prop · G20330 · 1978-12-31 00:00:00 — ominskränkt skattskyldighet för iGöteborg m. Regeringen föreslår att antaga delförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att Stiftelsen förproduklutvecklingscentrum i , ,i samt de regionalautvecklingsfonder, som ersätter företagareföreningarna, befrias frånskattskyldighet för inkomst och förmögenhet med undantag för skyldigheten attbetala inkomstskau för fastighetsinkomst. Den inskränkta skattskyldigheten föreslås gälla fr.o. taxering för i Göteborgoch fr. o. m. taxering i de övriga fallen. 1 Ri/csdagen / 978/79. 1 sam/. 1978/79:30 2 Lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs alt 53 § 1mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 53 § I 1 mom. Skyldighet atteriägga skatt för inkomst åligger så framt ej annat föreskrives i denna lageller I särskilda bestämmelser, meddelade på grund av överenskommelse ellerbeslut, varom i 72 och 73 §§ sägs: a) fysisk person: för tid, under vilken han varit här i riket bosatt: för all inkomst, som av honom här Iriket eller å utländsk ort förvärvats; samt för tid, under vilken han ej varit här i riket bosatt: för inkomst av här belägen fastighet; för inkomst av rörelse, som här bedrivits; för avlöning eller annan därmedjämföriig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska stateneller svensk kommun; för avlöning eller annan därmedjämförlig förmån, som utgått av annan anställning eller annal uppdrag, i denmån inkomsten uppburits härifrån och förvärvats genom verksamhet här i riket; för pension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring till den del beloppet överstiger och förannan ersättning enligt nämnda lag; för pension på grund av anställningeller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; för belopp, som utgår på grund avannan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, om försäkringenmeddelats i här I riket bedriven försäkringsrörelse; för ersättning enligt lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare samtenligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid sjukdom ellerolycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring eller i fall somavses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän; för dagpenning från erkändarbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ochkontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd; för timstudiestöd och inkomstbidrag enligtstudiestödslagen (1973:349); ' Senaste lydelse 1978:925. för annan härifrån uppburen, genom verksamhet här I riket förvärvad inkomst av tjänst; för vinst å icke yrkesmässig avyttring av fastighet eller rörelse här I riket eller tillbehör till sådan fastighet eller rörelse; saml för belopp varmed schablonavdrag för egenavgifter överstigit påförda avgifter, samt restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter, allt I den omfattning, som anges i anvisningarna till 41 b §; b) staten: för inkomst av jordbruksdomäner, skogar samt uthyrda eller med tomträtt eller vattenfallsrätt upplåtna fastigheter; samt för inkomst av rörelse, som ej härflutit av bank- eller försäkringsrörelse eller av kommunikationsverk med tillhörande byggnader och anläggningar eller av industriell verksamhet, som huvudsakligen avser aU tillgodose statens egna behov; c) landsting, kommuner och andra menigheter ävensom hushållningssäll skap med stadgar som fastställts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer: för inkomst av fastighet och av rörelse; d) akademier, d) akademier, samt stiftelsen samt stiftelsen Minnesfond,så ock allmännaundervisningsverk, sådana sammanslutningar av studerande vid riketsuniversitet och högskolor i vilka de studerande enligt gällande stadgar äroskyldiga alt vara medlemmar samt samarbelsorgan för sådana sammanslutningar medändamål att fullgöra uppgifter som enligt nämnda stadgar ankomma på sammanslutningarna,sjömanshus, svenska , skeppsfartens sekundärlånekassa,företagareförening som