prop · G20394 · 1978-12-31 00:00:00 — Beslut onavställning i annat fall än som avses i 34 §första stycket får ej raeddelas förlängre tid än 3CX månader.Efter ny an.nä-lan föriänges avställningstiden med högst åt gången. Avställningsti-de.n r.äknasfrån och med den dag anraälan inkom till länsstyrelsen.Avställningen upphör före denbeslutade avställningstidens utgång, om ägarenbegär det. Beslut omavställning i annat fall än som avses i 34 §första stycket fär ej meddelas förlängre tid än sex månader.Efter ny anmälan föriänges avställningstiden med högst ät gången. Avställningstiden räknasfrän och med den dag anmälan inkom till länsstyrelsen.Avställningen upphör före denbeslutade avställningstidens utgång, om ägarenbegär det. Föreligger skyldighet att Lämna uppgift enligt 5 § första stycket 4 vägtyäfil:-skattekungörelsen (1973: 776) upphör dock avställningenförst när sådan uppgift har lämnats. Denna förordning träder i kraft den 1978/79:94 64 Direktiven förvägtrafikskatteutredningen finns iDir 1977:44, där departementschefen anför följande. Vägtrafikbeskattningen har under desenaste åren genomgått stora förändringar. Den årligafordonsskatten kompletteras numera av kilometerskatt, som ersatte brännoljeskatten förbrännoljedrivna personbilar, lastbilaroch bussar och förvissa släpvagnar ,Beskattningsförfarandet och uppbördssystemet ändradesi väsentliga avseenden den 1 januari1974 i saraband med att automobilskatteförordningenm,fl, författningar ersattes av i storadelar helt ny lagstiftning, bl,a. vägtrafg.k-skattelagen(1973:601) och vägtrafikskatteungörelsen (1973:775), Det stora antalet skattepliktiga fordon och uppdelningenav beskattningen på fordonsskatt, kilometerskatt ochbensinskatt ställer stora krav såväl på beskattningsförfarandetsom på berörda myndigheter och fordonsägare.Erfarenheterna från den praktiska tillämpningen visar att bestämmelsema i stort sett fungerar väl. Pä fleraenskilda punkter bör dock förbättringarkunna göras. För att närmarepröva dessa frågor bör en särskild utredare tillkallas. Jag föreslår att dettasker . Den särskilde utredaren bör få tilluppgift att göra en teknisk översyn av vägtrafikbeskattningensolika delar. Jag vill här endast peka på ett par av de frågorsom bör tas upp nämligen uppbördenav fordonsskatt och kilometerskatt, uppbörds-och restitu-tionsfrågor i samband med beskattningen avden internationella trafiken och en allmänförfattningstek.nisk översyn. Utredaren bör särskilt strävaefter förenklingar i beskattningen medbeaktande av rimliga krav på att denskall vara effektiv och ge möjlighetertill en tillfredsställande kontroll. Utredaren bör genomkontakter med bransch- och intresseorganisationer pä områdettillgodogöra sig dessas erfarenheter. Värt uppdrag innefattar en teknis.k översyn av hela vägtrafikbeskattningen. Med hänsyn till att k.iloneterskatten är en ny beskattningsform, som dessutom i vissaavseenden är komplicerad, har vi ansett det lämpligt att inleda vårt arbete med en översyn av denna del av vägtrafikbeskattningen och att redovisa våra överväganden och förslagi Prop.1978/79:94 65 För att fä del av länsstyrelsernaserfarenheter av den gällande vägtrafikbeskattningen har vi gjort en förfrågan hossamtliga länsstyrelser. Under arbetets gånghar vi haft överläggningar med företrädare för , , ochkilometerskattenämnden , KSN , Vi har också haft kontakter med företrädare för skattetilläggsutredningen(Fi 1975:05), Motorbranschens riksförbund.Motormännens riksförbund. , och AB lokaltrafik. För utredningsarbetet har materialinhämtats från bl.a, , . I vårt fortsatta arbete avser vi bl.a.att ta upp frågan om att slopa fordonsskatten för bensindrivna fordon och öka drivmedelsbeskattningen i motsvarande mån. Vidare avser vi att behandla beskattningen avdragbilar och påhängsvagnar samt traktorbeskattningen. Uppbörds- och restitutionsfrågor i samband med internationell trafik kommer viockså att ta upp. Slutligen kommer viatt överväga arbets- och ansvarsfördelningenmellan myndighetema och att göra en författningsteknisk översyn. 