prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Medan utvinningen av kol har ökat medca har utvinningen av olja mer än femfaldigats, utvinningen av naturgasnästan sjufaldigats och produktionen av vatten-och kärnkraft mer änfemfaldigats. Dennautveckling har inneburil förskjutningar i energiråvarornas relativa andelar avden globala energiproduktionen. Sålunda svarade kolet för , oljanför och naturgasen för av den totala produktionen. Vattenkraftensvarade för ett par procent. hade kolets andel, trots ökad utvinning,sjunkit till medan oljans och naturgasens andelar stigit till ca 44resp. Vattenkraft och kärnkraft svarade för . Enviss utjämning har skett i fördelningen av energianvändningen mellan olikaländergrupper så att har kunnat ta en ökande andel av världens energiproduktioni anspråk. Skillnaderna mellan i-länder och är dock avsevärda.U-länderna hade av befolkningen men svarade endast för avenergiförbrukningen i världen exkl. stalshandelsländerna. De 16 störstau-länderna stod för två tredjedelar av denna förbrukningsnivå. människor i de högt utvecklade industriländerna förbrukar enenergimängd som motsvarar ungefär olja per invånare och år. Motsvarandesiffra för ca 1 700 milj. människor i de fattigaste är perinvånare och år. Däremellan kommer en stor och växande grupp avmellanutvecklade länder med ca 1 800 milj. människor som förbrukar ca 1,6 tonper invånare och år. Föratt skall kunna utvecklas ekonomiskt, öka sin livsmedelsproduktionoch hejda den inom vissa regioner allvariiga miljöförstöring som uppkommergenom skövlandet av skog för bränsleändamål fordras bl.a. ökad tillgång tillenergiråvaror. utveckling kommer att ställa stora krav på detglobala energiförsörjningssystemet, speciellt vad avser oljeförsörjningen, inteminst mot bakgrund av den snabba befolkningsökningen och den fortgåendeurbaniseringen. Oljandominerar världens nuvarande energiförsörjning. Av tabell 2.1 framgårproduktionen av råolja och konsumtionen av oljeprodukter inom skildageografiska regioner . 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet Tabell 2.1 Världens produktion och konsumtion av olja år1977, milj. ton Källa: BP statistical review of the worid oil industry1977. Av tabellen framgår att oljekonsumtionen huvudsakligensker i områden som i stor utsträckning måste importera oljan. of the () spelar ennyckelroll eftersom de svarar för drygt hälften av världens oljeproduktion ochför av exporten. Den totala världshandeln med olja uppgick tilldrygt varav knappt var råolja och restenraffinerade oljeprodukter. Naturgasen konsumeras till skillnad från olja i storutsträckning i de regioner där den produceras. Den uppskattadevärldsproduktionen av gas framgår av tabell 2.2 Tabell 2.2 Världens produktion av naturgas ,miljarder m Källa: , . Tabellen redovisar den kommersiella gasproduktionen.Härtill kommer ca 300 miljarder m gas vilka antingen måste facklas, dvs.brännas, på grund av bristande avsättningsmöjligheter eller användas förinjicering i producerande oljekällor för atl därigenom öka utvinningen av olja.Merparten av sisinämnda gaskvantitet produceras i stater som tillhör OPEC. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 10 Dessastaters kommersiella gasproduktion beräknas ha uppgått till endast 75miljarder m av en total produktion på ca 270 miljarder m'. Deninternationella handeln med naturgas har relativt liten omfattning. År 1976beräknas den har uppgått till 142 miljarder m', varav drygt 17 miljarder m'distribuerades i form av flytande naturgas, s.k. LNG, och resten viarörledningar. De största exportörerna av rörbunden gas varNederländerna med 57 miljarder m", med 27 miljarder m ochSovjetunionen med 26 miljarder m. Största exportörer av LNG var med 7,5miljarder m, med 6,5 miljarder m' och med 4 miljarder m . Ävenden internationella handeln med kol är av begränsad omfattning. Avvärldsproduktionen om knappt gick endast ca 200 milj.ton i internationell handel. Merparten härav avsåg kol för järn-ochstålindustrin och endast en mindre del utgjordes av kol lämplig förenergiproduktion. De störsla exportörerna var med 49 milj.ton. med 39 milj. ton, med 36 milj. ton och med26 milj. ton. Världsproduktionenav kol framgår av labell 2.3. Tabell2.3 Världsproduktionen av kol , milj. ton ----------------- .