsanknytningen mellan olika högskoleenheterinom regionen. Inom varje region finns ett antal högskoleenheter som var och en kan omfatta ett flertaltidigare fristående högskolor (motsvarande). VEirje statlig högskoleenhet leds av en högskolestyrelse. Planering och ledning avutbildningslinjer sker Prop.1978/79:92 58 inom linjenämnder och av forskning/forskarutbildning inomfakultets/sektionsnämnder. Utbildning och forskning bedrivs vidinstitutioner. Den kommunala högskoleutbildningen får skolstyrelse - eller i fråga om landsting - utbildningsnämnd som styrelse. På central nivå inrättades ett universitets- ochhögskoleämbete (UHÄ) fr.o.m. . I detta inordnadesskolöverstyrelsens byrå L 1 med intagningssektion för lärarutbildning, näiindenför socionomutbildning, ochuniversitetskanslersämbetet. Även beträffande anslags- och budgetsystemet innebärhögskolereformen förändringar. Medel för forskning/forskarutbildning ochgrundläggande utbildning anvisas under särskilda anslag. Ibudgetpropositionen redovisas bl.a. fördelning av anslag till allmännautbildningslinjer på olika högskoleenheter. För lokala/individuellautbildningslinjer och enstaka kurser utgår till var och en av regionerna engemensam anslagsram som regionstyrelserna skall fördela pä de olikahögskoleenheterna inom regionen. Högskolestyrelserna fördelar givna ramar förolika ändamål på institutioner (motsvarande). Det nya anslagssystemet syftar till en större lokal frihet att disponera medel utan hinder av centralt givna anvisningar. Anslagsframställningar för den grundläggande utbildningenlämnas av högskolestyrelsen till UHÄ. Fakultets-och sektionsnämnder lämnarsina anslagsframställningar till UHÄ. Högskolestyrelsen yttrar sig över de sistnämnda. yttrar sig över samtliga förslag tillanslagsframställningar. I besluten om högskolereformen betonas även att ettsamspel mellan grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildningmåste komma till stånd inom hela högskolan. Högskolereformen innebär således att den framtidaplaneringen Prop.1978/79:92 59 av lokal- och utrustningsbehov inom högskolan koramer att - i jämförelse mednuvarande - arbeta utifrånandra förutsättningar. Av betydelse i sammanhanget är sammanfattningsvis fler utbildningslinjer (inkl. kommunala)i högskolan regional planering och resursfördelning förden grundläggande högskoleutbildningen medbestämmanderätt för lärare, studerande och övrig personal ändratanslagssystem med mer ändaraålsinriktade anslag forskningsanknytning förall grundläggande högskoleutbildning. 1976/77:67 om ändradorganisation för jordbrukets högskolor, m.m. föreslogregeringen att fr.o.m. skulle jordbrukets högskolor sammanförastill en högskoleenhet med benämningen . Denna skulleledas av en styrelse som bl.a. i frågaom den grundläggande utbildningen skall svara för de uppgifter som i den övriga högskoleorganisationenvilar pä de regionala styrelserna. Statensveterinärmedicinska anstalt skall lydaunder styrelsen men i övrigt vara en i huvudsak självständig enhet.Högskoleenheten skall sortera underjordbruksdepartementet. 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m.m. uttalar föredraganden att samverkan böräga rum mellan UHÄ, regionstyrelserna och styrelsen för i den långsiktiga planeringen av den grundläggande högskoleutbildningenför att nå bästa möjliga verksamhet och resursutnyttjande. Detta bör ske i form av ett ömsesidigt samråds förfarande i frågor raed anknytning till respektiveverksamhetsområde. Formerna för detta färsuccessivt utvecklas av berörda organ. anslötsig till förslagen i propositionen (JoU1976/77:17, rskr 1976/77:21)7). 