5 1978/79. 1978/79:94 66 Vägtrafiken är föremål förbeskattning i flera olika former. Beskattningen kan delas in i skatt pä anskaffning, skatt på innehav och skatt på användning av fordon. Beskattningen kan också delas in i fasta och rörliga - kör-längdsberoende - skatter. Vidare kan en uppdelning göras efter det huvudsakliga syftet med olika skatter. Skatt på anskaffningav fordon utgår enligt lagen (1958:430) om mervärdeskatt (omtryckt 1969:237, ändrad senast 1978:322) och lagen (1978:69) om försäljningsskattpå motorfordon. Dessa skatter räknas inte till den egentliga vägtrafikbeskattningen. Skatt pä innehav avfordon utgår enligt vägtrafikskattelagen (1973:501) (ändrad senast 1978:199), VSL, i form av fordonsskatt.Denna skatt är en fast skatt som utgår med visst belopp för en tidsperiod oavsett i vilken utsträckning det enskilda fordonet faktiskt används. Skatt på användning av fordon utgår i form av kilometerskatt enligt VSL och i form av olikadrivmedels-skatter. Bensin beskattas enligt lagen (1961:372) om bensinskatt(omtryckt 1975:274, ändrad senast 1978:117) och gasolenligt förordningen (1964:352) om gasolskatt(ändrad senast 1974:853). Någon särskilddrivmedelsskatt utgär inte på motorbrännolja.Bensin, gasol och motorbrännolja är föremål förbeskattning enligt lagen (1957:262) om energiskatt (omtryckt 1975:272, ändrad senast 1977:57). Kilometerskatten ochdrivmedelsskatterna är körlängds-beroende. Prop,1978/79:94 Vissa delar av den beskattning som sker av vägtrafiken har till syfte att finansiera de kostnadersom vägt;rafiken orsakar samhället. Andra delar av beskattningen har annat,huvudsakligen fiskalt, syfte. Till de sistnämndaskatterna hör mervärdeskatt, försäljningsskatt påmotorfordon och allmän energiskatt. Fordonsskatten, kilometerskatten, bensinskatten ochgasol-skatten är däremot helt eller delvis specialdestinerade. Denna speci'aldestinationskall dock enligt beslut (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr1977/78:19) upphöra /81. I detta sammanhang skall inte lämnas någonhistorik över vägtrafikbeskattningens utveckling. I fråga om kilometer-skatten bördock följande nämnas. Kilometerskatt infördesden , upphävdestvå olika skatter på motorbrännolja,en specialdestinerad och en ej specialdestinerad. Dessa drivmedelsskatterhade orsakat stora kontrollproblem. Genom olika skatteundandragande åtgärder kundeden likvärdiga men väsentligt lägrebeskattade eldningsoljan användas i stället förmotorbrännolja för drift av motorfordon. Vidare ansågskilometerskatt vara en lämpligare skatteform än drivmedelsskatt när det gällde att anpassa skatteuttaget för brännoljedrivnafordon och deras släpvagnar till den s.k.kostnadsansvarighetsprincipen. Denna princip hade fastlagts genomstatsmakternas trafikpolitiska beslut . För vägtrafikens del har beslutet ansettsinnebära att samhällets kostnader förvägtrafiken skall tas ut av dennagenom beskattningen och att skatten, sålångt det är möjligt,skal], fördelas på de olika fordonen i förhållande till deras individuellakostnadsansvar. Prop.1978/79:94 68 Kilometerskatten omfattade från början sådana personbilar, bussar och lastbilar som är inrättade för drift med annat drivmedel än bensin eller gasol, dvs. i praktiken brännoljedrivna fordon av dessa slag. I fråga om. övrigafordon, vars användning orsakar förbrukning av motorbrännolja (trafiktraktorer, registrerade motorredskap och släpvagnar till brännoljedrivnafordon) höjdes den årliga fordonsskatten för att kompensera bortfallet av skatt pä brännolja. Den ej specialdestinerade skatten på brännolja ficksin motsvarighet i särskild fordonsskatt och särskild kilometerskatt enligt lagen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt. utvidgades kilometerskatten till attomfatta även släpvagnar som dras av kilometerskattepliktigtmotorfordon och har en skattevikt över3 . Kilometerskatten för dessa släpvagnar ersatte inte endast den del avfordonsskatten som