prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — För den tullpersonal som har att verkställa dessastickprovskontroller och som dessutom skall svara för kilometerbeskatt-ningenerfordras en mindre expeditionslokal i anslutning lill bilvisitations-hallen.Delta kan åstadkommas genom en enkel tillbyggnad, vilken kostnadsberäknatstill . Efterviss försöksverksamhet har beslut fattats om att fr.o.m. den 1 juli 1978inrätta en Hygkustpostering inom östra lullregionen. För ändamålet erforderiigaexpeditions- och personalulrymmen bör vara föriagda till den flygplats frånvilken flygningarna utgår. har funnit att en lokaliseringtill bäst motsvarar verksamhelens krav och undersöktmöjligheterna alt hyra nödvändiga lokaliteter där. Då lämpliga sådana ickefinns alt tillgå planerar generaltullstyrelsen atl i avvaktan på beslut omflygplatsens framtida utnyttjande uppföra en flyttbar kontorspaviljong påarrenderad mark. Kostnaden inklusive anslutningsavgifter beräknas uppgå lill150 . 10 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 146 1likhel med vad som anförts under föregående punkt (p. 6) erfordras lokaler fören blivande flygkustposiering i norra lullregionen. anseren förläggning lill /som den mestlämpliga och avser att även här uppföra en flyttbar kontorspaviljong, innehållandeerforderiiga expeditions- och personalulrymmen, för en kostnad av 150 000 kr.inklusive anslutningsavgifter. Bilvisitationshalleni , , är en enkel träbyggnad som uppförts på syllar direkl på marken.Stommen har deformerats, delvis som följd av att byggnaden försetts med stora och lungaporlar. Trots atl en nybyggnad, anpassad till gällande normer, skulle vara alt föredra föreslår generaltullstyrelsen atl erforderiigakomplelteringsarbeten verkställes så att lokalen kan nyttjas för avsettändamål. 1 samband medförbättringsarbetena på nämnda bilvisitalionsbyggnad bör lämpligen vissamindre reparationer av expedilionsbyggnaden genomföras. Denna bör vidarelilläggsisoleras. För här avsedda arbeten erfordras . 9-11.Tullstationerna i saknar erforderliga garage- och förråds-utrymmen för bl.a,båtar och skotrar. För alt lillgodose behovet av sådana utrymmen i ,och erfordras etl belopp av . för varje plats, eller sammanlagl 600 000kr. För oförutseddautgifter bör för /80 reserveras ell belopp av . Förvissa störrebyggnadsprojekl såsom regionbasen på och uppställningsytor förlastbilar i avser generaltullstyrelsen atl återkomma i särskildaskrivelser till regeringen med hemställan om bygguppdrag saml anvisning av erforderiiga medel, eventuellt påtilläggsbudget. Jag förordar atlmedel beräknas för vissa av de av generaltullstyrelsen under punkterna 1-12 föreslagnabyggnadsobjekten. Vad beträffar regionbas för oljebekämpning iStockholms skärgård föreslårJag att 3,1 milj. kr. i prisläge anslås för markarbeten, byggnaderoch kajanläggningar. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVissa byggnadsarbeten vid tullverkel för /80 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 147 Lån tillteko-, sko- och garveriindustrier 1977/78 Utgift 22 051000 Behållning 75 913-000 1978/79 Anslag 15 000 000 1979/80 Förslag 35 000 000 Med hänvisning tillvad Jag har anfört vid anmälan av förslagsanslaget . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar,hemställer Jag att regeringen föreslår att 1. till Lånilllleko-, sko- och garveriindustrier för budgetaret 1979/80 anvisa ett investeringsanslag av . 2. medgeatt avtal om avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrier fär ingås inom en sammanlagdinvesteringsram av . Lån tillinvesteringar för kommersiell service Från anslagetbestrids utgifter för investerings- och avskrivningslån enligt förordningen(1973:608) om statligt stöd lill kommersiell service i glesbygd. Med hänvisning till vad jag anfört under anslaget D 7. Bidrag tillkommersiell service bör anslaget föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår all i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Lån till invesieringar förkommersiell seiyice för /80 anvisa ell invesleringsanslag av . 