1978/79:92 60 Pä grundval av förslag i prop. 1975/76:105 (bil. 1) om arbetsrättsreform beslötriksdagen om lag om medbestämmande i arbetslivet (InU 1975/76:1)5, rskr 1975/76:l+Ol4). Lagen (SFS 1976:580) träddei kraft och äger tillämpning påförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Den kommer att kompletterasmed kollektivavtal som sluts mellan parterna på arbetsmarknaden. Som en följdav lagen kan även lokalfrågor bli föremål för förhandlingar och slutande av avtal. Enligt 11 § i lagenskall arbetsgivare, innan han beslutar om viktigare förändring avsin verksamhet, på eget initiativ förhandla med arbetstagareorganisation i förhållande tillvilken han är bunden av kollektivavtal.Detsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring avarbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen. Enligt 12 § i lagen skall arbetsgivare, när arbetstagarorganisation som avses i 11 § påkallar det, även i annat fall förhandla raed organisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Enligt 19 § i lagen är arbetsgivaren skyldig att fortlöpande försearbetstagarorganisation med information om produktions-mässig utveckling, ekonomisk utveckling ochpersonalpolitik. Arbetstagarparten har ävenrätt att ta del av böcker, räkenskaperoch andra handlingar som behövs för den fackliga verksamheten. Enligt 32 § i lagen bör, om arbetstagarparten begär det, träffaskollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarnai frågor som avser ingående och upphörandeav anställningsavtal, ledningen och fördelningen av arbetet och verksamhetens bedrivande iövrigt. 1978/79:92 61 motivering anförföredragande statsrådet i frågaom denna paragraf bl. "Inom tillämpningsområdet för 32 § faller alltsäfrägor som brukar anses höra in under begreppet arbetets ledning och fördelning. Hit hörallmänt sett alla frågor rörande artenav arbetstagarnas arbetsuppgifter och sättetför arbetets utförande. Inom den ramen hör under begreppet in frågor om arbetets utformning, om fördelningen av arbetet inom en grupp, om växling av arbetsuppgifter, om planering av arbetslokalenvad avser teknisk inredning, maskinplacering och rationaliseringsätgärder, frågor om produktionens uppläggning inom den egna lokalen, om produktionsväxling, om självstyrandegrupper, om arbetsmiljö i övrigt." Föredraganden anför vidare att pägränsen mellan avtalsfrä-gor och medbestämmandefrågor enligt 32 §ligger bl.a. frågor rörande arbetslokalens utformning därdenna inte har samband med arbetets bedrivande i och för sig, mat- och matsalsfrågor, frågorrörande gemensamma personalutrymmen,hälso- och sjukvårdsfrågor. Här gäller genomgående att frågornafaller inom området för 32 § i den mån de inte äratt betrakta som frågor vilka inte kan regleras på annat sättän genom avtal mellan arbetsgivareoch arbetstagare. k.k Arbetarskyddslagen m.fl. arbetsmiljöbestämmelser Av särskild betydelse iarbetarskyddslagen (I9l49:1) är i lokalsammanhanglagens § 1)0 a och § I4I a. Enligt § I4O a skallskyddsombud inom sitt skyddsområde vaka över sundhet och säkerheti arbetet och deltaga vid planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar och arbetsmetoder. Enligt § I4I a skalli skyddskommitté behandlas frågor om företagshälsovård, frägor om planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar och arbetsmetoder samtfrågor om upplysning och utbildning rörande arbetarskydd. I arbetarskyddskungörelsen(SFS 1973:8141) stadgas bl.a. om förheindsgranskningav arbetslokaler m.m. med innebörd att 1978/79:92 62 yrkesinspektionen skall granska om- ny- eller tillbyggnadav arbetslokal eller personalrum. Arbetsgivare skall underrätta skyddsombud, skyddskommitté eller arbetstagareorganisation om meddelatbyggnadslov för byggnadsföretag sora avser arbetslokal eller personalrum. Enligt § 7 i avtalora arbetarskydd vid statliga myndigheter frånår 197I4 stadgas bl.a. i fråga om lokaler, utrustning m.m. att ompersonalrepresentanter i företagsnämnd eller skyddskommitté, vilka representerar minst hälften av de anställda,begär att medverkan vid planering avlokaler skall ske i särskild projektgrupp, skall sådan projektgrupp utses. Projektgruppen äger deltaga i sammanträde som myndigheten har med byggmyndighet eller som hålls inom byggnadsavdelning (motsvarande) hosmyndigheten. I statens arbetsmiljönämnds anvisningar för skyddsarbetet