prop · G20311 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:11 Regeringens proposition medförslag till ändring i delgivningslagen (1970:428), m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen förordas en ökad satsning på de enkla och billiga ordinäradelgivningsformema. Olika åtgärder föreslås för att göra framför allt brevdelgivningeneffektivare. Större återhållsamhet förutsätts i fråga om användningen avstämningsmannadelgivning. föreslås beträffande stämningsmannaverksamheten. Uppgiften attförordna stämningsmän flyttas från länsstyrelserna till polismyndigheterna. Isamband därmed görs den ändringen att endast delgivning som en stämningsmanhar utfört i tjänsten räknas som stämningsmannadelgivning. Kostnadema för dendel av verksamheten som avser stämningsmannadelgivning på begäran av annan änmyndighet skall täckas av avgifter. Ävenvissa andra ändringar i delgivningslagstiftningen föreslås. a. tasställning till den rättsliga innebörden av att delgivningsförsändelse utkvitterasmed stöd av s. k. postfullmakt. Vidare upphävs parts ovUlkorliga rätt enligtbl. a. lagsökningslagen att själv ombesörja delgivning. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Lagom ändring i delgivningslagen (1970:428) Härigenomföreskrivs att 3, 4, 17, 19 samt 22-24! (1970:428) skall ha nedan angivnalydelse. Myndighetombesörjer delgivning genom att sända handlingen med posten eller med bud tillden sökte, varvid som bevis att denne mottagit försändelsen begäres delgivningserkännandeeller mottagningsbevis (ordinär delgivning). Myndighetsom Konungen bestämmer får ombesörja att handlingen lämnas till den sökte isärskild ordning genom postverkets försorg om det finns anledning antaga, attdelgivningserkännande eller mottagningsbevis ej kommer att lämnas eller ejkommer att erhållas (särskild postdelgivning). Kandelgivning ej ske enligt första eller andra stycket, skaU myndigheten anlitastämningsman eller annan, vars intyg utgör fullt bevis om delgivning (stämningsmannadelgivning). Myndighetombesörjer delgivning genom att sända handlingen med posten eller överlämnaden med bud eller på annat sätt till den sökte, varvid som bevis att denne harmottagit försändelsen begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis(ordinär delgivning). Omdet finns anledning antaga att delgivningskvitto eller mottagningsbevis ejkommer att lämnas eller ej kommer att erhållas , får myndighet somregeringen bestämmer ombesörja att handlingen överlämnas till den sökte isärskild ordning genom postverkets försorg (särskild postdelgivning). Kandelgivning ej ske enligt första eller andra stycket, får delgivning ske genomstämningsman eller annan, vars intyg enhgt 24 § första stycket utgör fuUt bevisom delgivning (stämningsmannadelgivning). 1 fall som avses i 15och 16 §§ lår delgivning ske genom kungörelse (kungörelsedelgivning). Ombefordran av meddelande, som skall delges, genom telegraf, telefon eller påannat liknande sätt till den på vUken delgivningsupp-draget ankommer meddelasbestämmelser av Konungen. Ombefordran av meddelande, som skaU delges, gei\om telefon, telegram eller påannat liknande sätt till den på vilken delgivningsupp-draget ankommer meddelasbestämmelser av regeringen. Kungörelsedelgivningsker genom att handlingen hålles tillgänglig hos myndigheten ellerpå plats, som myndigheten bestämmer, och genom att meddelande härom och omhandlingens huvud- Kungörelsedelgivning sker genom att handlingen hållestillgänglig hos myndigheten eller på plats, som myndigheten bestämmer,och genom att meddelande härom och om handlingens huvud- Senaste lydelse 1977:677. sakligainnehåll införes i Post- och och ortstidning eller endera avdessa från beslut om kungörelsedelgivning. Är införande itidning uppenbarligen meningslöst, får meddelandet i stället anslås imyndighetens lokal . Detta förfarande får också användas, omkungörelsedelgivning enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skall ske isamma mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § första stycketandra punkten med de personer som hyr eUer annars innehar lägenhet i sammafastighet skaU dessutom meddelandet anslås inom fastigheten på lämpligt sättinom från beslutet om kungörelsedelgivning. 