prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksrevisionsverketanser del vara principiellt olämpligt från objektivitets-synpunkt att samlabåde granskningsfunkiioner och verkställande funktioner tillsamma organ. Överstyrelsen för ekonomisk försvar erinrar om atl samråd bör las med överstyrelsen vid planering avutnyttjandet av försvarsmaktensdataresurser i krig och flygtekniska försöksanstalten pekar på all myndigheterendast skall behöva anslutas tillgemensamma system om klara fördelar står att vinna. Beträffandereglerna för anskaffning av dalamaskinutrustningans&T chefen för flygvapnet altöverbefälhavarens tidigare förslag i denna fråga är rikligt och att bör vara den instanssom har hand om upphandlingen för försvaret. Ansvaret för den tekniskadatakraftuppbyggnaden somöverbefälhavaren har lagt bör enligl materielverket ligga kvar. Vidare anser verketau anskaffning av datakraft föroperativa och taktiska system samt för stödsystem lill dessa bör finansieras över maierielanslag. Enligt försvaretsraiionaliserings/nsiituis erfarenheter är det lämpligt att hålla uppe och utvecklaberörd personals kompetens genom alt växla mellan utredningsarbete ochuppgifter i samband med anskaffning av datamaskiner. Vad gäller utrustning förkrigsbruk bör den nu tillämpade metoden, där materielverket aktivt deltar iarbetet, kunna behållas. Försvarets datacentral anser alt anskaffning av ADB-utrustningbör vara samordnad. Programansvar enligl försvarels planerings- och ekonomisystembör därvid i största möjliga utsträckning ges till överbefälhavarenoch försvarsgrenscheferna. Oavsettvilken myndighet som åläggs produktionsansvar för anskaffningen bör detta utövas så att statskontorets tekniskaoch ekonomiska kompetens utnyttjas.Den övriga dalatekniska kompelens som behövs i samband med upphandling anses i huvudsak kunna tillgodosesinom dalacentralen vad avser större datamaskiner. Datacentralenframhåller vidare au del är önskvärt allutrustning som ställs till dess förfogande finansieras och utnyttjas på ett sådant sätt au prisjämförelsermed marknaden kan ske på ett meningsfullt sätt även i framliden. Riksrevisionsverkelframhåller att slalens datamaskinfond genom sin övergripandefunktion ulgör statsmakternas enda egentliga instrument för att få till stånd en planmässig utbyggnad och ett effektivtutnyttjande av ADB- Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 60 utrustningen i statsförvaltningen. Principerna förslalens datamaskinfond medför också au kostnadsredovisningen för ADB-användningunderiätias genom all myndighelerna bara belastas med periodiska kostnader. Överbefälhavarens förslaginnebär enligl riksrevisionsverkel au en del av statsförvaltningensADB-invesieringar kommer att redovisas separat och utanför daiamaskinfonden,Detla försvårar statsmakternas möjligheter till uppföljningoch samordning. Statskontoret anserdel vara angeläget att se över finansieringsformerna vid datamaskinanskaffningså atl inte både investeringsutgifter och avskrivningar belastarförsvarsramen. Nuvarande konstruktion ökar enligt statskontoretmyndigheternas benägenhet att hyra utrustning. Statskontoret för fram eu egei förslag.Delta innebär en fortsatt finansiering över datamaskinfonden. Fondenskonstruktion bör dock ändras så att invesleringsutgifterna inte belastarförsvarsramen. Staiskoniorei anmäler också att man har uppmärksammat attenskilda myndigheter inom försvaret handlar alltmer självständigt. EnbäUre information än om verksamhetsplaneringen inom försvaret måsleenligl statskontoret ges för atl statskontoret skall kunna fullgöra sinauppgifter och sin datamaskinanskaffning på ett riktigt sätt. Delta anges kunna skegenom en ökad insats från eller genom attstatskontoret direkt samverkar med överbefälhavaren och de enskildaförsvarsmyndigheierna i frågor som berör anskaffningsplanering och ADB-drift, Flygtekniskaförsöksanstalten, som inle tillhör försvarsmakten, anser att nuvarande systemmed fondavgifi eller motsvarande bör behållas. Grunderna för detmilitära försvarets rorisalta