prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — När del ilimplanen angivna anialei limmar för ämnena fördelas på årskursema inom stadietskall elevernas undervisningstid vara del anlul limmur som anges ianmärkning 1 lill limplanen. Skolstyrelsenfår, om särskilda skäl föreligger, beslula om jämkningar mellun studierån ifördelningen av anialei timmur i ämnenu. Den sammanlagda tiden per ämne fårdock inte ändras. Underde Ivä lill fyra förslå veckorna pä varje siadium kan undervisningslidenbegränsas och successivi uiökas så atl övergången frän hemmel lill skolan ochlill nytt stadium underlättas. Om iundantagsfall enskild elev inom ramen för undervisningen enligt läroplanen inlekan erhålla en utbildning som i rimlig grad är avpassad efter hans eller hennesintressen och anlag, får skolstyrelsen beslula om avvikelser från timplanen -anpassad sludiegång. Elev som har anpassad sludiegång skall fortlöpandeberedas viss grundläggande undervisning. Beslul om anpassad studiegång skallgrundas pä allsidig uiredning. På högsladiel kan hela eller delar avulbildningen föriäggas uianför skolan. skall eleven hahandledare pä arbetsplatsen. För deltagandei musikverksamhet i kör eller ensemblespel, som anordnas under skoldagen enligt5 kap. 11 § skolförordningen, får elevs tid för undervisning enligt timplanenminskas med högsl 15 limmar för läsår. För varje elev bör minskningen fördelaspå flera ämnen. Prop.1978/79:180 152 Undervisningen i hemspråk och siudiehandledningen påhemspråk enligt föreskriftei' i skolförordningen ersätter undervisningoch/eller unnun verksumhei uv motsvurande omfattning under skoldagen. 10 Planering, resursanvändning, utvärdering Den decentraliserade beslutanderätten och den friareresursanvändningen innebär ell ökul lokull inflylande och ansvar för kommunenoch för elever och personul vid enskildu skolor. Deltu kräver en plunering uvverksumhelen bland burn och ungdom i sumverkun med undra kommunala or-yan somfritidsnämnd, sociul cenlrulnämnd och kuliurnämnd saml med förenings- ochorganisulionsliv i kommunen. Förändringurna innebär dels nya förulsäliningar förskolans verksamhei, dels en yiierligare demokralisering av skolan. 1läroplanen betonas viklen av all eleverna medverkar i planeringen avskolurbelel. riksdugsbeslul om skolans inre arbele har skapat en grundför ett ökal medinflylande för eleverna. Det är vikligl, au man pä varje nivå söker finnaändumålsenligu former för plunering och ulvärdering. Omfångei uv plunering ochulvärdering vurierur för olika organ. Bland skolslyrelsens uppgifter märks all samla informaiionom förulsäuningarna för arbelet och om utvecklingen på de olika skoloma. Pågrundval UV denna informulion vidtas oliku ålgärder, exempelvis belräffundefördelning UV resurser. Den plunering som här är nödvändig måste ske tillsammansmed andra organ som har ansvar för barn och ungdom inom kommunen. En annan uppgift för skolslyrelsen är atl uppräilhållukonluklernu med arbeisliv och organisaiioner i kommunen. Här har de lokalaplaneringsråden för samverkan mellan skola och arbeisliv, SSA-råden, en vikiigfunklion. När del gäller all ulveckla verksumhelen pä den enskildaskolun hur personulen och elevemu all forllöpande granska och bedöma sill arbeleoch därmed skapa underlag för fömyade slällningsiaganden i frågor som rör bl.a.arbelssäil, arbeismiljö, organisaiion och resursunvändning. Den önskvärda utvecklingen av skolun anges i målen förverksamheten. Del är betydelsefullt att de som arbeiar i skolun har möjlighelalt tillsammans diskulera innebörden av dessa mål och del egnahandlingsutrymmet, sä atl de kan komma fram till en gemensam grundsyn iarbelet. En beskrivning och en utvärdering av skolmiljön, arbetssätten och deuppnådda resultaten får inte huvudsakligen bygga på sådana iakttagelser som ärlätt mälbara och väl synliga. Man måste därför utveckla meioder alt beskrivaverksamheten och dess resultat så all man kan tillgodogöra sig de erfarenheterman vinner i skolarbetet. En viktig del av skolans