prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — all vi med viiri här framlagda iindrinpsförslap bepränsariipp-piftskravet pä företapen till en briikdel (kanske en tiondel) av den iippgills-bördasom utredningens alternativ skulle innebiira (vilkel tillernaliv emellertidmed säkerhei skulle bli belydligi mer arbetskrävande i realiteten än vad FoB-utredninpenberiiknal - röriitsatt det överhuvud tapet vore ge-nomförbari). Vid cn tillämpninpav vän ändrinpsförslag försvinner nämligen kravel pä att redovisa"arbetad lid" eller molsvarande, som i iilred-ninpens allernaiivskall anges pa varje KU-blankell. Vidare föresläs ar-betsslälleidenlilelernaför ansliillda i flerarbelsslälleföreiap i vär modell bli rapporlerade i ensärskild riilin, som syfiar lill all minimera upppiftslämnarbördan för de ca 8()()()nerarbeisställeförelapen. Bepränsas proprammel avseende pendling ochförvärvsarbetande dagbefolkninp till statistik pä komnitmnivä, skulle upppiftskravelberöra iippskallninpsvis högst 5 000 företag. Vad päller de centrala bearbelninpskostnaderna utgär i viirländrings-förslap de extra besvär och kostnader, som en undersökninp enligi FoB-utredningensförslag skulle konima att äsanika den skatteadminisiraliva verksamheten ochvilka kostnader FoB-inredningen inte redovisat. Genom värt förslap minskas ocksä kraven på den kommunala pransk-ningen,vad gäller behovet av kontroll och komplettering av sysselsällninpsupppifter,liksom ocksä behovei av centrala kontrollinsatser. Nackdelen med det av oss framlapda systemalternativet äratt det erfordrar en stansninp och en extra uppdaterinpsruiin för kompleileringav HBS:s KU-bestånd med arbetsställeidentiteter för flerarbetsställeföreta-pensKU. Vad gäller koslnader för registerbearbetningar i övrigtoch för restiltatre-dovisninparna baserade pä de respektive alternativens olikabestånd saknas underlap för särskilda koslnadsbedömninpar. och planering (KSP):Utredningen föreslär, att uppgifterna om sysselsättningen skall hämtas in viaolika repister i stället för som tidigare med hjälp av blanketter fränallmänheten. Utredninpens förslag fär delvis betraktas som ett principförslag. Föreninpenansluter sip till detta principförslap. Förslaget ligger helt i linje med detankar som framförts om nödvändipheten av att i ökad utsträckninganvända den informaiion som finns i olika administrativa register som underlapi samhällsplanerinpen. Enbetydande fördel med den föreslapna metoden är, atl den per möjligheter ärlig näringsgrensfördelad sysselsättningsstatislik. 1 utredningen framgår,att behovei av en sädan årlig statistik växer sig allt starkare i takt med attsamhällets ansvar för sysselsättninpsfräporna ökar. Utan till-gänp till ettaktuellt underlag försväras i hög grad samhällets möjligheter alt bedriva enaktiv sysselsätiningsplanerinp. Men det är inte bara i sysselsättningsplaneringensom det är nödvändigt med aktuella uppgifter om sysselsättning och näringsliv.Sådana data är viktiga underlag i mänga planeringssammanhang, inte minst pädet kommunala planet. Att del nu kan skapas möjligheter att erhålla ärlig sysselsätlnings-och näringslivsstatistik måste därför hälsas med stor tillfredsställelse. Som tidigare framhållits är en mycket viktig förutsättningför genomförandet att ett fungerande arbetsställeregister kan byggas upp. Detkrävs ett stort arbete innan det nuvarande CFR kan uigöra bas för ett sådant arbetsställeregisier.Det är därför nödvändigt, att tillräckliga resurser avdelas för detta arbete bädeinom SCB och hos kommuner och länsstyrelser. Det är 5 1978179. Prop.1978/79:128 66 även viktigt, au ell samarbele snarasi kan konima igängmellan SCB. länsstyrelserna och kommunerna när del gäller iippbygpnaden av arbeissiälle-regisirci.Kommunernas ansvar och roll i della samarbele mäsle ocksä klarläpgas sä fortsom nicijligt. Föreninpen vill framhälla, atl ett arbeissiällerepisier inleinskränker sip till att vara ett hjälpmedel för HBS 80 och en därefter ärlip sysselsäilnings-statistik.Repistret kommer