prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — På hälso- och sjukvårdsenheterna finns ulöverläkare, sjuksköterskor, sjukvårdsbiträden, expeditionsföreslån-dare(plulonsofficer), en eller ivå värnpliktiga i handräckningstjänst samltandläkare och landsköterskor. Formerna för tandvård för värnpliktiga m.fl.(Fredstandvård -80 Fö 1977:03) utreds f n. Utgångspunkten för ulredningen ärall vårdansvaret skall föras över till folktandvården (prop. 1976/77:100 bil.7, FöU 1976/77:9, rskr 1976/77:154). 95 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:7 och de anställdas huvudorganisationer har slutil avtal omriktlinjer för företagshälsovård m.m. (prop. 1975/76:100 bil. 2, InU1975/76:34, rskr 1975/76:168). Avtalet har godkänts av regeringen och Irält ikraft den . Förelagshälsovården inom det statliga områdel skallenligt avtalet inriklas på all skydda arbetstagarna mol hälso- och skaderiskersom de kan bli utsatta för genom sitt arbele eller de förhållanden som della uiförsunder saml all medverka lill all arbetet anpassas till arbelslagarensarbetsförmåga. Som ett komplement till avtalet utfärdade regeringen ijuni 1976förordning (1976:556) med inslrukiion för regionala och lokala hälsoråd. Enligiförordningen skall det finnas regionala och lokala hälsoråd för planering ochledning av förelagshälsocentraler. 1977/78:139 har regeringen berett tillfälle au yttra sig övervissa överväganden om försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred. Till grundför övervägandena ligger en utredning som har genomförls av försvarelssjukvårdsslyrelse. I proposilionen konslaterade jag alt de försvars-anställdaomfattas av avtalet om statlig förelagshälsovård. Försvarsmaklen borde motdenna bakgrund i första hand ha ansvar och resurser för de värnpliktigashälso-och sjukvård, medicinsk medverkan i mobiliserings-ochkrigsförberedelsearbete saml utbildning mm. Jag förordade vidare samverkanmellan den statliga företagshälsovården och försvarsmaktens hälsooch sjukvårdbl.a. när det gäller personal. Överbefälhavarenhar bedrivit försök vid några förband med förenklat förfarandeför atl bedöma de värnpliktigas ijänslgöringsförmåga. Syftei med försöken ärbl.a. att pröva möjligheterna att vid bagatellartade åkommor låla befäl påplutonsnivå gemensamt med den värnpliktige göra en bedömning av denvärnpliktiges förmåga all tjänstgöra. Den värnpliktige har därvid räll altsjälv avgöra i vilken ulsiräckning han kan della i tjänsten. Del förutsättsdock att han först rådfrågar siu befäl. För alt kunna utnyttja de knappaläkarresurserna i samhällel på bästa säll föreslog jag i proposilionen altförändringar skulle vidtas vad gäller bedömning av de värnpliktigastjänstgöringsförmåga med utgångspunkt i erfarenhelerna från försöksverksamhelen.Vidare ansåg jag all ökad samverkan borde komma lill stånd mellan landslingenoch försvarsmaktens hälso- och sjukvård. Inomförsvarsmakten behövs på lägre regional och lokal nivå läkarinsatser för devärnpliktigas hälso- och sjukvård, rådgivning lill förbandschef samt medverkani ulbildningen. 1 proposilionen anförde jag alt det enligt min mening f n.finns underiag föratt anställa läkare på hel- eller halvtid på vissa siörregamisonsorter. På orter med mindre omfattande hälso- och sjukvårdsverksamhetbör man sträva efter alt tillgodose behovei av läkare genom samverkan medlandsiing och hälsoråd. Riksdagenhar godkänt de riktlinjer för organisaiion av försvarsmakiens hälso- ochsjukvård i fred somjag har förordal och bemyndigat regeringen att vidla deövergångsåigärder och ålgärder i övrigi som behövs för att genomföra vad jaghar förordal (FöU 1977/78:27, rskr 1977/78:354). Jagangav i proposilionen all ett omfattande arbele återstår med försvarsmaktenshälso- och sjukvård. En särskild utredare bör därför lillsäilas för delforisatta arbetet. Tillutredarens uppgifter hör bl.a. all överlägga med i försia hand landsiing ochhälsoråd men också med andra huvudmän för hälso- och