prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — , kärnkraftinspektionenoch strålskyddsinslitutel har utarbetat rapporten av marken kringkärnkraftverk (statens planverk, rapport 42). Rapporten har remissbehandlats.Remissinstansema har ställt sig posiliva lill förslagen i rapporten. Deutgångspunkter för planeringen och de former för samråd mellan berördamyndigheter som föreslås i rapporten bör Qäna som vägledning för den fortsattaplaneringen. Härvid bör emellertid beaktas alt samråd medsäkerhetsmyndighelerna kan behöva ske även vid upprättande av områdesplan i defall där utgångspunkterna i mer översiktlig plan inte lämnar tillräckligvägledning för att bedöma säkerhetsfrågorna. Vidare bör uppmärksammas alt kravpå evakueringsmöjligheter i vissa fall kan leda till planmässiga konsekvenseräven utanför det område inom från kärnkraftverk belräffande vilket samrådmed säkerhetsmyndigheterna bör ske enligt rapporten. Den handläggningsordning somföreslås i rapporten innebär atl det i första hand ankommer påkärnkraftinspeklionen och berörda länsstyrelser och kommuner att i samråd sökanå en rimlig avvägning mellan säkerhels-kraven och de övriga önskemålbeträffande markanvändningen som kan hävdas av kommuner och andra. Ommyndighetema inte är eniga om en sådan avvägning kan frågan hänskjutas tillregeringen för avgörande, t. ex. i samband med fastslällelse av plan. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 23 Kommunema har i flera fall beaktat behovet av markför kraftledningar i sin planering. Ytterligare samråd mellan kraflföretagenoch berörda kommuner, länsstyrelser och övriga berörda länsmyndigheter erfordrasemellertid i flera fall. 1 länsbesluten anges atl sådana samråd är särskiltangelägna i , , , , ,. Den handläggningsordning som planverket,, industriverket och valtenfallsverket föreslår i rapportenKraftledningar i fysisk planering bör Qäna som vägledning vid planering förkraftledningar. Såvitt avser det av vatlenfallsverkel planerade 800 kV-nätelmåsle statsmakternas ställningstagande till att bygga ett sådant nät avvaktasinnan krav på markreservationer kan formuleras. bör efter samråd mednaturvårdsverket, industriverket, vatlenfallsverkel och berörda länsstyrelsersenast lämna regeringen en översiktlig redogörelse förkonsekvensema från markanvändningssynpunkl av all bygga ell sådant nät. Det är av stor vikt alt de miljö- ochmarkanvändningsproblem som har uppmärksammats under den fysiskariksplaneringens planeringsskede behandlas i länsstyrelsernas kommande arbelemed den fortsatta trafikplaneringen. Länsstyrelsernas redovisningar av denfysiska riksplaneringens planeringsskede, de centrala ämbetsverkens yttrandenöver dessa saml regeringens länsvisa beslut anger frågor som bör beaktas i detfortsatta planeringsarbetet inom olika trafiksektorer. I regeringens beslut över programskedet framhöllsangelägenheten av att mark i anslutning till befintliga eller planeradeflygplatser tas i anspråk bara för sådana ändamål som medger atl en rimlighandlingsfrihet för flygverksamheten kan bibehållas. Länsstyrelserna bör seöver sin redovisning av förhållandena kring flygplatser. Det är angeläget attdet på länsnivå finns etl material av vilkel markanvändning ochmarkreservationer i anslutning till befintiiga eller planerade flygplatserframgår. Ett sådant material är en del i det underlag som krävs för en isamhällsplaneringen integrerad flygplatsplanering. Härvid bör även erinras omvad som anfördes i prop. 1975/76:1 om krav på översiktligt och detaljeratplanunderlag vid beslut om nya flygplatser samt om kravet på hushållning medjordbruksmarken. Flera remissinslanser har pekat på deintressekonflikter som uppstår i samband med vägdragningar på jordbruksmark ochmark med bevarandeintressen. Det är angeläget att vägdragningar sker på etlsätt som medför Prop.1978/79:213 Bilaga 2 24 minsta möjliga ianspråktagande av god jordbruks- ochskogsbruksmark eller mark av särskill intresse för naturvården, friluftsliveteller kulturminnesvården. Största möjliga hänsyn bör tas tillfastighetsstrukturen, arron-deringen och brukningsförhållandena så atlbärkraftiga enheter inte splittras. skall fleiårs- ochfördelningsplaner upprättas för vägbyggandet . Planerna skall upprättas med beaktande av de ändringar ihandläggningsordningen som har beslutat om (prop. 1977/78:10, TU1977/78:10, rskr 1977/78:95) saml den förordning (VVFS 1978:01) om flerårsplanoch fördelningsplan rörande väg- och gatuhållning som regeringen har utfärdat.