prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Den liberala u-landspolitiksom bekänner sig till talar även härför. Det är därför enligt LO:suppfattning ingen självklarhet att en ökad efterfrågan på trädgårdsproduktergenerellt skall tillgodoses med ökad svensk produktion. Avgörande härvidlagmåste, enär beredskapsmotivet för en omfattande inhemsk trädgårdsodling ejtillnärmelsevis är av samma styrka som för de centrala jordbruksprodukterna,vara den svenska produktionens internationella konkurrenskraft. Påproduktområden där andra länder har överlägsna fömtsättningar att avklimatologiska eller andra skäl, producera trädgårdsprodukter till lägrekostnader än vad svensk produktion har förmåga att göra, måste en minskadsvensk produktion accepteras. Påandra produktområden har å andra sidan den svenska trädgårdsodlingen, tackvare användandet av rationella produktionsmetoder, till- 1978/79:136 23 gångtill kunnig arbetskraft o. d., stora förutsättningar att väl klara sig i deninternationella konkurrensen. Enligt LO:s mening måste därför den svenskaträdgårdsodlingen successivt anpassas till en produktion på de varuområden därvi har de största fömtsättningama att hävda oss. En utveckling i denna riktninghar sannolikt de bästa förutsättningama att gagna såväl de anställdasom samhället och konsumenterna. Att vissa stödinsatser kan behövas för attfrämja en smidig anpassning av produktionen har LO full förståelse för. : kommer i sitt yttrande att i huvudsak enbartframföra synpunkter på det område som har störst betydelse för förbundetsmedlemmar nämligen odlingen på friland av ätliga produkter såsom grönsaker,rotsaker, frukt och bär. Förbundet anser att det finns viss anledning att merbetona betydelsen av svensk produktion av ätliga produkter frånträdgårdsområdet än vad utredningen gjort i sitt betänkande. Denövriga livsmedelsproduktionen i landet har ansetts vara av så väsentligbetydelse att man formulerat en särskild målsättning för denna i form av enjordbruks- och fiskenäringspolitik. Nya forskarrön verifierar allt oftarebehovet av en näringsriktig kost och att konsumtionen av frukt och grönsaker idet fallet spelar en viktig roll. instämmer därför i det avutredningen uttalade önskemålet om en av samhället klart uttalad målsättningför produktion av ätliga trädgårdsprodukter. Utredningenbetonar behovet av en svensk odling av trädgårdsprodukter. Vi anser att denfrågan vad gäller ätliga produkter inte bara har en kvantitets- utan även enkvalitetsaspekt. Vårt nordliga läge och spridda odling medför ett mindre behovav kemiska bekämpningsåtgärder än i varmare länder med mer koncentreradodling. Vid odling i vårt land finns också möjligheter att kontrollera odlingent. ex. efterlevnaden av karenstider på ett annat sätt än vad gällerimportvarorna. Detta är särskilt viktigt vad gäller grönsaker som konsumerasfärska utan någon beredning som kan minska eventuella rester avbekämpningsmedel. Ibetänkandet framhålls att trädgårdsodlarna visat stor flexibilitet och förmåttatt anpassa sig till ny odlingsteknik samt nya distributions-och konsumtionsmönster.LRF instämmer i detta och vill framhålla att liksom när det gäller jordbruketär det bl. a. en följd av familjeföretagens förmåga att anpassa arbetsinsatsoch inkomstnivå till den aktuella situationen. Därmed ges delvis också svaretpå varför inte den låga lönsamheten inom trädgårdsnäringen under de senasteåren resulterat i ekonomiska kriser bland denna typ av företag. CentralorganisationenSACO/SR: /SR instämmer i att ett av huvudmotiven för svensk trädgårdsnäringbör vara att förse konsumenterna med trädgårdsprodukter till rimliga priser.Enligt /SR kan detta mål endast uppnås om landet har en konkurrenskraftiginhemsk 13 1978/79. 