prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — LOföreslår att resurser genom ställs till löntagarorganisationernasförfogande för tolkservice och översättningsarbete. För LO:s vidkommande bör dekanaliseras till Arbetarrörelsens internationella centrum. TCOser med tillfredsställelse på utredningens synpunkter beträffande . Det belopp som av utredningen föreslås tillfalla institutet serdock TCO som alltför knappt men utgår ifrån att det är ett första steg i engradvis upprustning. Erfarenheter av TCO:s samarbete med institutet påarbetsmarknadsområdet visar att institutels resurser på detta område är klartotillräckliga för att tillgodose väsentliga minimibehov. Utredningenssynpunkter rörande utlandsprogram har tagits upp i etttjugotal remissyttranden. Flertalet remissinstanser delar eller har ingenerinran mot utredningens bedömning att utlandsprogrammens stmktur ochomfattning i stort bör bibehållas. Från flera håll understryks förslaget omprioritering av programexporten och sändningarna på svenska. Med hänvisningtill det bristfälliga underlag för bedömning av utlandsprogrammens effekter ochfunktion som utredningen pekar på efterlyser några remissinstanser en förnyadprövning av utlandsprogrammens roll. Statenskulturråd instämmer i utredningens förslag om prioritering inom ramen för enreellt oförändrad budget av de svenska sändningarna och programexporten.Kulturrådet anser att det är viktigt att en förnyad översyn avutlandsprogrammens verksamhet och funktion mycket snart kommer till stånd. SAFunderstryker betydelsen av programexporten och anser att utlandsprogrammen påsikt bör ges ökade resurser att verka inom den officiellaSverige-informationen. betonar vikten av ökaderesurser fill export av radio- och TV-program. tror attsändningarna på främmande språk har stort värde men anser att en ordentlig mottagarstudiebör göras innan ytterligare resurser tillförs. SverigesRadio delar utredningens bedömning att exportprogrammen spelar en viktig rollför Sverige-informationen utomlands och skulle vilja öka programexporten tillfler utomeuropeiska språkområden. Ökad satsning på programexport och svenskasändningar kan endast åstadkommas genom att ökade medel ställs tillutlandsprogrammens förfogande, hävdar , som finner det angelägetatt resurser ges för att upprätthålla den hittillsvarande verksamheten. Enomfördelning av nuvarande anslag skulle, enligt , tvinga framnedläggning av program på vissa språk. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar understryker starkt betydelsen av utlandsprogrammenssändningar ur informationssynpunkt, framför allt i en kris- ellerkrigssituation. En förutsättning för deras effektivitet är enligt nämnden redan i fredstid har omfattande och regelbundna program. Nämnden är ilikhet med utredningen medveten om möjligheterna till störning avutlandsprogrammens sändningar. påpekas emellertid att det i ettkris- eller krigsläge inte behöver ligga i stormakternas intresse att sökastöra svenska kortvågssändare. framhåller på denna punkt att det knappastheller är praktiskt genomförbart att fullständigt störa utsändningarna. Verketanser att utlandsprogrammen alltjämt utgör en värdefull resurs i kritiskalägen. Prop.1978/79:147 85 Några remissinstanser uttalar sig om förslaget alt S v e ns k - i n t e r-nationella pressbyråns behov av ökade medel bör kunnatillgodoses av och allmänna exportföreninggemensamt. anser att det inom Svensk-in-temafionellapressbyrån finns en outnyttjad potential av kunnande och förmåga som man bör tatill vara genom att ge den ökade resurser. LO hävdar att betydande statliga bidrag satsas pånäringslivets internationella information medan löntagarorganisafionernasaknar sådana bidrag. LO anser att staten har behov av att i olika former tillutlandet förmedla nyheter om svenskt samhällsliv och svenska förhållanden i vidbemärkelse. Utöver det egna nyhetsmaterialet skall material från olika intressenteri samhället förmedlas. De organ som har ansvar för denna förmedling bör enligt LO:suppfattning vara helt fristående från utomstående intressen. Statligt stöd börenligt LO ges till bl. a. näringslivets och löntagarorganisationernasinformationsverksamhet. 