prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — Det får givetvis ankomma på skattskyldig sora i deklarationen yrkar avdrag för gåva attstyrka att gåva utgivits. Några särskildaformkrav härför anser vi inte erforderliga. En grundläggande förutsättning för att avdrag skall medges måste dock vara att handling som utvisar såväl gåvans storlek som den mottagande organisationens identitetbifogas självdeklarationen. Kvitto som utvisaratt ett belopp motsvarande gåvan satts inpå postgirokonto eller bankgirokontosom tillhör organisationen bör normalt kunna godtas. Det kan med häns/n härtillvara lämpligt att i förteckningen anger organisationernas kontonummer. Även ett kvitto utfärdat av organisationen börsjälvfallet godtas. Prop.1978/79:160 '54 5 arvsskj\ttefrihet för trossajfutid m.m. Enligt lagen om arvsskatt och gåvoskatt (AGL) har arvsbeskattningen formen av enarvslottsskatt som utgår på arvingars och testamentstagares lotter i dödsboet. Skattskyldig är den som förvärvar egendomen. For bestämmandeav skatten indelas de skattskyldiga i tre olika skatteklasser, för vilka olika skatteskalor gäller. Arvsskattan kompletteras med en gåvobeskattning, som utgår efter samma skatteskalor som arvsskatten. Enligt 3 § AGL är staten befriad från arvsskatt och gå-voskat". Sådan befrielse tillkommer dessutom enligt nämnda lagrum vissa organisationer som ansetts främja ändamål av höggradigtallmännyttig karaktär. Härutöver är vissaandra organisationer med allmännyttiga ändamål befriadefrån gåvoskatt enligt 38 § AGL, För de.nna grupp beräknas jämlikt 28 § AGL arvsskatten enligt klass III och inte enligtklass II som tillämpas förövriga juridiska personer.Skillnaden .mellan skatteskalorna fördessa klasser är att skalan för klass III förlotter . stannar vid medan skalan förklass II fortsätter att stiga avseendedel av lott sora överstiger 1 milj, kr. Vi har i avsnitt 2.2.2. redovisat vilka slag av organisationersom hör till de två nämndagrupperna av organisationer som ärgynnade i arvs- och gåvoskattehänseende. Förorganisationer med religiösa andamål gäller följande. Fri från såväl arvsskattsom gåvoskatt är endast - närmast dågenom de s.k. rikskyrkliga organen Prop.1978/79:160 155 .Tiissionsstyrelse, svenska kyrkanscentralråd för evangelisation och församlingsarbete,styrelsen för i utlandet ochsvenska kyrkans diakoninämnd, Gnunden härför är att dessa organ ansetts omfattas av denskattebefrielse som tillkommer staten. församlingar åtnjuterdäremot - i egenskap av kommuner - endastbefrielse från gåvoskatt. Befriade från gåvoskatt men ej frånarvsskatt är vidare kyrkor samt stiftelser ochsammanslutningar med huvudsakligt syfte att främja religiösa ändamål. Dessa organisationer tillhör i enlighet med vad so- nä.mnts klass III vid arvsskatteberäkningen. Begreppet kyrka diskuterades i samband med religionsfrihetslagstiftning. Enligt punkt 7 av anv.till 53 § KL avses med kyrka en till hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. idess egenskap av ägare till viss för verksamhet avsedd egendom. Dennabegreppsbestämning torde vara tillämplig äveni gåvoskattehänseende. I har väcktsmotioner om att bl.a, de fria trossamfunden skall befrias även frånarvsskatt mot bakgrtind bl.a. av att är befriad frånsådan skatt. avstyrkte skatteutskottet motioner i ämnet med hänvisningtill att regeringen väntades ta ställning till fråganinnan proposition angående beskattningen av ideella föreningar lades fram (SkU 1975/76:52) godkände vad utskottet hade anfört. 