prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Ramuinyiljandel uppgick då lill för n-garaniier och 70 96 för u-garanlier. Mängden utestående utfästelser ökade markant från den 30juni 1977 lill . Utfästelser om n-garanti ökademed 59 96 och utfästelser omu-garanti , vilket ger en genomsnittlig ökning med 65 96. Drygt tvåiredjedelar av utestående utfästelser avser nu export lill , jämfört med någol över hälften lidigare. Stora aflarer, med garanlibeloppöverstigande 200 milj. kr., svarar för ungefär en tredjedel av uteslående förbindelser. Exporlaffärer av löpande natur med kort kredittid spelaren stor roll i EKN:s dagliga verksamhei. Under /78 avsåg inle mindreän 92 96 av antalet lämnade garantiförbindelser affärer med kreditlider på högst elt år. Dessa affärer,som är många till antalet, omfattade dock mindre än hälften av den per den sista juni 1978utestående förbindelsesumman. De betydligt färre aflarerna med enkredittid överstigande omfattade 62 96av denna summa. exempel visar på den stora betydelse för EKN:s risktagande som de stora aflarerna medlång kredittid har. Nämndens garanligivning har blivitkraftigt koncentrerad lill ell mindre anlal länder. Det kan nämnas alt tioländer vid verksamhetsårets slutsvarade för av de uteslående garantiförbindelserna. Denna koncentration av nämndens engagemang samtdet faktum alt del för varje enskiltland rör sig om relalivi stora garantisummor har föranlett nämnden att utreda möjligheten att förbättrametoderna för att avgöra när dessengagemang rörande ett visst land börjar närma sig sin övre gräns. 1 dennautredning företar nämnden även en översyn av de riktlinjer som ligger till grund för dess verksamhet och lämnar förslag lill vissa preciseringarav dessa som forlsällningsvis bör beaktas med hänsyn till statens åtaganden. Förslag planeras under våren1979 läggas fram för medriktlinjer för den fortsatta garantigivningen. En exportkredil-garanli är en ovärderlig hjälp för ell förelagsom ger sig ul på nya oprövade marknader,vilkei svenska exportörer i allthögre utsträckning kommil att göraunder senare tid. En fortsatl offensiv exportsatsning är av stor betydelse för den svenska ekonomin och för sysselsättningeni vårt land och det är därförväsentligt all EKN:s möjligheter tillfortsall utökad garanligivning förbäliras. EKN har under verksamhetsåret betalat ut skadeersättningmed 188,6 milj. kr. medan 54,3 milj. kr. Merparten av utbetalningarna har föranletts avuteblivna betalningar från , men även avseende vissa andra länder harstora utbetalningar måst göras. Under årel har inlernalionella överenskommelser nåtts om att medges. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 20 , och , För EKN:s del innebär della påfrestning på nämndens reserver, då man inte kan räkna med attåtervinna utbetalade beloppförrän tidigast . De berörda ländernas ekonomiska silualion haremellerlid varit sådan all en skuldkonsolidering visat sig oundviklig som en del i etl ekonomisklsaneringsprogram. Åtskilliga tecken tyderpå ati fler länder kan komma i samma situation , med ylterligare belasining på EKN:s reserver somföljd. De senasie åren harvolymen av EKN:s ålaganden vuxil myckel snabbi. Från all ha uppgåll lill cirka 7,9 miljarder kr.har de lolala ålagandena femdubblais lill 39,3 miljarder kr.Garantigivningens belydelse försvensk exportindustri åierspeglas i all desstillväxttakt underen lid avhårdnande konkurrens på exportmarknaden varit mångdubbelt högre änexportens tillväxttakt. Varken EKN:skursgarantisystem.som ger försäkring mot valuiakursför-lusler och infördes I juli1976, eller dess invesleringsgarantisysiem har uinylljals under delgångna årel. Underdel gångna årelhar vissa framsteg gjorts idet internationella arbelel all begränsa förekomsienav slalligl slödd finansiering av exportkrediter. En överenskommelseträdde i kraft och har 22 länder däribland anslutil sig. Överenskommelsen är dockbristfällig i fiera avseenden. avser därför fortsätta aklivl verkaför alt den förbäitras ochall reglerna stramas upp ytterligare. Under vårriksdagenbeslutades