prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad gäller flygsektorn framhåller SAS att energipolitiskastyrmedel i form av skatter och avgifter inte är lämpliga för att frambringaett sparande av energi. Liknande synpunkter vad gäller trädgårdsnäringen framförsav , som stödjer tanken på mervärdeskatt inomenergiområdet, då detta skulle innebära att trädgårdsnäringen skulle fåmöjligheter atl lyfta av skatten för såväl el som eldningsoQa och drivmedel.Förbundet framhåller vidare atl för växthusodlingen skulle denna fördel kunnaförbytas i en nackdel om uianför mervärdeskattens ram införs en väsentligt höjdenergibeskattning på oQa. Flera remissinstanser med anknytning till bostadssektornär tveksamma eller avvisande till kommissionens förslag. Sålunda framhåller alt i första hand är energiskattenssiyrmedelsfunklion användbar vid nyinvesteringar. Skattesatsdifferentieringari syfte att förändra efterfrågan av ett visst energislag kan däremot drabba detbefintliga bostadsbeståndet orättvist. Äv denna anledning föreslår slyrelsenatl en eventuell ändring av beskattningen bör påverka investeringarna och ejdriften. Boendekostnaderna i framför allt nyproduktionen har enligtHSB nått en sådan nivå atl stora medborgargruppers möjlighet att efterfrågagoda bostäder kraftigt har urgröpts. Förbundet anser därför att varje systemför beskattning av energi måste utformas med hänsynstagande till boendetscenlrala sociala belydelse. Kommissionens positiva inställning till tankarna pä attvia energibeskattningen söka slyra energianvändningen inger slark oro hosHyresgästernas riksförbund. Förbundel framhåller att del i flera sammanhanghar uttalat slark tveksamhet mol atl utnytQa energianvändningen som fördelningsgrundför skatteuttag i syfte att förstärka statens finanser. Förbundel anför vidare: Prop.I918fl9:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 102 Detär bostadspolitiskt belänkligl alt staten via energibeskattningen tar ut näraen miQard kronor utav bostadskonsumenterna. De principiella riktlinjer för enomläggning av energibeskattningen som diskuteras i en bilaga till betänkandetskulle i och för sig inte behöva betyda ökat totalt skatteuttag. Däremot skulleföQden bli betydande omfördelningar mellan olika grupper av energianvändare. Enomläggning av energibeskattningen till mervärdeskatt skulle innebära ett ökaluttag från bostadskonsumenterna på 700 miQoner kronor. En sådan omläggning kanbli acceptabel endast under förutsättning att den direkt kopplas till ettbeslut om atl pengarna skall återföras till bostadskonsumenterna på ett fördelningspolitisktlämpligt sätt. En omläggning till skattesatser som är "neutrala"mellan bränslen och el, skulle gynna elkonsumenterna och skärpa beskatt ningenför bränslekonsumenterna. De fördelningspolitiska effekierna av delta är mersvårbeslämbara. De beräkningar av fördelningseffekterna som gjorls i bilagan ärotillräckliga. Innan ställning kan tas till en sådan omläggning måsle maningående studera effekterna på bostadsmarknaden. En ytterligare skärpning avden bristande neutralitet i villkoren för olika bostadskonsumenler som i dagråder kan inte accepteras. Liknandesynpunkter framförs även av Näringslivets byggnadsdelegation, som i och försig tillstyrker kommissionens förslag om energiskattefrågornas vidareuiredning. Delegaiionen framhåller dock atl en omläggning lill mervärdeskattkan leda till en betydande omfördelning av skatteuttaget och anför: Ulredningenbör beakta de bostadspolitiska konsekvenser som kan uppslå vid så omfaitandekostnadsfördelningar, för bostadssektorn nämns en skatteökning på ca 700 miQ.kr. Kostnadsökningarna skulle i vissa alternativ uppgå lill avdel nuvarande bostadspolitiska stödet. Del kan ifrågasättas om bostadssektorn -i synnerhet hyressektorn - kan bära en sådan fördyring med tanke på den redanbesvärande utvecklingen pä driflkostnadssidan. Denav kommissionen föreslagna omläggningen av energiskallen innebär enligt SABOdels en väsentlig skatteskärpning för bostadssektorn, dels en