1976/77:135 om ändraderegler för beskattning av ideella föreningar, m.m., anförde föredragande statsrådet att fråganom arvsskattefrihet för trossamfunden bör remissbehandlas innan den avgörs av statsmaktema. Genom tilläggsdirektiv,beslutade vid regeringssammanträde den 14april 1977, uppdrogs åt oss att lägga fram förslagi fråga om arvsskattebefrielse för svenska kyr- 1978/79:160 156 kans församlingaroch de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer. Vår uppgift är att frånskattetekniska utgångspunkter utforma ett förslag till arvsskattebefrielse för bl.a. de fria trossamfunden som underlag för remissbehandling. Däremot ingår inte i uppgiften att ta ställning till om ett sådant förslag bör genomföraseller ej. församlingarskall enligt direktiven omfattas av förslaget.Enligt vår uppfattning bör i samma månäven kyrkor som tillhör arvsskattebefrias. Vidare skallenligt direktiven förslaget om arvsskattefrihetomfatta de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer. Vår uppgift ärhärvid i första hand att ta ställning till vilka krav som börställas för att en organisation skall anses som trossamfund iförevarande sammanhang. Som vi redan tidigare nämntförstås .med trossamfund enligt 4 §religionsfrihetslagen, förutom , sammanslutningför religiös verksamhet, vari ingår att anordna gudstjänst. Vi harnär vi utformat vårt förslag omavdrag för gåvor utgått från derjna bestämning. Som förutsättning för avdragsrätthar vi uppställt att organisationen regelbundet anordnar offentlig gudstjänst. Skälet härtill är att vi ansett att endast organisation somuppfyller ett visst mått av bredd och kontinuitet iverksamheten bör omfattas av avdragsrätten. Vidare omfattar nämnda förslaggåvor till samarbetsorgan för trossamfund och till organisa-ticner som är anknutna till trossamfund och vars verksamhet kananses utgöra ett led i samfundets. Enligt våruppfattning lämpar sig den avgränsning som 1978/79:160 157 vi sålunda föreslagit i frågaom avdrag för gåvor även i arvsskattehänseende. Huruvida även andra religiösa organisationer bör tillerkännasarvsskattebefrielse är däremot en större fråga och börenligt vår uppfattning inte prövas utan att ävenövriga skattefrihetsregler i AGL sesöver. En sådan översynligger utanför vårt uppdrag. Vi föreslår i enlighet härmed att en arvsskattebefrielseskall avse den grupp av religiösaorganisationer som omfattas av vårtförslag angående gåvoavdragsrätten. I lagtexten bördock organisationerna beskrivas påett utförligare sätt än vad vi föreslagit i frågaom avdragsrätten. Vi har i det sammanhangetansett att benämningen trossamfund utan olägerJiet kan o.mfatta även organ för trossamfund såsom lokal- eller domkyrka som hör till samt församling. I nu förevarandesammoinhang, där fråga är om organisationens egen ställning i beskattningshänseende, synes derjia teknik mindre lämplig. Vi har därför i lagtextförslagetpå ett utförligt sättangett vilka organisationer som skattebefrielsen avser. Begreppet trossamfundfår därmed en snävare innebörd i AGL äni KL, men vi anser att detta knappast medförnågon nämnvärd olägenhet. Prop.1978/79:160 158 6 1'KRAFTTRÄDANDE M.M. Enlagstiftning om avdragsrätt för gåvor enligt vårt förslag bör kunna träda i kraft och avse gåvor som lämnasefter denna tidpunkt. Även en lagstiftning om arvsskattebefrielse förtrossamfund m.m. bör kunna träda i kraft nämnda dag. Den bör självfalletinte avse testamentsförvärv för vilka skattskyldighet inträtt . Destatsfinansiella verkningama av en avdragsrätt utformad enligt våra förslag ärutomordentligt svåra att uppskatta. Alltför många osäkrafaktorer föreligger för att en beräkning i egentlig bemärkelse skall varameningsfull. Vi får därför begränsa oss till att ange ett räkneexempel. Exempletbygger på antagandet att 500 000 personer med avdragsrätt gerbort i genomsnitt . Den genomsnittliga marginalskatten antas vara60 fa. Med dessa förutsättningar blir skattebortfallet 120 milj, kr,,varav knappt hälften avser skatt. Vi vill understryka attdetta endast är ett exempel på effekten av en avdragsrätt ochinte ett uttalande om att just de angivna antagandena kan anses sannolika. Skattebortfalletom vårt förslag beträffande arvsskattebefrielse för trossamfundm.m. genomförs torde bli relativt obetydligt och behöverknappast beaktas vid budgetberedningen. Prop, 1978/79:160 159 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (DsB 1977:2) Avdrag för gåvor Utredningens förslag har kritiserats kraftigt av mångaremissinstanser. Åtskilliga avstyrker att en avdragsrätt för gåvor införs.Flertalet av de instanser som är positiva till en avdragsrätt menar emellertidalt den bör ges en annan form än den föreslagna. Endast ett fåtal instanserbiträder utredningsförslaget. Kritik har också framförts mot enskildheter iförslaget, bi. a. rörande avdragets närmare utformning. Införandet av en avdragsrätt för gåvor avstyrks av Ar/?