prop · G2037 · 1978-12-31 00:00:00 — Hela Sfr-skulden beräknas vara återbetald 1981, snabbareavveckling än så torde inte vara möjlig. Beslutetatt avveckla Sfr-skulden innebär visserligen att exponeringen i denna valutaminskar men ökar den i dollar successivt. Försäljningarna i dollarkan reducera denna exponering men en total balans innebärande att ingenvalutarisk föreligger kan med hänsyn till koncernens verksamhet aldrig uppnås. Dennanya affärsidé bygger på att fabriker, såväl petrokemiska som andra, kantillverkas och testas i en effektiv industriell miljö för att därefter förflyttaspå sitt fundament (pråm) till operationsplatsen på land alternativt till havs. Denkraftiga ökningen av gas- och oljeprospektering i otillgängliga områden med ihuvudsak outvecklad eller obefintlig infrastraktur har lett till helt nya kravvid exploatering av fyndighetema och för uppbyggnad av industri som utnyttjargas och olja som råvara. Avsaknaden av infrastraktur har i många fall lett tillkraftiga förseningar och/eller kvalitetsproblem vid anläggningsbyggande påkonventionellt sätt. En prefabricering av en komplett anläggning i ettvälutvecklat industriland gör det möjligt att avsevärt förkorta leveranstidernadå fabriksområdet kan ställas i ordning med att anläggningen byggsupp i en modem och rationell produktionsanläggning, exempelvis ett varv. På petrokemiområdetsamarbetar med det danska ingenjörsföretaget /S. bildar tillsammans med HaldorTopsee A/S en kombination av kunskap,erfarenhet och resurser som är väl lämpad att utveckla och genomförapetrokemiska projekt. är intemationellt erkänt somingenjörsföretag inom petrokemi och som leverantör av katalysatorer förkemiska processer av olika slag. Anpassningenav processen till råvara och det inledande ingenjörsarbetet görs av /S, medan detaljkonstraktionen, en stor del av komponenttillverkningen,montage samt inköp och administration hanteras av Svenska Varvs enheter. Produktsortimentetomfattar fabriker för framställning av ammoniak, urea ochmetanol med naturgas som råvara, fabriker för fraktionering av naturgas samtmassafabriker. Kalkyljämförelsermellan en konventionell landbaserad petrokemisk fabrik med normalainstallationsvillkor och en motsvarande prefabricerad petrokemisk fabrik visaratt det prefabricerade alternativet är mycket kon- Skr.1978/79: 7 13 Merkostnaden för en offshore-baseradanläggning i avseende på pråm, bojsystem och övrig extrautrustning kompenserasav bl. a. lägre kostnader för montage, markarbeten och infrastruktur. Den naturgas som erhålles i samband med oljeproduktionentill havs, s. k. associated gas, bränns upp eller återpumpas tillbaka ioljekällan eftersom gasvolymerna oftast är alltför marginella för att detskall vara lönsamt att transportera gasen till land via pipelines. Det finnsäven ett växande antal marginella naturgaskällor som pluggas då det intefinns lönsamma metoder att exploatera gasen. Svenska Varv och /S kan genom utvecklingenav pråmbaserade petrokemiska fabriker erbjuda ett intressant alternativ attutnyttja denna naturgas. Den pråmbaserade fabriken som förankras vidgasförekomsten är en självförsörjande enhet som får sin energi och råvara frånnaturgasen och som omvandlar denna till petrokemiska produkter. Utvecklingsländernas möjligheter att etablera eller byggaut sin basindustri inom exempelvis petrokemiområdet begränsas av att dentotala investeringskostnaden blir 50- högre än en motsvarande anläggning iett industriland. Ett sätt att reducera investeringskostnaden i dessa länderär att använda sig av prefabricerade petrokemiska fabriker på land. Genom attkonstruera hela anläggningen i en eller flera pråmbaserade moduler, som eftertillverkning och testning transporteras till operationsplalsen, kan helaanläggningen med hjälp av invallningsteknik placeras på land i närheten avstranden. Projekten har presenterats i ett flertal länder och harrönt ett mycket positivt mottagande. Affärsmöjligheterna bedöms vara goda. Redan tidigt hade världens varvsindustri istort sett