1977/78 Utgift 58 333 000 Behållning 5 276 000 1978/79 Anslag 36 075 000 1979/80 Förslag 64100 000 Med hänvisning tillvad Jag haranfört vid anmälan av förslagsanslaget Fl. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, hemställer Jag att regeringenföreslår att tillFörsörjningsberedskapslån för /80 anvisa ett investeringsanslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 148 Lån (ill den europeiska patentorganisationen 1978/79 Anslag 1400 000 1979/80Förslag 5 000 000 Från anslagetbeslrids för andel av särskilda ekonomiska bidrag till deleuropeiska patentverkel (EPO) som började sin verksamhei , EPO har siltsäte i , har utan kostnad för den europeiska paientorganisaiionenställt mark till förfogande för erforderlig byggnad och har åtagit sig attförskotlera de medel som behövs föratt läcka kosinaderna för uppförande av denna byggnad. Deneuropeiska palentorganisalionens verksamhet skall finansieras genom de avgifter som tas ut av sökande och andraparter samt genom atl det europeiskapatentverkel erhåller andel i de årsavgifter som tas upp i de fördragsslutandestaterna för europeiska patent. EPO skall i princip vara självbärande ekonomiskt. Under de lio förslåverksamhetsåren kommer delta dockinte atl vara möjligt, och de fördragsslutande staterna skall därför genom lån ställa medel tillden europeiska palentorganisalionensförfogande. Dessa lån skall åierbeialas under en därpå följande femionårsperiod och beräknas vara återbetalade 26år efter konventionens ikraftträdande. Jag beräknarmedelsbehovel för de lån som skall ställa till förfogandeför /80 lill . och hemsläller atl regeringenföreslår all till Lån lillden europeiska patentorganisationen för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 . Överstyrelsensför ekonomiskt försvar delfond 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag 87 824 765 38 500 000 48 550 000 1 enlighet med vadJag tidigare anfört vid min anmälan av förslagsanslaget , Överstyrelsen för ekonomiskl försvarförordar jag att medel för nästa budgetåranvisas enligl följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan för lagringd OOO-tal kr.) Bränslen och drivmedel m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m. m. Manganmalm och vanadinsyra (fredskris) Ferromangan och kobolt (fredskris) Prop.1978/79:100 Bilaga 14 Medel från oljelagringsfonden fördelade på program: Bränsle och drivmedel m.m. Kemiska produkter m.m. 402 800 42 400 Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Anslag (förslag) Med hänvisning tillvad jag förordal i det föregående hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Lagringforberedskapsändamål för /80 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 151 IX: Diverse kapitalfonder Förrådsanläggningar m. m. 1977/78 Utgift 31505 681 Behållning 18 588 831 1978/79 Anslag 6 900 000 1979/80Förslag 950 000 I enlighet med vadJag här och lidigare vid min anmälan av förslagsanslaget . Överstyrelsen förekonomiskl försvar har anförl förordar Jag att medel för nästa budgetåranvisas enligl följande investeringsplan och anslagsberäkning. 1978/79:100 Bilaga 14 -a c :2 E :M :M J_ oosoroorrsooOsostxi r--r~-r~-r--r-r--r-r-r-i r Cl(-OOUy-lOOOOOO »vn o O r OO rsl OO rsj rn uo OOO uoooos rsj r T-rsj- r- c ° c (U M t-,'C "O Ll, :0 J2 <° x: X X X x: *-> w taO -ZT' HT' nr» !> C C 00 oo -iC 00 oo : ti> :ra :ra t c c ö rara " O O »ra »a c c oo 00 00 00 && CA 00 £ = £ Ci "c *£ 'c OQ QJ3 QO u QO QO &0 O) :ra:ra 'ra 7= 7= < -o "O "O wn so iOO o -o T3 o «j «j t: t/) X) lagsplatse agsplatse för alum Q. O. C u 3 :::) < CTs O . CN rM 1978/79:100 Bilaga 14 Handelsdepartementel c/3 X3 1978/79:100 Bilaga 14 Anslagsberäkning (lOOO-tal kr.) Anslag (förslag) Med hänvisning tillvad Jag har förordat i det föregående hemställer jag atl regeringenföreslår att 1. bemyndigaregeringen alt besluta om byggnadsarbeten för förrådsanläggningar inom de koslnadsramar som Jag harförordat i det föregående. 2. tiW Förrådsanläggningar m. m. för /80anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 155 A. Handelsdepartementetm. 