att vara ett viktipi informationsunderlap för t.ex. rumsligaanalyser av servicebehov och lokaliserinpsöverviiganden. Det bör palla även pä höprepeoprafiska niviier än den kommunala. : Det principförslag som FoB-utredningenframläpper är ell väseniligt step pä vägen frän kostnadskrävande dalainsamlinpvia blankeller lill repisierbaseradc syslem. Förslapet mäste dock fullföljas säatt alla dessa fördelar kan utnyttjas. En självklar konsekvens, med hänsyn tilldet stora behov som föreligger, är att det system med kontrollupppifler (KU)och arbetsställerepister (CFR) som skall upprättas för HBS 80 utnyttjas konliniierliplför att framställa ärlip sysselsältninpsstati-siik. När föreiagen en gänp i saniband med HBS 80 pä KU harinfört upppifter om arbetad lid och om arbetsställe torde, enlipt vadutredninpens undersökninp visar, ocksä kostnaderna för att varje är uppdateradessa ruliner vara marpinella. Här bör säledes inpet hinder förelipga för att fäfram en ärlip sysselsättninpsstatistik. När det gäller arbetsställerepistret, som är den andra prundförutsätt-ninpenför sysselsättningsdelen i HBS 80. säps i förslaget atl förberedelserna måstestarta lidipt med insatser för att utveckla centrala företapsrepistreltill ett arbetsställeiegister. Länsstyrelserna bör enlipt utredninpsförslapeisamordna registerarbetet inom länen. Hur denna samordning skall orpaniseras harutredninpen inte närmare preciserat. Med kännedom om centrala företapsregistretsnuvarande innehåll och kvalitet kommer det att krävas stora arbetsinsatser förlänsstyrelserna och kommunerna att fä fram ett ftillpott arbetsställerepisterför HBS 80. Länsplanerarnas Föreninp vill med skärpa framhälla att depersonella resurserna på länsstyrelsernas regionalekonomiska enheier inleräcker lill för några större insatser i detta sammanhanp. Registerarbeletförutsätts nämligen äga rum med det omfattande arbetet medLänsplanering 1980. är det nu rätt tillfälle att ta ett ordenligt grepp omföretagsregisterfrägan. Det arbetsställeregister som fordras för HBS 80 ger ettunikt tillfälle att lösa problemet med det omfattande dubbelarbete som skergenom att kommuner, länsstyrelser och andra länsorgan upprättar egna företapsrepister.Stora kostnadsbesparinpar finns här atl göra för samhället totalt. FoB-utredningenhar inte redovisat nägon kostnad i sin kalkyl för arbetet medarbetsställeregistret. Det beror givetvis på att man vill presentera en såtilltalande kalkyl som möjligt. bör enligtLänsplanerarnas Föreninp se till att medel ställs till förfopande förlänsstyrelsernas och kommunernas arbete med arbetsställeregistret. Deninsatsen ger en mångdubbel utdelning för samhället som helhet. Resurser måste säkras så att arbetsställeregislret ärligenkan uppdateras. På så sätt kan registret ersätta många liknandeföretagsregister som förs på lokal och regional nivå samt dessutom användasför framställning av artig sysselsättningsstatistik. Kostnaderna för attproducera artig statistik över sysselsättning och pendling är enligt FoB-utredningenbegränsade (ca 2-3 milj. kr. 1978/79:128 67 Kvalitetsaspekterna pä sysselsättningsuppgifterna i HBS 80har enlipt Länsplanerarnas Föreninp inte tillräcklipt seriöst behandlats av utredninpen.Det är mer tro än vetskap som kommer till uttryck här. Med hänsyn till att enny och obeprövad metod enlipt förslapet skall utnyttjas i HBS 80, vore det tillrädliptatt parallellt inhämta sysselsällninpsupppifter via personblanketter som i FoB75. Härigenom skulle det bli möjligt att kunna göra jämförelser med FoB 75.Utan en sädan möjliphei lill jämförelse bakat i liden är upppifterna i HBS 80av bepränsat värde åtminstone till dess att uppgifter frän en ärligsysselsättningsstatistik erhållits för ett antal är. Bosiadsslyrelsen: tillstyrkeratt FoB 1980genomförs i huvudsak efter de riktlinjer och med den samordning medfastighetstaxeringen som utredningen föreslär. Frågan om hur bostadsdata skall samlas in för flerbostadshusm.fl. -frän faslighetsägare eller på de blanketter som hushållen ändå