prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — För alt markera all fonderna sålunda inle bara skall utgöra ettstyrmedel för konjunkturpoliliken bör de benämnas allmänna investeringsfonder. Enligldirektiven skulle beredningen pröva om några fördelar i form av överskådlighetoch enkelhet i tillämpningen kunde vinnas genom att regelsystemet för olikaslag av fondinsiitul vid beskattningen samordnas och sammanförs. Beredningenhar emellerlid inle inom given tidsram haft möjlighet alt pröva behovet avsamordning inom fondlagstiflningen. Frågan om en översyn av lagstiftningen omfartygsfonder, äleranskaffningsfond för fastighet, nyanskaffningsfond m. m. kandärför inle tas upp i detta lagstiftningsärende utan Hr prövas i elt senaresammanhang. Jaghar redan antytt att jag i slor utsträckning ansluter mig till de avberedningen föreslagna tekniska ändringarna. De justeringar i förhållande tillberedningens förslag som jag förordar i det följande är främsi av redaktionellkaraktär. Min kommentar lill beslämmelserna, vilken anknyler lill lagförslagetsdisposition, kan därför göras relativt kortfattad. I övrigt Hr jag hänvisa tillbelänkandel. Tillämpningsområde(1 §) EnliglKIL är rätten lill avdrag för avsättning till investeringsfond förbehållensvenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank. Begreppelaktiebolag innefaltar också bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag. Avdragetskall göras vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse. Beredningens förslaginnebär inte någon ändring av den krets skattskyldiga som omfattas avavdragsräuen. Remissinslansernahar i allmänhel inle haft något au erinra mol del av beredningen föreslagnatillämpningsområdet. I eit yttrande anförs dock att även häradsallmänningar börges möjlighet att sälta av belopp lill investeringsfond. Föregen del anser jag atl den krets av juridiska personer som enligt gällandelagsliftning Hr göra avsättning lill investeringsfond inte nu bör utvidgas.Denna fräga kan emellertid tas upp lill förnyat övervägande sedan ställningtagits till bl. a. frägan om en enhellig skattesats för juridiska 1978/79:210 110 F.n. krävs som villkor för att ett företag skall fö avdrag för avsättning tillinvesteringsfond atl företaget har rätt alt tillämpa reglerna lör räkenskapsenligavskrivning eller att taxeringsnämnd eller skatterätt särskilt medgett avdragför fondavsättningen. Villkoret finns inte med i beredningens lagförslag. 1prakliken torde nästan alla förelag som sätter av belopp till investeringsfondtillämpa räkenskapsenlig avskrivning. Tillämpning av en sådanavskriv-ningsmelod bör emellertid inte vara avgörande för avdragsräii. Vad somdäremot är väsentligt är att ordnad bokföring finns. Del önskemålet är uppfylltbelräffande den krets skattskyldiga som omfattas av avdragsrätlen, eftersomdessa skattskyldiga är bokföringsskyldiga enligt den nya bokföringslagen(1976:125). Del nuvarande villkoret om räkenskapsenlig avskrivning behövsdärför inle. Detär f n. oklart i vilken förvärvskälla ett företag som bedriver flera rörelsereller flera jordbruk skall göra avdrag för avsättning lill investeringsfond.För all undanröja denna oklarhet förordar jag, i enlighel med beredningensförslag, atl avdragei skall göras i den förvärvskälla vars nettointäkt föreavdraget är högst. Beräkningav avdraget (2 §) F.n. finns del två olika investeringsfonder för konjunktumljämning, delsinvesteringsfond för skogsbruk, dels investeringsfond för rörelse. Avdrag föravsättning lill skogsfond medges med högst 10 96 av den för beskattningsåretredovisade brultoiniäkten av skogsbruk medan avdrag för avsättning lillrörelsefond Hr uppgå till högst 40 96 av årsvinsten. Enligtberedningen bör investeringsfonden för skogsbruk och investeringsfonden förrörelse slås ihop lill en gemensam fond. Avsättning lill denna fond skall H skemed högst 50 96 av årsvinsten. Somjag tidigare framhållit delar jag - liksom prakiiski tagel samtligaremissinstanser - beredningens uppfattning atl de skäl som ursprungligenmotiverade