7'CO anser atl Svensk-internationella pressbyrån medhänsyn till sina uppgifter och sin ställning bör vara helt finansierad medstatliga medel. Sammankopplingen med näringslivsorganisationer bör sålundaupphöra. Det material som Pressbyrån förmedlar kan därmed uppfylla kravet påsaklighet och mångsidighet på elt mer tillfredsställande sätt. SAF inslämmer i utredningens rekommendation om fortsattstöd till tidskriften och anser att en breddning till flerspråkområden är väl motiverad. menar atl Nowger ett mycket värdefullt bidrag till formandel av Sverigebilden utomlands.Upplagorna bör ökas, fler språkgrupper införas och målgrupperna breddas. Föratt åstadkomma detta krävs specialresurser vilka bör tillskjutas av statligamedel genom inköp av prenumerationer. finner det angeläget atltidskriften får stöd och resurser för att vidareutvecklas enligt nuvarandeinriktning. Verket anser dock att samhällsintressena i fortsättningen bör kommalill uttryck på ett mer markant sätt, så att de slarka företagarintressen somgör sig gällande vid utformningen av tidskriften balanseras bättre. Flera remissinstanser anser i likhet med utredningen attmånga o r-ganisationer och folkrörelser behöver stöd för att kunna öka sin internationellakontaktverksamhet. Några hänvisar härvid till den utredning om folkrörelsernasinternationella kontakter som f. n. görs inom kommundepartementet. Statenskulturråd beklagar att ulredningen inte ansett sig ha möjlighet att presenteraförslag som främjar organisationernas möjligheter att medverka i den svenskautlandsinformationen. Även Folkets husföreningarnas riksorganisation säger sigi utredningen sakna ett samlat grepp beträffande folkrörelsernas medverkan iinformations- och kulturutbytet med andra länder. LO framhåller att det unikamed starka idébärande och internationellt inriktade folkrörelser borde haföranlett en djupare analys av ämnet och förslag om Ökade samhällsinsatser förderas informations-och kulturutbyte. Ett statsbidrag till Arbetarrörelsensinternationella centrums bulletin och till LO:s internationellainformationsinsatser skulle också ligga i linje med utredningens direktiv,påpekar LO. Liksom LO anser ytterligare några remissinstanser attstatliga bidrag borde utgå fill folkrörelsernas internationellt inrikladeinformationsverksamhet. Folkparkernas centralorganisation anser det rimligt attstaten ger bidrag till folkrörelserna för informationsinsatser. 7 1978/79. Prop,1978/79: 147 86 driva informationsverksamhet i länder varifrån enbetydande utvandring nen understryker att det är av särskild vikt att folkrörelsernakan be-till sker. TCO yrkar för sin del att statligt bidrag skall utgåockså till fackliga löntagarorganisationers informationsverksamhet. Statliga insatser till stöd för folkrörelsernasinternationella kontaktverksamhet efterlyses även av Folkbitdningsförbundel,ungdomsorganisationers landsråd. Enligt utredningen måste kulturlivets fria och självständigaställning vara en huvudprincip också för det internationella utbytet. Enförstärkning av de statliga resurserna till kulturutbyte måste ha som mål attstimulera en mångsidig verksamhet, inte att styra denna verksamhels inriktningoch innehåll. Denna grundsyn delas, mer eller mindre uttryckligt, avalla remissinstanser, men några pekar på de konflikter som kan uppstå vidutbyte med länder med ett annat synsätt. Ambassaden i , t. ex., noteraratt i och med att man har konstaterat att kulturutbytet har elt allmänpolitisktvärde måste man också erkänna att dess genomförande inte alltid helt kanfrikopplas från överväganden rörande effekten på konkreta svenska intressen iett visst land. Ambassaden i understryker att kulturutbytet måste ägarum på båda parternas villkor. Rikskonserler framhåller för sin del att ettcentralt problem som utredningen inte närmare analyserar är den starkakommersiella styrningen