erhåller statsbidrag, nortlandsfonden, statens utvecklingsfond,för främjande av farmacins utveckling m. m..Svenska bibelfond. Stiftelsen Industricentra, StiftelsenIndustriellt Utvecklingscentrum i övre Norriand, exportråd, Sverigesturist- Minnesfond, så ockallmänna undervisningsverk, sådana sammanslutningar av studerande vid riketsuniversitet och högskolor I vilka de studerande enligt gällande stadgar äroskyldiga att vara medlemmar saml samarbetsorgan för sådana sammanslutningar medändamål att fullgöra uppgifter som enligt nämnda stadgar ankomma på sammanslutningarna,sjömanshus, svenska , skeppsfartens sekundärlånekassa,företagareförening som erhåller statsbidrag, regional utvecklingsfond somavses i förordningen (1978:504) om överförande av vissa uppgifter frånföretagareförening lill regional utvecklingsfond, norrlandsfonden, statens utvecklingsfond,för främjande av farmacins utveckling m.m.,Svenska Bibelsäll- 1* Ri/csdagen /978/79. / sam/. Nuvarande/yde/se råd,järnkontoret, så länge kontorets vinstmedel användas lill allmänt nyttigaändamål och kontoret icke lämnar utdelning ål sina delägare, aktiebolagettipsljänst, svenska , allmännasjukförsäkringsfonden, pensionsiitif-telser som avses i lagen om tryggande avpensionsutfästelse m. m., allmänna försäkringskassor,erkändaarbetslöshetskassor, understödsföreningar, som icke bedriva till livförsäkringhänförlig verksamhet, personalstiftelser som avses i lagen om tryggande avpensionsutfästelse m. m. med ändamål uteslutande att lämna understöd vidarbetslöshet, sjukdom eller olycksfall, stiftelser som bildats enligt avtalmellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål atl utgivaavgångsersättning lill friställd arbetstagare eller främja åtgärder tillförmån för arbetstagare som blivit uppsagd eller löper risk att bliva uppsagdtill följd av driftsinskränkning, företagsnedläggelse eller rationaliseringav företags verksamhet ävensom sådana ömsesidiga försäkringsbolag, som avses ilagen om yrkesskadeförsäkring: för inkomst av fastighet; e)kyrkor,sjukvårdsinrättningar vi , , Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övre ,i , exportråd,turistråd, järnkontoret och iSverige, så länge kontorets respektive kommissionens vinstmedel användas tillallmänt nyttiga ändamål och utdelning icke lämnas lill delägare ellermedlemmar, aktiebolaget tipstiänst, svenska ,allmänna sjukförsäkringsfonden, pensionsstiftelser som avses i lagen om tryggandeav pensionsutfästelse m. m., allmänna försäkringskassor,erkända arbetslöshetskassor,understödsföreningar, som icke bedriva till livförsäkring hänförligverksamhet, personalstiftelser som avses i lagen om tryggande avpensionsutfästelse m. m. med ändamål uteslutande att lämna understöd vidarbetslöshet, sjukdom eller olycksfall, stiftelser som bildats enligt avtalmellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål att utgivaavgångsersättning lill friställd arbetstagare eller främja åtgärder tillförmån för arbetstagare som blivit uppsagd eller löper risk atl bliva uppsagdtill följd av driftsinskränkning, företagsnedläggelse eller rationaliseringav företags verksamhet ävensom sådana ömsesidiga försäkringsbolag, som avses Ilagen om yrkesskadeförsäkring: för inkomst av fastighet; Ikas verksamhet ej bedrivesi vinstsyfte. Prop.1978/79:30 5 barmhärtighetsinrättningar,stiftelser som hava till huvudsakligt ändamål att under samverkan med militäreller annan myndighet stärka rikets försvar eller au, utan begränsning tillviss familj, vissa familjer eller bestämda personer, främja vård och uppfostranav barn eller lämna understöd för beredande av undervisning eller utbildningeller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främja vetenskapligforskning, ävensom ideella föreningar som uppfylla i punkt 9 av anvisningarnaangivna villkor: förinkomst av fastighet och av rörelse; O svenska aktiebolag och sådana bolag, som enligtsärskild författning äro skyldiga aU avstå sin vinst, ekonomiska