måstelämna - bör prövas närmare vid detaljplaneringen. Insamlinp från hushåll kanvara en fördel m. h. t. jämförbarhet med FoB 75. Kraven pä jämförbarhet med tidigare FoB:ar måste ställashögt m. h. t. att sådana jämförelser är ett av de viktipaste underlagen dä det pälleratt bedöma utfallet av bostadspolitiken. Utredningen föreslår att uppgifter om inkomst inte skakombineras med bostadsuppgifter 1980. anser att den fortsattaplaneringen bör innefatta en prövning av möjligheterna att från FoB-uppgifteroch olika befintliga register göra analyser av bostadsförhållanden för olikainkomstgrupper. Sädana analyser kan eventuellt göras för ett urval av hushåll.Möjligheterna till en samordning med inkomstfördelningsundersökningen genom entillfällig utbyggnad av denna bör särskilt prövas. DEFU: Utredningens förslag innebär att bostads- och lägenhetsuppgif-lertill HBS 80 och den allmänna fastighetstaxeringen 1981 insamlas på gemensammablanketter. Samordningen är möjlig genom att i slort sett samma uppgiftertidigare efterfrågats för de båda ändamålen men vid olika tidpunkter.Förslaget till samordning har enligt DEFUs uppfattning stora fördelar medhänsyn laget till det totala uppgiftslämnandet och de samhällsekonomiskavinster som följer av minskad blankettmängd och en samordnad hantering. Det ärdärför mycket tillfredsställande att denna samordning nu realiseras. DEFU villemellertid i sammanhanget peka på riskerna för dubbelförfrågningar till uppgiftslämnarnavid gransknings- och kompletteringsförfarandet. Dessa kan uppstå om inte dekommunala granskningsorganens insatser sker samordnat med kontrollen vidfastighetstaxeringen. I förslaget lill HBS 80 redovisas tre alternativaambitionsnivåer vad gäller den del som kan kräva blanketlinsamling frånallmänheten. DEFU förordar det alternativ som innebär en undersökning 1980utan generell blanketlinsamling från allmänheten. Som skäl för sittställningstagande anför DEFU såväl uppgiflslämnarmässiga som kostnadsmässigakonsekvenser i relation till de uttalade behoven så som de framställs iutredningens användaranalys. DEFU ansluter sig i övrigi lill de synpunkter somframförs av utredningsledamöterna i denna fråga. fastigheislaxeringskommiiié: harunder olika skeden av utredningsarbetet haft ett flertal överläggningar ochunderhandskontakter med fastighetstaxeringskommiltén. Prop.1978/79:128 68 ställt sig positiv till ell gcniensanil lipppitlsläninandemed hiinsyn lill de fördelar en sädan samordning mäsle innebära. En utgängspunktför kommitténs bedömning har cnielleiiitl varil alt samordningen sker sä att nägramer pälagliga negativa konsekvenser för fastighetstaxeringen inte uppkommer. Ilemissvarel liininar kommiiién synpunkter pä blankeiiinnehäl-lei i skilda deialjfräpoi. Beträffande disiiibinion ikIiinsamling ftamhäller fastiphetslaxerinps-kommitlen all den inle har napoiau erinra mot en portofii samdistribution av personblanketlen och fastipheisiaxerinpsbiankelienför smähusäpare under röriiisäiining all r\)nolrihet kan införas iiven för övripafasliphets-deklaralioner. Konimiilen hai iinnii irue lapii definitiv ställninpi denna fråga, men saviii nu kan bedömas bör nägui hinder för en sädan ordninpinte förelipga. Vid del peniensamma insamlinpsslältel skall enligt FoB-utredninpenpenomföras en koniroll av att lägenheisförieckningarna har lämnats och att nunirerinpav byppnader har skeu pä samma sätl i fasiiphetsdeklaratio-nerna och liigenheistörieckninparna.Fasiiphelstaxerinpsblanketterna skickas vidare till lokal skattemyndighet (LSM).medan lägenhetsförteckningarna för flerfamiljshus och perst>iibhinkelternasänds till de kommunala pranskninpsorpanen. Om liigenhelsförteckninparna cjkan avvaras i taxerinpsarbetel blir ell kopieringsföriarande akluelll. Fastighetstaxerinpskonimiuéii anser att åtskilligafördelar står att vinna med att materialet till AFT 81 och HBS 80 insamlas päsamma ställe. Däremot motsätter sig kommiuén all ell gemensamtinsamlingsställe upprättas särskilt för detta ändamäl. Kommittén