prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — vid Lunds universilel finner del nalurligt all även vissaforskningsregisier med okänsliga uppgifier, t ex. grova indelningar avreligiös uppfattning, skulle kunna omfattas av ett förenklathandläggningsförfurande i den män ell sådunl kommer all bli regel inomdulainspeklionen vid tillståndsgivningen till regisier för forskningsändamål. RA ochkammarräiien i är som lidigare anmärkls direkt negaliva lill DALK:sförslag på denna punkl. RÅ släller sig Iveksam lill om förslagei skulleinnebära någon förenkling för dalainspeklionen eller de registeransvurigu.Kruvet på förenkling är enligt RÅ:s mening redun nu lillgodoselt i och med delförenklude unsökningsförfurande som lillämpas enligt dalainspektionensföreskrifter och anvisningar. Kommittén anser vidare atl ett anmälningsförfarandeskulle innebära väsentliga fördelar för den regisieransvarige genom all han kanpåbörja insamlingen av uppgifter m. m. utan all avvakta tillstånd fråndalainspektionen. Om kommitténs förslag genomförs, skulle det sålunda i mångafall lämnas ål den som avser all lägga upp ell register alt själv bedömahuruvida registret kräver tillstånd eller inte. Med hänsyn till att svårigheterkan uppslå när del gäller all dra gränsen mellan lillsiåndskrä-vande och intetillsiåndskrävunde regisier, anser RÅ alt den föreslagna ordningen ärotillfredsställande ur inlegritelssynpunkl. Med hänsyn härtill och lill all delstarkt kan ifrågasällas all ell införande av ell anmälningsförfarande skullemedföra någon rationaliseringsvinst avslyrker RÅ kommiiiéns förslag i dennadel. 1978/79:109 143 KammarräiienI erinrar om all del redan vid dalalagens tillkomst diskuterades,huruvida vissa enklare typer av regisier borde kunna undanlas frånlillsiåndslvångei och i stället göras lill föremål för ell enklare anmälningsförfarande.A v skäl som anförs i prop. 1973:33 (s. 98 fl) ansåg sig emelleniddepartementschefen inte kunna förorda all del i datalagen logs in bestämmelserom atl vissa personregisier skall vara beroende av endast anmälan. Däremotullalade sig depariemenischefen för ell förenklat till-ståndsförfurundebelräffunde vissa lyper uv regisier. Kammarrätten framhåller vidare altskillnaderna mellan kommitténs förslag och det nuvurande förenklude förfurundeli praktiken inte skulle bli stora. Det admJnisirativa förfarandel underlättasenligt kammarrättens mening inie av ull mun skupar ytterligare eii förfarande,ett anmälningsförfarande, för vissa av de regisier-lypersom fallerunderdel förenklade lillsiåndsförfarandet Bl. a. skulle ytterligare deialjeradeföreskrifter komma atl krävus för all skilja de regisier, för vars inrättandedel skulle räcka med en anmälan lill dalainspeklionen, från dem som fortfarandeskulle falla under ell lillslåndsförfarande. Enligi kammarrättens meningkvarslår på del hela lägel de skäl som vid dalalagens lillkomsi anfördes molall införa ell anmälningsförfarande. Kommitténs förslag all ersätta detförenklade tillståndsförfarandel för endasl vissa av de registertyper som idagfaller under detla med ett anmälningsförfarande synes i varje full inte medföranågra pålagliga lättnader för vare sig registeranvändarna ellerdalainspeklionen jämfört med nuvarande ordning. Kammarrättenförordar således eii förenklat lillslåndsförfarande i enlighel med nuvarandeordning framför ell sysiem som omfattar ell anmälningsförfarande. Däremoifinner kammarrätten atl del, som dalainspeklionen påpekar, bör övervägas allvidareulveckla del förenklade förfarandel ytterligare genom all fler regisierav enklare slag inrymmes härunder. Om ell anmälningsförfarande ändå införsförordar kammarrätten en beslämmelse i dalakungörelsen, som närmare preciserarvilka regisieriyper, som kan komma ifråga för enbart anmälan. 