/V5.RSV, i . en minoritet vid iJönköpings län, i län, en minoritet vid länsstyrelserna iMalmöhus saml . länsstyrelserna i , ,och . , Lundsoch , SACOISR. KLYS, LO, RFHL, SFR. , en minoritet inomLandstingsförbundet, Svenska sektionen av , Sverigeskristna ungdomsråd. Ungii örnars riksförbund. CUF.EIO, , Förbundel Vi unga och . Att avdrag för gåvor bör införas vid inkomsttaxeringenanser en minoritet vid i , länsslyrelsen i Jönköpingslän, en minoritet vid länsslyrelsen i län, länsslyrelsen i ,en minoritet vid länsstyrelserna i , . AFF, CFB, FOS, för fred och frihet. Svenska frisksporlförbundel.KFUKIKFUM, , . RFMA, , . Rädda barnen, freds-och skiljedomsföreningen. mot hjärt- ochlungsjukdomar. Svenska rödakorset, frikyrkoråds samarbetsnämnd. vetenskaps publikalion-skommittéför , . , Filadelfiaförsamlingen i . RfW och DKSN. Tveksamma är i , RNS och FPU,Vissa instanser har ej tagit ställning till om avdragsrätt för gåvor skall införas.Till dem hör SIDA, kammarkollegiet, , . SESG.länsstyrelsen i , RF, MRA och MHF. Från flera håll har principiella skäl anförts mot attavdragsrätt införs. Man har menat att gåvor är typiska levnadsomkostnader ochej kostnader Prop.1978/79:160 160 för intäkternas förvärvande. En avdragsrätt för gåvorskulle således innebära ett avsteg från gällande grunder förskattelagstiftningen. Till dem som har avstyrkt förslaget på bl. a. dessagrunder hör KRNS, RSV. SACOISR och TCO. Mänga har ansett avdragsgilla gåvor vara ett odemokratisktsätl att bidra till behövande organisationer eftersom alla skattebetalare skullefinansiera bidragen i och med att varken givare eller gåvotagare beskattades.Från främst handikapprörelsemas håll har också befarats att det skulle ledatill en förskjutning av ansvaret från samhället till enskilda välgörare.Bidragen från det allmänna har också befarats minska till följd avskattebortfallet -som många menat skulle bli större än vad utredningen räknatmed. Man har också hävdat att det skulle vara förnedrande för mottagaren att fäs. k. allmosor i stället för att samhället tog ett direkt ansvar. Från dessaståndpunkter har emellertid RTP tagit avstånd och framhållit att givandet isig själv har ett egenvärde. Till dem som har framfört kritik eller farhågor av nunämnt slag hör länsstyrelserna i ochGävleborgs län, DHR, HCK, KLYS,LO, MS-förbundel, RFMA, RFHL, RNS, SCC, SFR, en minoritet vid , . Länkarnas rik.sförbund.Svenska scoutförbundet, Unga örnars riksförbund, CUF, EIO, FPU, unga. En annan principiell invändning har varit, att det voreosunt att införa ett "affärsmässigt" tänkande i givandet, vilket istället bör ske av helt ideella och oegennyttiga aspekter. Man har härvid ävenbefarat att det skulle leda till en förskjutning av givandet till deorganisationer som omfattades av avdragsrätten medan organisationer som stodutanför skulle få mindre bidrag . Nybildade organisationer skulledärigenom få svårt att etablera sig. Konsekvenser av detta slag betonas av bl.a. länsstyrelserna i , och . Svenskasektionen av , Rädda barnens riksförbund, SFR, , , Krislen vetenskaps publikalionskommiltéför , , krislna ungdomsråd. En del remissinstanser har befarat praktiska ochadministrativa svårigheter i taxeringsarbetet, vilket skulle stå i starkmotsättning till de effektivitetssträvanden som f. n. pågår inomtaxeringsarbetet. Detta har framhållits av bl. a. länsslyrelserna iStockholms. , , och , RSV, HCK, LO.TCO och EIO. Flertalet som tagit upp fråga om skattelättnadens form harförordat skattereduktion i stället för som utredningen föreslagit, avdrag fråninkomsterna. 