anser istället att det insamlinpsstäl-le för fastighetsdeklaraiioner som redan finns.dvs. bör kunna utnyttjas även för insamling av uppgifterna till HBS 80.De uppgifter som skall lämnas pä personblanketten angäende hushällens storlekoch sammansättning kan knappasl frän integritetssynpunkt vara av så känslignatur att det enbart av denna anledning är motiverat att inrätta ett särskiltinsamlingsställe. Vidare gäller alt sorierinpsarbetet under alla omständigheterkommer att utföras av personal frän L.SM, vilket även förutsätts av utredningen.Del bör fiamhällas atl denna personal har genom sitt arbele medsjälvdeklarationer och liknande handlingar stor vana att handhasekretess-skyddat material. Ett särskilt gemensamt insamlingsställe medför ävenall faslighetstaxeringsnämnderna fär deklarationsmaterial näpot senare än om LSMär insamlinpsställe. utgör en pätaglip nackdel från skaltesynpunkt medhänsyn till den korta tiden för taxeringsarbetet. Utredningens orpanisationsförslap bygger på att insamladedata i möjlig mån registreras av fastiphetstaxeringsorganisaiionen samt att HBS-datai deklarationen granskas och kompletteras utöver vad som tidigare ansettsbehövas i taxeringen. Häripenom skulle bl.a. upppiftsläninarna i flertalet fallej behöva belastas med ett flertal förfrågningar för kompleltering. Utredningentar inte slutlig ställninp lill utformningen av den med fastighets-laxeringensamordnade granskningsorganisalionen utan detta föreslås ske i samarbete mellankommunerna. SCB och RSV. Fastighetstaxeringskommiltén kan i princip godta detorganisationsförslag som framlagts av utredningen. Kommittén vill dock betona att det vid AFT 75 rådde ensynnerligen pressad arbetssituation inom laxeringsorganisationen, framför alltvid LSM. Det är angeläget att detta undviks vid AFT 81. Det arbete medgranskning, kontroll och regislrering av HBS-variabler som föreslås utföras avtaxeringsmyndigheterna kommer enlipt kommitténs bedömninp att Prop.1978/79:128 69 niedföra ett viisentlipt merarbete jänilbri med Af i 75. Vitlmelorde den pranskning av HBS-variabler som föresliis iiga rnni innan makiialei siindstill ftistipheistaxerinpsnämnderna komma all fiirdriija nämndernas arbeie iicke obetydlip utsträckninp. Enlipt utredninpenhar vid tidipare FOB relalivi liien del av GOs arbele ätpåll för altkomplettera variabler som ej är lillfredssiällande ilylkia. Inte heller vid fasliphelsiaxerinpeninhämias kompletterande upppifter trän fas-tiphetsäparna i näpon större uislriickninp.De fiill där såväl HBS- som fas-tiphetstaxennpsuppgiftei kan behöva kompleiieraslorde däii'c)r bli relalivi sällsynta. Mot bakprundhärav ifräpasätter kommiuén om fördelen med atl nästan all kompletterandeinformation kan insamlas vid ett lillfälle iir sä stor all den uppväger denbetydande nackdel en försening av fastiphetslaxerinps nämndernas arbeieinnebär. Kommittén föreslär i slället att deklaraiionsmaterialet sänds direkttill nämnderna utan förhandspranskninp av HBS-variablerna. Det kan eventuelltövervägas om nämnderna i de fiill kompletterande upppifter för fasliphelsiaxerinpenmäsle inhämias frän fasliphels-äparen även äliipps att pranska lämnade HBS-uppgifteroch i förekommande fall infordra felande sädana. Häripenom uppnäs för HBSs delsamma resultat i fräga om kompleltering av uppgifter som om HBS-variablernagranskas innan materialet sänds till fasiighetstaxeringsniininderna. Kammarräiieni : En principiell nyhet i förslapet jämfört med ärs lap är attsamordning pä visst sätt föresläs beträffande allmänhetens upppiftslämnandeoch myndiphets bearbetninp av upppifterna mellan 1980 ärs undersökning omhushall, bosläder och sysselsättning samt 1981 ärs allmänna fastighetstaxering.Förslaget framslär ur uppgiftslämnarens Synvinkel som praktiskt. Vissa organisaioriskaproblem uppkommer dock hos berörda myndipheter, vilkel kommittén varit välmedveten om. De förslag till lösning av dessa problem som kommittén lämnar kaninrymma fara för att taxeringsarbetet blir ej endast mera tungrott ulan