Ökad vikt kommer enligt statsmakternas beslut att ges åt ställningstaganden påregional nivå. Del är väsentligt all det kunskapsunderlag som har arbetats framinom ramen för den fysiska riksplaneringen, och som finns på länsstyrelserna,utnytQas vid kommande överväganden i vägplaneringsfrågor. och har isina yllranden framhållit brister vad gäller planeringsläget och samordningenav utbyggnaden av hamnar. För att mer samlade bedömningar skall möjliggöras,fordras ett relevant underlagsmaterial på regional och interregional nivå. Ettsådanl material kommer atl ställas samman inom ramen för den hamnplanering somkommer att genomföras under åren 1978- 1981. Enligt regeringens beslul överprogramskedel skall försvarets markbehov och omgivningskrav vägas in iplaneringen på ett med andra samhällsintressen jämbördigt sätt. Så har ocksåskett i flertalet fall under planeringsskedet. 1 samband med sådanaöverväganden har vissa intressekonflikter mellan försvarets markbehov ochandra intressen uppmärksammats och behandlats. Konflikterna rör främst naturvårdensoch friluftslivets intressen, behovet av mark för tätorlsexpansion samt delallmänna kravet atl jordbruksmark skall användas för livsmedelsproduktion. Kvarstående intressekonfliktertorde i flera fall kunna lösas genom fortsatta samråd mellan kommuner,länsstyrelser och berörda militära myndigheter i det fortsattaplaneringsarbetet. I viss utsträckning kommer utgångspunkter för dessa samrådall anges i regeringens länsbeslul. I några fall krävs all avvägningar görs avriksdagen. I regeringens proposition 1977/78: 65 om vissa organisationsfrågorm. m. rörande försvaret, lämnas förslag till ändringar i arménsfredsorganisation. ställningstagande till dessa förslag (FöU1977/78:11, rskr 1977/78:173) bör beaklas i det fortsatta planeringsarbetet iberörda kommuner och län. Ytterligare ställningstaganden av är allvänta i samband med behandlingen av regeringens proposition om vissamarkförvärv för armén m. m. 1978/79:5). 1978/79:213 Bilaga 2 25 I regeringens beslut för resp. länanges alt fortsalla överläggningar på regional nivå bör ske belräffande denmilitära verksamheten vid skjutfält i län, på , vidSisjöns skjutfäll i saml vid Villingsbergs skjulfält iÖrebro län. Vidare anges kvarstående intressekonflikter vid Vättem.Skillingaryds skjutfäll i , i , i Östersundsområdetsaml på och i i . 1977/78:65 innehåller vissaförslag om hur konflikter mellan försvaret och andra intressen bör hanteras.Enligt beslut med anledning av propositionen bör bl. a. sådanarådgivande organ som f. n. finns inrättade vid vissa övnings- och skjutfäll förbehandling av frågor om skötsel av fälten samt allmänhetens tillträde till demfinnas för ell slöne antal fält. Regeringen har uppdragit åt forlifikalionsförvallningenatt efter samråd med vederbörande försvarsgrenschef. länsstyrelse och kommunredovisa förslag för vilka ytteriigare övnings- och skjutfält det börfastställas särskilda bestämmelser och finnas rådgivande organ. Uppdragetligger i linje med de önskemål som flera remissinstanser har framfört om ellökat samutnyttjande av försvarels mark för att minska intressekonflikterna medfriluftslivet och naturvården. Enligt beslut medanledning av prop. 1977/78:65 bör också möjligheterna tas till vara att olikafredsförband och försvarsgrenar gemensamt ulnytQar övnings- och skjutfäll isyfte atl begränsa behovel atl anskaffa ytteriigare mark för försvaret. Fjera länsstyrelser har påtalatbullerstörningar från arméns och flygvapnets övningsområden. Risken för sådanabullerstörningar