1978/79:136 24 odling.Beträffande de övriga av utredningen redovisade motiven anser /SR att dessaskulle kunna bli tillgodosedda om den balans mellan egen produktion och importsom var rådande kunde upprätthållas. Produktionsmåletför svensk odling bör således vara att näringen bör ha minst samma omfattningsom första hälft. Utövervad som redovisats bör även framhållas vikten av kvalitetsnormer för såvälimport som inhemsk produktion. Inom EG-området och utarbetas f. n. normerangående kvaliteten för exempelvis småplantor för vidare produktion. EnligtSACO/SR är det av betydelse att så sker även i , då det i annat fallföreligger risk att partier som inte är gångbara i andra europeiska länderkommer att säljas till vårt land till men för såväl odlare som konsumenter. : I flera av såväl europeiska som utomeuropeiska länderär trädgårdsproduktionen en överskottsproduktion. Därigenom har exporten fråndessa länder i stor utsträckning subventionerats. Den osunda importkonkurrenssom härigenom drabbat den svenska näringen, är en komponent som medverkat tillnäringens starkt försämrade ekonomiska situation. De naturligtgoda förutsättningarna som finns i för en trädgårdsproduktion, bördärför enligt förbundets mening tillvaratas. Som ytterligare motiv för dettaframstår framför allt sysselsättningsskapande åtgärder och en livsmedelsberedskapi händelse av avspärrning. En fortsättningsvis på rimliga villkor existerandeträdgårdsproduktion torde emellertid inte enligt utredningen vara möjlig,därest statsmakterna inte i likhet med vad som skett inom jordbruket ochfisket vidtar vissa åtgärder som stöd för näringen, som gör det möjligt attkonkurrera med importen på lika villkor. Utredningenhar härvidlag föreslagit ett delvis förbättrat gränsskydd, fond förmarknadsfrämjande åtgärder samt stöd för en effektiv rationalisering.Förbundet delar utredningens principiella ställningstagande om stöd för svenskträdgårdsnäring och de förslag tUl åtgärder som framförts. Bedömningenav en svensk trädgårdsnärings omfattning och inriktning måste ses motbakgrunden av flera olika faktorer, såsom u-landspolitiken, handelspolitiken,sysselsättningen, regionalpolitiska överväganden m. m. Förbundet vill i dettasammanhang särskilt peka på ett par faktorer som måhända i debatten tidigareinte tillmätts någon större betydelse. Enligt vår uppfattning spelar de en merframträdande roll än vad som även framhållits i utredningens betänkande. Sysselsättningsmotiv.Även om det totala antalet sysselsatta inom trädgårdsnäringen kan te sigblygsamt i jämförelse med jordbmket och 1978/79:136 25 vissaindustrinäringar, så är det i dagens sysselsättningssituation inte oväsentligt.Om näringen inte skulle bli föremål för stödjande åtgärder, skulle detsannolikt resultera i friställningar av ganska betydande omfattning. En stordel av arbetskraften är dessutom lokalt bunden till orter med svagt utvecklatoch differentierat näringsliv. En målsättning för svensk trädgårdsnäring, somger en fastare grund för planering i företaget, bör också medverka till att gede som inte kan beredas full sysselsättning, i vart faU ökad sådan. Genomen fastare målsättning ges också större motivation för satsning på ökadåretruntsysselsättning, vilket givetvis måste betraktas som angeläget urallmän synpunkt. Beredskapsmotiv.Utredningen uppehåller sig ganska litet vid bcred-skapsmotiven. Förbundet villför sin del starkare betona dessa motiv. Ur folkhälsosynpunkt har konsumtionenav grönsaker, frukt och bär, stor betydelse. Inte minst kan detta vara fallet ien avspärrningssituation. Det bör därför framstå som angeläget att i en sådansituation kunna tillgodose konsumenternas behov av trädgårdsprodukter. Ävenom det kan synas vara svårare att motivera bibehållandet av en produktion avprydnadsväxter ur beredskapssynpunkt, menar dock förbundet att man inte hellerfår bortse ifrån att även denna produktionsgren kan motiveras urberedskapssynpunkt. Betydelsen av en god miljö, vilken kan skapas med hjälp avlevande växter i bostadsområden, på arbetsplatser och i hemmen, skall inteförringas. Dessutom kan en produktion av prydnadsväxter relativt snabbt läggasom till produktion av ätbara produkter, därest livsmedelssituationen skullekräva detta. Förbundetanser det som en absolut självklarhet att en framtida