prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hjälp av denna angerkonsultgruppen för varje fiinklionskrav i vad mån resp. struktur ärfördelaktig, neutral eller ofördelaktig. I konsekvens med det valda angreppssättet presenteras idel ekonomiska avsnittet en sammanställning över investerings- ochdriftkostnaderna för de olika "typstrukturema"". Eftersom varjesådan struktur är avsedd att tillgodose en på vissl sätl sammansatt verksamheioch däri ställda krav och önskemål i fråga om databehandlingen, så är siffrornainte jämförbara. Konsultgruppen redovisar därutöver Statskonsult från koslnadsberäkningar i en rad konkreta fall. Enligt dessa blirfrån rent ekonomisk synpunkt en central driftlösning billigast i de flestafall. Kostnadema stiger när antalet driftställen ökar upp till en punkt där "småda-lorleknik"kan användas. Detta i kombination med minskade kostnader för dataöverföringmedför en kraftig kostnadsminskning. Kostnadsbilden är sedan relativt stabiltill dess att även myckel små enheter utrustas med egen datorutrustning. Avslutningsvis behandlas i rapporten utvecklingen på smådalorområ-del.Konsultgruppen konsiaterar att del är näst intill omöjligl atl definiera begreppetsmådator. I prakiiken kan man dock sälta likhetstecken mellan smådator ochbillig dator. Del konstateras att utvecklingen på smådator-området går snabbtoch att smådatorerna efter hand får bättre prestanda och flera funktioner tilloförändrat pris. Smådatorerna utgör därför allt oftare alternativ till störreoch medelstora datorer. Smådatorer kan användas självständigt för enskildauppgifter (s. k. funktionsdatorer) men också ingå som enhet i nät avsammankopplade daiorer (s. k. distribuerat nät). Orsakema till smådatorernas frammarsch är flera. Blandfaktiska eller förväntade fördelar med att använda sådana datorer brukarförespråkarna anföra att de medför lägre kostnader för utrustning,dataöverföring m. m., aU tillgängligheten till datorn blir större, att det blirlältare alt avhjälpa fel, att konsekvenserna av utslagning av andra störningarblir mindre samt att drifllösningar baserade på stora datorer ofta blir förkomplexa. Vidare hävdas att smådatorer möjliggör små projeki och slegivsutveckling m. m. Även mer principiella skäl som att varje enhet själv börförfoga över sina arbetsverktyg anförs . finns det dock begränsningar hos smådatorernai olika avseenden, bl. a. när del gäller stora salsvisa bearbetningar ochstora utskriftsvolymer. Vid anskaffning av smådatorer kan man välja olikahandlingsvägar. Prop.1978/79:121 Bilaga 5 209 är att enbart köpa själva utrustningen inkl. stödprogramoch själva svara lör det utredningsarbete och den anpassning av ADB-hjälpmedlensom krävs i samband med tillämpningen. Ett annat är att köpa upp ett färdigtsystem omfattande både systemlösning och ADB-utrustning. 2.5 Remissyttranden över rapporten för spridningav datordrift Av de remissinsianser (avsnilt 2.1) som kommenterar dennarapport framhåller flera rent allmänt all frågeställningen om spridning av dalordrifteninom ""dedicerade"" drifllösningar är vikiig.Statskontoret, som självt arbeiar med frågor om gemensamma bedömningsgrunderför val av systemstruktur, betraktar rapporten som ett försök alt systematiseradenna typ av ständigt återkommande överväganden. Enligt sårbarhetskommitlénbör en strävan vara att för framliden begränsa fortsatt koncentration och istället pröva bl. a. lösningar med en utspridning av databehandlingen.Utspridningen bör i görligaste mån ske såväl funktionellt som geografiskt. Datainspektionen, , {RRW), och sårbarhetskommittén anseratt rapporten innehålleren bra beskrivning av de frågor som är förknippade med en spridning av datordriftvid "dedicerad" drifl saml av hur man bör gå till väga för att fä lillstånd en sådan spridning. RRV menar t. ex. att rapporten är välstrukturerad ochinnehåller i stort sett alla relevanta funktionskrav. Verket anser dock atl belydligtsiörre utrymme bör ägnas åt konsekvens-och effeklbedömning