levererat alla de fartyg som beställdes under de goda åren1972-1974. Produktionen sjönk och varvens orderstockar ger mycketlåg beläggning . Orderstocken för väridens varv uppgickvid till 47 milj. dwt. Detta torde motsvara cirka ett årssysselsättning vilket bör jämföras med varvsindustrins normala orderstock på 2 å3 år. Mot bakgrund av ovanstående beläggningssituation är demycket låga priser som offereras av varv runt om i världen inteförvånande. Den tillgängliga varvskapaciteten är fiera gångerstörre än efterfrågan. Prisbildningen reflekterar fiera extraordinäraförhållanden. Koreanska varv har blivit prisledare. Japanska och västeuropeiskavarvs prissättning reflekterar en kombination av marginalprissättning förfortsatt drift av varvsverksamheten och kraftigt subventionerade priser. De svenska varvens konkurrenskraft på den interationellamarknaden är svår att fastställa då marknadskrafterna satts ur spel. För 1976beräknas att japansk självkostnad uppgick till av densvenska. Den japanska yenens stigande värde och den svenska kronans nedskrivninghar positivt påverkat svensk varvsindustris relativa kostnadsläge såvälgentemot som mot . Den kvarvarande skillnaden i kostnadslägegentemot , och andra lågkostnadsländer är dock fortfarande så storatt den även vid balans mellan utbud och efterfrågan på varvskapacitet skulleutgöra ett mycket svårbemästrat handikapp för svensk varvsindustri. I det längre perspektivet är det svårt att identifierasådana faktorer som Skr.1978/79: 7 14 skullekunna bidra till en omsvängning i varvsindustrins marknadsförutsättningar.Tankersjöfarten utvecklades positivt . torde tanktonnagebehovetöka med . Huvudsaklig orsak till denna ökning är den ökadeamerikanska oljeimporten. Det kvarstående överskottet på tanktonnage äremellertid synnerligen stort och torde motsvara en årsproduktion för världensvarvsindustri. Förhoppningsvis kommer ett betydande antal av de upplagdafartygen att gå direkt till skrotning, varför en reduktion i det totala överskottetär att vänta. Emellertid torde utvecklingen av tonnagebehovet inte blisärskilt gynnsam . Flera för lankersjöfarten negativahändelser kommer att inträffa. Produktionen vid i beräknasnästa år uppgå till 55 milj. ton och medföra att någon ökning av denamerikanska oljeimporten inte kommer att inträffa. En fortsatt ökning avoljeproduktionen i förutses. SUMED-pipelinen frän tillMedelhavet kommer att färdigställas. utbyggnad kommer attslutföras. Allt detta kan innebära att även en mycket stark utveckling avoljekonsumtionen i världen inte kommer att nämnvärt ökaefterfrågan på tanktonnage. Bulkflottanhar vuxit mycket hastigt och överskottet på bulkfartyg ärrelativt sett av samma storleksordning som överskottet på tankfartyg. Liksomför tanktonnaget kommer den tidigare snabba behovstillväxten att brytas. En avde viktigaste orsakerna är avtagande ökning i råvaruimporten. Japansvarade tidigare under uppbyggnaden av de japanska basindustrierna för enmycket stor del av ökningen i behovet av bulktonnage. Någon ny faktor av sammabetydelse står inte att finna. Förhållandenaför ro/ro-, container- och general cargo-tonnage har inte varit lika svår somför tank- och bulktonnage. Det finns dock tecken som tyder på att ett överskotthåller på att byggas upp även för dessa fartysty-per. Konkurrensen om nybeställningamakommer att vara lika svår som för tank- och bulktonnage då produkterna är avstandardtyp och produktionstekniken välkänd vid de flesta större varv. Förvissa tekniskt avancerade fartygstyper avsedda för mer speciella ändamål harmarknaden varit bättre och fartygsprisema högre. Dessa typer av fartyg börkunna erbjuda större möjligheter för svensk varvsindustri att utnyttja sin godateknik och flexibilitet. De marknadsandelar som skulle kunna erövras kan dockinte bli så stora att nuvarande och planerad produktionskapacitet på långt närkan fyllas. Sammantagettorde inte utvecklingen inom sjöfarten föranleda ettbehov av omfattande nybeställningar av fartyg hos varven. En väsentligreduktion av varvskapaciteten i världen är därför nödvändig för att åstadkommaacceptabla arbetsförutsättningar för den kvarvarande delen av industrin. Dehittills vidtagna åtgärdema i denna riktning har varit otillräckliga och tyvärrförefaller inte planer ännu föreligga på en sådan reduktion av världensvarvsindustri som skulle inom rimlig tid bringa varvskapaciteten i världen ibalans med efterfrågan på tonnage. GötaverkenArendal var en resultatenhet inom AB , men har per1978-01-01 ombildats till ett aktiebolag och blivit dotterbolag till . 