29 Kommittéer m. m, 3 160 000 29 Extra ulgifter 165 000 29 Krigsmaterielinspektionen 404 000 30 Kosinader för nordisktsamarbete 350 000 30 allmänna budget 28 457 000' Främjande avutrikeshandeln m. m. 32 exportråd 3619 000 33 Handelssekreterare 24413 000 36 Exportfriimjande åtgärder 36 140 000 39 Ulbildning iinternationell marknadsföring m. m. 1775 000 41 Importkonlorel för u-landsprodukter 1 000 50 turistråd 26771 000 52 9 300 000 C. Kommerskollegiumm. 63 Bidrag lillvissa inlernationella byråer m. m. 64 Kostnader för vissa nämnder m. m. D. Pris-,konkurrens- och konsumentfrågor 66 1 568 000 68 Slalens pris-och karlellnämnd 25498 000 71 Föialtningskostnader 37662 000 76 Bidrag tillkommersiell service 2 500 0001 E. Patent-och registreringsverket m. m. 77 Patent- ochregistreringsverket 80069 000 89 Särskilda kosinaderför förenings- m. fl.register 8 200 000 90 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar 271 131 000 134 Förvaltningskostnader 503399 000 141 Anskaffning av viss maieriel 10 822 000 Summaför driftbudgeten 1 126 387 000 1978/79:100 Bilaga 14 156 144 Vissa byggnadsarbeten vid tullverkel 3215 000 V. Fonden för låneunderstöd 147 Lån till teko-, sko-och garveriindustrier 35000000 147 Lån lill invesieringar för kommersiellservice 6000000' 147 Försörjningsberedskapslån 64100 000 148 Lånlill den europeiska patentorganisationen 5 000000 Överstyrelsens för ekonomiskl försvar delfond: 149 Lagring forberedskapsändaniål 48550 000 Förrädsfonden förekonomiskt försvar: 151 Förrådsanläggningar m. m. Summa for kapitalbudgelen 162815 000 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1979 Prop. Tillarbetsmarknadsdepartemeniel hör frågor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap samt Jämställdhet mellan kvinnor och män.Anslagsfrågor rörande regional utvecklingsplanering ochregionalpolitiskt stöd m.m., som i regeringen numera föredras av statsrådet ,anmäls i industridepartementets bilaga till budgetpropositionen. Förarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde läggs fram förslag som för budgetåret1979/80 kostar sammanlagt . Det innebären ökning med ca 190 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Arbetsmarknadshuvudtiteln präglas av ensträvan att skapa arbele åt alla.Regeringen ser det som en huvuduppgift att bekämpa arbetslöshet. skall förnyelsen av arbetslivet drivasvidare och omsättas i praktisk verklighet.Var och en skall efter sin förmåga kunna della i arbetslivet. Kvinnor och män skall ha lika möjligheter ochsamma ansvar. Antalet sysselsattai landet har fortsatt att öka. Större arbetsmarknads-politiska insatserän har bidragit till att arbetslösheten kunnat hällas nere. a. stöd lillutbildning och tidigareläggning av offentligabeställningar och byggen har uppsägningar motverkats. För alt stimuleraföretagen att tidigare än planerat anställa mer arbetskraft har det s.k.nyrekryteringsbidraget införls. Den fleråriga konjunkturnedgången har väntstill en svag uppgång. Den ekonomiska återhämtningen torde dock få genomslag på sysselsättningen först pånågot . Inte minst de ungassvårigheler att klara övergången mellan skola och arbetsliv kräverfortsatta kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen har redantidigare beslutat om en rad åtgärder för . Arbetsmarknadsverkettillförs nu ytteriigare resurser. Arbetsförmedlingen förstärks främst medpersonal för att ta vara på de möjligheter som ges tillfast anställning inom deexpanderande delarna av ekonomin. Arbetet för ökadJämställdhet mellan kvinnor och män fortsätter. Satsningarna på att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden kommer att få ytteriigare stöd genom det lagförslagom Jämställdhet i arbetslivet, som kommer att föreläggasriksdagen. Den opinionsbildande delen av Jämställdhetsarbetetintensifieras. Förbättringen avarbetsmiljön måsle fortsätta. Arbetsmiljölagens över-1 1978179. 