verksamhei ulgörs av kunskaperoch färdigheier som kan beskrivas men ej målas. hör också elevers ochvuxnas upplevelser och känslor. Det är angelägel att man lar med dessa faktorernär man skuffar sig underlag för bedömning av skolsitualionen. Skoloma i en kommun arbeiar under olika förutsättningar.Det gäller såväl maleriella och personella förhållanden som den omgivandesociala miljön. Även inom en och samma skola varierar förutsättningama förskilda arbetsenheier och klasser. Om varje elev skall kunna få en utbildningsom 1978/79:180 153 svarar mot hans ellr hennes behov och tillgångar måstesådana skillnader beuktas vid pluneringen. .arbetet iell rektorsområde föruisäiléi orgunisulion och ruliner. hör indelningen uveleverna i undervisningsgrupper och urbelsenheter. I deltu sammanhang börocksåställning las till behovet av särskilda undervisningsgrupper för elever sombehöver särskilt slöd. 1 organisaiionsplaneringen ingär beslul om hur lokulernuskall disponeras. Åtgärderna skull stå i överenssiämmelse med principernu omallsidig summunsällning uv klussernu och om siudigvurunde undervisningsgrupper. Fördelning och användning av den förslärkningsiesurs somskolstyrelsen släller lill förfogunde bör specielll kommu de elever lill godosom har särskili behov däruv. Inom urbelsenhelei som proportionellt sell hurett siöne unlul elever med särskilt behov uv slöd och slimuluns måsle speciulpedugogiskainsaiser och medverkan av skolans elevvårds- och frilidspersonal piioriterus. Det gäller vidure ull faslställa hur skoldagen skalldisponeras inom de rumar som skolstyielsen fastsläller saml all ulformuinnehållei i denna. I del gemensamma arbetet med barn och ungdom spelar ocksåföreningar och organisationer en vikiig roll. Dessa bör beredas möjlighel atlulifrån sina förutsättningar medverku i dellu urbete såväl under skoldagen somefter dess slul. Planeringen av den dagliga verksumhelen sker lill slörsludelen inom arbelsenhelerna. Inom urbetsenhelen mäsle också flerlulet uv skolans elevvårdandeuppgif ler behundlus. Enskildu elevvåidsfrågor hundläggs av klussföreslåndarenmed slöd uv undra lärare, elevvårds- och frilidspersonal i samarbele med elevoch föräldrur. Svårigheler som inle kun lösus på della sätt hänskjuts tillelevvårdskonferensen. Inom ramen för de mål som gäller för skolans verksamhetplunerur personul och elever tillsummuns innehåll och urbetssäll iundervisningen. Elevernu bör redan under sinu förslu skolår vänja sig vid ullmedverku vid ulformningen uv undervisningen. Det finns ingen metod med vilken exakta jämförelser kungörus mellan skilda skolors resursbehov. Det blir alllid i sista hund enbedömningsfräga hur sior vikt som skall lillmälas enskilda fakiorer. Resursanvändningen mäsle bygga på en invenlering uvbehoven inom skolorna. Den bör samiidigi ulformas så, all den ger nödvändighandlings-frihel vid den fortlöpande översynen av verksamheien. Eftersom sumlliga redovisude behov sällun kun lillgodosesinom de ramar som slår lill förfogande innebär resursanvändningen näslanalllid en svår avvägning mellan olika krav. Del är viktigt all beslutsunderiagoch motiv för beslut redovisas öppel. 1bedömningen av resursbehovel inom skolan bör ingå dels upplysningar och deyllre förulsäuningarna för arbetel i skolan, exempelvis den omgivande socialamiljön, elevgruppens sammansäuning, skolans lokaler och beläggningsgrad,personaltillgång m. m., dels information om skolarbelels uppläggning ochresultat samt de slutsatser mun drugil för den fortsatta verksamheten. En skolusom jämfört med undra urbetur under ogynnsummu villkor bör kompenseras fördella genom lilldelning uv siörre resurser. Brisler i elevernus sludieresuliuioch uiveckling i undra avseenden kan utgöra en varningssignal men avhjälpsinle alllid bäsl med ökade resurser. I vissa fall är del möjligl all förändraverksamheiens uiformning inom redan givna ramar. Prop.1978/79:180 154 För att få de uppgifier som behövs om den sociala miljöninom de olika rektorsområdena ärdet nödvändigt