införandel av särskilda skogsfonder inle längre är bärande. Ellslopande av skogsfonderna innebär vidare en påtaglig förenkling av investeringsfondssyslemet.Mot denna bakgrund ansluter jag mig lill beredningens förslag allinvesteringsfond för skogsbruk och investeringsfond för rörelse förs sammanlill en gemensam fond. Denna fond - den allmänna investeringsfonden - börkunna användas för invesieringar i såväl jordbruk och skogsbruk som rörelse. Jagansluler mig också till beredningens förslag att den andel av årsvinsten somHrsäilasav till investeringsfond bör ökas från nuvarande 40 96 till 50 96. Medhänsyn till delta torde avskaffandet av investeringsfonden för skogsbruk ipraktiken inte innebära någon begränsning i avsältningsrätien för del fåtalförelag som har gjorl avsättning till sådan fond. 1978/79:210 111 Medårsvinst förstås företagets resultat enligt fastställd balansräkning efteravdrag för avskrivningar, tantiem m. fl. poster som utgör omkostnader irörelsen men ulan avdrag för avsättning till reservfond, disposiiionsfond,investeringsfond m. fl. Avsättningen kan sålunda sägas baseras påvinsten efter bokslutsdispositioner (bortsett från investeringsfondsavsättningen)men före skatt och vinstdisposiiioner. Beredningen föreslår inte någon ändringpå denna punkl. Beredningensställningstagande i denna fråga har i allmänhet lämnats utan erinran avremissinstanserna. Några remissinslanser som företräder näringslivet påpekardock att fömansaktiebolag i regel inle redovisar någon skattepliktig inkomst avverksamhelen. 1 stället söker företagsledaren la ul bolagels vinst i form avlön. Enligt dessa remissinstanser bör en möjlighet öppnas för ell sådaniaktiebolag atl göra avsättning lill investeringsfond oberoende av om bolagetredovisar vinst eller inte. Andra remissinstanser anser det vara omotiverat altfondavsättning skall fä grundas på skattefria inkomster och inkomsterhänförliga till andra inkomstslag än jordbruksfastighet och rörelse. För egen del för jaganföra följande. Avsättning lill investeringsfond för rörelse baseras inte påden vid taxeringen beslämda nelioiniäkien utan på den i bokslutet redovisadeårsvinsten före skatter och fondavsättningar. Detia medför all inle endastinkomsi av rörelse eller jordbruksfastighet ulan även inkomster hänföriiga Ullannat inkomstslag kan läggas till grund för avsättningen. Del saknar ocksåbetydelse om årsvinsten helt eller delvis avser skattefria intäkter, exempelvisrealisationsvinster eller utdelning frän dollerbolag. Etl avinvesleringsfondssysiemets syften är atl molverka de ölägenheter av såvälsamhällsekonomisk som förelagsekonomisk natur som blir följden om ett förelag,som för hög vinst ell är, av skatteskal anser sig tvunget att lidigareläggasina investeringar. Det kan därför synas omotiverat alt även skattefri del avårsvinsten för ingå i avsätlningsunderiagei. Å andra sidan skulle en kopplingmellan avsätlningsunderiagei och en skallemässig bedömning av vissa intäkts-och kostnadsposter medföra ölägenheter för föreiagen. Dessa kan då inle isamband med fondavsättningen och den därmed sammanhängande inbetalningen lillriksbanken med säkerhet bedöma hur slor avsättning som kan göras. Tillämpningenav investeringsfondssyslemet kommer därmed all försvåras. Mol denna bakgrundbör enligl min mening del nuvarande på årsvinsten baseradeavsätlningsunderiagei inle ändras. 1 tydlighetens iniresse har dockdefinitionen av avsätlningsunderiagei formulerats på etl nylt sätl. Jag anservidare att det inte bör komma i fråga atl tillämpa särskilda avsättningsreglerför fömansaktiebolag. Även för sådana förelag skall avsättningen såledesgrundas på den i bokslutet redovisade årsvinsten. Prop.1978/79:210 112 Inbetalning lill m. m. (3 §) För att en fondavsättning skall vara avdragsgill krävs fn. att viss del av avsättningen, nämligen 46 96 för aktiebolag, sparbank och ekonomiskförening som ingårijordbrukskas.serörelsen saml 40 96 för annan ekonomiskförening, sätts in på särskilt konto i , öm ett mindre