svarade mot höjningen1974 utan också omkring hälften av fordonsskatten i övrigt. Den särskildafordonsskatten ersattes helt med särskildkilometerskatt för släpvagnarna. Den särskilda vägtrafikskatten har upphävts (prop. 1977/78:94, SkU 1977/78:39, rskr 1977/78:192, SFS 1978:118). Därvid har skattebeloppen i princip oförändradeadderats till beloppen av vägtrafikskatten.Till dess specialdestinationen upphörskall av skatteintäkterna anses som specialdestinerade. Degrundläggande bestämmelserna om vägtrafikbeskattningen finns alltså i VSL. Därutöverregleras beskattningen i vägtrafikskattekungörelsen (1973:775) (ändrad senast1978:331), VSK, kungörelsen (1973:777) on återbetalning och avräkning avvägtrafikskatt m.m. för fordon som använts utom riket (omtryckt1975:768, ändrad senast 1978:128), ÅW, lagen(1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade1 riket (ändrad senast 1978:119) och i ett flertal andra författningar. Ensammanställning över nu gällande författningar som avser eller har samband med vägtrafikbeskattningenm,m, finns intagen i bilaga 1. Idet följande lämnas en redogörelse för gällande bestämmelser i de delar som behandlas 1 betänkandet. 1978/79:94 70 Skattepliktigtfordon är enligt 2 § första stycket VSL motorfordon, traktor, motorredskapeller släpvagn, om fordonet är eller bör vararegistrerat och inte är avställt. Skattepliktig bil, som är inrättad för attdrivas med annat drivmedel än bensin eller gasol är enligt 2 § andrastycket VSL kilometerskattepliktig. Även släpvagn som dras av kilometerskattepliktigtmotorfordon och som har en skattevikt över är kilometerskattepliktig. Beteckningarnamotorfordon och bil har samma betydelse som i fordonskungörelsen(1972:595)(ändrad senast 1975:778) och bilregisterkungörelsen(1972:599)(omtryckt 1976:779, ändrad senast 1978:328), Motorfordon omfattar bilar,motorcyklar och mopeder. Bilar indelas i personbilar, lastbilar och bussar. Dettotala antalet kilometerskattepliktiga fordon var 226 289 ,Härav var 89 418 lastbilar, 10 934 bussar, 100 733 personbilar och 25204 släpvagnar. Antalet avställda fordon som skulle vara kilometerskattepliktigaom de inte var avställda uppgick till 38 694. Enligt7 § VSL är det ägaren av ett fordon som är skattskyldigför detta. Närmare bestämmelser om skattskyldighet i fräga omkilometerskatt finns i 20 § VSL. Skattskyldig är den som ägdefordonet vid Ingången av den kalendermånad under vilken skatt skallbetalas eller skulle ha betalats. Om skatt fastställs genom efterbeskattning är denskatt-skyldig som ägde fordonet skatten avser. I fråga omkilometerskatt för skatteperiod under vilken fordonet haravregistrerats eller annars av annan anledning än avställninghar upphört att vara skattepliktigt är denskattskyldig som då ägde fordonet. Prop.1978/79:94 7i Kilometerskattepliktigt fordon skall enligt 17 § VSL vara försettmed särskild, godkänd kilometerräknarapparatur.Apparaturen skall vara plomberad. Fråga om godkännande av kilometerräknare prövas enligt 31 § VSK av KSN efter samråd med RSV. Av 44 § VSK framgår att KSN efter samråd med RSV meddelar närmare föreskrifter om montering, plombering, besiktning,godkännande, reparation och liknande frågor som avser kilometerräknarapparatur. I det följande återges vissa av KSN:s föreskrifter i dessa hänseenden. KSN har godkäntfyra kilometerräknare med avstämplingsan-ordning, därav tre vajerdrivna och en navmonterad räknare, samt en navmonterad räknareutan sådan anordning. Vajerdriven kilometerräknarekan placeras i förarutrymme, passagerarutrymme ellerslutet lastutrymme. Om räknaren skall placeras i t.ex.motorrum, krävs att räknaren har godkäntsav KSN för placering där. KSN:s godkännande har för vissa räknareförknippats med särskilda föreskrifterom användning el2er placering, t.ex. att räknaren skall vara försedd med särskilt skyddslock. Dennavmonterade räknaren utan avstämplingsanordning får endast användas på specialfordon och efter särskilt tillståndfrån KSN. I fortsättningen bortses från