prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — a. i uppdrag alt utredamöjlighelerna atl utnyttja s. k. data-TV samt formema fördetia. Med data-TVmenas att man med hjälp av daiorer lagrar information som sedan kan förmedlastill TV-apparater via telefonnätet. kan användas bl. a. inyhetsförmedlingen, för alt överföra information om företags utbud av varor,konsumentupplysning m. m. På kan man vidare tänka sig beställningav varor och bokning av biljetter. I uppdraget ingåräven atl uireda lämpligafinansieringsformer och vilka restriktioner som bör finnas. Defackliga organisationerna har ägnal datafrågoma stor uppmärksamhet. () som () harutformat särskilda datapolitiska program. LO:sprogram iar upp frågor som gäller Prop.1978/79:121 49 de anställdas inflytande över ADB-användningen påarbetsplatserna. Programmet tar sikte på atl de anställda inom iamen förmedbestämmandelagen skall fä möjligheter till ett reellt inflytande framförallti samband med systemutveckling. Huvudpunkten är att arbetsgivaren skall haprimär förhandlingsskyldighet när det gäller att införa eller ändra ADB-systemi företagen. Målet är alt de system som utvecklas skall vara löntagarstyrdasystem. Inom LO har också tagits fram visst informations- och utbildningsmateriali datafrågor. som organiserar huvuddelen av ADB-personalen iförelag och offentlig förvaltning, tar i sitt program upp de anställdas möjligheter till inflytande i användningenav ADB som en viktig punkt. Som särskilt viktiga betraktas de inledande fasernai systemutvecklingsarbetet, dvs. de skeden dä man kartlägger och bestämmerinformationsbehov och utformar registieringsruliner och utdata. Sädana frågorär nämligen i hög grad styrande lör arbetsorganisationens utformning. 4 Förhållanden i några andra länder, internationellafrägor m.m. ADB används på de flesta stora områden inom den norskastatsförvaltningen. Exempel på sådana områden är skatteväsendet, tullväsendet,den offentliga statistiken, fiskeriadministralionen, järnvägsförvaltingen, postverketoch . Organisation m. m. Forbruker- og adminislrasjonsdepartementel svarar förövergripande planering och organisation i statsförvaltningen. gäller ävenbeträffande utveckling och drift av ADB-system. De enskilda departementen och myndighetema har självaansvaret för utvecklingen av ADB-system. Dessa betraktas som hjälpmedel förattlösa förelagda arbetsuppgifter. För utveckling och drift av ADB-system, inkl. anskaffningav utrustning, ställs medel till förfogande genom den ordinariebudgetprocessen. Graden av central styming inom ADB-området är lämligenlåg. De enskilda departementens och myndighetemas handlingsfrihet vidplanering och organisation av sin verksamhet kan emellerlid vara mer ellermindre beskuren av generella eller särskilda föreskrifter. Vidare bördepartementen och myndighetema vid systemutveckling ta hänsyn till och anpassasig till övrig förvaltning och samhällets behov. Prop.1978/79:121 50 För samordning av ADB-verksamheten inom statsförvaltningenfinns det flera organ med skiftande uppgifter, a) Beslutande och kontrollerandeorgan. - , som på olika sätt kan kontrollera ochfölja uppförvaltningens sätt att använda sina resurser. Den direkta kontrollenutförs av Riksre- - Finansdeparlemenlet,som har det allmänna ansvarei för statsbudgeten samt ansvar för planering ochvidareutveckling av det statliga budget-, bokförings- ochredovisningssystemet. - Justisdepartementet,som ansvarar för den lagsiiftning som reglerar förvaltningens verksamhet samtkontrollerar alt gällande regler följs. - Samferdselsdepartementet,som ansvarar för utbyggnaden av telenätet för dalakommunikation. - Industridepartementet,som har ansvaret för det allmänna regelverket rörande statlig anskaffning ochsom i delta sammanhang tar induslripolitiska hänsyn. b) Rådgivande organ. Exempel på rådgivande organ är bl. a. följandeinstitutioner: som är statens rådgivningsorgan i frågor som gälleradministrativ utveckling och effektivisering. - Flerakommittéer, där viss rådgivningsverksamhet är