att skolstyrelsen samverkar medandra organ i kommunen. Även urbetsmurknudens sirukiur och möjligheler för denungu arbetskraften kan påverku skoluns urbeie och bör ingå ibuk-grundsanalysen. För ull uppnå bäsiu effekt är del nödvändigt förskolstyrelsen och övriga berörda nämnder alt sumordnu sina ålgärder.Mälel bör vara alt urforma ett sumlul progrum för burn- och ungdomsverksumheleninom kommunen. En sädun gemensum plunering hur speciell belydelse när delgäller all ulforma den sumlude skoldugen. alt oiguniseru fritidsverksumhe-icnoch urbeislivskoniuktemu och all pluneru ålgärder för elever med särskildubehov uv slöd och slimuluns. En forllöpunde granskning och bedömning uv uibelei iskolun är en nödvändig förulsäiining för förnyelse och uiveckling avverksamheten. Enbarl en bedömning av uppnådda urbeisiesullul ger intelillräckligi underlug för pluneringen av skolans verksamhet, för uiprövningenav olika handlingsal-lemaliv eller för beslul om användningen av resurser.Skolans uppgifi är så omfutiande, alt måluppfyllelse inte kan bedömas enbarlutifrån konkrela beskrivningar av kunskaper, färdigheter, vanor och allilyderhos eleverna. När del gäller elevernas uiveckling är målet ofta mera riktningsangivelserän beskrivningar av slutresultat. Därför måste mun vid ulvärdering lika myckelgrunsku skoluns säll alt arbela förde uppslällda målen som de uppnåddaförändringarna. Utvärderingen kan inle genomföras med hjälp av en gång löralla givna meioder. Vid vurje ulvärderingslillfulle mäsle mun välju eninrikining som ger svar på akluella frågor. Del är nödvändigi ull lid efterunnun bedömu siluaiionen pä grund av all förulsällningama för verksamheiensnabbi ändras eller alt särskilda ålgärder vidlagils. Ulvärderingen i skolan slär och faller med möjlighelernaall nå en sådan koniaki mellan ledning, personal, elever och föräldrar, all delillsammans kan diskutera det gemensamma arbeiets uppläggning och resullai. Enmetod i della sammanhang kan vara alt anordna återkommande konferens- ellerulvärderingslillfällen. då man lillsammans i mindre grupper diskuieraruppläggningen och resullalei av verksamheien saml arbeisförhållandena i skolan. Granskningen av skolans verksamhei inom kommunenföruisäiier ell samspel och ulbyle av informaiion mellan de berörda. Deninformaiion skolstyrelsen behöver för sin övergripande planering och sinaställningstaganden i övrigi måsle till stor del hämlaa från rektorsområdena.Vissa av dessa uppgifter bör så långt möjligt vara jämförbara mellan olikareklorsområden och skolor i kommunen. Inilialiv bör därför tas till samordningnär sådan information skall samlas in. Skolstyrelsen kan också tu till varaerfarenheler hos den personal som arbetar över rekiorsområdesgränser eller päkommunnivå. gäller exempelvis befallningshavare med särskilda uppgifierinom den elevvårdande verksamheien. Den ulvärdering som reklorsområdei svarar för måsle bl.a.bygga på uppgifier från arbelsenhetema. Del gäller här framför allt informationom arbetsmiljön, den pedagogiska verksamheien och elevernas studieresultat ochallmänna utveckling. Genom elevvårdskonferensema inhämias upplysningarangående omfattningen, utformningen ocn iakttagna effekier av olika ålgärderför elever med särskilda svårigheter. Huvuddelen av del arbete som ulvärderingen i skolaninnebär sker inom arbetsenheten. Mest omfattande är den uppföljning av deldagliga arbetel 1978/79:180 155 som personalen behöver göra föratt tillsammans medeleverna forllöpande kunna förbättra verksamheien. Del är vikligl atl utvärderingen på lokal nivå inte fårformen av vidlyftiga undersökningar och bedömningar av forskningskaraktär. Vaddel gäller är att på alla nivåer där bedömning sker, genom fordöpandeiakttagelser och samtal mellan berörd personal och mellan personal, elever ochföräldrar, få en UppfaUning om hur verksamheten fungerar för att därigenomidentifiera problem och föreslå åtgärder. Den lokala utvärderingen bör även innefaltaskolans kontakter med bl. a. föreningslivet. En stor del