beloppinbetalas, skall inte avdragei i dess helhet vägras ulan i stället reduceraslill det belopp som svarar mot den gjorda inbetalningen. Beloppel skall betalasin efter ingången av det beskattningsår som avsättningen avser och senast dendag då förelaget skall avlämna allmän självdeklaration för beskaiiningsårei.Föreligger särskilda skäl kan regeringen medge all inbetalning görs vid ensenare lidpunkl än sagts. Beredningen föreslår atl inbelalningskvoten skall höjaslill 50 96 för samtliga skallskyldiga. Enligl beredningen bör vidare eninbetalning som har gjorts för sent kunna godtas om den har gjorts senast den30 juni under taxeringsåret. För atl motverka att förelagen medvetetsenarelägger sina inbetalningar till föreslår beredningen attföretaget skall betala en särskild avgift om betalningen görs efterdeklaraiionsdagen. Enligl beredningen bör avgiften bestämmas till 1 96 ominbetalningen gjorts högst . Har beloppet betalats in senareskall avgift utgå med 4 96 av beloppet. Beredningens förslag beträffande inbelalningskvoten hargodtagits eller lämnats utan erinran av samlliga remissinslanser med undantagför fullmäktige i riksbank, som anser del befogat med en ännu siörrehöjning av inbelalningskvoten. Förslaget all för sen inbetalning lillriksbanken skall kunna godtas har vid remissbehandlingen i princip mottagitspositivi. Några remissinslanser har dock riktal kritik mol avgiftssystemetskonstruktion. Föregen del ansluler jag mig lill förslagel attinbelalningskvoten skall höjas till av del avsatta beloppel och avsesamtliga skattskyldiga. Den nuvarande differentieringen mellan aktiebolag ochflertalet ekonomiska föreningar bör således upphöra atl gälla. Liksom bör gälla all inbetalning lill riksbankenär en nödvändig förulsätlning för atl avdrag skall medges för fondavsättningen.Huvudregeln bör även i fortsättningen vara all de inbetalade medlen skall varariksbanken till hända senasi den dag då företagel senasi skall avlämna allmänsjälvdeklaration för det beskattningsår som avsättningen avser. I enlighetm.ed beredningens förslag bör emellertid, om företaget begär del, eninbetalning som har gjorts senare än enligl huvudregeln kunna godtas. För atlinle taxeringsnämndernas arbete skall försvåras bör dock inbetalningen ulanundantag ha verkställts under taxeringsåret. För all undvika alt företagen avsiktligt senarelägger sinainbetalningar lill bör förelaget få belala en särskild avgift ombelalning görs efter den dag då förelaget haft atl senast avlämna sin allmännasjälvdeklaration. Jag delar beredningens uppfattning att avgiften bör bestämmastill 1 96 om 1978/79:210 113 inbetalninghar gjorts högst . Har inbetalning gjorts ännu senare böravgift ulgå av det för sent inbetalade beloppet. Avgiften skall betalastill länsslyrelsen. Den bör inte vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Delär lämpligt all elt förelag, som betalar in medlen till efterdeklaraiionsdagen men under laxeringsårei, samlidigl betalarin den särskilda avgiften lill länsslyrelsen. Har avgiften inle eriagts, skalllänsslyrelsen förelägga förelaget atl inom viss lid inbetala det belopp somfattas. inte föreläggandet skall avgiften drivas inenligl beslämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Restavgift utgår då på beloppet. Tillståndsgivning(4 och 7 §) EnliglKIL finns del två former av tillstånd atl ta investeringsfond i anspråk,tillstånd enligl 9 § 1 mom. och tillstånd enligt 9 § 3 mom. Bestämmelserna i 9§ 1 mom. bygger på del grundläggande syftel med investeringsfonder, nämligenatl fonderna skall vara generellt frisläppta under konjunktursvackor, ömfonderna får utnyttjas enligl detla moment, kan förelagen använda 100 96 avinvesteringsfonden för hela investeringskostnaden. Dessulom får företagen etlinvesteringsavdrag med 10 96 av det fondbelopp som har tagils i anspråk förinvesteringen. Bestämmelsernai 9 §3 mom., som infördes genom lagstiftning är 1959, ger regeringen befogenhelalt medge alt investeringsfond las i anspråk under längre lid än en lågkonjunktur.Förutsättningen