prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsenbör uppmärksamma de utgångspunkter som anges i PM rörandeskogsbrukets behandling i det fortsatta planeringsarbetet. 1 promemorian angesbl. a. att förordnanden enligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längregående inskränkningar i skogsbrukel än vad som föQer av hänsynsreglerna iskogsvårdslagen bedöms nödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kansärskill behöva utfärdas till skydd för naturskogsområden. Särskild uppmärksamhetbör också ägnas åt frågan om hur skogsbruket bör bedrivas i Qällområdenasrandzon med hänsyn lill naturvårdens intressen. 1 regeringens proposition omriktlinjer för skogspolitiken som avses att läggas fram kommerbl.a. de allmänna hänsynsreglerna för skogsbruket att behandlas. Vad gäller skogsbruket i de obrutnaQällområdena innebär beslut (prop. 1977/78:31, CU 1977/78:8, rskr1977/78:99) atl ytteriigare reglering av skogsbruket inom berörda områden börske i takt med att erforderligt bedömningsunderlag utarbetas och efter samrådmed berörda parter. En sådan reglering torde ingå som en del inaturvårdsverkets och berörda länsstyrelsers fortsatta arbete med att skyddaQällområdenas naturvärden. Rennäringens intressen ärofullständigt beaktade i vissa av de kommunöversikter ochmarkdispositionsplaner som föreligger. a. har samråd med förelrädare förrennäringen i flera fall inte kommit lill stånd i den utsträckning som ärerforderlig för att rennäringens intressen skall kunna beaklas tillräckligt. 1enlighet med vad som anges i PM är vissa kommunöversikter intelämpade alt ligga till grund för kommande områdes- och delaQplanering såvittavser samordningen med rennäringens intressen. Delta gäller i länkommunöversikterna för och kommuner. För alt arbetet med att säkerställaområden av riksintresse för naturvården och friluftslivet skall kunnaunderlättas är del angelägel atl ett särskilt handlingsprogram för naturvårdeni länet upprättas. Länels sjöar och vattendrag harstor betydelse för fritidsfisket. Fiskels intressen bör ägnas ökaduppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i kommunerna. Flera områden i länet vid sidan avQällområdena och Slorsjöbygden har naturgivna förutsättningar förfritidsbebyggelse. Allmänna utgångspunkter för utveckling av fritidsbebyggelsei sådana områden anges i PM . 1978/79:213 Bilaga 2 131 Med hänsyn till den restriktiva synsom bör tillämpas när det gäller att tillåta enskild fritidsbebyggelse iQällområdena och inom Storsjöbygden bör kommunerna i vidtaåtgärder som medför att beredskap skapas för en eventuell ökad eflerFrågan påfritidsbebyggelse i andra attraktiva områden i länet. Planeringen bör syftatill atl åsladkomma en bebyggelseutveckling som är anpassad till de skildaförutsättningar som finns i länets olika delar. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 är del angelägel att ytterligare samråd sker i mellankraftföretag, kommuner, länsstyrelse och övriga berörda länsmyndigheter ombehovet av mark för kraftledningar. Försvarets markinnehav inom de centrala delama avÖstersunds kommun försvårar kommunens bebyggelseplanering. har år1965 godkänt en mellan försvarsmakten och kommunen träffad överenskommelse omen intressegräns mellan å ena sidan mark som avses för kommunens fortsallautbyggnad och å andra sidan mark som reserveras för militär övningsverksamhet.Om kommunen finner det erforderligt alt för sin bebyggelseplanering frånlrädadenna överenskommelse, förutsätts förhandlingar härom i första hand ske mellankommunen och försvarsmaktens förelrädare i . I sista hand får fråganunderställas statsmakternas prövning. Beträffande följande områden och frågor skalllänsstyrelsen lämna en redovisning till regeringen av resultatet av fortsattplaneringsarbete och vidtagna åtgärder i övrigt. Utgångspunkterna för planerings-och säkerställandearbetet i de obrutna Qällområdena har preciserats genom atlriksdagen har beslulal