av den internationella musikmarknaden. Liknandesynpunkter framförs av en rad instanser på musikområdet. Även barnfilmrådetbeklagar att utredningen inte har haft möjlighet att göra någon genomlysningav det omfattande kultur- och informationsutbyte som sker på kommersiell väg,eftersom just utbytet av bamfilm till största delen sker på kommersiella grunder.Också m. fl. tar upp frågan om det kommersiellt styrdakulturutbytet och framhåller att en kartläggning av detta är angelägen. Utredningen understryker kraftigt behovet av en förstärkningav de statliga bidrag som i olika former utgår till kulturlivets internationellautbyte. Alla remissinstanser instämmer i denna bedömning. , Svenska unescorådet och en radinstanser i övrigt anför att som också utredningen framhållit de ökningarsom det varit möjligt att rymma inom ramen för utredningsförslaget inte ärtillräckligt omfattande. Behovet av en samordning av resurserna understryks iåtskilliga yttranden, bl. a. från , . Operan,, statens konstmuseer och LO. Många menar att denna samordning börske inom ramen för . Detta är institutets egen uppfattning.Liknande synpunkter framförs av flera ambassader, RRV, riksanlikvarieämbeletoch slalens historiska museer, NUNSKU, unescorådet, m. fl. Statskontoret förordar en starkare betoning avSvenska institutets roll som "kulturinstitut" och aktualiserar enöverföring av det departe-mentala ansvaret för institutets olika verksamhetertill . föreslår att de förstärkningar somenligt utredningens förslag skulle tillfalla och Prop.1978/79: 147 87 omfördelas så att förstärkningarna sammanförs till etlslags stödfond, över vilken ett fristående samrådsorgan under har att bestämma. Uiredningens förslag till fördelning av huvudansvaret förkulturutbytet mellan , och kulturinstitutionernalillslyrks av ungefär hälften av de remissinstanser som yttrar sig Över del,bl. a. ambassaderna i och , slatens kulturråd. Rikskonserter,, Svenska kommunförbundel. , ,och t er förbundet. Ulredningen föreslår att anslag för kulturutbyte som endastkräver ekonomiska bidrag förs till medan anslag för kulturutbytesom kräver förhandlingar, teknisk samverkan och/eller särskilda initiativ förstill , som är en naturlig kontaktpunkt för uUandsmyndigheterna. Liksom i frågan om fördelningen av huvudansvaret mellan debåda institutionerna är remissopinionen splittrad när det gäller utredningensförslag till anslagsfördelning. Mindre än hälften av dem som yttrar sig godtaroreserverat de redovisade förslagen. Hit hör bl. a. ,. Folkparkernas centralorganisation, musei-nämnderna iGöteborg och och KLYS. betonar vikten av den mottagandeverksamheten och förutsätter att de medel som rådet föreslås få att fördelaockså skall avse denna, för såväl de regionala institutionerna som övrigaarrangörer inom organisations- och föreningslivet. Klart negativa till utredningsförslaget är bl. Svenska inslitutet,Rikslealern, och slalens historiska museer, svenska unescorådetoch LO. Flera instanser pekar på att det är mera sällan somkulturutbyte kan genomföras ulan förhandlingar eller teknisk samverkan. Andramenar att den föreslagna fördelningen är oklar och i vissa fall kan leda tillolika behandling av i övrigl jämställda institutioner. För centralmuseernas utställningsprojekt i utlandetföreslår utredningen att anslag finns hos . För de regionala museernasutbytesverksamhet, åter, föreslås att anslaget ligger hos kulturrådet.Utbytesteknisk assistans bör, enligt utredningen, kunna ges genom . Vidare föreslås att anslag för mottagande verksamhet finns hos större museer i form av förstärkta ulställningsanslag. Slatens kulturråd anför att de statliga museerna självabör förvalta medel för sin egen utställningsverksamhet i utlandet.Riksutställningar ifrågasätter om bör ges tillfälle atlbygga upp egna resurser på utställningsområdel. och slatenshistoriska museer, åter, lillstyrker att medel för av centralmuseerna produceradeutställningar finns centralt, lämpligen hos . Det kan dock, enligtmyndigheten, ej anses självklart att