atl det system för exporlkreditstöd i form av avdrag vidinkomsttaxeringen för viss räntekostnad som tidigare funnits skulle byggas ul.Samtidigt flyttades hanteringen av sysiemel över lill EKN, som fick i uppdrag alt pröva om kreditvillkoren ide enskilda ärendena var sådana alt stöd kunde motiveras. Beslul om stödetsstorlek fattas därefter av taxeringsmyndigheteroch . Systemet skall utvärderas efter en treårigförsöksperiod. exportråd(SE) inrättades genom elt avtal mellan svenska staten och (). Den Ijuli 1975 trädde elt nytl och inie tidsbegränsat avtal i kraft (prop. 12, NU1975:9, rskr 1975:72). SE:s uppgiftär att som centralt organ planera, samordna och genomföra ålgärder föratl främja export. SE leder ochförvaltar handelssekreterarorganisaiionen. Handelssekreterarnas uppgift äralt öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell service särskilti fråga om marknadsföring. Organisationen består av 28 handelssekreterarkontoroch en handelsavdelning. En arbetsgrupp inom handels- och utrikesdepartementenarbetar f. n. med en översyn av export-främjandeti utlandet. Sverigehar en betydande exportpolenlial i sina mindre och medelstora 1978/79:100 Bilaga 14 21 För siöd lill dessa förelag görsinsalser i form av uppsökande verksamhei, såsom exporllräffar ochförelagskonsullalioner, undersökande verksamhei, exempelvis subventionerademarknadsundersökningar vid handelssekrelerarkontoren och exportfrämjandeverksamhei i form av säljresor och exporichefer au hyra. De exportfrämjande ålgärderna föreslåsintensifieras ytterligare bl. a. genom förstärkning av resurserna förexportfrämjande verksamhei i . För alt tillmötesgå en ökad efterfrågan påsvenskt lekniskl och adminislralivl kunnande från ulvecklingsländer har ienlighel med beslul elt aktiebolag bildals, som på kommersiella villkor skall siälla svensk kompetens ochkapacitet inom hela ijänslesekiorn lill förfogande för ulvecklingsländer.Bolaget ägs gemensami av stålen och näringslivet. Anslagen tillexportfrämjande åtgärder m. m. föreslås öka med 10,8 milj. kr. till 75,2 milj.kr. turistrådbildades som en stiftelse av svenska slalen, svenska kommunförbundetoch landstingsförbundet. Rådel började sin verksamhei , ochhar till uppgift all som centralt organ planera, samordna och genomföraåtgärder för alt främja marknadsföring av turism i . 1 första hand skallbehovet av semester- och rekrealionmöj-ligheier för en bred allmänhel i Sverigeoch i de övriga nordiska länderna tillgodoses. Rådel skall vidare söka la lillvara möjligheterna atl öka valutainfiödel genom utländsk turism i ochdärvid särskill beakta marknadsföring av ledig kapacitet. Föratt underlätta resandei i och lill verkar turistråd fören förändring av strukturen inom svensk lurism, Sålundp medverka.' rädel i bl.a. ulveckling av regionala produktions- och bokningsorgan. Detla arbele gesforlsall prioriiei. För lurisirådelsverksamhei föreslås en ökning av anslagel med 2 milj. kr. till 26,8 milj. kr. Del ekonomiska försvareibygger i allt väsentligt på delfredstida samhällels resurser. Planläggning och övriga beredskapsåtgärder ifred inriklas på att göra det möjligt att vid krig, avspärrning och i vissutsträckning även vid andra kriser tillhandahålla de varor och ijänsler sombehövs för landets försörjning och försvar. Del ekonomiska försvarei innefaUaralla de personella och materiella resurser samt den verksamhei i övrigi somkrävs för alt uppnå en lillfredsslällande försöriningsberedskap. Sålunda ingårberedskapsålgärder som berör råvaruproduktion, industriell förädling, handel,försöri-ning med energi och arbetskraft, transportverksamhet, väghållning,post- och Prop.1978/79:100 Bilaga 14 22 bankväsende m. m. En vägledandeprincip i beredskapsplaneringen är all den som ansvarar för en viss för delekonomiska försvaret belydelsefull verksamhei i fred också bör ha ansvar för dennaverksamhei i krissituationer. Härigenom möjliggörs en smidig övergångfrån freds- lill krissamhälle. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF) svarar för erforderlig samordning och för sådana ålgärder som inlefaller inom annan myndighets ansvarsområde.Ny organisation för ÖEF infördesunder . Den nya organisationen anknyter lill den indelning av verksamheten i s. k.program som tillämpas vid ÖEF. har medbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr. 1976/77:311)och (prop. 1977/78:100, FöU 1977/78:20, rskr. 1977/78:241)fastslagit alt huvuddelen av det ekonomiska försvaret vid uigången /83 skall kunna klara de påfreslningar på vår försörjning som en cirka ellårigavspärrnings- eder krigssituation kan medföra. För fredskriserskaW del ekonomiska försvarei ha en ulhållighel moisvarande ire månadersnormal förbrukning av olja, petrokemiska produkler och vissa syntetgarner samten till två månaders förbrukning av vissa legerings-melaller (prop. 1975/ 76:152, FöU 1975/76:35,rskr. 1975/76:298 saml prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr. 1976/77:311). Verksamhelen inom del ekonomiskaförsvarei inriklas främst på alt genominvesteringar i beredskapslager och produktionskapacitet saml genom olika slag av produklionsförberedelser uppnå deuthålligheismål som har fastställt. besluladeunder om särskilda mål för försönningsbered-skapen på sko- ochtekoområdena (prop. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr. 1976/77:238 ochprop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr. 1977/78:81). Målel är all försörjningenpå dessa områden ska under en kris av ungefär ire års längd. Regeringen lillsailevåren 1977 en delegaiion med uppgift all leda en effeklivisering och omstrukturering avskoindustrin. Delegationen överiämnade i augusli 1978 en rapport med förslag tillåtgärder. Bl.a. mot bakgrund av delegationens rapport lämnade regeringen inovember 1978 förslag till riksdagenom åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdel (prop. 1978/79:60). Ipropositionen föreslogs bl. a. atl en omslruktureringskall ske av branschen och atl etl skoinslitut skall bildas för att bistå branschen i vissa centrala funktioner.Regeringens förslag har godtagits avriksdagen (FöU 1978/79:18, rskr. 1978/79:117). Regeringen avseralt förelägga förslag om en långsiktig plan förhur försörjningsberedskapen skall tryggas på tekoområ-dei. För ekonomisktförsvar föreslås inom område anslag om ca 271 milj. kr. vilket är enökning med ca 37 milj. kr. För uibyggnad avlagerutrymmen föreslås 1 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 23 48,5 milj. kr. Förslag i fråga om anslag för delekonomiska försvarei las även upp på jordbruks-, kommunikations- och arbelsmarknadshuvudlillarna. deltar idel inlernationella samarbeiei på palenl-, varumärkes- och mönslerområdei inom bl.a,väridsorganisalionen för den inlellekiuella äganderäiien () och Europarådel. är ell fackorganlill FN. Sedan den s. k.konvenlionen om paienlsamarbeie (PCT) aniogs , har ell omfattande förberedelsearbete inför konventionensikraftträdande ägt rum inom WIPO.Konventionen, som irädde i kraft , har med stöd av riksdagensbeslut ratificerats av . För del har PCT börjal lillämpas prakliski isamband med au ny palenllagsliftningIrädde i kraft . Enligl PCT skall nyhels-granskning och preliminär palenlerbarheisprövningske endasi vid ell fålal paienlverki världen. Palenl- och regisireringsverkel (PRV) har siällning som iniernationell myndighet för nyhelsgranskning(PCT I) och preliminär palenlerbarheisprövning (PCT II). aniogs den s. k. europeiska palentkonveniionen(EPC)somSverige harunderlecknal lillsammans med 15 andra sialer. Konvenlionen innebär bl. a. all elleuropeiskl paienlverk med säle i Miinchen skall kunna meddela palenl som blirgällande i alla eller vissa av deansluina slalerna. EPC har iräll 1977. Del europeiska patentverkel har öppnat sin verksamhet . har ifebruari 1978 efter beslul ralificerai EPC som därefter har börjal lillämpas samlidiglsom PCT, dvs. PRVkommer all verka bi. a. som PCT-myndighel för sökande från de nordiska länderna. kommer all vara lill fördel för nordiska paienlsö-kande ochnordisk induslri. Avsikien med PCT och EPC är alt minskadet dubbelarbete som förekommer vidbehandling