12Behovet av särskilda regler för forskning och statistikproduktion DALK:söverväganden kommenteras företrädesvis av organ med anknytning tillhögskoleväsendet. Från del hållet framförs rätl hård krilik mol deinskränkningar i möjlighelerna lill forskning som datalagen och desstillämpning innebär och mol atl DALK inte föreslår förbättringar i dessaavseenden. Reaklionerna från centrala myndigheler och arbetsmarknadsorganisationerär i regel mer positivu men stöd suknus inte i sådana yllranden för synpunkiersom framförs från forskarhåll. Hovränenför Väsira anför alt om sekretesskyddet är effektivt, är forsknings-och siaiistikregisiren förhållandevis ofarliga från iniegriieissyn-punkt Deregistrerade kan ju i så fall vara säkra på all uppgifierna inte 1978/79:109 144 kommeratt användus emot dem i något udministrulivt eller judiciellt förfärande.Hovriitten hänvisar i del summunhunget till bestämmelser i del ur 1977frumlugda förslaget lill sekretesslag. Ds Ju 1977:11, och den samiidigiföreslagna ändringen i 36 kap. 5 i; rällegångsbalken. Då härtill kotnmerdenkritik och de farhågor för forskningens frihet och oberoende som framsläll'sfrån forskarhåll, anser hovrällen all ell förenklal förfarande för forskningsochslaljsiikregjster allvarligt bör övervägas. Hovrätten, som saknar lillräckligiunderlag för all utforma ett såtlani förslag, ansluler sig lill vad ledamolenSundblad anfört i dennu del (s. 368). Duluinspeklionen bör således ges juppdrug all i samråd med forskare kommu frum lill ell förenklui förfurunde somläcker de fieslu forsknings- och siuli.slikregisler. Dalainspeklionendelur j huvudsuk DALK:s uppfattning. Nuvarande ordning har enligt inspeklionensuppfattning fungeral tillfredsställunde. Enligt fast praxis har forsknings- ochsiaiislikinlressei lillagls sior viki vid bedömning uv vad som skall anses somsynnerliga eller särskilda skäl vid lillämpning uv 4 i; duiulugen. Hänsyn hurgiveivis också lugils lill undra förhållanden, såsom regisierutbyggnad,lagringstid m. m. Det förtjänar också atl nämna.s au inspekiionen har ansettdet möjligt au avslå från kravel på aii ansökningen skall innehålla enuttömmande och deialjerad beskrivning av de uppgifier som skall regislreras ide fall då själva uppläggningen av forsk-ningsinsaisen har inneburilsvårigheter i della avseende. Inspekiionen har i dessa - inte alllför få fall -det vara tillräckligt all en redovisning av arten av uppgifter harkunnat ske. Häri ligger naturligtvis också all för forskningsregislren inie likuhögu kruv har kunnai upprätthållas som för adminisiraiiva regisier när delgäller frågan om au relaiera regisirerade uppgifier till ändamålet medregistret Deklagomål som har framförts av forskare och andra registeransvariga har kanskemindre gälll resultatet av inspektionens prövning och mera allansökningsförfarandel som sådant är arbetskrävande och koslsaml. Dendokumeniaiion om ett personregisier som bör förekomma i ell ansökningsärendeäremellerlid sådan all den också behövs för andra syften bl. a. fördenregisleransvariges egel arbele med registret Om forskarna därför lägger sigvinn om dokumentationen redan när registret planeras, bör ansökningsförfarandetknappasl bli belungande. Dessulom finns, som DALK påpekar, kanske snartmöjlighet att införa ett förenklal ansökningsförfarande eller -med DALK:sförslag som grund - ell förfarande för registrering (jämför avsnittet ommodifiering av tillsiåndskravet) av vissa forskningsregisier. I så fall har del av forskamas krilik lillgodosetts. När det gäller kritiken motdalainspektionens praxis i ston - som givelvis också förekommer - kan mankonsiaiera all krilik är oundviklig i fall där olika intressen skär sig molvarandra. För all komma lill rälla med della bör givelvis, som DALK påpekar,samråd och diskussioner äga rum mellan inspektionen och förelrädare förforskarkåren. Inspektionen är således positiv till ull sumråd sker exempelvis inågon form nv sumrådsorgun i de ärenden där dellu är påkullut, men också gärnui meru obundnu former såsom heurings och liknunde. Prop.1978/79:109 145 Inspektionensträvar också efter att ha goda konlakler med forskarna och derasorganisaiioner och ser som en vikiig uppgift au informera dessa om