1978/79:100 Bilaga 15 2 gripande bestämmelser skall föras ut i praklisktillämpning. har byggts ut kraftigt under senare år.Verket lillförs nu ytterligareökade resurser i form av såväl personal som teknisk utrustning och medel förinformation. För alt målet arbeteåt alla skall kunna förverkligas behövs bl.a. särskilda sysselsättnings-och arbetsmarknadspoliliska insatser för arbetshandikappade. Enproposilion om åtgärder för arbetshandikappade har överlämnats tillriksdagen. En grundläggande tanke i dessa förslag är att insatserna i alllhögre grad måste inriktas på åtgärder på arbetsplatserna på denreguljära arbetsmarknaden. 1 propositionen har vidare föreslagits en ny samordnad organisation inomarbetsmarknadsverket för den yrkesinriktaderehabiliteringen. En ny organisalion för skyddat arbete beräknas träda ikraft tidigasl . Stora insalser måste göras för att motverka socialaklyftor och spänningar mellan invandrare och svenskar. En kommitté med uppdragatt utreda frågor om fördomar och diskriminering i fråga om invandrare m. fl. hartillkallats.Under olika huvudtitlar föreslås insatser för att förbättra invandrarbarnenssituation. Vidare föreslås särskilda åtgärder i fråga om överföring ochomhändertagande av flyktingar, bl.a. ökade möjligheter atl ekonomiskt stödjafamiljeåterförening för flyktingar i . Ökade resurser föreslås också förstöd i olika former till invandrar- och minoriletsorgani-sationersverksamhei och till organisationers och kommuners projekt till förmånför invandrare. Arbetsmarknaden harsedan år 1976 präglats av vikande sysselsättning i industrin och fortsattökning av antalet offentliga tjänster. Industrin har till följd av svagefterfrågan och strukturförändringar ställts inför större påfrestningar ännågonsin tidigare . Problemen har gjort det nödvändigt attvidta stora förändringar inom flera industrigrenar. Den långt utdragnalågkonjunkturen har brutits och vänts till en svag uppgång.Industrins orderingång är nu väsentligl gynnsammare än . Även antalet lediga platser har börjatöka från den mycket låga nivån . Det totala antaletsysselsatta var under de tre första kvartalen 1978 i genomsnitt ca 13 000högre än föregående år eller ca 4,1 miljoner. Industrin sysselsatte ca45000 personer färre än lidigare. Inom tjänstesektorn ökadesysselsättningen med ca 65 000 personer, varav 45 000 på den offentliga sidan.Bland de nytillkomna arbetstillfällena finns en stor andel deltidsarbeten. Mätt i antaletarbetade timmar har sysselsättningen minskat något i likhet med . 1978/79:100 Bilaga 15 3 Sysselsatta under åren 1975 -1978fördelade pånäringsgrenar sysselsatta i genomsnitt för Samfärdsel, post, tele Ökningen av antaletsysselsatta gäller kvinnor. Antalet sysselsatta ungdomar under 25 århar minskat något utom trots atlungdomskullama f. n. blir större . Arbetslösheten bland ungdomarna har genomsnittligt varit oförändradjämfört med varför den minskadesysselsättningen förklaras med alt en slörre andel av ungdomamastuderar. Sysselsatta fördelade på kön ochåldersgrupper Antal sysselsatta i genomsnitt de tre första kvartalen (tusental) Kvinnor Män 20-54 år Kvinnor 55-74 är Män 55-74 år Summa kvinnor Summa män Arbetslösheten harunder varit mellan 2,och 2,enligt arbetskraftsundersökningarna (). Under de tre första kvartalen var arbetslösheteni genomsnitt en halv procentenhet högre än men sjönkarbetslösheten åter lill samma nivåsom . Trots ökningen framstår arbetslösheten i Sverigesom måttlig vid en internationell jämförelse. Den har också varit lägre än under den förralågkonjunkturen . Då lågarbetslösheten i genomsnitt på till . För vissa grupper är ar- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 4 belslösheten dock särskill hög. Det gällerfrämsl ungdomama, vilka har drabbats hårdast av industrins begränsningar avnyanställningar. Inle heller handikappade har kunnal få förvärvsarbete i fullomfattning. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors arbetslöshetstal har minskatnågot . Alt arbetslösheten totaltsett har kunnal hållas på en måttlig nivå trots den låga efterfrågan påarbetskraft beror väsentligen på den förda ekonomiska politiken och deomfattande arbetsmarknadspolitiska insatsema. Den förda arbetsmarknadspolitikenhar för dem som redan har arbete syftat till att motverka uppsägningar. Deltahar åstadkommils genom omfattande stöd till utbildning, frisläpp avinvesteringsfonder samt tidigareläggning av offentliga beställningar ochbyggen. För dem som trots dessa åtgärder drabbats av arbetslöshet har ocksåberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning ordnats i slor omfattning. Genom att antaletuppsägningar har kunnal begränsas har beredskapsarbetena ocharbetsmarknadsutbildningen mer än tidigare kunnat inriktas på de nytillträdandepå arbetsmarknaden. Omfattande åtgärder av skilda slag har vidtagits för attunderlätta ungdomens övergång från skola till arbetsliv. Byggsysselsäilningen harminskat trols att bostadsbyggandet har ökat. Arbetslöshetenbland byggnadsarbetare har under höslen 1978 varit väsentligl högre änföregående år, men har del på flera orter rått brist påbyggnadsarbetare. Kraven på röriighet har således ökat inom denna yrkesgrupp. I industrin råder storastrukturella obalanser. De kan på ofta inte lösas utanuppsägningar. Regeringen har på olika sätt medverkat till atl nödvändigauppsägningar har kunnat senareläggas till en lidpunkt då efterfrågan påarbetskraft i andra företag är slörre. Sålunda ulgår särskilda bidrag för äldreanställda i tekoindustrin och till sysselsättning av övertalig arbetskraft iföretag som dominerar på sin ort. () har också iökande utsträckning fått lägga ut s. k. rådrumsbesläll-ningar, som syftar tillatt skapa längre rådrum för de berörda vid större driftinskränkningar. märktesen tydlig uppgång i orderingången till industrin. Efterfrågan på arbetskraftbedömdes därför komma att öka under loppet av . För alt stimulera demera expansiva industriföretagen att tidigarelägga denna framtida ökning avantalet anställda infördes ett särskilt bidrag, det s.k.nyrekryteringsbidraget. Det kan utgå med lägst . förvarje tillkommande arbetstillfälle den Ijuli 1978-den 30 juni1979. Under höslen 1978 härdenökade orderingången befästs. Industrins kapacitetsutnyttjande är dockfortfarande lågt, varför man inte kan vänta sig någon snabb ökning av antaletlediga platser . Erfarenheterna från tidigare konjunkturuppgångarpekar på att det kan la relativt 1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-kiiädsdepartementet 5 frfin de första tecknen på ökad orderingångtills uppgången ger något påtagligt utslag på sysselsättning och arbetslöshet.Den nu aktuella uppgången försvagas dessutom av de strukturella problemen ivissa industribranscher. En svag ökning av antalet lediga platser har dockkunnal iakttas under höslen 1978. Ökningen kan antas till en del vara ett resultat av del tomt nämndanyrekryleringsbidraget. Hitlills har preliminära ansökningar omnyrekryieringsbidrag kommit in i en omfattning som motsvarar ca 40000 nyaarbelen. Det kommer alt behövasrelativt omfattande åtgärder för att minska arbetslösheten även under detkommande årel. har (prop. 1978/79:50, AU 1978/79:15, rskr1978/79:111)anvisatytteriigare . för beredskapsarbeten och I miljard kr. förarbetsmarknadsutbildning under innevarande budgetår. förlängdes lillden giltigheten av bestämmelserna om s.k. äldrestöd tilltekoindustrin och tillfälligt sysselsättningsbidrag till företag som dominerarpå sin ort. Bestämmelserna om bidrag till ulbildning i företag vidpermitteringshot ändrades så att bidragen utgår medett enhetligt belopp av . i stället för som tidigare 25 eller 15kr. En rad insatser för att underlätta ungdomens övergång från skola tillarbetsliv gäller . I propositionen upptagetförslag till anslag försysselsättningsskapande åtgärder bygger liksom i tidigare årsbudgetpropositioner på antagandet att åtgärderna får den omfattning som behövsunder ett normalt år med relativt goda konjunkturförhällanden. Det äremellertid inte möjligt atl med någon större säkerhei ange medelsbehovet iförväg. Det är nödvändigt att regeringen och AMS håller hög beredskap för attfortlöpande anpassa åtgärderna efter arbetsmarknadens utveckling. 