inskriven i direktiven. Till denna grupp kan räknas Rådet for databehandling istaten (). Både DB-rådel och Rasjonaliseringsdirektoraiels rådgivningriklas mot hela statsförvaltningen, men också delvis mot förvaltningnär det gäller samordning med statsförvaltningens uppgifier. är centralt rådgivande organ för ADB-frågor iförvaltningen. Verksamhetsområdet omfattar frågor av administrativ,organisatorisk, teknisk och ekonomisk art. har lill uppgift all påuppdrag eller på eget initiativ ge räd och föreslå ätgärder för enskildamyndigheter och departement eller för förvaltningen i stort. Åtgärder som är av väsentlig betydelse förenskildamyndigheter och departement skall anmälas till , vad avser - utveckling avnya ADB-system, - planeringrörande köp eller hyra av datorutrustning och programvara. - avtal om köp,försäljning eller omdisponering av ADB-ljänsler, inkl. konsulttjänster. Andra rådgivande organ är bl.a. en interdeparlementalkommitté för rådgivning m.m. om statlig upphandling samt ell antal kommittéer inomenskilda förvaltningssekiorer. Det finns även en lag om förande av regisier m. m. somavses träda i krafl tidigast . En särskild myndighet,Datatilsynet, avses inrättas för tillståndsprövning enligt denna lag. Prop.1978/79:121 51 c) Organ som tillhandahåller tjänsier. I denna grupp ingår organ som utför planerings- ochutredningsarbete pä uppdrag av myndigheter. Sådana organ ärRasjonaliseringsdirektoralel, konsulloigan m. fl. Till gruppen räknas även Statens driftssenlral för administrativdatabehandling (SDS). Denna är centralt organ för datordrift av administrativasystem. SDS skall tillhandahålla datorkapacitet till offentliga organ genom altanskaffa och fördela kapaciteten till statliga användare som har fått medelföratt utföra databehandling, men som ej haregen utrustning. Verksamhetenbedrivs på affärsmässiga grunder. Ett av SDS:s syften är emellertid också attverka för atl användningen av statliga datordriftresurser koordineras. Förutom SDS finns flera andra organ som svarar för driftav ADB-system, bl. a. Datasentralen för skattevesenet samt anläggningar videnskilda myndigheter. Allmänna målsättningar för administrativ utveckling istatsförvaltningen anges i en skrivelse från regeringen (1975-76),"Administrativt utviklings-og effektiviseringsarbeid". I övrigi finnspå flera områden mera detaljerade riktlinjer. Några av de viktigaste skall härberöras. har angeti vissa riktlinjer för utveckling avADB-syslem, varvid bl. a. följande slagits fast: - Utveckling avgenerellt användbara standardsystem och övrig standardisering på ADB-områdetär viktiga hjälpmedel för effekliviseringen av förvaltningen. - De enskildadepartementen och myndigheterna har ansvaret för atl för eget bruk utveckla ochta i drifl ADB-syslem. - Ansvaret föratt granska system som är gemensamma för flera förvaltningssektorer ligger hosForbruker- og adminislrasjonsdepartementel. - Rutiner somförhindrar en oberoende utveckling av system med samma innehåll och syfte påflera ställen i förvaltningen bör etableras. I ett cirkulär från regeringen om anmälningsplikl ochärendebehandling i ADB-frågor lämnas riktlinjer för departementens ochmyndigheternas skyldighet att la upp ärenden i . Med hänsyn till kraven på demokrati i arbetslivet, där bl.a. användningen av ADB uppmärksammats, har ell särskilt avtal slutits mellanstaien och personalorganisationerna, "Rammeavialen om datamaskinbasertesystemer m. v. i staten". Forbruker- og administrasjonsdeparlemenlet har i ettcirkulär understrukit betydelsen av att en nalionell expertis på deldataiekniska områdel byggs upp. I samband med anskaffning av datorutrustning m.m. bör därvid möjligheterna till samarbete med och medverkan från norskdataindustri beakias. Denna uppgift åvilar . Prop.1978/79:121 52 UlveckUngslinjer, pågående utredningar ni. forbruker- og adminislrasjonsdepartementel tillsatte år1975 en kommitté med uppgift att utreda frågorom decentralisering ocheffektivisering av den offentliga mdata/ ADB-verksamheten. Kommittén har