sinuppfattning och få ta del av deras uppfattning i frågor nied unknyining lillinspeklionens verksamhet. Efterall ha redogjort för olika kontakter som har ägt rum mellan företrädare förinspektionen och för forskningen påpekar inspektionen atl man fortlöpande harkonlakler med forskare och företrädare för dessa genom del samrådsförfarandemed riksarkivel som anges i 5 § dalakungörelsen. Delta förfarande innebär intebara att dalainspeklionen har koniaki med i varje enskiltsamrådsärende utan det innebär också regelbundna sammanträffanden då bl. a.principiella frågor rörande forskningsområdet behandlas. Inspektionen villockså framhålla atl i dess slyrelse finns f n. representanter med erfarenhetfrån den medicinska forskningen och statistikområdet Summanfatlningsvis ärinspekiionen således posiliv till syftei med DALK:s förslag om samråd menanseratt de förutsättningar som finns all göra della så formlösi och enkell sommöjligl i försia hand bör las lill vara. Siaiskonioreifinner det allvariigt om datalagen och datainspektionens tillämpning av denbegränsar möjlighelerna fören fri och obunden forskning. Siaiskoniorei delarDALK:s uppfattning i den frågan. Del är således vikligl all man ulformardaialagen så aii inie värdefull forskning förhindras. Därvid ifrågasätterstatskontoret om det är datainspektionens uppgift som man framhåller ibetänkandet all från fall lill fall bedöma i vad mån det velenskapliga värdelav ett lillämnat regisier kan ha särskild belydelse vid lillslåndsprövningen,liksom formerna för hur della i så fall bör särskili belysas. Prövningen av delvetenskapliga värdel leder läll lill den slailiga censur DALK befarar när detgäller velenskapliga frågeslällningar och undersökningsmetoder. Enligtslalskonlorels uppfattning är del vikligl all verksamhet som rör forskning ochstatistikproduktion behandlas lika av datainspektionen som andrasamhällsfunklioner. Del ankommer inie på dalainspeklionen att pröva andrafrågor än de som regleras i dalalagen. 1 de fall del anses nödvändigi kaninspektionen utfärda föreskrifter hur registeruppgifter bör hanleras ochskyddas. Denna möjlighel lillsammans med inspekiionsräiten bör varatillräckliga medel för alt se till att känsliga dala inte sprids och används påett oacceptabelt sätt SCB,som tillstyrker au man nu gör smärre ändringar av dalalagen på kon sikl lillsen mer generell personregislerlagsliftning har utarbetats, har förståelse förDALK:s bedömning att del nu skulle slälla sig svårt all i dalalagen införasärskilda regler för olika lyper av register, såsom t. ex. för adminisiraiivaregisier å ena sidan sami forsknings- och slalislikregisler å den andra. Verketframfördärför inte nu argument fören särskild reglering av den senare lypen avregisier. Beiräffandetillsiåndskravet finner SCB del angelägel all förenklade förfaranden i slörslamöjliga ulsiräckning används i förhållande lill slatislik 10Riksdagen 1978/79. 1978/79:109 146 Degrundersom föreslås synes emellerlid alltför snuvu och börutsträckus gällu ulla sådana full då ingu nämnvärdu integrilelsiniressenföreligger. Denna fråga bör närmure behandlas i det organ för överläggningar igemensamma ämnen mellan datainspektionen och företrädare för forskningen ochstatisiikprodukljon, om vjlkel DALK väcker förslag. På nuvarande siadium ärdel endast nödvändigi alt i lagstiftningen bredda möjligheterna till lämpligaavvägningar. Cenlralbyrån anför vidare: SCBtolkar DäLK:s lorslag så all desyltar lill alt förbäura viUkoren för Slaiislik och forskning. En sådanförbättring av statistjkens och forskningens villkor är enligi SCB:suppfattning, framförd i många ärenden och sammanhang, välmoiiverad. Som redanframgått i det föregående accepterar SCB lills vidare all siaiisliken ochforskningen inte särregleras. Därför framför verkei inie nu förslag om eliförändrar läge i förhållande lill dalalagen och datainspektionen. SCB villemellertid föreslå all de synsätt som DALK ger ullryck för får någon form avförankring i dalalagen. Exempelvis