i statlig tjänst,del 2, Samräd om arbetslokaler, 1976, lämnas bl.a. följanderiktlinjer: "Skyddskommitténeller projektgruppen ska med utgångspunkt från erfarenhet delta i beskrivningen av de arbetsmiljökrav sora bör tillgodoses för lokal, inredning och utrustning.Det är denna medverkan i verksamhetsbeskrivningen sora ärprojektgruppens huvuduppgift ...... Ävenom det tillsatts en särskild projektgrupp, ska skyddskommittén diskutera speciella arbetsmiljöfrågor.Skyddsombudens och skyddskomraitténssynpunkter på lokalplaneringen sammanställs inom projektgruppen och överlämnas somunderlag för byggmyndig-hetens beslut. Under planeringens gångsker ett fortlöpande samråd, vilket innebär att projektgruppen också ges möjligheteratt diskute ra hur byggrayndigheten tänkt lÖsa problemen ... Det tekniska ansvaret vilar på byggrayndigheten. Den avgör vil ket tekniskt utförande som är ändamålsenligt inom de kostnads- och kvalitetsramar sora fastställts avstatsmakterna ........ Byggnadsprogrammet utgörunderlag för projekteringen. I detta skede sker samrådet mellan byggrayndigheten och denbrukande myndigheten i ett eller flera steg. Projektgruppen förbereder myndighetens ställningstagande. Den ges också en fortlöpande redovisning från byggmyndighetens sida..... Prop, 1978/79:92 Projektgruppen svarar föratt kraven på inredningen formule ras. Vid större projekt kan detta med fördel ske i arbets grupper för olika enheter inora myndigheten...... " I anvisningarna slåsfast att det yttersta ansvaret för arbetsmiljön vilar påbrukarmyndigheten. U.5 Den framtida omfattningen av programarbetet För att kunna bedöma vilken organisation som behövs rör programarbetetino.-n högskolan är det av intresse att känna till pågående och framförallt planerat programarbete samt aviserat lokalbehov som kan leda tillprogramarbete. 5 redovisar utredningen därför en sammanställning överdet programarbete som f.n. pågår eller planera.;. Utredningen har givetvis inte ingått på nägon gransknin. '- fiv upptjifterna i sammanställningen. I detta sammanhang börframhålla. att även on; nybyggnationen minskar detta inte behoveiinnet..-ii-a -'itt omfattningen av programarbetet också gör det. leti-Iir nämligen allt vanligare att förändringar avutoi Idiiingens innehåll samt undervisningsmetodernaleder ti. 'i att befintliga lokaler mästeändras i sådan omfattning att programarbete blir nödvändigt. 1978/79:92 6k 5 UTVÄRDERING AV LOKAL- OCH PROGRAMARBETET 5.1 Inledning - metoder för utvärdering Utredningen skall enligt sina direktiv göra en utvärderingav samt pröva vilka förändringarresultatet av utvärderingen kan ge anledning till.Den byggnadsverksamhet som ägt riam viduniversitet och högskolor under LUP-organisationenshittillsvarande verksamhet har varit raycket omfattande. Utredningen har intefunnit det raöjligt att gå igenom alla de byggnadsärenden i vilka LUP-kommittéerna har gjort lokal- och utrustningsprogram. Dettahar inte heller ansetts erforderligt röratt fullgöra utredningsuppdraget. Utredningenhar valt att studei-.T -stt mindry antal byggnadsobjekt som kan betraktas sorarepr. ;senta"i.-l va for de senaste årenslokal- och utrustningsprogramarbete. u't rediij nger: li.ar även studerat ett par byggnadsobjekt för vilka svarat för programarbetet. Under avsnitt 5.2.2 jåmi.as en översiktlig,sammanfattande redovisning av de synpunkter pä. tii.iekten som iitredningen har inhämtat genom intervjuer raed represeiit.anter för olika parter som har deltagit iplaneringsprocessen alltifrånverksamhetsbtskriv-ning till färdig lokal.Utredningen liar på d.