utveckling har fastställts genom försvarsbeslut(prop. 1976/77:74 bil. l,FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). Jag anser att dessagrunder alltjämt skall ligga fast. somomfattas av försvarsbeslut har utgifterna för de olikahuvudproduktionsområdena utvecklats på del sätt som framgår av följande tabell. Huvudprodukiionsområde Andel av de totalautgifterna (96) 1972/73 1976/77 Förändring Ledning och förbandsverksamhet 56,8 61,7 +4,9 Materielanskaffning 28,8 25,4 -3,4 Anskaffning av anläggningar 5,3 5,0 -0,3 Forskning och utveckling 9,1 7,9 -1,2 Av tabellen framgår atl den andel avutgiftema som avser ledning och förbandsverksamhetökade med /73-1976/77. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 61 Denna utveckling har ägt rum som storaansträngningar har gjorts föratt begränsa utgiftsökningen. Antalet anställda har minskats med ca 3 000. Omfattande ändringar har genomförts ifredsorganisationen i syfte att rationaliseraverksamheten. Repetiiionsulbildningen av värnpliktiga har minskats. Den andel avtillgängliga resurser som har kunnat avdelas för materielanskaffning samt förforskning och utveckling har minskal i ungefär samma omfattning somutgifterna för ledning och förbandsverksamhet har ökat. Den ogynnsammakostnadsutvecklingen för ledning och förbandsverksamhet har bl. a.fått till följd att antalet kvalificerade förband ikrigsorganisationen minskar. Enannan konsekvens är aU den kvalificerade försvarsmale-rielen beställs i allt kortare serier. Sysselsättningen inom densvenska försvarsmaterielinduslrinminskar bl. a. som en följd av delta. 1977 årsförsvarsbeslut innebar bl. a. en ansträngning all bromsa utgiftsökningen för ledningoch förbandsverksamhet. En fortsatt personalminskning och omfattandefredsorganisaloriska ingrepp förutsattes. Dessutom avsattes reserver bl. a. föralt möta den bedömda skillnaden mellan den framtida löneutvecklingenoch den allmänna prisutvecklingen enligt nelloprisindex (NPI). Efterförsvarsbeslutet har slalsmaklerna fattat beslul om förbandsindragningar ochomorganisationer för atl begränsa ökningen av utgifterna för ledning ochförbandsverksamhet. Försvarets myndigheter vidtar dessutom i samverkan fortlöpande åtgärder i syfte atl bromsautgiftsökningen inom huvudproduktionsområdei. Del ekonomiskautfallet för del första budgetår som omfattas av försvarsbeslut är nutillgängligt. Utgifterna för de olika huvudproduktionsområdena harutvecklats på det sätt som framgår av följande tabell. 1(96) Ledning och förbandsverksamhet Materielanskaffning Anskaffning av anläggningar Forskning och utveckling -0,7 + 1,0 -0,9 +0,6 Försvarsbeslutet innebar bl. a. attplaneringsramen för det militära försvarethöjdes något. Därigenom har den andel av utgifterna som avser materielanskaffningsaml forskning och utveckling kunnat ökas någol mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78. Detta förhållande får dock inteleda lill den slutsatsen attutvecklingen nu går i en tillfredsställande riktning. Trots en dämpad löneutveckling har utgifterna förledning och förbandsverksamhet fortsatt atl öka snabbare än NPI. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 62 Försvarsgrenschefernaoch överbefälhavaren har redovisat programplaner för perioden /80-1983/84, Planernautgår års försvarsbeslut och från regeringens planeringsanvisningar. Dengenomförda planeringen uttrycker en stark strävan att bromsa den tidigareberörda utvecklingen i fråga omledning och förbandsverksamhet. Överbefälhavaren harförutsatt lillskoll till den planeringsram som regeringen har anvisat. Han har därigenom planerat inen mera omfattande verksamhet än vadsom ryms inom den planeringsram somjag redovisar i det följande (s. 78). 