tidigareläggningav skatteuttaget i jämförelse med nuvarande ordning. Eftersom en sådanförändring enligt utesluter en progressiv beskattning avenergianvändningen avvisas kommissionens förslag. Motormännens riksförbundär skeptiskt till att beskattningen utnytQas mer i syfte atl slyra medborgarnasbeteenden än till att finansiera skäliga statsutgifter. De skatter och avgiftersom läggs på energin måste därför enligt förbundet vara klart motiverade. Förbundel kan inleacceptera ett ökat skattetryck på personbilskonsumenterna och motsätter sigdärför införandel av mervärdeskatt på drivmedel. Däremot kan förbundetacceptera en omläggning av beskattningen, t.ex. att fordonsskatten överförstill bränslepriset. Inganya styrmedel bör enligt Svenska insthutet införas utan attkonsekvenserna har blivit föremål för mer ingående uiredning. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 103 tet framhåller vidare att en omläggning till skatt iproducent- och importledet inte får innebära beskattning av leverantörernasvarulager, som är myckel betydande till föQd av framför allt skyldigheten atthålla beredskapslager, och inte heller att företagen tvingas finansierakonsumtions-skatter med eget rörelsekapital. TCO är i princip negativ till alt dämpa energikonsumtionenmed höjd beskattning. En beskattning i konsumtionsbegränsande syfte medförenligt organisationen särskilt ogynnsamma effekter för de lägre inkomstlagarnaoch anses kunna negativt påverka nuvarande standardrelaiioner inkomstkategorieremellan. Under alla omständigheter bör enligt organisalionen ett eventuelltförslag om skatteomläggning utredas i samband med en översyn av skallesystemeti sin helhet. 2.3.1.2 Energiprognoser och energistatistik Kommissionen föreslår atl energiprognosarbetetvidareutvecklas och fördjupas. Vidare föreslås alt energistatistiken, särskiltbeträffande bränslen, förbättras. Förslagen stöds av remissinstanserna som i flera falllägger fram förslag om förbättringar i energistatistiken. framhåller således att delvore önskvärt med en fylligare transportstatistik. När det gäller energiprognoser konstaterar SCB atl dessaulgår från beräkningsmetoder som skiQer sig från den officiella statistiken.Enligt centralbyråns mening skulle en uppföljning av prognoserna underiättas omså skedde. Detta föreslås ske i det fortsatta prognosarbetel. Den påbörjade verksamheten med kommunalenergiplanering kommer troligen att ställa krav på bl.a. en förbäitradregionalisering av energistatistiken framhåller 5/A'/). Även arbetet med energibalanser,dvs. beskrivningar av landels energiförsörjning från energiråvara lill slutliganvändning, kan enligt verkei aktualisera en utvidgad statistisk information.Verket vill med hänsyn till pågående statistikarbele inom SCB inte avge någrakonkrela förslag till förbättringar. De ökade kraven på information inomenergiområdet gör det emellertid enligt verket angeläget altstatistikunderlaget fortlöpande ses över och anpassas tillstaiistikkonsu-menternas behov. understryker vikten av atlenergiprognosarbetet vidareutvecklas och fördjupas. Det är enligt verketnödvändigt för att undvika över- eller underkapacitet inom energisektorn.Verket anseratt prognoser och statistik även bör omfatia kostnadsutvecklingenför produktion av olika energislag. Detta anses vara nödvändigi bl. a. för alllöpande kunna ta ställning lill de nya energi råvarornas grad avkonkurrensförmåga och behovet av styrningsmöjligheter. Statistik och prognosverksamhet inom energiområdet böräven redovisas regionalt, dvs. pä län och kommuner, föresiär iVäster- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 104 Härigenom kan man enligt fåen bälire uppfattning om energiproduktion och energianvändning i olika delar avlandet, vilket bl.a. skulle underiätta den kommunala energiplaneringen. En förbättrad energistatistik bör enligt omfatta inleenbart den övergripande statistiken utan även den objektsbundna. Härigenom kankunskap fås om insatta energihushållningsåtgärder får avsedd verkan. Detföreslås därför att mängden