prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Blandremissinstanserna råder delade meningar på denna punkl. Några menar alt dennafråga bör lösas inom ramen för lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetmedan undra, främsi de fackliga organisutionerna, anser all de unställdusmedverkun vid inrällande uv regisier över personul bör reglerus i duiulagen.Vad som särskilt oroar dessu orgunisulioner är möjlighelen alt görapreslalionsmätningar. LO och TCO anser au effekten av sådana mätningar börutredas. Enligtmin mening bör frågan om de anställdas medverkan vid inrättandet av registeröver personal lösas inom ramen för medbestämmandelagstiftningen. 1 likhet medDALK unser jag alllså all frågun inte bör regleras närmare i datalagen. Denutredning om förekomsl och effekier av datorstyrda individuellaprestaiionsmäiningar som LO och TCO efterlyser kan enligt min mening företas avkommittén (A 1978:05) med uppdrag all uireda datateknikens effekter påsysselsättning och arbetsmiljö. Denna kommitté har enligt sina direkliv bl. a.au analysera vilka effekier i form av ökad kontroll av anslällda och risk förbristande arbetstillfredsställelse i vid mening som automationen har. Idetta sammanhang bör nämnas ull DALK också har tugit upp frågan om besvärsrällför iniresseorganisaiioner i lillslåndsärenden som angår organisationensmedlemmar. Till denna fråga ålerkommer jag i avsniii 4. DALKhar enligt sina direkliv huft all överväga behovei uv särskilda regler förforskning och siaiislikproduklion. Kommittén har därvid kommii fram lill all detnu lika väl som vid dalalagens tillkomst är svårt uii i lagen införa särskildaregler för olika lyper av regisier, såsom t.ex. för udminstraiivu register, åenu sidan, saml forsknings- och slutistikregister, å den andra. Som skäl anförsull duiulugen lar sikle på all personregistrering som sker med uinytljande aven viss teknik - ADB - och 1978/79:109 13 att del därför inte är lämpligt att bryta dennu inriktninggenom uti också föru in .särskildu regler för personregistreringen inom vissaverksamhetsområden. Om en generell personregisterlagstiftning införs, kommersaken emellertid i ettunnui läge. DALK unser därför ull register för forskningoch stutistik i. v. i dutulugen bör underkasiiis sainmu generella regler .somundru register. DALK unser vidare atl regisier för forskning ochstatistikproduktion inte heller lämpursig särskilt väl fördelanmälningsförfarundesom kommittén föreslår. Kommiuén väcker emellertid fråganom inie datainspektionen sann företrädure för forskningen och statistikproduktionenbör överväga möjligheterna ull skapa ett meru permunent samrådsorgun loröverläggningar i gemensamma ämnen. Somframgår av remissammanställningen framförs främst från forskurhåll delvisganska skarp kritik mot de inskränkningar i möjlighelerna till forskning somdalulugen och dess tillämpning enligt derus uppfattning innebär och mol altDALK inte föreslår förändringar i dessu uvseenden. Del finns emellerlidremissinsianser som anser del olämpligt med lättnader i tillslåndstvångel pådella område. Det storu fiertulei av de remissinsianser som yttrar sig i frågunär posiliva till au del inrättas ett samrådsorgan av det slag som DALKförordar. Föregen del anserjag au den bedömning som DALK har gjortär riklig. Jag är alllså inie beredd all förorda all särskilda regler omforskning och slaiislik införs i dalulugen. Däremoi unser jag all denna frågabör övervägas på nytt i samband med atl fömtsättningama fören generellpersonregisterlagstiftning utreds. Som jag hur nämnt uvser jag all anmälafrågan om en sådan uiredning senare i vår. Enligt min mening är det uv stor betydelse att samråd skermellan dalainspektionen och företrädare för forskning och statistikproduktionm. i frågorsom berör dem gemensami. I likhel med RRV anserjag emellerlidatt datainspektionen redan nu har möjlighel alt etablera ett sådant samråd isin löpunde verksumhei. Jag ärdärför f n. inte beredd att föreslå utt ettformellt bestämt sumrådsorgan inrättas. DALK