1 åretsfinansplan föreslås dessutom atl regeringen liksom under innevarande budgetårskall få disponera en finansfullmakt för sådana extra utgifter som motiverasfrämst av arbetsmarknadens utveckling. Arbetsförmedlingenshuvuduppgift är att uppnå en anpassning mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Tillgängliga uppgifier om näringslivets framtidsutsikter pekar påatt avsevärda strukturella och regionala obalanser kommer att göra sig gällandeunder framåt. Såväl näringslivets personalanställare som dearbetssökande måste i ökad utsträckning vara beredda atl anpassa sina önskemålefter de faktiska förhållandena. Arbetsförmedlingen har hären viktiginformationsuppgift. Förmedlingen måste särskilt bistå dem som behöver flyttatill annan ort för att fä arbete. Flyttningsbidragen har förbättrats. I det nuvarande lägetaren effektiv arbetsförmedling särskilt viktig. Förmedlingen skall se till attde nya arbelen som anmäls också kommer dem lill del som är något mindrekonkurrensstarka än genomsnittet av de arbetssökande. De som deltar iarbetsmarknadsutbildning eller har beredskapsarbete måste efter hand erbjudasstadigvarande arbeten i de expan- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 6 derande delama av ekonomin. För detta krävs attförmedlingen kan erbjuda individuellt inriktad service av skilda slag. Arbetsförmedlingenhar ca40% fler anställda än vid början av den förra konjunkturuppgången år 1973.Dessutom har förmedlingens tekniska resurser byggts ut krafligl. Listor över ledigaplatser framställs i hela landet med hjälp av datorer och på någraförmedlingskontor finns dataterminaler för sökning och bevakning av ledigaplatser. I tio län skall nu alla lediga platser anmälas till förmedlingen. Arbetsförmedlingens utbyggnad måstefortsätta. I denna proposition föreslås attarbetsmarknadsverket tillförs ytterligare 350 tjänster. Avsikten är vidare att i särskildproposition behandla allmän platsanmälan och användning av ADB iförmedlingsarbetet. 1 samband med utbyggnadenav datasystemet har särskilt beaktats de behov av information omarbetsmarknaden på andra orter som är nödvändiga för att underiätta röriighetenpå arbetsmarknaden. Sedan böljan av1970-talet pågår ett omfattande lagstiftningsarbete på arbetsmiljöområdet.Viktiga reformer har genomförts. De syftar till att demokratiseraarbetslivet, att öka tryggheten för de anställda och att anpassa förhållandena iarbetslivet till människans förutsättningar och behov. De syftar vidare till att förbättra möjlighetema för nya grupper av arbetssökande att kommain i arbetslivet liksom att underiätta för enskilda arbetstagare att vara kvari arbetslivet när förutsättningarna för deras förvärvsarbete ändras. Den nyaarbetsmiljölagstiftningen trädde i kraft . Genomarbetsmiljölagen (1977:1160) har ett betydelsefullt steg tagits mot en förbättradarbetsmiljö. 1 en gmndregel i lagen släs fast att arbetsmiljön skall anpassas tillmänniskans förutsättningar i såväl fysiskt som psykiskt avseende. Skyddskommittéemas och skyddsombudensställning stärks ytterligare. Deanslällda får därigenom ökat inflytande på utformningen av arbetsmiljön. Arbetsmiljökrav skall i ökadutsträckning föras in redan på planeringsstadiet.Jämfört med den tidigare lagstiftningen utökas tillämpningsområdet. Delomfattar nu också bl. a. familjejordbruk, ensamföretagare och försvaretsövningsverksamhet. Sanktionssystemet byggs ut ytterligare. Förväntningarna påden nya arbetsmiljölagstiftningen är stora. Arbetarskyddsstyrelsen har tilluppgift att utarbeta praktiska föreskrifter till lagens allmänt hållnabestämmelser. utövar tillsyn över efterlevnaden av lagstiftningen. För att mötaförväntningama har arbetarskyddsverketbyggts ut planmässigt . Utbyggnaden föreslåsfortsätta även nästa budgelår genom att arbetarskyddsslyrelsen ochyrkesinspektionen tillförs ytterligare 67 tjänster. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-kniadsdepartementet 7 Uiredningen (A 1976:01)om förelagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten förbereder f.n. elt delbelänkande om den yrkesmedicinskaverksamheten. Arbelel inom utredningen(A 1977:03) om yrkesinspektionens distriktsindelning pågår.