av palenlansökningar. Konventionerna beräknas successivt medförapraktiska konsekvenser för . Genom PCT vänlas ell slörre antal utländska ansökningar än lidigare. PRV kanemellertid under 1980-lalel lolallsell Ici räkna med en minskning av anlalet ansökningar på grund avinverkan av EPC. Efterfrågan påvarumärkes- och mönslerskydd samt på godkännande av namn ligger på enrelativt stabil nivå. Anlalet bolagsbildningar ligger på en låg nivå jämförl medbörjan av 1970-lalet och väntas öka endast i långsam takt. Underen övergångsperiodfram till den vänlas dock en kraftig ökningav anialei regislerändringsärenden lillföljd av höjningen av minimi-kapiialei för akliebolag. PRV:s bolagsbyråhar i enlighet med regeringens beslul påbörjaten omlokalisering etappvis till . Slutlig fiyttning planeras skeunder juni månad 1980. För PRV föreslås en anslagsökning med 10,8 milj. kr. till80,1 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 24 Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Allmännaprisregleringslagen (1956:236)har varit i kraft . Enredogörelse för de prisreglerande åtgärderna fram lillden 26 oklober lämnades i prop.1978/79:34 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen(1956:236), Prisslopp infördesden 24 oklober 1978 på blöjor och mjukpapper saml på plasigolv, den 10november 1978 på bensin och eldningsolja och på siaribaiierier. Vid uigången av år1978 gällde prisslopp för viktigare livsmedel (köllvaror, mjölk och ost samlmjöl och malbröd), blöjor och mjukpapper, plasigolv, siaribatierier samt bensin ocheldningsolja. SPK administrerarprisreglering och svarar därutöver för en aktiv prisövervakning. förslag från SPK omprisövervakning pä boendeområdet kommer altskyndsamt övervägas inom handelsdepartementel. Prisregleringskommitlén(H 1975:06) har avlämnal delbeiänkandei (Ds H 1978:2) Prissioppei påvissa baslivsmedel - en översyn. Belänkandel har remissbehandlais och bereds f.n. inom handelsdepariemenlei, Konsumeniverkei harlill uppgift all slödja konsumenlerna och förbällra deras siällning på marknaden. Eu vikiigl medel idelta arbele är de rikllinjer för förelagens marknadsföring ochprodukiulformning som verket lar fram. Konsumentverketär huvudman för försöksverksamheten vidallmänna reklamations nämnden. Anslagen förstod lillkommersiell service förs upp med oförändrade belopp i avvaktan på den regionalpoliliska proposition,som regeringen avser alt lämna . (H 1974:05) lämnade belänkandel (SOU 1978:9) Nykonkurrensbegränsningslag. Förslaget har remissbehandlats ochbereds f. n. inom . En proposilion med förslag lill bl. a. skärpta bestämmelser mol skadligakonkurrensbegränsningar avses föreläggas . 1975 årsafrärslidskommitlé avlämnade betänkandet (SOU 1977:72) Affärstiderna.Regeringen har efter remissbehandling av betänkandet meddelatalt man inte ämnar föreslå någonny reglering av aflarstiderna. Motiv för detta har varit atl några avgörande olägenheterinte har följl av de fria afrärsliderna medan uivecklingen för konsumenternahar varit positiv. Utredningen omregional konsumentpolitisk verksamhet (H 1976:04) -RKV-uiredningen -har lämnal belänkandel (SOU 1978:16) Regional konsumentpolitisk verksamhei.I prop. 1978/79:57 lämnar regeringen förslag till inrikining av den regionala konsumentpolitiskaverksamheten. (H 1976:02) har slutfört sitt arbete och lämnal belänkandel (SOU 1978:40)Tvisllösning på konsumenlområdei. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 25 Förslagel har remissbehandlais och bereds f. n. inomhandelsdepariemenlei. Hotell-och reslaurangutredningen (H 1974:01) har i maj1978 överlämnat betänkandet (SOU 1978:37) Hotell- och restaurangbranschen. Betänkandet harremissbehandlats och bereds f. n. inom handelsdepartementel. (H 1974:04) har i oklober 1978 lämnal betänkandet (Ds H 1978:5) Handeln med skrotoch handeln med begagnade varor. Betänkandetremissbehandlas f. n. deltar i det internationella samarbetet ikonkurrens- och konsumenlpolitiska frågor som bedrivs inom bl. a. och Europarådel.På konsumenlområdeihar därvid särskild tonvikt lagts på arbetel med marknadsförings- ochproduklsäkerhelsfrågor. På konkurrensområdet gäller samarbetet främstålgärder mot konkurrensbegränsningar med internationell räckvidd. Del nordiska samarbetet i konsumentfrågor bedrivs inom ennordisk ämbelsmannakommittéunder . I della arbele prioriteras bl. a. samordning avundersökningar, varuprovningar och produktsäkerhet. Svenskapenninglotteriet aktiebolag och Aktiebolaget ökade sin omsättning del senasieverksamhelsårel. intäkter av lottförsäljningen under år1978 beräknas ha uppgåll lill 773 milj. kr. (710). 