1 planerna harmyndigheterna utgått från att de sammanlagda utgifterna för ledning ochförbandsverksamhet utvecklas i en gynnsammare riktning än vad jag harredovisat förde senaste budgetåren. Den framtida utveckling som förutsätts iplanerna kan enligl min bedömning vara alltför optimislisK. Vidare harförsvarsgrenscheferna redovisat en överplanering inom mate-rielområdel. Delfinns planeringstekniska skäl för en sådan överplanering, men den medför bl. a.atl planernas maierielinnehåll blir större än vad del ekonomiska utrymmet medger. Jag bedömer attdelta kan innebära att all den verksamhet som myndighelerna har planerat inte ryms inom denplaneringsram som jag förordar. Jag anseremellertid att den principiella inriktningen försvarsbeslut bör ståfasl. Ambitionerna i beslutet kan dock inte till alla delar fullföljas i denekonomiska nivå som har angetts i beslutet. Det blir nödvändigt att uppskjutaviss verksamhet som i beslutet var avsedd alt genomföras eller påbörjas som beslutet omfattar. Min bedömningatt planernas materiella innehåll sannolikt överstiger vad som kan visa sigmöjligt att realisera leder också lillslutsatsen atl slor försiktighet måste iakttas när det gäller nyautgiftsålaganden. Det är angeläget atl behålla en hög grad av handlingsfrihet införnästa försvarsbeslut. Med dessa förbehålloch med de ställningstaganden somjag i det följande gör lillutvecklingen av avvägningsprogram och funktioner anser jag alt den inriktning som överbefälhavaren har angett i alltväsentligt kan ligga lill grund förden fortsatta planeringen. Förändrade förutsättningar kan senare föranleda vissa ändringar i den inriktning somanges här. Jag vill i detla sammanhang också påpeka all den fördelning av denekonomiska ramen på huvudprogram m. m. som förutsattes i samband med 1977 årsförsvarsbeslut inle får anses varafast. Den inriktning av planeringen som statsmakterna successivt beslutar om - bl. a. med hänsyn lill ändrade förutsättningar - kan leda lill att de ekonomiska resurserna skall fördelas påett annat sätt än vad som var avsett från början. Jag går över till att behandla de olika avvägningsprogrammen. Markslridsförbanden skalli samverkan med sjö- och flygstrids-krafternakunna lösa stridsuppgifter i invasionsförsvaret i gräns- och kustområden. De skall även, om det blir nödvändigt, kunna fullfölja striden inne i Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 63 Vissa förband skall avses för strid även inomsådana delar av vårt land somangriparen har tagit. Avvägningsprogrammelomfattar arméförbanden utom vissa luftförsvarsförband samt kuslarlilleriförbanden. Planeringen hargenomförts i enlighet med försvarsbeslut. Infanteri-,norrlands- och pansarbrigader saml röriigl kustartilleri har prioriterats. Slor vikthar lagts vid brigadernas eldkraft i form av pansarvärns- och luftvärnsvapen samt vid förbandensröriighet. Min företrädare uttalade i prop. 1976/77:74(bil. 1 s. 121)att planeringen om möjligt bordeinriktas mol alt modernisera flera infanieribrigader än de tio somavsågs i överbefälhavarens programpian, ÖB 77-82, nivå B. Planeringen för perioden /79-1982/83 var inriktad motaU modernisera tolv infanteribrigader. anmälde försvaretsmaterielverk en brist på betalningsmedel förarmémaieriel under budgetåret1977/78. Molbl, a, denna bakgrund uttalade min företrädare i prop. 1977/78:100 (bil. 7 s.61) all han inle var beredd all biträda en planering som var inriktad mol fler än tiomoderniserade brigader. Utbildningen vid infanteriförbanden borde dock bedrivas så att handlingsfrihet fanns allorganisera en elfte moderniserad brigad. Arméchefensplanering för perioden /80-1983/84 har inriktats mol all modernisera elva infanteribrigader.Övriga infanteribrigaders materiel förnyasi mycket begränsad omfattning. I planeringen har skapats handlingsfrihet all modernisera en tolfte infanteribrigadefter perioden. Överbefälhavaren har godtagit arméchefens planering. Hanhar dock funnit allplaneringen inom armén kan bli svår att genomföra under budgetåren 1979/80 och 1980/81 och att materiel därför bör beställasförst när den ekonomiska situationen kan överblickas. Några beslut behöver inte fattas under /80som begränsar handlingsfriheten i fråga om det antal brigader som skallmoderniseras, 1 avvaktan på en bättre överblick över den ekonomiska situationengodtar jag alt planeringen t. v. inriktas mot