har också lagit upp frågan om direktreklam och annatutnyttjande av datorlugrade personuppgifter för kommersiellt bruk. Kommittén(majoriteten) anser sig inte nu böra förorda några särskilda regler i datalageni syfte atl begränsa användningen av datorlagrade personuppgifter fördirektreklam. Kommittén hänvisar därvid bl. a. tilldel förbättrade skydd förderegistrerades personliga integritet i delta hänseende som det inruttudestatliga personregistret för adressaktua-lisering m. m. (SPAR) kan leda lill.Kommittén uttalar emellertid ull det kan finnas skäl ull överväga en närmareuiredning i särskild ordning om direkireklamens mål och metoder. DALK anserdetvidare inte uteslutet att kommitténs kommande överväganden i vidare mån änhittills kan påverka direklreklamverksamhetens, liksom andra verksamheters,möjligheter alt fö del av offentligt malerial. DALK:s överväganden ochslulsulser har i 1978/79:109 14 huvudsukgodiugiis eller lämnuts utun erinran under remissbehandlingen. Kritik framförsdock av NO och organisaiioner med anknyining lill näringslivet. Äveni dennu del harjag kommii lill sammu slulsulser som DALK. Jug unser alltså atlnågra ändringur i dalalagen inte är påkallade f. n. Frågan lorde få las upp pånyll när resultatet av kommitténs fortsälla överväganden föreligger. Tillfrågun om särskildu regler ungående SPAR återkommer jug i det följande (avsnilt2.3). DALK hur påpekut all kritiken mol direktreklamen riklar sig inte såmyckel mot företeelsen som sådan som mol reklumbud-skupels innehåll. Delluunderslryks också av fiera remissinstanser. Även jag är av den uppfallningen.Frågun om reklambudskapels innehåll bör sålunda enligt min mening behandlasenligt de allmänna reglerna i murknudsförings-lagen (1975:1418). 1 likhel medbl. NO unser jag an del f n. inie finns skäl ull lillsälla en särskildutredning om direktreklamens mål och metoder. Underrubriken datainspektionens tillsynsverksamhet och behovei av en särskild da laom bud s mu n har DALK tagil upp frågun huruvidu en i förhållunde tillinspekiionen frislående ombudsman bör inrättas. Kommittén har därvid - särskiltmed hänsyn till all lyngdpunklen i datainspektionens verksamhet kan untussuccessivt kommu utt förskjutas från tillståndsprövning lill tillsyns- ochkontrollverksamhet -kommii lill slutsatsen utt en särskild duiaombudsman intebör inrättas f. n. Frågan kan dock enligt kommittén komma i ett annat läge, omen generell personregisterlugstiftning införs. Kommitténs övervägunden hurföranlett relalivi fö kommentarer vid remissbehandlingen. De fiesta av deremissinstanser som har yttrat sig i frågun delur DALK:s uppfuttning, mennågru av dem anser det motiverat atl inrätta en särskild ombudsmannafunktion. Somjag har anfört avser jag alt föreslå all DALK ges i uppdrag atl uiredafrågan om en generell personregisterlagstiftning. Del kan visa sig lämpligt ulluppdra åt kommittén atl i del summunhanget på nytt överväga frågan om enombudsman på dellu område. Med hänsyn härtill och då del föreliggandeutredningsmaterialet inte ger tillräckligt underlug för ett beslul om utt inrättaett nytt tillsynsorgan anserjag ull kommitténs överväganden bör godtas. DALKhur i ett särskilt avsniii behandlal bl. a. ell förslagom regionaluansvarsnämnder. Huvudsyftet med sådana nämnder skulle vara atl skapa skydd mototillböriig sumkörning uv personuppgifter. Kommittén hur därvid kommii framlill ull den inte vill biträdu förslugel. 1 motiveringen framhålls allorganisatoriska och kompelensmässiga svårigheter, ökad byråkrati och belydandekostnader kan förutses, om sådana ansvarsnämnder inrättas. De remissinstansersom har ullalat sig i frågan har alla anslutit sig lill DALK:s slåndpunkl. Jugärav samma uppfuttning. 