medel för liknande verksamhet initierad avprovinsmuseerna skall finnas hos . Under alla förhållandenbör de båda kategorierna behandlas enhetligt. Vidare menar myndigheten altäven medel för visning av utländska utställningar vid cenlralmuseerna börfinnas i form av ett samlat anslag hos , att fördelas tillcentralmuseerna efter ansökan. Föreningen påpekarvikten av att Svenska in- Prop.1978/79:147 88 stitutet får användas som kontaktorgan i länsmuseernasinternationella utslällningsverksamhet. museinämnd framhåller attenligt uiredningens förslag blir andra större museer än centralmuseerna i sinplanering beroende av budgetårsbundna projektbidrag med osäkert utfall föranslagens storlek. , åter, menar atl förslaget om ett särskiltstatligt anslag för de regionala museernas utbytesverksamhet måste ses som ensynnerligen viktig stimulansåtgärd. Nämnden tillstyrker att statens kulturrådblir fördelande instans. Enligt uiredningens huvudförslag får Svenska institutetinte några medel till insatser på teater- och musikområdena. Utredningenföreslår att får dels ett centralt anslag för regionala ochlokala teater- och musikinstitutioner, dels ett anslag för slöd till friagrupper och amatörer för utbytesverksamhet. Svenska musikerförbimdei anför alt det bör övervägas attavsätta en viss del av det årliga bidraget till de lokala och regionalainstitutionerna för förbrukning för utlandsverksamhet.Detta skulle förutsätta en ökning av nuvarande grundbelopp med ett visst beloppavsett för gästspel i utlandet. Härutöver menar förbundet att möjligheler börfinnas atl hos begära tilläggsbidrag för utlandsverksamhet.Svenska tealerförbundel tillstyrker den föreslagna uppdelningen mellankulturrådet och . Däremot ställer sig förbundet tveksamt tillanslagsindelningen. Förbundet framhåller att de fria grupperna, i de fall deinte skall hänföras till amatörer, är yrkesarbetande och i dettaanslagshänseende bör sammanföras med de regionala institutionerna. anser det vara synnerligenolägligt att för sin viktiga utlandsturnéverksamhet vara beroende av en centralresurs som inte är baserad på någon långtidsplanering. Sfiftelsen menar attden bör få förfoga över ett eget tumébelopp i sin ordinarie budget. Härutöverborde centrala medel kunna tillskjutas, t. ex. genom , för särskiltintressanta och kostnadskrävande projekt. Även teater- och konserlakliebolagoch Stiftelsen anför att vissa medel för internationelltkulturutbyte bör utgå inom ramen för ordinarie anslag till institutionerna. Utredarendiskuterar som en alternativ lösning atl de medel som ställs till förfogande för kulturutbyte skulle kunna gälla också för utbyteinom t. ex. teater- och musikområdena. Detta förslag tillstyrks av institutetoch flera remissinstanser i övrigl, bl. a. ambassaderna i och ,Statens konstmuseer, och . Utredningen lägger vidare en rad förslag om fördelning avmedel direkt till olika institutioner för utsändande och mottagandeverksamhet. På ulställningsområdetföreslås, förutom den tidigare nämnda förstärkningen av anslagen tillcentralmuseerna, ökade medel till NUNSKU för såväl verksamhet somadministration. Vidare föreslår utredningen en ökning av anslagen till Riksutställningarför mottagande av utländska utställningar i . Slutligen föreslås enskildakonstnärer, som är inbjudna alt utställa utomlands, kunna få bidrag genom konstnärsnämnden. anför att NUNSKU bör ges ställning somen särskild nämnd under institutet, med möjlighet att delta aktivt i arbetetpå projekt i båda riktningarna. finner NUNSKU:s nuvarandeanknytning till statens konstmuseer vara ändamålsenlig. Prop.1978/79: 147 89 del anför atl NUNSKU givetvis bör ges ansvar även förutställningar som gäller konsthantverk. menar att NUNSKU ävenbör ha ansvaret för bidragsgivning till enskilda konstnärer som planerarutställningar i utlandet. KRO anför liknande synpunkter. NUNSKU själv anför attutredningens förslag till anslagsökning endast innebär en kompensation förkostnadsökningar och inte medför någon förändring eller utvidgning av verksamhelen.Nämnden