prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Orarådesavgränsningen för det regionalpoUtiskt raotiverade statsbidragetbör kontinuerligt prövas av regeringen eller myndighet sora regeringenbestäraraer mot bakgrund av riktiinjema för regionalpolitiken. Eftersom det ivissa områden av regelraässigt torde erfordras att trädgårdsodlingarinhägnas tiU skydd raot renar vill jag för information nämna att iden bidragsgrundande investeringskostnaden bör inräknas kostnader för sådaninhägnad. De bestämmelser för det finansiella stödet tillträdgårdsnäringens rationalisering som jag har förordat bör träda i kraftden . 2.3.3 Statsbidrag till energibesparande åtgärder framhåller att statsbidragettUl energibesparande åtgärder inora trädgårdsnäringen har varit raycketvärdefullt i arbetet med att sänka energiförbrukningen i näringen. Det harockså från samhällets synpunkt haft god effekt. beviljades6,8 milj. kr. Den beräknade årliga bränslebesparingen genom deåtgärder som fick stöd uppgår tUl ca 10 500 m* olja efier ett belopp avstorleksordningen 5 milj. kr. IntiU utgången av hade av dettotala antalet företag med uppvärmda växthus erhålUt stöd. Dessutom har dettastöd vanUgen inte avsett alla växthus på företagen. Bidrag föreslås liksom utgå till åtgärder sommöjUggör användning av andra bränslen än olja eller har bränslebesparandeeffekt inora trädgårdsföretag. För att erhålla stöd bör företaget uppfylla deallmänna förutsättningarna för att kunna erhålla statligt rationaliserings- 1978/79:136 21 stöd.Enligt nuvarande bestäraraelser skall åtgärden avse befinUiga anläggningar. Ianvisningarna för tUlämpningen av stödet har lantbmksstyrelsen definierat"befintlig anläggning" sora anläggning sora fanns eller tillhuvudsaklig del var färdigställd före . Enligt ulredningensmening bör denna tidsgräns inte finnas kvar, eftersom tekniken påenergibesparingsområdet har utvecklats snabbt. För att undvika missbruk genoraatt vänta med installation av energibesparande teknik till en tidpunkt efterdet att anläggningarna har uppförts och då söka bidrag, föreslår utredningenatt som villkor bör gälla att för byggnadens eller anläggningensuppförande skall vedertagen och modern teknik ha använts. Utredningenhar tidigare läranat förslag till regeringen sora bl. a. avsåg statsbidragtill energibesparande åtgärder vid utbyte av hela växthus, dvs. vid uppförandeav ett nytt växthus i samband raed att ett annat rivs. I avvaktan påenergikoraraissionens arbete biträdde statsmaktema inte förslaget. Utredningentar nu på nytt upp delta förslag. Sora lidigare näranls är en raycket stor delav växthusen föråldrade och omoderna. Dessa hus är mycket energi- ocharbetskrävande. Vidare ger de oftast en dålig arbetsmiljö. Från raångasynpunkter är det enUgt utredningen därför angeläget att de byts ut ellerraoderniseras. En nackdel med nuvarande bestäraraelser är att företagarnagenora statsbidraget slirauleras att genomföra energibesparande åtgärder iväxthus som från effektivitetssynpunkter i övrigt och från arbetsrailjösynpunktborde rivas och ersättas av nya. Frånallmän synpunkt är därför nuvarande regler enligt utredningen inte lämpligtutformade. Utredningen föreslår därför att bidrag till energibesparandeåtgärder även bör få utgå vid uppförande av nya växthus. Som vUlkor bör gällaatt bidrag endast skall utgå för den nya växthusyta sora motsvarar vad sorarivs av äldre växthus. Bidraget bör endast avse den del av nyinvesteringskoslnadensom primärt avser energibesparande leknik. För att inte garala och oanvändaeller för annat ändamål använda växthus genora förslaget skall få oskäligtvärde bör vidare sora viUkor gälla alt det växthus sora rivs och vars yta ärbidragsgrundande skall ha använts för produktion sora kräver uppvärmning helaåret. Sådan användning skall ha pågått de före ansökan. Statsbidragför åtgärder i byggnader bör enligt utredningen liksom lämnas medhögst av godkänd kostnad. Högsta möjliga bidrag föreslås höjt från 75 000kr. StödettUl prototyper och