prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Gällande praxis påområdet innebär enligt att det i de fiesta fall inte sker någonspeciell bokföring av sådana poster föreslår atl det införs enuttrycklig bestämmelse i jordbruksbokföringslagen enligt vilken jordbrukarnaåläggs att föra en speciell hushållsbok över gjorda uttag för ochvidare en föreskrifi om att de bokförda månadsuttagen skall införas i dagbokeni slutet av . 1 betänkandet har tagits upp fråganom s. k. tyst kvittning i samband med uttag föravdragsgilla underhålls-ochreparationskostnader. Utredningen har i det sammanhanget uttalat att en sådantyst kvittning inte kan accepteras och atl t. ex. uttag av virke som användsför reparation på en fastighets bostadshus skall bokföras. Kammarräiien iJönköping påpekar att del i lagtexten använda uttrycket "uttag urverksamheten" inte läcker sådana fall. Enligt kammarrätten innebär detangivna förfaringssättet inget uttag ur verksamheten ulan närmast ett uttag fördensamma. Paragrafen innehåller bestämmelser om verifikationer. LRF upplyser att flertalettransaktioner inom jordbruk och skogsbruk grundar sig på skriftliga avtal elleravräkningsbesked från olika föreningar. För alla sådana Iransaktioner ärförslaget i denna paragraf väl avpassat. Kravet iå att samtliga affärspartnersskall namnges är emellertid enligt LRF alltför Prop.1978/79:44 151 vittgående.Förbundet upplyser alt det i viss omfattning förekommer atl jordbrukareupplåter jordgubbsland och äppelodlingar m. m. till självplockare. Detförekomnier då atl uppåi hundratalet personer kanbesöka gårdar för atl plocka bär och frukter. Betalningen brukar erläggas medett visst belopp per plockad liter. Det kan enligt förbundet inte vara rimligtatl jordbrukaren i dessa fall skall vara tvungen atl avkräva kunderna namn ochadress. För denna typ av försäljning bör i stället de i den nya bokföringslagengällande reglerna om gemensamma verifikationer kunna tillämpas. Bestämmelserom gemensamma verifikationer har efterlysts även från andra håll. Länssiyrelseni påpekar atl del inte är ovanligt med massförsäljningar direkttill konsumenter av potatis, jordgubbar m. m. Paragrafeninnehåller bestämmelser om grundbokföring. LRFpåpekar att andra siyckei har en motsvarighet i 8 § andra stycket i den nyabokföringslagen. 1 sistnämnda lag har uttrycket "kontanta in- ochutbetalningar skall bokföras senast påföljande arbetsdag" givitsbeteckningen "kassabokföring". Denna beteckning har, utan någonmotivering, inte medtagits i utredningens lagförslag. Det är enligt LRFlämpligt att uttrycket "kassabokföring" tas med även i jordbruksbokföringslagen.Förbundet upplyser all i den mån del förekommer kontanta in- och utbetalningarinom jordbruksnäringen brukar dessa bokföras i en kassabok på samma sätt somvanligtvis sker i rörelse. Bestämmelsen i samma stycke om tidpunkten förbokföring av fordringar och skulder framstår enligt RSV som oklar till sinfunktion efiersom utredningen föreslår att den s. k. pärntmetoden skall fåanvändas generellt inom jordbruket. RSV tilläggeratt en jordbru käre oftast-ide fall bokföringen grundas på ett avräkningsbesked - inte har något egentligtinfiytande över handlingens utställande och alt en bestämmelse av della slag,som ju riktar sig lill den redovisningsskyldige, därför inte torde få nämnvärdeffekt. Utredningensförslag i det iredje slyckel atl den s. k. pärmmeloden skall få användasgenerellt inom jordbruks- och skogsnäringarna har fått ell övervägande positivtmottagande. Mcrvärdcskaiicuiredningen betonar att jordbrukarnas bokföring påett markant sätl skiljer sig från fiertalet andra näringsidkares med en jämförligomsättning. Jordbrukarna har nämligen en betydligt mindre fakturavolym än andranäringsidkare och förekommer det hos dem normalt ingen uifaktureringi egentlig mening. Såväl leveranser som inköp regleras i betydande omfattninggenom avräkningsbesked som upprättas av de producentkooperalivaföreningarna. uppfattning är att den renodladepärmmetoden skulle kunna användas i fiertalet fall inom jordbruket redan om mantillämpade den nya bokföringslagens mer restriktiva bestämmelser. 1978/79:44 152 deskatteutredningensäger sig mol denna bakgrund inte ha funnit skäl att rikta några invändningarmot lagförslaget i denna del. Även LRF har berört frågan om pärmmetodensanvändning inom jordbruket. Enligt förbundet torde antalet verifikationer inomflertalet jordbruk vara tämligen och. jämfört med rörelser medmotsvarande omsättning, oftast lägre. Förbundet upplyser alt det genomsnittligaantalet verifikationer per räkenskapsår för jordbruk med animalieproduklionvarierar mellan 150 och 300 och för övriga jordbruk mellan 150 och 250. Det kandärför enligt LRF med fog hävdas att merparten av alla jordbruk uppfyller dekrav som bokföringsnämnden har ställt på de rörelser där pärmmetodenhar fått lillämpas. Efiersom del inte är beloppets