bör beaktas i den fortsatta kommunala planeringen. Företrädareför försvaret bör biträda länsstyrelser och kommuner med kartläggning avaktuella bullersituationer. Försvaret bör även. enligt riksdagsbeslutet medanledning av prop. 1977/78:65, undersöka förutsättningarna för att ytleriigareminska bullerstörningarna från den militära verksamheten. Försvaret och länsstyrelserna harårliga samråd rörande stråk och områden för lågflygning. Vid de fortsattasamråden bör beaktas vad har anfört i sitt yttrande överplaneringsskedet beträffande lågflygning över sälskyddsreservat i vissaskärgårdsområden samt över obrutna Qällområden. 1978/79:213 Bilaga 2 26 3 Regeringens beslut län för län Beträffande föQande områden skall lämna enredovisning till regeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete ochvidtagna åtgärder i övrigt. Ställningstaganden lillmarkanvändningen i kustområdet har redovisats av berörda kommuner i form avmarkdisposilionsplaner vilka är antagna av kommunfullmäktige. Det är angelägelalt planeringsarbetet drivs vidare för de i markdispositionsplanerna angivnautredningsområdena där markanvändningen ännu inte har klariagts. 1 enlighet medvad som sägs i del följande behöver dock den markdisposilionsplan som harredovisats av Norr-läQe kommun ses över i vissa avseenden för atl kunna liggalill grund för fortsatt planeringsarbete, bl.a. vad gäller omfattningen av denföreslagna utvecklingen av fritidsbebyggelse. Även den markdisposilionsplan somhar redovisats av kommun kan behöva ses över i detta avseende. Med hänsyn till de starkanaturvårds- och friluftslivsintressena i kusl-och skärgårdsområdet bör föQandeutgångspunkter gälla för del fortsatta planeringsarbetet. Kust- och skärgårdsområdet i länettillhör de områden i landet där det är särskilt angeläget alt friluftslivetsoch naturvårdens intressen säkerställs bl.a. genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Det är angeläget all utvecklingenav bebyggelse m. m. styrs på elt sådanl säll atl av bebyggelse orörda områdenbevaras och så atl man behåller handlingsfriheten för framtida anspråk på markoch miQö. Möjligheterna atl bevara eller genom olika åtgärder ökatillgängligheten till stränderna bör särskilt uppmärksammas. Utvecklingen av bebyggelse ochanläggningar för turism och friluftsliv i kust- och skärgårdsområdet bör vidarestyras i en sådan riktning att den bofasta befolkningens intressen beaktas.Behovet av mark för permanenlbosläder och verksamheter som tillgodoser denbofasta befolkningens behov bör uppmärksammas. Utrymmet för ytterligare enskildfritidsbebyggelse är begränsat. Planeringen bör inriktas på atl reservera markför fritidsboende i andra former och för anläggningar som tillgodoserfriluftslivets behov. Enskild fritidsbebyggelse bör som regel endasl kommatill stånd då det kan ske i form av 1978/79:213 Bilaga 2 27 mindrekompletteringar av befintlig bebyggelse. För den fortsatta planeringen innebärdetta att befintlig bebyggelsegrupp bör kunna kompletteras med enstaka hus.Enskild fritidsbebyggelse i övrigt bör endast komma till Slånd i sådana-fall dåden innebär en naturlig avmndning av befintligt bebyggelseområde. 1 samtligafall bör bebyggelse medges endasl om den inte inverkar negativt påfriluftslivets och naturvårdens intressen. Den fritidsbebyggelse som föresläs tillkomma i deutrednings- och utvecklingsområden som har angetts i kommunsmarkdisposilionsplan bör omprövas med beaktande av vad som har angetts ovan. Sometl led i strävandena att bevara tillgängligheten till stränderna bör man ocksåöverväga all göra en översyn av hell eller delvis oulbyggda detaQplaner förfritidsbebyggelse. Detär angelägel att planeringsinsalser genomförs i samråd mellan berördakommuner, länsslyrelsen och för atl tillgodose turismens ochfriluftslivets intressen i kust- och skärgårdsområdet i länet. För den del avkust- och skärgårdsområdet som utgör primärt rekreationsområde börplaneringsarbetet samordnas med motsvarande planeringsarbete i Södermanlandslän. Möjlighetema att