av ansvaret när del gäller att ge skolornaservice i utvärderings- och resursfrågor måsle läggas på regionala inslanser.Bl. a. bör länsskolnämnderna genom sin personal kunna bislå kommunerna. Beräkningarna har inriktats på högstadiet av del skäleiall förändringarna pä låg- och mellansladierna genom läroplansförslagel blirsmå. En dalorbaserad planeringsmodell för har använis vid beräkningarna.Indala i modellen är SCB:s klass- och elevstalislik /77 och uidala äranialei lärarveckolimmar om 40 minuler (Lvtr) per ämne. Undervisningsliden pä mellanstadiet minskas i förslagetmed tvä veckolimmar per årskurs. Detla molsvarar en sänkning avundervisningsliden med cirka 31 800 Lvtr. Antalet Lvir inom basresurserna på högstadiet beräknastill 483 634. Inräknas Lvtr inom förstärkningsresurserna så blir med del nyasiaisbidragssysiemel del lolala hypoieliska resursutlagel /77 640 823Lvtr. Antalet basresurer beräknas till 4 222 på årskurs 7, 3985 på årskurs och3 839 på årskurs 9. Resursutlagel med 1976/77 gällande statsbidragssystem ochläroplan uppskattas till 641 794 Lvtr. Fördelningen på ämnen av den undervisning som bekostas avbasresurserna besläms av timplan, elevanlal m.m., medan förstärkningsresursernasfördelning på ämnen är hell beroende av lokala och regionala beslul. Detlabelyder alt förändringar av lärarbehovet för ell ämne inom basresurserna kanuppvägas av förändringar av ämnesfördelningen inom förstärkningsresurserna.Basresurserna ulgör 3/4 av del lolala resursutlagel. I del följande menas med lärartimmar undervisningsmodulerom . För Lgr 69 beäknas alt anlaLet lärartimmar inom basresursernasram på högsladiel blir 276 891 för de obligatoriska ämnena och 49982 för tillvalsämnena.Totalt . 1 beräkningen av det undervisningsbehov som följer av denföreslagna timplanen antas atl alternativkurserna kvarslår i matematik ochengelska. Dessa kurser antas ej kvarstå i franska och lyska. Alla elever antas deltai båda slöjdarterna. Den lolala undervisningen inom basresurserna i obligatoriskaämnen beräknas för läroplansförslaget lill och itillvalsämnen exklusive hemspråk . De om 40 minuler som hypotetiskt beräknasutgå via basresursema /77 utgör 322 423 limmar om 60 minuler. Att ämnet bamkunskap försvinner i innebär attbarnavårds-lärarulbildades undervisning inom skolväsendet minskas . Förslaget om att ekonomin skall försvinna somsjälvsiändigi ämne berör Prop.1978/79:180 156 2 200 lärure, vuruv I 200 är hushällsiurureulbildade. Delbör dock noteras att undervisningen i hemkunskapsämnel kommer alt öka genomläroplansförslagel. De teckningslärarutbildade har 10 7c av sin undervisning iämnet konst som också försvinner som självständigt ämne. enligt förslaget.Undervisningen i bild på högsladiel väntas minska som en följd av läroplansförslagel. Teknik förs lill orienleringsämnena. Undervisningen idella ämne är nu fördelad på ell slorl anial lärarkaiegorier. Aniulei lärurtimmur inom basresursernas ram i frunska ochlyska beräknas genom läroplanförslagel minsku . En viss kompensulionav minskningen inom basresursernas ram kan vänlas genom undervisning i franskaoch lyska inom förslärkningsresursernu. Läroplansförändringarna i dessa ämnenberör 1 800 lärare i franska och 3 200 i lyska. Undervisningsminskningen på för malemaiik inombasresursernas ram berör 7 500 högsladielärare. Maskinskrivning förs in som ell obligaioriskl ämne ilimplanen. Del kan nämnas all del råder sior brisl på ulbildade lärare imaskinskrivning. Undervisningen i lexlilslöjd beräknas öka. För närvarandefinns 1 300 lextillärarulbildade på högsladiel. Dessa svarar för 84 9r avundervisningen i ämnel på detla siadium. Timplaneförslagel i sig innebär små förändringar i behoveiav olika lärarkaiegorier. SÖ avser dock au följa upp reformen i fråga omeffekierna på lärurbehovel. Den siörre frihelen all på lokal nivå disponeraresurserna lill skolan som bl. a. läroplansförslagel ger gör också all ävenförslagels lä-rarkonsekvenser i ökad ulsiräckning blir en frägu all bedömu ochlösa på