av de olikastrukturerna och deras förhållanden lill olika befinlliga ADB-system, innan ettprincipiellt ställningslagande lill regionalisering kan las. Andra inslanser, , postverket,statskontoret och DAFA, har däremoi invändningar mol rapportens uppläggning ochbeskrivningar och ifrågasätter dess prakliska användbarhet. Rapporten betraktasmera som ett diskussionsunderlag än som ett underlag för konkretaställningstaganden. DAFA anser all rapporten i första hand bör användas förmindre, ännu inle ulvecklade system. Dess användbarhet vid regionalisering avstora system anses däremot tveksam. Det grundläggande synsättet i rapporten är atl ADB är ettverktyg vars användning och utformning skall styras av funktionskraven i det enskildafallet. () och postverket ansluter siguttryckligen till delta. Övriga instanser som berör denna punkl framför ingeninvändning. FRI anser att det helt naturiigt inle varil möjligt all geen fullständig förteckning över alla relevanta funktionskrav, eftersom dessaär avhängiga av den enskilda situationen. Andra insanser anser däremot altviktiga funktionskrav har utelämnats. Som exempel på delta nämnerdatainspektionen 14 1978179. 1978/79:121 Bilaga 5 210 utbildning, systemmodifieringar, lokaler och programvaror.RiLsförsäk-ringsverkei. som har invändningar mot beskrivningarna av flera funktionskrav,menar att även produktion av ""utdata"" är ettfunktionskrav som borde ha beaktats. På detta område föreligger kraftiga stordriflfördelar. Några inslanser kommenterar den värdering av olikastrukturer som finns i rapporten. Datainspektionen finner den i rapportenförordade "formeln"" för jämförelse mellan olika altemativ enkeloch lättfattlig. Den bedöms dock vara väl grov för att kunna användas i prakliskafall och sägs ge ett skenbart intryck av objektivitet. Den kan vara till hjälpsom metodbeskrivning. Vad gäller rapportens resonemang om integritets- och säker-hetsfrägomakan datainspektionen insiämma i det principiella resonemanget. Inspektionen framhällerdock att riskema för den personliga integrileten till stor del är beroende avsystemens sårbarhet. Enligt inspektionen bör konsekvens- och effektanalyser avolika altemativ med avseende på deras sårbarhet göras betydligt mer ingåendeän vad rapporten ger uttryck för innan man tar ställning i ett konkret fall.Inspektionen anför i sammanhanget att en starkt centraliserad och/ellerintegrerad systemstruktur kan medföra stora olägenheter frånsårbarhetssynpunkt. Även riksjörsäkringsverket lar upp säkerhetsfrågoma. Dessamåste enligt verket uiredas och preciseras bätire innan man kan la ställningtill olika modeller. Verkei framhåller vidare alt det inte framgår tillräckligtklart atl riksåtkomst medför starkt ökad komplexitet i systemen och alttekniken lör ""distribution"" av datorkraft f. n. ärrelativt outvecklad och oprövad. Synpunkier framförs vidare på behandlingen av deekonomiska aspekterna. och () ifrågasätterkostnadsberäkningarna för de olika alternativen. Enligt RRV är de grova ochendast av begränsat värde som vägledning för beslut. a. saknas vissaposter. Även FRI har invändningar. Kostnaderna för olika alteraativ ställssamman trots att altemativen inte har något inbördes samband. (Ju 1976:05), DALK, har somtidigare (avsnilt 3.2) redovisats, bl. a. fått i uppdrag att göra en översynav dalalagen och att uireda frågan om förstärkning av offentlighetsprincipen ifråga om ADB-upplagningar. DALK behandlar i sitl delbetänkande Personregister -Datorer - Integritet (SOU 1978: 54) även frågor rörande hur dalordriften börorganiseras i statsförvaltningen. DALK knyter i sitl belänkande i stor utsträckningan till DASK:s behandling av frågan samt datainspektionens remissyttrandedäröver. DALK anser alt frågan om hur man i del enskilda fallelbygger upp ett register har ett, i jämförelse med andra aspekter, begränsat iniressefrån Prop.1978/79:121 Bilaga 5 211 Den saknar dock inte allbetydelse i sammanhanget. DALK delar DASK:s och datainspektionens uppfattning