om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för dessaområden (prop. 1977/78: 31, CU 1977/78: 8, rskr 1977/78:99). Regeringen barden 6 april 1978uppdragit åt länsstyrelsema i Västerbot-lens, , ochNorrbottens län att lämna regeringen förslag tillnärmare avgränsning av de obrutna Qällområden vilkas omfattning genom riksdagensbeslut i stort har lagts fast. 1978/79:213 Bilaga 2 132 Länsstyrelseni skall även redovisa olika alternativ för markanvändningen ivissa delar av Tärna-Graddisområdet. Den översiktliga markanvändningsplanering som pågåri berörda kommuner bör fortsätta med utgångspunkt i riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Planeringsarbetet bör samordnas medlänsstyrelsens arbele atl avgränsa de obrutna Qällområdena. FöQande utgångspunkter bör gälla för den fortsattaplaneringen för Qällområdet utanför de obrutna Qällområdena. De områden som ärmest tillgängliga för friluftslivet och har störst naturvärden bör i så storutsträckning som möjligt bevaras obebyggda. Tillkommande bebyggelse bör styraslill områden där en viss bebyggelseutveckling redan har ägt rum. Attraktivaområden utan dominerande bevarandeintressen och som i övrigl är lämpade förbebyggelse bör i första hand reserveras för anläggningar som tillgodoserturismens och friluftslivets behov. Det är angeläget alt en bättre samordning kommertill stånd mellan den fysiska riksplaneringen och den regionalpoliliskaplaneringen. Arbetet under planeringsskedet har visal att del för fleraregioner i landet krävs särskilda överväganden om hur samordning skall skemellan riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och de regionalpolitiskariktlinjema. Slora delar av , särskilt Qällområdet, utgörsådana regioner. De sysselsättningseffekter och möjligheter Att stödjabefintlig service som en planmässig utbyggnad av bl. a. anläggningar för turismoch fritidsboende kan ge bör uppmärksammas i planeringen för Qällområdet. Utvecklingenav turismen i Qällområdet bör vidare styras i en sådan riktning att samiskaintressen beaktas och så atl samema kan få del av utvecklingens posilivasidor. Det är därför enligt vad som anges i PM angeläget attberörda kommuner beaktar inverkan på rennäringen av nya eller utvidgadeetableringar för turism och friluftsliv. I planeringsarbetet bör också Qällvandringsledemauppmärksammas bl. a. med avseende på rennäringsintresset och Qällsäkerheten. Markdispositionsplaner bör i första hand upprättasför de delar av Qällområdet där exploateringsinlressena är starkast. 1 VästerbotlensQällengäller detta främst delar av det primära rekreationsområdet Tärna-GraddisQällvärd och vissa dalgångar i Qällområdet i övrigt. Berörda kommuner ochlänsstyrelsen bör samråda om för vilka områden markdispositionsplaner börupprättas och om gemensamma riktlinjer som grund för markdispositionsplaneringen.Den utredning om markanvändningsfrågorna i som genomförs påinitiativ av bör kunna utgöra underlag för sådana överväganden.Planeringsarbetet för det primära rekreationsområdet bör samordnas med denplanering som genomförs för den del av området som berör kommun iNorrbottens län. kommun har i en detaQerad kommunöversiktredovisat ställningstaganden till markanvändningen i dalgång i anslutningtill Blå vägen. Mot bakgrund av att området utgör en attraktiv del av det pri- 1978/79:213 Bilaga 2 133 mara rekreationsområdet bör följande uppmärksammassärskill i den fortsatta planeringen. I syfte alt bevara så stora delar sommöjligl av området orörda bör tillkommande fritidsbebyggelse i första handlokaliseras i anslutning till befintlig bebyggelse. bör reserveras förövematlningsanläggningar som tillgodoser friluftslivets behov. Tillkommandeenskild fritidsbebyggelse bör undvikas i dalgången norr om . Den kommunöversikt som harredovisats av kommun bör ses över i syfte att precisera riktlinjernaför bebyggelse i Qällområdet. I de delar av och kommuner bedömer att markdispositionsplaner f n. inte behöverupprättas bör statsmakternas riktlinjer beträffande markanvändningen kunnatillgodoses genom att kommunöversiklerna utvecklas vidare och genom att manvidtar de planeringsåtgärder i övrigt och de säkerställandeåtgärder som medhänsyn lill riktlinjerna bedöms erforderliga. 