deraonstrationsanläggningar raed inriktning på effektivareenergianvändning föreslås bibehållet på gällande villkor. Pånågot undanlag när tillstyrker reraissinstanserna utredningens förslag ellerläranar det utan erim-an. Lantbruksstyrelsen föreslår att statsbidraget vidutbyte av garala växthus bör beräknas på hela kostnaden för uppförandet avnya. En differentiering av bidragsprocenten 1978/79:136 22 föreslåsske i förhållande till beräknad energibesparing. Lantbruks-styrelsen och TRFföreslår att uttrycket "" byts ut mot "större delen avåret" vad gäller vilUcoren för bidrag vid utbyte av växthus. tar inte stäUning till förslaget utan avvaktar en pågåendeutvärdering av motsvarande bidragsverksamhet liU näringslivet i övrigt. Eftersamråd med statsrådet får jag för egen del anföra följande. Det ärangeläget att de landvinningar sora görs på energiteknikens område snabbtkommer till användning i praktisk drift inom näringen. I likhet med flertaletremissinstanser förordar jag alt reglerna för stöd till energibesparandeåtgärder inora trädgårdsnäringen ändras i enlighet med utredningens förslag.Jag instäramer i den raotivering som utredningen har anfört för atl vidgastödet liU att även i viss mån avse nya växthus. Det är angeläget attbefintliga regler omprövas när oönskade effekter kan påvisas. Jag vill i detsararaanhanget särskilt understryka de fördelar de nya reglerna raedför frånarbetsrailjösynpunkt. Jag finner det inte skäligt att, sora lantbruksstyrelsenhar föreslagit, låta kostnaderna för andra investeringar än sådana sompriraärt avser energibesparande teknik vara bidragsgrundande. Dock bör, somlantbruksstyrelsen och TRF påpekat, ulredningens förslag modifieras så att deväxthus som ersätts skall ha använts för produktion som kräver uppvärmningstörre delen av året. De nya bestämmelsema bör träda i kraft . Medelför statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen anvisasunder fjortonde huvudtitelns anslag Energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. För /80 kommer statsrådet senare dennadag efter samråd med mig att föreslå regeringen att till åtgärder inomträdgårdsnäringens byggnader anvisas 4 milj. kr., vUket är en ökning med 1milj. jämfört med innevarande budgelår. Hänsyn har då tagits till atl de avmig nu föreslagna regeländringarna vänlas raedföra ett ökat raedelsbehov. Förbidrag till prototyper och deraonstrationsanläggningar har beräknats ettoförändrat raedelsbehov av 1 milj. kr. Eneffektiv och konkurrenskraftig produktion förutsätter att trädgårdsföretagenfortiöpande använder modern teknik och odlingsmetodik.Trädgårdsnäringsutredningen framhåller att samhällets hittillsvarande satsningpå rådgivning gett goda resultat. Målet bör enUgt utredningen vara att främjaträdgårdsnäringens rationalisering. Rådgivningen bör stå öppen för allanäringsutövare och vara kostnadsfri. Utredningenföreslår att rådgivningsresurserna på orarådet ökas. Specialiseringen inomnäringen ställer nya krav liksom den tekniska uItvecklingen inte minst på energiområdet. Vidare föreslås förstärkningarför att få ökad odling i norra . 1978/79:136 23 Utredningenföreslår att sex vakanta tjänster som f. n. finns i lanlbruksstyrelsensorganisationsplaner för trädgårdsrådgivningén besätts. Vidare föreslås att tvåbefintliga tjänster avsedda för nyanställd personal också besätts. Företagsekonomiskafrågor har alltmer koramit i förgrunden i näringen. Odlingsrådgivarna har oftabristande kunskaper på detta område. Utredningen föreslår att fyra nyatjänster som ekonorairådgivare inrättas utöver de fyra som f. n. finns.Arbetsuppgifterna för dem bör vara företagsekonoraisk rådgivning ochhandläggning av stödärenden. Härigenom avlastas odlingsrådgivarna större delenav sitt nuvarande arbete raed ekonoraiska utredningar i stödärenden.Ekonomirådgivarna föreslås betjäna alla lantbruksnärander. Beslutanderätten istödärenden kan härigenom i ökad utsträckning delegeras från lantbruksstyrelsentill lantbruksnämnderna. Föratt möta anspråken på rådgivning på det