efterhand lämnat förslag som skulle innebära betydande förändringar i arbetsfördelningennär det gäller såväl utveckling som drift av ADB-system. Den har nyligenavgivit ell slutbetänkande Offentlig databehandling - Desentrali-sering ogeffektivisering (NOU 1978:48). Forsvarets överkommando genomför i samarbele medRasjonaliseringsdirektoralel f. n. ett projeki om datasäkerhet. Inom hälso- och sjukvårdsväsendet pågår en uiredning omADB-användningen i denna sektor. Utredningen behandlar frågor om organisation,inriktning, altemativa dalasyslem, koslnader, finansiering m. m. Några av de största användningsområdena för ADB i dendanska statsförvaltningen är skatteväsendet, poslgiroverksamheten,bilregister, centralt personregister, tullväsendet, statliga löneutbetalningarsamt sjukförsäkring och pensioner. Dessutom används ADB på flera andra områdeninom statsförvaltningen. Användningen av ADB präglas dock av atl ett fätalstora användningsområden förbrukar en mycket stor del av de samlade resursema. Under budgetårel 1976/77 uppgick de totala ADB-kostnadernatill 456 milj. dkr. Kostnadema ökar i genomsnitt med . ADB-verksamhetensysselsatte 1976/77 totalt ca 1900 personer, varav inom myndighetema ochresten vid 1/S Datacentralen, som aren statligt ägd servicebyrå. Organisation,styrning och samordning I princip har vaije departement och myndighet i den danskastatsförvaltningen ansvaret för sin egen ADB-verksamhet. Det finns dock iprakiiken starka inslag av central styrning och samordning. För denna svarar i första handAdministrationsdepartementet som ingår i Finansministeriet.Administrationsdepartementet har bl. a. till uppgift all verka för rationellaoch ekonomiskt fördelaktiga lösningar i samband med användningen ochanskaffningen av ADB-utrustning i staten. Administrationsdepartementetssamordning omfattar dock inte utbildnings- och forskningssektorn. Inom dennasvarar i stället för samordningsuppgifterna. Enligt gällande förordningar skall statliga myndighetervända sig till Ad-ministralionsdepartemenlet innan de börjar använda ADB ellerplanerar göra det i större omfattning . Detla gäller oavsett ommyndighetema avser använda egen ADB-anläggning eller köpa ADB-ljänslerulifrån. Administrationsdepartementets uppgifier är härvid att dels vararådgivare Prop.1978/79:121 53 till myndighetema, dels beakta olika samordningsaspekter.Administra-tionsdepartemenlet skall bl.a. bedöma lämpligheten av att användaADB för en viss administrativ uppgift och verka för att del fastställs enrealistisk ambitionsnivå lör ADB-tillämpningen samt se till attplaneringsarbetet läggs upp på ell lämpligt sätt i olika etapper. Flera stora myndigheter och verksamhetsområden svararsjälva för utveckling och drift av ADB-system. Delta gäller bl. a. post- ochtelegrafvä-senet. statsjärnvägarna (DSB), Statistik m. fl. Denna gmppsvarar f. n. förca hälften av de totala ADB-kostnadema inom statsförvaltningen.Andelen ökar dock. För den andra hälften av ADB-kostnadema svarar demyndigheter och verksamheier som utnyttjar servicebyråer för sin dalordrift ochtill stor del även för utveckling av ADB-system. Till utnyttjas därvidden stal-ligallS Daiaceiilralen. Flera stora statliga system är förlagda dit.Dalacentralen har f. n. ca I 000 anslällda. Till viss del utnyttjarstatsförvaltningen även Komminiedata I IS, som är kommunägl, och andraservicebyråer. Utredning angående en sammanslagning eller samordning avDatacentralen och Kommunedata pågår. Datacentralen och Kommunedata har svarat för enmycket stor del av den offentliga förvaltningens utveckling och drifl avADB-system. Myndigheterna bygger dock alltmer upp ett eget ADB-kunnande ochan-skalfar egen ADB-utrustning. Denna utveckling förväntas fortsätta, bl. a.som en följd av att myndigheterna vill ta ett större ansvar för enskildaADB-projekt samt den ökade användningen av minidatorer. När en myndighet planerar att använda en servicebyrå föratl utföra ADB-uppgifter, gäller generellt att Datacentralen skall beredastillfälle alt lämna anbud. Vad gäller