sjukvård eller enskildaläkare om köp och försäljning av läkarinsatser. Syftei med överläggningamaskall vara all på berörda orter finna lösningar som lillgodoser försvarsmakiensbehov av läkare för bl.a. de värnpliktigas hälso- och Del II Fö:7 Skr 1978/79:103 96 sjukvård.De ekonomiska villkoren m.m. för köp och försäljning av läkarinsatser börregleras genom avtal mellan de militära myndigheterna och hälsoråd, landstingeller annan avtalspart. Utredaren skall utarbeta förslag till regeringensriktlinjer för sådana avtals upprättande saml medverka lill atl avtal slutes. Utredarenbör definiera och beräkna del loiala behovei av läkarinsatser på lägre regionaloch lokal nivå med uigångspunki i vad som anförs i prop. 1977/ 78:139.Resultatet härav bör utgöra underlag för de nämnda överläggningarna.Beräkningen av del totala behovei av läkarinsatser saml resultatet avöverläggningarna med landsiing och hälsoråd m.fl. bör därefter ligga lill grundför inrättande m.m. av läkartjänster. Utredarenbör planera för en successiv avveckling av del nuvarande systemet atl ulnylljavärnpliktiga läkare i fredssjukvården samt överväga hur tillfälliga behov avläkare skall tillgodoses t.ex. i samband med alt vakanser på läkarljänsleruppkommer. Iuiredningsarbelel ingår även att följa utbyggnaden av den statligaförelagshälsovården. Förslag lill riktlinjer bör utarbetas för samverkan mellanregionala och lokala hälsoråd och försvarsmaktens hälso- och sjukvård.Samverkanslösningar bör eftersträvas främsi beiräffande de delar avföretagshälsovården för de anställda som harslarka beröringspunkter medhälsovården för de värnplikiiga. Utredarenbör medverka i planering m.m. i de fall där del under utredningsarbetets gångblir aktuellt för företagshälsovården och försvarsmaktens hälso- och sjukvårdatt använda samma lokaler. Underiag för kostnadsfördelning vid gemensamiutnyttjande av lokaler m.m. bör utarbetas och ingå i de nämndariktlinjerna. De behov som föreligger beträffande särskilda hälsoundersökningarför flygande och dykande personal bör preciseras ytterligare. I samarbele medhälsoråden saml de militära myndighelerna bör en plan tas fram för hur fråganskall lösas, vari föreslås hur krav på flyg- resp. navalmedicinsk kompetensskall tillgodoses. Jag vill i delta sammanhang erinra om allförelagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten fn. utreds (A1976:01). Pålägre regional och lokal nivå bör vidare en organisation prövas där bl.a.insaiser för de värnpliktiga avseende sjukvård, psykosociala ålgärder ocharbetsmiljö samordnas i en hälsooch sjukvårdsenhet vid försvarsområdesförbandeller molsvarande förband vid marinen och flygvapnet. Utgångspunktenför utredningsarbetet skall vara atl kosinaderna för den nya organisationeninie skall översliga kosinaderna för nuvarande organisation. Detär angelägel alt utredaren så långt möjligt utnyttjar den sakkunskap som flnnsinom berörda myndigheler. Dessa bör inom ramen för sina ordinarie uppgiftertillhandagå utredaren med de utredningar och det bilräde i övrigt som behövsföratt ta fram nödvändigt underiag. Arbetel skall bedrivas i nära kontakt medoch under medverkan av de anställdas huvudorganisationer samt i kontakt medden värnpliktiga arbelsgruppen. Jaghar funnit atl utredningsarbetet är av sådan karaklär atl det bör bedrivasskyndsamt och atl det är lämpligt alt utredaren efter hand lägger fram förslagi olika frågor. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet alltillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga vissa frågor och genomföravissa överiäggningar m.m. i samband med organisationsföränd- 97 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:8 ringarinom försvarsmakiens hälso- och sjukvård i fred, all beslula om sakkunniga,experter, sekrelerare och annal arbetsbiträde ål utredaren.Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver alt kosinaderna skall belastafiärde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Folkrättens tillämpning m.m. under krig, neutralitet och ockupation Departemenischefen,statsrådet , anför. Underåren 1974-77 har på den schweiziska regeringens inbjudan representanter förett hundratal siater samt för vissa befrielserörelser dellagil i en konferens iGeneve om krigels lagar. Konferensens ändamål har varit att bekräfta ochulveckla de internationella, humanitära rättsregler som börgälla under väpnadekonflikter. Arbetel avslutades genom alt konferensen då anlog tvåtilläggsprotokoll till Genévekonventioner angående skydd för krigetsoffer. Det ena protokollet avser internationella konflikter och det andraicke-internationella konflikter. Konferensen antog också vissa resolutionerangående del fortsatta arbetel på folkrättens område. Tilläggsprotokollen har avschweiziska regeringen sänts ut lill alla regeringar som hade inbjudits lillkonferensen saml lill vissa befrielserörelser. Protokollen öppnades förundertecknande , varvid ett 50-lal stater,däriblandSverige, , och ,undertecknade protokollen. I protokollenstadgas att dessa skall träda i kraft efter del alt de två försiastaterna har insänt ratiflkaiionsdokument till den schweiziska regeringen.Detla torde innebära all protokollen kommer all träda i kraft eller . Regeringen avser alt i proposiiiontill föreslå all godkänner de båda tilläggsprotokollen.Beslut av kan vänlas under höslen 1978. 1 och med all de bådalilläggsproiokollen godkänns, aktualiseras för svensk del en rad frågor inomfolkrättens område. Det gäller i försia hand tolkningen av vissa regler,spridning av protokollen samt undervisning om de nya reglerna och derastillämpning. Staternas skyldighet att medverka vid information och undervisningom de nya reglerna framgår av särskilda artiklar i protokollen. Kunskap omkonventionerna och tilläggsprotokollen skall förmedlas inte enbarl till militärpersonal ulan också lill civila myndigheler och till civilbefolkningen.Ansvaret för undervisning framhålls särskilt i en vid Genévekonferensenenhälligt antagen resolution, som uppmanar bl.a. de nationellarödakorsorganisalionerna all erbjuda sina tjänster åt myndigheterna då detgäller all sprida kännedom om den 1 1978/79. Del II Fö:8 Skr 1978/79:103 98 Spridningav och undervisning om de nya reglerna lorde medföra relativt omfattandeuppgifter för flera myndigheter i vårt land. Framför allt gäller deltatilläggsprotokollet om internationella konflikter, som innehåller mer än 100artiklar. Härtill kommer alt innehållet i ett flertal av dessa artiklar gåruianför ramen Genévekonventioner, eftersom arliklama innehållerregler om slridsmedel och stridsmetoder. Sisinämnda regler för närmasi ansessom en modernisering och ulvidgning av Haagkonventioner om land- ochsjökrigets förande. Flera av de nya artiklarna innebär den första reglering somhar förekommit på luflkrigels område. Delandra tilläggsprotokollet, som avser icke-internalionella konflikter, har fötten mycket begränsad omfattning och släller därför väsentligt mindre krav än delförsta protokollet i fråga om undervisning. Även om reglema i delta protokollhar fött starkt begränsad räckvidd, är del likväl angelägel all i lämpligomfallning sprida information om innehållet i dessa regler och lillämpningen avdem. Frågorom lillämpningen av de folkrättskonvenlioner m.m. som gäller under krig harlagils upp under de större övningar inom försvarsmakten och totalförsvaret somhar ägl rum . Härvid har bl.a. särskilt aktualiserats ett antalfrågorom tolkningen av dessa folkrätlsregler. 