all modernisera elvainfanieribrigader. Jag återkommer i det följande till handlingsfriheten attmodernisera en tolfte infanleribrigadefter planeringsperioden. I planerna förutsättsattåtgärder vidtas föratt förbättra infanteriförbandens operativa rörlighet.Detta innebär atl lerrängbilar för personaltransporl anskaffas ochorganiseras i frislående iransporiförband vars uppgift blirall transportera alla typer av förband. Jag godtar planeringen. De fyra norrlandsbrigaderna bör behållas ochmoderniseras. Min företrädare framhöll i prop. 1976/77:74 (bil. Is.122) del angelägna i atl vi även pålång sikt kan disponera pansarförband för försvaret av främst , övre Norriand, östra ochGolland och att pansarförbanden börinriktas mot att omfatta fyra pansarbrigader samt de stridsvagns-och pansarbaialjoner och friståendeslridsvagnskompanier som kan organi- Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 64 seras med befintlig materiel. 1 planeringen förperioden /79-1982/83 avsågs ett antal centurionslridsvagnar blirenoverade och modifierade. Min företrädare anförde i prop. 1977/78:100 (bil.7 s. 62) all dessa åtgärder var önskvärda men all han inle var beredd atl då godta planeringen mot bakgrund avdet ekonomiska läget och osäkerhetenom möjligheterna att skapa godtagbara övningsbeiingelser för pansarförbandenpå Golland. Planeringen förperioden /80-1983/84 innebär all fyra pansarbrigader saml pansarförbandeni övre Norriand och huvuddelen av pansarförbanden på behålls.Pansarorganisalionen i övrigt minskas . a. utgår enbetydande del av pansarförbanden i östra efter /82.Renoverings- och modifieringsålgärder på äldre stridsvagnar begränsas. Deäldre stridsvagnar som går ut ur krigsorganisationen behålls endast i denutsträckning som är nödvändig för all läcka behovet av materielreserv för deförband som är kvar. bedrivs försök i syfte alt skapahandlingsfrihet att efter perioden organisera elt förband av ny typ, en mekaniserad brigad. Överbefälhavaren har iåii i uppdrag atllämna förslag lill organisation m. m. förutbildning av slridsvagnsförband avsedda för . Förslagen skall lämnas senast den . Jag ärdärför inte beredd att nu ta ställninglill om pansarförbanden på Gotlandskall behållas på del sätt som har planerats. Jag villerinra om all nuvarande planering medför handlingsfrihet atl efter perioden organisera förband av en ny lyp, s. k.mekaniserade brigader. I planeringenhar skapats möjlighet att antingen organisera en mekaniserad brigad eller entolfte infanteribrigad. Denna handlingsfrihet, liksom handlingsfriheten att taställning till hur pansarorganisationen i östra skall utvecklas på lång sikt, bör enligt minmening bevaras inför nästa försvarsbeslut. Med dessa förbehållkan jag godta planeringen av pansarförbandens utveckling. 1976/77:74(bil. 1 s. 122) anförde min företrädare all pansarvärns-funklionen även iframliden kommer alt ha stor betydelse. Han förordade därför aU en nylätt pansarvärnsrobol skulle utvecklas inom landet. Detta arbete har börjat och bör enligl minmening fortsätta. Han anförde vidare att tunga pansarvärnsrobolarbör anskaffas i ett begränsat antal ijämförelse med vad överbefälhavaren hade planerat i nivå B. Planeringen för perioden /79-1982/83 varinriktad mol en sådan begränsadanskaffning.Min företrädare uttalade dock i prop. 1977/78:100(bil. 7 s. 62) atl anskaffningen inte kunde genomförasmed hänsyn till den förändradeekonomiska situationen. Arméchefen har förperioden /80-1983/84 planerat atl anskaffa lunga pansarvärnsrobolar medbeställning under /80. Jämfört med tidigare planer har anskaffningenminskats. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 65 Överbefälhavarenanser atl del är angelägel au anskaffa lunga pansarvärnsrobolar. Han räknardock med atl beställningen kan behöva uppskjutas med hänsyn lillden ekonomiska situationen och all ställning lill anskaffningen bör tas förstnär den ekonomiska situationen kan överblickas. Jag godtar t. v.planeringen men anser liksom överbefälhavaren atl den ekonomiska utvecklingenbör avvaktas. Jag får vidare hänvisa till vad jag anför i det följande (s. 106) underanslaget B 2. Arméförband: Materielanskaffning. Jag anser atl det ärväsentligt atl ell stort antal markslridsförband - inle minstlokalförsvarsförband och hemvärn - kan disponeras för försvar av vårtterritorium. Hemvärnet har därvid stor belydelse, främst i kuppförsvaret, vid övervakningen av vårlandyta och i hemortsförsvaret i övrigt. Hemvärnet bör efter hand moderniseras enligtarméchefens planering. Chefen för marinenavser atl börja förnya del lunga röriigakustartilleriet. Etl antal lunga fasta kusiariilleribaiterier tillförs organisationenunder programplaneperioden. Vissa äldre lunga fasta batterier moderniseras ochandra går ut ur organisationen. Jag biträder t. v. planeringen men anserall marinens ekonomiska situation liksom arméns måsle kunna överblickasinnan ställning tas lill anskaffning av maierielen lill del tunga röriiga kustartilleriet. Jag lår vidarehänvisa till vad jag anför i det följande (s. 122) under anslaget C 2.Marinförband: Materielanskaffning. Övervattensslridsförbanden skallgenom anfall mol en angriparessjötransportmedel och sjöstridskrafler och genom mineringar kunna försvåra anfall över havet. De skall vidare kunnaskydda vår sjöfart och övriga förflyttningartill sjöss samt medverka iövervakning och incidenlbered-skap. Avvägningsprogrammel omfattarytattackförband, helikopterförband samt min- och minröjningsförband. F. n. pågår en omstrukturering av ytallackförbariden.Nya torpedbåtar av typ T 131 har levererats. Patrullbålar beväpnade medsjöroboiar av typ Pingvin levereras. Äldre enheter, bl. a. jagare, fregatter ochtorpedbåtar, avvecklas. Överbefälhavarenoch chefen för marinen anser att det är mycket angeläget atl de modernatorpedbåtarna beväpnas med sjörobotar med medellång räckvidd. Enligl denhittills gällandeplaneringen skall beslut om anskaffning fattas under /79. Jag delaröverbefälhavarens och marinchefens uppfattning och räknar med all beslul ifrågan kan fallas så snart som erforderligtunderiag finns. Ytattackförbandenorganiseras f n. i två ytaiiacknolliljer som leds från jagare. Olikaalternativ för ledning av ytattackförbanden till samlad och samordnad insats bör studeras så att det underiagsom behövs för att kunna falla beslut i frågan finns i god lid innan jagarna går ut ur organisationen. Sjöfartsskyddlämnas av enheter som i första hand är avsedda för 5 1978/79. Nr 100 Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 66 Helikoptrar som är utrustade förubåtsjakl har uppgiften att i samverkan med övervaltensfartyg upptäcka och bekämpaubåtar. Minkrigföringen harstor betydelse i invasionsförsvaret. Jag anser det därför angelägel allvi har god tillgång till sjöminor och att örlogsfartygen har förmåga att taombord och fälla minor. I första hand bygger planeringen på att civilafartyg används för alt lägga ul störremineringar. Av beredskaps- och utbildningsskälbehövs i fred ell begränsat antal särskilda stamminfartyg. Etl tredjeminfartyg levereras . Planeringen innebäralt minröjningsförbanden i slort sett kvarstår under programplaneperioden.Maierielen är emellertid gammal och i nästa femårsperiod minskas antalet fartyg som äravsedda för minröjning. planeradanskaffning av minjaktfartyg har fåll utgå. Jag godtar i. v. planeringen men vill understryka att det är viktigt atl klariägga hur behovet av minröjningskall tillgodoses i framliden. AvvägningsprogrammetFjärrslridsförband omfattarallackflyg-och ubåtsförband. Dessa förband skall utanför vår kust kunna anfallafrämst en angripares tonnage för trupp- och underhållstransporter och därigenomminskahans styrka. Ubåtsförbanden skall även kunna lägga ut minor på stort avstånd från vårkust. Atiackflygförbanden skall i samband med försvar mot en gränsinvasionkunna anfalla mål av olika slag även långt framför våra förband.Attackflyget skall också kunna sällas in mol en angripares luftland-sättningsföretagoch kunna användas för direkt understöd av markslridsförband. Ombeväpningen avatiackflygförbanden med