energitekniska området föreslås en nytjänst. Fyra nya tjänster föreslås i odlingsteknik. Dessa motiveras avsatsningen på ökad odling i norra samt specialiseringen inoranäringen. En av tjänstema föreslås bli inriktad på blomsterlöksdrivning. Konsulentavdelningenvid förraedlar inoch utländska försöksresultattill bl. a. rådgivare inora trädgårdsnäringen. Utredningen finner dennaverksarahet vara av stor vikt för rådgivningens effektivitet. har tre tjänster på trädgårdsområdet föreslås därför förstärkt med en nytjänst, inriktad på trädgårdsodling under glas. Vidare föreslås att enstatskonsulenttjänst i prydnadsväxtodling som f. n. finansieras av inbesparadelönemedel blir fast inrättad. Medhänvisning till en skrivelse från harutredningen föreslagit att en särskild utredning görs om rådgivning tillträdgårdsanläggningsbranschen. I avvaktan på en sådan föreslås viss rådgivningkunna ske genora den vid lanlbruksnäranden i Malraö stationeradeplantskolekonsulentens försorg. Ifråga om organisationen föreslås att lantbruksverket liksom skallsvara för den statliga rådgivningen. Vidare föreslås i syfte att effektiviserarådgivningen att en rådgivningscentral inrättas i med uppgift attsvara för rådgivningen inom västra . Antalet distrikt föreslås öka frånfyra till fem genom att utom får utgöra ett nyttdistrUct. Utredningen framhåUer att distriktsgränserna inte får utgöra hinderför ett rationeUt utnyttjande av olika speciaUster. Utrediungen anser att detUksom bör ankomma pä lantbruksstyrelsen att fördela resurserna samt iövrigt besluta om organisationen. Remissinstansernatillstyrker i huvudsak eUer lämnar utan erinran utredningens förslag till målför trädgårdsrådgivningen och till förstärk- Kartong:S. 26, B 5. rad 45 Står: I likhet beräknar jag Rättattill: Jag beräknar 1978/79:136 24 ningav resurserna på området. Remissinstanserna finner det angeläget att de vakantatjänsterna besätts. TRF understryker att rådgivarna helt bör ägna sin tid ätrådgivning till den yrkesmässiga odUngen. LRF framhåUer att rådgivningen i ökadutsträckning måste anpassas tiU odlarnas behov. Inriktningen av de oUkatjänsterna bör därför kontinuerUgt omprövas. i länunderstryker att trädgårdsnäringsrådgivningen raåste byggas ut så att deproduktionsförutsättningar som finns kan tas tiU vara. Många instanserframhåUer att den föreslagna utredrungen av informations-, samordnings- och rådgivningsprobleminom trädgårdsaiUäggningsbranschen är angelägen. lantbruksuniversitetanser att utlandsbevakningen på trädgårds-området bör förbättras. Fleraremissinstanser framhåller värdet av en effektivitetskontroU av företagen såsomunderlag för rådgivningen. TRF anser att rådgivningsfrågorna inom näringen upp till förnyad prövning . RemissinstansernatiUstyrker i huvudsak den föreslagna organisationen. TRF föreslår att tre nyatjänster inrättas utöver utredningens förslag, varav en vidlantbruksstyrelsen. Även lantbruksstyrelsen föreslår att en ny tjänst inrättasvid styrelsen. Några länsstyrelser föreslår förstärkningar i de egna länen.Förslaget om delegering av stödärenden tiU lantbmksnämndema tillstyrks avreraissinstanserna. Föregen del vill jag anföra följande. Rådgivningen är en mycket viktig del avstödet till trädgårdsnäringens rationalisering. Vägledande för dess inriktningbör självfaUet vara de riktiinjer för rationaliseringen som jag i detföregående har förordat. Jag delar utredningens uppfattning att rådgivningen påträdgårdsområdet behöver förstärkas och effektiviseras. Näringen består pånågot undantag när av små famUjeföretag sora inte har möjlighet att självafortlöpande följa forskningen och utvecklingen på området. För att klara dessaföretags internationeUa konkurrenskraft måste enligt min mening samhäUet genområdgivning svara för den nödvändiga kunskapsförmedlingen. Gapet mellan kändoch använd teknik måste göras så litet som raöjligt. Denärmaste åren har vi att vänta en fortsatt snabb teknisk utveckling. Som jag iannat sammanhang har anfört behöver växthusanlägg-ningama