för ell sådani beslul är att del med hänsyn till lägel påarbetsmarknaden och andra förekommande omständigheter är av synneriig vikt fördet allmänna att viss investering sätts i gång. Tillstånd enligl 9 § 3 mom. fåravse högst 75 96 av investeringsfonden och högst 75 96 avinvesteringskostnaden. Invesieringsavdrag medges inle. Tidigareskilde sig tillstånd enligl 9 § I mom. och 9 § 3 mom. i ytteriigare eu avseendefrån varandra. Tillstånd enligt 9 § 1 mom. fick endasi avse befintliga fondmedel,dvs. fondavsättningar som prövats vid inkomsttaxeringen. Däremot har tillståndenligt 9 § 3 mom. ända sedan bestämmelsens tillkomst kunnat avse också beloppsom avsätts till investeringsfond. Ett tillstånd alt utnyttjaframlida avsättningar enligt 9 § 3 mom. gavs i form av ett preliminärt beslutatt medlen fick tas i anspråk. Om sådant preliminärt beslut meddelats skullearbetsmarknadsstyrelsen - sedan uppgift inkommit om att avsättningen godtagits- bekräfta det preliminära beslutet med elt slutligt beslut. Genomlagstiftning (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79:19, rskr1978/79:107, SFS 1978:954) infördes en möjlighet aU lämna tillstånd enligt 9 §I mom. också för framtida fondavsättningar. slopades indelningen ipreliminära och slutliga beslut. 8 1978/79. 1 saml Nr 210 1978/79:210 114 Enliglberedningens uppfattning bör skillnaden mellan tillstånd enligt 9 § 1 mom. och9§ 3 mom. inte längre upprälthållas. Även 75 96-spärrarna föreslås därförslopade. Beredningen menar att regeringen eller - efter regeringens förordnande- skall ha frihet alt beslämma om även framtidaavsättningar till investeringsfond skall få las i anspråk och ominvesteringsavdrag skall medges eller inle. Om investeringsavdrag medges, skalldel uppgå lill av kostnaden för maskiner och andra inventarier och 10"6 av kostnaden för andra ändamål. Enligt förslagel skall vidare ansökanom. tillstånd alt ta i anspråk investeringsfond vara åtföljd av yttrande frånarbetstagarna. Förslagelatl tillstånd alt använda investeringsfond alllid skall avse 100 96 av fondenhar tillstyrkis eller lämnats ulan erinran av samlliga remissinslanser. Ävenbestämmelserna om investeringsavdrag och kravet pä yttrande frän arbetstagarnahar godtagils av det helt övervägande antalet remissinstanser. Några avnäringslivels organisationer anser dock all det inte finns anledning all justpä skatteområdet införa beslämmelser om obligatoriskt hörande av arbetstagareför atl ell förelag skall kunna använda investeringsfondssyslemet på avsettsätt. 1 stället bör frågan om arbetslagarnas medverkan är nödvändig ellerönskvärd regleras genom medbestämmandelagarna eller i avtal mellanarbetsmarknadens parter. Föregen del ansluler jag mig lill beredningens uppfattning att den nuvarandeskillnaden mellan tillstånd enligt 9 § 1 mom. och 9 § 3 mom. inte längre börupprätthållas och all tillstånd atl ta investeringsfond i anspråk alltid skallavse 100 96 av fonden. Av första slyckel framgår sålunda att tillstånd altanvända investeringsfond kan meddelas om lägel på arbelsmarknaden eller andraförhållanden moiiverar det. Med arbetsmarknadsskäl avses inle bara generelltvikande sysselsättning utan även sysselsällningssvårighe-ler inom avgränsadeområden av landel. Andra förhållanden som kan föranleda all investeringsfondfår las i anspråk är att del är fråga om långsikliga invesieringar av särskildbetydelse för sysselsättningen och för ulvecklingen av landels näringsliv.Investeringens betydelse för den svenska exporlen kan också beakias. Även andrafaktorer kan ha betydelse, t. ex. angelägenheten atl stimulera den tekniskautvecklingen. Liksomhittills bör regeringen kunna välja mellan generella frisläpp och alt låtafondutnyttjandel föregås av särskilda ansökningar frän företagen. Likaså börregeringen ha möjlighet all välja mellan all begränsa ett medgivande tillbefintliga fondmedel och all medge alt belopp som sätts av tillinvesteringsfond tas i anspråk. Delta framgår ocksä av försia stycket. Jagdelar beredningens uppfattning