prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har ingen erinran motverkets bedömning. Beträffande inkomstposterunder rubriken uppbörd i statens verksamhet förordar jag, efter samråd iförekommande fall med berörda statsråd, följande justeringar avriksrevisionsverkets bedömningar. För inkomsttitelnexpeditionsavgifter beräknar inkomsterna till 150 650 000kr. för /79 och till . för påföljande budgetår.Regeringen har beslutat om ändringar i expeditionskungörelseninnebärande höjning av vissa där upptagna avgifter. Med hänsyn härtill börinkomsterna under titeln ökas med 7,1 milj. kr. resp. 14,2 milj. kr. för ovannämnda budgetår. Inkomsterna bör därmed tas . förinnevarande budgetår och med . för budgetåret därpå. Regeringen har nyligenbeslutat om vissa avgiftsjusteringar som berör inkomsttiteln inkomster vidkarolinska sjukhuset. Med hänsyn härtill anser jag att inkomsterna under sagdainkomsttitel bör föras upp med 428,7 milj. kr. för /80. Dettainnebär en ökning med 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 71 3,1 milj. kr. jämfört med riksrevisionsverketsberäkning. Till verkets beräkning för innevarande budgetår har jag intet attfoga. tarupp inkomsttiteln inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen till 2 385 000 kr.resp. under budgetåren 1978/79 och 1979/80. För egen del tar jagupp dessa inkomster till . för /79 och till . för budgetåret därefter. Denna bedömning motiveras av de beslutaderesp. föreslagna anslagen till arbetarskyddsstyrelsen de två nämnda budgetåren.De av mig upptagna beloppen motsvarar en uppjustering av inkomsterna med . jämfört med verkets beräkning. haruppgivit inkomsterna under inkomsttiteln körkortsavgifter till 16,4 milj. kr.såväl innevarande som nästa budgetår. Regeringen har beslutat höja vissaavgifter för utfärdande av körkort . Till följd härav räknarjag upp inkomsttiteln med 1,9 milj. kr. resp. 5,2 milj. kr. Även i fråga om verketsberäkning av inkomsttiteln avgifter för registrering av motorfordon beräknarjag något högre inkomster för de båda aktuella budgetåren. Sålunda börinkomsterna bli . högre, dvs. 81 075 000 kr.för /79 och . för /80. Även i dettafall motiveras justeringen av beslut som regeringen har fattat. harför inkomsttiteln ersättning för visst värderingsförfarande beräknatinkomsterna för /80 till . Inkomsterna vid varjevärderingsförfarande motsvarar buss- och taxi-värderingsnämndens kostnader ochersätts av den som förvärvar tillstånd. Med hänsyn till att motsvarande anslagför /80 föreslås föras upp med ett formellt belopp av :,varvid nu ifrågavarande inkomster tas till uppbörd under anslaget, bör inkomsttitelnutgå fr. o. m. /80. För /79 kan jag ansluta migtill verkets beräkning. har beräknat inkomsternaunder inkomsttiteln pensionsmedel m. m. till 1 657 milj. kr. för innevarandebudgetår och till 1 714 milj. kr. för /80. Beräkningen utgårfrån antagandet att lönekostnadspålägget förblir oförändrat . Riksdagenhar beslutat att vissa arbetsgivaravgifter socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen, socialavgiften till barnomsorgen samt avgifterna tilllönegaranti och till arbetarskydd höjs med sammanlagt drygt 1,4procentenheter . Regeringen har lagt fram förslag om höjningav socialförsäkringsavgiften till delpensionsförsäkringen med 0,25procentenheter . Dessutom kommer chefen försocialdepartementet att senare denna dag föreslå en höjning från sammatidpunkt av socialavgiften till barnomsorgen . nämndahöjningar skulle i sig kunna tala för en uppräkning av" Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 72 lönekostnadspålägget,A andra sidan får de bokföringsmässiga avsättningarna till framtidakompletteringspensioner som framkommer i verkets beräkning anses varatillräckliga för därmed avsett ändamål även med ett oförändratlönekostnadspålägg. Jag finner därför i Ukhet med ingenanledning att f. n. förorda ett ändrat pålägg. I samma riktning talar det av verketpåtalade förhållandet att inkomsttiteln f. n. visar stora överskott. Jag villemellertid för