-rta sätt försökt bilda sig en uppfattning om hur arbet.ei. ir.ed ä>vssa projekt nar bedrivits och utfallit. Vid intervjuerna har ävenallmänna synpunkter på , och till utredningen. Olika frågor som ligger närasjälva LUP-arbetet har också aktualiserats, säsomfastighetstjänst och underhåll av lokaler. Utredningen har som tidigare nämnts även haft överläggningar medrektorsämbeten och företrädare för lärare ochandra anställda samt de studerande viduniversitet och högskolor, berörda departement, myndigheter och organisationer. dessa intervjuer och överläggningar framkomna allmännasynpunkterna på sammanfattas idetta kapitel under avsnitt 5.3. Avslutningsvis redovisar utredningen sina egnaslutsatser pä grundval av objektstudierna,intervjuerna och överläggningarna. Prop.1978/79:92 65 5.2.1 Vilka objekt och varför - arbetsmetodik Utredningenhar granskat följande objekt: Institutionerna för hygien för och naturvetenskaplig Laboratorieblocket vid LUP-kO!nmittén för , Institutionen förmark- för jordbru- vetenskap, lantbriikshög- kets högskolor Statens väg- och trafik- institut, Objekten har en geografisk spridning vilket innebär att olika LUP-kommittéer svarat förprogrammeringen inom högskoleområdet. Eftersom förjordbrukets högskolor omfattas avutredningsuppdraget har ett objekt vid dessa högskolor tagits med. De av programmerade objekten hartagits med för att om möjligt fäbelyst vilka likheter och skillnader som kan förekomma mellan objekt som resp. LUP-organisationenprogrammerat. Både livsmedelsverket och statens väg- och trafikinstitut är omlokaliserade myndigheter som fåttnya lokaler och i stor utsträckning ny utrustning. I likhet med vad som gäller föruniversitets- och högskoleområdet svarade in.IH för dessa verks utrustningsplanering och upphandling. Dessa båda verk har valts ut därför att de i likhet med universitetoch högskolor bedriver forskning. 1978/79:92 66 vid båda verken finns det laboratorieroch statens väg- och trafikinstitut förfogar dessutom överprovningsanläggningar, 2 beskrivs planering och genomförande förde olika objekten på grundval av dels de handlingar somolika m.vndigheter förfogar över dels de muntliga upplysningar som utredningenhar inhämtat vid överläggningar ochintervjuer med handläggare. 5,2.2 Sammanfattning I det följande lämnas i sammanfattningens form en redovisning av delsolika sakuppgifter ora de studerande objekten dels synpunkter på vissa förutredningsarbetet särskilt intressanta frågor som har kommit fram vid de intervjuerutredningen haft med personer som varit engagerade i de olika byggnadsobjekten. Samtliga studerande objekt har i huvudsak planerats och färdigställtsunder verksamhetstid. Det gäller statliga lokaler förundervisning, forskning, förvaltning och utvecklingsarbete.Lokalerna har i sin helhet finansierats överstatsbudgeten med särskilda anslag för resp, byggnadsverksamhet, inredning samtutrustning. har programmerat fem objekt, varav förjordbrukets högskolor ett, och byggnadsstyrelsent-j-å objekt. UUH har svarat för utrustningsprogram för tvä objekt ochför upphandling till samtliga objekt.Byggnadsstyrelsen har svarat förprojektering, inredning och byggande av samtliga objekt. Tidsåtgången harvarierat för objekten och för två av objektenhar processen varit extremt lång. I fråga om markvetenskap vid berodde den långa behandlingstiden i vederbörande departement enligt uppgift på att man avvaktade beslut i lokaliseringsfrågan för . Även för hygien ochnaturvetenskaplig mikrobiologi i var behandlingstiden läng i vederbörandedepartement. De totala kostnadsramarna förde olika objekten justerades vid redovisningen för . I de flesta fall berodde kostnadsökningarna påprisomräkningar. Oavsett vilken myndighetsom har varit programansvarig har Kungl. Prop.1978/79:92 67 projekteringsbeslut med ett undantag inneburit enreducering av totalytan vilket lett till omprogrammering. I de fall svarat för nrogrammering har det inte gjords nägon formell skil.lnad mellan verksamhetsbe.skri v-ningoch programarbete utan det har v.arit en tämligenintegrerad verksamhet. I stort sett anses programarbetet ha gätt bra men brukarna framhåller oberoende av varandra några problem i Sammanhanget, Genomgående hävdasatt eftersom det. ar bi-ukarna av lokalerna som "kan" den verksamlietsom skall bedrivas dar så kan de också bäst avgör-a de kvantitativa och kvalitativa behoven. Därför borbrukarnas synpunkter få väga tungt i såv.