föreningar,samebyar, samfund, stiftelser, understödsföreningar, som bedriva tilllivförsäkring hänförilg verksamhet, verk, inrättningar och andra inländskajuridiska personer, dock såvitt gäller sådana juridiska personer som enligt författningeller på därmed jämföriigl sätt bildats för att förvalta samfällighet endast omsamfälligheten har taxerats såsom särskild taxeringsenhet och avsermarksamfällighet eller regleringssamfäUighet, samtliga här under O avseddabolag, verk och andra juridiska personer i den mån de ej inbegripas underpunkterna d) och e): förall inkomst, som här i riket eller å utländsk ort förvärvats; g)utländska bolag: förinkomst av här belägen fastighet; förinkomst av rörelse, som här bedrivits; samt för vinst å icke yrkesmässig avyttring av fastigheteller rörelse här i riket eller tillbehör till sådan fastighet eller rörelse; h)allmänna pensionsfonden: för all inkomst som härflyter av medel, somförvallas av fjärde fondstyrelsen, samt i övrigt för inkomst av fastighet. må, om särskilda skäl därtill äro,efter ansökan förklara, att stiftelse eller förening, som har till huvudsakligtändamål alt främja nordiskt samarbete, i fråga om skattskyldighet eller eljestvid tillämpning av denna lag skall anses jämställd med stiftelse ellerförening, som ovan i första stycket vid e) angives. Sådant beslut må, näromständigheterna det föranleda, av återkallas. Över beslut,som meddelat enligt detta stycke, må klagan icke föras. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas såvitt avser Stiftelsen förproduktulvecklingscentmm i första gången vid taxering, såvittavser regional utvecklingsfond. Bokbranschens Finansieringsinstitut Aktiebolagoch SlS-Slandardiseringskommis-sionen i första gången vid 1979 årstaxering och i övrigt fr. o. m. för produktutvecklingscentrumi vid taxering beskattats i vidare omfattning än som följerav denna lag får besvär anföras över taxeringen enligt 100 § taxeringslagen(1956:623). Prop.1978/79:30 6 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,, De , , , , Bondeslam Propositionom inskränkt skattskyldighet för iGöteborg m. fl. Stiftelser är liksom flertalet andra juridiskapersoner i regel oinskränkt skattskyldiga till statlig och kommunalinkomstskatt. Vissa juridiska personer har emellertid ansetts vara av såkvalificerat allmännyttig karaktär alt inskränkning i skattskyldigheten bedömtsmotiverad. Regler om sådan inskränkt skattskyldighet finns i bl. 53 § 1 mom.första stycket d) kommunalskatlelagen (1928:370), KL, 7 § första stycket e)lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och 6 § 1 mom. första stycket b) lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Inskränkt skattskyldighet enligt dessalagrum föreligger för ett antal rättssubjekt som särskilt anges i 53 § 1 mom.första stycket d) KL. Inskränkningen innebär att de uppräknade rättssubjektenär helt befriade från statlig inkomstskatt och förmögenhetsskall och är skattskyldigatill inkomstskatt bara såvitt avser inkomst av fastighet. De rättssubjekt som räknas upp i 53 § 1 mom. förstastycket d) KL utgör inte någon enhetlig grupp. Flertalet bedriver verksamhetsom har nära anknytning till viktiga samhällsfunktioner, t. ex. utbildningen.Sedan gammalt har sådana rättssubjekt varit helt eller delvis befriade frånskattskyldighet till stat och kommun. har vissa andra institutioner medallmännyttigt ändamål fått samma skatterätlsliga ställning, t. ex. företagareföreningarsom erhåller statsbidrag. Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorriand, norriandsfonden, järnkontoret och exportråd. Stiftelsenför produklutvecklingscentrum i , Bokbranschens 1978/79:30 7 FinansieringsinstitutAB och i har anhållit alt derasskattskyldighet skall inskränkas genom att de tas upp i 53 § 1 mom. förstastycket d) KL. Framställningarna har remissbehandlats. 