prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Samtliga kommuner i har redovisatsitt arbele under planeringsskedet med atl fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och . Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet utom Linköpins kommun harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter. harredovisat av fullmäktige godkänd kommunöversikt. I omfattas kusten, ochSömmen av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. har därvid betecknats som högexploaterad kust, medan kusten söderdärom (Kalmar-Östergötlands skärgårdsområde) har betecknats som obmten kust.Den obrutna kusten har också betecknats som primärt rekreationsområde. Enligt riktlinjerna bör mark reserveras ianslutning till för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Vidare har regeringen i beslutet över programskedetföreskrivit atl länsstyrelserna i och längemensamt skall lämna en särskild redogörelse till regeringen för planeringslägelför kustområdet vid . För den obrutna kusten har utrednings- ochplaneringsarbete bedrivits av en kommitté, och Öslergötiands länsskärgårdsutredning (KÖSU) bestående av representanter för berörda kommuner ochlänsstyrelser. Slutrapport har avgetls . ochValdemarsviks kommuner har med utgångspunkt i den av KÖSU utarbetade s. k.zonplanen utarbetat och antagit markdisposilionsplaner för sina resp. delar avkustområdet. har antagit den del av zonplanen som berörkommunen som markdlspositionsplan för sin del av det obrutna kustområdet. För stränder har och Ödeshögskommuner redovisat av fullmäktige antagna markdispositionsplaner. För området kring sjön har , ,och kommuner gemensamt utarbetat en markdlspositionsplan.Fullmäktige i , och kommuner har antagit sina delar avmarkdispositionsplanen. kommun har vidare redovisat en avkommunfullmäktige antagen markdlspositionsplan för . behandlade program förhushållning med jordbruksmarken har redovisats av samtliga 11 berördakommuner. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 95 godkända redovisningar föråtgärder som kommunerna har vidtagit eller avser att vidta för att genomföraden fysiska riksplaneringens intentioner har lämnats av samtliga kommuner ilänet. i har ställt sammanoch utvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande till ämbetsverkenoch regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet under planeringsskedet.Länsstyrelsen har efter hörande av avgett sammanfattande yttrandeden . Till redovisning har fogals enrapport om det utredningsarbete som har bedrivits för området kring kusten söder om . Detta arbete har bedrivits i samarbete mellanlänsstyrelserna i och samt ,och kommuner (den s. k. ). Vidare harlänsstyrelsen bifogat yttranden från , försvarsområdesbefälhavaren,, lantbruksnämnden, och i . Yttranden över det redovisade materialet harlämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. (Se avsnitt 1.) Kommunerna har beretts tillfälle atl komma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas, landstingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettslillfälle alt komma in med synpunkter på verkens yttranden. I länhar synpunkter lämnats av och kommuner. anser att planeringsskedet harinneburit ett stort steg framåt för den kommunala översiktsplaneringen. Allakommuner har antagit kommunöversikter. Markanvändningsplaner har av resp.kommun antagits för skärgårdsområdet, Sommenområdet och . Planernastämmer enligt överens med intentionerna i den fysiskariksplaneringen. Planerna är dock mycket översiktliga, varför fortsatta planeringsinsatserär angelägna, bl. a. i form av områdesplanering för delar av nämnda områden. Den fysiska riksplaneringen har enligtlänsstyrelsen ökat insikten om betydelsen av planering på översiktlig nivå.Formerna för samråd mellan myndigheter på olika nivåer har utvecklats ochintensifierats. Den utvecklade samråds- och samarbetsverksamheten är enligtlänsstyrelsen elt av de viktigaste resultaten av planeringsskedet. anser