nivå. När Lgr 69 skulle genomföras medförde den atl en radlärargrupper an-slällningsmässigt fick belecknas som särskili ulsalla förreformens konsekvenser. En slorl balieri av moiåigärder sattes därför också ingenom cenlrala insatser för sådana utsålla lärargrupper. De individuellainsatserna i form av t. ex. siudier lill ny lärarbehörighel blev många gångeromfattande. I jämförelse därmed kan lärarkonsekvenserna av SÖ:s nuframlagda läroplansförslag - så långl de kan centrah överblickas - i stortsell betecknas som relutivt marginella. Detsamma kan sägas om man jämför medde kvantitativa förändringar i lärarbehovel som inlräffar till följd av1. ex. ändringar i årskullarnas sioriek. Den enda punkl där SÖ:s förslag aklualiserar en fråga omden forlsalia existensen av en viss typ av lärarljänsi gäller del nuvarandeämnel barnkunskap. Vad man i övrigi i allra försia hand behöver uppmärksammaoch bli medveien om, är konsekvenser av delegeringsålgärder, som närmare berörtsi ett avsnitt 12.2. Viktigt är sålunda au man nu saknar möjligheter allcentralt kunna konstatera behovei av, utforma och beordra åtgärder ian-siällningsskyddssyfie. Även lärarkonsekvenserna blir alliså i ökad utsträckningen fråga atl bedöma och lösa pä lokal nivå, dvs. i den enskilda kommunen. Lika väseniligiär å andra sidan konslaierandet all lagstiftningen om anslällningsskydd och ommedbeslämmande ger personalorga- Prop.1978/79:180 157 nisationerna alldeles speciella möjligheler atl i deanslälldas iniresse påverka de många lokala beslul, som i forlsällningenkonlinueriigi skall fallas och som bl. a. påverkar behovei av lärare av olikakaiegorer. Man kommer i ökande ulsiräckning alt lokall stå inför - iblandsvåra - avvägningar mellan å ena sidan enskilda lärares anslällningsskyddellerandra önskemål i de anställdas intresse och å andra sidan samhällets behovav och ansvar för en undervisning som svarar mol sialsmakiernas rikilinjer. En nyfräga atl närmare bedöma lokall blir enligi SÖ:s förslag vilka lärare, som börhandha undervisningen i del nya lillvalsämne för vilkel lills vidare användsarbelsnamnel "kommunikalion". Ämnel fär inle den karaktären att detenligt terminologin i skolförordningen (Sf) skall "ingå" i vissIjänsl eller ämneskombination för ijänsl; del blir alltsä inle fråga om någonny ijänsiekonslrukiion. Här förutses behov av insaiser av ell lärarlag, därnaturligen en lärare i svenska ingär. Vid ijänstefördelningen bör vederbörandesiniresse för denna undervisning och personliga förutsäuningar tillmätassärskild betydelse. Det bör inie vara uleslulel, atl en mellansladielärare medsärskili iniresse och speciella förutsättningar för denna undervisning kan ingåi lärariagei. Det bör av Sf framgå atl undervisning i ämnel skall inräknas iden ijänsl läruren i fräga innehar men man bör inle ulfärdu föreskrifier enligimodellen i Sf 15: 34 om särskild skyldig-hel för preciserude lärarkaiegorier. Förslag som föranleder ändringar av beslämmelserna omlärare i Sf och TFU är förslagen rörande: - det nyalillvalsämnet kommunikalion, - siudier avprojekikaraktär (ev) - Ulbyiel avämnesbenämningen leckning mot bild. någoi som avser även andra skolformer ängrundskolan. - nuvarande ämnelbarnkunskap, - borlfallei avekonomi och konsl såsom ämnesbegrepp. Forlbildningsfrägor för lärare berörsspecielll i frågu om - naiurorienierandeämnen för klusslärare. - undervisning ombarn. närmasi för lärare i biologi, samhällskunskap och hemkunskap, saml - meioder ocharbelssäil som tillämpats i del nuvurande lillvulsämnel konsl. LärurutbildningslVugor år särskilt ungelägna för attlillgodose ämnel leknik. SÖ underslryker all del föreslagna obligatioriskaämnet inle uvses fä en teoretisk prägel. Frågorna om frumlidu lärurrekrytering.lärurkompe-tens och lärurutbildning för grundskoluns leknisku undervisning urav sior belydelse för undervisningens karaklär. De är även lidsmässiglangelägna un lösu och kräver enligi SÖ:s bedömning ingående övervugunden. duproblemen inle lorde varu läila all lösa. Någon