skulle 3 och 4 §§ dalalagen kunna förses medtillägg som lagfäster all slaiislik och forskning är ändamål som skallsärbehandlas med hänsyn lill mindre risk för all otillbörligt inirång skalluppkomma. lillägg av dennu innebörd skulle slärka den ifrågavarandeanvändningens siällning och molverka ullalade farhågor för forskningens friheloch oberoende. SCBhälsar med lillfredsställelse förslaget att skapa ett mera permanent organ föröverläggningar i gemensamma ämnen mellan dalainspeklionen och förelrädare förforskningen saml slaiistikproduktionen. Även om SCB anser sig ha ell välfungerande samarbele med dalainspeklionen i både enskilda ärenden ochprincipiella frågor skulle ell permanenl samrådsorgan enligi SCB:s uppfattningmedföra all en mera allsidig och djupgående avvägning mellan statistik- ochforskningsbehov å ena sidan och iniegriieisskyddei å andra sidan skulle kommalill siånd. Även andra posiliva effekier skulle säkerligen uppnås. Denuppräkning uv gemensamma ärenden som DALK gör är skäl nog för all inrätta ellpermanenl organ. SCB kan dessulom hänvisa lill de generella problem som anges ibelänkandels bilaga 9 avsnitt 6, Ytterligare synpunkier av SCB. Dessa kunde medfördel aklualiseras i ell samrådsorgan. RRVanser däremoi atl dalainspeklionen i sin löpande verksamhei bör ha möjlighelatt etablera önskvärt samråd med forskning och siaiislikproduklion samlcenlrala arkivmyndigheter ulan all ell särskilt samrådsorgan lillskapas. Beiräffandestatistikproduktionen har datainspektionen inget all erinra mol DäLK:s överväganden och slutsatser.Inspektionen inskränker sig därför i fråga om statistiken till följandesynpunkter på den statistiska metoden med s.k. imputering som behandlas ibetänkandet s. 186. Imputering är ett slalisliskl begrepp, vars innebörd inteutvecklas närmare här. Enligt inspektionens erfarenhet förekommer emellerlidimputering i den formen all en för intervju eller enkät utvald person, som avnågon anledning har underlåtit all Prop.1978/79:109 147 deltai undersökningen, eller som inte har lämnat fullständigt svar ändå registreras.De brisiande uppgifierna ersätts med fingerade uppgifier, som knyls lill denutvalda intervjupersonen. Dalainspektionen kan inte förorda all sådanauppgifter av inlegrilelskänslig art förs in i personregisier på ell sådani sällatl de kan hänföras lill den utvalda enskilda personen. I delta avseende ärdatainspektionens uppfattning atl den statistiska metoden får underordna siginiegriieisskyddei. Om impuieringen i slället görs i labell eller på annal sälldär de fingerade uppgifterna inte kan hänföras lill viss person bör den kunnagodtas. Socialstyrelsenhar i princip inget atl invända mot att forsknings- och slalislikregisler idalalagen underkastas samma generella regler som andra register.Socialstyrelsen noierar dock att DäLK:s förslaginnebär alt särskild hänsyn lill forskningens och statistikproduktionensspeciella behov bör tas även i fortsätiningen. Detla betyder följaktligen attforsknings- och stalistikändamål såsom bör kunna utgöra särskildaeller synnerliga skäl alt lillåta registrering av uppgifter som anges i 4 §dalalagen. Socialstyrelseninslämmer även i den av DALK väckta frågan om inte dalainspeklionen ochföreträdare för forskningen och statistikproduktionen bör övervägamöjligheterna att skapa ell mera permanent organ för överiäggningar igemensamma ämnen. sådani organ har stora möjligheter atl bli ett forum förulbyle av värdefulla synpunkier till nylta för berörda parter. Närdel gäller datainspektionens möjligheler atl meddela befrielse från avgift i t(llstånd.särendennoterar att denna möjlighet enligt DALK kan antas framför alltbli utnyttjad i fråga om forsknings- och slalislikregisler. Nämndenför samhällsinformation anser del väseniligi allsamhällsinfor-malionsforskningen inte omgärdas med resiriklioner som förminskaranvändbarhelen av dess resullai. Genom faslslällande av forskningseiiskaregler, en fiexibel tillämpning av lagstiftningen och olika samrådsförfarandenkan