min del understryka att dessa överskott till en del är atthänföra till vissa bokföringsmässigaförhållanden. Enligt gällande bestämmelser överförs sålunda de olikaarbetsgivaravgifter som fastställs för staten, med undantag för bl. a.affärsverken, till vederbörande inkomsttitel på statsbudgeten med visseftersläpning. Beloppen, som redovisas för ett visst budgetår, avser nämligenavgifterna för det kalenderår som avslutas under detta budgetår. Detta innebäratt avgifterna beräknas på ett föråldrat och vid stigande lönesumma alltförlågt avgiftsunderlag. Det finns därför anledning att räkna med attöverskottet på nu ifrågavarande inkomsttitelskulle sjunka påtagligt vid en löpande debitering. Jag vill i detta sammanhangpeka på att en sådan debitering redan tillämpas när det gäller socialförsäkringsavgiften till den allmännatilläggspensioneringen. En annan omständighet som förtjänar ytterligareöverväganden är redovisningen av vissasärskilda personalsjukpermingar. Jag avser att låta se över nuberörda förhållanden. Mot bakgrund av de överväganden jag har redovisat finnerjag ingen anledning att avvika från verkets bedömning såvitt gällerinkomsterna under förevarande inkomsttitel. För inkomsttitelnbidrag för revision av sparbankerna beräknar verket inkomsterna till 2,5 milj. kr. I fråga om denna inkomsttitel och därtill knutetutgiftsanslag är det min avsikt att, i min egenskap av chef förekonomidepartementet, senare denna dag föreslå att berört utgiftsanslag ochnämnda inkomsttitel utgår. Riksrevisionsverketupptar inkomsttiteln inkomster vid statens utsädeskontroll med 12,8 milj. kr. för /80.Chefen för avser, enligt vad jag har inhämtat, attsenare denna dag föreslå regeringen att hos hemställa om omvandlingav statens utsädeskontroll till uppdragsmyndighet. Därmed bör inkomsttitelnavföras ur statsbudgeten fr. o. m. /80. I fråga om inkomster av statenskapitalfonder leder de förslag som, enligt vad jag har erfarit, chefen förkommunikationsdepartementet avser framlägga senare denna dag att inkomsternaimder fond beräknas bli 11,9milj. lägre än vad angett för budgetåret1979/80. Inkomsttiteln bör därför föras upp med 148,1 milj. kr. Jag övergår nu till att redovisa deändringar i riksrevisonsverkets beräkningar som jag förordar beträffandeberäknad övrig finansiering. Jag har därvid samrått med berörda statsråd. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster (1000-tal kr.) Riksrevi- Föränd- Riksrevi- Föränd- sionsverket ringenligt sionsverket ring enligt (ny beräk- föredra- föredra- ning) ganden ganden Skatter, avgifter m. m. II Uppbörd i statens -f 7 100 -f 1 900 Bidrag för revision av Inkomster av statens kapitalfonder + 76 5/0 ring 3 400 647 (Summa inkomster) (116 209 098) (116 209 008) (126 314 466) (126 i fond för teleanläggningar m. m. börenligt min mening beräknas enligt gällande principer. Jag beräknaravskrivningen till 1 104,0 milj. kr. för /80, vilket är 513,0milj. mer än enligt verkets beräkningar. Avskrivningsmedel för televisions-och radioanläggningar bör liksom ifrågavarande investeringsanslag /80 tas upp med 84,4 milj. kr., vilket är 1,4 milj. kr. mer änvad verket har beräknat. Jag vidhåller mintidigare bedömning att avskrivningsmedlen inom luftfartsverkets fond bör tasupp med 66,6 milj. kr. för /79. Detta innebär alltjämt ennedjustering av verkets uppskattning med 16,6 milj. kr. Även för budgetåret1979/80 avviker min bedömning från . Jag föreslår sålundaatt ett belopp om 66,7 milj. kr. I detta fall innebär minberäkning en nedjustering om 18 milj. kr. beräkningar i övrigtföranleder inte någon er- 6 1978/79. Bilaga 1och 2. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 74 inranfrån min sida. Totalt innebär de av mig förordade avvikelserna, jämfört med beräkningar, istort sett oförändrade inkomster /79 och en uppräkning avinkomsterna med ca 504 milj. kr. för /80 (tabell 12). Jagberäknar således totalbudgetens inkomster för /79 till ca 116209 milj. kr. och för /80 till ca 126 819 milj. kr. Investeringsplan för /80 Jag vill nu ta upp frågan ominvesteringsplan och investeringsstater /80. För varje kapitalfond fastställs en investeringsstat. På statens ena sida redovisas densammanlagda bruttoinvesteringen,investeringsanslagen, och på andra sidan upptas de medel som står tillförfogande för finansiering härav. Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedel inom fonderna samt övrigainom fonderna tillgängliga kapitalmedel, dels av avskrivningsmedelanvisade på driftbudgeten. De medel somhärutöver behövs betecknas investeringsbemyndigande. Investeringsbemyndigandena sammanställs till en investeringsplan,vars summa sedan avdrag skett för medel som tillförs kapitalbudgetenöver fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster samt för övrig kapitalåterbetalning avseende lån från ickerevolverande fonder utvisar detytterligare medelstillskott som behövs för investeringarnas genomförande.Investeringsplanen utgör kapitalbudgetens utgiftssida. På motsatta sidan tas förkapitalbudgetens finansiering under beteckninglånemedel upp en balanspost med samma belopp som investeringsplanensslutsumma. Det bör emellertid understrykas, att det på detta sätt framräknade lånemedelsbelopjjet inte ärdetsamma som statens faktiska upplånebehov, eftersom här intemedräknats driftbudgetens över-ellerunderskott och hänsyn inte heller tagits till förändringar i anslagsbehållningaroch i disposition av rörliga krediter. För /80 beräknasinvesteringsanslagen till totalt ca 14 858 milj. kr. För finansieringen avdessa investeringar skall i första hand anlitas dels de avskrivningsanslag somi annat sammanhang denna dag begärs pådriftbudgeten, dels kapitalbudgetens inkomster. Avskrivningsmedlen för driftbudgeten uppgår till 2 289milj. och inom kapitalfonderna tillgängliga medel till 3 371 milj. kr. Medutgångspunkt häri kan investeringsbemyndigandena preliminärt beräknastill 9 198 milj. kr. Kapitalbudgetensutgifter och flnansiering /80 framgår av sammanställningi tabell 13. Ett preliminärtförslag till investeringsplan och investeringsstater för /79 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats (bilaga 2.3). Det slutligaförslaget till investeringsplan bör anstå iavvaktan på definitiva förslag om investeringsanslag. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Tabell 13.Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /80 1 844 494 000 6 746 207 000 1 441 689 000 5 304 518 000 1 615 504 000 1 293 175 000 Fonden för förlag till 14 857 844 000 3 078 678 000 2 289 038 000 9 197 892 000 Oreglerade kapi ta 1 medelsförluster 9 180 421 000 Beräkning av anslagsbeliållningarnas utveckling 1977/78: 150beräknades anslagsbehållningarna komma att öka med 3 789 milj. kr. Det slutliga utfallet enligt riksrevisionsverketsbudgetredovisning blev sedan hänsyn har tagits till effekten av indragnaanslagsbehållningar en ökning av anslagsbehållningarna med drygt 6 756 milj.kr. Som framgår av tabellerna 14 och 15 ökade behållningarna på driftbudgetens i vad avser egentliga statsutgifter reservationsanslag med ca 3 566 milj.kr., medan behållningarna på kapitalbudgetens investeringsanslag ökade medknappt 3 190 milj. kr. ökningen avanslagsbehållningarna på driftbudgeten hänför sig väsentligen till anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde. Under /78 uppstodreservationer om 1 249 milj. kr. resp. 950 milj. kr. för de nya anslagen tillavskrivningslån till svenska beställare av fartyg och medelsflllskott tillmoderbolaget i den statliga varvskoncernen. förbrukades hela denreservation om 409 milj. kr. som byggts upp /77 på det då nyaanslaget till täckande av föriuster vid . Förkommunikationsdepartementet återflnns uppbyggnaden i anslagsbehållningarfrämst på det nya anslaget till byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik varsreserva- Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget tion vid slutet av /78 uppgick till 276milj. De ökade anslagsbehållningarna inom områdeåterfinns nästan helt inom anslaget