atldet altemativ till nuvarande systemstruktur som DASK benämnt "centralblandad drift"" är uppenbart ofördelaktigare än nuvarande ordning. DALKvill vidare instämma i DASK:s och datainspektionens uppfattning att inte helleralternativet "regional blandad drift"" kan antas innebärafördelar från integriletsskyddssynpunkl jämfört med nuläget. Ett skäl fördennabedömning är alt man totalt sett samlar myckel djupgående information om varjeregistrerad individ på ett och samma ställe, varigenom bl.a. risken förattutomstående genom otillbörligt förfogande eller av misstag får del av dentotala informalionen om den registrerade ökar. Vad gäller det alternativ DASKhar betecknat "regional specialiserad drift" skulle fördelen från integriletsskyddssynpunkljämfört med nuvarande ordning vara att antalet registrerade personer i varjeregister minskar. DALK instämmer i uppfattningen att detta kan innebära ettökat integritetsskydd. Fördelen blir dock enligt DALK:s mening inte såbetydande att den kan motivera ett generellt ställningstagande för regionalisering. DALK delar sammanfattningsvis uppfattningen att det inteär möjligt att en gång för alla generellt slå fast atl en regionalsystemstruktur bäst gagnar integritetsskyddsintresset. DALK instämmer atl dennafråga bör bedömas för varje ADB-syslem för sig. Om denna bedömning i detenskilda fallel pekar på en central struktur är enligt DALK:s mening altemativet"central specialiserad drift"" del alternativ som kan förordas.Om bedömningen i stället pekar på en regionaliserad struktur är alternativet""regional specialiserad drift"" det alternativ som från DALK:sutgångspunkt kan förordas. DALK påpekar vidare alt det kan finnas andra skäl änintegritetshänsyn som i ökande grad lalar för en regionalisering av de statligadatasystemen, t.ex. säkerhets- och särbarhetsaspekter. Mot bakgrund av den ökande användningen och beroendet av ADB-tekniktillsatte regeringen, som tidigare (avsnilt 3.3) har redovisats, sårbarhetskommitléneller SÅRK (Fö 1977:02) med uppgifi atl utreda frågan om datasystemens sårbarhetoch att föreslå ålgärder i syfte alt minska denna. SÅRK har publiceraten delrapport med titeln och samhällets sårbarhet. Några frågor och synpunkier av särskilt iniresse för hurdatordriften skall organiseras, eller om man så vill hur systemstrukturen skallutformas, i statsförvaltningen skall här beröras. SÅRK konstaterar vidare att olika datasystem ärintegrerade och beroende av varandra på olika sätt. förekommer i dagett omfattande in- Prop.1978/79:121 Bilaga 5 212 handlingar, katastrofer och olyckshändelser m. m. Denandra omfattar sådana fakiorer som ligger mer eller mindre inbyggda i själva datorulnytljan-det.t.ex. dalordrifiens koncentration, beroendet av kompetent personal och biståndfrån ullandel. De mest betydande sårbarhetsfaklorerna är enligt SÅRK:suppfattning beroendet av utlandet i fråga om komponenter, reservdelar, service m.m., den stora koncentrationen geografiskt och funktionellt, beroendet av nyckelpersonerför datordriften samt risker som hänger samman med vissa lyper avregisterinnehåll. Vad gäller koncentration av ADB-driften skiljer SÅRK pågeografisk och funktionell koncentration. Med geografisk koncentration menasstor ansamling av datorkraft till vissa områden. Med funktionell koncentrationavses stora centrala system eller stora servicebyråer med central drift ochmånga kunder. SÅRK konstaterar att både geografisk och funktionell koncentrationförekommer i betydande omfattning och finner att en ökad -funktionell och geografisk- spridning av datorkraften kan ha betydande fördelar från sårbarhetssynpunkt.Som skäl nämns bl.a. att utslagningen av en mindre enhet aldrig kan få likaförödande följder som utslagningen av ett stort cenlralt system. Vad gällerdengeografiska spridningen ger den fördelar framför allt i en krigs- ellerberedskapssituation. SÅRK konstaterar vidare att olika datasystem ärintegrerade och beroende av varandra på olika sätl. förekommer i