ett tillräckligt skydd för den personliga integriteten ges. Siockholmskommun lillsiyrker att man skapar ett permanenl organ för överläggningar mellandatainspektionen och förelrädare för forskning och siaiislikproduklion. Där kanen syslematisk diskussion om de svåra frågorna om användarbehov ochiniegrileisskydd föras. Därigenom bör man snabbare komma fram lill prakliskalösningar uv slandardiserad art än vad som är möjligt vid prövning från falltill fall. Den kommunala användarsidan bör i ett sådant organ vararepresenterad med hänsyn lill del stora behov som finns av all kunna bearbetapersondala i olika kommunala personregister. Kommunförbundeihar i princip inget atl erinra mol DALK:s syn i hithörande frågor men pekar påde gränsdragningsproblem mellan forskning och utvecklingsarbele som kan uppslå.Förslaget om ett permanenl samrådsorgan mellan datainspektionen ochförelrädare för forskningen och statistikproduktionen kan sannolikt underlättadalainspektionens tillståndsprövning. Med lanke på omfatiningen och betydelsenav kommunernas siaiis- 1978/79:109 148 tikverksamheioch utvecklingsarbele förutsätter siyrel.sen ull den kommu-nula sektorn blirrepresenterud i ell dylikt sumrådsorgun. OcksåLandsiingsförbundei förutsätter att de kommunalu/lundstingskom-munalaintressena blir företrädda, om ett sådant orgun inräitus. LOutlulur ull del för sialisljkproduklion och forskning finns behov uv ull sumlain och beurbeiu personligu uppgifter i vjssu full under myckel lång lid och medmycket känslig inforinalion. Del gäller exempelvis forskning kring olika kemiskaämnens hälsorisker som kräver longiiudinella studier för all i framlidenundvika all stora grupper av anslällda utsätts för hälsorisker. LO instämmermed kominitténs synpunkier atl del finns anledning all vuru något mindrerestriktiv när del gäller samkörningar och regislrering av känsligapersonuppgifter lor forskningsändamål, samhällsplanering ochsiaiislikproduklion. TCOdelar DALK:s uppfuttning om ull nuvurunde pruxis är lämplig, som innebur attintegriteisinlressel har fåll träda lillbaka i någon grad lill förmån lorallmäniniressei av ull forskning och stuiislikproduklion kun ske. anser TCO vidare ull regisier för forskning och siulislikproduk-lioninte lämpur sig särskilt väl för ell lörenklul förfurunde eller ettanmälningsförfarande. TCO underslryker också all särskild restriktivitet böriakttas i fråga om regisier för s. k. longitudinella siudier (dvs. siudier överenskilda personer över ). Denna restrikliviiel böremellerlid i försia hand la sig ullryck i dalainspektionens föreskrifter vadavser gallringsförfarande, kryptering (dvs. lillfällig avideniifiering avuppgifier) och andra säkerhetsåtgärder. /SRdelar DäLK:s uppfattning allforsknings- och statistikändamål även i fortsätiningen bör kunna uigörasärskilda eller synnerliga skäl nar del gäller regislrering av personuppgifter,såvida de regisirerade uppgifierna endast används i forskningssyfte. Vidare bören mindre ingående prövning avspegla sig i datainspektionensavgiftsdebileringar. När del gäller såväl upprättande av forskningsregister somsumkörning uv register för Ibrsknings-ändumål bör vid lillsiåndsgivningen ävenmeddelus vissu regler för hur malerialel får publicerus. Del kun t ex. gälluregler om minsiu lillåtnu klussloriek. Detia hänger vidare samman med andrafaktorer, såsom informationens känslighet, förekomslen av extrema värden näru Oeller 100 proceni osv. hidusiriförbundeloch ArbeisglyarefÖrenlngen riklar uppmärksamheten på DALK:s slulledning atl motsättningen mellan dalainspektionensverksamhet och intresset av en fri och obunden forskning i van fall lill stordel är skenbar. Hur den enskildes personliga iniegriiel skall skyddas inomforskningen har länge diskulerals uv forskurna självu och är egenlligen inieen frågu som beiingus av ADB-lekniken. Vad särskilt gällersiatisiikproduk-lionen förefaller frågesiällningen i della sammanhang vara näraförknippad med sialsmakiernas vul av orgunisuiionsform