sparad energi skall kunna avläsas i denener-gislattstik som föreslås bli upprättad för varje matställe. anses kunna tillhandahålla underlag för denna. Berörda myndigheter, bl.a. SCB, bör enligt redan nu uppmärksamma möjligheterna altslalisliskl föQa införandet av solfångartekniken, t.ex. genom att ta uppgifterfrån återför-säQarna. Om man nu försummar delta kommer det enligt förbundet alli ett senare skede bli svårt att redovisa i vilken grad solenergin tas tillvara för uppvärmningsändamål eftersom energileverantör i gängse bemärkelse saknas. Kommissionens förslag stöds vidare av bl. a.riksrevisionsverket, , , , och . Energisektorns kapitalförsörjning kan enligt kommissionenkomma atl erbjuda stora problem, då seklorns anspråk på det lillgängligakredit-utrymmet kommer alt öka. Det finns stora skillnader vad belräffarfinansieringsbehov inom olika delar av energiområdet framhåller kommissionenvidare. Om en från samhällsekonomisk synpunki effekliv energihushållning skallkunna åsladkommas, är del enligt kommissionen nödvändigt all sådana olikheterpå kapitalmarknaden kan rättas till. Kommissionen föreslåratt åtgärder i angivet syfte börläggas fram. Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig i frågan ärkritiska eller avvisande tili kommissionens förslag. Sålunda anför aUmänna pensionsfonden (försia, andra ochiredje fondstyrelserna) att det är oklart vad de av kommissionen åsyftadeålgärderna i sak skulle komma atl gå ut på och anför enligt del föQande: Den fortsalla energiulbyggnaden kommer med all sannolikhetall ställa stora krav på resurser. Styrelserna saknar dock underlag för atlbedöma om dessa krav kommer atl bli väsentligt siörre , än dehittills har varit. Kraven på delta område måste löpande avvägas mot utrymmetför andra investeringar liksom mot konsumtionsutrymmet. Detta är en uppgifi förden löpande ekonomiska politiken. Avgörande för omfattningen av energipoliliskainvesteringar - likaväl som invesleringar på andra angelägna områden - måstegivelvis vara de reala resurser som står till förfogande. Alt på förhand förett visst investeringsområde binda upp sig för vilkel utrymme som behövs, ochsedan låta andra seklorer anpassa sig härefter skulle innebära en uppbindningav handlingsutrymmet och leda till hårda och i praktiken kanske omöjligarestriktioner för den ekonomiska politiken. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 105 Vad redovisat om behovet avkreditpolitiska styrmedel, kan ge upphov till uppfattningen att genom en"prioritering" av energiområdet i kreditpolitiskt hänseende, kanerforderligt resursutrymme tillskapas. Fondstyrelserna delar inle detlasynsätt. Genom kreditpolitiska styrningar och prioriteringar skapas inte merakapital. Avgörande är vilket ulbud av långl kapital som kan garanteras i densvenska ekonomin. Här spelar, som kommissionen också uppmärksammar, AP-fondensframtida placeringskapacitet en roll. Vidare kommer olika åtgärder in på denekonomiska politikens område, inte minst på del kreditpolitiska området, isyfte all öka lillgången på långt kapital. Fondstyrelsernaanser sammanfallningsvis att statsmakterna liksom skall besluta omramarna och betingelserna för den fortsatta utbyggnaden påenergiförsörjningens område. Detla måsle ske i former och innehåll som inteförsvårar eller förhindrar möjligheterna att bedriva en efter de ekonomiskaomständigheterna vid varje lillfälle rationellt utformad ekonomisk politik.Energiinvesleringar får inle, lika lite som investeringar på något annatområde, bli självändamål. De måste ständigt anpassas lill vårt landslångsiktiga ekonomiska utvecklingsmöjligheter, och ytterst syfta till atl ökaden ekonomiska tillväxten och därmed öka de ekonomiska resurserna i vårtsamhälle. ställer sig tveksam till kommissionensförslag och anför: Energipolitiken kommer att ställaavsevärda krav på finansiella resurser. Redan dessa krav förutan visarkapitalmarknadsutredningen (SOU 1978; 11-13) på det svåra läge som kan befarasuppkomma. Kommissionen har antytt möjlighelen alt bilda ett nytt kreditinstitutför kapitalförsörjning lill energisektorn. Innan en sådan lösning övervägs, börenligt RRV:s uppfattning utredas möjligheten att utnytQa befintliga kreditinstitut,bl.a. De avkommissionen redovisade kapitalbehoven är mycket osäkra, ett kapitalbehov påmellan 10 och 20 miQarder kr. Belastningen på kapitalmarknaden ide två redovisade ytterlighetsfallen innebär en så väsentlig skillnad altkonsekvenserna för övriga sektorer i samhället närmare bör uiredas. 