ävenfördröjt. Kammarrätten vill ej avstyrka en samordning av anpivet slag - med hänsyntill allmänhetens befopade intresse av att ej betungas onödipl med uppgiftsskyldighet- men vill framhålla att samordninpen enligt kammarrättens meninp endast är möjlipunder förutsättning att garantier skapas för att taxeringsarbelet kan fortgåutan störningar. Behov av personalförstärkningar kommer säkert att uppstä. I dettasammanhang kan en fräga som kommittén inte behandlat beröras. Del föreslagnasystemet innebär att uppgifter som enbart har siatistik-intresse och somdessutom otvetydigt faller under 16 S sekretesslagen skulle komma att hanterasav personal pä de lokala skattemyndigheterna, vilken i och för sip icke har anledninpatt ta befattning med siidana upppifter. Personalen i fråga är visserligenunderkastad den tystnadsplikt som är föreskriven i 18 S lagförslaget. Menförslaget innebär ändå pä denna punkt ett spridande av hemlig information somkan medföra risker för den personliga integritelen. Skulle sädan uppgiftbegäras utlämnad lorde framställningen böra avslås under hänvisning till 16Ssekretesslagen, men vem är behö-rip att fatta beslutet? Lokal skattemyndighet,där uppgiften i detta skede finns, lokalt pranskninpsorgan, vars personal idetta sammanhanp samarbetar med lokala skattemyndipheien, eller SCB? Svaret ärprundlagsenligi den myndighet, där uppgiften finns, det vill säga lokala skattemyndipheien.Kammarrätten vill ej hävda att det nu anförda aren avpörande invändning motden föreslagna samordningen, men det innefattar aspekter som bör beaktas viddet slutliga ställningstagandet. Prop.1978/79:128 70 Koiijiinktiirinslilinei: Samordningen av uppgifterna i fasliphelsiaxering-enoch de direkt frän allmänheten insamlade uppgifterna i hushålls- och bostadsdelen,som det framlapda förslapet innebär, har obestridligen stora fördelar främst urden synpunkten att fastighetsägarna ej belastas med att lämna i stort seltsamma uppgifter till säväl HBS 80 som till fasliphelsiaxerinpen. De nackdelarsom förfarandet eventuellt kan föra med sig är emellertid svåra att bedömaframförallt med hänsyn till att utformningen av de framtida fastiphetstaxeringarnaär en öppen fräga men ocksä med hänsyn till att förslaget vad gäller 1981 ärsfastighetstaxering ännu inle är utformat i alla detaljer. Det måsteuppmärksammas, att man genom detta nya förfarande kan få problem vad pällerjämförbarheten med de tidipare folk- och bostadsräkningarna. RRV: Av de beräknade kostnaderna för HBS 80 faller en såstor del som på framställninpen av hushållsstatistik och kombineradstatistik över hushåll och bostäder. Härtill kommer den belastning päallmänheten som uppgiftsinsamlandet innebär. Med hänsyn bl.a. till de stora kostnaderna för insamlingoch bearbetning av uppgifter på särskild personblankett förordar RRV såledesatt ytterligare undersökning sker av möjligheterna att redan i H BS 80genomföra nägot alternativ för att i administrativ ordning insamlahushållsdata. RRV har med intresse tagit del av ett inom lokalskattemyndighet i Stockhoini närmare utvecklat förslag som bygger påsambearbetning av folkbokföringens individuppgifter med fastighetsägarens lägenhelsförleckning.som för ändamålet förses med särskild registerbeteckning för varje lägenhet.Det skulle ankomma på lokal skattemyndighet att enpänpsvis hänföra påfasligheten kyrkobokförda personer utöver den av fastiphets-äparen uppgivna lägenhelsinnehavarentill resp. lägenhet. En stor del av de boende skulle kunna hänföras till rättlägenhet/hushåll enbarl med ledning av befolkninpsregistrels personuppgifter.För övripa skulle uppgift om hushällstillhöriphel infordras skriftligt.Förändringar i hushållstillhörigheten skulle därefter fortlöpande anges påflyttningsanmälan. RSV: Utredningens förslag innebär att bostads- ochlägenhetsuppgifter till HBS 1980 och den allmänna fastighetstaxeringen 1981 (AFT1981) insamlas på gemensamma blanketter (deklarationsblankeiter och lägenhetsförteckningar).Förslaget medför att berörda uppgifter