1978/79:7 15 är koncemens största nybyggnadsvarv.Det är ut-rastat med två dockor som har en kapacitet att bygga fartyg på upptill 230000 dwt. Varvets aktuella produktprogram omfattar föratom tank-, bulk-,roll on/roll off- och (Products/oil/bulk/ore-fartyg) ocksåspecialtonnage som kylfartyg. Föratom fartyg projekteras även pråmbaseradeprocessanläggningar, plattformar och annan utrastning för offshore-industrinsamt flytdockor. tecknades kontrakt med (Sudoimport)avseende en självförsörjande flytdocka på 80000 dwt med leverans 1979. Leveranserna omfattade följande sju tankfartygpå sammanlagt 1086900 dwt: - M/T MESSINIAKI (155 500 dwt) till Gulf and , c/o Karageorgis, . - M/T AMURIAYH(155200 dwt) till , Bagh-dad. - M/T MESSINIAKI FISIS(155250 dwt) till , c/o Karageorgis, . - M/T MESSINIAKI FRONTIS(155 250 dwt) tiU , c/o Karageorgis, . - M/T HITTIN(155200 dwt) tiU , . - M/T THALASSINI DOXA(155 300 dwt) till Ship-ping S A, c/o Lemos & PaterasLimited, . - M/T ALMUSTANSIRIYA(155 200 dwt) till , . Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgårtill -. Förlustreservering för pågående produktion belastar resultatetmed . Denna reservering är hänförlig till den tidigare inom koncernen beslutadelagerproduktionen som till stor del lades på Arendalsvarvet. Vidare belastasresultatet med avseende reservering för kundfordringsrisker. har fortsatt sitt rationaliserigsprogram,vilket har medfört en ökning av effektivitet. Invcsteringama har håUits på en mycket låg nivå. Föratomuppförande av en rationell målningshall för omfattar de i huvudsak ersättnings-ochmiljöinvesteringar för . vägrade en beställare att ta leverans av tretankfartyg. Leveranstvisten har i enlighet med kontraktsbestämmelsema hänskjutitstill intemationella handelskammaren i för skiljedom. Denna offentliggjordesi och innebar att köparen skall acceptera omgående leverans av fartygen.Ytterligare ett tankfartyg som byggts har ej levererats. har Salénrederiema och Rederiaktiebolaget order på fyra kylfartyg på vardera 14800 dwt respektive ett roll on/rolloff-fartyg för produktion på . Sammanläggning med och personalreduktioner Den av beslutade nedläggningen av ochkoncentrationen av aU nybyggnadsverksamhet till har inneburitpåfrestningar. överfördes 328 arbetare och 109tjänstemän/arbetsledare från till . var antalet anställda totalt 3 927, enminskning med 251 sedan föregående årsskifte. De uppsägningar som genomfördesi febraari berörde 117 tjänstemän och arbetsledare vid planeras för 72 personer. Anställningsstoppför tjänstemän har gällt . 1973- 1977 i sammandrag (Mkr) intäkter och kostnader' Antal anställda på balansdagen ' Balansomslutning kan endast redovisas fr. o. m. 1976eftersom affärsredovisningen tidigare var gemensam för enhetema inom ABGötaverken. Angivna värden för rörelseresultatet är uppskattade. bygger på bädd fartyg upptill 130000 dwt. Det utför också till skillnad från övriga störrenybyggnadsvarv i koncernen reparationer och ombyggnader av fartyg i en flytdockasamt en torrdocka på maximalt 12 000 dwt respektive 30000 dwt. Öresundsvarvetutför även legoarbeten till kunder inom och utom . Det aktuella produktprogrammet omfattar kylfartyg, ro/ro-fartyg,produkttankfartyg, etc. Också andra typer av specialfartyg kan bli aktuellaliksom delar eller hela anläggningar för offshore-industrin. Leveranserna omfattade fyra fartyg påsammanlagt 491 825 dwt: - (123 125 dwt bulk) till Générale Mari-time et Financiére, . - (122600 dwt bulk) till The Australian Commission. - (123 000 dwt bulk) till Partrederiet , c/o , . - (123 100 dwt bulk) till Partrederiet , c/o WUh , . Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgårtill -. Det har belastats med avseende reserveringar förförlustrisker i pågående produktion samt avseende reservering förkundfordringsrisker. 1978/79: 7 17 färdigställdes bl.a. investeringar i blästrings-och målningsanläggning samt en verkstad för fordonsreparationer.Reparationskapaciteten ökades genom anskaffande av en flytdocka för fartyg påupp till 12000 dwt. Dessutom färdigställdes en plåtslageriverkstad förreparations-verksamheten i närheten av varvets torrdocka. En utökad ochmoderniserad hälsovårdscentral togs i brak . har Salénrederiema tecknat order på två kylfartygpå vardera 14800 dwt för produktion på Öresundsvarvet. Dessutom harÖresundsvarvet erhållit beställning på tre roll on/roll off fartyg på vardera6900 dwt från i . Antalet anställda vid varvet ökade från 1970till maximalt 3 500 . har antalet minskat och var vidutgången av 1977 3 251. Intagningen till varvet, med undantag för den 3-årigaverkstadsskolan, upphörde /76. Därefter har endast personaltill nyckelbefattningar rekryterats externt. Personalomsättningen har kraftigt sjunkit underhela till 1977. Totalfrånvaron för kollektivanställda sjönkunder (1976 = ). För tjänstemän och arbetsledare är omsättningoch frånvaro mycket låg. 1973- 1977 i sammandrag (Mkr) Antal anställda på balansdagen Den nuvarande verksamheten vid skall, enligt ettriksdagsbeslut , läggas ned varvid personalen överförs till AB Götaverken.Nedläggningen skall vara slutförd . leveranser från omfattade sex fartyg påsammanlagt 366 100 dwt: - M/T INLAND (31600 dwt produkttanker) till Partrederiet för M/T INLAND, (och Ejdern). - M/T SOLOGNE(135 500 dwt) till Frangaise des Transports Maritimies S A, . - (31900 dwt isförstärkt bulkfartyg) till , . - M/T BROLAND (31600 dwt produkttanker) till , . - M/T (135500 dwt) till des Chargeurs Réunis, . Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgårtill -. Det har belastats med reserveringar för kundfordringsrisker med109 Mkr. Dessutom har resuhatet påverkats positivt med av en upplösningav tidigare reserveringar avseende pågående produktion. har i enlighet med regeringens proposition1976/77:139 beslutat att täcka föriuster m. m. med ett engångsbelopp på . 1 detta belopp ingick ej eventueUa valutaföriuster,föriustrisker avseende bolagets lämnade fartygskrediter eller omförhandlingarav inneliggande orderstock. Kostnaden för avveckling av har blivitstörre än vad som beräknades främst beroende på.ökade valuta-och kundförluster. Ett tankfartyg på 136000 dwt, färdigställt , men pågrand av beställarens insolvens ej levererat, har sålts. Köpare är ettamerikanskt företag och fartyget kommer att levereras . Det idecember 1975 tecknade ramavtalet mellan staten och förutsatteen sammanläggning av Mek. med AB och ettupphörande av nybyggnadsverksamheten vid . Avtalet godkändes avriksdagen . har ett intensivt arbete pågått med attlösa de problem som den omfattande personalomflyttningen medför. Överföringartill olika Götaverkenenheter har kunnat ske så att den enskildes berättigadekrav i regel tillgodosetts. /76 hade bolaget ca 4750anställda. Motsvarande siffra vid utgången av 1977 var 2 230. Under åren 1976och 1977 har alltså antalet anställda reducerats med drygt 2 500, varav 1 248överförts till olika enheter inom koncernen och 154 förtidspensionerats. Av 36personer, som blivit uppsagda har 29 slutat . 1 övrigt harpersonalminskningen skett genom naturlig avgång. 