flygplan AJ 37 är slutförd. kommerunder att omfatta 5,5 divisioner. I krigsorganisationen ingår f n. även femlätta attackdivisioner utrustademed skolflygplan SK 60. Frågan om framtidaanskaffning av attack- och skolflygplan bereds f n. inomregeringskansliet. Jag avser föreslå regeringen all anmäla frågan i särskild proposition. Ubåtar bör också ifortsättningen ingå i invasionsförsvaret. Ubåtar av typ levererasunder programplaneperioden. Enligt de framlagda planerna kommer ubåtar avtyp A 17 att utvecklas och anskaffas. Jag godtar planeringen. Luftförsvarsförbanden skallkunna försvåra en angripares flygkrigföringmot vårt land,skydda våra övriga stridskrafter och områden som är viktiga förtotalförsvaret samt tillsammans med andra funktioner bidra till atl befolkningen skyddas. Avvägningsprogrammelomfattar jakt-, luftvärnsrobol- och luftvärnsförband samt stridslednings- och luftbevakningsförband. Luftförsvarsförbandengenomgår f n. stora förändringar. Förbandens materiella kvalitet förbättras bl. a.genom alt flygplan JA 37 tillförs organisationen.Chefen för flygvapnet har planerat att ombeväpna alla Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepairtémentet 67 jaktdivisioner med JA 37 . Överbefälhavaren hargodtagit planeringen i detla avseende. Även jag kan t. v. godta planeringen. Belräffandeluftvärnet gäller all robot 67 Hawk moderniseras. Härigenom behålls deltarobolsyslem åtminstone lill början av 1990-lalel, Jag anser all robotsysiem Hawkunder denna tidger ett väsentligt bidrag lill luftvärnels samlade effekt. Luftvärnsrobol 70 tillförs organisationen. Del innebären kvalilelsförbätlring av luftvärnet. AvvägningsprogrammelCentral och högre regional ledning omfattarkrigsorganisationen för centrala och högre regionala staber saml vissa lednings-,sambands- och underhållsförband m. m. En allsidig ocheffektiv underrättelsetjänst behövs både i fred och i krig. I fred krävs den föralt nödvändiga beredskapsåtgärder skall kunna vidtas , 1 krig behövs denför att största möjliga effekt skall kunna las ut av våra stridskrafter. Det ärdärför viktigt all vi disponerar resurser för att skaffa erforderliga underrättelser.En sådan resurs är den flygburna spaningen. Signalspaningen är en annanväsentlig komponent i underräilelsesyslemel. Verksamheten vid försvarelsradioanstalt är därför av central belydelse för totalförsvaret, både i fred och i krig. Försvaret har ellstort behov av målinriktad forskning som etl led i sin långsikligaplanering. Detta behov fylls i första hand inom ramen för avvägningsprogrammet Allmänförsvarsforskning. Verksamheten har betydelse för möjligheterna auskapa handlingsfrihet för försvarels utvecklingpå . Detla gäller särskilt den tillämpade försvarsforskningen som enligl min mening bör ges företrädeframför forskning av allmän kunskapsuppbyggandekaraktär. Även inom försvarsforskningen måste emellertid besparingar eftersträvas. Möjligheterna att minska behovet avmedel och personal bör därför tas till vara. Vidare bör kapaciteten vid i ökad utsträckningkunna utnyttjas även av civila avnämare. Jag går så över till all behandla värnpliktsutbildningen. Grundutbildningen avvärnpliktiga har i stort sett planerats i enlighet med 1977 årsförsvarsbeslut. Detla innebär att utbildningen också i forlsällningen genomförs enligl deriktlinjer som har gällt försvarsbeslut. Repetiiionsulbildningen av värnpliktiga har planerats låen väsentligt mindre omfattning än vad som angavs i underlaget försvarsbeslut.Överbefälhavaren anser all repetitionsutbildningen har varit otillräckligoch all den behöver utökas i förhållande lill vad som har planerats. Han utreder f n. etl modifierat system förrepetitionsutbildning som anpassas lill de ekonomiska förulsältningarna. Enligl min mening är det väsentligt allvärnpliktsutbildningen genomförs på elt sådant sätt och med etl sådant samband mellangrundutbildning och repetitionsutbildning att krigsförbanden bliranvändbara för sina huvuduppgifteromedelbart efter mobilisering. Jag delar uppfattningen atl repetitions-