dagett omfattande informationsflöde mellan olika system. Informationulbyte skerredan nu genom s. k. dator lill datorförbindelse. Detla kommer att bli alltvanligare. Från sårbarhetssynpunkt innebär denna form av beroende att skador,störningar eller felaktigheter i ell system får negativa återverkningar i enrad andra. En annan form av systemberoende har uppkommit genom atl olika systemför att kunna kommunicera med varandra måste tillämpa samma procedurer ochstandarder i en rad avseenden. Integrationen och beroendet kan bl. a. lillföljd av den framlida utvecklingen främst på kommunikationssidan komma altöka. Vad gäller de risker som vissa typer av registerinnehållkan föra med sig pekar SÅRK på vissa risker i samband med befolkningsregister.Vid olika krigs- och krissituationer kan sådana regisier vara ett hjälpmedelför en angripare att nå kontroll över befolkningen och att plocka framnyckelpersoner av olika slag. Detta gäller framför allt om ett flertalregister kan sam-bearbelas. SÅRK konstalerar aU i dalalagen (1973:289) har införtsen till-läggsbestämmelse (§3 a) som kan bidra till att minska spridningen av befolkningsregistermen att en del sådana regisier likväl kommer att finnas kvar. SÅRK pekar vidare på att vissa register kan innehålla såkänslig personinformation att de kan ha intresse från sårbarhetssynpunkt.Sådan registerinformation kan i orätta händer användas för obehörigapåtryckningar av olika slag. 1978/79:121 Bilaga 5 213 En annan lyp av innehållsmässigt känsliga regisier ärsådan som innehåller företagsuppgifter och liknande information. a.påpekas atl ett stort antal myndigheter har rätl att inhämla i princip alla de uppgifierde anser sig behöva för sin verksamhet. Under senare är har därför allt störremängder företagsdala lagrats i offentliga datasystem. Annan känslig informationär bl. a. uppgifter om vägnätet (vägar, broar, etc), som finns lagrad ivägverkets databank. SÅRK behandlar även riskerna med funktionellt känsligasystem. Ett stort antal viktiga samhällsfunktioner är datoriserade. Som exempelnämns bl. a. riksförsäkringsverkels olika regisier, som används för att administreraett omfaUande ekonomiski trygghetssystem, bankverksamheten där betalningsströmmamaalltmer har datoriserats, varuhandeln med datorstödd distribution,lagerhållning elc. Vidare nämns syslem för pro-cessiyming där datorerna användsför övervakning och styrning av produktionsprocesser. Stömingar i syslem av nunämnt slag kan snabbt ge effekter av olika slag i berörda verksamheter. Enligt SÅRK:s bedömning är sårbarheten f. n. oacceptabelthög. Motåtgärder måste därför vidlas. SÅRK har funnil atl katastrofplanering saknas eller ärbristfällig hos många ADB-användare. Åtskilligt återstår därför all göra föratt skapa en tillfredsställande katastrofberedskap. 1 syfte all förebyggakatastrofer bör bl. a. en riskbedömning ske vid lokalisering och byggnation avdatacentraler. Vidare bör sörjas för säkerhet i fråga om telekommunikationeroch elförsörjning. Vad gäller krigssituationer är, enligt SÅRK:s uppfattning,flyttning av stora daiorer lill krigsuppehållsplalser praktiskt laget omöjlig.Även överflyttning till annan anläggning är förenad med en rad problem.Användning av smådatorer och en utspridning av datorkraften innebär därför enlägre grad av sårbarhet vid övergång lill krigsorganisationen. Planläggninginför en krigssituation bör omfatta rutiner för förstöring eller undanskaffandeav datorer och datalagrad information för att förhindra fientlig åtkomst. första steg i arbetet all motverka sårbarheten ärenligt SÅRK atl försöka nå ett allmänt medvetande om de sårbarhetsproblem somfinns. Vidare anses övergripande riktlinjer för datoranvändare frånstatsmakternas sida vara ofrånkomliga om man skall komma lill rätta medsårbarhetsproblemen. En viktig fräga är enligt SÅRK vilket allmänt synsätt manbör anlägga pä systemstrukturen. SÅRK anser att en slrävan bör vara att förframtiden begränsa fortsatt koncentration och integration och i stället prövalösningar med en utspridning av databehandlingen. Möjligen kan vissa gmndprinciperformuleras i syfte atl begränsa systemens inbördes beroende till ett minimumoch garanlera atl varje syslem endast efter särskild och noggrann bedömninganvänds för annal än sitt ursprungliga syfte. Ett led i en ändrad struktur börvara en geografisk utspridning av datacentraler. Prop.1978/79:121 Bilaga 6 215 Bilaga6 Bilaga till kap. 9Anskaffning och nnansiering av ADB-utrustning 1 Datasamordningskommitlénsbetänkande............... 