--- ,---- ..------------------------- Källa:US Department ofthe Interiör: International Coal Trade, . T.o.m.år 1976 har i västväriden producerats drygl uran varav drygt tvåtredjedelar har kommit från . Äv den producerade kvantiteten harhuvuddelen utnyttjats för militära ändamål. lågproduktionen kring ca . Därtill kommer produkttonen iSovjetunionen, och . Denuppskattade uranproduktionen framgår av labell 2.4. Världensinstallerade kärnkraftkapacitet har uppskattats till ca 103 GW . Avdenna siffra stod för 46,3, för 12,1, ochStorbritannien för vardera 6,9 samt , och för7,6, 4,5 resp. 3,7 GW. Kärnkraften har uppskattats svara för avvärldens elproduktion är 1975. Vattenkraftensvarar för av väridens produklion av elektri- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet Tabell 2.4 Uppskattad uranproduktion , ton Källa: /: . Production and Demand,1977. Totalt finns ca 372 GW vattenkraftkapacitetinstallerad, vilket bedöms vara endast av den totala möjligakapaciteten i världen. har byggt ut av sin kapacitet medanmotsvarande siffra för övriga länder uppskattas tili i genomsnitt . Icke-kommersieU energi, t.ex. brännved och diverseavfallsprodukler, spelar en betydande roll i främst de fattiga . Ivissa av dessa länder kan dylika energikällor beräknas svara för av energibehoven. 2.1.2 TiUgång på energiråvaror och deras varaktighet Tillgången på och varaktigheten av de ändligaenergiråvarorna är av största betydelse för svenskt vidkommande. Olja, kol ochuran, som samtliga i stort sett helt och hållet importeras, svarar för avSveriges energiförsörjning. Säkra och entydiga uppskattningar av världens tillgångarav råolja kan inte göras. En relativt hög grad av tillförlitlighet kan uppnåsendasl för områden där fyndens storlek och utvinningsbarhet är kända genomomfattande och långvarig erfarenhet. Dessa oljetillgångar uppskattas till ca90 miljarder ton. Ulöver kända oljetillgångar som anses utvinningsbara meddagens teknik och oljepriser vänlas ytterligare tillgångar påträffas och bliutvinningsbara i takt med att utvinningstekniken utvecklas och attenergipriserna stiger. En radförsök har gjorts att beräkna världens totala utvinningsvärda oljetillgångar.Enligt uppskattningar inför den tionde världsenergikonfe-rensen ochandra bedömningar anses dessa tillgångar uppgå till 250 ä 300 miljarder ton.Härutöver bedöms det vara möjligt att finna olja i främstarktiska områden och djupa hav. Osäkerheten när del gäller de uppskattadetillgångarna utöver de redan kända och utvinningsvärda är dock betydande,sammanhängande med både tekniska och ekonomiska faktorer. 1978/79:115 BilagaI Industridepartementet 12 1en av utförd studie har beräknats att avoljetillgångarna finns i 134 oljefält. Av dessa svarar vidare 33 fäll för merän hälften av tillgångarna. Beroendetav de funna stora oljefälten blir än mera påtagligt om det beaktas attbara 4 fäll svarar för av oljeresurserna. Det har samstämmigtuppskattats att de stora oljefältens relativa betydelse kommer att minska iframtiden. Således förväntas nyfynden komma att göras i frånprospekteringssynpunkl allt mera osäkra områden och i mindre fält än de nuproducerande. Det kommer därför att bli allt dyrare att leta efter och utvinnaolja ur nya fyndigheter. Eneffekt av stigande oljepriser är att utvinningen från producerande fält kanökas i och med att det kan bli ekonomiskt motiverat att använda förbättradeutvinningsmetoder. Dengeografiska fördelningen av oljetillgångarna redovisas i tabell 2.5. Tabell2.5 Världens oljetillgångar, miljarder ton m. fl. Avde kända och utvinningsvärda oljetillgångarna beräknas ligga i statersom är medlemmar i . De kända och utvinningsvärda tillgångarna i Mexicohar uppskattats till ca . Möjligheterna till ytterligare fyndbedöms som goda. Försvenskt