denna räknartyp. Den vajerdrivna kilometerräknaren drivs från uttaget i växellådan för hastighetsmätareeller färdskrivare. För drivningen av räknarenanvänds vajer och en s.k. fördelningsväxel. Den navraonterade räknarendrivs med hjälp av en pendel inne i räknaren. Räknarenmonteras pä ett särskilt fäste,som sätts på ett hjulnav. Den monteras vanligen på fordonets 1978/79:94 72 högrabakhjul och används främst pä släpvagnar. Båda räknartypernabestår av ett räkneverk och en stämp-lingsanordning inneslutnai en metallkåpa. Metallkåpan har en insticksöppning för kortsom skall stämplas i räknaren. Stämpelavtrycket består av tvåsiffergrupper. Den ena anger räknarens tillverkningsnummer och den andra räknarställningen.Räknaren innehåller inget färgband e.d. Stämpelkorten måste därför vara försedda med kopieringspapper eller vara självkopierandeför att avtrycket skall vara läsbart. Kilometerräknarenhar en fast inre utväxling. Eftersom fordon har olika däckdimensioneroch utväxlingsförhållan-den, måste en särskild omräkningsfaktor fastställas för varjefordon. Först när antalet markeringar enligt räknarenmultipliceras med omräkningsfaktorn fär man den verkliga körsträckan. Montering,plombering, brytande av plombering, reparation eller liknande åtgärd somavser kilometerräknarapparatur får enligt 32 § VSK utförasendast av den som KSN har godkänt, s.k. godkänt företag. F.n. finns ca 2 200 sädana företag. När det gäller godkännandeeller återkallande av godkännande av företag, får KSN enligt 33 § VSK göra inspektionhos företaget för att undersöka förhällande som är av betydelse för nämndens prövning. I32 § tredje stycket VSK anges att godkänt företagsoni har monterat eller gjort ingrepp i en räknarapparatur, skallplombera apparaturen samt fylla i och skriva under ett särskiltrapportkort. Kortet skall stämplas i räknaren. Företaget svarar pä detta sätt för attapparaturen är i föreskrivet skick. Rapportkortet lämnas tillden som svarar för fordonet. Efterdet att apparaturen har monterats eller ingrepp gjorts i den, skall fordonetinställas hos AB Svensk Bil- 1978/79:94 73 provning (ASB) förbesiktning av apparaturen. Därvid skallrapportkortet medföras. När en räknare byts ut, skall verkstaden lämna uppgift om den urmonterade räknaren till länsstyrelsepå särskilt stämpelkort. Plombering av kilometerräknarapparatur får enligt 32 § VSK brytas endast av godkänt företag. Omdet är nödvändigt för sådanreparation, som inte utan avsevärd olägenhet kan utförasav godkänt företag, får dock plombering brytas av annan.Detta framgår av 34 § VSK. Som exempel pä sådana fall kan nämnas en växellådsreparatlon som måste utföras när fordonet används utomlands. Enligt bestämmelserna 1 34 §andra stycket, får förrättningsman vid riksprovplats (ASB)1 samband med besiktning av apparatur plombera denna och även bryta plombering. 2,3.2 Besiktning I 35 § VSK anges att kilometerräknarapparatur skall vara godkänd vid besiktning av riksprovplats, dvs, vid besiktninghos ASB, I 37 och 38 §§ VSK anges när besiktning skall göras, Kilometerräknarapparaturenskall besiktigas och godkännas innan ettkilometerskattepliktigt fordon får tas 1 brukförsta gången. Besiktningen av apparaturen kan göras antingen 1 samband med besiktning av fordonet ellersom särskild förrättning, Kilometerräknarapparaturenskall också besiktigas i samband med de årliga kontrollbesiktningarna av fordonet. För nya fordon gälleremellertid Inte kontrollbeslktningstvångetiinder . Även skall kilometerskattepliktiga fordon dock inställas förbesiktning av räknarapparaturen. Besiktningen skallgöras under den Inställelsetermin förkontrollbesiktning som skulle ha gälltom fordonet varit kontrollbeslktnlngspllktigt. Prop.1978/79:94 74 nägon del av inställelsetermin infaller under de tre månaderna närmastefter det att apparaturen har godkäntsvid registreringsbesiktning eller vid särskildbesiktning innan fordonet tas i bruk förstagången behöver besiktning av räknarapparaturen inte göras. Besiktning av