att översiktsplanerna förskärgårdsområdet i stort stämmer överens med riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen för hur om- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 96 Det är dock enligt länsslyrelsen beklagligt att Norrköpingskommun inte som övriga kommuner har vidareutvecklat till enmarkanvändningsplan för kommunens del av området. Detla innebär enligtlänsslyrelsen all vissa oklarheter om avsedd markanvändning kvarstår, bl.a.inom vilka delområden jord- och skogsbruket avses bestå. finnerdet önskvärt att utarbetar och antar enmarkanvändningsplan för sin del av skärgårdsområdet. Norrköpingskommun har enligt i sin kommunöversikt vad gäller Arkö, Gränsöoch Häslö hänvisat lill den områdesplan för öarna som antogs år 1971.Länsstyrelsen sätter ifråga om den planen stämmer överens med den fysiskariksplaneringens riktlinjer eftersom dessa öar enligt KÖSU:s förslag ingår ielt s.k. utvecklingsområde för friluftslivet. Kommunen bör enligt länsstyrelsenytterligare överväga om planen bör ligga till grund för bebyggelseutvecklingeni området. anser alt del krävs fortsattaplaneringsinsatser inom de angivna utvecklingsområdena för friluftsliv främstkring de angivna basor-lerna. Enligtlänsstyrelsen är en samordning angelägen mellan den fysiska och denregionalekonomiska planeringen för skärgårdsområdet. Förbättradelevnadsförhållanden för den bofasta befolkningen är en förutsättning för altden fysiska riksplaneringens intentioner skall kunna genomföras. En särskildregionalpolitisk utredning inom länsslyrelsen skall senare ligga lill grund föråtgärdsförslag i dessa frågor. Ulredningen har enligt länsslyrelsen visal påbehovel av samhälleliga insalser inom skärgårdsområdet. Skärgårdsslödet är ettvikligl steg bl. a. för atl nå en regionalpolitiskt lämplig utveckling.Länsstyrelsen anser emellertid alt del finns starka behov av atl vidtaytleriigare åtgärder. Länsslyrelsenanför atl kust- och skärgårdsområdets myckel begränsade kapacitet när detgäller campingplatser, slugbyar och båthamnar motiverar en väsentlig utbyggnadav sådana anläggningar. Behovel av kraftfulla statliga insatser för planeringoch uppförande av sådana anläggningar framhålls med eftertryck avlänsstyrelsen. Ålgärder för turism och friluftsliv bör enligt länsstyrelsengenomföras på ett sådanl säll att de medverkar till att förbättra förhållandenaför den bofasta befolkningen. Störningarna för de areella näringarna samt förnatur- och kulturminnesvårdens intressen bör begränsas så långt som möjligt. Ämbetsverkensallmänna synpunkter på planeringen inom de obrutna kustområdena redovisas iavsnitt 4.1. Beträffande anförs däi utöver följande. Nauirvårdsverketaccepterar inte den av KÖSU förordade principen atl ange utvecklingsområden förturism från basorter på fastlandet genom inner- och mellanskärgåiden tillytlerskärgården. Verkel betonar att ytler-skärgården är olämplig förfriluftsliv bl. a. på grund av avsaknaden av ham- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 97 nar,del oskyddade lägel och den slilagekänsliga naturen. Friluftslivet bör enligtverkel styras mol fastlandskusten och innerskärgården. framhåller vidare atl Norrköpingskommun ännu inte har utarbetat någon markdlspositionsplan för kust- ochskärgårdsområdet. Verkel delar uppfattning om behovet avstatliga insalser för planering och genomförande av ålgärder för all främjaturism och friluftsliv i skärgårdarna. Verket pekar särskilt på betydelsen avetl planeringsunderlag som bygger på en ekologisk grundsyn. ställer sig i princip bakom degemensamma planeringsrikllinjer som har dragils upp för Kalmar-Östergötlandsskärgårdsområde. Verket anser alt kustulredningen kan ligga lill grund för denfortsatta kommunala planeringen. Berörda kommuner bör enligt verket utarbetaålgärdsprogram som anger inriktning och prioritering av ålgärder för de utvecklingsområdensom har angetts i . En områdesplanering bör enligt verketgenomföras med dessa åtgärdsprogram