till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. varsreservation ökar med 341 milj. kr. Sammanställning över behållningar pästatsbudgetanslag: Driftbudgeten Ökning ( + ) och dess verk m. m. Tillkommer: indragna anslags- -f 3 566,5 Avskrivning av nya kapital- -f 4 469,6 Som framgår av tabell 15 återfmnsanslagsuppbyggnaden på investeringsanslag i avsevärd utsträckning inom fondenför låneunderstöd. Ökningen av anslagsbehållningar fördelar sig på ett flertalanslag. I huvudsak är dessa nya anslaginom industridepartementets verksamhetsområde. Som exempel kan nämnasanslagen till lån för att underlätta strukturomvandlingen inomspecialstålindustrin m. m. och lån till ett nytt handelsstålsbolag förrekonstruktionsändamål. För båda dessa anslag uppkomen medelsbehållning om 700 milj. kr. Den enda kraftiga neddragningen ianslagsbehållningar återfinns inom statens utlåningsfonder. De minskade anslagsbehållningarna hänför sighuvudsakligen till lånefonden för bostadsbyggande, vars behållningdragits ned med 373 milj. kr. under /78. Jag har tidigare endast specificerat ettmindre antal av de anslag vilkas reservationer förändrats under sisflidnabudgetår. För en fullständig, redovisningfår jag hänvisa till budgetredovisning för 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Sammanställningöver behållningar pä statsbudgetanslag: Investerings-anslag Behållning Behållning Ökning ( + ) Minskning () under /78 Tillkommer: indragna anslagsbehållningar Summa investeringsanslag 2 621,5 fond Summa statensaffärsverksfonder Statens allmänna fastighetsfond Försvarets fastighetsfondStatens utlåningsfonder Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktierFonden för förlag till statsverket Fonden för beredskapslagring Diversekapitalfonder -)- 223,2 -f 2 824,4 -f 3 037,9 + 152,0 /78.1 fråga om de långsiktigaförändringarna av summan av anslagsbehållningar får jag fästa uppmärksamhetenpå tabell 16. Tabell 16.Medelsbehållning vid utgången av budgetåren 1968/691977/78 (Miljarder kr.) 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 76/77 77/78 Reservationerpå driftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) Outnyttjadebelopp på investeringsanslag Ökning (+) resp. minskning ()under budgetåret Behållning i procent av under budgetåret anvisade:reservationsanslag investeringsanslag reservations- och investeringsanslag 3,07 3,15 3,00 3,16 3,86 4,56 4,18 5,86 7,36 10,90 1,85 0,99 1,43 1,66 2,26 2,36 2,85 2,70 2,62 5,66 4,92 4,14 4,43 4,82 6,12 6,92 7,03 8,56 9,98 16,56 + 0,35 -0,78 +0,29+0,39 -f 1,30 +0,81 +0,11 +1,52+1,42 -f6,58 J 45,2 43,1 38,7 30,1 47,2 50,8 44,2 46,2 44,6 54,8 36,6 17,2 18,1 21,0 26,9 28,3 29,7 27,8 23,7 35,1 40,5 31,7 28,3 26,2 37,0 39,9 36,9 38,2 36,2 46,0 Det är svårt att ge de kortfristigaförändringarna en entydig tolkning. Variationerna i konjunkturläget tycks spelaen viss roll. I åtskilliga fall förefaller dock särskilda faktorer inverka. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 78 För /79 beräknades istatsbudgeten anslagsbehållningarna kommaatt minska med 3 000 milj. kr. har inhämtatuppgifter angående myndigheternas beräkningar av anslagsbehållningarnasutveckling, vilka tyder på att behållningarna innevarande budgetår skulleöka med 37 milj. kr. I detta sammanhang vill jag framhålla attanslagsbehållningarnas utveckling inte kan ses isolerad. Deras förändring övertiden påverkas exempelvis av storleken av på tilläggsbudget anvisade anslag,liksom dessas anslagstekniska natur. Jag vill även poängtera att beräkningaröver anslagsbehållningarnas framtida utveckling måste omges med betydandeosäkerhetsmarginaler. Anslagsbehållningarnas förändring måste ses i etttotalbudgetperspektiv. Jag återkommer senare till detta vid min genomgång avriksrevisionsverkets prognos över totalbudgetens utfall /79.Jag vill dock redan nu förutskicka att jag, rent kalkylmässigt, ansluter migtill de myndighetsberäkningar verket inhämtat och anslutit sig till. De beräknadeförändringarna i anslagsbehållningar under /79 redovisas itabell 17. Beräknade förändringar