räknarapparaturenskall också göras i samband med registreringsbesiktning. Utförs registreringsbesiktningen på grund av ändringsom inte påverkar apparaturen, behöver denna dock inte besiktigas. Har ingrepp gjorts såatt plombering brutits, skall apparaturen besiktigas. Detsamma gäller om kontrollbesiktning av ett fordon görs efter särskiltföreläggande. Enligt 39 § VSK kanRSV, om särskilda skäl föreligger, föreskriva att besiktning skall ske änsom framgår av 37 §. Länsstyrelsernakan också förelägga ägare av kilometerskattepliktigt fordon att inställa fordonet försärskild besiktning av räknarapparaturen. Om fordonet inte inställs för besiktningav apparaturen inom föreskriven tid, får det inte brukas. Enligt bestämmelserna 1 39 §VSK skall också föra inuppgift om meddelat föreläggande i bilregistret. Vid besiktning av kilometerräknarapparatur skall enligt 40 §VSK kontrolleras att 1. kilometerräknarenär av godkänd typ, 2. apparaturen i övrigt överensstämmer med föreskriftersom meddelats av KSN, 3. apparaturenmonterats och plomberats av den som ärbehörig till det, 4. apparaturen är monterad och plomberad enligt föreskrifter som meddelats av KSN, 5. apparaturenfungerar tillfredsställande. Omkontrollen inte föranleder anmärkning, skall apparaturen godkännas ochom det behövs plomberas. Bevis om godkännandeskall utfärdas. Enligt41 § VSK gäller inte bevis om godkännande omapparaturen inte längre uppfyller de uppställdakraven. Ägare av kilometerskattepliktigt fordon är i sådant fallskyldig att utan dröjsmål avhjälpa bristen och inställa fordonet för särskildbesiktning av apparaturen, Riksprovplatsenskall enligt 42 § VSK lämna uppgift om besiktningen till TSV, om den görs 1samband med kontrollbesiktning eller omfordonet ännu inte ärkontrollbesikt-ningspliktigt. I övriga fall skall uppgift om besiktningen lämnas tilllänsstyrelse. Enligtuppgift från TSV kan antalet besiktningar av räknarapparatursom rapporteras till TSV beräknas till ca 196 000 (178000 godkända och 18 000 ej godkända) ochantalet besiktningar som rapporteras till länsstyrelserna till ca 108000 (90 000 besiktningar efter ingrepp och 18 000efter installation). Omkilometerskattepliktigt fordon inte är försett med kilometerräknarapparatur skallriksprovplatsen enligt 43 § VSK lämna uppgift om detta till länsstyrelse, 2,3.3 Kontroll m.m. Enligt21 § VSL får kilometerskattepliktigt fordon inte brukas om deföreskrifter i fråga om kilometerräknarappa-r ratur, sommeddelats i lagen eller med stöd av den inte iakttagits, dvs. om apparaturen inte är i föreskrivetskick. Brukas det ändå döms ägaren enligt 34 § VSL till böter. I45 § VSK stadgas att ägare av kilometerskattepliktigt fordon är skyldigatt kontrollera att räknarapparaturen är i föreskrivetskick. 1978/79:94 76 hör attvara i föreskrivet skick skall, enligt 46 § VSK, densom har hand om fordonet när felet upptäcks stämpla av ett särskilt stämpelkort i räknaren. På kortet skall också antecknas datum för upptäckten.Kortet skall utan dröjsmål skickas in till länsstyrelse. På sätt somRSV bestämmer skall dessutom enligt 47 § VSKantecknas vad som brister i fråga om apparaturen och datum för upptäckt avfelet. Dessa anteckningar skall förvaras i fordonet till dess besiktning avapparaturen har skett. Medstöd av bestämmelserna i 47 § VSK, har RSV i meddelandetRSV Ip 1973:10 (s, 17) angett att följande uppgifter skall antecknas på kortet: 1. feletsart, 2. tid och plats för upptäckt avfelet, 3. under vilka omständigheterfelet upptäcktes. Antaletinsända kort med anmälan om funktionsfel uppgår enligtuppgift från TSV till ca 1 500 per är. I21 § VSL anges som nämnts att ett fordon inte fär brukasom räknarapparaturen inte är i föreskrivet skick. Enligt 48 § VSK fårfordonet dock användas den dag som fel påapparaturen upptäcks och innan apparaturen repareras av godkänt företag.Dessutom får fordonet användas den dag felet har avhjälpts ochunder de närmast följande innan apparaturen godkänns vidbesiktning hos ASB. För att fordonet skall få användasunder dessa tidsfrister krävs att felet pä apparaturen har rapporterats till länsstyrelseoch att tidigare angivna anteckningar har gjorts. I tidsfristerna räknas intein lördag, söndag eller allmän helgdag eller tid dä fordonetvarit utomlands eller, i fråga om personbil, utomlands i annat land än ,Upptäcks fel pä kilometerräknarapparaturen i en personbil när denna är iNorge, utsträcks tidsfristerna . När godkänt företag haråterställtapparaturen i före- 1978/79:94 77 skrivet skick upprättarföretaget, som har nämnts tidigare, ett särskilt rapportkort (1 fyra exemplar). Fordonsägaren fårtre exemplar av kortet, vilka skall lämnastill förrättningsmannen vid besiktningen. Efter besiktningen får fordonsägarentillbaka ett exemplar, ASB beliåller ettexemplar och skickar ett till länsstyrelsen.Omkring 90 000 rapportkort kommer årligenin till länsstyrelserna från ASB. Ävenom kilometerräknarapparaturen inte är i föreskrivet.skick får fordonet enligt 49 § VSK användasvid provkörning i samband med besiktningeller i samband med reparation och för färd kortast lämpliga vägtill verkstad för reparation och till riksprovplatsför besiktning. Att kilometerräknarapparaturenär i föreskrivet skick och fungerar tillfredsställande kan - förutom vid besiktning hos ASB -kontrolleras vid flygande inspektion. Bestämmelserom detta finns i 51 § VSK, Där stadgas bl.a, att RSV -efter samråd med KSN och - meddelar närmare föreskrifterora kontroll av kilometerräknarapparatur 1 samband medflygande inspektion. RSV har ocksåmeddelat sådana föreskrifter, 2,4 Skatteåroch skatteperioder m,m, för vägtrafikskatt Enligt 9 § VSL skall vägtrafikskatt beräknasför varje fordon för en sammanhängandetid av (skatteår) eller förvar och en av fyra delar av helt skatteår(skatteperiod), Skatteår och skatteperiod fastställs enligt samma författningsrum av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelserom skatteår m,m, finns i 4 § VSK, Skatteår,skatteperioder och uppbördsmånader för vägtrafikskatt bestäms medledning av slutsiffran i fordonets regi strerlngsnummer, Fordonsskatt betalas enligt 12 § tredje stycket VSL 1 förskott förskatteår eller skatteperiod. Regeringen får dock medge undantag härifrån för grupp av fordon. Prop.1978/79:94 78 utgår i regel för skatteår.Överstiger fordonsskatten för ett fordon . ,utgår den dock för skatteperiod. Kilom.eterskatt betalas enligt 18 § tredje stycket VSL i efterhand för skatteperiod. Ävenfrån denna bestämmelse fårregeringen medge undantag för grupp avfordon. I fråga om fordon med slutsiffra 1 eller8 har fastställts att uppbörd av fordonsskatt för görsi augusti, dvs. delvis i efterhand. Skatteperioderna för fordonsskatt äralltid . Skatteperioderna förkilometerskatt är i princip . Förfordon med någon av slutsiffrorna 2, 4, 5, 5eller 9 gäller emellertid att en skatteperiodomfattar (raaj-juni) och nästa (). i varje skatteperiod för kilometerskatt kallas avstämplingsmånad, Skatteår,skatteperioder m.m. för vägtrafikskatt framgår av tabell1, som är intagen i bilaga 2. 2.5 Uppgift till ledning för beräkning avkilometerskatt Kilometerräknaren hartill uppgift att mäta fordonets körsträcka, Räknarställningenkan - som har beskrivits - genom en avstämpling förasöver till särskilda stämpelkort. Uppgifter om räknarställningen ligger till grund för debitering av kilometerskatt. Enligt 18 § tredje stycket VSL skall skattskyldig för varje skatteperiod lämna uppgift till ledning förfastställande av skatt. Sådan uppgift skall också lämnas i annat fall 1 den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer förordnarom det, I 5 § VSK anges att fordonsägaren skall lämnauppgift till ledning för beräkning av kilometerskatt i följandefall: 1, 1samband med att fordon första gången blir kilo meterskattepliktigt, 2, i samband med att fordon upphör attvara kilometerskattepliktigt av annan anledning än avställning, t,ex,när fordon skrotas, exporteras eller byggs om så att detinte längre är kilometerskattepliktigt,