trädgårdsnäringspolitikutformas så att de i näringen sysselsatta skall kunna erbjudas en likvärdigsocial trygghet och ekonomisk standard som sysselsatta i andra jämförbaranäringar. Som ytterst betydelsefullt, vill vi framhålla, är attarbetsmiljöaspekterna ägnas större uppmärksamhet än vad som varitfallet. Gjorda undersökningar har konstaterat att arbetsmiljön i växthus imånga fall kan vara mycket pressande. De aUt starkare krav som ställs påarbetsmiljön i den nya arbetsmiljölagstiftningen, måste ocksåträdgårdsnäringen leva upp till. Det torde nämligen vara nödvändigt med hänsyntill den framtida rekryteringen av arbetskraft. Förbundet vill därför betonadetta starkare än vad som skett i utredningens förslag. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Utredningen tycks seträdgårdsnäringen som en så speciell verksamhet, att dess förhållanden skallbedömas med annan måttstock än som gäUer näringslivet i allmänhet.Uppenbarligen är det jordbrukspolitiken, som tjänar som förebild när det gällermotiv, mål och medel för en särskild trädgårds-politik. Som närmare utvecklas idet särskilda yttrandet finns det ej heller enligt föreningens meningfömtsättningar för någon speciell politik på trädgårdsområdet utöver vad gällerolika näringar i allmänhet. 1978/79:136 26 bören viktig produktiv verksamhet av trädgårdsnäringens natur och sysselsättningeni denna vämas och främjas. Men detta bör ske utifrån övergripandesamhällsekonomiska synpunkter, med generella medel och med beaktande av viktigakonsumentintressen. Mankan inte vad gäller trädgårdsodlingen liksom svensk produktion i allmänhetprecisera något speciellt kvantitativt produktionsmål. Ej heller kan manfastlägga något särskilt inkomstmål, som skulle garantera de i näringensysselsatta en viss iinkomst. Givetvis är det önskvärt, att denna gmpp liksomandra företagar- och löntagarkategorier erhåUer skälig inkomst, men någonsamhäUsgaranti just för denna bransch med mönster från jordbmkspolitiken kaninte gärna motiveras. Desysselsättningspolitiska aspekterna är naturligtvis här Uksom när det gällerannan produktion med ett betydande antal sysselsatta av vikt. Att avsysselsättningspolitiska eller andra skäl söka tänja produktionssäsongernautöver vad som är naturligt går i regel antingen ut över produkternasegenskaper eller medför en stark ökning av produktionskostnaderna och därmedpriserna. En anpassning av svenskt näringsliv tiU utvecklingen i omvärlden ärnödvändig. Detta gäUer också för trädgårdsnäringen. : Även om trädgårdsnäringen är betydelsefuU kan beredskapsskälinte åberopas för att upprätthålla en produktion av viss omfattning.Erfarenheten tyder på att skaU kunna vidmakthålla internationellrespekt för undantag och särskilt skydd för viss produktion av beredskapsskäl,är det nödvändigt, att detta argument förbehålls i ett internationelltkrisläge absolut vital produktion. Några skäl för en speciell politik påträdgårdsnäringens område med uppstäUande av produktions- och inkomstmål samtdärav föranledda regleringsåtgärder föreligger därför inte. : Enligt förbundets mening bör en särskild politik för en visssektor av näringslivet tillämpas endast i undantagsfall. Den måste kunnamotiveras av tungt vägande speciella omständigheter. Sådana föreliggerotvivelaktigt vad gäller jordbmket. Det må här räcka med att nämnaberedskapsaspekten samt det förhållandet att prisbildningen på jordbmksprodukterinte är fri prisema faststäUs ju av statsmaktema efter förhandlingar mellanproducenter och konsumenter. Skälkan möjligen också åberopas för att vi skall ha en särskild politik förfiskerinäringen. Någraspeciella omständigheter som skulle motivera en särskild politik även förträdgårdsnäringen föreligger enligt förbundets uppfattning däremot inte. Fördetta område bör tiUämpas samma principer som gäller för olika näringar iaUmänhet. I den mån trädgårdsnäringen behöver särskilt stöd eller skydd bördetta således ges med genereUa medel och motiveras utifrån övergripandesamhällsekonomiska synpunkter. 