1 planeringsarbetet för Qällområdetbör samråd ske inom ramen för nordiskt regionalpolitiskt samarbele med berördamyndigheter i . Det är angeläget attställningstaganden till markanvändningen i kustområdet redovisas av kommunemai form av markdisposilionsplaner vilka är antagna av kommunfullmäktige.Länsstyrelsen bör, där så inte redan har skett, samråda med berörda kommuner omvilka yllerligare planeringsöverväganden som erfordras för att man skall få enöversiktiig bild av avsedd markanvändning. 1 den fortsatta planeringen förkustområdet bör följande utgångspunkter gälla. Möjligheterna att bevara ellergenom olika ålgärder öka tillgängligheten till strändema bör uppmärksammas. slrandnära områden och på de öar som är av stort värde för friluftslivet ochnaturvården bör man undvika ytleriigare enskild fritidsbebyggelse. En närmare bedömning av de lägensom har angetts av länsstyrelse och kommuner för sådan industri som behandlas iden fysiska riksplaneringen kommer i enlighet med vad som anges i PM 1978-09-07att göras i det pågående arbetet med en ny rapport om hushållning med mark ochvatten. I avvaktan på de ställningstaganden som rapporten kan föranleda börhandlingsfriheten så långt möjligt bevaras på de platser för vilka genomfördastudier visar atl goda förutsättningar för lokalisering av sådan industriföreligger. Fiskets intressen bör i enlighelmed vad som anges i PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsallaplaneringen för kustområdet. De miQöer som har särskild betydelse för skildafiskarter bör skyddas och fiskeulövandel ges tillräckligt utrymme iförhållande till andra former av vattenanvändning. 1978/79:213 Bilaga 2 134 Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom alt har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vallendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78: 9, rskr 1977/78:100). Den översiktligamarkanvändningsplanering som enligt riktlinjema i den fysiska riksplaneringenskall utföras för huvudälvamas dalgångar bör fullföQas i den omfattning som ärmotiverad med hänsyn till de anspråk som ställs på användningen av marken iolika delar av dalgångarna. Markdispositionsplaner bör i första hand upprättasför de delar av älvdalama där marken är eller kan väntas bli efterfrågad förbebyggelse. För de älvar och älvsträckor som enligt beslul skallundantas från vattenkraftutbyggnad bör fortsatt planerings- och invenleringsarbete,enligt vad som anges i PM , inriktas på all tillgodose de intressensom föranledde beslutet all undanta älvarna från ulbyggnad. För övriga delarav älvdalama bör statsmakternas riktlinjer beträffande markanvändningen kunnatillgodoses genom att kommunöversikterna ulvecklas vidare och genom atl manvidtar de planeringsåtgärder i övrigt och de säkerställandeåtgärder som medhänsyn till riktlinjema bedöms erforderiiga. Fiskels intressen bör påmotsvarande säll som i kustområdet ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsattaplaneringen för älvdalarna. Vissa fortsatta planeringsåtgärderbehöver vidtas för all kravet på hushållning med jordbruksmarken skall kunnatillgodoses. I enlighet med vad som anges i PM bör kommunemaupprätta områdesplaner för de tätorter som förväntas expandera och därkonflikter med jordbruksintressena kan förutses. Områdesplanema bör belysa hurdet fortsatta samhällsbyggandet kan ske med beaktande av bl. a. kravet på atlhushålla med jordbruksmarken. Sådan områdesplanering har i viss utsträckningpåbörjats i länet. och kommunerna bör gemensamt diskutera förvilka ytterligare områden och orter det är angeläget att sådant planeringsarbetegenomförs. Redovisning av jordbruksmarkens behandling ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplanenngens geografiska riktlinjer redovisas särskill avlänsslyrelsen . Prop.1978/79:213 Bilaga 2 135 1det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna för hushållning med markoch vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Skogsbruk,naturvård och rennäringen Skogsbrukets intressen bör ägnas ökad uppmärksamheti det fortsatta planeringsarbetet i kommunema. bör uppmärksammade utgångspunkter som anges i PM rörande skogsbrukets behandling idet fortsatta planeringsarbetet. 