vidkommande är siorieken på de kända och utvinningsvärda tillgångarna iNordsjön av särskilt iniresse. Dessa har uppskattats till ca 3 miljarder tonvilket motsvarar nuvarande väridsförbrukning eller Västeuropashela förbrukning under . Utöverde redovisade uppskattningarna finns stora fyndigheter av olja bundna ioljeskiffrar och i tjärsand. Olja från sådana tillgångar anses kunna bidra tillvärldens oljeförsörjning endast i obetydlig utsträckning under detta sekel ävenom de kan få viss regional betydelse, främst i och . Vidprospektering efter olja och gas har inle fyndighetema av naturgasvärderats lika högt som oljefyndigheterna. En av anledningarna härtill är attdet är mer kompliceral alt få fram gas lill konsumenterna. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet Därigenom har även del möjliga avsättningsområdet blivit begränsal. Kända och utvinningsvärda naturgaslillgångar redovisas i labell 2.6. Tabell 2.6 Världens kända och utvinningsvärdanaturgastillgångar, miljarder m Kända och utvinningsvärda tillgångar 27 300 75 500 Källa: , . Energimässigt motsvarar världens kända och utvinningsvärdanaturgaslillgångar ungefär två tredjedelar av motsvarande oljelillgångar. Detotala tillgångarna på gas har bedömts vara ca fyra gånger större än de nukända tillgångarna men osäkerheten härvidlag är än mer påtaglig än vad som harredovisats avseende olja. Härutöver tillkommer stora kvantiteter gas i s. k.okonventionella fyndigheter som kan komma att spela endast en marginell roll ivärldens energiförsörjning under detta sekel. Stenkol och brunkol utgör den helt dominerande delen avjordens totala fossila bränsletillgångar. De nu tekniskt och ekonomisktbrytvärda tillgångarna av stenkol (anlracil och bituminösa kol) beräknas, somredovisas i labell 2.7, uppgå lill vilkel energimässigi ärnärmare fyra gånger mer än vad som gäller för motsvarande oljetillgångar.Härtill kommer tillgångar på brunkol (sub-bituminösa kol, brunkol och lignii)molsvarande kol. Tabell 2.7Världens kända koltillgångar, miljarder ton Kända och utvinningsvärda tillgångar De totala koltillgångarna har beräknats lill drygt 10000miljarder ton. Härvid bör observeras all dessa tillgångar lill skillnad frånvad som har angivits för olja är relalivi väl kända. De tekniskt och ekonomisktutvin- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 14 ningsvärdatillgångarna på kol beräknas f. n. uigöra av de kända tillgångarna.Siigande kolpriser och utökad prospektering efter kol kommer således all ökaden ulvinningsvärda delen av de redan kända tillgångarna. Avtabell 2.7 framgår också atl jordens koltillgångar är koncentrerade till detnorra halvklotet. av de kända tillgångarna på stenkol och av de kändatillgångarna av brunkol finns i , och Sovjetunionen.Motsvarande siffror för de kända och utvinningsvärda tillgångarna är 60 resp.64 %. Denojämna geografiska fördelningen behöver nödvändigtvis inte vara ett geologisktfenomen utan mera bero på brisiande prospekleringsinsatser i . Somtidigare har framhållits kan utökade sådana insaiser i inte oväsentlig månutöka resurspotenlialen. Enomfatlande studie av västvärldens tillgångar av uran har genomförts av ;sNuclear Energy Ägency () lillsammans med Energy Ägency (lAEA). Resultatet av studien sammanfattas i tabell 2.8.Uppgifier fmns inte tillgängliga för , och . Tabell2.8 Uppskattade urantillgångar i västvärlden, utvinningsbara till en kostnad avhögst $ 130/kg (/lb UsOb), 1000ton uran m. fl. Källa: /: , Production and Demand.1977. Över60% av de kända tillgångarna finns sålunda i och . AvVästeuropas kända tillgångar återfinns i alunskiffrarna iBillingenområdet. Omnuvarande nivå på utvinningen av de redovisade energiråvarorna bibehålls,skulle de nu kända och utvinningsvärda tillgångarna räcka för olja ,naturgas , stenkol och uran . Om uranet används ibridreaktorer ökas uthålligheten med upp mot ca 60 gånger. Beträffande kol börobserveras atl de kända tillgångarna är avsevärt större än de kända ochutvinningsvärda tillgångarna och atl det därför finns förutsättningar för enbelydligt längre uthållighet. 