prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — påpekar alt invandrarbarn lillhör demest utsatta grupperna och atl de på grund av språksvårigheter ochkulturkonflikter riskerar att hamna vid sidan av samhället. framhålleratl del krävs speciella insalser för atl skydda dessa barn från atl hamna i ettkulturellt vakum där de lätt sugs upp av de kommersiella krafterna. Rådelförordar alt rådet erhåller begärda medel för projektverksamhet blandinvandrare och minoriteter och all rådet ges i uppdrag alt i samråd medinvandrarverket utforma bestämmelser för bidragsgivningen med särskild hänsyntill barn och ungdom. SÖ anser att invandrarbarnen lever under speciellt svåraförhållanden och betonar betydelsen av atl invandrarbarnen ges möjligheler altväxa in i de svenska kulturtraditionerna. anser att del behövs extra åtgärderför invandrarbarn 1. ex. i form av översatt och bearbetad informaiion,översatt barnlitteratur, visor, sånger, barnböcker från hemländerna,barnprogram på invandrarspråk i radio och TV samt ivåspråkig personal inomskola och fritidsverksamhet. Kommuner och föreningsliv har slora skyldigheleratt genom extra ålgärder se till all även invandrarbarnen fär kunskap om ochtillgång till del lokala ulbudet, varvid invandrarbarnens speciella behov måstebeaktas. menar atl det vid planering av fritidsverksamhet förbarn är väsentligt att samla in och ta vara på erfarenheterna och önskemål fråninvandrarna själva, l.ex. genom deras organisalioner. Svenska myndigheter ochpersonal vid institutioner som har kontakt med invandrarfamiljerna bör ocksåges kunskaperom kulturbakgrund och barnuppfostran i invandrarnas hemländer. Barnredaklionerna inom framhåller allradions och lelevisionens ansvar alt tillgodose de barn som har särskildabehov, även omfattar invandrarbarn. bör få ökade resurser för atl ulökaoch ulveckla sin pågående programverksamhet för barn som har annat modersmålän svenska. ABF påpekar alt invandrarbarnen ställs inför särskildasvårigheter beroende på konflikter mellan olika kulturmönster. ABF föreslåratl föreningslivet ges ekonomiska resurser för arbeie tillsammans medinvandrarbarn. Folkparkernas centralorganisation instämmer ibarnkulturgruppens uppfattning om de möjligheler till kulturutbyte som landelsökande andel invandrare erbjuder. framhåller viklen avalt del satsas resurser på alt lära de svenska barnen att accepiera ochrespektera invandrarbarnens kulturella mönster och egenheter. , statens invandrarverk och FöreningenNorden uppehåller sig vid betydelsen av att invandrarbarnen ges möjlighet attu 1 v e c k-la sitt hemspråk som grund för alt lära sig del nya språket och förderas emotionella och kulturella ulveckling. Med hänvisning lill barnkulturgruppensresonemang kring kulturen som språk och med tanke pä 1978/79:143 87 språkets betydelse för möjligheten att ta del avkulturulbudet, konstaterar statens invandrarverk att många invandrarbarn ärunderpriviligierade och språkligt utarmade. Verkel anser all hemspråket bör fåbetydligt starkare ställning i skola och förskola än vad nu är fallel. anser alt etl konsekvent genomförande avhem-spräksreformen i förening med tillgång till litteratur på hemspråket är avavgörande betydelse när det gäller att ge invandrarbarnen ett språk. Några remissinstanser anför kritiska synpunkter päbarnkulturgruppens behandling av invandrarbarnen. finner del anmärkningsvärt attinvandrarbarnens situalion behandlats så knapphändigt i rapporten. ABF gör enliknande kommentar. anser alt risken är stor altinvandrarbarnen blir en grupp som glöms bort i kommande insatser päbarnkullurområdet. Verkel konstaterar all invandrarbarnen främsi behandlas somen kullurre-surs för svenska barn och påpekar alt förutsätlningen för attinvandrarbarnen ska kunna fortsätta atl vara en sådan resurs, är alt de fårmöjlighet atl bibehålla och utveckla sin kullur. yrkar pä alt invandrarbarnens situationoch villkor aktualiseras i ett kompletlerande utredningsarbete. Elt