1 det följande behandlasframställningarna var för sig. Jag avser också att behandla frågan omskattebefrielse för de regionala utvecklingsfonderna. Under hösten 1977beslutade atl företagareföreningarna-som f n. är inskränktskattskyldiga enligt 53 § 1 mom. första stycket d) KL - skall upplösas ochombildas till stiftelser, som benämns regionala utvecklingsfonder och har statoch landsting som stiftare och huvudmän. 1977/ 78:40, som låg tillgrund för riksdagsbeslutet förordades att utvecklingsfonderna skulle tas upp i53 § 1 mom. första stycket d) KL (prop. 1 s. 176). i (PUC) bildades av landstingen i , och , ,och samt . PUC:s verksamhet reglerasgenom etl avtal mellan stiftelsen och staten, företrädd av styrelsen förteknisk utveckling (STU). Genom avtalet som gäller under liden 1 januari1977-31 december 1981, åtar sig STU och stiftelsen att gemensamt finansieraverksamhet med syfte att stödja produktutveckling inom främst den mindre ochmedelstora industrin i . PUChar anhållit att stiftelsens skattskyldighet med verkan fr. o.m. taxering skall inskränkas genom atl stiftelsen tas upp bland dejuridiska personer som anges i 53 § 1 mom. första stycket d) KL. Iframställningen har anförts bl. a. följande. Enligtstadgarna har PUC, vars verksamhetsområde främst är , , , och , till uppgift alt i samarbetemed och saml näringslivet låtagenomföra den verksamhet, som STU och stiftelsen har träffat avtal om.Stiftelsen skall medverka till att idéer och förslag till nya eller förbättradeprodukter från såväl institutionsforskning som företag och uppfinnare utvecklasoch anpassas för industriell produktion och försäljning. PUC:sverksamhet finansieras av de medel STU och stiftarna har beslutat anvisa förstiftelsens verksamhet samt av de medel som uppkommer i stiftelsens verksamhet.Stiftelsen förvaltas av en styrelse som beslår av sex ordinarie ledamöter ochsex suppleanter. STU utser ordförande och två ordinarie ledamöter samt tresuppleanter medan återstående ledamöter och suppleanter utses av landstingenoch . Beslut om ändring av fattas av styrelsenefter hörande av stiflarna. Stiftelsen skall inte stå under länsstyrelsenstillsyn. Om verksamheten upphör, skall stiftelsens förmögenhet användas på sättsom stiftarna och STU kommer överens om efter förslag av styrelsen. Prop.1978/79:30 8 PUC är f n. oinskränkt skattskyldig. mening bör stiftelsen på grund av sitt ändamål och sin inriktningbli inskränkt skaltskyldig enligt 53 § 1 mom. första stycket d) KL. StiftelsenIndustriellt Utvecklingscentrum i övre Norriand, som bedriver en med PUCjämföriig verksamhet, har genom riksdagsbeslut beviljats inskränktskattskyldighet. Vid bifall till PUC:s framställning bör inskränktskattskyldighet gälla fr. o. m. Efter remiss har yttranden över framställningenavgetts av (), STU, , och ,, och samt . Samtliga remissinstanser tillstyrker bifall tillframställningen. ÄSK framhåller bl. a. att PUC med hänsyn till finansiering,syfte och verksamhet får anses fullfölja allmännyttiga ändamål i samma grad somandra organ vars skattskyldighet har inskränkts, t. ex. Stiftelsen IndustrielltUtvecklingscentrum i övre Norriand. STU anför liknande synpunkter. Föregen del vill jag anföra följande. Som PUC och remissinstanserna har påpekathar Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övre Norriand tagits in i 53 §1 mom. första stycket d) KL (prop. 1977/78:26, SkU 1977/78:12, rskr 1977/78:30,SFS 1977:989). Åtgärden motiverades av stiftelsens ändamål och dess näraanknytning till den statliga näringspolitiken på regional nivå. Med hänsyn tillde stora likheter som råder mellan denna stiftelses och PUC:s verksamhet bör defå samma skattemässiga behandling. Jäg föreslår därför all också PUC las medbland de rättssubjekt som räknas upp i 53 § 1 mom. första stycket d) KL. Dettamedför att PUC blir frikallad från skyldighet att betala statiig inkomstskattoch förmögenhetsskatt och blir skattskyldig för inkomstskatt barasåvitt avser inkomst av fastighet. ()bildades . Samtliga aktier i bolaget ägs av . I bolagels styrelse skall ingå minst en representantfrån . Bolagets uppgift är att genom direktutlåning eller borgensgarantier stödja svensk bokhandel. Genom beslut avstatsmakterna handlägger bolaget frågor om kreditslöd enligtförordningen (1977:395) om försöksverksamhet med statligt kreditstöd tillbokhandel. BFIhar anhållit att dess skattskyldighet skall inskränkas genom alt del tas upp i53 § 1 mom. första stycket d) KL. I framställningen anförs bl. a. följande. FörBFI:s verksamhet har bokföriagen tillskjutit ett grundkapital på 1 milj. kr.saml reverser på sammantaget 2 milj. kr. Verksamheten är subventionerad avbokförläggareföreningens medlemmar genom adminis-irationsbidrag och gynnsammakreditvillkor. Genom kompletteringen med det statliga kreditstödet harinstitutet nu fått karaktären av förelagareför- 1978/79:30 9 ening.En skattebefrielse skulle vara av synneriigen stor betydelse för BFI somdärigenom kunde lå möjlighet atl fondera bidrag från intressenter i syfte attbl. a. förstärka institutets lånekapacitet. Efter remiss har yttranden över framställningenavgetts av RSV, och Bok-, . Desistnämnda två remissinstanserna finner det från allmän och kulturell synpunktangeläget atl BFI befrias från skattskyldighet. De framhåller bl. a. att delkreditslöd som BFI lämnat har visat sig särskilt konstruktivt när det gälleratl stimulera boklådor på mindre och medelstora orter att upprätthålla ettfullgott litteralumtbud. Ä5F avstyrker däremot bifall till framställningen.Betydande skillnader föreligger enligt RSV mellan BFI och företagareföreningarna,bl. a. därigenom att samhället har majoritet i föreningarnas styrelser. Detstatliga kreditstöd som BFI administrerar skall endast utgå under en försöksperiod.RSV anser att man inte kan bortse från att stödet till bokhandeln i viss månmåste anses vara av ekonomiskt intresse för bokföriäggarna. RSV påpekar ocksåatt BFI enligt gällande bolagsordning kan driva bokhandel och att enskattelindring därför kan få inte önskade konkurrenseffekler. Föregendel vill jag efter samråd med chefen för anföraföljande. Enligt BFI:s uppfattning är kreditstödel till bokhandeln inte avekonomiskt intresse för bokförläggarna. Utan bokhandelsslöd skulle man enligtBFI lå en snabbare strukturell omvandling i riktning mot storboklådor vilkafrån kommersiell synpunkt är betydligt fördelaktigare för förtagen än ett stortantal småboklådor. Jag anser atl denna bedömning är riktig. Bokförlagensengagemang i BFI lär därför i första hand ses som ett stöd för den avstatsmakterna beslutade kulturpolitik som går ul på att bevara största möjligaspridning av boklådor i landet. BFI:s verksamhet, bl. a. som organ förförmedling av det statliga kreditstödet till bokhandeln, har enligt min meningett sådant samhällsintresse att del är motiverat alt institutet får en gynnsamskattemässig ställning. Jag förordar därför alt även BFI tas upp i 53 § 1 mom.första stycket d) KL, vilket innebär atl skattekonsekvenserna blir desamma somjag har beskrivit i fråga om PUC. Jag vill i detta sammanhang ocksånämna att BFI har förklarat det möjligt alt genom en ändring i bolagsordningenförhindra att institutet kommer att driva bokhandel. Jag anser inle atl ensådan åtgärd är nödvändig. Däremot bör statsmakterna självfallet ha sinuppmärksamhet riktad på konkurrenssituationen inom bokhandeln och vid behovompröva villkoren för skattebefrielsen. i (SIS),tidigare , bildades . SIS uppgifterär bl. a. att företräda svensk slandardiseringsverksamhet i internationelltsamarbete på området, att utarbeta och främja utarbetande av svensk standardsamt att fastställa och Prop.1978/79:30 10 utgesvensk standard och att i övrigt vidta lämpliga åtgärder för att främjastandardiseringsverksamheten i . Under /77 var 31 avnäringslivets organisationer medlemmar i . Kommissionen har anhållit om inskränkning iskattskyldigheten genom att kommissionen tas upp i 53 § 1 mom. första stycketd) KL. I framställningen har anförts bl. a. följande. SIS har t.o.m. år 1976beskattats endast för inkomst av fastighet. SIS har således inle beskattats fört. ex. inkomst av kapital. har taxeringsmyndigheternaemellertid beslutat att inle längre godta atl SIS undantas från beskattning. 