1 huvudsak har rättviseskäl anförts härför eftersomskattelättnaden då inte skulle påverkas av inkomstens storlek. Det har ocksåanförts att det här inte är fråga om en kostnad för intäkternas förvärvandeutan om en lev- 1978/79:160 161 Till dem som förordat skattereduktion hörlänsstyrelserna i och . vetenskaps publikationskommitté JörSverige, CUF och FPU. Utredningens förslag förordas däremot av RSV, länsstyrelseni och Svenska kommunförbundel. LandstingsjÖrbundet har föreslagit att avdragsrätten begränsastill alt avse bara den statliga inkomstskatten för att inte ansträngakommunernas och landstingens ekonomi. Kritiken har varit särskilt stark vad gäller frågan om avgränsningenav mottagarkretsen. I denna fråga har även de instanser som principiellt tillstyrktförslaget kommit med invändningar. Enbart ett fåtal instanser har godtagit eller i vart fallej invänt mot den avgränsning som föreslagits av utredningen. Hit hör LVF, MS-förbimdet,RFMA, RTP. RiksjÖreningen mot cancer. Rädda barnens riksförbund, SCC, Svenskafreds- och skiljedoinsJÖreningen, mot hjärt- ochlungsjukdomar, vetenskaps pubtikationsko/n-mitté för ochMosaiska JÖrsamlingarnas i centralråd. Från flertalet håll har emellertid förslaget kritiserats iifrågavarande avseende. En del instanser har helt allmänt framfört attförslaget leder till gränsdragnings- och rättviseproblem. Man har vidare hävdatatt all ideell verksamhet ur samhällets synpunkt borde betraktas som likavärdefull och i lika mån främjas. Kritik av sådant slag har framförts av bl. a.KRNS, RSV, länsstyrelserna i , , , ,och , domkapitlen i och , SACOISR,LO. , , , , , , ,samt Förbundet unga. Frånflera håll har man varit speciellt kritisk överalt organisationer som sysslarmed idrotts- och nykterhetsverksamhet lämnats utanför. Detta har framförts avbl. a. en minoritet vid länsslyrelsen i , länsstyrelserna i Malmöhussamt , , frikyrkoråds samarbetsnämnd,, lOGTjNTO, Svenska frisksporlförbundel, , kristna ungdomsråd, RF, MHF och DKSN. Stark kritikhar också riktals mot att organisationer som sysslar med barn- ochungdomsverksamhet lämnats utanför. Några har ansett detta vara inkonsekvent ochorättvist eftersom trossamfund som sysslar med denna verksamhet skulle ingå i mottagarkretsen.Kritik häröver har framförts av bl. a. RSV, kammarkollegiel, länsstyrelserna iJönköpings, och , KFUKIKFUM, och kristna ungdomsråd. Även andra verksamhetsgrenar har ansetts varadiskriminerade som kultur, miljövård, utbildning, narkotikabekämpning m.fl.Detta har fram-hållils av KLYS, Östra , . RfW resp. RNS. Vidare har bl. a. kammarkollegiel, AFF, CFB, 1978/79:160 162 FOS och anmärkt mot attfrivilliga försvarsorganisationer har lämnats utanför. Meningarna har också varit delade vad gäller utredningensförslag om att en förteckning - med icke bindande verkan - skall upprättas avRSV. Även de instanser som av olika skäl avstyrkt förslaget har i vissa falltagit upp frågan om hur man - om förslaget skulle genomföras - på bästa sättskulle utforma förslaget processuellt sett. Företrädesvis har diskuteratshuruvida förteckningen bör vara bindande eller ej. Till dem som ulan att närmare gå in på frågan om bindandeeller ej bindande förteckning biträtt utredningsförslaget hör LVF, Krislenvetenskaps puhiikationskommitié för , ,, Filadeljiaförsamlingen i Slockholm, , - som tillagt att det bör räcka med att samfundetsnamn är infört och att däri bör inräknas lokala och regionala organ.Internationella kvinnoförbundet för fred och frihet och i Kalmarlän har tillstyrkt att förteckningen ej skall vara bindande med hänsyn lillbl.a. att det annars kunde missgynna nystartade organisationer som ibland kanbildas mycket snabbt, exempelvis vid katastrofliknande situationer. Många har hävdat att förteckningen - om en sådan skallupprättas -i stället borde vara bindande. Hit hör RSV, länsslyrelserna iJönköpings, , och , och , RTPoch . KRNS och Mosaiska församlingarna i centralråd harifrågasatt behovet av en förteckning om den ej görs bindande. KRNS menar att någonföreskrift i taxeringslagen ej behövs för att RSV ska kunna ge vägledandeanvisningar härvidlag. Man har i övrigt