ianslagsbehållningarna /79 (Milj.kr., ökning -f, minskning ) Anslags- Beräknad förändring till behåll- ningar Stats- Myndig- Föredra- Driftbudgeten(exkl. avskriv ningar) 10 904,1 -2 000 -1-1058 -fl 058 Investeringsanslag 5 659,4 -1000 -1021 -1021 Summa 16 563,5 -3000 -f 37 +37 För /80 är det än svårareatt i nuvarande läge göra en bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling. Man får emellertid räkna med att debetydande behållningar som har byggts upp kommer att förbrukas, åtminstone inågon mån, under nästkommande budgetår. a. gälla för de anslag som nyhgen på tilläggsbudget I innevarandebudgetår av har anvisats till varvsnäringen. Vid en samlad bedömningfinner jag det motiverat att räkna med en förbrukning av anslagsbehållningar om1 000 milj. kr. Beräkning av dispositioner av rörliga krediter Budgetutfallet ochdärmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos , vilket enligt beslut har ställts till förfogande förvissa myndigheter Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget De beviljade krediterna samt de belopp som tagits i anspråk framgår avtabell 18. Ianspråktagande av rörliga krediter AB Vin- och spritcentralen Statliga myndigheter med upp- Under /78 ökadedispositionen av rörliga krediter med ca 961 milj. kr. vilket framgår avtabellen. Det bör i dettasammanhang betonas, att svängningarna i utnyttjandegraden uppvisartydliga säsongmönster, inte minst vid budgetårsskiften. Styrkan i dessasvängningar varierar även avsevärt mellan budgetåren. Särskilda faktorer,t. ex. alternativa nnansieringsmöjligheter och kostnaderna för dessa, påverkar dispositionenav rörliga krediter på varierande sätt. I statsbudgetenupptas en ökad förbrukning av rörliga krediter under /79 med 300milj. Enligt uppgifter som har insamlats av förutser berörda myndigheter ochbolag nu en uppgång i de disponeradebeloppen med 377 milj. kr. En ökning av ianspråktagna belopp förutsesbl. a. för , statens vattenfalls-verk och domänverket. Jag räknar meden uppgång i de disponerade beloppen med samma belopp som riksrevisionsverketgjort, dvs. med 377 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 80 Beträffande budgetåret1979/80 vill jag först erinra om att vissa myndigheter som bedriveruppdragsverksamhet disponerar en rörlig kredit i . Ramen fördenna kredit har av fastställts till 150 milj. kr. Jag uppskattar attbehovet av rörlig kredit för detta ändamål kommer att öka med 25 milj. kr. ochförordar att ramen höjs med detta belopp. Totalt för /80 räknarjag, kalkylmässigt, med att det ianspråktagna beloppet av rörliga krediterökar med 500 milj. kr. Jag vill dock erinra om den osäkerhet som gäller viddetta slag av beräkningar. Beräkning av totalbudgeten för budgetåren1978/79 och 1979/80 Utgifterna påtotalbudgeten för /79 upptogs i statsbudgeten till 155,7miljarder kr. Häri ingår anslaget till oförutsedda utgifter med 7 miljarderkr. föreliggande beräkningar anger påtagligt högre belopp. De påtilläggsbudget beslutade och föreslagna medelsanvisningarna jämte de tidigareav mig förutsedda förändringarna i anslagsbehållningar och disposition avrörliga krediter uppgår till . harhärutöver räknat med merbelastning på vissa förslagsanslag.Riksrevisionsverkets budgetprognos angav att utgifterna påtotalbudgeten kommer att uppgå till . Därvid har 5 miljarderkr. avräknats från anslaget till oförutsedda utgifter som i statsbudgetenupptagits med . torde inte varatillräckliga för att täcka såväl de förslag till anslagsökningar påtilläggsbudget till innevarande budgetår som anmäls denna dag som de behov somerfarenhetsmässigt kan förväntas uppkomma . A andra sidan ärdet sannolikt att de mycket kraftiga anslagsökningarna på tilläggsbudgetresulterar i en påtaglig uppbyggnad av anslagsbehållningar. Vid en samladbedömning finner jag det rimligt att ansluta mig till riksrevisionsverketsutgiftsberäkning för /79. De samlade statsinkomsternaför /79 beräknas nu som jag tidigare redovisat till 116,2miljarder kr., vilket är . mer än vad som anges istatsbudgeten. Främsta orsak till denna inkomstökning är att inkomsttitelnskatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter uppvisar högreinkomster. Detta är bl. a. en följd av att den totala lönesumman nu förutsesöka något snabbare än vad som tidigare antagits. Med dessa beräkningar avinkomster och utgifter skulle totalbudgeten för /79 visa ettunderskott om , vilket är samma belopp somriksrevisionsverket angivit. Med hänvisning till minredovisning i det föregående beräknar jag totalbudgeten för /80på sätt som framgår av tabell 19. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget oo o o o o o o o o o o o o o o oo o o ) T-- oo o o oo oo fsi o Tt vo o vo W-) vo OOO OOO OOO rs) Tj- m »n m vo Ov (N vo o o o o C3S fs) I Os 00 00 Ov fN OOOOOO OOO oo vo ro t r oo O v- vo o o vo m vooo t o n -H t-- fN vo O O O o o oo o o o o o r.oo m o vo o »n o o o «> o o ijv o , o vo o o Sä ~s| o «> -2 TI u o o,g tio " T3 -S -:.« u a 5 to i; -| k. et S u " Ecu; u U C c3 a> *-Q, * cd 13 <=» c i2 «ä = ca2 c O a> 4) 21: t: *-> n\ nt M c a Ä » « c u S iJ S o - CJ ti öi E U k. o c »i c ffl t: " " c o i; i> "" a-o ij tu :rt r- l-i w i/i *j cd rr» g> S .: T3 E:2 C 3J£ O u-o fe « C 00£ j a*j fe cd < « £ ti«! ca -o - 00 cB "O j<:2 'cO JZ o o oo r m r-- - f*i o o o o o o o o o o o o o o o o oo Tt- Tj- o o o * TI- /-> o -* " oo Ti- o Tt * I--in r Vi vo in vo 1 , Ov .a t/i S E » o 5 0 -« l--i =« 00.- c c aS Avskrivi övriga k medel in ca j S o. 2 c '5.'" c"S-o ta a3 r- ( Cd La nj *I öc/5 >0<2 t; 5 Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Tabellenutvisar ett budgetunderskott om , vilket innebär i stort settsamma underskott som under innevarande budgetår. En tabell över totalbudgetensutveckling ingår i bilaga 2.4. Avtabell 20 framgår totalbudgetens utveckling /781978/79. Totalbudgetens saldo 1977/781979/80 1977/78 Utfall 1979/80 Förslag till statsbudget 116 209 160 877 126 819 171 869 /79 beräknas inkomsternaöka med ca , eller ,jämfört med föregående budgetår. Denna relativt långsamma inkomstökning hängerbl. a. samman med borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften.Inkomsterna av denna beräknas minska med ca . Härtill kommeratt inkomstskattetiteln beräknas vä.xa långsamt, eller med 1,9 miljarder kr.Detta sammanhänger i första hand med de omläggningar av inkomstskatten sombeslutats. Övriga inkomsttitlar svarar för en ökning med ca 7,5 miljarder kr.Denna ökning fördelar sig på ett stort antal inkomstslag. Mervärdeskattenförutses sålunda öka med . och automobilskattemedel med 1,6miljarder kr. Det senare ökningstalet avspeglar de skattehöjningar somgenomfördes . Utgifterna bedömsstiga med ca . mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. Detta innebär enökning om . Utgiftsökningen är endast till en ringa del att hänföra tillstatens egen efterfrågan för konsumtion ochinvesteringar. Ökningen faller i allt väsentligt på transfereringar ochlån. Sålunda svarar ökade industri- och arbetsmarknadspolitiska insatser fören ökning med . En stor del av tillväxten itransfereringsutgifterna i övrigt är ett uttryck för den automatik ibudgetutvecklingen som jag tidigare denna dag behandlat. Detta gäller t. ex.utgifterna för folkpensioner, skolväsendet, barnomsorgen, bostadspolitiken m.m. Även utgifterna för statsskulden ökar snabbt. /80 beräknas inkomsternastiga med ca . jämfört med nu beräknat utfall för innevarandebudgetår. Detta innebär en uppgång , dvs. ungefär samma takt som denallmänna inkomstutvecklingen i samhället.Största ökning förutses för inkomstskattetiteln, . Dennaförhållandevis kraftiga ökning är framför allt att hänföra till den aktuellaavräkningen av kommunalskattemedel och beslutade höjningar avsjukförsäkringsavgiften Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 83 m. m. Inkomsterna under mervärdeskattetiteln beräknasstiga med , vilket sammanhänger med den förutsedda uppgången i den privata konsumtionen. Somjag har nämnt i det föregående beräknas utgifterna /80 öka med . jämfört medstatsbudgeten / 79.