216 2 Remissyttranden.............................................. 218 1978/79:121 Bilaga 6 216 Datasamordningskommitlén (DASK) konstalerar i sillslutbetänkande ADB och samordning (SOU 1976: 58, kap. 14) aU anskaffningen av ADB-utrustninghittills har ansetts ha stor betydelse för samordningen på ADB-området.Anskaffningen är nämligen ett viktigt instrument för att få till stånd dendimensionering och sammansäitning och del utnyttjande av databehandlingskapacitetensom totalt sett anses mest lämplig. Vidare är samordnad anskaffning ell sättatt gemensamt utnyttja den lekniska och annan expertis som behövs förutvärdering och köp av ADB-utrustning. DASK behandlar frågan om behovei av centraliserad anskaffningi statsförvaltningen även samt i vad mån och på vilket sättnuvarande ordning härvidlag bör ändras och eventuellt även utsträckas tillandra delar av den offentliga sektorn. Den grundläggande frågan är enligt DASK om man bör ha kvarden samordnade anskaffningen i den egentliga statsförvaltningen och - om så ärfallet - om det finns skäl atl göra några förändringar inom den nuvarandeordningen. DASK anser alt övervägande skäl talar för att dennuvarande ordningen med samordnad anskaffning, finansiering och förvaltning av ADB-utrustninginom statsförvaltningen behålls och alt statskontoret även i fortsättningensvarar för dessa uppgifter. Ett skäl för alt behålla den nuvarande ordningen äralt anskaffning av ADB-utrustning fortfarande ofta innebär stora kostnader. Ett annal skäl för samordnad anskaftning är att det gerbättre möjligheter att påverka ADB-utrustningens egenskaper och sammansättningi statsförvaltningen. Bl.a. kan tillses att utrustningen på olika håll är enhellig(kompatibel), tillämpar siandarder, uppfyller vissa kvalitetskrav m. m. Ett tredje skäl för samordnad anskaffning är behovet avkvalificerad teknisk, ekonomisk och juridisk expertis för en rad uppgifter isamband med anskaffningen. Inte heller när det gäller formen för finansiering av ADB-utrustninghar DASK funnit skäl att frångå nuvarande ordning. Anskaffning av ADB-utrustninginnebär fortfarande jämförelsevis stora investeringskostnader förvilka datamaskinfonden utgör en lämplig finansieringsform. Även i övrigt anserDASK all de skäl som anfördes vid datamaskinfondens inrättande alltjämt ärgiltiga. Enligt DASK finns dock vissa problem och oklarheterrörande den samordnade anskaffningen. Ett problem gäller vilka objekt eller typerav ADB-utrustning som bör omfattas av den samordnade anskaffningen överdatamaskinfonden. Problemet hänger samman med svårigheterna att avgränsa ADB-utrustningfrån annan utrustning. Detla medför i sin tur alt del i vissa fall rådertveksamhet om en anskaffning skall klassificeras som da-toranskaffningsärendeoch finansieras över datamaskinfonden eller om anskaffningen skall ske i annanordning. 1978/79:121 Bilaga 6 217 DASKanser att en klarare avgränsning behöver göras av de objekt eller typer avutrustning som skall anskaffas över datamaskinfonden. DASK föreslår alt avgränsningsfrågornautreds och gällande bestämmelser ses över. Utredningsarbetet bör uppdras åtstatskontoret och . Andraproblem gällerden lämpliga arbets- och ansvarsfördelningen mellanstatskontoret och försvarets ralionaliseringsinslilui å ena sidan och driftmyndighetemaå den andra. DASK anseratt statskontoret även i fortsättningen skall ha beslulsansvarelför anskaffningen av ADB-ulruslning över dalamaskinfonden. Inom ramen för dettabör