1 fall som avses i 16 §sändes dessutom meddelande med posten tiU någon eller några av de personer somsökes för delgivning under deras vanliga adresser för att vara tillgängligtför aUa dem som avses med delgivningen. Ingår statlig myndighet eller kommunbland dem som avses med delgivningen, skall sådant meddelande alltid sändastill myndigheten eller kommunen. Avser delgivningen i fall som avses i 16 §första stycket andra punkten de personer som hyr eller annars innehar lägenheti samma fastighet, skall i stället handlingen eUer meddelande enligt 6§ andrastycket sändas med posten tUl envar av dem, om ej också detta förfarandeskulle medföra större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyntill ändamålet med delgivningen. sakligainnehåll införes i Post- och och ortstidning eller endera avdessa från beslut om kungörelsedelgivning. Är införande itidning uppenbarligen meningslöst, får meddelandet i StäUet anslås i myndighetenslokal . Detta förfarande får också användas, omkungörelsedelgivning enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skaU ske isamma mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § första stycketandra punkten med de personer som hyr eller annars innehar lägenhet i sammafastighet skall dessutom meddelandet anslås inom fastigheten på lämpligt sättinom från beslutet om kungörelsedelgivning. 1 fall som avses i 16 §sändes dessutom meddelande med posten till någon eller några av de personer somsökes för delgivning under deras vanliga adresser för att vara tillgängligtför alla dem som avses med delgivningen. Ingår statiig myndighet eller kommunbland dem som avses med delgivningen, skall sådant meddelande alltid sändastill myndigheten eller kommunen. Gäller delgivningen i fall som avses i 16 §första stycket andra punkten de personer som hyr eller annars innehar lägenheti samma fastighet, skall i stället handlingen eller meddelande enligt 6§ andrastycket sändas med posten till envar av dem, om ej också detta förfarandeskulle medföra större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn tiUändamålet med delgivningen. Delgivning har skett genomatt den som sökes för delgivning har mottagit handlingen i huvudskrift eUerstyrkt avskrift eller styrkt ko- Delgivning har skett genomatt den som sökes för delgivning själv har mottagit handlingen i huvudskrift eller styrkt avskrift eller pia oavsett på vilket sätt den kommit honom till hända. styrkt kopia oavsett på vilket sätt den kommit honom tillbanda. Har den sökte kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skaU den ansesha kommit honom tiU hända som den avhämtats på posten. Förekommer vid särskild postdelgivning ellerstämningsmannadelgivning att den som sökes för delgivning vägrar att taga emothandlingen, anses delgivning ändå ha skett. Delgivning skall anses ha skett enligt 6 § andra stycket genom att handlingen ärtillgänglig och meddelandet delgivits, enligt 12 eUer 13 § genom att det blivit fullgjort somföreskrives där, enligt 15 § andra stycket sista punkten genom atthandlingen lämnats i den söktes hemvist eUer fästs på dörren till hans bostad, enligt 17 § på tionde dagen efter beslutet omkungörelsedelgivning under föratsättning att det blivit fullgjort somföreskrives i paragrafens första stycke. Bestämmelsemai denna lag om delgivning av handling tillämpas även vid delgivning av annat änhandling. Lagengäller i tillämpliga delar när någon på grund av föreskrift i författning haratt, utan samband med mål eller ärende, ombesörja delgivning. 