1978/79:136 27 Medett sådant synsätt blir någon speciell övergripande målsättning förträdgårdspolitiken inte nödvändig. Degenerella medel som samhället bör sätta in för att påverka trädgårdsnäringensvillkor bör enligt vår mening i första hand utgöras av dels ett rimligtgränsskydd, dels ett statligt rationaliseringsstöd. Förbundetssynpunkter rörande gränsskyddets storlek och utformning redovisas i följandeavsnitt. Vad gäller rationaliseringsstödet kan vi ansluta oss till de förslagsom framläggs. Föratt effektivisera produktionen och härigenom bidra till att konsumenternakommer i åtnjutande av lägre priser och produkter med hög kvalitet krävs ocksåökade insatser i fråga om forskning, försöksverksamhet och rådgivning. Det ärvidare angeläget att distributionen av trädgårdsprodukter sker så effektivt sommöjligt. Utredningen avser att i kommande betänkanden behandla dessa frågor.Förbundet utgår ifrån att tillfälle då kommer att beredas att avge synpunkterpå dessa viktiga områden. Vadslutligen gäller behovet och utformningen av eventuella regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska stödåtgärder bör bedömningarna ske efter övergripandesamhäUsekonomiska kriterier. : TCO tillstyrker förslagen. TCO anser emellertid attkvalitetsfrågorna belysts i för liten omfattning. Det hade t. ex. varitvärdefullt vid bedömningen av behovet av samhäUsinsatser om utredningen belystskUlnaden mellan och importländerna när det gäller reglerna föranvändning av bekämpningsmedel vid produktion av ätbara trädgårdsprodukter. : Det är tacknämligt att trädgårdsnäringsutredningen tagit uppfrågorna om möjliga mål och medel i och riktlinjer för en svenskträdgårdsnäringspolitik. TRF finner det angeläget att statsmakterna verkligengör en samlande bedömning och lägger fast riktlinjer för, syftet med ochomfattningen av en sådan för det svenska folkhushållet nödvändig produktion.Samtidigt härmed måste också samhälleliga åtgärder för att nå de sålundauppställda syftena faststäUas. Det är nämligen svårt, onödigt och kostsamt attbygga upp och sedan vidmakthålla en produktionsapparat, att utbilda ungdomarför rådgivnings-, undervisnings-, försöks- och forskningsuppgifter samt tillpraktisk yrkesverksamhet om dessa inte kan förvänta sig att få användning förförvärvade kunskaper och gjorda rön inom avsett produktionsområde. Det finnssåledes starka motiv för att det under samhäUets ledning görs en planering avproduktionen och att sådan styrning möjliggörs, som leder till enträdgårdsproduktion av önskad storlek, så mångsidigt sammansatt attkonsumenternas behov tUlgodoses och att de yrkesverksamma kan få ochvidmakthåUa en med andra grupper i samhället jämförbar standard. Mot dennabakgrund bedömer TRF de av utredningen angivna riktlinjerna för en svenskträdgårdsnäringspolitik i 1978/79:136 28 alltväsentligt som godtagbara. Förbundet vill förorda att de får utgöra grund förställningstagandet i departement och riksdag. Tillden levnadsstandard vi haft förmånen att kunna tillägna oss i vårt land hörockså en hög konsumtion av grönsaker, frukt och bär. Ur näringsfysiologisksynpunkt är detta tUlfredsställande. Av folkhälsoskäl är det sålundaodiskutabelt av väsentlig betydelse, att tillgången på nämnda produkter kansäkras under alla förhållanden. Av både dietiska och för många av principiellaskäl utgör konsumtion av grönsaker, frukt och bär helt enkelt en möjlighet attöverleva. Produktionen härav måste därför kunna säkras under aUa förhållanden,så länge de yttre omständigheterna i vårt land tLUåter det, alltså även i ettavspärrnings- och eventuellt krigsläge. Prydnadsväxternas betydelse sommiljöskapare och för människornas välbefinnande i andra avseenden får inteheUer förbises i detta sammanhang. TRFtUlmäter således beredskapsmotiven för en betydande svensk trädgårdsproduktionen väsentligt större tyngd än vad utredningen till synes har gjort. Skallträdgårdsprodukter kunna odlas , måste enproduktionsapparat upprätthållas även i fredstid. Etablerandet av enfruktodling tar i anspråk, en