oavvisligtkrav är all invandrarnas organisationer och aktuell forskning pä området fårkomma till ullryck i en sådan utredning och alt etl särskilt ålgärdsprogramutarbetas. Behovel av insatser för handikappade barn och barn påinstitution framhålls av bl. a. , . Statensungdomsråd, SO, barnredaktionerna inom radio, . , , , , och de konslnäriiga högskolorna i gemensamt. vill dock understryka vikten av alldiskutera de s. k. socialt hårt utsatta barnen utifrån ett bredare perspektivpå barns livsvillkor än vad som handikappsbegreppet tillåter. Några remissinstanser, däribland ,, , och dekonstnärliga högskolorna i gemensamt anser att barnkulturgruppeninte tillräckligt behandlat de handikappades kulturella situation och behov. anser atl de tankegångar som finns ibetänkandet Kultur ål alla borde ha följls upp i rapporten. saknar en närmare analys avolika handikappgruppers behov insatta i ell kulturellt sammanhang saml konkretaförslag om hur kulturutbudet bör vara utformat för alt barn med handikapp skakunna la del av del. Kommittén påpekar att böcker, teater, film etc. som sätterin handikappade barn i etl naturligt socialt sammanhang kan bidra till allskapa förståelse mellan handikappade och icke handikappade barn. påpekar att handikappgruppen intefår uppfattas som en enhetlig gmpp och påpekar all varje handikappgrupp harsina speciella problem och behov. Förbundet konstaierar all barnkullurgruppenförbigått de enskilda handikappgrupperna med undantag för döva och synskadade.Synskadades riksförbund eflerlyser en beskrivning av olika gruppers handikappoch förslag till speciella ålgärder som kan undanröja olika slag av handikapp. Barnkullurgruppen anser atl handikappade barn inle skasärbehandlas 1978/79:143 88 ulan inlegreras i den gängse kulturverksamheten för barn.Varje del av kulturlivet har ansvar för att de handikappade får la del avverksamhe-lerna. 1 detla syfte måste praklis ka hinder för handikappade barnsdeltagande undanröjas, bl. a. genom färdljänsl och lämplig ulformning avlokaler. Principen atl insalser för handikappade barn skaintegreras med den gängse kulturverksamheten stöds av bl, a. ,, barnredaktionerna inom , och . Riksförbundetvill särskilt betona viklen av den skapande verkamhel där barnen själva äraktiva och där handikappade barn kan inlegreras. framhåller all det fordras särskildainsatser med slöd av föreningsliv och kullurinstilulioner när del gäller barnsom vislas på vårdinstitutioner. Rådet anser att det behövs fler inventeringarav det slag som lekmiljörådet företagit rörande möjligheter lill lek ochutevistelser för barn som är intagna på sjukhus. avser alttillsammans med ta upp barnkulturfrågorna till särskildbehandling i det planerade utredningsarbelel om kullur på vårdinstitutioner. För atl ge barn på institution kontakt med kullurlivetulanför institutionerna krävs en upprustning av tekniska hjälpmedel ochlitteratur elc. som är anpassade till handikappade barns behov framhållerHandikappades centralkommitté. De konstnärliga högskolorna i Slockholm gemensamt anseratl insatser på barnkulturområdet främst bör inriktas på institutionerna därbarn befinner sig, bl. a. vårdhem och sjukhus i syfte alt tillföra dessainstitutioner konstnärliga uttrycksmedel. , humanistiska fakulietsnämnden viduniversitetet i , bosladsstyrelsen, statens planverk. , , kyrkliga sludieförbund, kristna socialdemokratersgrupp, KIF och de konstnärliga högskolorna i Slockholm gemensaml framhållerbristerna i barnens vardagsmiljöer som ett grundläggande problem i fråga ombarnens kulturella situation. Lekmiljörådel understryker alt förutsättningarna för allskapa god barnkultur ligger i skapandel av goda miljöer för såväl barn somvuxna i fråga om arbetsplats, boendemiljöer och stadsplanering. betonar vikten av att kulturen förankrasi barnens vardagstillvaro och ingår som ell kontinuerligt inslag i barnensmiljöer. Rådet anser att slöd till föreningsliv och organisationer innebär enav många möjligheter