som grund. Ämbetsverkens synpunkter på planeringen inomBråvikenområdet redovisas i avsnitt 5.5. konstaterar atl markanvändningsplaneringenför området vid i princip har bedrivits av varje kommun för sig.Länsstyrelsen har svarat för samordningen av planeringen mellan berördakommuner och länsstyrelser kring sjön. En sammanställning av de kommunalaplanerna lill en sammanhängande plan för hela har ulförts avlänsstyrelsen i län. anser atl markanvändningsplanerna förVänerområdet inom länet svarar mot statsmakternas riktlinjer om atl planernaskall ge en översiktlig bild av pågående markanvändning och av slörreförväntade förändringar i denna. Planerna visar all pågående markanvändning ihuvudsak skall beslå. De areella näringarna prioriteras med få undantag inomhögproduktiva jord- och skogsbmksområden. Inga mer omfattande önskemål omexploatering för fritidsbebyggelse har redovisats. Konflikterna ommarkanvändningen framsiår enligt som myckel begränsade. Frågor som rör vatten och vattnetsutnyttjande för olika ändamål bearbetas enligt av kommittén förVätterns vattenvård. Vattenvårds- och fiskefrågorna saml frågan om sjönsanvändning för militär övningsverksamhet bör enligt bli föremålför en fortlöpande översyn. Dessutom bör båthamnsfrågorna ägnas särskilduppmärksamhet. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Beträffande anförsdämlöver följande. 7 1978/79. 1978/79:213 Bilaga1 98 instämmer i stort i berördalänsstyrelsers bedömning av det pågående planeringsarbetet och de ålgärder sombör vidtas. anser all länsstyrelserna ochkommunerna bör vidta kompletterande åtgärder för all tillgodose de starkanalurvårdsinlressena vid . Härvid avser verket förordnanden enligtnaturvårdslagen samt planmässiga ålgärder för att främja fisket. Verket framhåller vidare atl motsättningen mellande militära intressena och rekreationsintressena måste lösas på ett sådant sättatt resp. intresse kan tillgodoses. Fortsatta överläggningar mellan försvarsmakten,berörda länsstyrelser, kommuner och fiskemyndigheter fordras enligtöverbefälhavaren för att lösa de konflikter som föreligger mellan den militäraskjutverksamhelen, Iriluftslivets och fiskels intressen. framhåller storabetydelse för såväl yrkes-som fritidsfisket och konstaterar attföroreningssituationen successivt har förbättrats. Nyetablering av industri sompåverkar vattenkvaliteten till men för fisket bör enligt styrelsen inte godtas.Styrelsen betonar all fisket i den fortsatta planeringen bör ägnas ökaduppmärksamhet. Yrkesfiskels särskilda markanspråk bör säkerställas i denkommunala planeringen. Konflikterna mellan fisket och den militära verksamhetenbör särskilt uppmärksammas. Länsslyrelsen anser all markanvändningsplanerna förSommenområdet i stort stämmer överens med statsmaktemas riktlinjer för områdetsutnyttjande. tillstyrker atl en permanent inlerkommunal samrådsgruppbildas, vilket föreslås i den av berörda kommuner gemensamt utarbetademarkanvändningsplanen. Bland angelägna planeringsuppgifter i Sommenområdetnämner särskill utarbetandet av områdesplaner för basortema Malexanderi och Norra Vi i kommun. Vidare är en forlsalt planeringför Sömmens vattenområde och öama angelägen. Viktiga frågor är härvid attskydda vattnet mol föroreningar samt att behandla frågor om fiske och skyddför fågellivet. Även båttrafiken bör behandlas vad gäller hamnmöjligheler, kravpå hastighetsbegränsningar m.m. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Belräffande Östergötlandslän anförs därulöver följande. konstaterar att konkretaplaneringsåtgärder inte har kommit till slånd i syfte all tillgodose fisketsintressen i länets insjöområden. Planeringen för sjöområdena bör därförutvecklas med avseende på fiskets intressen. 