lärarutbildning syftande lilllärartjänst som innefallar ämnel leknik i finns för närvurundeinte och nägon mer permanenl sådan hur uldrig funniis. Bristen pu behörigulärare är belydande. I sammanhängd erinras också om eil förslag om fortbildningavseende vidaieuibildade gymnasieingenjörer. som berördes i proposilionen1975/76: 39 (s. 342 p 14 och 344) men som du unsägs böru un-stu i uvvuklun påden uviserude översynen uv grundskoluns läroplun. Lurarulbildningsfrågor berörs i övrigt i skrivelsenspersonaluvsnill i nägon mån i samband med frågorom orienteringsämnena,namnbytet för ämnel teckning, undervisning om burn (lärure fiämst i biologi,samhällskunskap och hemkunskap) samt överföring uv visst sloff frun nuvurandelillvulsämnel ekonomi lill ämnel hemkunskup. 1978/79:180 158 ningen inle längre skulle behövu lillgodose grundskolanblir en konsekvens av SÖ:s förslug rörunde del nuvurunde ämnel barnkunskap. SÖ framhåller atl från personulsynpunkl väsentliga ärfrågorna om behovet av lidsutrymme mellan ä ena sidan sialsmakiernas beslut omen läroplansreform och faslslällandei av cenlrala föreskrifter, anvisningaroch avtal samt å andra sidan lidpunkt för reformens ikrafllrädande och lokalaförverkligande. Riksdagsbeslutet rörande skolans inre arbete innebär enomfattande salsning pä informaiions- och fortbildningsålgärder. Dessa har efierförhandlingar med personalorganisationerna preciserals i förordningar. Huvudpunkternai principprogrammel är: Informationtill all skolpersonal, elever, personal från kommunala förvallningar utanförskolan saml andra iniressenler. Arbelslivsorienteringför lärare, liksom samhällsinriklad praktik som en del avskolledaruibildningen. Läroplansöversynen föranleder kompletterandefortbildningsåtgärder inom andra områden, i försia hand ämnesmelodiska frågor. Avgörande för både inrikining och utformning avfortbildningen bör vara utvecklingsaspekten. Fortbildningsinsatserna måstegöras som slimulans och som ett slöd för au starta och vidmaklhålla lokallulvecklingsarbele. Kurs- och konferensprogram saml sludiemalerial för cenlralaoch regionala fortbildningsakliviieler bör uigöra en slarlpunkl för envidareui-veckling på lokal nivå. Cenlrala ålgärder behövs också för uppföljningav igångsalta akliviieier. Uppföljningsarbeiei är nödvändigi för kontinuerligrevision och unpussning uv innehåll och urbelsformer i långsikligaforlbild-ningsprojekl. Eu ceniral område för fortbildning är insaiser för altstärka och ulveckla SSA-verksamhelen i vidare mening. Del gäller att öka sävällärurnas som elevernas kännedom om de förhållande som utmärker i första handnär-samhället men även arbeislivs- och arbetsmarknadsfrågor i slorl. En vikiigdel av fortbildningen som gäller SSA-verksamhelen är sludie- och yrkesorienleringen.Del gäller därvid inle enbarl specialisterna, som företräder denna funklionulan även samiliga lärare och skolledningen. Del gäller också atl få ökade resurser för atl möjliggöraall lärare i snabbare lakl kan erbjudas arbelslivsorieniering. 1 dessasammanhang bör ocksä informalionsinsalser göras för handledare inom förelagoch myndigheler för alt underlätta deras och lärarnas arbelslivsorientering. Allmänt gäller atl alla kompletterande forlbildningsinsalserbör behandla det nya arbelssäil som läroplanen föruisätter i grundskolan.Förändringen av undervisningen i de naturorienterande ämnena beror i hög gradpå arbeissäiiel. SÖ har senare i pelila /80 under anslagel C 9.2.4.7 preciserai behovei av forlbildningsinsalser. Därför aklualiserar SÖockså behovet av fortbildning av naturorienterande ämnen. Under budgelårel1978/79 bedrivs viss försöksverksumhei. Med hänsyn lill ull målgruppernu, somomfaUar samtliga lärare som undervisar i naiurorienierande ämnen och teknik igrundskolan, varierar och är sloru. kommer projeklel ull krävu stora resurserför minst en fem- till tioårsperiod framål. 1978/79:180 159 Ämnet maskinskrivning föreslås bli obligatoriskt med egentid på timplanen. Här krävs vissa fortbildningsinsatser.