1stället har gjorts gällande alt SIS skall beskattas inte bara för inkomst avfaslighet ulan också för inkomst av kapital saml för förmögenhet. Enligt SISuppfattning bör dock organisationer av samma karaktär och med likartadfinansiering och målsättning beskattas på samma sätt. SIS hemställer därför omatl, i likhet med , exportråd,järnkontoret m. fi., bli upptagen i 53 § 1 mom. första stycket d) KL. SISframhåller vidare att kommissionen beträffande finansieringssätt är atl jämföramed Ingenjörs , som finansieras dels genom näringslivsbidragsom är avdragsgilla för bidragsgivarna, dels genom statsbidrag. SIS verksamhetär, liksom och järnkontorets, inle vinstgivande men syftar ändåtill ekonomisk för intressenterna i den meningen alt SIS främjar ettfrån företagsekonomisk och samhällsekonomisk synpunkt allmännyttigt ändamålgenom att söka förenkla och förbilliga produktionen av varor och tiänster. SISpåpekar också alt del inte existerar några ägarintressen i SIS och inte hellerförekommer någon form av utdelning. Efter remiss har yttranden över framställningenavgetls av RSV, STU, statens industriverk och i . STU, statens industriverk och iStockholms län tillstyrker bifall lill SIS framställning. Ä5F anför i huvudsakföljande. Verket har i och för sig inte anledning alt ifrågasätta atl SISverksamhet har betydande samhälleligt intresse. Även åtskilliga andra subjekttorde dock i stort sett ha samma karaktär som SIS vad gäller organisation,finansiering och inriktning. Framställningar av delta slag bör bedömas medrestriktivitet. Risken är annars atl begränsad skattskyldighet enligt 53 § 1mom. första stycket d) KL på kommer att åtnjutas av ett så stortantal rättssubjekt att principerna bakom Iagmmmet urholkas. Mot den bakgrundenavstyrker RSV framställningen. Verket påpekar slutligen att SIS stadgar saknarbestämmelser om såväl utdelning och vinstinriktning i verksamheten som dispositionav tillgångar vid organisationens upplösning. Om en lagändring i enlighet medframställningen anses böra komma i fråga, bör enligt RSV:s uppfattning i varjefall fordras att stadgarna kompletteras i dessa hänseenden. Länsstyrelseni berör också frågan om utformningen av 53 § 1978/79:30 11 första stycket d) KL. Enligt uppfattning bör en omarbetningske av detta lagrum så att officiella nämnder och andra liknande organ medkvalificerat allmännyttigt ändamål medges rätt till begränsning avskattskyldigheten utan att vara särskilt angivna. För egen del anser jag i likhet med RSV att urvaletav de rättssubjekt som skall få inskränkt skattskyldighet måste görasrestriktivt. Prövningen måste göras med hänsyn lill ändamålet i varjeenskiltfall. 1 likhet med RSV anser jag vidare att det inte finns anledning attifrågasätta samhällsnyttan av kommissionens verksamhet. Enligt min mening ärverksamheten så pass särpräglad att man inte behöver befara att en förmånligskattemässig behandling av SIS skulle ge upphov till motsvarande krav fränandra organisationer. Till detta kommer att SIS , nämligen frånbörjan av t. o. m. taxering, rent faktiskt har beskattatssom om kommissionen hade varit upptagen i 53 § 1 mom. första stycket d) KL. Delfaktum atl förmånen har åtnjutits utgör redan i sig ett motivför att bifalla framställningen (jfr prop. 1942:134 s. 65). Vad slutligengäller SIS möjligheter att förfoga över eventuellt överskott anser jag attRSV:s invändningar på denna punkt kan beaktas på så sätt alt bestämmelsen ominskränkt skattskyldighet för SIS får samma utformning som i fråga omjärnkontoret. Detta innebär atl SIS bör las upp i 53 § 1 mom. första stycket d)KL men att inskränkningen i skattskyldigheten bara gäller så länge kommissionenanvänder sina vinstmedel lill allmännyttiga ändamål och inte lämnar utdelningåt medlemmarna.