förnyas ochmoderniseras i betydande omfattning. Detta kommer att ställa stora krav på dentekniska och ekonoraiska rådgivningen. Vidare kommer omläggningar avproduktionen att bli nödvändiga till följd av ändrade konsumtionsvanor ochkonkurrensförhållanden, vUket StäUer särskilda krav på odlingsrådgivningen. Isatsningen på trädgårdsnäringen i norra torde rådgivning vara särskiltviktig. Den ökade specialiseringen samt konsumenternas anspråk på produkter avhög kvalitet som odlats utan eller med ett minimum av kemiska bekämpningsmedelStäUer också stora krav på rådgivningen. Jagkan i huvudsak biträda utredningens förslag tUl ökade resurser 1978/79:136 25 En utbyggd rådgivning på det företagsekonomiska orarådet korameratt höja rådgivningens effektivitet såväl på detta område som på detodUngstekniska. Den medför också att en i sig angelägen decentraUsering avbeslut i stödärenden bUr möjUg. Jag förordar att det inrättas fyra nya tjänstersora ekonorairådgivare, en ny tjänst sora rådgivare i tekniska frågor och tvåtjänster som rådgivare i odUngstekniska frågor, aUa vid lantbruksnämnderna.Kostnaden för dessa tjänster bör för /80 få bestridas genomöverskridande av anslaget Lantbmksnämndema. De vakanta tjänster förträdgårds-rådgivrung som finns vid lantbruksnämnderna bör tillsättas i denut-sträckiung tillgängUga medel medger detta. Det bör ankomma pålantbruksstyrelsen att med beaktande av utredningens förslag ochremissinstansernas synpunkter efter överläggningar med trädgårdsnäringenbesluta om rådgivrungens organisation. Jag vill för egen del understrykabehovet av en förstärkt rådgivning i norra . Som några remissinstanserhar påpekat är det vidare angeläget att organisationen i fråga om inriktningoch fördelning av resurser tid efter annan omprövas med hänsyn till aktuellabehov inom näringen. I likhet med utredningenoch remissinstanserna viU jag framhålla betydelsen av en väl fungerandeförmedling av nya rön från forskning och försök till rådgivarna. I dennaverksamhet spelar konsulentavdelningen vid en stor roll.Mot bakgmnd av utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter förordarjag att ytterligare en fast tjänst som statskonsulent inrättas vidavdelningen. Tjänsten bör avse odling av prydnadsväxter. Kostnaden härför börför /80 få bestridas genom överskridande av anslaget Sverigeslant-bruksutuversitet: Förvaltningskostnader. Utredningenoch remissinstanserna anser att en utredning om rådgivningen tUlträdgårdsanläggningsbranschen är angelägen. Denna fråga berör emeUertid fleraområden i samhäUet, t. ex. kommunema och bostadssektorn. Den bör därför prövasi annat sanunanhang. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för trädgårdsnä-ringspoUtiken, 2. godkänna de av mig förordadegmnderna för stöd tiU trädgårdsnäringens rationalisering, 3. godkänna vad jag har förordatom stöd till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen, 1978/79:136 26 4.godkänna vad jag har förordat om rådgivning pä trädgårdsområdet. 4Anslagsfrågor för /80 B.Jordbrukets rationalisering m. m. 1978/79: 100 (bU. 13 s. 25) har regeringen föreslagU att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. för /80 beräkna ett reservationsanslag av150 . Jag har vidare i samma prop. (s. 27) anmält att jag beräknatgarantiramen för lån till trädgårdsnäringens rationalisering ra. för budgetåret1979/80 tUl oförändrat 19 milj. kr. i avvaktan på särskild proposition i ämnet.Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. Nyttanslag (förslag) 2 000 000 Idet föregående har jag förordat att stöd till trädgårdsnäringens rationaliseringskall lämnas bl. a. i form av bidrag. Jag beräknar att ramen för bidrag undernästa budgetår behöver uppgå till 2 milj. kr. a. detta ändamål bör ettnytt förslagsanslag anvisas benämnt Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. Frånreservationsanslaget Bidrag tiU trädgårdsnäringens rationaUse-ring m. m.bestrids f. n. bland annat utgifter för bidrag till Svenska fmktfrämjandet,Svenska grönsaksfrämjandet och Svenska blomsterfrämjandet. Ifrågavarandeutgifter bör i fortsättningen bestridas från förevarande anslag. De medel somvid utgången av /79 finns reserverade på anslaget bör föras tiUbudgetutjämningsfonden. Utgifternapå anslaget för nästa budgetår beräknar jag till 2 milj. kr. med viUcet beloppdet nya anslaget bör föras upp. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under budgetåret1979/80 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringens rationalisering medsammanlagt högst , 2. till Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, m. m. föl /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1978/79:136 27 Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Utredningenhar föreslagit att raraen för kreditgarantier för lån lill trädgårdsnäringensrationalisering m. ra. ökas med 16 milj. kr. till 35 railj. Det ärangeläget alt rationaliseringen inte hämmas av bristande möjligheter att läranakreditgarantier. Med hänvisning till vad jag har anfört om behovet av ensnabb rationaUsering inom näringen bör ramen ökas med 10 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attmedge att för /80 utöver vad som har föreslagils i prop.1978/79: 100 bil. 13 statlig kreditgaranti lämnas för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering ra. m. med högst . 1978/79:136 28 proposition om trädgårdsnäringen såvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde 1974års Irädgårdsnäringsutredning har i delbetänkandet (SOU 1978: 51) Svenskträdgårdsnäring: Produktion, rationalisering och internationella förhållandenframlagt förslag till ändringar i tullskyddet för den svenskaträdgårdsnäringen. En sammanfattning av utredningens förslag och förslag tilländring i tulltaxan återfinns i bilaga 3. En sara-raanställning avremissyttrandena i fråga om gränsskyddet har tagits in i bilaga 5. Motbakgrund av vad chefen för har anförl i det föregåendebeiräffande riktlinjerna för den svenska trädgårdspolitiken tar jag i detföljande upp sådana frågor som rör tullskyddet för trädgärdsprodukter. Detstora flertalet av de tullar som f. n. gäller för trädgårdsprodukter, kapitlen6, 7 och 8 i tulltaxan (1977: 975), fastställdes . Den senasteövergripande översynen av tullskyddet i allraänhet gjordes av 1952 årslulltaxekomraitlé, vilket resulterade tulltaxa. Därefter har endastsraärre justeringar gjorls av tullarna, huvudsakligen i samband med de störrehandelsförhandUngarna inora ramen för det allraänna tull- och handelsavtalet(). översyn av tuUtaxan som tuUtaxekommitlén gjorde prövades ävenIrädgårdsprodukternas tullskydd ingående. Koraraittén fann att det beträffandetullskyddets höjd av året då inhemska produkter saluförs varbefogat att tullsalserna sattes något högre för trädgårdsprodukter än förindustriprodukter, med hänsyn till de specieUa 1978/79:136 29 förhållandenainora trädgårdsnäringen, t. ex. den ulländska konkurrensens oberäkneligakaraktär. jämförde vidare olika typer av tullar medvarandra. Som ett resultat av komraitténs arbete företogs en övergäng frånviktluUar tUl värdelullar på de allra flesta områdena utom trädgårds- ochjordbruksorarådena. KoraraUtén raenade alt när det gäller tullsatser av denhöjd sora det var fråga om vikttullar är bätire ägnade än värdetullar altmildra störningar på marknaden genom exceptionellt låga utbud. Det förslag tilltulltaxa som framlades för i prop. 1958: 90 var utarbetat pågrundval av tuUtaxekomraitténs betänkande (SOU 1956: 1416) raed förslag tiUtulltaxa. Detsvenska gränsskyddet på Irädgårdsområdet utgörs fortfarande av vikttullar. Föräpplen och päron gäller dessutom importrestriktioner i form av kvantitativreglering under den svenska avsältningssäsongen. Det svenska luUsysleraet pådetta oraråde kännetecknas vidare av att tullarna i allraänhet varierarberoende på säsong och således är högre under de svenska avsättningsperioderna.I stor utsträckning gäUer också tullfrihet för den tid då svensk produktioninte förekoramer. Vidsin genomgång och översyn av tullskyddet har