1978/79:213 Bilaga 1 99 Länsslyrelsen konstaterar allsamtliga berörda kommuner har upprättat jordbruksmarksprogram. Programmen haremeilerlid på grund av tidsbrist i huvudsak fått karaktären av konfliklredovisningar.Ingen av de fem kommuner som förutom jordbruksmarksprogram skall upprättaöversiktsplaner för expansiva tätorter har hunnit färdigställa sådana planer.Planarbele pågår dock i samtliga fem kommuner. Enligt ligger de prognoserför befolkningsutvecklingen som har bildat utgångspunkt för de kommunalajordbruksmarksprogrammen i samtliga fall inom de ramvärden som har lagts fasli länsplaneringen. bedömer att det intefinns behov av all omfördela befolkningstillväxten mellan kommunema i länettill följd av statsmakternas krav på hushållning med jordbruksmarken. Vissakommuner bör dock enligt ompröva sina jordbruksmarksprogrameftersom hänsyn till jordbrukets intressen i vissa fall kan föranleda behov avomfördelning av befolkningstillväxten inom kommunerna. Viss jordbruksmark kommer enligtlänsstyrelsen atl behöva las i anspråk för tätortsutbyggnad på grund avfattade kommunala beslut och gjorda investeringar. Enligt bör deanspråk på jordbruksmark som framförs i de kommunala programmen i flertaletfall accepteras i etl övergångsskede. framhåller vidare attdet är angeläget att kommunerna i det fortsatta planeringsarbetet inte baradiskuterar nya utbyggnadsområden utan även undersöker möjlighetema attkomplettera och förtäta bebyggelsen inom befintliga tätorter. Särskill inom demedelstora tätorterna bör det enligt finnas sådana möjligheter. Samtliga kommuner inom det cenlralaslättområdel utom har enligt pekat ul deområden som är av primärt intresse för jordbrukel. Särskilda riktlinjer sominnebär hänsyn till jordbrukets intressen har dessutom angetts av fyrakommuner inom slättområdel. påpekar altLantbrukamas riksförbund anser atl flera kommuner i länet har reserverat myckelslora områden för tätorlsexpansion. Enligt inrymmer områdenaflera utbyggnadsalternativ till vilka kommunema ännu inte har ansett sig kunnala slutlig ställning. Det är enligt högst angeläget attutbyggnadsområdena preciseras i den fortsatta översiktligamarkanvändningsplaneringen. Också planverket anser attosäkerhetszonema för lätortsutveckling bör begränsas för att man skall skapaett godtagbart underlag för jordbrukets planering. a. kommunbör i den fortsatta planeringen se över jordbruksmarksprogrammet i dettaavseende. Lantbruksstyrelsen konstaterar alljordbruksmarksprogrammen allmänt sett ger en bild av oförändrad eller t. o. m.ökad exploatering av jordbruksmarken för . Risken för ensådan utveckling är enligt styrelsen särskilt stor bl. a. för enstaka kommuneri . Prop.1978/79:213 Bilaga 1 100 För den kommunala översiktliga planeringen är delenligt önskvärt all ett mera detaljerat inventeringsmaterial kanutarbetas för skogsbrukels intresseområden. bedömer allskogsbruket under planeringsskedet har getts en högre prioritet i den kommunalaplaneringen . anser atl fiskels intressen ihuvudsak har behandlats på ell godtagbart sätt i den genomfördamarkanvändningsplaneringen. Lansstyrelsen understryker dock vikten av altkommunerna i den fortsatta planeringen beaktar de störningar på fisket som enökad exploatering framför alll i skärgården kan medföra. Också anser alt fiskefrågorna ilänet har fått elt förhållandevis stort utrymme i de kommunala planerna, ävenom konkreta sä-kerställandeåtgärder oftast saknas. Behandlingen av fisket ikommunöversikterna är enligt styrelsen inte lillfredsslällande. Samtligakommuner som berörs av för fisket vikliga områden bör i del fortsattaplaneringsarbetet redovisa hur man avser atl säkerställa dessa områden. Naturvård,Jriluflsliv och kuUurminnesvård Länsslyrelsen konstaterar all omfatlande åtgärderåterstår alt genomföra innan man har säkerställt områden av riksintresse förnaturvården. Många områden har dock fått etl visst skydd genom riktlinjer ikommunöversikl. anger alt del med nuvarande ekonomiska och personellaresurser inom kommer att dröja flera tiotal år innan samtligariksinlressanla naturområden kan anses vara helt tillfredsställandesäkerställda. Lägel belräffande naturinventeringar är enligtlänsslyrelsen tillfredsställande. Hela