storlek ulan antaletverifikationer och möjligheten alt kontrollera dessa som bör vara avgörande förom en ren pärmmeiod skall få användas inom jordbruket bör det enligt LRF intekunna riktas några invändningar mot utredningens förslag i denna del. Ett par remissinstanser är emellertid kritiska tillförslaget om att pärmmetoden skall få användas generellt. Bokföringsnämndenpåpekar alt utredningens förslag i denna del innebär alt man även i mycketstora jordbruk skulle få rätt att tillämpa den renodlade pärmmetoden i singrundbokföring -något som bokföringsplikliga näringsidkare får lov alt göra ien myckel begränsad skala. påpekar också alt förslaget medföratt helt olika redovisningsprinciper skulle komma att gälla för enskildapersoner som driver jordbruk jämfört med sådana jordbruk som i stället drivs ien bokföringspliktig associationsform. Liknande synpunkier framförs av länsstyrelseni och Svenska revisorsamfundei som betonar att reglerna pådelta område bör vara likformiga för alla grupper av näringsidkare. Paragrafen innehåller bestämmelser omräkenskapsåret. Bestämmelserna har kommenterats av ett par remissinstanser. LRF framhåller alt skälet till atl brutnaräkenskapsår kom atl tillålas i den nya bokföringslagen var attbokföringsbyråerna annars skulle ha fått en alltför ojämn arbetsbelastning. Förden praktiska tillämpningen har emellertid RSV förklarat atl del i princip inteskall vara möjligl atl lägga om räkenskapsåret enbart av den anledningen attbokföringsbyråers arbetsbelastning är ojämn. De bokföringsbyråer som arbetarmed jordbruksbokföring är enligt LRF väsentligt färre än de som arbetar medrörelsebokföring. Detla innebär enligt LRF atl byråernas arbetsbelastning ijordbruksfallet i avsevärt större utsträckning än i rörelsefallet påverkarbehovet av brutna räkenskapsår. Förbundet efieriyser ett principuttalandeenligt vilkel just detta motiv lör ändring av räkenskapsår skall väga tungt. 1978/79:44 153 Denna paragraf innehåller vissa allmänna bestämmelser omårsbokslut. Förslaget i andra sivckci atlårsbokslutet skall tagas in i en bunden bok (årsbok) har kritiserats av LRF.Jordbruksbokföringslagen skall enbart tjäna syftet att ge underlag förlaxeringen varför det enligt förbundet borde vara möjligt att här vara mindrerigorös än vad man är i den nya bokföringslagen. Åtskilliga årsbokslut i jordbrukomfattar endast en sida och denna sida består ofia av ett datablad. Delförefaller inte rimligt, anser förbundet, att denna enda sida skall behövainföras i en bunden bok. 1 stället borde det räcka med att föreskriva atldalabladet skall klistras in i bunden bok eller på annat vis förvaras påbetryggande sätt. Förbundet föreslåren ändring i lagtexten och att där endastanges att årsbokslutet skall förvaras på betryggande sätt. Lagrummet har kritiserats även frånannat håll. Enligt lagförslaget skall årsbokslutet skrivas under av denredovisningsskyldige med angivande av dagen för underskriften.Taxcringsnämndsordförandenas riksförbund anser an om två personer gemensamtdriver ett jordbruk som ett enkelt bolag är del lämpligt atl båda skriver underårsbokslutet. En sådan ordning föreslås också för det fallet att fieradödsbodelägare gemensamt driver ett dödsbos jordbruksfastighet. Förbundetföreslår att lagtexten kompletteras med en föreskrifi av i princip sammainnehåll som 11 § andra stycket sista meningen i den nya bokföringslagen. Paragrafen innehåller vissa begreppsdefinitioner. i länefterlyser regler som anger hur anskaffningsvärdet för hemmaproduceral lagerskall bestämmas. Dessa paragrafer innehåller värderingsreglerför olika posler i balansräkningen. Länssiyrelsen i Ösicrgöilands länanser det vara tveksamt om den värderingsmetod som innebär attanläggningstillgångar och omsättningstillgångar tårtas upp till högstanskaffningsvärdet verkligen behövs i en lag som enbart skall tillvarata deskattemässiga intressena. Enligt tillgodoses dessa intressen bästgenom atl man sätter en lägsta gräns för värderingen av tillgångar. Ävenlänssiyrelsen I har kritiserat dessa bestämmelser frånprincipiella utgångspunkter. ifrågasätter nämligen om det finnsanledning att över huvud taget skriva in värderingsregler i en lag som skallreglera skyldigheten att föra räkenskaper som underlag för taxeringen.Länsstyrelsen erinrar i sammanhanget om atl lägstreglerna redan finns ikommunalskattelagen och att högstregler är motiverade endast om lagen skall tahänsyn lill borgenärsintressena. 