bärodling inte fullt lika lång tid.Genom att i fredstid bevara och ge utrymme för en allsidig växthusproduktionges möjlighet i en avspärraingssituation att genom produktionsomläggningtUlgodose ett ökat behov av de ur försörjningssynpunkt viktigaste produkterna. sysselsättningssituation som vårt land nu befinner sig i och den situationsom kan förväntas med hänsyn till näringslivets utveckling och omstruktureringmåste en arbetsintensiv produktion som den inom trädgårdsnäringen vara entUlgång. Det finns och kommer väl aUtid att finnas personer i vårt land, förvilka mera tillfäUiga engagemang på arbetsmarknaden i form av deltidsarbeteeUer säsongarbete under längre eller upplevs som tillfredsstäUandeoch motsvarande deras vUja, förmåga eller möjlighet att göra en insats på arbetsmarknadenoch därmed skapa sig en inkomstmöjlighet. Erbjuds sådan sysselsättning undersunda arbetsförhåUanden, ofta nog i en god utemiljö som trädgårdsnäringen kanerbjuda, måste detta vara av värde också ur allmän sysselsättningssynpunkt.Möjligheten tUl ökande åretruntarbete, som är angeläget för den arbetskraftsom söker stadigvarande arbete, prövas f. n. i ett forskningsprojekt. Manväntar sig goda resultat av detta. Trädgårdsnäringen har alltid kunnat erbjudasommararbete tiU skolungdomar och kan göra så även i fortsättningen. Kravet påarbetslivserfarenheter i olika sammanhang ökar och näringen har möjligheter atttillmötesgå sådana önskemål. Pågrund av en ökande efterfrågan av trädgårdsnäringens produkter finns detförutsättningar för en ökande produktion inom landet. Därigenom kan skapas nyaarbetstiUfällen för såväl permanent som säsongmäs- 1978/79:136 29 Men härför behöver näringen den hjälp till självhjälp, som maneftersträvar och som också utredningens överväganden och förslag avser att ledafram till. Dessa kan därför motiveras också ur allmän sysselsättningspolitisksynpunkt, vilket måste tiUmätas ett större värde än vad som framgår avbetänkandet. Huvuddelen avträdgårdsproduktionen sker nu i . avväxthusarealen finns i norrlandslänen med en däremot svarande andel avväxthusprodukterna. Odlingen av köksväxter har i denna del av landet litenomfattning och totalt sett gäller detta också för bär, även om denna odling ökatunder senare år. Förutsättningar för ytterligare ökad produktion finns, men enviktig fråga att lösa för att möjliggöra en ordnad avsättning av produkterna äratt marknadsföringen ordnas på ett effektivt sätt. De jordbrukspolitiskabeslut som fattats vid 1977/innebär bl. a. vidgade stödformertill lantbruksföretag i vissa glesbygder cch ett regionaltrationaliseringsstöd. Avsikten är att med lämpliga rationaliserings- ochdriftsformer främja sysselsättningen och förebygga en ytterligarebefolkningsutglesning. Härvid har framhåUits att trädgårdsproduktion kan varaett sätt bland andra att förbättra situationen vid vissa lantbruksföretag inomden här aktuella regionen. Även trädgårdsnäringsutredningen har antytt dettautan att ytterligare utveckla det. TRF vill också påtala denna möjlighet föratt tona fram en helhetsbUd av trädgårdsnäringens betydelse. Vi är docktveksamma till utveckling av växthusproduktion i större industriell skala inomdet föreslagna stödområdet, när detta inte är marknadsmässigt motiverat. I det följandesammanfattas några enligt TRF:s mening väsentliga faktorer, som kan utgöra engrund för bedömningen av förutsättning arna för och möjligheterna till enframtida svensk trädgårdsproduktion. Trädgårdsprodukter efterfrågasav konsumenterna i en glädjande nog ökande omfattning, ett förhållande somenhgt verkstäUda prognoser torde komma att bestå. Detta gäller i stort samtligaproduktslag, alltså såväl ätliga som prydnadsväxter. En synnerligen starkefterfrågeökning råder av plantskoleprodukter, och även detta förhållande kanförväntas bestå. Det starka intresset för miljöfrågor har medfört, att ocksåden yttre miljön kring bostadsområden, arbetsplatser m. m. uppmärksammats påett tidigare inte vanligt sätt. Därmed ökas behovet av växter för den grönamiljön och plantskoleproduktionen finner och kommer att finna en växandemarknad. Optimismen blandträdgårdsodlama har av tradition alltid varit stor. Framtidstro är fastförankrad hos de flesta, även om den inom vissaproduktionsinriktningar minskat. Ekonomiska resurser har saknats ochinvesteringsviljan har avtagit. Många av de svårigheter som mött näringen ochdess utövare har delvis kunnat bemästras genom en skickliganpassning till nya förhållanden. 