atl stödja kulturen i barnens egna miljöer och har därförbegärt ökade medel lill organisaiionerna för kullurell försöksverksamhet medbarn inom ramen för experiment- och utvecklingsbidraget. nämnderockså att arbetet med ulvecklingsprojeklel Kultur i boendemiljön snartstartar. Detta projekt genomförs i samarbete med föreningslivet och avser atlställa kulturverksamhet i generalionssamverkan i förgrunden. vid universiletet i Lundkonstaierar atl det av rapportens helhetsperspektiv framgår alt det ärbegränsningarna i barnens faktiskt närmiljö som ger dem deras konsumtionsprofilnär det 1978/79:143 89 Det är boendemiljön, föräldrarnas socialaoch kulturella tillhörighet, tillgång till daghemsplatser, skolor etc. som ärde lunga deler-minenterna i barnens tillvaro. Av rapportens historiskabeskrivning av barnkulturen framgår den stora betydelsen avföräldrarkonlakterna, kontakterna mellan hem och arbete, relationerna inomboendeområdena m. fl. faktorer i barnens livsmiljö. anser detönskvärt atl deila perspektiv också lillämpas på dagens barnkullur. Bostadsstyrelsenframhäller boendemiljöns grundläggande betydelse för barnens utveckling.Barnens möjligheler att tillgodogöra sig och delta i olika kulturyttringarberor i hög grad av boendemiljöns utformning och sociala innehåll. Av avgörandebetydelse för barnen är också möjligheten att vara tillsammans med vuxna, sedem i verksamhet, lära av dem och göra saker tillsammans med dem. Styrelsenbetonar all förulsältningen för alt föreslagna ålgärder inom barnkulturområdetska få någon påtaglig effekl på alla barns kulturella möjligheter är att dessasamband mellan barnens uppväxtförhållanden och deras möjligheler atltillgodogöra sig olika kulturyttringar analyseras och all resuliatet av ensådan analys blir vägledande för boendemiljöernas utformning och innehåll. beklagar all barnens boendemiljö inleuppmärksammats i rapportens resonemang och förslag till ålgärder. Angåendebarnkullurgruppens förslag all bosladsstyrelsen bör se över lånebestämmelsernaför statliga bostadslån framhäller styrelsen all de statliga bostadslånen sedanlång lid ger möjlighet atl finansiera lokaler för frilid och kullur.Bosladsstyrelsen påpekar dock att tillgången till sådana lokaler trots dessamöjligheter är mycket knapp i de flesta bostadsområden. Framför allt saknas s.k. närlokaler där barn och vuxna kan ulveckla olika akliviieler och väl utformadeoch trivsamma uterum i bostadsmiljön som kan underlätta barns och vuxnasgemensamma utevistelse. Avståndet mellan barnens miljöer och de vuxnas liv ären annan svår nackdel för barnens förståelse och delaktighet i samhället. konstaterar atl dagens samhälle präglasav en uppdelning mellan olika miljöer, där varje miljö är specialiserad ochpräglas av ensidighet med avseende på bebyggelse, verksamheter och människor.Ensidighet i boendemiljön i kombination med brisler i detaljutformningen ärproblem som enligt planverket kräver uppmärksamhet. anser attetl stort ansvar vilar på samhällsorganen för att förbättra barnens miljöer.Sådana strävanden hämmas emellertid av all samhällets styrmedel är svaga vadavser lokalisering av arbetsplatser och av målkonflikter som försvårarmöjligheterna atl uppnå en mångsidig sammansatt uppväxtmiljö meddirektkontakter mellan barn och vuxna. konslaterar därför atl någraavgörande förändringar i fråga om barnens boendemiljöer inle kommer alt skeunder den närmasle framtiden. Möjligen kan bristerna i barnens uppväxtmiljöerkompenseras av god kollektivtrafik som kan förbättra barnens resmöjligheleroch göra dem mer rörliga och som gör det möjligt för dem all uppsöka andrasamhällsmiljöer. understryker rapportens uppfattningom behovet av all återupprätta sambandet mellan boende och arbeie och hänvisartill decenlralistiska linje i samhällsplanering. framhåller vikten avåtgärder för atl förändra den torftiga yllre miljö i form av sterilabostadsområden och affärscentra som många barn tllbringar sin frilid i. ABF