endast behöver lämnas vid ett tillfällemot som varit fallet vid två skilda tillfällen. Samordningen är möjliggenom att i stort sett samma uppgifter tidigare efterfrågats för de bådaändamålen. En grtmdlägpande förutsättning för en samordning måstevara att den kan åstadkommas utan negativa effekter för fastighetstaxeringen.Förslaget medför atl lokala skattemyndigheter (LSM) ochfastighetstaxerings-nämnder (FTN) åläggs att tillämpa flera nya arbetsrutinerjämfört med senaste allmänna fastighetstaxering. För både LSM och FTN kommerarbetsuppgifterna att öka. I samband med uppföljning av allmänna faslighetstaxennghar från både länsstyrelserna och LSMs sida med skärpa framhållits att densynnerligen pressade arbetssituationen som då rådde inte får upprepas vid nästaallmänna fastighetstaxering. Även om utformningen av AFT 1981 ännu inte är färdig (1976års fastigheistaxeringskommitté har ännu ej avgett betänkande; proposition om fas-tighetstaxenngenär aviserad lill maj/) kan förulses att genomförandet kommer attkräva minst samma insaiser av FTN som vid AFT 1975. Utrymmet för att på grundav samordningen utföra andra arbetsuppgifter än de som krävs för åsältande av taxenngsvärdenär således synner- Prop.1978/79:128 71 Del nieraibele bl.a. i form av kt)niplelleringav vissa för HBS specifika uppgifter och redovisninp av dessa pä besliiistinderlup.som enligt lörslaget skall iitföias av FIN. kan mot bakprund härav lä konsekvensersom päverkar laxerinpsresiillaiet pä ett icke acceptabelt sätt. Ett genomförandeav utredninpsförslapei i detta avseende förutsätier därför kompletterande ätpärder. En tänkbar ätpiird skulle vara all förlänpa laxeringsperioden.RSV anser emellerlid atl en sädan utväg inle bör lillpripas bäde av hänsyn lilluppgiftslämnarna och av fiskala intressen. Det är sälunda angeläget attfastighetstaxeringen hinner avslutas före del krävande arbelel med repislrerinpav konlrolliipppifter och deklaralioner för inkomsttaxerinpen. Enligt RSVs meninpmäste LSM för upppiftsinsamlingen. särskiljandet och repistrerinpen av HBS-tipppifternalillföras tillräcklipa resurser frän kommunernas pranskningsorpan sä altöverlämnandet av taxerinpsmaterialet till FTN inte försenas och störningar i fasliphelsiaxerinpeninte orsakas. Formerna för samarbetet mellan AFI och HBS enlipt utredningensförslag kräver närmare utredning. En iiigänpspunki bör därvid vara atlförstärkningen frän kommunernas pranskninpsorpan dimensioneras sä atl näpot merarbeteför den statistiska behandlinpen inte uppkommer för LSM och FTN. FTN bör därt"örinte belastas med pranskning. komplellerinp eller redovisning av HBS-upppifter.Även frän statistisk synpunkt ärdet principiellt riktigare att bedömningen,beredningen och eventuell komplellerinp av HBS-tipppiflerna handhas avspeciellt utbildad personal som är anställd för detta ändamäl. Sammanfattningsvis anser RSV att förslaget till samordninphar övervägande fördelar med hänsyn lill det minskade arbetet för allmänhetenoch de samhällsekonomiska vinsterna som följer av minskad blankettmänpd och ensamordnad hanierinp. RSV tillslyrker sälunda förslapet med tidipare redovisadereservationer. Utredningen har föreslagit att ett gemensamtinsamlingsställe anordnas i anslutning till LSM. Enligt förslapet till orpanisationskulle sorteringsarbetet och vissa kontrollåtgärder i samband därmedverkställas av LSM med bilräde av personal frän granskningsorganisalionen för HBS.Mot bakgrund härav och dä personuppgiften inte innehåller HBS-uppgifter som urintegritetsskäl kan anses känsliga, bör samtliga blanketter insamlas hos LSM.Detta i synnerhet som sorteringsarbetet oavsett insamlingsadressen Siaiskoniorei: Statskontoret tillstyrker i princip en samordninpmellan HBS 80 och fastiphelslaxeringen enlipt utredninpens förslag. Förutsätt-ninpenför en samordning är dock att fastighetstaxeringskommitléns förslap och senarestalsniaktsbeslut avseende fasliphelsiaxerinpen inle innebär förändringar somrubbar förutsättninparna för FoB-utredninpens förslag.