1 promemorian anges bl. a. att förordnandenenligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längre gående inskränkningar iskogsbruket än vad som föQer av hänsynsreglema i skogsvårdslagen bedömsnödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kan särskilt behöva utfärdastill skydd för naturskogsområden. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åtfrågan om hur skogsbrukel bör bedrivas i Qällområdets randzon med hänsyn tillnaturvårdens intressen. I regeringens proposition om riktlinjer förskogspolitiken som avses att läggas fram kommer bl.a. deallmänna hänsynsreglerna för skogsbrukel atl behandlas. Vad gäller skogsbruket i de obrutna Qällområdenainnebär beslut (prop. 1977/78:31, CU 1977/78:8, rskr 1977/78:99) altytteriigare reglering av skogsbruket inom berörda områden bör ske i takt medall erforderiigt bedömningsunderlag utarbetas och efter samråd med berördaparter. En sådan reglering lorde ingå som en del i ochberörda länsstyrelsers fortsatta arbele med att skydda Qällområdenas naturvärden. Rennäringens intressen är ofullständigt beaktade ivissa av de kommunöversikter och markdispositionsplaner som föreligger. a.har samråd med företrädare för rennäringen i flera fall inte kommit till slåndi den utsträckning som är erforderiig för att rennäringens intressen skallkunna beaktas tillräckligt. 1 enlighet med vad som anges i PM ärvissa kommunöversikter inte lämpade att ligga till grund för kommande områdes-och delaQplanering såvitt avser samordningen med rennäringens intressen. Dettagäller i kommunöversiktema för och Skellefteåkommuner. För alt arbetet med att säkerställa områden avriksintresse för naturvården och friluftslivet skall underiättas är detangeläget att ett särskill handlingsprogram för naturvården i länet upprättas. I enlighet med vad som anges i PM är detangeläget atl ytleriigare samråd sker i mellan kraftförelag,kommuner, länsstyrelse och övriga berörda länsmyndigheter om behovet av markför kraftledningar. 1978/79:213 Bilaga 2 136 Vissa förslag till ny- ochutbyggnad av trafikflygplatser har förts fram av kommunerna underplaneringsskedet. 1 det arbele som pågår inom lufl-iransportulredningenbehandlas frågor rörande i första hand stor- och läns-flygplatser. Övervägandenrörande behovet av mindre flygplatser bör göras inom ramen för den samordnadeplanering av flygplatser som genomförs enligt särskilda riktlinjer frånregeringen. Beträffande följande områden och frägor skalllänsstyrelsen lämna en redovisning till regeringen av resultatet av fortsattplaneringsarbete och vidtagna åtgärder i övrigt. Utgångspunktema för planerings- ochsäkerställandearbetet i de obrutna Qällområdena har preciserats genom atlriksdagen har beslutat om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för dessaområden (prop. 1977/78: 31, CU 1977/78:8, rskr 1977/78:99). Regeringen har den 6 april 1978uppdragit åt länsstyrelsema i Norrbot-lens. , ochVästerbollens län att lämna regeringen förslag tillnärmare avgränsning av de obrutna Qällområden vilkas omfattning genomriksdagens beslut i stort har lagts fast. i skalläven redovisa olika alternativ för markanvändningen i vissa delar av områdenaSarek-Pile och Kebnekai-se. Den översiktligamarkanvändningsplanering som pågår i berörda kommuner bör fortsätta medutgångspunkt i riktlinjema för hushållning med mark och vatten.Planeringsarbetet bör samordnas med arbete att avgränsa deobrutna Qällområdena. Följande