1 en sådanutredning bör prövas vilka krilerier som bör tillämpas för fördelning avotillräckliga kapitalresurser. RRV vill i detta sammanhang peka på attutveckling av energisnål teknik och nya energitillförselsätt även kan fåpositiva effekter på svensk industris internationella konkurrenskraft genom atltillföra industrin möjligheler lill export av nya produkler och ny leknik. Även SIND uttrycker viss tveksamhet enligt föQande: Det perspekliv för särskilt den långa kapitalmarknaden somnu avtecknar sig för 1980-talel kännetecknas av betydande avvägningsproblem.En rad angelägna behov måste tillgodoses. Del gäller bl.a. att säkerställa enutbyggnad av näringslivets produktionskapacitet för alt komma lill rätta mednuvarande obalanser i industristrukturen. Därutöver kommer höjda ambitioner pådel bosiadspoliiiska områdel och inom den offentliga sektorn atl ställa kravpå kapitalförsörjningen. Inom ramen för knappa finan- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 106 siella resurser kan detla kräva svåra krediipoliliskaavgöranden. Självklart måsle de prioriteringar av reala resurser som föranledsav energipolitiken återspeglas i kreditpolitiken. De ålgärder som EK diskuterar avser i första handförändringar av ränte- och amorieringsvillkoren för investeringar i vissaanläggningar främst för produktion av mottrycksel och utnyttjande avspillvärme. Sådana projekt leder till ökad energihushållning. Dessaanläggningar synes inle komma till siånd i önskad omfattning.Skälen härtill ligger dock inle enbarl inom kapitalförsörjningen. För attstödja dessa projekt är andra åtgärder än rent kreditpolitiska också tänkbara,som exempelvis den föreslagna omläggningen av energibeskattningen tillråvaruledet och subventioner över statsbudgeten av gällande ränte- ochamorieringsvillkor. Prispolitiken vad avser el- och Qärrvärmetaxor bör även sesi delta sammanhang. Industriverketvill mot denna bakgrund förorda atl de finansieringssvårigheter som förnärvarande råder närmare uireds. Andra ålgärder än snävt kreditpoliliska bördärvid hållas i åtanke. Fullmäktige i delar kommissionens uppfattningatt det med all sannolikhet kommer att innebära svårigheler all bereda utrymmeför de energiinvesteringar som förutsätts i de olika energialternativen.Fullmäktige beionar emellertid att detta primärt är ett realtresursfördelningsproblem och endasl sekundärt en fråga som gällerfinansieringsförhållandena. Enligt fullmäktiges mening är frågan om lekniskalösningar på kapitalmarknaden för lidigi väckl. Alltför mänga osäkerhetsmomentanses kvarstå för atl del skall vara meningsfullt alt diskutera förslag lillkonkrela finansieringssystem för energiinvesleringar. Fullmäktige anför vidare: Del är ännu en öppen fråga vilken grad av prioritetenergiinvesleringarna kommer att ges jämfört med allernaliva säll alt användareala resurser. Graden av planmässighet pä energiområdet påverkar i hög gradvalet av styrmedel. Del sätt på vilket man väQer att bereda utrymme för energiinvesleringarnapåverkar i sin tur i hög grad arten och omfattningen av de krav som kommer attställas på krediimarknaden. Fullmäktigevill i det sammmanhanget ifrågasätta lämplighelen av att ta gällande ordningför bostadssektorn som utgångspunkt för utformning av planering ochfinansiering inom energiområdet. Investeringar inom sistnämnda område präglasinle av samma homogenitet som bostadsinvesteringarna och är ej heller likalätta att särskiQa från andra investeringar. Del gäller inte minst påbesparingssidan. Ett stort antal företag kommer sannolikt att genomföra