1 en del fall ärkonveniionslexten komplicerad och har geit anledning lill olika lolkningar.Exempel på sådana frågor är olika personalkategoriers folkrätlsliga ställningi krig, beväpning av vissa grupper vid sidan om de reguljära militära förbandensaml myndigheters ansvar och befogenheter om någon del av vårt territoriumskulle ockuperas. Defrågor som jag nu har lagit upp berör olika delar av och då iförsia hand försvarsdeparlemeniei såsom ansvarigi för samordningen inom lotalförsvarel.Dessulom berörs flera myndigheler, bl.a. överbefälhavaren, ,civilförsvarssiyrelsen och länsstyrelserna. Frågorna är också av stor belydelseför verksamheien inom Svenska röda korset samt andra organisationer ochsamfund. En kartläggning av de olika folkrältsliga frågorna kräver ocksålillgång lill ett antal experier. Motbakgrund av vad jag nu har anfört bör en kommitté tillkallas med uppgift alluireda och lämna förslag om tolkning och lillämpning av saml information ochundervisning om folkrättens regler under krig, neutralitet och ockupation ienlighel med vad som närmare anges i del följande. 1 kommittén bör ingåföreträdare för justitie-, utrikes- och försvarsdepartementen saml föröverbefälhavaren och civilförsvarssiyrelsen. Till kommittén bör knytas expertisfrån bl.a. försvar, ,skolöversiyrelsen, översiyrelsen för ekonomiskt försvar, länsstyrelser ochcivilbefälhavare samt från Svenska röda korset. Kommiuén bör vid behov samrådaeller hålla koniaki med andra myndigheler och organisationer som kan varaberörda av kommitténs arbele. Isill arbele skall kommittén utgå från de folkrättsliga konventioner ochprolokoll m.m. som har biträtt. Kommittén börockså kunna utgå frånreglema i de båda tilläggsprotokoll till Genévekonventioner somSverige kan väntas ratificera. 1 den mån del behövs skall kommiuén siudera hurreglerna i tilläggsprotokollen är avsedda atl lillämpas och mol bakgrund avvåra särskilda förhållanden utforma en svensk tolkning av vissa regler. Kommitténskall särskili uppmärksamma tillämpningen av folkrättens regler när del gälleratt hänföra olika personalgrupper till någon av kategorierna kombattanterrespektive civila. Enligt nuvarande planer fördel 99 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:8 miliiäraförsvarels krigsorganisation är vissa civila avsedda för servicefunk-lioner ålmilitära förband under krig. Pågående förändringar inom krigsorganisationenkan i framliden komma au medföra ell ökat utnyttjande av civila för sådanauppgifter. En svaghet i detta sammanhang är dock atl de civilapersonalgruppernas folkrätlsliga skydd vid ijänsl ål miliiära förband i kriginte är klarlagd. Detta kan leda till att de civila, om de faller i fiendenshand, inte anses tillhöra någon av de skyddade kategorierna. Molsvarande riskerkan också finnas för annan civil personal som under krig tjänstgör inom ickemilitära delar av totalförsvaret. I detla sammanhang bör också uppmärksammasden folkrältsliga ställningen för personal från de frivilliga försvarsorganisationerna.Det är också angelägel alt klarlägga den civila personalens möjligheter tillbeväpning för självförsvar. Jagvill i detta sammanhang erinra om vad som i direktiven för den tillkalladenya försvarskommilién (Dir 1978:30) har uUalals om integrering och samordningav militära och civila funklioner i loialförsvarel. Enligt direkliven skallförsvarskommilién beakla de folkrätlsliga aspekterna vid sina överväganden omlolalförsvarets framlida utformning. Del är nalurligl all de båda kommiltéemasamarbetar i de nu berörda frågorna. Somframgår av vad jag förut har anfört lar den , i och med altSverige ratificerar tilläggsprotokollen, på sig ett ansvar för information ochundervisning om de nya reglerna till all berörd personal. Detla åtagande ärinte begränsat enbart lill militär personal ulan gäller också flera andragrupper, som på olika säll kan bli berörda av slridshandlingar. Sålunda finnsbehov av utbildning i folkrätt för civilförsvarets personal, militär och civilsjukvårdspersonal, personal som är krigsplacerad inom det ekonomiska försvaretoch det psykologiska försvarel saml viss ledningspersonal hoscivilbefälhavarkanslier och länsstyrelser. Även för andra kaiegorier inomtotalförsvaret kan undervisning i folkrätt vara önskvärd eller rent avnödvändig. Kommitténbör kartlägga behovei av folkrällsundervisning för olika personalgrupper samlföreslå omfattningen av och metoderna för en sådan