1det fall utvinningen ökar minskas uthålligheten till för Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet olja20 år, naturgas , stenkol och uran . Om hänsyn tas även lilluppskattade totala tillgångar skulle vid nämnda årliga ökning oljan räcka i 40år, naturgasen , kolet och uranet . Jagvill understryka att redovisad uthållighet är baserad på olika förutsättningaroch bedömningar vad gäller resurspotentialen för de skilda slagen avenergiråvaror. Således är underlaget vad beträffar olja och naturgas baseratpå uppskattningar av totala utvinningsvärda tillgångar medan underiaget vadgäller kol, och i betydande utsträckning även uran, är baserat på redan nukända tillgångar. De redovisade uppskattningarna för olja och gas kan därförinnebära en överskattning och motsvarande siffror för kol och uran innebära enunderskattning av uthålligheten. Delbör vidare framhållas att energiråvarorna självfallet inte tar tvärt slut efterett visst antal år. Som jag redan har påpekat kommer emellertid utvinningen avenergiråvaror, och i synnerhet olja, i takt med uttömning av existerande ochlättillgängliga fyndigheter alt tvingas övergå till mindre fyndigheter som ärmer svårtillgängliga, tekniskt krävande och kostsamma. Med stigande knapphetpå energiråvaror kommer också priset atl stiga, efterfrågan alt dämpas och denrent fysiska uthålligheten atl förlängas. Somjag närmare kommer att beröra i del följande finns det i detta sammanhanganledning att beakta möjligheten av atl vissa producentländer föredrar altbegränsa den årliga utvinningen för att få en längre total produktionsperiod.Knapphet på t. ex. olja kan därför uppslå snabbare än vad uppskattningarna avvärldens totala oljelillgångar ger anledning att förmoda. Ettstort antal prognoser över världens energisituation på lång sikt har lagts framunder . Dessa studier är av stort intresse för svensktvidkommande efiersom de ger oss en uppfattning om internationella förhållandensom är av central betydelse för vår egen energisituation och för inriktningenav energipolitiken. Jag avser att i del följande kortfattat och översiktligtdels redogöra för utvecklingen inom vissa sektorer enligt några sädana studier,dels sammanfatta studiernas viktigare slutsatser. Destudier jag har valt att behandla är World Energy Outlook från Organization forEconomic Co-operation and Development (), Steam Coal-Prospects to 2000 samtEnergy Policies and Programmes of lEA Counlries, 1977 Review från (lEA), Energy-Global Prospecls 1985-2000 från Workshop onAlternative Energy Sirategies (WAES), Worid Energy-Lookingahead to 2020 frånWorid Energy Conference (WEC) samt World Energy Outlook från oljebolaget ,i . De har samtliga publicerats eller 1978. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 16 Gemensamtför studierna är att de utgår från vissa - och ofta alternativa antagandenbeträffande förhållanden som är av betydelse för utvecklingen avenergitillförsel och energikonsumtion, t. ex. ekonomisk tillväxt, oljepris,energipolitiken i de stora konsumentländerna, OPEC:s politik avseendeutvinning av olja och takten i upptäckten av nya oljefynd. För fullständigauppgifter om dessa antaganden och fömtsättningar hänvisas till de nämndastudierna. Världenstotala efterfrågan på energi ökade med 5,under perioden 1965-1973.För industriländernas del var motsvarande siffra 5,. Under åren 1973-1976ökade efterfrågan i väriden med endast 0,. Samtligaprognoser förutser lägre ökningstakt i den framlida efterfrågan på energi iOECD-länderna än . Denna förändring hänger främstsamman med förväntningar om lägre ekonomisk tillväxt samt med effekter av dehögre energipriserna och av åtgärder för encgihushållning. Relationen mellan OECD-ländemasökning i total energianvändning och ökning i bmttonationalprodukt (BNP) varunder 0,99, dvs. en ökning av BNP åtföljdesav en nästan enprocenlig ökning i energianvändningen. 