1 fall som avsesi 15 eller 16 § skaU han påkaUa biträde hos som föranstaltar omdelgivning på hans bekostnad. Lagengäller i tillämpliga delar när någon på grund av föreskrift i författning haratt, utan samband med mål eller ärende, ombesörja delgivning. I fall som avsesi 15 eller 16§/år han påkalla biträde hos som föranstaltar omdelgivning på hans bekostnad. förordnar stämningsmän till det antal som behövs i varje polisdistrikt. För varje kommun skall finnas en eller flera stämningsmän.Stämningsman förordnas av . Det åligger att föraförteckning över stämningsmän inom länet. Som fullt bevis att delgivning har skett på sätt som anges i intyget gäller intyg som i tjänsten utfärdas av stämningsman, tjänsteman vid svensk utlandsmyndighet, åklagare, polisman, kronofogde, exekutiv tjänsteman vid kronofogdemyndighet samt, vid delgivning med den Intyg av stämningsman gäller som fullt bevis attdelgivning skett på sätt som anges i intyget. Samma vitsord tillkommer intyg avnämndeman, publicus, tjänsteman vid svensk utlandsmyndighet,åklagare, polisman, utmätningsman och exekutiv tjänsteman som Prop.1978/79:11 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse är underställd utmätningsman, som är intagen ikriminalvårdsan- Detsamma gäller intyg som utfår- stalt, häkte, allmän av tjänsteman vid postverket alkoholmissbrukare, ungdoms- enligt bestämmelser som Konung- vårdsskola eller rättspsykiatrisk kil en meddelar, och intyg som utfar- nik, tjänsteman vid anstalten. Sam- das enligt särskilda föreskrifter om ma vitsord tillkommer intyg av no- anslag på kommunens anslagstav- tarius publicus och intyg av nämn- la. deman i tingsrätt vid delgivningför Vid särskild postdelgivning har intyg av tjänsteman vid postverket sådant vitsord som anges i första Intyg att delgivning skett på utrikes ort skaH gälla somfuUt bevis att delgivning skett på sätt som anges i intyget, om intygsgivarensbehörighet styrkes av tjänsteman vid svensk utlandsmyndighet. Intyg omdelgivning på utrikes ort gäller som fullt bevis även utan sådant bestyrkandesom nämnts, om detta följer av överenskommelse med främmande stat. Denna lag träder i kraft . förordnad stämningsman får tillutgången av slutföra delgivningsuppdrag som han har mottagit före ikraftträdandet. 1 fråga om intyg som stämningsmannen härvid utfärdar gäller 24 § i sin äldre lydelse. Lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Härigenom föreskrivs att 195 a§ utsökningslagen (1877: 31s. 1) skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 195 a §' Ansökan enligt 195§ skall jämte Ansökanenligt 195 § skaU jämte föreläggande för motparten att ytt- föreläggande förmotparten att yttra sig delgivas denne på sätt som är ra sig delgivasdenne på sätt som är föreskrivet för stämning i tviste- föreskrivet förstämning i tvistemål. Delgivning sker genom över- mål. exekutors försorg,om sökanden ej hellre vill ombesörja delgivningen själv. Föreläggande som överexekutor i annat fall meddelar partenligt detta kapitel sändes med posten. Denna lag träder i kraft . Prop, 1978/79:11 Lagom ändring i lagen (1921:244) om utmätningsed Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1921:244) om utmätningsed skall ha nedan angivnalydelse. Upptages ansökning, som gjorts av borgenär, skall förhör med parterna hållas infor konkursdomaren å tid och ort, som av honom bestämmas. Konkursdomaren teckne genast å ena exemplaret av ansökningen föreläggande för gäldenären att inställa sig vid förhöret, beredd att avgiva förklaring över ansökningen, vid äventyr att uraktlåtenhet därutinnan ej utgör hinder för målets avgörande. Nämnda äventyr skall utsättas i föreläggandet, vilket ock skall innehålla erinran om att utmätningseden må avläggas vid förhöret samt anmaning till gäldenären att, om han saknar laga orsak att bestrida ansökningen, personligen infinna sig vid förhöret för att med företeende av förteckning över sina tillgångar fullgöra edgången. Det exemplar av ansökningshandlingarna, vara föreläggandet tecknats, skall delgivas gäldenären på sätt om stämning i tvistemål är stadgat. Upptages ansökning, som gjorts av borgenär, skall förhör med parternahållas inför konkursdomaren å tid och ort, som av honom bestämmas.Konkursdomaren teckne genast å ena exemplaret av ansökningen