utbildning. beakta de bestämmelser för undervisning om 1949 årsGenévekonventioner m.m. som överbefälhavaren och civilförsvarssiyrelsenlidigare har utfärdat. Särskild vikt bör läggas vid alt undervisningen blirengagerande och lämpligt avvägd. Kommitténbör undersöka möjlighelerna all använda audilörerna i den fredslidaaudiiörsorganisaiionen vid undervisningen i folkrätt inom försvarsmaklen.Förslag bör också lämnas beiräffande uppgifter för och utbildning av juridiskarådgivare åt miliiära chefer m.fl. under mobilisering och krig. Vissadelar av Genévekonventionerna och tilläggsprotokollen har en så grundläggandehumanitär belydelse, att del skulle vara av värde om undervisning om dessaavsnilt meddelas lill all ungdom i skolåldern och i lämplig utsträckning ocksåtill övriga medborgare. Kommittén bör i della sammanhang uppmärksamma delunderlag för sådan undervisning som Svenska röda korset har tagil fram. Den börockså beakla den informationsverksamhet som under de senasle åren har inlettsav civilförsvarssiyrelsen i samarbele med bl.a. länsstyrelsema, folkrörelserna,civilförsvarsförbundel ochskolöverslyrelsen. Ansvarei för all genomföra sådanaundervisningsuppgifter bör i försia hand ligga på myndigheler inomutbildningsdepartementets verksamhelsområde och på Svenska röda korset. Genomtillkomsten av tilläggsprotokollet om internationella konflikter kancivilförsvarets möjligheler all verka under krig och ockupation komma Del II Fö:8 Skr 1978/79:103 100 Kommittén bör undersöka vilka konsekvenser som de nyareglerna kan fö för civilförsvarels verksamhei och lämna förslag lill de nyaregler som dessa överväganden kan föranleda. Resultat från den pågåendeulredningen angående överföring av civilförsvarels ordnings- och bevakningsuppgiftcrlill andra myndigheter (Fö 1977:05) bör därvid beaktas. De nya reglema i detförsia tilläggsprotokollet innebär också atl förutsättningarna för väpnatmotstånd inom ockuperai område ändras. Kommittén bör mol denna bakgrundundersöka vilka allmänna anvisningar som bör lämnas civilbefolkningen omuppträdande under krig och ockupation. I detta satTimanhang bör kommitténbeakla lidigare erfarenheter och överväganden angående myndighetersbefogenheler inom ockuperat område liksom också resultaten av ell lill denengelske forskaren lämnat uppdrag att siudera folkrältsligaaspekter på civilmoislånd. Jag vill även erinra om pågående arbete med atlutarbeta en ny upplaga av broschyren "Om kriget kommer". Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet atttillkalla en kommitté med högst sex ledamöier för all uireda och lämna förslagangående tolkning och lillämpning av samt information och undervisning omfolkrättens regler under krig, neutralitet och ockupation, attulse en av ledamöterna att vara ordförande, attbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal bilräde åt kommiuén. Vidarehemställer jag atl regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasla fjärde huvudliielns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 101 Kommittéer: Del II S:l Riksdagoch regering har i skilda sammanhang uppmärksammat behovet av ålgärder inomläkemedelsområdet. Bland vidtagna åtgärder kan särskilt nämnas de nyabestämmelserna rörande naturmedel, ulredningen (1977:11) omläkemedelsinformation samt utredningen (1977:09) med uppdrag all uireda vissafrågor om verksamheien vid statens bakteriologiska laboratorium. Jag harvidare för avsikl all begära regeringens bemyndigande alt tillkalla en särskildutredare med uppgift all se över priskonlrollen av läkemedel. Dessa utredningarliksom de krav utvecklingen släller för givelvis konsekvenser för omfattningenoch inriktningen av statens läkemedelskontroll. Socialstyrelsensläkemedelsavdelning ansvarar för kontrollen av läkemedel.Läkemedelsavdelningen flyttade lill (prop. 1970:74, SU 1970:98,rskr 1970:234). Beslutet om flyUning fick under en övergångslid vissa negalivakonsekvenser för verksamheien. har emellertid