1 de 23 penningloileriernasåldes 31 milj. loiier (25,4). Tolvnummerloiterier anordnades och 6 milj. loller (8,7) såldes. av dessa loilerier anordnades på regeringens uppdraglill förmån för Riksidrollsförbundel i anslulning till dess 75-årsjubileum. Liksom anordnades elt särskilt lotteri för kullurella ändamål.Av bolagets intäkter beräknas 344,6milj. (331,9) tillfalla statsverket. Härav utgörs 66,2 milj. kr. (55,2)av lollerivinsiskait. Omsäliningen hos Tipsljänsi beräknas hauppgåll lill I 068 milj. kr. (1 003). Till slaisverkel beräknas 472 milj. kr. (495) hainlevererais, därav 152 milj. kr. (198) i form av lotlerivinstskailochs. k. radskatten har avskaffatsgenom riksdagsbeslut . I anslulning härtill höjdes radprisetfrån 50 till . Frågan om förbud mot spel på s. k, enarmade banditer ochliknande apparaterhar ånyo behandlals av (prop, 1978/ 79:20, NU1978/79:11, rskr. 1978/79:45). Beslulel innebär all del fr. o. m. blirförbjudet atl anordna spel på spelautomaterdär vinsl utgörs av pengar,värdebevis, spelpoletter eller liknande. Vidare blir del fr. o. m. förbjudet au inneha sådan spelauiomal utan tillslånd. Spelpå fartyg kan lillålas om del sker i anslulning till internationellt avtal om begränsning avautomatspel. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 26 , sominrätlades i avvakian på resullalei av loiieriulredningensarbele,fortsällersinverksamhei. Nämnden härden I juli1978 uilokaliserals lill Sirängnäs, Tullverkel har lilluppgift all debilera, uppbära och redovisa lull saml vissa skaller och andra avgifter. Verkel övervakar vidareefterlevnaden av särskilda beslämmelser ominförsel och ulförsel av varor och ulövar i övrigi uppsikt över trafiken lill och från utlandet saml fullgör kontrolluppgifter,som sammanhänger därmed, och vissaandra övervakningsuppgifter. Verkel svararäven för ålgärder lill havs och ikustvatinen, och för allavvärja eller begränsa skada lillföljd av ulfiöde av olja eller annal, som kan medföra skada. Tullverkels arbele har ändrals somföljd av all en ny tullprocedur och en genomgripande organisationsändringbörjade genomföras fr. o.m. Delta har möjliggjort en successiv minskning av personalbehovet särskill påtulltaxeringsområdet. har tullverkel pålagtsnya resurskrävande arbetsuppgifter, t. ex.olje- och kemikaliebekämpning till sjöss och havsfiskeövervakning i den utvidgadefiskezonen. Smugglingsbekämpning av narkotika ochhavsfiskeövervakning är verksamhetersom även i fortsättningen bör ges hög prioritet av . Genomomprioriteringar bör ökade personalinsatser avdelas härför. Därulöver beräknas medel för ylterligare tretjänsier inom dessa prioriterade områden. Vidare beräknas vissa medel förytterligare en besättning om sex tjänsier lill del nya utsjöbevakningsfartyg som planeras bli levererat under försommaren1980. 1978/79:49om vissa varvsfrågor har en tidigareläggning av beställningen av ett andrautsjöbevakningsfartyg för tullverkel anmälis. Medel för detla ändamål och förersättningsanskaffning av en tulljakt lill en sammanlagdkostnad av 33,6 milj. kr. föreslås bli anvisade på lilläggsbudgel I! För föreslås anslaget Förvaltningskostnaderöka med 32,4 milj. kr. kr., medan anslagel Anskaffning avviss materiel föreslås minska med 15,1 milj, kr. lill 10,8 milj. kr, Krigsmaterielinspektionenskonlroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade vid årsskiftet1978/79 125 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdet för var 2 328milj. kr.,en ökning med 125milj. jämfört med är1976. Underår 1978 har ca 1 450 utförselansökningar behandlats. 