all regeringen eller - efter regeringensbemyndigande - bör ha full frihet atl beslämma ominvesteringsavdrag skall medges eller inle. Invesleringsavdraget beräknas påden del av investeringsfonden som las i anspråk. Anser den lillståndsgivandemyndigheten alt invesieringsavdrag bör medges skall avdragei uppgå lill 20 96av den del av fonden som utnytljas för investeringar i maskiner och 1978/79:210 115 andrainventarier och av den del av fonden som ulnyltjas för annat ändamål. Etlföretag behöver f n. ell särskilt tillstånd för all använda en rörelsefond förinvesteringar i skogsbruket och en skogsbruksfond för invesieringar i rörelsen.Särskilt tillstånd behövs också i andra fall om en investeringsfond, som haravsatts i viss förvärvskälla skall användas för invesieringar i annanförvärvskälla. Dennasärskilda prövning kan enligt min mening undvaras i del nya syslemel.Investeringsfonden bör sålunda - inom ramen för den allmännatillståndsgivningen - kunna användas för invesieringar i jord- eller skogsbrukoch rörelse. Liksom hiuills bör dock eU särskilt tillstånd krävas om denskaltskyldige vill ta fonden i anspråk i inkomstslaget annan fastighel. Ilikhet med beredningen anserjag all det kan vara lämpligt att bygga in etlobligatoriskt samrädsförfarande i de fall då en investering helt eller delvisskall finansieras med invesleringsfondsmedel. Reglerna bör dock enligt minmening utformas på något annoriunda sätt än beredningen föreslagit. Finnskollektivavtal vid företagel, följer av lagen (1976:580) om medbestämmanderätti arbetslivet (MBL) atl en ansökan normall först har handlagts vid s. k.MBL-förhandlingar med berörda lokala - ibland också centrala - arbetstagarorganisationerinom företaget eller inom den berörda driftsenheten. Protokollet från sådanaförhandlingar kan dä fogas till ansökan och något ytteriigare yttrande tordeinte vara nödvändigt. Blir MBL inte tillämplig genom att det saknaskollektivavtal i företaget, är det naturiigt att arbelsgivaren tar upp fråganmed de organisationer som har fackklubbar, arbetsplats-ombud eller motsvarandevid företaget eller den berörda driftsenheten. Saknas sådan fackligrepresentation bör arbetsgivaren på lämpligt sätl -genom informationsmöteneller liknande - låta de anställda komma till tals i frågan. Det ligger isakens nalur atl det därvid är den mening som företräds av flertalet inom deolika kategorierna av arbetstagare som bör komma till uttryck i yttrandet.Avstår de anställda eller deras organisalioner från atl avge yttrande utgördetta inte någol hinder för prövning av förelagets ansökan. Investeringsfondensändamål (5 och 6 ) Enligtnuvarande regler Hr investeringsfond tas i anspråk bl. a. för olika arbeten påbyggnad. Det kan vara fråga om ny-, till- eller ombyggnad eller reparations-och underhållsarbeten på byggnad. Byggnaden skall vara belägen här i riket ochfår inte uigöra lagertillgång. Beredningenhar inte föreslagit någon ändring i bestämmelserna om investeringsfondsutnyttjande för olika byggnadsändamål. Vid remissbehandlingen har SBEFframställt önskemål om att föreskriften atl byggnaden inte får utgöralagertillgäng ersätts med en bestämmelse att byggnaden skall innehas förstadigvarande bmk. Föregen del för jag anföra följande. Fastighet, som har anskaffats för 1978/79:210 116 stadigvarandebruk i byggnadsrörelse, t. ex. kontor och förråd, anses i skattehänseendeutgöra omsällningslillgång för den händelse fastigheten har uppförts ellerbyggts om i rörelsen. innebär all investeringsfond f n. inte kan användasför arbeten på sådan byggnad. Jag är inte beredd alt nu förorda någon ändring idetla avseende. Som jag lidigare framhållit är dock min avsikt alt senare i årredovisa ell förslag beträffande byggnadsföretagens beskallningsförhällanden.Det kan dä finnas anledning atl på nytt ta upp frägan om byggnadsförelagsmöjlighet all utnyttja investeringsfond för olika ändamål. Haretl förelag upplåtit bostad för den i rörelsen anställda personalen i dennadess egenskap skall bostadslägenheterna anses vara använda i rörelsen (punkl 1andra slyckel av anvisningarna lill 24 § KL). innebär allinvesteringsfond f n. kan användas för exempelvis en ombyggnad av en sådanfastighet. Denna möjlighet kan utnytljas för atl bereda obehöriga förmåner ålpersoner med ägariniressen i företaget eller ledande personer i detla ellernärstående till sädana personer. Mot bakgrund av det anförda bör enligl minmening investeringsfond inte få las i anspråk för arbeten på byggnad som äravsedd all användas som bostad. Samma begränsning bör gälla i fråga ombyggnadsarbeten på en jordbmksfastighel. F.n. kan investeringsfond användas för bidrag till ny-, till- eller ombyggnad avbostad eller välfärdsanläggning för arbetstagare eller tidigare arbetstagareutan ledande ställning hos företaget eller delta närstående förelag. Det tordealdrig ha förekommit alt etl förelag ansökt om alt fä ta sin investeringsfondi anspråk för detta ändamål. Med hänsyn lill della och dä en möjlighet att föutnyttja investeringsfond för bidrag av delta slag uppenbarligen kan ge upphovtill lillämpningssvårigheler, föreslår jag alt del ifrågavarande ändamåletutmönstras ur investeringsfondssyslemet. Investeringsfondfår, om särskilda skäl föreligger, f n. tas i anspråk för arbeten på olika slagav markanläggningar. Tillåtna ändamål är exempelvis kostnader för vägarbete,anordnande av vatten- och avloppsledningar saml iordningställande av markområdeför sjöreglering och kraftverksbygge. Avskrivningsunderlagetför markanläggningar utgör 75 96 av nedlagda kostnader (punkt 16 femte stycketav anvisningarna till 29 § KL). Har investeringsfond lagils i anspråk föranskaffning av markanläggning har dock i rättspraxis godtagits all fonden iförsta hand utnyttjats för den inte avskrivningsbara delen avanskaffningsvärdet. Fondutnyttjandel innebär således att den avskrivningsbaradelen av en markanläggning ökar från 75 96 till 100 96 av anskaffningsvärdet.Enligl min mening är denna konsekvens av fondutnyttjandet inte befogad. Medhänsyn lill detta föreslär jag att investeringsfond får användas föravskrivning av endast sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som fördras av genom åriiga värdeminskningsavdrag. En bestämmelse av denna innebördhar förts in i 5 § första stycket c) lagförslaget. Pä samma ställe har ocksäangetts att investeringsfond för användas för kostnader för främjande avskogsbruk eller Prop.1978/79:210 117 Den exemplifiering av olika arbeten avsedda att främjaskogsbruk och av olika slag av markanläggningar som ges i den nuvarandelagstiftningen behövs inte i den nya lagen. 1 sisia styckel föreskrivs istället atl del vid inkomsttaxeringen använda markanläggningsbegreppet, liksomde vid inkomsttaxeringen använda byggnds- och invenla-riebegreppen, gäller vidlillämpning av investeringsfondssystemet. Har ell företag fåUtillstånd att la investeringsfond i anspråk under flera på varandra följandebeskattningsår, kan förelaget enligl nu gällande regler la ul de molinvesteringsfonden svarande medlen från redan underdel försia året.Uttaget innebär inle all investeringsfonden i teknisk mening har tagits ianspråk. Ianspråklagandet sker i stället genom den bokföringsåtgärd varigenomfonden minskas. I princip gälleratt avskrivning mot fonden skall göras underdet beskattningsår dä byggnads- eller anläggningsarbete ulförts eller dåmaskiner och andra inventarier levererats. Får fonden utnyttjas för löpandedriftkostnader, t. ex. underhåll av en byggnad eller en markanläggning, skallfonden las i anspråk under del beskattningsår då koslnaderna enligl godredovisningssed bort redovisas i bokföringen. F. n. finns ett undanlag fråndessa principer. Om nämligen investeringsfond får las i anspråk under flera påvarandra följande beskattningsår för bl. a. byggnads-eller fartygsinvesteringaroch arbeten pä vägar eller floltleder, har företaget rätt alt del sista åretgöra avskrivning mol fonden för samlliga ackumuleradeinvesteringskostnader. Denna räll att skjuta upp själva ianspråklagandet börgälla ocksä i den nya lagen.