sådanainvesteringar som ett integrerat led i sin totala verksamhei. Att avgränsadessa energiinvesteringar och sörja för all prioriterade krediter slälls tillförfogande jusl härför - och varken mer eller mindre - skulle ställa krav påett väl utbyggt kontrollsystem. Energiområdet inrymmer säkerligen hela skalanav investeringar från infrastrukturella, som med fördel kan finansieras medstatliga medel, lill rent affärsmässigf., vilka knappasl skiQer sig från andrainvesleringar inom privala näringslivet och bör konkurrera med dessa omtillgängliga medel på kreditmarknaden. Det är mot den bakgrunden väsentligt altplanmässigheten inle görs för Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 107 vittomfattande.Om mer ceniral planering sker inom en sektor kan det finnas en tendens attöverdriva belydelsen av investeringar inom just detla område på bekostnad avminst lika viktiga invesleringar inorh andra områden. Enligt fullmäktiges meningär det väsentligt alt man så långl möjligl begränsar den andel avinvesteringsverksamheten inom energiområdet vars krediltillförsel skall tryggasi särskild ordning. I annat fall skulle en ny betydande del av kreditmarknadenregleras på ett säll som enligt fullmäktiges mening inte synes önskvärt ursamhällsekonomisk synpunkt. Omändå ell särskilt syslem skulle behöva byggas upp för alt garanlerakreditvolymen för viss del av energiinvesteringarna bör detta knappast ske med.samma institutionella ram som för bostäder. Den finansieringsordning somgäller för bostadsinvesteringar där krediter ges till marknadsvillkor men därkrediivolymen på marknaden garanteras och subventioneringen sker via budgetenhar en historisk förklaring och bör inte ligga lill grund för konstruktionen avett finansieringssyslem för energisektorn. Underalla omständigheter vill fullmäktige med kraft varna för atl åstadkomma enslyrning av energiinvesteringar genom prioritering som inle bara innebärtryggad krediltillförsel utan även atl förmånliga lånevillkor ges direkl påkreditmarknaden. Fullmäktigei riksgäldskonloret delar kommissionens uppfattning alt såväl energisektornsreala resursanspråk som dess försörjning med finansiella medel kan erbjudastora problem i framliden och atl dessa förQänar alt närmare övervägas.Fullmäktige tillstyrker därför att utredningsarbetet bedrivs vidare, inle minsli fråga om underlaget för samhällsekonomiska bedömningar. Kommissionendiskuterar energisektorns finansieringsproblem främst utifrån möjligheterna altvia kreditpoliliska styrmedel söka åstadkomma det önskvärda kreditflödel tillenergiinvesleringarna. Underlaget för diskussionen i betänkandet liksom istyrmedelsgruppens överväganden redovisas emellertid mycket sparsamt och Qänarnärmast all förslärka intrycket att ocksä pä detta område fordras ytterligareutredningar innan några ställningstaganden är möjliga. Del vore sålundaönskvärl om energisektorns finansieringsproblem kunde erhålla samma belysningsom kapitalmarknadsulredningen givit åt andra samhällssektorer. Utan ettfastare underlag är det inte möjligl all uttala sig om huruvida den svenskakapitalmarknaden verkligen kommer att utgöra en trång sektor för energiinvesleringarna,eller om rådande förhållanden där innebär ett gynnande av vissa energisystemframför andra. ÄvenCDL uttalar tvivel på denna punkt och anför: CDLifrågasätter starkt om svårigheter på kapitalmarknaden förhindrat i och för siglönsamma projeki, som påslås i rapporten. Alt ägarfrägan har betydelse vidbedömning av kredilvärdigheten är givet. Kraftinduslrin har lång erfarenhet avelproduktion och en kompetent organisaiion för invesleringar och drift. Ettsamarbele med kommuner och företag vid mottrycks-installationer synes därförvara en i hög grad önskvärd utveckling. Därmed bör även finansieringsfrågornakunna lösas på ell smidigl sätt. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 108 LO anser att del finns en särskild ordning påkreditmarknaden för de förnybara energikällor som ännu inte utnyttjas.Organisationen hänvisar härvidlag till bl.a. finansieringen överenergiforskningsanslagen och SIND:s bidragsverksamhet lill prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. LO anser beträffande energiinvesteringarna att del kanvara befogat atl skapa en särskild statlig energilånefond för övergripandeplanering och styrning av kreditslrömmarna. Organisalionen förutsätter attfondens arbetssätt och funktion inte medför ytterligare sekiorisering avkapitalmarknaden. Del är väsentligt i sammanhanget atl del nya kreditpolitiskainstrumentet kan bidra till önskad samordning och effektivitet förenergiinvesleringarna i vid mening framhåller organisationen vidare som i sittyttrande fortsätler: för ett resonemang i vilket härleds ettbehov av statliga subventioner eller en aktiv prispolitik på energi för attinvesteringsprogrammen skall vara möjliga atl genomföra frånlönsamhetssynpunkt. Utgångspunkten är att del enligt kommissionen sannolikt ärnödvändigi med en specialdestinerad utlandsupplåning för vissaenergiinvesteringar. Därvid anses det också väsentligt att löptider ochräntesatser inte avviker från de som normalt gäller på marknaden. Därmeduppstår enligt ovannämnda krav på subventioner eller enaktiv prispolitik för att programmen skall vara möjliga att genomföra frånlönsamhetssynpunkl. - LO finner inle della resonemang övertygande. Ävnäringspolitiska eller energisparbetingade skäl kan det vara nödvändigt attbedriva en aktiv prispolitik eller sätta in subventioner respektivespecialskatter på energiområdet. Fördelningsskäl kan också vara avgörande.Däremot finner inte LO det angeläget alt lånevillkor utomlands och i idetaQ blir överensstämmande. Om utlandsupplåning ska användas för energiområdetbör det vara nalurligl atl sådana låntagare ges tillstånd som kan visa godlönsamhet och lämna säkerhet. ifrågasätter om det är realistisktatt tro atl det går all åsiadkomma en så belydande omprioritering av de realaresurserna som kommissionens förslag förutsätter. Om myndighelerna vill påverkaenergiinvesteringarna så, atl en önskad omprioritering av de reala resursernaåstadkoms, bör de enligt föreningen samt finanspolitiskaåtgärder. Föreningen avråder bestämt från atl kreditpolitiken används somstyrinstrument i energipolitiken. Föreningen delar inte uppfattningen atl en kreditpolitiskprioritering av energiinvesteringarna är en lämplig metod för atl lösakapitalproblemen, då kreditpolitiska styrningar och prioriteringar inte skaparmer kapital. Kreditpoliliken bör enligt föreningen i stället utformas för attöka tillgången på långt kapital. biträder kommissionens förslag att söka rätttill olikheter i kapitalmarknaden. Verket underslryker vidare viklen av attkapital finns tillgängligt för de nya energiråvarornas utveckling. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 109 Enligt energisparkommittén är kapitalmarknaden f. n. sådanalt vissa investeringar får lägre kapilalkoslnader än andra.Investeringskostnaderna för åtgärder med samma energipoliliska effeki kandärför skiQa sig väsentligt, varför kommittén biträder kommissionens förslag. Kapitalförsörjningen kan enligt IVA förulses bli en trångsektor som i realiteten begränsar en hög ambitionsnivå vad gällerenergiförsörjningen. anser atl i ell sådant läge alla alternativ lillförsiärkning av energisystemet bör få en likvärdig behandling vid ansökan ominvesle-ringskapilal. En utvidgad energiplanering är under uppbyggnad,framhåller kommissionen. har kommunerna främst varit inriktade påförsörjningen med ledningsbunden energi såsom Qärrvärmesystem ocheldistribution. Kommisssionen föreslår att kommunerna även bör kunna la ettökat ansvar för insatserna för energisparande. Förslaget stöds av remissinstanserna. Kommissionen anför som en allmän policy-siändpunki attstyrmedlen för energihushållning bör vara generella. Statskontoret delar, bl.a.med hänvisning till att generella styrmedel kräver mindre administration änselektiva, denna ståndpunkt men konsiaterar alt styrmedlenseffektivitet på många punkler kan vara beroende av att variationer tillåts.