1978/79:44 154 Paragrafen innehåller bestämmelser omresultaträkningen och ett schema för hur denna skall uppställas. Som villkor för att få använda en annanuppsiällningsform för resultaträkningen än den som anges i schemat anserlänssiyrelsen i att det i analogi med vad som gällerenligtden nya bokföringslagen bör uppställas ett krav på att mindre än tio anställdaskall ha varit sysselsatta i verksamheten. En fråga av annat slag har tagils upp avlänssiyrelsen i . anser att om taxeringslagens bestämmelserom skyldighet att lämna kontrolluppgifier kommer att behållas är del lämpligtalt dela upp verksamhetens intäkter i ytterligare varugrupper. Därigenom skullenämligen avstämningen av kontrolluppgifierna underlättas. Paragrafen innehåller bestämmekser ombalansräkningen och ett schema för hur denna skall uppställas. Enligt LRF lalar praktiska skäl för attbalansräkningens schema inte bör delas upp i alltför många underrubriker. Delgör alt befintliga rubriker måste läcka tämligen stora begrepp och altrubrikerna måste vara mycket klara och entydiga. Förbundet påpekar attutredningen underrubriken i det föreslagnabalansschemat har blandat fast egendom med lös egendom. Punkten 4 ("Övrigainventarier") under denna rubrik bör enligt förbundet fiyttas och istället ges benämningen "Lösa inventarier". i Östeigöilands lön påpekar atl denpågående utvecklingen från mindre till större brukningsenheter medför ett ökatbehov av krediter och upplåning. Det kan därför enligt varalämpligt att även föra över den nya bokföringslagens bestämmelser om ställdapanter och ansvarsförbindelser till jordbruksbokföringslagen. Mot bakgrund av all skyldigheten atl föraräkenskaper enligt utredningens förslag har en annan innebörd änbokföringsskyldigheten enligt den nya bokföringslagen bör enligt hovrätten överSkåne och uttrycket "bokföring" inte förekomma i benämningenpå lagen. Ordet "jordbruksbokföring" anser hovrätten också varamissvisande eftersom aktiebolag, ekonomiska föreningar (sambruksföreningar)och handelsbolag, som driver jordbruk eller skogsbruk, är bokföringsskyldigaenligt den nya bokföringslagen. Hovrätten förordar atl lagen fåren rubrik somanger alt bestämmelserna i den gäller för enskilda jordbrukare och avserskyldighet all föra räkenskaper. Medhänsyn till den hänvisning till balansräkning som förekommer i 30 § 1 1978/79:44 155 mom. taxeringslagen an.ser kammarräiien i attdetta lagrum bör omformas. Kammarrätten föreslår att lagrummet skall inledasenligt följande; "Har deklarationsskyldig for beskattningsåret varitskyldig alt upprälla årsbokslut - - - ." Lanihrukssiyrelsen föreslår atlövergången till de nya bestämmelserna skall få ske successivt och attjordbrukarna ges lid atl före övergången inhämta de kunskaper som erfordras föratt kunna upprätta ett årsbokslut. 1978/79:44 156 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1 Förslag lill jordbruksbokföringslag...................... 3 2 Förslag lill lag om ändring ibokföringslagen (1976:125) 11 3 Förslag till lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) 12 4 Förslag till lag om ändring iförordningen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen ................................................................. 14 5 Förslag till lag om ändring ikommunalskatielagen (1928:370) . 6 Förslag lill lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av Slallig inkomstskall för ackumulerad inkomst................................................................. 22 7 Förslag till lagom ändring i lagen(1973;323)om ikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), m.m............. 24 8 Förslag till lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt 25 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 27 1 Inledning..................................................... .... 27 2 Bokföringen inom jordbruket............................ .... 29 2.1 Inledning.............................................. 29 2.2 Behovei av en särskildjordbruksbokföringslag 31 2.3 Förslaget lill en nyjordbruksbokföringslag.... .... 32 3 Delsociala försäkringsskyddet för lantbrukare..... .... 43 3.1 Inledning.............................................. .... 43 3.2 Utformningen av del socialaförsäkringsskyddet för lantbrukare 44 3.3 Nuvarande beskattningsregler m. m........... .... 46 3.4 Föredragandens överväganden................. .... 48 4 Vissabeskaiiningsfrågor vid arrendeförhållanden.. .... 51 4.1 Inledning.............................................. .... 51 4.2 Civilrättsliga regier.................................. 52 4.3 Skatterättsliga regler.............................. .... 53 4.4 Föredragandens överväganden.................. 54 5 Rennäringsbeskatiningen................................. ... 56 5.1 Inledning.............................................. 56 5.2 Ingångsvärde för stamdjur i sambandmed övergång lill bokföringsmässig redovisning 57 5.3 Mervärdeskatten.................................... ... 58 6 Hemställan................................................... ... 59 7 Beslut......................................................... ... 59 1978/79:44 157 Bilaga1 Betänkande avgivet av utredningen om bokföringen inom jordbruket(Ds B 1977:8)........................... 61 Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över förslaget till en