föreläggande förgäldenären att inställa sig vid förhöret, beredd att avgiva förklaring överansökningen, vid äventyr att uraktlåtenhet därutinnan ej utgör hinder förmålets avgörande. Nämnda äventyr skall utsättas i föreläggandet, vilket ockskaU innehåUa erinran om att utmätningseden må avläggas vid förhöret samtanmaning till gäldenären att, om han saknar laga orsak att bestridaansökningen, personligen infinna sig vid förhöret för att med företeende avförteckning över sina tillgångar fullgöra edgången. Det exemplar av ansökningshandlingarna,vara föreläggandet tecknats, skall delgivas gäldenären. Delgivning skaU skegenom konkursdomarens försorg, där borgenären ej hellre vill själv ombesörjadelgivningen, I fråga om delgivning äge i övrigt vad om delgivning av stämningi tvistemål är stadgat motsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:11 7 Lagom ändring i växellagen (1932:130) Härigenomföreskrivs att 94 § växellagen (1932:130) skaU ha nedan angivna lydelse. 94 § /växelmål må, där kåranden det äskar, delgivning av stämning ombesörjas avhonom. Påframställning av käranden skall rätten, om synnerligt hinder ej möter ochsvaranden är så till hands att han kan infinna sig, utsätta första inställelsetill som stämning sökes eller . Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i checklagen (1932:131) Härigenomföreskrivs att 72 § checklagen (1932:131) skall ha nedan angivna lydelse. Icheckmål må, där käranden det äskar, delgivning av stämning ombesörjas avhonom. PåframstäUning av käranden skall rätten, om synneriigt hinder ej möter ochsvaranden är så till hands att han kan infinna sig, utsätta första inställelsetill som stämning sökes eller . Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1946:845. 2 Senaste lydelse 1946:846. Prop.1978/79:11 8 Lagom ändring i lagsökningslageri (1946:808) Härigenomföreskrivs att 5 § lagsökningslagen (1946: 808) skaU ha nedan angivna lydelse. 5§ Det exemplar av ansökningen Det exemplar av ansökningen vara enligt 4§ föreläggandetteck- vara enligt 4§ föreläggandet tecknats skall jämtefordringshandling- näts skall jämte fordringshandlingen delgivas gäldenärenpå sätt om en delgivas gäldenären på sätt om stämning i tvistemål är stadgat, stämning i tvistemål är stadgat. Delgivning skaU ske genom rättensförsorg, om borgenären ej hellre vill själv ombesörja delgivningen. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Äsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Lagrådsremissmed forslag till ändring i delgivningslagen (1970:428), m. m. Delgivningslagen(1970:428) trädde i kraft . Genom lagen skapades ettgemensamt förfarande för att delge handlingar i mål och ärenden vid domstolaroch förvaltningsmyndigheter. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för en sakkunnig' för att göra en teknisk översynav delgivningsbestämmelsema. Den sakkunnige, som antog namnetdelgivningsutredningen, avlämnade delbetänkandet (Ds Ju1974:15) Förenklad delgivning och slutbetänkandet (Ds Ju1975:19) Förenklad delgivning 2 Delgivningscentralema. Sedan vissa organisatoriska frågor ytterligare har utrettsav och redovisats i en dagtecknadslutrapport har inom utarbetats promemorian (Ds Ju1978:2) Delgivning. Departementspromemorian bör fogas till protokoUet i dettaärende som bilaga I. Efterremiss har yttranden över departementspromemorian avgetts av justitiekanslem(JK), riksåklagaren (), , , och Malmötingsrätter, kammarrätten i , , rikspoUsstyrelsen (RPS),, postverket, statskontoret, (),(), länsstyrelsernas organisationsnämnd (),länsstyrelserna i och , poUsstyrelsema iStockholms, , , och Bodens poUsdistrikt,rättegångsutredningen (Ju 1977:06), Svenska kommun- 1978/79:11 10 förbundet,, . Föreningen , i vars yttrande , avd. 107, har instämt , ,, (),Hyresgästerna;} riksförbund samt . Polisstyrelsernai , och polisdistrikt har bifogat yttranden fråndelgivningscentralema i distrikten och i yttrandenfrån kronofogdemyndigheten i och lokala skattemyndigheten iStockhohns fögderi. Yttrandenöver