1973-1977i sammandrag (Mkr) 1973' 1974 1975 1976 1977 1 132 955 996 734 O -73 -183 -206 -98 2055 2599 3301 3 174 3376 43 28 5 586 5536 4748 3 870 2230 ' avser perioden 1972-10-01-1973-12-31 varavinvesteringar i skepp 1978/79: 7 19 Trots de störningar, som sammanläggningen av naturligaskäl medfört, har det planerade produktionsprogrammet kunnat genomföras. Efter utdockningen av en turbintankerpå ca 400000 dwt påbörjas det sista fartygsbygget vid . Det blir enprodukttanker om ca 31 600 dwt som byggs för egen räkning. Fartyget planerasvara färdigt . har i stort sett fullbordat sittinvesteringsprogram i vilket bl. a. ingår en nybyggnadsdocka med en maximalkapacitet på 800000 dwt. Varvet har dessutom två fartygsbäddar med kapacitetför att bygga fartyg på upp till 250000 respektive 130000 dwt. Det aktuella produktprogrammetomfattar bl.a. tankfartyg, , bulkfartyg och styckegodsfartyg samtstora fartygsmotorer och hjälpmotorer. Storleken varierar från styckegodsfartygpå 18000 dwt upp till grundgående tankers på 490000 dwt. Leveranserna omfattade fyra fartyg påsammanlagt 498849 dwt: - M/T HERVANG(126999 dwt) till Vaboens rederier. - (118500 dwt) till . - M/T (125 000 dwt) till A/S . - M/T CURRO (128350 dwt) till /S, . Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgårtill -. Det har belastats med reserveringar avseende föriustrisker ipågående produktion, , och kundfordringar, . genomfördes investeringar för vilkahuvudsakligen innebar ett fullföljande av tidigare fattade investeringsbeslut.Plåtverkstäderna, nybyggnadsdockan och bockkranen som till stor del varfärdigställda vid utgången av 1976 togs i bruk . Senare under åretvar även lokaler färdigställda för hälsovård, skyddsavdelning och personalutrymmen.Arbetena på utrustningskajen som var under uppförande kommer attavslutas . De totala kostnadema för Projekt 73 som pågått under åren1974- 1978 uppgår till ca . Därav har t. o. m. aktiveratsoch utgörande omkostnader i samband med projektet resultatförts. Samtligaräntekostnader , ca , har likaledes redovisats somkostnad under respektive år. Uddevallavarvet erhöll beställning på tvåmotortankfartyg om vardera ca 128 000 dwt. 1978/79: 7 20 na förhandingar med en beställare om leverans av tremotortankfartyg om vardera ca 80000 dwt. Dessa order bekräftades i januari1978. har på grund av beställarens ekonomiskasvårigheter ett kontrakt på ett bulklastfartyg om 118000 dwt bedömts ej kunnafullföljas. Produktionen har därför omlagts att gälla en om 55 000 dwtför leverans 1979 för vilken ett nytt kontrakt förutses kunna tecknas. Antalet anställda minskade med ca 80.Uddevallavarvet har /78 130 fler anställda än vad som angavsi den varvsproposition som fastställde 1977. Personalomsättningen och frånvaron var i stort settoförändrad jämfört med . 1973-1977 1 sammandrag (Mkr) 1973 1974 1975 1976 1977 Fakturerad försäljning 405 566 410 833 517 Rörelseresultat före finansiella intäkterochkostnader 53 87 11 22 -354 Balansomslutning 1852 2091 2668 2 347 Investeringar 16 105 192 225' 93' Antalet anställda på balansdagen 3273 3391 3473 3401 3316 ' varav investeringar i skepp 20 respektive Cityvarvet var t. o. m. 1977 en resultatenhetinom AB men har per ombildats till ett aktiebolag ochblivit dotterbolag till . Cityvarvet är norra största ochmodernaste reparationsvarv med fyra flytdockor, en torrdocka och välutrustadeverkstäder. Den största flytdockan kan docka fartyg på upp till 200000 dwt.Produktprogrammet omfattar klassning, fartygsreparationer och ombyggnader samtservicearbeten ombord i fartyg och tillverkning av diverse komponenter ochverkstadsprodukter. har Cityvarvet levererat bl.a. M/SDORRIT som byggts om till s. k. live-stock för transport av levandedjur. Dessutom har två större arbeten påbörjats varav det ena avserombyggnad av ett fartyg till en s. k. kemikalietanker och det andra avsernybyggnad av en flytande bostadsplattform för offshore-industrin. Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgicktill - . Det har belastats med reservationer för föriustrisker ipågående produktion med och i kundfordringar med . En av de främsta orsakerna till årets föriust var dendåliga reparations- 1978/79:7 21 marknaden med en prisnivå som låg avsevärt underGötaverken Cityvarvets självkostnad. Andra orsaker var att beläggningen varklart lägre än föregående år och att produktiviteten var låg. Orderstockenunder 1977 motsvarade i genomsnitt endast några veckors beläggning. De stora invcsteringama i samband med ombyggnaden avGötaverken City varvet till ett modern reparationsvarv avslutades då dennya anläggningen togs i bruk i sin helhet. Totalt investerades cirka 350 Mkrunder . Under 1977uppgick investeringarna till och omfattade normala och löpandeersättningsinvesteringar i maskiner och utrastning. Reparationsmarknaden har varit dålig . Dettaberor på att den fortsatt svaga sjöfartskonjunkturen - med frakter som pä sinhöjd inte medgivit mer än driftskostnadstäckning - har medfört en kraftig minskningav redarnas förmåga och vilja att reparera och underhälla sitt tonnage i normalomfattning. När sjöfartsmarknaden återhämtar sig kommer ennormalisering av reparationsmarknaden att inträffa som det underflera år uppdämda reparationsbehovet utlöses. Detta latenta behov avser såvälseglande fartyg som upplagda. De främsta konkurrenterna för de svenska reparationsvarvenfinns i beroende på att reparationsverksamheten till stor del är geografisktavskärmad. har konkurrensförmågan förbättrats gentemot de ledandekonkurrenterna i , och men prisnivån lågfortfarande avsevärt under Cityvarvets självkostnad. Rationaliseringar och breddning av verksamheten påbörjades ett omfattanderationaliseringsprogram för att höja produktiviteten inom GötaverkenCityvarvet. Programmet beräknas komma att ge väsentliga positivaresultateffekter . varvet intensifierade sinaansträngningar för att bredda sin verksamhet med en ökad legoproduktion och reserepara-tionsverksamhet.Bemanningen på marknadssidan förstärktes vilket ökade möjligheternaatt aktivera marknadsbearbetningen. Mot bakgrund av att den dåliga sjöfartsmarknaden tordekomma att bestå finns det mycket små utsikter till mera väsentligaförbättringar av reparationsmarknaden . Resultatprognosen indikerardärför fortsatta stora förluster . 1973-1977 i sammandrag (Mkr) intäkter och kostnader' Antal anställda på balansdagen ' Balansomslutning kan endast redovisas fr. o. m. 1976eftersom affärsredovisningen tidigare var gemensam för enheterna inom ABGötaverken. Angivna värden för rörelseresultatet är uppskattade. , som grundades för att bygga ochreparera örlogsfartyg åt främst den svenska marinen, har ävenbörjat bearbeta den civila fartygsmarknaden. I det aktuella produktprogrammetingår öriogsfartyg bl. a. patrullbåtar, ubåtar och minfartyg samt fartyg i aluminiumoch glasfiberarmerad plast. Vidare utför varvet ombyggnads-, reparations- ochmoderniseringsarbeten på i första hand marinens fartyg. Företaget tillverkarockså stålkonstruktioner samt bedriver viss entreprenadverksamhet ochmaskinbearbetning åt annan industri. resultat före finansiella intäkter och kostnaderuppgick till - . Resultatförsämringen jämfört med är hänföriig till samt till avvecklingskostnader i samband med överlåtelsenav Hvilans till ASEA. På grund av den allmänna varvssituationen minskade underåret produktion av fartygssektioner och i vissa fall rodertill storvarven. Den besväriiga situationen kunde dock lösas genomutbildningsinsatser och genom överföring av plåtslagare och svetsare främsttill utrustningssidan. Nedgången i sektionstillverkningen bedöms fortsättaockså kommande år, varför stora ansträngningar gjorts för att finna annan lämpligproduktion. Dessa insatser resulterade i att kontrakt kundetecknas med ett svenskt partrederi om tillverkning av två roll on/roll off-fartygpå vardera 3 400 dwt. Marinens planer på beställningar av en serie minjaktsfartyghar efter ett regeringsbesked skjutits . Orsaken var marinenspenningbrist. Detta har allvariigt påverkat varvets långsiktiga planering,eftersom omkring 250 man skulle ha engagerats i tillverkningen av dessa fartygunder . Vidare har uppskovet drabbat den utveckling mot större fartyg i glasfiberarmeradplast som bedrivits vid varvet sedan 1970-ialets början. För att tillvaratakunnandet och det förspräng som varvet fortfarande har inom plastfartygsområdethar andra, näriiggande projekt påbörjats. Samarbete sker med bl. a.kustbevakningen och fiskeriorganisationer. 1978/79: 7 23