för produkiionen ifråga.Krav all djsirjbuera känslig individ- eller förelagsinformation mellanmyndigheter 1978/79:109 149 skapasibland onödigtvis av alt man alltför ensidigt valt eu centraliseratdriftsansvurlbrsialislikproduklionen. Ett belysundeexempel ärden iSCB:s och urbeiarskyddsslyrelsens gemensummu regi frumiugnuurbelursku-desluiisiiken. Förulsäiiningur förefuller här hu förelegul för enstulislikfrum-siullning inom den sukkunniga och sakansvanga myndigheten dvs.arbeiarskyddssiyrelsen och därigenom för avsevärt minskade behov av uilämnandeav prJmärdala från den uppgiftsinsamlande myndigheien. och anser det väsentligt all offenlliga regisier så långt möjligltillståndsprövas lika rigoröst som privata. Den allmänna opinion som blevupphovet till datainspektionen är ett lungt vägande skäl härför. Av samma orsakoch vidare med tanke på det ofta känsliga informationsinnehållet i registerför forskning, vetenskap och statistik är det synnerligen olämpligi med lättnaderi tillslåndstvångel för dessa senare register. Mol särbehandling lalar ävensvårigheten att definiera vud som är atl belrakia som forskning elc. samlsvårighelen att klart avgränsa motsvarande register i sig självu. Frågunom kryptering behundlus uv DALK i förevurande sammanhang. Den kommenteras avbl. a. siaiskoniorei, SCB och riksarkivel. Siaiskonioreierinrar om all man gör siora ansirängnjngar på fiera håll för all få säkra ochbra rutiner och skydd av regisier i ADB-system. Del arbele som siaiskonioreihar ulfört lillsammans med andra myndigheler och dalaceniraler-däriblanddalainspeklionen och slaiisliska cenlralbyrån - har i mångl varil vägledande.Kryptering av regisier är en säkerhelsålgärd som DALK särskili nämner bör kommaifråga i större utsträckning. Staiskonioret har dock i sill arbele kommii lillden uppfallningen atl kryptering inte är någon bra metod alt lösa desäkerhetsproblem DALK lar upp i sill betänkande. Krypteringuv register kun vuru ett skydd mol utt data avslöjas genom slarv ellervårdslöshet vid datacentralen. Då del gäller försök lill avsiklliga inirång, ärkrypiering ulan värde om inie nyckeln för att öppna kryplot kan hållas hemlig.Särskilda åtgärder måsle därför vidlas för all skydda nyckeln och för alladministrera byle av nycklar saml för all hålla reda på de som används.Dessulom kan man inie bearbeta krypterade data i själva datorn, utan de måsievid inläsningen dekrypieras till klartext Under bearbetning måsle därför andrasäkerhetsåtgärder vidlas. Krypiering av regisier som används ofta kräversåledes siora exira resurser. SCBdelar DäLK:s uppfattning auslällningslagande lill longiiudinella siudier, avideniifiering och krypieringknappasl är av den an all de bör ullryckligen regleras i dalalagen med de:speciella -om än myckel vikijga -perspekliv denna lag har. SCB föruisäiier atlman även framgent tillämpar nuvurunde praxis som såvitt SCB kan bedöma innebärstor försiklighel för att inte skada långsikliga allmänna ochforskningsspecifika informalionsintres-sen. Särskili gäller della ålgärder avtypen avideniifiering och förstöring av Prop.1978/79:109 150 sådanauppgifter som kan antas vura av betydelse för framtida bearbetningar ochundersökningar. Riskerna är annars pålagliga för all vikliga samhällsin-iressenpå längre sikl kan vullus oboilig skuda. Del synes SCB lämpligi all under dennaövergångstid i stället - såsom också föruiskickas i FAK-rapporien' - i huvudsakförlänga lidsfrister i lillslåndsbeslulen eventuellt i kombinalion medföreskrifter om krypiering. Krypiering såsom iniegriieis-skyddsålgärd bör,såsom också DALK föreslår, kunna ske av regisier som innehåller känsligauppgifter och som avses bli bevarade under lång lid. SCB förfogar över fulllulvecklade och prakliskl utprovade metoder och instrument för krypteringen.Däremoi bör avideniifiering och förstöring användas endasl i de fall då delframslår som uppenbarl all dessa jniegrilelsskyddsål-gärder inte länder lillframlida skada i form av förlust av värdefull information.