1978/79:109 15 2.2Generella grunder för tillståndsprövningen Degenerellu grunderna för tillståndsprövningen anges i 3S duiulagen. Enligt denbestäminelscn skall tillstånd till inrättande och förande av personregistermeddelas, om det saknas anledning anta att otillböriigl intrång i regisireradspersonliga integritet skull uppkommu. Vud som avses med otillbörligt intrång ipersonlig integritet framgår inte uttryckligen av dalalagen. surskilt beuktus arten och mängden av de personuppgifter somskall ingå i registret och den inställning lill registret som föreligger ellerkan antas föreligga hos dem som kan komma alt registreras. Vid bedömningenskull också beakias den trygghet för den regisirerade som ligger i deföreskrifter om ändamålet med registret och regislerinnehållei som inspektionenalllid skall meddela enligt 5 § duiulagen, liksom i de föreskrifter röranderegislrets unvändning m. m. som inspekiionen vid behov skull meddelu enligi 6! DALKhar funnil ull del , likuval som vid datalagens tillkomst, är myckel svårtall i lag ange den exukla innebörden uv begreppei personlig iniegriiel och vadsom skull anses uigöra otillbörligt inirång däri. Kommittén har därförundersökt om ytteriigare generella självständiga kriterier kan siällas upp förbedömningen uv integritetsfrågan. Förslaget mynnar ut i atl dalainspeklionenvid prövningen, ulöver vad som gäller f n., särskili skull beuklu hur och frånvem personuppgifternu hur inhämials, ull inie andra uppgifter eller andrapersoner registreras än som slår i överensstämmelse med ändamålet med registretsumt att detla ändumål står i överensstämmelse med den verksumhei som denregisteransvarige bedriver eller avser att bedriva. Förslagethar i allmänhet godtagits vid remissbehandlingen. En remissinstans - hovrättenför Väsiru - uvsiyrker dock förslugel med hänvisning lill alt de åsyftadeskärpningarna kan åsladkommas redan inom ramen för den gällande regleringen.Några remissinsianser är också kritiska mol all DALK inte har gjori någotförsök all närmare definiera begreppei personlig iniegriiel i dalulugen. Enligt min mening är det givetvisviktigt utt grundernu för tillståndsprövningen anges så noga som möjligl ilagen. Mot den bakgrunden kan del hävdas ull den grundläggunde regeln i 3 §försia stycket datalagen om alt tillstånd skull meddelas, om det saknasanledning att anta att otillbörligt intrång i regisirerads personligainiegriiel skall uppkomma, inte är ulformad med lillräcklig precision. Som stodklart redan vid datalagens tillkomst möier del emellerlid storu svårigheler ulli lug genom en generell regel ange vud som menus med personlig integritet.Föregen del är jug inte övertygud om ull del är ändamålsenligt att låsa fastlillämpningen genom en legaldefinilion av detta begrepp. Enligt min mening ärdet därför mera fruktbart au - såsom D.LK också hur gjort - undersöku huruvidaytterligure självsiändigu krilerier kun införus i lugen i syfte utt underlätiuden avvägning mellun 1978/79:109 16 motståendeintressen som lillslåndsprövningen innebär. Jug delar DALK:suppfuttning all del finns goda skäl att i lagen ange ull duluinspeklionen, vidbedömandei av om otillböriigt intrång i regisirerads personliga iniegriiel kunuppkommu, särskilt skall beakta hur och från vem uppgifternu skull inhämtus.Del måste självfullet vuru uv belydelse för lillslåndsfrågun huruvidu uppgifternusamlas in direkt från dem som skall registreras och om dessa personer kännerlill registerändamålet eller om uppgifierna kommer från annat håll och kanskehar samlats in för andra syften. Detta framhölls redun vid datalagens tillkomst(jfr prop. 1973:33 s. 94 0. Det är alllså av belydelse utt avgöra huruvidauppgifterna uvses bli användu för unnul ändumål än det ursprungligen avsedda.En sådun använding kun enligt min mening vara alt anse som otillbörlig, även omuppgifterna som sådana är tämligen harmlösa. Denna slåndpunkl kan medföra altuppgifier som har samlats in för ett visst bestämt ändamål inte för utnyttjasför andra och senare uppkommande syften, även om detta sumtidigt medför attdatateknikens fördelar inte kan utnyttjas i full ulsiräckning. Ettlillägg till 3 S andra siycket dalalagen av här angiven innebörd för särskildbelydelse för bedömningen av om samköming mellan olika register skull tillåtas.Somjag lidigare har framhållil anserjag