anskaffning av ADB-utrustning inomstatsförvaltningen måste en myndighet först ha godkännandeinnan den träffar avtal om köp eller förhyrning av sådan ulmsting. fattar beslut om anskaffning, inhämtas i allmänhet yllrandefrån Datacentralen. Administrationsdepartemeniet fungerar som rådgivande organål i anskaffningsärenden. Vidare finns EDB-rådei som främst har till uppgifi allfrämja utbildningen på ADB-området. verksamhei finansieras av bådestaien och näringslivet. En särskild registeriag irädde i kraft den Ijanuari 1979.Lagen syftar till alt rättssäkerheten skall beaktas vid inrältandel avoffentliga dataregister som innehåller personuppgifter. En myndighei,regislertilsynel, har inrättats lör atl enligt registerlagen pröva förandel avoffentliga ADB-register. Lagen innebär också en förstärkning avadministrationsdeparlementels samordningsansvar. När del gäller statligaregister eller regisier som är gemensamma för flera kommuner kanfinansministern pröva dessa även mot bakgrund av ekonomiskt-administrativakrav. 1978/79:121 54 Samordning nidlan slallig och Jörvaltning En särskild utredning, EDB-samordningsudvalget, tillsattesår 1976 och fick i uppgift att utreda samordningen i den offentliga sektorn urekonomisk-administrativ synvinkel och huruvida förvaltningen kan leva upp tillsitt ansvar för utveckling och drift av ADB-system. Mot bakgrund av resultatet av denna utredning har ettavtal slutits mellan staten och kommunerna med följande innebörd: - Parterna skallinformera varandra om alla större förändringar som är av betydelse fördenoffentliga sektoms ADB-verksamhet. - En permanentkommitté, EDB-samordningsrådel, skall bereda och förhandla i frågor som gällersamordning mellan staten och kommunerna. Administrationsdepartementet svararlör ordförandeskapet och sekretariatsfunktionerna i denna. Frågor som ej kanavgöras i kommittén hänskjuts till finansministern. - Statenrepresenteras i den särskilda samarbetskommitté som kommunerna och Kommunedatahar tillsalt. - En särskild styrgrupp med representanter för staien ochkommunerna leder utvecklingen av gemensamma register och ADB-system. har tagit initiativ till att tillsätta och be skriva uppgifterna för särskilda samordningsgrupper inom enskilda områ den, bl. a. social-, folkbokförings- och skatteområdena samt har också ini tierat flera utredningar. I används ADB inom nästan alla statligamyndigheter. ADB-kostnadema uppgick till ca 200 milj. mark. I början avår 1978 fanns 170 datorer installerade, varav de flesta är s.k. minidatorer.Förutom dessa fanns ett tiotal mikrodatorer och kontorsdatorer. Man räknar medatt ADB-verksamheten i statsförvaltningen sysselsätter ca 2 200 personer,varav ca 850 arbetar med systemutveckling, ca 600 med dalordrift och ca 1700med övriga ADB-anknutna uppgifier. Ansvaret lör utveckling och användning av ADB ligger iprincip på myndighetema. De skall följa upp lönsamheten i sin verksamhet, göraupp egna utvecklingsplaner och genomföra förändringar. svarar förden övergripande styrningenkontrollen och samordningen av statsförvaltningens ADB-verksamhet. handhas de ADB-adminislrativa uppgifterna avorganisationsavdelningen. Ansvarei avser särskilt samordning av ADB-system,anskaffning och användning av ADB-utrustning, utveckling av arbetsmetoder samtbe- Prop.1978/79:121 55 vakning och styrning av statsförvaltningens intemaADB-utredningar och ADB-utbildning. Styrningen och samordningen genom finansministerietsorganisationsavdelning sker på flera sätl. De statliga myndigheterna bör bl.a.inhämla finansministeriets utlåtande rörande sina planer för anskaffning avADB-utrustning och planer för införande av större ADB-system. Organisationsavdelningenbehandlar vidare ämbetsverkens budgetförslag vad avser anslag för ADB-ändamål.Dessutom förfogar finansministeriet över ett årligt anslag på 800 000 mark förfinansiering av undersöknings- och utvecklingsplaner samt ett årligt anslag på4 milj. mark för inköp av ADB-utrustning till de statliga myndigheterna. Inom ramen för finansministeriets