äl programmering som projektering såatt den verksamliet för vilken lokalerna byggs kanbedrivas ändamålsenligt och effektivt, I samtliga fall hävdas att medverkan i programarbetet är mycket tidsödandevilket förstärks av att handläggningsordningen,.som innebär dubbel prövningav regeringen, i regel medför omprogram-mering.I vissa fall har t,o,m., dubbel oi:programjnering förekommit. I sammanhanget påt.alas att de lång.abehandlingstiderna innebär att förutsättningarnafor lokalutnyttjandeL ibland hinner förändras p.g.a. att institutionen (motsvarande) får ny verksamhetsinriktning. Detta förhållande ansestala för att lokallösningarna måstegöras flexibla och beslut kunnafattas snabbare. Beträffande projekteringsfasen anförs från brukarnaatt det ibland kan vara oklart för dera varhuvudansvaret för arbetet legat någonstans. Den enskilda institutionen (motsvarande) får ha att göra med projektledning ocb anlitade arkitekter, leverantörer av utrustning samtbyggnadsstyrelsens inredningssektion. 1 ett flertal objekt har brukarna underprojekteringen varit starkt kritiska till arkitektförslagen och anser sig ha fått arbeta hårtför att få till ståndändringar. De projektansvariga framhåller att brukarna inte alltid beaktar kostnadsmässiga och andra förutsättningar under vilka projekteringen bedrivs. 1978/79:92 68 Utrustningsprogrammcringen och i allmänhet ävenupphandlingen av utrustning är det led iprocessen som brukarna är mest nöjda med i samtliga objekt. Det påpekas att enstaka misstag i upphandlingen förekommit men att det i stort sett har fungerat braoch att utrustning funnits på plats vid inflyttningen. Programmeringen och planeringen av inredningen kritiserasdäremot genomgående av br-ukarna som anser sig ha haft for litetinflytande över detta led, vilket oftast letttill otillfredsställande resultat. Byggandet av lokalerna har br-ukare och projekterare intekommenterat men däremot anser ett flertal brukare attdet brister i funktionskontrollen av lokalerna oeh att påtalade brister och driftfel inre åtgärdas av byggnadsstyrelsen.Detta innebär även att-återföringen av erfarenheter till 'nyggnadsstyrelsen blir brist rällig. De synpunkter påmedbesti-JRiraande och kontinuitet i processen m.m, som brukarn.1 av de studeradeobjekten har fört fram överensstämmerraed de allmänna synpunkter som redovisas i avsnitt5.3. 3 A3 Imä.nnasynpunkter på I det följande redovisarutredningen all.Ti.änna synpunkter pä den nuvaranfle L'UP'--organis&t i onen Tn.m. somknr.mit fram vid objektstudierna, överläggningarna och int.ervjuerna. Redovisningen baserarsig således inte på någonskriftlig enkät utan är en sammanställninggrundad på yttranden vid samtal medutredningen. Utredningen redovisar endast synpunkter som är relevanta vid en bedömning av eller sora ett större antal företrädare haft synpunkter på. Tyngdpunkten har därvid lagtsvid LUP-kommittéernas huvuduppgift som organ för programmering, planering och prioritering.Utredningen redovisar även de synpunkter som framförts pä handläggningen av LUP-ärendenpä central nivå och dess inverkan pä LUP-kommittéernas arbete. 1978/79:92 69 5.3.2 Ansvaret för programmering av lokaler Nästan samtliga som yttrat sig i frågan anser att det har varit värdefullt med ett särskilt programorgan inom universitets- och högskolesektorn. Läroanstalternaanser i allmänhet att LUP-organisationenstillkomst innebar ett bättre och varaktigare inflytande över lokal- och utrustningsplaneringen. De enstaka röster som ärkritiska mot systeraet raed en särskild LUP-organisationanser, att programarbetet i stället bordeha skötts av läroanstalterna självai direkt samarbete med . Dessa kritiker upplever ,när det gäller programmering, sora en onödig mellaninstans mellan nyttjare ochprojekterare/byggare. anser att styrelsen bör svara förprogramarbetet på grundval avverksamhetsbeskrivningar från nyttjarna, i sin helhet har av flertalet bedömts i stort sett vara en nyttig