framhåller också viklen av skillnaden i barnsuppväxlvillkor uppmärksammas. Bostadssegregationen medför atl vissa barn fårväxa upp i 1978/79:143 90 mer stressade och påfrestande miljöer än andra. ABF finnerdel angeläget att framhålla värdet av alt barnen själva genom lekar ochupplevelser får tillgodogöra sig kunskap och spänningsmoment i sin närmiljö,varvid föreningslivet kan spela en viktig roll. SSU och föreslåralt skolans lokaler efter skoltid utnytljas lill kulturella aktiviteter ochfår fungera som kulturcentra i bostadsområdet. kyrkliga studieförbund framhåller atl enförutsällning för alt utveckla kullurlivet är all de boende själva får vara medom atl skapa bostadsmiljöerna. har här en slor uppgift i attskapa studiegrupper där människor kan bearbeta sin miljö tillsammans. kristna socialdemokraters grupp understryker att allsamhällsplanering, särskilt planering för boende, måste utgå från människorsbehov av kontakt och gemenskap. Därvid bör de mest utsatta gruppernas behovbeaktas. För att en bra barnkultur ska kunna skapas behöver del nuvarandeboendebeslåndel ses över. Möjlighelerna att upplåta lägenheter i bostadsområdenaför skapande verksamhei och andra sätl all utnyttja boendemiljöerna förkulluraklivileter bör också prövas. De konstnärliga högskolorna i gemensamt förordarall rapporten kompletteras med ett avsnitt om barnens fysiska miljö. En majoriiel av remissinstanserna ansluter sig tillbarnkulturgruppens beskrivning av den kommersiella kullurens roll i samhälletoch delar gruppens uppfattning atl barnen utsätts för elt slarkl kommer-siellltryck. Genomgående inslämmer remissinstanser i barnkullurgruppens belöning avatt kommersialismens negativa verkningar på barnkullurområdet måste bekämpas. underslryker angelägenheten avomfattande insalser för barn främsi med tanke på atl barn och ungdomar lillhörde grupper i samhällel som starkast utsätts för den kommersiella kulturenstryck. 55fy understryker att samhället måste la elt större ansvarför att motverka det kommersiella kullurutbudets dominans. ABF anser all samhället måste skaffa sig en samladslrategi för alt motverka kullurkommersialismens inverkan pä barnen. ABF delardock inte barnkulturgruppens pessimistiska uppfattning rörande möjligheternaatt på ett kraftfullare salt motverka kommersialismens avarter. ABFanser i likhet med elt flertal remissinstanser att föreningslivet kan görabetydelsefulla insalser på detta område. KLYS delar barnkulturgruppens oro för den kommersiellautvecklingen av kulturområdel och i synnerhet vad gäller den del som riktar sigdirekl lill barnen. KLYS framhåller atl kulturarbetarna skulle kunna spela enväsentlig aktivare roll för att motverka den kommersiella kulturen om det fannsekonomiska resurser till detta. i kommun påpekar altkommersialismen är en funktion av kapitalismen och att man inte enbart kanangripa kommersialismen ulan att angripa dess rötter i kapitalismen. Danscenlrum inslämmer inle i åsikten atl det bara ärkommersialismens skadliga verkningar som skall motverkas utan menar atl del ärhela del kommersiella tänkesättet som skall bekämpas. Föreningen en liknande åsikt. 1978/79:143 91 Några remissinslanser uppehåller sig vidbarnkulturgruppens uppfattning om den kommersiella kulturen som en särskild,konstruerad språkkod, som bygger på en exploatering av fundamentalarriänskliga behov. Den kommersiella koden rör sig gärna med lältecknade, lättavlästa figurer i ett igenkännbart mönsier. anser del vara olämpligt att utgåfrån den kommersiella koden när det gäller atl karaktärisera olika konstnärligauttrycksmedel. Förbundet påpekar alt moment som ingår i den kommersiella kodenkan förekomma och vara legitima i seriösa sammanhang, som när del gäller alt nåut med information. Folkparkernas centralorganisation finner den kommersiellaspråkkoden vara elt svårtolkat begrepp som mer bidrar lill alt myslifiera änatl klargöra vad man egentligen menar. Föreningen konstaterar atl denkommersiella koden är