övergripande styming ochsamordning av hela statsförvaltningens ADB-verksamhet svarar varje ministeriumlör motsvarande uppgifter inom sitt eget förvaltningsområde. Även andraministerier har allmänna samordningsuppgifter avseende hela landets ellerstatsförvaltningens användning av ADB. svarar förstymingen av högskolornas ADB-undervisning och -forskning. Trafikministerietsvarar för styming och övervakning av byggandet av ett dataöverföringsnät samttillhandahållandet av dataöverföringsservice. Handels- och induslriminisleriethar lill uppgift all siödja den forskningsverksamhet som gynnar industrin. Tillhandels- och industriministeriet är ell särkilt organ, delegaiionen föranskaffningar i utlandet, knutet. Denna delegation svarar för bevakning ochstyming av anskaffning av ADB-utrustning från utlandet. Statensupphandlingscentral bislår de statliga myndigheterna vid anskaffning avADB-utrustning. Samarbetet mellan de statliga myndigheterna organiserasinom ramen för arbetsgruppen VATEKO (de statliga ADB-organens samarbele) somtillsattes för ett tiolal år sedan. Inom VATEKO verkar olika projekt- och kontaktgrupper. Statens utbildningscentral bedriver allmän ADB-utbildning. har till uppgift att övervaka hur ADBanvänds, verksamhetens lönsamhet samt ADB-funktionernas säkerhet. Organ för utveckUng och drijl För ADB-driften i statsförvaltningen svarar huvudsakligenstatens datamaskincentral. När myndigheterna inte själva skall utföradatordriften uppdras detla ål statens datamaskincentral eller gesdatamaskincentralen i uppgifi atl begära in anbud från annan servicebyrå. Omannan servicebyrå skall svara för dalordriften krävs dock finansministerietstillstånd. Andra servicebyråer ulnylljas dock i lämligen lilen utsträckning.Vid sidan av statens datamaskincentral har främst Postbankens ADB-resurseranlitats för sådana uppgifier. Statens datamaskincentral svarar för planering avtillämpningarna, programmering och drift saml i viss mån även utrednings-,utvecklings- och utbildningsverksamhet. Prop.1978/79:121 56 Statens datamaskincentral svarar för ungefär en tredjedelav statens ADB-verksamhet. Omsättningen uppgick i sin helhet lill ca 74milj. varav var uppdrag från statsförvaltningen. Resterande delvar uppdrag från kommunalförvallningama och den privala sektom. Statsjämvägarna, posl- och telegrafverket, väg- och vattenbyggnadsverket,statens tekniska forskningscentral samt statistikcentralen och meteorologiskainstitutet sköter i huvudsak själva sina ADB-uppgifter. Universiteten och högskolorna utnyttjarunDervisningsminisleriets datorer. Folkpensionsanstallen sköler ADB-systemen förfolkpensions- och sjuk-försäkringama samt ytterligare några separata syslem. Postbanken svarar huvudsakligen för statsförvaltningensekonomiska transaktioner samt även en stor del av databehandlingen i sambanddärmed. Folkpensionsanstalten och postbanken är dock ej statligamynDigheter och omfattas ej av finansministeriets ADB-styrning. Samordning med andra sektorer, pågående utredningar m. m. En kommitté, den offentliga förvaltningensADB-samarbetsgrupp, tillsattes . Medlemmar i dennarepresenterar bl. a. finansministeriet, ministeriet för inrikesärendena,statens datamaskincentral, , ,och . Arbetsgruppensförsta arbetsperiod utgick . harhuvudsakligen behandlats samarbets- och arbetsfördelningsfrågoma mellan denoffentliga förvaltningens servicecentraler. Vidare har en riksomfattande ADB-delegation tillsatts.Ordföranden och sekreterare representerar finansministerietsorganisationsavdelning. Delegationens första treåriga arbetsperiod ulgår islutet av men torde därefter tillsättas ånyo. Delegationen har iuppgift atl bistå finansministeriet vid planering och genomförande avADB-politiken. Någon större reform på ADB-området är f. n. inte akluell.Preciseringar av enskilda bestämmelser, direkliv osv. görs ofta, bl.a.beträffande anskaffningsbestämmelser och systemarbete. Flera delstater i har en mycket omfaitande användningav ADB inom denoffentliga sektorn. Även här betraktas ADB i princip som etthjälpmedel i de egenlliga verksamhetema, men inslag av central slyrning ochsamordning förekommer. 