1978/79:100 Bilaga 14 27 ulförsellillstånd uppgår till etlvärde av ca 1 IOO milj, kr. Medelvärdet av krigsmalerielexporten under perioden1975-1977 var ca 0,7 96 av den lolala exporten. Anslagsförändringar inomhandelsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten1978/79 framgår av följande sammanställning. 1978/79 1979/80 m, m. m, m. m, m. Pris-, konkurrens- och konsu- m, m. Summa för driftbudgeten 1040,0 1126,4 -I- 86,4 Slatens allmännafaslighetsfond '0,6 3,2 + 2,6 Fonden för låneunderstöd 63,5 110,1 + 46,6 Fonden förberedskapslagring 38,5 48,5 -(- 10,0 Diverse kapitalfonder 6,9 1,0 - 5,9 Summa för kapitalbudgelen 109,5 162,8 -l- 53,3 Totalt förhandelsdepartementet 1149,5 1289,2 -1-139,7 Prop.1978/79:100 Bilaga 14 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågorna underlitlera A punkterna 1-4, B, C, D, E, F, G på driftbudgeten samtkapitalbudgelen; statsrådet avser frågorna under litlera A punkterna 5-6. Anmälantill statsbudgeten för /80 såvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde. 1977/78 Utgift 11638 772 1978/79Anslag 11941000 1979/80 Förslag 13 110 000 Handläggande personal Övrig personal + 1 -1- 1 + 2 Lönekostnader Reseersättningar (även Expenser 10 829 000 230 000 900 000 + I 023 000 + 23 000 + 105 000 1- 1 151 000 + 1 169 000 1978/79:100 Bilaga 14 29 Med hänvisning lill sammanslällningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer alt regeringenföreslår alt lillHandchdepariemeniei för /80 anvisa elt förslagsanslag av , 1977/78 Utgift 5 943 033 Reservation 25 843 1978/79 Anslag 4 060 000 1979/80Förslag 3 160 000 För nästa budgelår beräknar jag kostnaderna förkommittéverksamheten till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Kommitléer m.in. för /80 anvisa elt reservationsanslag av . 1977/78 Utgift 192 970 Reservation 51954 1978/79 Anslag 165 000 1979/80 Förslag 165000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl lill Extrai(/,i;///c/-för /80 anvisa ell reservalionsanslag av 165 000kr. 1977/78 Utgifl 284 930 1978/79 Anslag 378 0001979/80 Förslag 404 000 Krigsmaterielinspektioneninom handelsdepartementel utövar konlroll över tillverkningen av krigsmaterieloch handlägger ärenden rörande tillstånd lill export av sådan materiel. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhei skall bestridas genom avgifterfrån tillverkare av krigsmateriel. 1978/79:100 Bilaga 14 30 -1- 3 000 378 000 -I- 26 000 Med hänvisning lill sammanslällningenhemställer jag atl regeringen föreslår att tillKrigsmaterielinspektionen för /80 anvisa etl förslagsanslagav , Kostnader för nordiskt samarbete 1977/78 Utgift 354 728 1978/79 Anslag 275 000 1979/80 Förslag 350 000 Från anslagel beslrids kosinader för deltagandei samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet och nordiska ministerrådetsställföreträ-darkommitté samt för deltagande i andra former av nordiskt samarbete.Jag beräknar medelsbehovel för nästa budgelår till . Jaghemsläller alt regeringen föreslår att lillKosinader för nordiskl samarbeie för /80 anvisa etlförslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmänna budget För innevarande budgelår har till Nordiska ministerrådets allmänna budget anvisats elt förslagsanslag av 28 457 000kr. Nordiska ministerrådels allmännabudget omfatlar ett budgetår som sammanfaller med kalenderåret. fastställde den 31 mars1978 ministerrådets allmänna budget för år 1979.1 statsbudgeten för budgetåret1978/79 har medel anvisats för atlbestrida andel av kostnaderna för ministerrådets allmänna budget (prop. 1977/78:173, UU1977/78:15, rskr 1977/78:351). Budgetenför kommeratl behandlas inom . Jag avser senare atl föreslåregeringen alt för vid 1978/79års lägga fram en särskild proposition rörande anslag för atl bestrida andel av kosinaderna förministerrådets allmänna budget underår 1980. I avvakian härpå bör anslagel föras upp med oförändrat belopp. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 31 Under åberopande avdel anförda hemställer jag all regeringen föreslår