och värdefull institution under ett skede av starkexpansion inom universitets- och högskoleväsendet. I frågaora LUP-kommittéerna har framhållits att representanterna för de centrala verken, främst UUH och , tillfört kommittéernakunskaper och erfarenheter som bidragit till att programmen blivit väl underbyggda och realistiska. Personal- ochstuderanderepresentanterna har starkt understrukit svårigheten att inom LUP-koramittéernas ram genomföraen verklig prograragranskning. Pä orter där nybyggnadsverksamheten varit jämförelsevisbegränsad har LUP-komraittén fått svara för programmering inför omdisposition inom befintliga lokaler på samma ort samt provisoriska lokallösningar genom förhyrningaro.d. Koramittéerna anses därvid ha fyllt en viktig funktion. De enstakakritiska synpunkter som har framförtstill utredningen riktar sig emot dels att kommittéerna inte alltid anses ha gett läroanstalternaden service dessa anser sig vara berättigadetill dels att LUP-koramittéerna, i jämförelse raed förjordbrukets högskolor, haft sämre kontakter med sitt depar- Prop.1978/79:92 70 tement, vilket lett till onödiga omprogrammeringar. Någrabedömare anser även att LUP-koramittéerna inte är tillräckligt kritiska i granskningen av brukarnas programförslag. fårnästiin uteslutande goda vitsord ochdess erfarenheten och kunskaper bedömssom synnerligen värdefulla för läroanstalternaoch LUP-arbetet. När det gäller LUP-nämndenär flertalet bedömare däremotmer kritiska, även om några framhålleratt verksamheten blivit bättre . Nämndenupplevs inte som lika angelägen somkommittéerna och dess normgivande uppgifteranses av mänga kunna upphöra, eftersom det mesta numera anses vara normerat.Andra raenar däremot att den normgivandeverksamheten varit för begränsad ooh att närandenvarit för svag i prioriteringsarbetet. Desom är mer positiva till framhålleratt nämnden är ett bra samarbetsorgan för de berördacentrala verken där utbildningens och forskningens företrädare kanframföra och diskutera dessa verksamhetersspeciella krav med representanter förbyggnadsstyrelsen och UUH. Det som uppskattas genomgående mest i närandenär dess särskilda expertgrupper, framför allt djurhusgruppen och funktionsgruppen. för jordbrukets högskolorberör ett mindre antal intressenter ochantalet intervjuer har därför varit begränsat. Let nära samarbetet mellan kommittén och jordbrukets högskolor och dess olika institutioner har bedömts övervägande positivt men nackdelar anses ha framträtt när det gäller prioritering och granskning av institutionernasförslag. Den gällande handläggningsordningen för byggnadsärenden frän är 1968 möter genomgåendekritik på alla nivåer. Den anses bl.a. vara omständlig, tidsfördröjande och förorsakaonödigt arbete på programmeringsstadiet. Ett flertal bedömare anser att den nuvarande ordningen präglas av förmycket överlämnandemetodik. 1978/79:92 71 Den dubbla prövningenav regeringen leder oftast till omprogram-mering, vilket är arbets- och tidsödande. Allmänt avses att det tar att få fram beslut ora projektering. Olika bedömare framhållerdet önskvärda i att ett förenklat förfarande kommer till stånd, 5.3.5 Uppdelningen på lokaler - utrustning - inredning Ett flertal institutioner (motsvarande) sora fått nya lokaler anser att uppdelningen av handläggningen pålokaler, utrustning resp. inredning skapar svårigheter. En av anledningarna äratt gränsdragningen inte upplevs somrationell. Det anses vara svårt att draklara gränser mellan de tre delarna ibyggnadsplaneringen. Man anser att det äveni tidshänseende bör planeras mer samlat än vad.som ärfallet f.n,, så att den nuvarande bristandesamordningen kan upphöra. En bättre samplanering skulle skapa större möjligheteratt väga de olika delarnas kostnader motvarandra. Ett flertal anser även att de s.k.sekundärytorna bör tas med i lokalprogrammet från början och således fåsamma behandling som de primäraprogramytorna. möterkritik frän nyttjarna för sin handläggningav inredningsfrägor.