trädgårdsnäringsutredningen haftsom utgångspunkt att lullskyddet för trädgårdsprodukterna skall bibehåUas på istort sett oförändrad nivå. Utredningen har för de olika produkterna prövattullnivåns höjd och tullperiodens längd med hänsyn lUl näringens behov ochkonsumenternas nytta. Det har varit en strävan för utredningen alt inteonödigtvis fördyra produkterna för konsuraenlerna genom en tull när detta intehar varit oundgängligen nödvändigt som skydd för den inhemska produktionen. fall u-lands-intressen har funniis för viss produkt har dessa i möjligastemån beaktats av ulredningen. Utredningen har föreslagit såväl tullhöjningarsom tullsänkningar liksom förändringar av tullperioderna. Förslaget innebärviss förstärkning av lullskyddet. Enligt utredningen innebär detta inte ettgenomsnittligt överskridande av den reella tullnivå som gällde när utredningensdirektiv gavs . Efiersom tullarna för trädgårdsprodukter utgår somviktluUar har nämligen inflationen raedfört att tullskyddet successivt harrainskats. Fleraav tullarna på trädgårdsområdet är bundna i , vilket innebär alt de intekan höjas över denna nivå eller omvandlas till värdetullar utan föregåendeförhandlingar med berörda länder. Sådana förhandlingar medför i regelkompensationskrav och kan ta att genomföra. I en del fall har dettapåverkat utredningens ställningstaganden. Utredningenhar vidare funnit att det är angeläget att tullnivåerna värdesäkras så att intetuUens skyddseffekt minskar i takt raed inflationen och att värdetullar skullevara den typ av tull sora bäst värdesäkrar tullnivåerna. Sora en fömtsättningför att övergå generellt till ett system med värdetullar har utredningen angettatt tullkontrollen kan göras ef- 1978/79: 136 30 fektiv.Om en övergäng till värdetullar av konlrollskäl inle går att genomföraåterstår enligt utredningens bedömanden ett system raed vikttullar, varsnivåer med jämna mellanrum justeras för att upprätthålla ett i huvudsakoförändrat tullskydd. För vissa varor har utredningen föreslagil omräkningtill värdelullar kombinerade med minimivikttuUar, eftersom risken förlågprisimport av dessa varor anses vara särskilt stor. Blandremissinsianserna tillstyrker organisationer som företräder odlare samt anställdainora näringen i slort sett ulredningens förslag när det gäller gränsskyddet.Liknande instäUning redovisas av flertalet länsstyrelser. Handelnsoch industrins organisationer har ansett att utredningens förslag är onödigtlångtgående raed hänsyn till föreliggande skyddsbehov och till betydande raenför konsumenterna. Några remissinstanser har frarahållit att förslaget på endel punkter strider mot svensk u-landspolitik och att det är förbundet medvissa koraplikationer på det handelspolitiska området. a. har pekats pårisken för negativa återverkningar för de allmänna strävandena till ökadliberalisering av handeln. En del myndigheter har anseit att utredningen intetillräckligt ingående har redovisat motiven för och konsekvensema av tulländringama. Mångaremissinstanser delar utredningens uppfattning att tullnivåerna bör värdesäkrasför att bibehåUa tullarnas skyddseffekt. De organisationer som förelräderodlare särat anstäUda inora näringen tiUstyrker en övergång lUl värdetullarraen förutsätter att kontrollen vid iraporten kan göras effektiv. Med hänsyntill kontrollsvårigheterna vid importen av det varusortiment som här är i frågahar emellertid flera myndigheter liksom handelns och industrins organisationeransett att vikttuUarna bör bibehållas. Flera av de reraissinstanser sora harförordat ett bibehållande av vikttullarna har föreslagit etf system medåterkommande revideringar av tullarna, om en uppjustering skulle ansesangelägen med hänsyn tiU penningvärdets fall. Utredningens förslag att förvissa varor införa värdetullar korabinerade med rainiraivikttullar har mötterinringar från i huvudsak sarama remissinstanser som har gått emot förslagetora övergång till värdetullar. Senarekommer jag att ta upp utredningens förslag till tulländringar för olikavaruslag.