utgångspunkter bör gällaför den fortsatta planeringen för Qällområdet utanför de obrutna Qällområdena.De områden som är mest tillgängliga för friluftslivet och har störstnaturvärden bör i så stor utsträckning som möjligt bevaras obebyggda.Tillkommande bebyggelse bör styras till områden där en vissbebyggelseutveckling redan har ägt rum. Attraktiva områden ulan dominerandebevarandeintressen och som i övrigt är lämpade för bebyggelse bör i förstahand reserveras för anläggningar som tillgodoser turismens och friluftslivetsbehov. Del är angeläget att en bättresamordning kommer till slånd mellan den fysiska riksplaneringen och denregionalpoliliska planeringen. Arbetet under planeringsskedet har visat attdet för flera regioner i landet krävs särskilda överväganden om hur samordningskall ske mellan riktlinjema i den 1978/79:213 Bilaga 2 137 fysiska riksplaneringen och de regionalpoliliska riktlinjema.Stora delar av Norrbollens län, särskilt Qällområdet, utgör sådana regioner. De sysselsättningseffekter ochmöjligheter atl stödja befintlig service som en planmässig utbyggnad av bl. a.anläggningar för turism och frilids-boende kan ge bör uppmärksammas iplaneringen för Qällområdet. Utvecklingen av turismen i Qällområdet bör vidarestyras i en sådan riktning alt samiska intressen beaktas och så atl samema kanfå del av utvecklingens posiliva sidor. Del är därför enligt vad som anges iPM angelägel alt berörda kommuner beaktar inverkan på rennäringenav nya eller utvidgade etableringar för turism och friluftsliv. I planeringsarbetet bör ocksåQällvandringsledema uppmärksammas bl. a. med avseende på rennäringsintressetoch Qällsäkerheten. I och Jokkmokkskommunöversikter har vissa riktlinjer för bebyggelseutvecklingen i de obrutnaQällområdena angetts. Dessa överensstämmer inte med slalsmaklemas riktlinjerför markanvändningen i dessa områden. Samråd om ändring av de av kommunenangivna riktlinjerna bör ske mellan och kommunerna vidrevideringen av kommunöversiktema. Markdisposilionsplaner bör i förstahand upprättas för de delar av Qällområdet där exploateringsinlressena ärstarkast. I NorrbottensQällen gäller detta främsl de primärarekreationsområdena Abisko-KebnekaiseQäl-len och Tärna-Graddis Qällvärld. Degemensamma riktlinjer för planeringen av Qällområdet som har utarbetats isamråd mellan länsstyrelse och kommuner bör kunna ligga till grund för markdispositionsplaneringen.Del generalplanearbete som pågår för och området längs Graddisvägeni resp. kommuner bör utvecklas vidare enligt de riktlinjer somanges nedan och samordnas med planeringen för övriga delar av de primärarekreationsområdena. Planeringen för Täma-Graddisom-rådel bör samordnas med denplanering som genomförs för den del av området som berör och Storumanskommuner i Västerbollens län. I den fortsatta översiktliga planeringen för träskbör ytterligare preciseringar göras vad gäller avvägningen mellannaturvårdsintressena och utbyggnaden för turism och friluftsliv. Det gällersärskill för de delområden som avses bli föremål för planöverväganden på merdetaQerad nivå. Med hänsyn till de stora naturvärdena vid börsärskild vikt läggas vid atl studera de begränsningar som bör gälla förturismens utnyttjande av området. Tillkommande enskild fritidsbebyggelse börundvikas inom det s. k. exklusiva vägomland som har avgränsats i länets Qällplane-ring,dvs. i dalgången väster om . Målsättningen i pågåendeplanering atl särskilt uppmärksamma behovet av enklare övematlningsanläggningarbör fullföQas. Rennäringens markanvändningsintressen bör ägnas storuppmärksamhet i den fortsalla planeringen. Ytterligare samråd bör ske medföreträdare för berörda samebyar. Den tidigare påbörjade översiktliga planeringen förområdet kring 1978/79:213 Bilaga 2 138 Slor uppmärksamhet bör ägnas åt avvägningen mellannaturvårdsinlressena och utbyggnaden för turism och friluftsliv. börreserveras för övematlningsanläggningar som tillgodoser turismens ochfriluftslivets