önskar en översyn av sin verksamhet som leder till en konstruktion somger möjlighet till överblick och inflytande över hela bildkonstområdet.Förutsatt all dess självständighet kan bibehållas, skulle nämnden finna ennärmare anknytning lill intressant. Riksutställningar bör, enligt statens kulturråds mening,disponera medel för såväl mottagande som utsändande verksamhet. Även NUNSKU ärav denna åsikt och understryker att ett nära samarbete mellan nämnden ochRiksutställningar är av stor vikt. anser att den föreslagnaökningen av Riksutställningars anslag är hell otillräcklig. Den föreslagna ökningen till konstnärsnämnden tillstyrksav slatens kulturråd. underslryker att projeklbidrag som utdelasav nämnden syftar till att ge konstnärer möjlighet alt arbeta med konstnärligtutvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag lill kulturutbyte medutlandet bör därför skiljas från denna bidragsgivning och upptas som ensärskild delpost under anslagel Bidrag till konstnärer m. m. Konstakademienvill som en komplettering till ulredningen föreslå att man inom ramen förplaneringen av Skeppsholrpens framtida användning undersöker förutsättningarnaatt skapa ateljéer för utländska konstnärer och att stafiiga medel i ökadutsträckning ställs till förfogande för inköp eller förhyrning av ateljéerutomlands. Ulredningen förutsätter att enskilda författare ochöversättare får resestipendier från . Mot detta förslagvänder sig såväl slyrelsen för författarfonden som KLYS och . De anför alt det inte kan accepteras att statsmakternaföreskriver att den gottgörelse som utgår i form av biblioleksersätlning tillvissa upphovsmän används för sådana ändamål som här avses. Ersättningarnamåste betraktas som vanliga inkomster, avsedda alt säkerställa mottagarnasuppehälle och arbetsmöjligheter. Utredningens förslag om kulturutbyte har ettannat syfte och särskilda medel måste anvisas författarfonden för dessaändamål, anför nämnda remissinslanser. Ulredningen föreslår alt får ökade medel förgästspel och turnéer, medan Operans behov prövas i samband med ordinariebudgetberedning. föreslås få ökade medel för mottagande ochdistribution av utländska gästspel i . R i k s -konserter föreslås fåförstärkning för såväl utsändande som mottagande verksamhet. anser att samma budgettekniska lösning börgälla för och Operan och alt en särskild post.för gästspelsverksamhetär att föredra. anser vidare att bör disponera medelför såväl mottagande som utsändande verksamhet. Styrelsen för Operan förklararsig inte kunna dela utredningens uppfattning alt resurser för Operans ochDramatens större gästspel och turnéer skall rymmas inom ordinarie anslag.Operan bör ha samma möjligheler som övriga kuhurinstilutioner att erhållaseparata medel utanför ordinarie budget för visst kulturutbyte. anseratt de för teaterns del 1978/79:147 90 föreslagnamedlen är glädjande, men otillräckliga. framhåller sinsjälvständiga ställning och sin önskan att även i fortsättningen kunna bedrivaegen gästspelsverksamhet. kan därför medverka till att utländskakulturevenemang i i ökad utsträckning sprids ut i landet endasi omprojekten i fråga sammanfaller med målsättning och planering. Teaternmenar vidare att kulturutbytet kan underlättas även på annal sätt än genomökade anslag, bl. a. genom befriande från bevillningsavgift och förenkling avarbetstillståndsförfarande och tull- och försäkringsformaliteter. Rikskonserlerhar ett ansvar för samordningen av informationsutbytet och kontaktverksamhetenpå musikområdet mellan och utlandet. Informationsutbytet har letts aven samrådsgrupp. Rikskonserter föreslår nu att denna grupp ersätts av densvenska sektionen av (). 