läkemedelsavdelningen såvälden personal som den utrustning och de lokaler som behövs för att avdelningenskall kunna arbeta effektivt. Vidare innebär de siarka forskningssambanden meduniversiteten liksom kontakten med hälso- och sjukvården stora möjligheter föravdelningens framlida utveckling. Därför finner jag detnaturiigi alt mer långsiktigt se över avdelningens arbete, både dess innehålloch omfallning. Resultatet härav bör relateras lill den aktuella utvecklingeninom kompetensområdet. Jag föreslår därföratt en särskild utredare tillkallasmed uppgift att se över läkemedelskonlrollens mål, arbetsuppgifter ochfinansiering. Utredaren bör därvid även överväga vilka ytteriigare ålgärdersorti kan bidra till alt allmänheten tillhandahålles endast säkra och effektivaläkemedel och lill atl även i fortsättningen begränsa läkemedelssortimeniet.Samtidigt är det vikligl all angelägna läkemedel så snabbi som möjligl kanbörja användas i sjukvården. Vetenskapligaframsteg inom läkemedelsområdet måste givetvis resultera i ett ständigtförbättrat beslutsunderiag inom läkemedelskonlrollen. Säkerhetsfrågorna måslehärvid sältas i förgrunden. Möjligheterna till samverkan med hälso- ochsjukvårdens institutioner bör därvid beaktas. Särskilt vikligl är det att kunnafölja utvecklingen och användningen av läkemedel. Utredaren bör därför föreslåvägar för all ge oss ökad kunskap om läkemedlen för såväl uiprövningen somkontrollen efter registreringen. Jag vill härvid särskilt peka på demöjligheler som ligger i väl utvecklade system för bl.a. Del II S:2 Skr 1978/79:103 102 kliniskaprövningar, rapportering av biverkningar och studier a v läkemedelskonsumtion. Utredarenbör även i övrigi utreda vilka åtgärder som kan effektiveraläkemedelskonlrollen och leda till en bättre läkemedelsanvändning. Utredarenbör också lämna förslag lill hur man skall tillgodose de kraven påkliniska läkemedelsprövningar. Läkemedelsavdelningenhar lillgång till en kvalificerad sakkunskap och en omfatlande dokumentationför bedömning av skilda substansers och produkters farmacevliska ochmedicinska egenskaper. Utredaren bör överväga om avdelningens uppgifter skallomfatta även andra närbesläktade områden, t.ex. huddesinfektionsmedel, vissahygieniska och kosmetiska preparat samt kontaktlinser. Rapporter ifacklitteratur, internationella erfarenheler m.m. under senare lid lalar för enmer omfattande kontroll av sådana produkler. I delta sammanhang böravgränsningen av avdelningens uppgifter i förhållande lillproduktkontrollnämndens verksamhetsområde närmare övervägas. Utredarenbör även överväga förslagens ekonomiska konsekvenser och undersökamöjlighelerna att tillämpa programbudgetprinciperna på läkemedelskontrollen.Läkemedelskonlrollen skall finansieras genomavgifier. Utredaren bör i sina förslag uigå från alt så också skall ske ifortsältnirgen. Utredarenbörsamiåda med livsmedelsverket, produktkontrollnämnden, statensprovningsanstali, läkemedelsindusiridelegationen (1 1975:09), utredningen (S1977:11) om läkemedelsinformation, ulredningen om priskonlrollen av läkemedelsamt övriga berörda myndigheler och kommittéer. Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigar mig alttillkalla en särskild utredare med uppdrag atl se över läkemedelskontrollensmål, arbetsuppgifter och finansiering, altbeslula om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemsläller jag att regeringen föreskriver atlersättning lill utredaren, sakkunnig, expert och sekrelerare skall utgå i formav dagarvode enligt kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrives, atlkoslnadema skall belasla femle huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. 2.Utredning om de homosexuellas situation i samhället Departementschefen,statsrådet anför. Riksdagenhar vid flera lillfällen, senasi vid 1976/riksmöie, behandlalmotioner som lagit upp de homosexuellas situation i samhället. har - medanledning av motionerna 1976/77:139, 1976/ 103 Kommittéer: Del II S:2