ett värderande och tänjbart begrepp som inte i nämnvärdgrad förklaras i rapporten. Seriefrämjandel påpekar att innebörden av begreppelkommersiell kod är oklar och atl varken delta begrepp eller begreppelkommersialism ges någon uttrycklig definition, vilket gör rapportensframställning svårgenomtränglig och oklar. Seriefrämjandel finner det rimligtatt tolka begreppel kommersiell kod som den estetiska gestaltningen av denpopulära kulturen för barn. Seriefrämjandel vill understryka alt den populärabarnkulluren inte är skadlig i sig. Barnkulturgruppens uppfattning att delskulle finnas en kommersiell kod med en inneboende skadlighel, baseras enliglSeriefrämjandet endasi på all barnkullurgruppen av det förhållande alt denpopulära barnkulturen utsätts för en kommersiell behandling dragit denfelaktiga slutsatsen alt den lill sin natur skulle vara kommersiell. Barnkulturgruppen föreslår en aktiv strategi på åttapunkter för arbetet på alt motverka kommersialismens negaiiva verkningar inomkulturområdet. , barnfilmrådet, SÖ, linjenämnden förkonsthantverkslinjen och humanistiska sektionsnämnderna vid universiletet iGöteborg, LO, . Folkparkernas centralorganisation ochFöreningen ansluter sig i stort till de av barnkullurgruppenföreslagna uigångspunkterna för denna strategi. vill för sin del slå fast attmöjligheterna atl bromsa del kommersiella inflytandet på barnkullurområdet ärbegränsade om inle mer genomgripande förändringar genomförs när del gäller villkorenoch förulsäliningarna för kullurproduktion. anser atl arbetet på atl bekämpakommersialismens negativa verkningar på barn och ungdomsområdet måste bedrivasefter två linjer, nämligen dels genom altitydförändrande och opinionsbildandeverksamhet, dels genom all stödja alternativ produktion och erbjuda möjlighetertill egenaktiviteter. föreslår att rådets medverkan i utvidgadeinsatser för atl motverka kommersialismens negaiiva verkningar ävenfortsättningsvis bör ulvecklas efter tre linjer, nämligen utvidgat samarbetemellan kullurrådel och forskare, förbällrad kullurslalistik och särskildaulredningsprojekt typ fonogramulredningen. Barnkullurgruppensuppfaiining om värdet av att skapa opinion bland barn och vuxna, grundad på enanalys av och kunskap om den kommersiella kulluren, delas av bl. a. statenskulturråd. , Vi Unga, ABF, , Seriefrämjandel, Föreningen 1978/79:143 92 och kristna socialdemokratiska grupp. Några remissinstanser, däribland ,Förbundet , ABF och framhåller att föreningslivet har en vikliguppgift när det gäller att bedriva opinionsbildning mot kulturkommersialismen. LO och ställersig tveksamma till möjligheten att påverka producenterna genom frivilligaöverenskommelser vad gäller ulbudet av krigsleksaker. kristna socialdemokratiska grupp anser det vara helllönlöst att försöka påverka multinationella producenter. Barnkulturgruppens förslag om subventionering av den seriösakulturen i kombination med krav på motprestation stöds av bl.a. barnfilmrådet.Litteraturfrämjandet och Föreningen . påpekar alt alltför långtgåendestatliga insatser av typ subventionering kan leda till effekter somstår i slrid med tryckfrihetsförordningen. Seriejrämjandet påpekar alt den seriösa barnkulturenexisterar vid sidan av den populära, varför en satsning pä seriös kultur endasii obelydlig utsträckning kommer all påverka den populära barnkulluren. Remissinslanserna understryker genomgående behovel av atlulveckla alternativ till del kommersiella kulturulbudel. Således framhåller bl.a. , barnfilmrådet. Utbildningsradion, LO, , och behovel av slöd lill enalternativ produklion. delar uppfattningen att samhälletmåste verka aktivt för att skapa en motvikt lill det kommersiellt inriktadeutbudet. Verkliga möjligheter atl erbjuda alternativ lill delta utbud tordeinnebära behov av väsentligi ökade resurser såväl i produktions- somdislribulions-ledel. Ansvaret för sådana insatser bör enligl kommunförbundel iförsta hand åvila staten. LO anser atl en alternativ produklion främst bör ses somett hjälpmedel i en verksamhet som bygger på egen aktivitet. Förbundet betonar att staten måste la sill ansvarför att ge människorna alternativ till skräpkulturen och för atl göra dealternativ som finns tillgängliga för hela folket. Rikskonserler påpekar alt den musikrörelse som vuxit frami på sitt program har etl flertal punkter somöverensstämmer med den stralegi som barnkulturgruppen föreslår. Barnkulturgruppens förslag all del bör ulvecklas enalternativ produklion som använder sig av den kommersiella kodentillstyrks av , Seriefrämjandel ochLiileraiur-främjandet. påpekar alt serietidningarnasspråkdräkt utgör en etablerad och populär form som med fördel kan utnyttjasoch ges elt nyll innehåll. Barnens uppskallning av de seriösa alternativseriersom presenterats på den svenska marknaden visar enligt förbundet allanvändandet av den kommersiella koden utgör en riktig melod all möta denkommersiella kulturen. I övrigt avstyrker remissinstanserna, bl. a.socialstyrelsen, , barnfilmrådet, LO, , , KLYS, , lekmiljörådel, Gävlekristna socialdemokraters grupp. Föreningen , de konslnäriigahögsko- 1978/79:143 93 torna i gemensamt och dramatiska institutetförslagel atl den kommersiella koden ska användas i en alternativ produktion. Lekmiljörådetanser atl en alternativ produktion som följer den kommersiella koden inleulgör någol aliernaiiv, och framhåller att det inom bildområdet redan finnsbra produktioner på marknaden. Problemet består i att hävda de bra produkternaoch atl sprida dem på ett bra sätt. All ge barnen förenklade bilder som följerden kommersiella koden är all undervärdera barnen. KLYSpoänglerar alt den kommersiella koden står i motsällning till kulturpolitikenssyften. En slrategi mot kommersialismens negaiiva verkningar får inle gå ut påall klä kullur och kullurupplevelser i säljbara förpackningar. KLYS framhållerall det redan finns en alternativ produklion som använder sig av en annanspräkkod än den kommersiella men att den arbetar med ytterst knappa resurser. Barnkulturgruppen konstaterar alt samhällets möjligheterall molverka kommersialismens negaiiva verkningar är myckel marginella. Gruppenförordar alt det skapas restriktioner som inle kommer i konflikt med deliberala fri och rättigheterna. Flertalet remissinslanser, däribland sta/ens ungdomsråd,barnfilmrådet, LO, FPU, SSU, . , , lOGT-NTO, Folkparkernas centralorganisation och Gävlekristna socialdemokraters grupp underslryker viklen av atl skapa restriktionermot kommersialismens negaiiva verkningar. FPU anser all den primära utgångspunkten för en stralegimot kommersialismens negativa verkningar måste vara all skapa restriktionersom inle kommer i konflikt med de liberala fri- och rättigheterna. Utan sådanarestriktioner begränsas barnens frihet av de kommersiella krafterna. SSU belönar all samhällel har en viklig uppgift altmolverka de krafter som skadar barnen och atl sådana ålgärder bör ske i form avlagstiftning och satsningar på information och utbildning av vuxna. underslryker kravet på altdet företas en undersökning av möjligheterna all lagslifla mol pornografi ochvåldsskildringar utgivna i spekulalivl syfte. Förbundet påpekar att dettautbud ökar och alt det i slor utsträckning är just barn och ungdomar somdrabbas av del. Förbundet föreslår atl ytlrandefrihetsutredningen får i uppdragalt företa en noggrann granskning av hur en sådan lagstiftning ska utformasföratt inte komma i konflikt med den kulturella och politiska yttrandefriheten. , barnfilmrådet, LO, . Folkparkernas centralorganisation och kristnasocialdemokratiska grupp framhåller att handelsavtal och principer för fri- ochrättigheter inle får tillåtas lägga hinder i vägen för nödvändiga restriktionersom syftar till att skydda barnen mol elt skadligt kommersiellt kulturutbud. Barnfdmrådel konstaterar atl de liberala fri- ochräiiighelerna visserligen är centrala i en demokrati, men all de är långlifrån enlydiga och lälta atl precisera.