länet täcks av översiktligainventeringar som har utförts i samarbete mellan resp. kommun ochlänsstyrelsen. Det utredningsarbete för sjön somförutsattes i regeringens beslul med anledning av programskedel i den fysiskariksplaneringen har enligt länsslyrelsen inte kommit till slånd. Då ett sådantarbete har karaktären av grundforskning anser länsslyrelsen attnalurvårdsverket bör initiera och driva arbetet i samråd med ochde berörda kommunerna. instämmer i della och uppger attverket skall ta initiativ till en närmare undersökning i Yxningenområdet. pekar på turist- ochrekrealionsfrågornas regionalpoliliska belydelse och framhåller att de områdensom är mest intressanta för turism och friluftsliv i länet är demest problematiska med tanke på befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. 1första hand gäller detta skärgården och Sommenområdet där anseratt det är angeläget att turism och rekreation stimuleras. En viktigförutsättning är härvid Prop.1978/79:213 Bilaga 1 101 attdet sker en ulbyggnad av vägnätet och de kollektiva förbindelserna till ochinom dessa områden. Del är enligt en riktig princip attsom i planerna för Sommenområdet och skärgården styra intensivafriluftsaktiviteter lill vissa delområden. Härigenom kan störningarna pånaturmiljön och de areella näringarna begränsas. påpekar att elt större område kringKolmården vid norra som har klassificerats somriksintressant för friluftslivet har utgått ur naturvårdsverkels förteckningöver riksintressen. anser atl området har sällsynt godanaturgivna förutsättningar för friluftsliv och betonar att området bör kvarståsom riksintresse för friluftslivet trots att området utgör en del avBråvikenområdet som har betecknats som högexploaterad kust. Såväl planverketsom delar uppfattning. Enligt nalurvårdsverketbör särskilt bevaka skogsbruk och bebyggelseexploatering och medverkatill konstruktiva åtgärder för att främja friluftslivet i området. anser vidare att kanalområdebör betraktas som riksintressant för friluftslivet. bedömer att den fysiskariksplaneringens planeringsskede har gett ett i huvudsak godtagbart resultat ilänet. Enligt verket bör en nalurvårdsplan för länet upprätias och medutgångspunkt från denna bör ett åtgärdsprogram utarbetas. Verket konstaterarnämligen att det för flertalet av de riksintressanta områdena behöver vidtasskydds- och vårdåtgärder innan naturvårdsintressena kan anses tillgodosedda. Det är enligt angeläget attåtgärder vidtas för att stimulera turismen och friluftslivet bl.a. iskärgården och Sommenområdet. Verket påpekar atl vissa inskränkningarför friluftslivet är befogade i områden med känslig natur. För inventering och säkerställande av miljöer avriksintresse för kulturminnesvården återstår enligt länsslyrelsen betydandearbetsinsatser för vilka såväl som kommunerna saknar resurser.Länsstyrelsen tillstyrker kommuns förslag om att bör angessom riksintressant för kulturminnesvården. anser att flertalet av de s.k. större områdena av betydelse för kulturminnesvården bör kunna avföras iplaneringssammanhang så snart skyddsbehovet inom dessa områden har preciseratsoch tillgodoselts i den kommunala planeringen. Skyddsbehovet i vissa av dessaområden, där det kulturhistoriska intresset har särskild tyngd, bör dock ansesknutet till området som helhet och i första hand avse skydd motstrukturförändringar i stor skala. Ämbetet nämner bland dessa områden dekulturhistoriskt intressanta områdena i som ingår i ettöst-västiigt stråk från till Vättem. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 102 konstaterar alt mångaattraktiva strandområden, framför allt i skärgården och Sommenområdet, hartagils i anspråk för fritidsbebyggelse. Orörda stränder finns dock kvar ibelydande omfallning såväl vid insjöarna som i skärgården. Av den kommunala redovisningenframgår enligt atl kommunema genomgående har en restriktivinställning till enskild fritidsbebyggelse inom områden som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer eller områden som är avriksintresse för naturvården och friluftslivet. 