motiverat sitt ställningstagande fören bindande förteckning med bl. a. att det annars skulle bli just de tveksammafallen som taxeringsnämnderna fick ta ställning till, eftersom de mer självklarafallen torde finnas upptagna på listan. Det skulle också härvid föreligga storrisk för att avdragsyrkanden kom att behandlas olika av olika taxeringsnämnder.Vidare har man befarat att ett stort antal taxeringsprocesser - angående fråganom en viss organisation skulle upplagas i förteckningen eller ej - skulleuppkomma, som dessa kom att röra sig om förhållandevis små belopp.Länsstyrelsen i menar också att några större problem förflertalet nystartade organisationer ej skulle uppstå eftersom förteckningen ejavsågs vara klar förrän till deklarationstillfället. RTP har i och för sigfunnit det angeläget att RSV upprättar en bindande förteckning men menar attriksdagen ska fastställa de kriterier som ska gälla för avdragsrätten. En inomRSV organiserad lekmannanämnd skulle sedan få avgöra de fall då tveksamhetföreligger om organisationen ska uppföras på förteckningen eller ej. Länsstyrelseni och Svenska rolaryrådet har ställt sig avvisande till denföreslagna förteckningen. Prop.1978/79:160 163 RSV har behandlal frågan mycket uiföriigi. Verket befararatt den av utredningen föreslagna lagstiftningsmetoden kan få olämpligabiverkningar bl. a. på grund av att etl avgörande huruvida en viss organisationskall komma med i förteckningen eller ej - med hänsyn lill nuvarande målbalanser- skulle komma atl ta . trots den stora ekonomiska belydelsen förföreningen. Ur skatteadministrativa synpunkler förordas därför en bindandeförteckning. RSV frågar sig emellertid om detta med hänsyn lill 8 kap. 13 §regeringsformen skulle vara konstitutionellt möjligl. RSV föreslår i ställetatt man i anvisningarna till Khdels inför en allmänl formulerad regel omavdragsrätt för vissa gåvor och dels delegerar till regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer att förordna att bidrag till vissa särskilt uppräknadeinstitutioner skall vara avdragsgilla. Del bör av lagtexten härvid klartframgå att det är fråga om anvisningar från RSV och ej föreskrifter. Med tankepå att RSV enligt utredningens förslag skulle tilldelas den krävande ochkänsliga arbetsuppgiften alt i prakliken besluta om lagstiftningens fakliskaeffekter beklagar också att ulredningen inle redovisat någon närmareanalys av de berörda föreningarnas struktur och insamlingsverksamhetens formerm. Även SIDA har funnit del angelägel alt lagstiftarenpreciserar de riktlinjer som ska gälla för RSV och därmed även SlDA:sprövning, eftersom del förutsätts al RSV vid uppgörandet av förteckningen skakunna inhämta yttrande från SIDA. Från flera håll har framförts kritik mot utredningensantagande att några nämnvärda svårigheter ej torde uppkomma vid gränsdragningenmellan gåva och medlemsavgift. Bland dem som tagit upp frågan har man i deflesta fall funnil all stora kontrollsvårigheter kommer att uppstå. atl organisaiionerna i vissa fall ändrar sin struktur och låler medlemsavgifternai stället ersättas av gåvor. Vidare påpekas att om ett kvitto på insättningtill visst postgirokonto ska räcka som bevismedel kan ju det likaväl avsemedlemsavgift som gåva. medlemmar skulle komma i ett oförmåligiläge gentemot de ftia samfunden. av kyrkoskatten är ju f.n. att betraktasom en form av "medlemsavgift". Man kan befria sig från den om manutträder ur kyrkan. i har härvid särskilt påpekat att fråganom medlemsavgifternas utformning och uppbörd är en av de känsligaste frågorna ide pågående samtalen om ändrade relationer mellan stat och kyrka. Till dem somtagit upp dessa problem hör KRNS, länsstyrelserna i . domkapitlen i , och , SACOISR,Svenska kommunförbundel, , frikyrkoråds samarbetsnämnd,TCO, och . Ur kontrollsvårighetssynpunkter har invändningar ävengjorts beträffande förslaget om att ett kvitto på inbetalning tillorganisationens post- eller bankgiro kan godtas som bevismedel. Från flera hållhar man ansett att det 1978/79:160 164 i