1 den senastelEA-pro-gnosen, som ingår i studien - Prospecls to 2000 fråndecember 1978, anges detta relationstal till 0,79 för , påbasis av antaganden om en årlig ekonomisk lillväxt med i genomsnitt 3,och enökning i total energianvändning med 2,. Exxon-studienuppskattar den årliga ökningen av industriländernas energieflerfrågan underåren 1976-1980 lill 3,och lill 2,, medanmotsvarande uppskattningar för världen som helhet anges lill 3,9 resp. 3,5%.Dessa siffror ger en antydan om att man i allmänhet väntar sig att u-ländernasoch statshandelsländernas energianvändning kommer att öka snabbare än världenstotala energianvändning. WEC påpekar att industriländerna nu tycks ha minskandebehov av ytterligare energi för atl vidmakthålla fortsatt ekonomisk tillväxt.Det konstateras däremot att , som befinner sig i den ekonomiskautvecklingens begynnelseskede, behöver ökade energiinsatser för att göra ensnabb ekonomisk tillväxt möjlig. WAES uppskattar relationen mellan energitillväxtoch ekonomisk tillväxt för till mellan 1,05och 1,10. har uppskattat den åriiga tillväxten ienergianvändningen i de icke OPEC-anslutna till 6,under perioden1975-1985. 1fierlalel studier understryks all det finns en betydande potential förenergisparande som kan påverka användningsnivåerna , i synnerhet ii-länderna. ;s World Energy Outlook anger t.ex. åtgärder ulöver dem somredan har vidtagits vilka skulle leda till en energibesparing om ca 200 mloe år1985. WEC har dragil slulsatsen alt av den energi som annarsskulle ha blivit använd är möjlig atl spara genom Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 17 tekniskutveckling och förbättrade meioder att omvandla energi och utnyttja energi mereffektivt. Etthuvudtema i flertalet av de aktuella studierna är att världens produktion avolja inte kommer att vara tillräcklig för att svara mot väntad efterfrågan.WAES uppskattar t. ex. atl denna situation kommeratt inträffa mellanåren 1985 och 1995, även om realpriset på energi skulle stiga med 50%.Prognoserna beträffande världens oljeproduktion är därmed av stort intresse. WAESunderstryker alt den tid närmar sig då oljeproduktionen inte längre kommer attöka. Tidpunkten varierar givetvis beroende på vilka antaganden som görs men ialla de alternativ som undersökts ligger den . EnligtlEA väntas egen oljeproduktion öka till 824 milj. ton år 1985för att därefter gå ned. Delade meningar råder om framtidaoljeproduktion men flertalet bedömare tycks anse atl produktionen kommer atl nåen topp omkring på drygt 600 milj. ton för atl sedan ligga på ungefärsamma nivå . CIA presenterade en mer pessimistiskprognos i detla avseende. Kinasexport av olja har uppskattats lill ca 0,5 milj. fal per dag , vilketmolsvarar 25 milj. ton . Deicke OPEC-anslutna vänlas enligt Väridsbanken öka sin oljeproduktionmed 8,. Denna gmpp innehåller emellertidländer med vitt skilda förhållanden inom energiområdet. oljeproduktionplaneras uppgå till 3 milj. fat per dag, motsvarande 150 milj. ton perår, år1982 och landet förväntas komma att uppträda som en siorexportör av olja under1980-talet. OPEC-ländernasframtida produktionsnivåer är av central betydelse för balansen påoljemarknaden. ;s World Energy Outlook uppskattar OPEC:s produktionskapacitetår 1985 lill maximalt 45 milj. fal -molsvarande 2250 milj. lon - menvarnar för att den faktiska produktionen kan bli mycket lägre. lEA uppskattarOPEC:s produktion till 38,5, 37,9 och 40 milj. fat om dagen åren 1985. 1990 och2000, vilkel molsvarar 1925, 1825 resp. 2000 milj. ton perår. Fakiorersom kan påverka produktionsnivån i vissa OPEC-länder är bl.a. övervägandenangående lämplig utvinningslaki mol bakgrund av kapaciteten all absorberaoljeinkomster. En särskild kommitté arbetar f. n. inom OPEC med att formuleraförslag till en långsiktig strategi för organisalionen. Företrädare förOPEC-länderna underslryker allmänt att de begränsade oljeresurserna iförsia hand bör utnyttjas som råvara i petrokemisk industri, för transportändamåloch som energiråvara i . WAESdrar slutsatsen all naturgasproduktionen i de stora konsumentländerna år 2000kommer atl ligga på ungefär två tredjedelar av nivå. En betydande delav världens gasreserver ligger långl från konsu-2 1978179. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 18 mentländerna.Gaskonsumtionen i världen väntas därför kunna öka endast långsamt . I1977 års OECD-studie uppskattades OECD-ländemas samlade kärn-kraftkapacitel år1985 till 325 GW. IEA-uppskattningar avseende OECD-områdettyder på en installerad kapacitet om 214-238 GW. liggeruppskattningen på 316-388 GW och förår 2000 på 654-828 GW, vilket motsvarar enårlig tillväxt på 10,3-11,. WAES' uppskattning förvästvärlden ligger på mellan 913 och 1 772 GW. Enligt WEC kommerkärnkraften all svara för av världens energiproduktion , vilketinnebär en fördubbling . IEA-studienSteam Coal - Prospecls to 2000 uppskattar atl kolefterfrågan kommer atl ökamed 2,7 till i OECD-området. I det lägre alternalivetskulle detta leda till en ökning i ;s kolutnylt-jande från molsvarande ca500 till ca 1 200 mloe mellan och . Genom särskildaålgärder anses det att kolutnyttjandet härutöver kan ökas medmotsvarande 350-500 mtoe. WEC:s scenario fram lill anger attkolproduktionen måste tredubblas. Behandlingenav nya och fömybara energikällor i långsiktiga energiprognoser utmärks avosäkerhet om dessas möjliga bidrag till energiförsörjningen. WAES citeraruppskattningen att solenergi i i-länderna kan bidra med högstmotsvarande 100 mtoe. 1 allmänhet synes man emellerlid avstå från kvantitativauppskattningar beträffande dessa energikällor men man lycks anse att bidragenblir marginella. Deprognoser somjag här har behandlat kan i flertalet fall karakteriseras som s.k. gapkalkyler. Med detta menas atl man utifrån givna antaganden ochförutsättningar analyserar ulbud och efterfrågan på olika energislag på långsikl och drar slutsatser beträffande den allmänna balansen mellan utbud ochefterfrågan vid en viss lidpunki. Gapet beskrivs ofta som ett efterfrågeöverskottpå olja. 1OECD;s World Energy Outlook dras t.ex. slutsatsen att världen står inför riskenav en obalans när det gäller utbud och efterfrågan på olja som kan fåallvarliga ekonomiska och politiska konsekvenser. efterfråganpå OPEC-olja uppskattas till 35 milj. fat per dag, vilket molsvarar 1750 milj. ton olja . Även om den nominella produktionskapaciteten iOPEC-länderna är tillräcklig härför och för OPEC:s interna behov, betonas attskillnaden jämfört med den produktionsnivå som OPEC-länderna bedömer önskvärdkan vara stor. För all minska risken för en sådan obalans måste OECD-ländernaföra en kraftfull energipolitik där en minskning av oljeberoendet ärhuvudmålet. Införde examinationer av medlemsländernas energipolitik som genomfördes inom lEA år1977 framkom att ländergruppens totala oljeimport väntades uppgå till 1460 milj. ton eller 29,2 milj. fal per dag, i enlighel med de nationellaenergibalanser som medlemsländerna själva hade lill- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 19 Examinationerna ledde emellertid tillslulsatsen atl det fanns en stor risk atl denna siffra skulle bli så hög som31-35 milj. fat per dag, vilket motsvarar 1550-1750 milj. lon olja, om inte medlemsländernasenergipolitik förstärktes. Anledningen lill denna bedömning var främsttveksamhet beträffande den i de nationella energibalanserna antagna utbyggnadenav kärnkraft jämte osäkerhet beträffande sparanderesultat och produktion avgas, kol och olja inom lEA-området. Uppskattningar avseende nettoimportbehovet för länder sominle lillhör lEA och uppskattningar av OPEC:s interna konsumtion led4e tillytteriigare kvantiteter på 11-13 milj. fat per dag , motsvarande550-650 milj. ton , vilkel skulle innebära en möjlig total efterfrågan påOPEC-olja på 42-48 milj. fat per dag, molsvarande 2 100-2400 milj. lon . gjordes uppskattningen att OPEC;s produkliondelta år skulle ligga på en nivå av 36-38 milj. fal per dag, vilket motsvarar 1800-1 900 milj. lon . Slulsatsen är alt uppskattningarna leder till etttänkl gap mellan utbud och efterfrågan på OPEC-olja på 4-12 milj. falper dag, vilket motsvarar 200-600 milj. ton .