1 en del fall har generella regler och andra riktlinjerutfärdats i samlad form. Som ett exempel på en delstat med centralt utfärdaderegler och riktlinjer kan nämnas Kalifomien. Här svarar delstatensfinansdepartement för Prop.191»/19:121 57 styrning och samordning av ADB-verksamheten. En generellhandbok "- EDP"har utfärdats och gällerför alla myndigheter. I denna anges inledningsvis allmänna riktlinjer för denoffentliga ADB-verksamheten, vari bl. a. släs fast att ADB är ett hjälpmedelinom myndighetema för olika lyperav arbete och beslutsfattande. Ansvaret föratt ADB används pä ett effektivt sätt ligger på ledningen på alla nivåer inommyndighetema. 1 redogörs därefier ingående för vilkaförutsättningar och krav som gäller för myndigheternas ADB-verksamhet vad avserbl. a. integritet och säkerhet, budgetering och medelstilldelning, förtlöpanderapportering, planering, testförfaranden, upphandling av utrustning m. m.Vidare beskrivs hur arbetel i utvecklingsprojekten bör bedrivas i olika faser,t. ex. i fråga om anskaffning av utrustning, kostnads- och effektanalys,genomförande m. m. Utrymmesmässigt dominerar i handboken frågor som gällerupphandling av utrustning, bl. a. uppställning av konirakt med leverantörero.d. I finns regler och riktlinjer för den federalaADB-verksamheten. Det övergripande ansvaret för planering, styming ochsamordning har här , dvs. ger ut en särskild handbok, , som gäller för alla departement och myndigheter. Däriges såväl bindande regler som rekommendationer för användningen av ADB. Rent allmänt släs i fast att ADB är etthjälpmedel och inte ett mål i sig. Vidare sägs att statsförvaltningen skallutnyttja privala tjänster utom när del ligger i det allmännas intresse eller ärekonomiski fördelaktigt att producera ADB-tjänster med egna resurser.ADB-resurserna i statsförvaltningen skall organiseras i flera former:sektorsvis efter departementsområden, i servicebyråer som har ett brelt ulbudav tjänster samt i funktionellt inriktade driftenheter. The Treasury Boardanger riktlinjer för organisationen. Detaljerade anvisningar lämnas när det gällerarbetsuppgifter och ansvarsfördelning lör departement, myndigheter,interdepartementala organ och serviceorgan, planering och redovisning avADB-resurser, former för och kontroll av ADB-utveckling. val och upphandling avADB-utrustning och tjänster, taxesättning och kostnadsredovisning,effektivisering av datoranvändning, hantering av data saml säkerhet ochstandards. Departement och myndigheter är ålagda att planeraADB-verksamheten vad avser projekt, utrustning och personal. The Treasury Boardgör på grundval därav en övegripande plan för hela statsförvaltningen. Såväl amerikanskt material som det canadensiska materialethar varit tillgängligt lör statskontoret, och försvaretsrationaliseringsinstitut i samband med den tidigare nämnda ADB-administrativaöversynen (avsnitt 2.4.6). Prop.1978/79:121 58 4.5 Nägra internationella frågor Datatekniken är i hög grad internationell i den meningenatt ADB används och utvecklas som hjälpmedel inom många länder, framför allt iUSA, , och . Användningsområden, utvecklingstendenser m.m. är i stort desamma i dessa länder. Detta gäller också för de problem ocheffekter användningen av ADB för administrativa ändamål medför. Även datamarknaden, dvs. marknaden för försäljning avutrustning och tjänster, är intemalionell. De flesta producenter avdatorutrustning marknadsför utmstning och programvara även uianför del egnalandets gränser. Flera stora och dominerande företag, framför allt amerikanska,har dessutom tillverkning av utrustning och utveckling av programvara i fleraländer. Denna intemationella prägel har inneburit att metoder ochtekniker för att använda datorer i relativt stor utsträckning är enhetligamellan länder och mellan olika leverantörer av utrustning, bl. a. vad avserprogramspråk, möjligheter atl kombinera utrustning från olika leverantörer m.m.