Statskonsultrapporten har efter remiss kommit in från , ,postverket, statskontoret, RRV, , polisstyrelserna i , ,, och Bodens polisdistrikt. Föreningen ,- i vars yttrande , avd. 107, har instämt - samt Svenska polisförbundet.PoUsstyrelsema i , och polisdistrikt har bifogatyittranden från delgivningscentralema i distrikten. Ensammanställning av remissyttrandena över departementspromemorian bör fogas tUlprotokoUet i detta äirende som bilaga 2. Idetta ärende tar jag i första han«l upp de frågor om ändring i delgivningslagstiftningenm.m. som har behandlats i departementspromemorian. Hit hör också frågan omvilken myndighet som skall förordna stämningsmän och ha ansvaret förstämningsmannaverksamheten. TUI ledning för myndighetemas arbete medgenomförandet bör också vissa aUmänna riktlinjer redan nu dras upp för denframtida stämningsmannaverksamheten. Mera detaljbetonade frågor om organisationoch ekonomi får prövas i samband med behandlingen av myndighetemasanslagsframställningar för /80. 2.1Nuvarande ordning i huvuddrag Meddelgivning menas i princip att en handling bevisligen lämnas tUl någon som ärbehörig att ta emot den. Föreskrifter om hur delgivning skall gå tUl finns idelgivningslagen (1970:428; DL) och delgivningskungörelsen (1970:467; DK). I DLges bestämmelser om oUka delgivningsmetoder, vem som skall sökas fördelgivning, verkan av att adressaten vägrar ta emot delgivningshandlingen, närdelgivningen skall anses ha skett etc. DL innehåller däremot inte någraföreskrifter om i vUka fall delgivning skall ske. Sådana föreskrifter finns istället i de lagar och andra författningar där Prop.1978/79:11 11 kravpå delgivning av handling ställs upp. Där kan också ges bestämmelser somavviker från DL, t. ex. om altemativa delgivningsmetoder eller om förbud attanvända vissa delgivniiigsförrher. Systemetmed delgivning ger myndigheter och andra möjlighet att med hjälp av vissaformediserade metoder överbringa handlingar tiU berörda personer. Föravsändaren är det ofta av stor vikt att få vetskap om och att kunna styrka atthandlingen verkligen har nått adressaten och när detta har skett. Tilldelgivningen har nämligen i många fall knutits någon form av rättslig verkan. Någraexempel kan belysa delgivningens funktion i vår rättsordning. Delgivningen kanbilda utgångspunkt för beräkning av besvärstid eller annan tidsfrist.Delgivning kan också vara en förutsättning för att ett rättsligt förfarandeskall kunna komma till stånd eller för att en dom eller ett beslut skall kunnaverkställas. Syftet med delgivningen kan också vara att förmå någon attfullgöra något eller att kalla någon tUl förhandling eller annat sammanträde.Underlåten delgivning eller brister i förfarandet vid delgivning kan å andrasidan leda tiU att åtals- eller fordringspreskription inträder, att besvärstideUer annan tidsfrist inte börjar löpa eUer att ett rättsligt förfarande måstegöras om från början. GenomDL, som trädde i kraft den , skapades ett gemensamtdelgivningsförfarande för rättegång och förvaltningsförfarande (prop. 1970:13,ILU 1970:17, rskr 1970:101). DL anknyter sakligt sett tämligen nära till denordning som tidigare gäUde för de allmänna domstolama. Bestämmelserna riktarsig i första hand till myndighetema men gäller i tilllämpliga delar också närnågon utan samband med mål eller ärende på grand av föreskrift i författningskall ombesörja delgivning (22 § andra stycket DL). Engrundläggande regel är att delgivning i mål eller ärenden i första hand skallombesöijas av myndigheten. Part får således själv ombesörja delgivning i måleller ärende endast om myndigheten medger det (2 § DL). I annan lagstiftning,t. ex. lagsökningslagen (1946:808), finns dock regler som ger parten enovUlkorlig rätt till sådan s. k. partsdelgivning. DLupptar fyra olika sätt för delgivning av handlingar (3 § DL). Denenklaste formen, som också har föratsätts komma till användning i detövervägande antalet faU, kallas ordinär delgivning. Handlingen sänds med posteneller överlämnas med bud tiU den som