1 de inre delarna av den södralänsdelen, där fritidsbebyggelse har tagit endast begränsade naturresurser ianspråk, anser och de berörda kommunerna atl betydande utrymmefinns för enskild fritidsbebyggelse utan att den attraktiva naturmiljönväsentligen påverkas. har låtit utarbeta elt förslag tillprinciper för översiktlig planering för fritidsbebyggelse inom del s. k.utvecklingsområdet för frilids-bebyggelse i den . För dettaområde arbetar även med en regionalpolitisk utredning som ocksåbehandlar fritidsbebyggelsens utveckling. Genom ett omfattandesamrådsförfarande har berörda intressenter enligt enats om etlförslag lill sträckning av en eventuell 800 kV-ledning i länet. Länsstyrelsenanser att förslaget innebär att intrången så långt som möjligt begränsas vadgäller bevarandeintressena och de areella näringarna. Utredningsläget bedömsav som tillfredsställande i avvaktan på principbeslut om etteventuellt genomförande av projektet. påpekar alt någrakommuner, bl.a. i , i kommunöversikterna inte har reserveratmark för en eventuell 800 kV-led-ning. Verkel anser att de konflikter somföreligger belräffande ledningens sträckning bör utredas i samråd mellanberörda parter så att markreservationer kan göras i händelse av atlprincipbeslut fattas om att bygga ledningen. En särskild flygplatskommitté harföreslagit lokalisering av en framtida regional flygplats lill Gistad iLinköpings kommun. De berörda kommunerna, och kommuner,har av kommittén rekommenderats att i kommunöversiklerna la in beslämmelsersom innebär stor restriktivitet mot ny bebyggelse inom ett större område vidGistad. Länsslyrelsen konstaterar atlLinköpings kommun inte har markerat detla område i kommunöversiklen. Del ärenligt länsslyrelsen motiverat att båda de berörda kommunerna medverkar tillatt bevara handlingsfriheten för framtiden. I första hand bör detta innebäraatl man iakttar återhåll- 1978/79:213 Bilaga 1 103 samhet med atl tillåta ny bebyggelse inom det område somkan bli stört av buller frän en eventuell regional flygplats. anser sig inte ha möjlighel atl ta ställningtill frågan om lokalisering av den diskuterade flygplatsen vid Gistad. Verketbedömer alt möjligheterna till en framtida lokalisering kvarstår eftersom deli den kommunala planeringen inte förutsätts några förändringar i pågåendemarkanvändning inom området. För alt man skall kunna förbättra bullersituationen iNorrköping anser planverket att en omlokalisering av börövervägas. Enligt verket bör i första hand undersökas möjligheterna atlsamordna den civila och militära flygtrafiken på flygvapnets flygfält vid F 13. påpekar atl man i ell tidigare yttrandeöver frågan om regional flygplats har tagit ställning mot alt en flygplats iGistad byggs i en nära framlid. I stället förordar luftfartsverket enupprustning av . Verkel betonar dock att de långsiktigamarkreservationema i Gistadsområdet diskuteras ytteriigare även om enlokalisering av en flygplats inom delta område enligt verket inte blir aktuellunder om rustas upp. betonar att man står fast vid beslutetatt inte lägga fasl några restriktioner mot bebyggelse inom del aktuellaområdet vid Gistad. påpekar med anledning av planverkelsyttrande att luftfartsverkets ställningstagande för en upprustning avKungsängens flygplats grundas på etl omfatlande utredningsarbete där bl. a. ensamlokalisering av civil och militär flygtrafik har diskuterats. Kommunen harinte tagit ställning till ulredningen men anser när det gäller flygplatsatt utredningsmaterialet styrker vad luftfartsverket har förordat. I samtliga 11 kommuner i Jönköpingslän antog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen tog ställningtill programmen genom beslut län för län . För länfattades beslul . Samtliga kommuner i länhar redovisat sitt arbete under planeringsskedet med att fullfölja riktlinjemaför hushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter.