prop · G203145 · 1978-12-31 00:00:00 — ÖEFföreslår i sin rapport atl en utredning görs om förutsäliningarnu för ull bygguupp ett bcrcdskapslagcr av begagnade kläder som vid behov skulle kunna omsättasvia olika hjälporganisationer. Motbakgrund uv de stora kosinader som krävs för all irygga försörjningsberedskapenpå tekoområdet är del angelägel all alla länkbara viigar all tillgodose behoveni en krissituation överviigs. ÖEF:s förslag bör genomföras. Utredningen börulföras av ÖEF i samråd med SIDA. ÖEFhar i unslagsframsiällningen för budgelårel 1979/80 och i rapporten den 6februuri 1979 redovisal om produktionskapaciieien i frågu om olika lekovarorunder en treårig kris. På basis av denna bedömning och SlND:s prognoseromproduktionsvolymens ulveckling har jag i det föregående gjorl vissa antagandenom produktionskapacitetens ulveckling . Jaganser all det i fortsättningen är angeläget att det finns både aktuellauppgifter om befinllig produktionskapacitet och prognoser omprotluktions-kapaciteiens utveckling. Prognoserna bör i första hand avse detnärmaste året men även mer översiktligt behandla utvecklingen under tre årframåt. Bedömningenav befintlig produktionskapacitet bör liksom utföras av ÖEF, medanprognoserna bör ulföras av SIND i samråd med ÖEF. Rapporter bör lämnas den Imars och . Del ankommer på regeringen alt geanvisningar för deiia. För anliiande avkonsulihjälp i samband med de uiredningsuppdrag som jag här har lagit upp avserjag i annat sammanhang föreslå regeringen att ÖEF medges alt överskridadriftanslagei Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. 1978/79:145 43 Samordning uv de slulligu utgiirdernu för lekoinduslrin Somjug redun hur niimni handliiggs frågor om statliga uigärder för tekoindustrin fn. vid tre myndigheter, niimligen ÖEF, AMS och SIND. Vidure har den i juni 1978tillsaltu ickodclegaiionen elt ullmiint sumordnings-och bevukningsansvar. o. m. /82 bör som jag tidigure har nämnt .ses som ett unpu.ssningsskcdelill en mer lörsörjningsberedskupsin-riktud struktur och omfullning hos lekoinduslrin.Under denna period kommer ökade krav utt ställas på en samordning uv de stulliguin.sulsernu för brunschen. Enliglmin mening kommer de successivt växunde insuisernu av försörj-ningsbercd.skupspolilisknatur inom etl ökunde untal områden inom tekoindustrin ull öku behovel uv sumordningoch suniurbeie mellun ÖEF, SIND och AMS. Jag unser att samordningsbehovet bör kunnulillgodoses inom lekodelegutionens rum. Delegationenbör även kunna ha en allmänt utredande och planerande funktion när det gällerbl. a. den framtida avvägningen mellan försörjningsberedskapspolitiska,industripolitiska och arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Samordningsansvaret i sambandmed planering kan också ta sig uttryck i att delegationen yttrar sigöver myndigheiernas anslagsframställningar. Delegationen bör i huvudsak replierapå myndigheiernas utredningsresurser men liksom även ha vissa egnaresurser för utredningsverksamhet. Delegationen bör liksom nu ha en näraanknytning till . Detbör ankomma på regeringen all besluta i dessa frågor. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen 1. berederriksdagen lillfälle att avge yttrande över vad jag hur unfört om en övergripunde plan för tekoindustrin 2. föreslårriksdagen att godkänna de åtgärder för försörjningsberedskapen på lekoområdet som jag har förordat. Prop.1978/79:145 44 4.Anslagsfrågor för /80 Regeringen har i prop. l978/79:IOO(bil. 14 s. 147)föreslagit riksdagenuti underdcnnu rubrik för budgelårel 1979/80 anvisa cu invcsieringsansluguv . Med hänvisning lill vad jag har anfört i tiet föregåendebehöver ytterligure . Med anledning häravhemställer jag all regeringen föreslår riksdugen antill för budgelårel 1979/80 utöver i prop1978/79 bil. 14 föreslugct invcsteringsunslag unvisu ytter- 1978/79:145 45 Beräknat behov och möjlig produktion av tekovaror under entreårig kris enligt ÖEF:s rapport (kapacitetsläget ) Garn (ton) Typ av garn Bcriiknatproduklionsbehov Beriiknad möjlig produktion Kardgarnsiyp Kamgarnstyp Bomullslyp Ändlöst a) Uiöverovansiäende produktion finns kapacitet för sisal-, jute-, lin-, papper- ochglasgarner som läcker erforderiiga behov vid lägsta importalter-naiivel. b)Maskinkapaciteten för kardgarnsspinning utnytljas fn. till i I skift och i I/IO skift. Maskinkapaciteten för kamgarnsspinningutnyttjas i ca 0,75 skift. Maskinkapacitetenför bomullsspinning ring utnytljas i 0,7 skift roior utnytljas i 2 skift c) Beräkningarnaför möjlig produklion har gjorts mol bakgrund av följande anlaganden om skiftgång: Typ av garn Är 1 Ar 2 Ar 3 Kardgarn 11/2 2 3 Kamgarn 1 11/2 2 ring 1 11/2 2 rötor 2 3 4 d) Någonflexibilitet mellan de olika garntyperna vad gäller maskinutrust ningen finns inte. För varje garniyp är maskinerna begränsade till i slort sett tre slag av garner, grova, medelfina och fina garner. 5 1978/79. Prop.1978/79:145 46 Väv (milj. m) Typ av viiv Beriiknalproduklionsbehov Beräknad möjlig produklion 18 "" 28 ".. Egentlig väv 168 120 140 Trikåväv 75 63 270 a) Uiöver ovunstående produklion finns kapaciiei förteknisk väv t. ex. maskinfill, viror, silduk, siktduk, armeringsväv, cordväv m.m. som väl läcker behovel vid liigslu importalternativet. b)Maskinkapaciteienför egentlig väv utnytljas f n. så gott som hell ill/2 skift. Maskinkapaciteten för trikåväv utnyttjas f n. så gott som helli I skift. c) Beräkningarna för möjlig produklion har gjorts motbakgrund av följunde untaganden om skiftgång: Typ av väv Ar 1 Är 2 .4r 3 Egentlig väv 11/2 2 3 Trikåväv I 11/2 2 d) Flexibiliteten i utrustningen för egentlig väv ärnästan total medan utrustningen för irikåväv knappast har någon fiexibilitet. e) Av möjlig produktion av trikåväv avser 180 milj. mväv som frumställs av garn som inte allt eller i myckel begränsad omfattning kan framstiillas inom landel. O I egentlig väv ingår gasväv. Normal neiloimpori häravuppgår lill ca 15 milj. m . Prop.1978/79:145 47 Kläder(milj. st/par) risini|)ort a) Utöver ovanslående produktion finns maskinkapaciiei för specialsömnadav t. ex. läll, heminredning, bilklädslar, läderarliklar, segel m. m. Dennakapacitet kommer till en större del all erfordras för all läcka försvarsmaktenssärskilda behov och till en mindre del för alt täcka civila behov. b) Konfektionsmaskinkapacitetenutnyttjas f n. i 0,75 skift. Strumpma-skinkapacileien uinylljas f n. för grövrestrumpor i 1,5 skift, för ankel- och knästrumpor i 2 skift för för strumpbyxori 3 skift. c) Beräkningar för möjlig produklion har gjorts mol bakgrund av följandeanlaganden om skiftgång Typav plagg Ar 1 Ar 2 Ar 3 Konfektion 1 1,5 2 Grövrestrumpor 1,5 2 3 Ankelsockor 2 2,5 3 Slrumpbyxor 3 3 3 Använd indelning av kläder i varugrupper och delbranscher Här använd indelningi varugrupper/delbranscher MolsvaraiKleindelning Varugrupper enligl ÖEF Liiuure konfektion och underkliider Överrockar, kappor Kavajer, tiräkljackor Jackor, täckjackor Skydds- och arbetskläder Byxor och kjolar KlänningarSkjortor, blusar Tröjor Underkläder BH, korsetter, natt kläder Prop.1978/79:145 49 Anmälantill proposition om åtgärder för tekoindustrin Chefenför har tidigare denna dag redogjort för ulvecklingen inomlekoinduslrin och för de olika ålgärder av försörjningsberedskaps-, industri-och arbetsmarknadspolilisk natur som salts in för alt motverkaden snabba utslagningen av förelag. Av denna redovisning framgår atl minsl del lillfälligasysselsättningsbidraget till äldre arbeiskraft inom lekoinduslrin, del s. k. äldresiödel,har haft stor betydelse för sysselsällningen inom branschen. Bidragelhar utnyttjats av ca 650 förelag som tillsammansrepresenterar omkring 3/4 av den totala sysselsällningen inom branschen. Såvälbranschorganisationerna som de fackliga ordanisalionerna har vitsordatäldrestödets betydelse och i olika sammanhang begärt förlängning av stödet.När det gällder del fortsatta utnyttjande av äldresiödel vill jag anföraföljande. Syftelmed äldresiödel är kortsiktigt och angavs när förslaget förelades (prop.1976/77:105, bil. 2) vara alt hålla tillbaka utslagningen av tekoföretag med slorandel äldre arbetskraft i etl konjunkturiäge med mycket fa alternativa sysselsällningsmöjlighelerförden berörda personalen. Behovet av bidragsformen förstärktes av branschens slarkaregionala koncentration och den slora andelen sysselsalla kvinnor. Behovel aväldrestödet bestäms således inle enbart av utvecklingen inom lekoindustrin,utan kanske i lika hög grad av möjlighelerna att bereda ny sysselsäiining förden berörda personalen inom andra delar av arbetsmarknaden. Densvenska ekonomin är nu pä väg in i en mera expansivt skede. Den sysselsätlningsminskningsomvaril uimärkande försvensk industri förväntas underloppet av är 1979 vändas i en uppgång. Även inom tekoindustrin finns nu teckensom tyder på en mindre starkl negativ sysselsättningsutveckling. Medan anlalelpersoner som berördes av varsel om driftsinskränkning var myckel högl underhösten är 1978, har antalel 1978/79:145 50 personersom har berörts av nya varsel legal på en klart lägrenivå än den som har varil vanlig under den lid som äldresiödel har ulgåll. Anlalellediga platser inom branschen har ökal någol och del har även rapporteratssvårigheter att tillsätta de anmälda platserna inom vissa områden. Som chefenför tidigare redovisal har orderingången förbättrats, ochäven produkiionen väntas öka . Samlidigl slår del emellerlidklart atl de positiva tecken som kan urskiljas för tekoindustrins del i slorutsträckning sammanhänger just med äldresiödel. Resultalen från den utredning gjort om tekoindusirins utveckling tyder på att en snabbavveckling av bidragsformen skulle kunna medföra mycket slora sysselsältningsmässigakonsekvenser för fiertalel delbranscher. Del slora, och i vissa fall ensidiga, beroendeiav lekoindustrin i vissa regioner som har redovisats i arbetsmarknadsstyrelsenskartläggning av lekoindustrins betydelse försysselsäitningengörockså atl ensnabb avveckling av stödformen skulle kunna medföra allvarliga sysselsäil-ningsslörningarpå de berörda orterna. Jag vill också undersiryka alt arbelslöshelen inombeklädnadsarbetarnas arbetslöshetskassa är mycket hög och attarbetslöshetsperioderna för dem som drabbats av driftsinskränkningar inom lekoinduslrinär längre än den genomsnittliga arbetslöshelsiiden för övriga indusiribranscher.Enligl min bedömning skulle därför, trots den allmänl förbätlradekonjunktursituationen, en reducering av äldresiödel inom den närmaste framtidenkunna medföra en återigen ökande ulslagning av lekoförelag med risk förlångvarig arbelslöshei förden berörda personalen. Jaganser mot denna bakgrund att det lillfälliga sysselsättningsbidraget till äldrearbetskraft inom tekoindustrin bör finnas kvar under hela den föreslagnaplaneringsperioden /80-1981/82. Stödet bör därvid föriängas på nuvarandenivå under ytteriigare etl år. Del innebär all bidraget under hela budgetåret1979/80 bör ulgå med . Liksom f n. börbidraget maximeras till av företagets loiala lönekostnader. När del gällerålerstoden av planeringsperioden är jag f n. inte beredd atl la ställning lillmed vilket belopp stödet skall ulgå. En rikllinje bör vara alt den framtidaavvecklingen av stödformen skall ske irappsiegsvis och inledas först när silualionenpå arbelsmarknaden medger au deila kan ske ulan alt allvarligasysselsättningsproblem uppslår. En förlängning av äldresiödel i enlighel medvad jag här har förordat bör ge förelagen möjligheter lill en mer långsiktigplanering än vad den tidigare ordningen med halvårsvisa förlängningar avstödformen medger. Jagberäknar atl koslnaderna för en förlängning av äldrestödet under budgetåret1979/80 enligt vad jag här förordat kommer atl uppgå lill ca 250 milj. kr.,vilket bör föranleda en molsvarande uppräkning av anslagel Sysselsätiningsskapandeåtgärder för budgetperioden. Äldresiödelutgår f. n. endasi under förutsättning att förelaget inle varslar personal omuppsägning eller permittering. Denna regel har utformats mol 1978/79:145 51 bakgrunduv atl bidragsformen vid tillkomsten avsågs vara av tillfällig natur.Självfallet bör till elt stöd av denna typ knytas villkor rörande sysselsättningen.Del kan dock inte uleslulas atl sysselsällningsvillkorel - om stödformenförlängs under fiera år-i vissa fall kan komma i motsalsställning till målet atlskapa långsiktigt livskraftiga förelag. För atl inte det tillfälliga sysselsältningsslödetskall omöjliggöra sådana rationaliseringar som är önskvärda från industri- och försörjningsberedskapspoliliskautgångspunkter, kan dispens från varselvillkoret ges. Enförutsättning för dispens är all personalminskningen är en direkt följd avrationalisering som vidtas med hjälp av medel som disponeras av eller Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Om äldresiödel ,enligt vad jag här har förordat, förlängs ytterligare, kan det bli nödvändigt atlvidga dessa dispensmöjligheler. Jag föreslår därför alt dispens frånvarselvillkoret även skall kunna lämnas i de fall en personalminskning bedömsvara nödvändig föratt irygga förelagels forlsalia exisiens även om den intevidtas som en följd av statsunderstödda rationaliseringsålgärder. I likhel medvad som gäller f. n. bör avsteg från varselvillkoret medges endasi om deila lillslyrksav berörda centrala arbetstagarorganisationer. Dessulom är del rimligt altbidraget i sädana fall utgår med ett lägre belopp än när sysselsällningsvillkoreluppfylls helt. För sådana förelag som ges dispens från varselvillkoret bördärför den högsta tillåtna bidragssumman reduceras av de totalalönekostnaderna. Del innebär alt sådana förelag kan fk bidrag avlönekostnaderna under budgelårel 1979/80. Del förslag lillövergripande plan för lekoinduslrin som chefen för handelsdepartemenlel eftersamråd med chefen för industridepartementet och mig har redovisat baseraspå alt fortsalt kraftfulla ålgärder av försörjningsberedskaps-, arbeismarknads-ochindusiripolilisk natur sätts in. De försörjningsberedskapspoliliska åtgärdernaföreslås därvid utgå generellt inom de delbranscher där produktionskapacitetennått en för försörjningsberedskapen krilisk nivå. Även om dessa slödålgärderpå sikt kommer atl fa en ökande betydelse för sysselsättningen inomlekoindustrin kan det komma att uppstå behov avsärskilda insatser för alt Irygga sysselsällningen vid företag med särskiltstor arbetsmarknads- eller regionalpolilisk betydelse. I en situation därsamhället i syfte alt trygga försörjningsberedskapen på lekoområdel sätter instödåtgärder som medverkar lill att upprätthälla sysselsättningen är detönskvärt atl dessa åtgärder också tillgodoser angelägna regionalpoliliskabehov. Chefen före handelsdepartemenlel har därför efter samråd med migförordat atl försöri-ningsberedskapslån i vissa fall skall kunna användas förall ge slöd ål företag i orter där delta av arbeismarknads- ochregionalpolitiska skäl är särskilt angeläget inom de delbranscher där den försörjningsberedskapsmässiglkriiiska produktionsnivån ännu inle har underskridits. De förelag som skallkunna komma i fråga för sådani slöd mäsle dock bedömas ha väsenllig beiydelse ien framlida försörjningsberedskap. Delta innebär all särskilda 1978/79:145 52 resursersiälls lill förfogande för atl förslärka insalserna i de sysselsällnings-mässigimesl utsatta områdena och därigenom rädda regionalpolitiskt särskilt vikligaföretag in i den framtida försörjningsberedskapen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännade av mig förordade rikllinjerna för fortsatt använd ning av tillfälligt sysselsättningsbidrag till äldre arbetskraft inom tekoindustrin 2. tillSysselsätiningsskapande åtgärder för /80 imder tolfte huvudtiteln utöver i prop. 1978/79:100 bil. 15 föreslaget reservationsanslag anvisa ytteriigare . Prop.1978/79:145 53 Anmälan till proposition om åtgärder för tekoindustrin 1978/79:100 (bil. 17 s. 64) har regeringen föreslagilriksdagen att, i avvaktan på särskild proposiiion i ämnei, för budgelårel1979/80 beräkna 1. lill Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda struktuigaraniicr fÖr textil-och konféktionsindustrieinaelt förslagsanslag av 27 milj. kr. 2. lill Kostnaderför avskrivning av lån mol särskilda struktuigaraniicr för textil- ochkonfektionsindustrierna etl reservationsanslag av 25 milj. kr. Jag anhåller nu all fä la upp dessa frågor. Chefen för handelsdepartemenlel har lidigare denna dagredogjort för utvecklingen inom tekoindustrin och för de indusiripolitiskaåtgärder som har salts in föran främja en omslällning ochanpassning lill den struktur inom branschen som medför den bästakonkurrenskraften . Åtgärderna består av exporifrämjande ålgärder, uibildningsslöd,bidrag lill konsullundersökningar i omställningsfrämjande syfte, slöd lillkollektiva marknadsföringsåtgärder på hemmamarknaden, statliga lånegarantier-s.k. särskilda struklurgaranlier-sami lån till rationaliseringsinvesleringar inomkonfekiionsiillverkning. Dessa ålgärder administreras av slalens indusiriverk (SIND)och löper inom ramen för lidsbegränsade program, som är grundade på principenalt Slöd skall ulgå endast under en omsiällningsskede, varefter branschen förulsällskunna leva vidare av egen kraft. gällande program för tekoindustrin löper utden (prop. 1976/77:105, NU 1976/77:41, rskr 1976/77:305). För samråd mellan berörda samhällsorgan, företagen och deanställda i fråga om branschens ulveckling inräilades etlbranschråd för tekoindustrin. Vidare inrättades en särskilddelegation med 1978/79:145 54 uppgiftall samordna de statliga ålgärdernu for tekoindustrin (tekodeleguiionen). Somchefen för hundelsdepurlemeniei lidigare denna dag har redogjort för hur en kruftigproduktions- och sysselsättningsnedgång utmärkt utvecklingen inom lekoinduslrinunder senare år. Enligl de framtidsbedömningar som SIND har uiarbeiut förutses lillbakagångeninom branschen fortsätta. Utvecklingen inom lekoinduslrinhar alltmer aktualiserat de försörjnings-beredskapspoliiiska aspekterna. Delförslag till övergripande plan för lekoindustrin för en treårsperiod somchefen för eflersamråd med chefen för arbelsmarknadsdepariemenieioch mig redovisar baseras dels på att vissa nivåer bör anges för denlevande produklion som svarar mol försörjningsberedskapsbehoven, dels påfortsatt kraftfulla åtgärder av försörjningsberedskaps-, arbeismarknads- eller industripolitisknatur. 2Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin SINDhar i sin anslagsframställning för /80 föreslagit fortsattverksamhet med indusiripolitiska åtgärder. I huvudsak innebär förslagenförlängning med lill en början kraftigl höjda ramar. För fieraav åtgärderna föreslår SIND dock en successiv nedtrappning. Föregen del vill jug i fråga om fortsatta indusiripolitiska åtgärder för lekoinduslrinanföra följande. Tillgrund för den plan för tekoindustrin som chefen för handelsdepartemenlellägger fram ligger bedömningen alt produktionen inom stora delar avtekoindustrin kommer att vara mer än lillräcklig för an upprätthållaförsörjningsberedskapen även utan försörjningsbered-skapspoliliskaåtgärder. Produktionskapaciteten kan emellertid successivt komma all närma sigde från försörjningsberedskapssynpunki kritiska nivåerna inom flera områden. Motdenna bakgrund är del enligl min mening angelägel all slora anslrängningar görsför all skapa förulsäUningar för förtsatl konkurrenskraft inom utvecklingsbaradelar av tekoindustrin. Del är önskvärt att försörjningsberedskapen i så storutsträckning som möjligt lillgodoses genom livskraftiga förelag. Därigenom kanbehovet av särskilda försörjningsbered-skapsåigärder bli deslo mindre. Samlidiglär det även ett industripolitiskt intresse alt ta till vara denutvecklingspotential och de möjligheter lill fortsatt livskraft som troisbranschens tillbakagång finns inom många förelag. Jag vill här peka på altsvensk tekoindustri har lyckats hävda sig relativt sell bättre på exportmark-nudernaän på hcmmamurknuden. Delta tyder på all svenska lekoprodukier i många fall ärkonkurrenskraftiga i ell internationellt perspekliv, sannolikt främsi när delär fråga om produkier präglade av design och kvaliiei på hög 1978/79:145 55 Moldenna bakgrund förordar jug all nu löpande indusiripolilisku ålgärder förlängsunder en ireårsperiod räknui fr.o.m. /80. Jug kommer i detföljande att även lägga fram förslag om en kraftig förstärkning av deexportfrämjande ålgärderna. De indusiripolitiskaåtgärder för tekoindustrin som SIND udministrerur har som huvudinriktning atlfrämja en omslällning lill en struktur som ger branschen konkurrenskraft i ettlängre tidsperspektiv. Som regel innebär detla att programmen vänder sig lillde mer livskraftiga delarna av branschen. Under den treåriga planeringsperiodsom chefen för lidigare denna dag har förordal bör enanpassning ske inom branschen lill en struktur och omfattning som lill inteoväsentlig del betingas av försörjnings-beredskupsbehoven. Efter samråd medchefen för handelsdepurtementei förordar jag all vid genomförandet av deindustripolitiska åtgärderna - med bibehållen huvudinriktning att främja denlångsiktiga konkurrenskraften inom lekoinduslrin - ökad hänsyn las lill all denproduklion som av försörjningsberedskapsskäl bör fortsätta på lång sikt sker iså effektiva former som möjligt. Därmed kan SIND;s kompetens i fråga om tekoindusirinsstrukturproblem och omstrukiureringsproblematik i allmänhel utnytljas under denaktuella perioden. 1 den rortsallaanpassningen till en struktur för tekoindustrin som så effektivt som möjligtkan tillgodose viktiga försörjningsberedskaps- och arbelsmarknadspolitiska målkommer behovel av samråd och samordning beträffande SlND:s insatser att öka.Redan i dag sker en sådan samordning mellan SIND, överstyrelsen för ekonomisktförsvar och . Enligt min mening bör detlasamordningsbehov kunna tillgodoses inom ramen för lekodelegalionen, i vilkenförutom nämnda myndigheter även förelagen och de anställda är representerade. Jagtar nu upp frågorna om medelsanvisning m. m. för indusiripolitiska åtgärder förtekoindustrin under /80. Ibudgeiproposilionen I979(prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 60) har regeringenföreslagit att under denna anslagsrubrik nästa budgetår anvisa ettreservationsanslag av . SIND:sanslagsframslällning vad avser lekoindustrin har redovisats ibudgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 54-55). SIND föreslåratt ramen för exportfrämjande ålgärder höjs med 6 milj. kr. lill 22 milj. /80. Prop.1978/79:145 56 Den svensku lekoinduslrin hur för sin livskraft blivii alllmerberoende av cxporiverksumhel. Detta hur lugil sig ullryck även i etl ökul intresseför exportukiiviteter. Sålundu har under såväl föregående som innevarandebudgetår efterfrågan från branschens sida pä exportinsatser från SI ND:s sida varilsiörre än vad lillgungligu rumur för exporifrämjande ålgärder har medgett. Detär enligt min mening angeläget att lekobranschens intresse för exporiunsirängninguri siörre utsträckning kan tas lill vara och även Slimuleras från samhälletssida. a. denna bakgrund beräknar jag en kraftig höjning av ramen förexport främjande åtgärder med 8 milj. kr. till 24 milj. kr. budgelårel 1979/80.Jag förordar vidare alt åtgärderna får fortsätta på dennu nivå under budgetåren1980/81 och 1981/82. Ramen för konsulibidrug, uibildningsslöd ochmarknadsföringsstöd på hemmamarknaden föreslås av SIND höjd med 4 milj. kr. lill20 milj. kr. Jag beräk nar för budgelårel 1979/80 oförändrai 16milj. för dessa ändamål och förordar all en nedtrappning därefter sker till13 och 9 milj. kr. under budgetåren 1980/81 resp. 1981/82. Totalt för s. k. bransch främjande åtgärder förtekoindustrin - exportfrämjande ålgärder, konsulibidrug, marknadsföringsstödpå hemmamarknaden och uibildningsslöd - beräknar jag således för nästa budgetåren ökad satsning med 8 milj. kr. till sammanlagt 40 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört i fråga om ålgärderför tekoindustrin bör anslaget Branschfrämjande ålgärder för /80räknas upp med 8 milj. kr. uiöver vad som har föreslagils i budgetpropositionen1979. Anslagel bör ulliså föras upp med totalt . Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna 1977/78 Utgift 563 942