skall delges. Denne bekräftar skriftligenatt han har tagit emot försändelsen. Ett mycket stort antal delgivningar kanpå detta sätt ske med hjälp av brev eller rekommenderad försändelse medmottagningsbevis. Omordinär delgivning inte är lämplig har vissa myndigheter rätt att utnyttja enmera kvalificerad delgivningsmetod, som benämns särskild postdelgivning.Delgivningsförsändelsen lämnas till posten, som överbringar 1978/79:11 12 dentill den sökte, som regel mot kvitto och i samband med gängse brevbä-rarturer. Kandelgivning inte ske genom ordinär delgivning eller särskild postdelgivning fårstämningsmannadelgivning anlitas. Handlingen överlämnas då av särskiltförordnad stämningsman, vars intyg utgör fullt bevis om delgivning. Sammavitsord tillkommer också intyg från nämndeman, publicus, åklfigare,poUsman samt viissa tjänstemän inom utrikesförvaltningen ochexekutionsväsendet (24 § första stycket DL). Stämningsmän förordnas avlänsstyrelsen för vaije kommun (23 § DL). Endast om ett del-givningsärende ärsynnerligen brådskande eUer det finns annan särskild anledning fårpolismyndighet anlitas för stämningsmannadelgivning (6 § första stycket DK). Omden sökte saknar känt hemvist och det ej kan klarläggas var han uppehåller sigsker delgivning genom kungörelse. Kungörelsedelgivning får ske också med densom har känt hemvist, om han är oanträffbar och det inte kan klarläggas varhan uppehåller sig och det dessutom kan antas att han har avvikit eller påannat sätt söker håUa sig undan (15 § DL). Denna del-givningsform får ocksåanvändas när en obestämd krets eller ett stort antal personer skall delges (16§ DL). Handlingen hålls vid kungörelsedelgivning tUlgänglig hos myndighetenoch meddelande härom förs in i tidning (17 § DL). I de fallkungörelsedelgivning kan ske med den som har känt hemvist medger lagen attdelgivningshandlingen i stäUet i slutet kuvert lämnas i den söktes hemvisteller, om detta ej kan ske, fästs på dörren till hans bostad (s. k. spikning). DLinnehåller också bestämmelser om vem som skall sökas för delgivning, dvs. vem somär behörig att ta emot delgivningsförsändelser i olika situationer (7-11 §§DL). Bl.a. regleras delgivning med juridiska personer. Vidare ges regler om s.k. surrogatdelgivning, då delgivning sker genom att handling överlämnas tillannan än den som ytterst söks för delgivning (1214 §§ DL). Exempel påsurrogatdelgivning är att handlingen lämnas tiU bushåUsmedlem, hyresvärd elleranstäUd, som har att i sin tur överlämna handlingen tiU den sökte. Harsurrogatdelgivning skett skickas meddelande härom med posten tiU den sökteunder hans vanliga adress. Användningenav såväl surrogatdelgivning som kungörelsedelgiv-ning/spikning är iblandinskränkt genom avvikande regler i andra författningar som föreskriver attdelgivning måste ske med den sökte personligen. Detta gäUer särskilthandlingar som underrättar den enskilde om att det har anhängiggjorts mål ellerärende som avser åtgärd av särskilt ingripande betydelse för honom. Ettexempel är 33 kap. 6 § (RB), som förbjuder surrogatdelgivningoch kungörelsedelgivning av stämning i brottmål. Enligt samma lagrum fårsurrogatdelgivning ske av stämning i tvistemål endast om det förekommeranledning att den sökte har avvikit eUer eljest håller sig undan. I19 och 20 §§ DL föreskrivs under vilka föratsättningar och vid vUken Prop.1978/79:11 13 tidpunktdelgivning skall anses ha skett. Enligt 19 § första stycket DL har delgivningskett genom att den som söks för delgivning har mottagit handlingen ihuvudskrift eller styrkt avskrift eller kopia oavsett på vUket sätt den harkommit honom till hända. Um föreläggande eUer annat beslut meddelas vidförhandling, förhör eller annat sammanträde anses enligt 20 § DL delgivning haskett med den som var närvarande när beslutet meddelades. Dessa båda stadgandenstämmer väl överens med delgivningens ändamål, att garantera att den som berörsav innehållet i en handling också får tillfälle att ta del av den och vidta deåtgärder han kan finna påkaUade.