stället borde krävas att en gåvobekräftelse frånorganisationen företes. RSV har ifrågasatt om man inte uttryckligen måsteuppställa ett krav i lagtexten om att kvitto eller liknande skall företes. Iannat fall befarar RSV ett resurskrävande anmaningsinstitut. Till dem som iövrigt tagit upp denna fråga hör länsslyrelserna i , , och . LVF, Rädda barnens riksförbund ochSveriges frikyrkoråds samarbetsnämnd har emellertid funnit att man normalt börkunna godta post- eller bankgirokvitto för all avlasta mottagande organisationersådana administrativa besvär och för att bevara medlemmarnas rätt tillanonymitet. Utredningens förslag rörande arvsskattebefrielse förtrossamfund m. m. har i regel tillstyrkts av de remissinstanser som tagit uppfrågan. Man har främst hänvisat till rättviseskäl. De skiljaktigheter mellanolika samfund och deras organisationer som arvsskattelagen gör i fråga omskattebefrielse, skulle härigenom undanröjas. Till dem som tillstyrkt eller ej haft något att erinra molförslaget om arvsskattebefrielse hör RSV, i ,domkapitlen i , , och , SACOISR, , frikyrkoråds samarbetsnämnd,kristna ungdomsråd, förSverige, Mosaiska församlingarnas i centralråd, Filadelfiaförsamlingeni Slockholm och . Till dem som avstyrkt förslaget hör länsstyrelserna iVärmlands och samt RFMA. 1978/79:160 I65 Propositionens huvudsakliga innehåll ................................. I 1 Förslag tilllag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 3 2 Förslag tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) 8 3 Förslag tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623).. 16 4 Förslag tilllag om ändring i uppbördslagen (1953: 272) 18 5 Förslag tilllag om ändring i lagen (1958: 295) om sjömansskatt .... 21 6 Förslag tilllag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m................................................... 22 7 Förslag tilllag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse 25 8 Förslag tilllag om upphävande av förordningen (1972:140) om skaltebortfallsbidrag 27 9 Förslag tilllag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall 28 10 Förslag tilllag om skattelättnad för vissa gåvor ............. 30 11 Förslag tilllag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 30 12 Förslag tilllag om ändring i stämpelskattelagen (1964: 308) 34 13 Förslag tilllag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring 35 14 Förslag tilllag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 36 15 Förslag tilllag om ändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer............................................................. 37 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 38 1 Inledning........................................................................... 38 2 Fortsattreformering av inkomstskatten ........................... 42 2.1 Inledning...................................................................... 42 2.2 Det kommunalaskatteunderlaget ............................... 43 2.3 Tekniskanpassning av skatteskalan, m.m................... 46 2.4 Marginalskattefrågor,m.m........................................... 47 2.4.1 Sänktamarginalskatter för ..................... 47 2.4.2 Marginaiskattespärr............................................ 52 2.5 Folkpensionärernasskattelättnader............................ 55 2.6 Tekniska frågor........................................................... 57 3 Avdragsrätt för gåvor........................................................ 62 3.1 Inledning..................................................................... 62 3.2 Allmännaöverväganden.............................................. 63 3.3 Avdragsrättensnärmare utformning............................ 67 3.4 m. m......................... 71 4 Kostnader ochfinansiering................................................ 72 5 Hemställan........................................................................ 74 6 Beslul .............................................................................. 75