dock driflmyndigheter-nas ställning stärkas på flera sätt. De bör i mångafall kunna svara för en större del av arbetet i samband med anskaffningen än f.n. En formell ändring som bör vidtas är att statskontorets beslul skall fattasförsl efter samråd med driftmyndighet. Vidarebör statskontoret, där så är lämpligt, få möjlighet all delegera beslutsrätten.DASK anser alt delegeringen bör ske från fall till fall med hänsyn till bl. a.anskaffningamas karaktär, typ av utrustning, beprövad erfarenhet av vissutrustnings lämplighet för avsedd användning och driftmyndigheternaskompetens. Även i de fall beslutsrätten delegerats skall statskontoretfortfarande svara för alt anskaffad utrustning redovisas över datamaskinfonden. Enannan fråga som DASK har övervägt är regeringens prövning av anskaffningsärendenvars värde överstiger . DASK anser att planeringen när det gälleranvändning av ADB bör förbättras. Innan förbättringar härvidlag kommit tillstånd börenligt DASK regeringens prövning kvarstå. En höjning av beloppsgränsen åtminstonemotsvarande den förändring av den allmänna prisnivån som ägl rum sedan desskan te sig naturlig. DASK är dock inle beredd att föreslå en ändring av denbeloppsgräns under vilken anskaffningsbeslut normalt inte behöver underställasregeringens prövning. DASK anser i stället att denna fråga bör behandlas i den uiredningrörande objekten för den samordnade anskaffningen som föreslås. EnligtDASK föreligger vidare vissa problem rörande avskrivningstidens längd och omavgifter till dalamaskinfonden skall uttas för redan avskriven utrustning somfortfarande används. Så sker i regel inle f.n. Frågan om avgifier föravskriven utrustning hänger i sin tur delvis samman med frågan omavskrivningstidernas längd för olika typer av utrustning. DASK anser att principemaför avgifternas bestämmande bör ingå i den föreslagna ulredningen. DASKbehandlar även frågan om och i så fall på vilkel säll den samordnadeanskaffningen av ADB-utrustning kan ulvidgas till atl omfatta även andra delarav den offentliga sektom. En sådan utvidgning ligger nära till hands när delgäller de statliga affärsdrivande verken men är i viss ut- Prop.1978/79:121 Bilaga 6 218 sträckning möjlig även när det gäller verk, destatliga bolagen, kommunerna och landstingen. DASK föreslår att det föreskrivs att affärsverken skall gestatskontoret tillfälle att yttra sig före beslut om anskaffning av sådan ADB-utrustningsom för andra statliga myndigheler anskaffas över statens datamaskinfond och omavyttring av sådan utrustning. Affärsverken föreslås vidare åläggas attfortlöpande informera statskontoret om ej utnyttjad datorkapacitet föradministrativ och teknisk-vetenskaplig databehandling. DASK föreslår vidare att i slalskonlorels uppgifier skallingå att på uppdrag och mol ersältning ulföra tjänster i samband medanskaffning av ADB-utrustning för kommuner, landsting, verk ochstatliga bolag. Flera remissinstanser, bl.a. försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI), statskontoret, (),datamaskincentralen för adminisiraiiv databehandling (DAFA), riksskatieverkei(RSV), siaiens naturvårdsverk, statens industriverk och informationssystem. delar i slort DASK:s inställning vad avsersamordnad anskaffning av ADB-utrustning, dvs. att den samordnade anskaffningenoch förvaltningen av ADB-utrustning skall behållas, atl statskontoret ävenfortsättningsvis skall svara för dessa uppgifter samt att finansieringen av ADB-utrustningskall ske över statens datamaskinfond. DASK konstalerar atl det finns vissa svårigheler attavgränsa vilken ADB-utrustning som skall omfattas av den samordnadeanskaffningen. DASK föreslår därför att avgränsningsfrågoma utreds. De flestaremissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillslyrker den av DASKföreslagna utredningen. Statskontoret menar att del även från budgetmässiga utgångspunkierär önskvärl alt man preciserar när investeringar i ADB-utrustning får finansieraspå annat sätt än över datamaskinfonden.