med kollektiva trafikmedel försörja de anläggningar somplaneras bör studeras särskilt i samarbele mellan länsstyrelse och landsting. Förslaglill områdesplan för industriläget Norvik-Kalvö har lagts fram av Nynäshamnskommun. Fortsatta miljöundersökningar kan erfordras för att ytterligareklarlägga lokaliseringsförutsätlningarna i området. Kommunen bör i detfortsatta planeringsarbetet i samråd med bl. a. överväga behovelav sådana undersökningar. Fiskels intressen bör i enlighet med vad som angesi PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsalla planeringen förkustområdet. De miQöer som har särskild betydelse för skilda fiskarter börskyddas och fiskeutövandet bör ges tillräckligt utrymme i förhållande tillandra former av vattenanvändning. Resullalel av planeringsarbetet för kustområdet ochdet primära rekreationsområdet skall redovisas till regeringen under år 1982.Länsstyrelsen bör överväga om det finns behov att särskill redovisa resultatetav planeringsarbetet för kustområdet i NorrtäQe kommun i samband med redovisningenav länsplanering 1980. Ställningstaganden till markanvändningen iMälarområdet har redovisats av berörda kommuner i form avmarkdispositionsplaner vilka är antagna av fullmäktige. Planema tillgodoser istort intentionerna i den fysiska riksplaneringen. Det är nu angelägel attbehovet av åtgärder för atl tillgodose turismens och friluftslivets intresseni det primära rekreationsområdet studeras i elt samordnat planeringsarbete. Arbetetbör bedrivas i samarbete mellan kommuner, och 1978/79:213 Bilaga 2 28 och samordnas med motsvarande planeringsarbetei , och . Markanvändningsplaneringen iStockholmsregionen har drivits framåt under planeringsskedet. Fortsattaplaneringsåtgärder behöver emellertid vidtas för att kravet på hushållning medjordbruksmarken skall kunna tillgodoses. Betydande arbete återstår också medatt säkerställa friluftslivets, naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen.Del är bl.a. angelägel att man vidtar fortsatta åtgärder för atl i enlighet medvad som anfördes i regeringens beslut med anledning av programskedel gerekreationsområdena för befolkningen i ett tillräckligtskydd. Vidare bör samlade bedömningar göras belräffande användningen av markeni områden som har stort värde som kulturlandskap. Markhushållningsfrågorna iStockholmsregionen bör ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsattaplaneringen på och regional nivå. En samordnad planering som gerförutsättningar för en god markhushållning är särskilt angelägen för de delarav regionen där man behöver göra en avstämning av markhushållningskraven mot deregionalpolitiska målen om goda lokala arbetsmarknader och molbostadsförsörjningsbehovet. Som ett led i denna planering börkommunernas arbete med områdesplaner fullföQas. Områdesplaneringen bör byggapå överväganden om lämplig tätortsstruktur inom resp. kommun och påöverväganden i regional skala. Markhushållningsfrågorna bör uppmärksammas iregionplaneringen så att denna kan ge underlag för de avvägningar mellan olikamarkanspråk som kommunema skall göra i sin fortsatta planering inom ramen förden fysiska riksplaneringen. Del arbele med all säkerställajordbrukels intressen som har inletts med att kommunala program för hushållningmed jordbruksmarken har redovisats bör i enlighel med vad som har anförts ovandrivas vidare på nivå genom atl områdesplaner upprättas för detätorter som väntas expandera och där konflikter med jordbruksintressena kanförutses. Länsslyrelsen, och kommunerna bör gemensamt diskuteraför vilka områden och orter det är mest angeläget all sådant planeringsarbetesnabbt kommer i gång. Som anges i PM skall deförslag till planeringstal som skall redovisa i länsplanering1980 bygga bl. a. på överväganden om olika alternativ beträffande lätortemastillväxt. Resultatet av fortsatt planeringsarbete på och regionalnivå för alt tillgodose kravet på god markhushållning skall vidare redovisas avlänsstyrelsen till regeringen . Redovisning av fritidsbebyggelsens utveckling 1 enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör fritidsbebyggelsens utveckling i de områden ilänet som berörs av den fysiska 1978/79:213 Bilaga 2 29 riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskiltav . 1 det fortsatta arbetet med att fullfölja riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Naturvård, frUuflsliv och kulturminnesvård Med hänsyn till det stora behovelav rekreationsområden i finns särskild anledning att iskogsbruket beakta friluftslivels intressen. Del gäller särskill i kust- ochskärgårdsområdet, vid och i de skogsområden i Slorstockholmsområdel somhar betydelse som rekreationsområden. Det bör därvid uppmärksammas althänsynsreglema i skogsvårdslagen inte alltid är tillräckliga för att tillgodosefriluftslivels intressen. För områden som är av särskill inlresse förfriluftslivet bör möjligheterna övervägas att ge områdena ell starkare skydd,t.ex. genom all meddela förordnanden enligt naturvårdslagen eller att få lillstånd civilrättsliga avtal mellan kommuner och markägare angående formerna föratt bedriva skogsbruk. För att underiälla arbetet med attsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och friluftslivet är detangeläget all ett särskill handlingsprogram för naturvården i länet upprättas. Den restriktivitet som gäller ifråga om atl tillåta ytterligare enskild fritidsbebyggelse i kust- ochskärgårdsområdet och vid innebär att kommunerna bör vidta åtgärder förall möta efterfrågan på mark för fritidsbebyggelse i de inre delarna av Stockholmslän och angränsande län. I berörs främst kommun. Detär angeläget att överväganden om vilken planberedskap för fritidsbebyggelse sombör upprätthållas grundas på översiktliga planmässiga bedömningar. Särskilduppmärksamhet bör härvid ägnas åt att lokalisera bebyggelsen så all hänsyn laslill landskapels stora värde för naturvården, friluftslivet och kulturminnesvården. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 är det angeläget alt ytterligare samråd sker i länmellan kraflföretag, kommuner, länsstyrelse och övriga berörda länsmyndigheterom behovet av mark för kraftledningar. De alternativ som föreligger till den avvaltenfallsverket ursprungligen föreslagna 220-400 kV-ledningen i en sträckningöster om bör i första hand övervägas med hänsyn lill de starka naturvårds-och friluftslivsintressena i skärgården. har regeringens uppdragatt lämna en översiktlig redogörelse för konsekvensema frånmarkanvändningssynpunkl av att bygga ell 800 Prop.1978/79:213 Bilaga 2 30 kV-näl.Frågan om byggandet av en eventuell 800 kV-ledning i länet kommer vidare attprövas av regeringen i särskild ordning. har angett alt frågan om den framtidaanvändningen av försvarets markområde i i kommun böruppmärksammas av regeringen. Förhandlingar i denna fråga saml om vissa andramarkfrågor inom kommun pågår f n. mellan slalen och kommunen. Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Det är angeläget att ställningstaganden tillmarkanvändningen i kustområdet, där så inte redan har sketl, redovisas avkommunema i form av markdispositionsplaner vilka är antagna av fullmäktige. Denmarkanvändningsplanering som har påbörjats för kustområdet i kommunbör fullföljas . Den kommunplan som har redovisats förTierps kommun bör kompletteras med en redovisning i kartform av denöversiktliga markanvändningen i kustområdet. I den fortsatta planeringen föf kustområdet börföljande utgångspunkter gälla. Det är angeläget att friluftslivels ochnaturvårdens intressen säkerställs bl. a. genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Möjligheterna att bevara eller genom olika åtgärderöka tillgängligheten till strändema bör särskilt uppmärksammas. Enligt uppställda riktlinjer bör storåterhållsamhet iakttas med att tillåla ytterligare enskild fritidsbebyggelse idet högexploaterade kustområdet. Planeringen i kommun för denna delav kustområdet bör inriktas på atl reservera mark för fritidsboende i andraformer och för anläggningar som tillgodoser friluftslivets behov. Enskildfritidsbebyggelse bör som regel endasl komma till slånd då del kan ske i formav mindre kompletteringar av befintlig sådan bebyggelse. Som ett led isträvandena att bevara tillgängligheten till strändema bör man också övervägaatl göra en översyn av helt eller delvis outbyggda detaljplaner förfritidsbebyggelse. Riktlinjema för de s. k. övriga kustområdena ilandet fömtsätter en omsorgsfull planering som lar sikte på alt hushålla medde värdefulla markresurser som ännu står till förfogande, bl. a. genom ennoggrann avvägning mellan fritidsbebyggelsens, friluftslivets och naturvårdensintressen. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 31 strandnära områden och på de öar som är av stort värde förfriluftslivet och naturvården bör man undvika ytterligare enskildfritidsbebyggelse. I de inre delarna av delta kustområde lorde utrymme finnasför viss ytterligare fritidsbebyggelse. En närmare bedömning av de lägen längs norraUpplandskusien som har angetts av länsslyrelsen och berörda kommuner för sådanindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen kommer i enlighet med vadsom anges i PM atl göras i det pågående arbetet med en ny rapportom hushållning med mark och vatten. För ett område i i kommun harfastställts en detaQplan som redovisar områden för bl. a. industri ochhamnverksamhet. Etablering av mlQöstörande industri skall enligt de avriksdagen uppställda riktlinjerna för hushållning med mark och valleninte komma i fråga inom denna del av kustområdet. Del ankommer på länsstyrelsenoch andra slatliga myndigheter alt, bl. a. mol bakgrund av riktiinjerna för hushållningmed mark och vatten, till regeringen anmäla om en aktualiserad etablering kanbehöva prövas enligt 136 a § byggnadslagen. Fiskets intressen bör i enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsatta planeringen för kustområdeti länet. De miQöer som har särskild betydelse för skilda fiskarter bör skyddasoch fiskeutövandet bör ges tillräckligt utrymme i förhållande till andra formerav vattenanvändning. Resultatet av planeringsarbetet förkustområdet skall redovisas till regeringen . böröverväga om det finns behov att särskilt redovisa resultatet avplaneringsarbetet för kustområdet i kommun i samband medredovisningen av länsplanering 1980. Markanvändningsplaneringen för bör fullföQasenligt de riktiinjer som har angetts tidigare. kommun bör snarasl redovisaställningstagande till markanvändningen i form av markdisposilionsplan som äranlagen av kommunfullmäktige. Det är angeläget atl behovet avålgärder för att tillgodose turismens och friluftslivets intressen i detprimära rekreationsområdet studeras i ell samordnat planeringsarbete. Arbetetbör bedrivas i samarbete mellan kommunema och och samordnas medmolsvarande planeringsarbete i , och . Det påbörjade program- ochplaneringsarbetet för det primära rekreationsområdet Nedre börfullföQas. Planeringen bör inriktas på att slå vakt om befintliga natur-,kultur- och rekrealionsvärden. Det är bl. a. angelägel att de starkanaturvårdsintressena vid nedre kan säkerställas. Planläggning förytterligare enskild fritidsbebyggelse bör undvi- Prop.1978/79:213 Bilaga 2 32 Restriktivitet bör också iakttas vad gäller spridd bebyggelse.Planeringen bör inriktas på att i lämplig omfattning skapa förutsättningar förfritidsboende i andra former och på att reservera mark för anläggningar somtillgodoser friluftslivets intressen. De kommunomfattande planer som har redovisats avTierps och kommuner bör, när planeringsarbetet för det primärarekreationsområdet har fullföQls, kompletteras och preciseras närdet gällerställningstaganden till markanvändningen i nedre Dalälvenområdel. Fortsatta planeringsålgärder behöver vidtas för allkravet på hushållning med jordbruksmarken skall kunna tillgodoses. I enlighet med vad som anges i PM börkommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntas expandera ochdär konflikter med jordbruksintressena kan förutses. Områdesplanema bör belysahur det fortsatta samhällsbyggandet kan ske med beaktande av bl.