behov. Ytterligare enskild fritidsbebyggelse bör undvikas inomdet exklusiva vägomlandet, dvs. i dalgången väster om . Planeringsläget för de primära rekreationsområdenaskall redovisas till regeringen . bör i samband medredovisningen av länsplanering 1980 lämna en redogörelse för planeringsarbetetför och . Arbetet med att säkerställa Sjaunjaområdelsnaturvärden bör drivas vidare av . I de delar av Qällområdet där länsstyrelse ochkommuner bedömer att markdispositionsplaner f. n. inte behöver upprättas börstatsmaktemas riktlinjer beträffande markanvändningen kunna tillgodoses genomatt kommunöversiktema ulvecklas vidare och genom att man vidtar de planeringsåtgärderi övrigt och de säkerställandeåtgärder som med hänsyn lill riktlinjema bedömserforderliga. har i skrivelse tillregeringen uttryckt oro för den framtida verksamhelen vid raketskjutfalletEsrange med hänsyn lill bebyggelseutvecklingen m. m. inom och i anslutning tillskjutfältet. Skjulfältet ligger till huvuddelen inom obrutet Qällområde.Länsstyrelsen bör samråda med kommun om riktlinjer i kommunöversiktenvars tilllämpning inte försvårar verksamhelen vid skjutfältet. Länsstyrelsenbör vidare samråda med , domänverket och förelrädare förEsrange om planerade skogsbilvägar inom området. I planeringsarbetet för fjällområdet bör samråd skeinom ramen för nordiskt regionalpolitiskt samarbete med berörda myndigheter iFinland och . Det är angelägel att mer preciseradeslällningslaganden till markanvändningen i kustområdet kan redovisasav kommunema i form av markdispositionsplaner vilka är antagna avkommunfullmäktige. Den översiktliga markanvändningsplanering som pågåri berörda kommuner bör fullföQas med beaktande av föQande. Särskilduppmärksamhet bör ägnas åt att tillvarata utvecklingsmöjligheterna för turismoch friluftsliv och att tillgodose naturvårdens intressen i området. Kommunerna bör i planeringsarbetet samarbeta medvarandra och med i syfte att uppnå gemensamma ställningstagandentill bl.a. ulbyggnad av anläggningar för turism och friluftsliv ochutvecklingen av fritidsbebyggelse. Möjlighetema att bevara eller genom olika åtgärderöka tillgängligheten till stränderna bör uppmärksammas. I det yttre skärgårdsområdet, i Prop.1978/79:213 Bilaga 2 139 strandnära områden och på de öar som är av stort värde förfriluftslivet bör man undvika ytteriigare enskild fritidsbebyggelse. Även iövriga kustavsnitt kan den planerade fritidsbebyggelsen behöva begränsas.Särskilt bör delta uppmärksammas i kommun. Utrymme lorde finnas förkomplettering av fritidsbebyggelse i de inre delama av kustområdet. En närmare bedömning av de lägensom har angetts av länsstyrelse och kommuner för sådan industri som behandlas iden fysiska riksplaneringen kommer i enlighet med vad som anges i PM 1978-09-07all göras i det pågående arbetet med en ny rapport om hushållning med mark ochvatten. I avvaktan på de ställningstaganden som rapporten kan föranleda börhandlingsfriheten så långt möjligt bevaras på de platser för vilka genomfördastudier visar att goda förutsättningar för lokalisering av sådan industriföreligger. Fiskets intressen bör i enlighetmed vad som anges i PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsallaplaneringen för kustområdet. De miljöer som har särskild betydelse för skildafiskarter bör skyddas och fiskeulövandel ges tillräckligt utrymme i förhållandetill andra former av vattenanvändning. Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom alt har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78:9, rskr 1977/78:100). Den översiktligamarkanvändningsplanering som enligt riktlinjema i den fysiska riksplaneringenskall utföras för huvudälvamas dalgångar bör fullföQas i den omfallning som ärmotiverad med hänsyn till de anspråk som ställs på användningen av marken iolika delar av dalgångarna. Markdispositionsplaner bör i första hand upprättasför de delar av älvdalama där marken är eller kan väntas bli efterfrågad förbebyggelse.