1978/79:136 30 tionsapparatenhar effektiviserats och skilda rationaliseringsåtgärder vidtagits bl. a.ianspråktagande av ny teknik för att öka avkastningen per arealenhet, långtdriven specialisering utan att för mycket övergå tUl monokulturer, mekaniseringoch automatisering av såväl fysiskt tunga som mycket arbetskrävande moment ihanteringen, anpassning av odlingsprogram och odling av nya produktslag.Förutsättningarna att fortsätta på denna väg är större på grund avatt försöks- och forskningsverksamheten fått bättreresurser och en mera mot näringen riktad verksamhet. HittiUs har den stigandeefterfrågan tiUgodosetts med såväl svenskodlade som med importerade produkter.Inom trädgårdsnäringen befarar man, att den stigande efterfrågan påträdgårdsprodukter i än större utsträckning skaU komma atttiUgodoses genom import, om inte ett tiUräckligt stöd ges åt den svenskaodlingen. Genom ändringen på trädgårdsmarknaden på sätt som framgår av andraavsnitt av detta yttrande har betydande avsättningssvårigheteruppkommit och låg täckningsgrad för produktionskostnaderna inträtt. Detta kaninte få fortsätta utan att allvarligt äventyra näringens existens. Inom ramenför den trädgårdsnäringspolitik som förordats måste åtgärder av olika slagvidtagas. Enligt trädgårdsnäringsutredningens beräkningar (s. 177) är endast30 % av priset i konsumentledet inköpskostnad från producent (motsvarandegäller också importprodukter). Ökad uppmärksamhet på rationalisering avdistribution och handel kan säkerligen innebära att en ökande andel avkonsumentpriset kommer producenten till del. Därmed behöver skilda åtgärdertill stöd för trädgårdsproduktionen inte alls eller till blott en liten deldrabba konsumenterna. Demöjligheter till en framtida produktion av trädgårdsprodukter som bedömsföreligga gör det nödvändigt för näringsutövarna att liksom under gången tidacceptera förändringar avseende såväl produktionsinriktning, andra förändringarav produktionen ävensom odlingens lokalisering. De resurser samhället ställertill förfogande för god grundläggande UtbUdning och tUl fortbUdning tas vältill vara Uksom också den genom StatUga insatser tUl näringens förfogandestäUda rådgivningspersonalen. Genom en snabb överföring till praktisk odling avrön från försöks- och forskningsverksamheten finns stora möjligheter tUlfortsatt effektivisering av produktionen. Fortsatta och helst vidgade insatserpå dessa olika områden är enligt TRF:s uppfattning en viktig förutsättning förträdgårdsnäringens fortsatta utveckling och möjlighet tUl anpassning till nyaförhållanden. Utredningenhar anfört att energiförbrukningen är hög i trädgårdsnäringen i allmänhet ochinom växthusproduktionen i synnerhet. Ansträngningar pågår att genom olikaåtgärder minska framför allt oljeförbmkningen och goda framsteg har redangjorts. Tekniska förbättringar, av uppvärmningsanläggningarna minskar bränsleförbrukningen. 1978/79:136 31 sammariktning verkar ändamålsenligare byggnadsmaterial och isoleringsåtgärder.Intensivt utvecklingsarbete på dessa områden pågår och väntas relativt snart gegoda resultat. Biologiska prov har inletts för att undersöka möjligheten attsänka temperaturen i växthus för vissa växtslag utan menlig inverkan påodlingsresultat. Växthusanläggningarnas läge underlättar utnyttjandet avsolenergi och vindkraft så snart ekonomiskt försvarbara anläggningar härförutprovats. TRF vill understryka vad utredningen framhållit (s. 162) att mangenom tillvaratagande av spiUvärme från industrin skulle kunna spara betydandeenergimängder inom trädgårdsproduktionen.