1 övrigt förklarar sig Rikskonserlerför egen del se utlandskontakterna som en av sina vikfigaste uppgifter förframtiden. Regionmusiken tillstyrker en förstärkning av Rikskonsertersresurser, men kräver även för egen del medel för utrikes utbyte inom ramen förförslagsvis . och Folkets husföreningarnas riksorganisation föreslås av utredningenfå ökade medel för mottagande verksamhet och distribution ut i landet avutländska kulturevenemang. Båda de nämnda orga- .satio-nerna välkomnar dettaförslag, men Folkparkernas cenlralorgai.isation framhåller att den föreslagnaökningen inte på långt när fyller behovet. beklagarvidare att den föreslagna skrivningen enbart gäller den mottagandeverksamheten. Större ekonomiska resurser behövs även för förmedlingen avarbetstillfällen för svenska kulturarbetare i ufiandet. LO kan inte hellergodta alt bidraget endast skall gälla mottagande verksamhet och finner vidareatt de föreslagna medlen inte står i rimlig proportion till de insatser somorganisationerna gör. LO framhåller härutöver den internationella verksamhetsom bedrivs av Konstfrämjandet, Skådebanan och Litteraturfrämjandet. Även dessaorganisationer bör ges statsbidrag för detla ändamål, menar LO. Utredningenföreslår att tilldelas särskilda medel för handläggning ocherfarenhetsutbyte inom det kulturpolitiska området. Kullurrådel understrykeratt skrivningen bör avse såväl löne- som resekostnadsanslagen och framhålleratt rådet bör få ytterligare ökade resurser för etterfarenhetsutbyte i form av t. ex. gemensamma utredningar och seminarier. Föröverblick och vägledning inom kulturutbytesområdet föreslår utredningenpersonalförstärkningar för ett särskilt sekretariat inom . Inslitutetvälkomnar för egen del detta förslag. Det tillstyrks vidare av bl. a. Sverigesförfattarfond och ambassaderna i och m. fl. Enrad remissinstanser vill liksom utredningen understryka de allmänna synpunkteroch krav på ökade resurser för intemationellt utbyte inom högskole om rådet somframkom genom den s. k. internationaliseringsutredningen inom dåvarandeuniversitetskanslersämbetet. Bl.a. ambassaden i pekar på vikten av att samordna de Prop.1978/79:147 91 olika resurser som står till förfogande förinternationellt utbyte inom studier och forskning och framhåller roll i detla sammanhang. och i samlad informaiion och dokumentation rörande studier utomlands ochdärmed sammanhängande frågor. Några instanser konstaterar atl internalionaliseringsutredningensförslag lett lill ökade möjligheter för lärare och studerande inom högskolansgrundutbildning att förlägga studier ulomlands men alt motsvaranderesursförstärkning inte har kommit forskarutbildningen och forskningsverksamhetentill godo. UHÄ och ett par högskoleenheter framhåller vikten av attunderlätta byte av tjänst mellan lärare vid högskoleenheter i ochkolleger i andra länder. Behovet av att bygga ut den fackspråkliga utbildningenoch att tillskapa internationella sekretariat vid universiteten betonas även. beklagar att utredningen behandlat detvetenskapliga utbytet knapphändigt och utan att gå närmare in på omfånget ochkostnaderna. anser att samordningen av det rent vetenskapligasamarbetet och forskarutbytet bör förbehållas akademierna och betonarangelägenheten av all akademiernas anslag för internationellt vetenskapligtsamarbete räknas upp. Stipendiefrågorna uppmärksammas av ett stort antal remissinstanser.Behovet av fler stipendier för studier och forskning i betonas avflera svenska beskickningar utomlands. förutsätter, liksomutredningen, att frågan om en förstärkning av stipendierna till gäststuderandekommer att behandlas av gäststuderande-kommittén (U 1978: 03). Även slatensinvandrarverk vill avvakta gäst-studerandekommitténs eventuella förslag i dessafrågor. finner det angeläget att gäststuderandekommitténsdirektiv tolkas så alt kommittén får möjlighet att föreslå en förstärkning vadgäller såväl antalet stipendier som nivån på stipendieförmånerna. , liksom TCO, att frågan om stipendier åt svenskar för studier ulomlandsbör utredas och att möjligheterna att förstärka nuvarande anslag tillkorttidsstipendier bör undersökas. Institutet efterlyser slutligen en policypå det internationella stipendieområdet och föreslår att institutet ges iuppdrag att framlägga förslag till enhetliga principer och att resurser ges fören fortlöpande utvärdering av institutets stipendieverksamhet.