del inte nödvändigt atl i dalulugen tuupp särskildu regler om samköming, eftersom dessa frågor kan handläggas inomramen för tillståndsprövningen. Vid sumkörning av två eller fierapersonregister uppkommer nämligen ett nyll regisier. Genom del ifrågavarandetillägget klariäggs all del särskilt skall beakias huruvida uppgifterna i deregister som skull sumkörus ursprungligen har samluis in för andru ändumål ändel som det nya registret avser utt lillgodose. Användningen avADB-lekniken kun förväntas öka under överskådlig lid. Som DALK har påpekal kanföljden av detta bli alt det ur tekniska och ekonomiska aspekier kan komma attligga allt närmare lill hands att använda uppgifier som har samlats in för ettändamål även för andra syften. Med anledning därav vill jag framhålla alt delär vikligl alt de fördelur som ligger i användningen av ADB lus lill vara ochall onödig byråkrati så långt som möjligl undviks. Som har påpekats av någraremissinstanser medför samköming av duluregisier också positivu effekier förenskilda. bör behovei av samköming kunna fömtses redan när ellregisier inrättas, så utt samkörningsfrågan kan beaktas vid den ursprungligatillståndsprövningen. Men även om della inte har skett, måste del enligt minmening förekomma fall där man kan vara mindre restriktiv vid bedömningen av sumkörningsfrågun.DALK har som exempel nämnt samköming eller annal samutnytljande av dala förvetenskapliga forskningsändamål, samhällsplanering och statistikproduktion. Enfråga som har tilldragit sig iniresse är i vilken utsträckningsamköming bör fö ske i syfte au kontrollera all uppgifter som medborgarnalämnar i olika sammanhang är rikliga. Med lanke på dessa full vill jag som minullmännu uppfuttning uttala att sådana samkörningar inte kan anses 1978/79:109 17 otillbörliga,om medborgarna redan när de lämnar uppgifierna informeras om all dessa kankomma all konlrolleras mol eu annal regisier. Den nu behandlade frågan avsernärmasi i vilken utsträckning utbyte av information skall ra ske mellan olikumyndigheter. Som har påpekats under remissbehandlingen kan sumkörningsfråguninte diskulerus isolerud från sekreiessregleringen. Jug erinrar därför om allen av grundlankarna bakom del förslag till sekreiesslag som den 7 december 1978remitterades lill lagrådel äran utbyiei av hemlig informaiion mellanmyndigheler bör förfatiningsre-gleras i så sior ulsiräckning som möjligl. Huruvida den uppgivnaarlen uv regislemppgifter och mängden uppgifier som ell regisier skull omfaliaslammer överens med regisierändamålel, prövas redan nu enligt den praxis somdatainspektionen har utbildat. Stöd för denna praxis kan i och försig hämtas urgrunderna för 3,5 och 6 tJS dalalagen. Emellerlid bör som DALK har föreslagilden angivna principen komma lill tydligt uttryck i lagtexten. Vidtillståndsprövningen bör vidare beaktas sambandet mellan de personer somregistreras och registerändamålet. Det bör alltså av lagtexten framgå alldalainspeklionen vid lillslåndsprövningen särskilt skall beakla all inte andrupersoner registreras än som slår i överensstämmelse med ändamålet medregistrei. Tillförslagei att datainspektionen vid tillståndsprövningen också skall beuklu uttregistrets ändamål slår i överensstämmelse med den verksamhei som denregisieransvarige bedriver eller uvser ull bedriva släller jag mig emellerlidmera tveksam. villkor har nämligen mera karuktären av en ytteriigareförutsättning - vid sidan av all otillbörligt inirång i regisirerads personligaintegritet inte skall uppkomma - för att tillstånd skall meddelas. DALKhar kommii lill slutsatsen atl myndighelerendast bör fö inrätta och föra sådanapersonregisier som behövs för alt myndigheterna skall kunna utföra sinuuppgifier enligt lag eller annan beslämmelse. Förelag och organisulioner börenligi DALK inom rumen för gällunde lugur och bestämmelser självu fö uvgöruvilken verksamhei de bör bedrivu, vilka regisier som behövs i denna verksamheioch vilken registreringsteknik som är lämpligasl. Daluinspektionens uppgifi isummunhungel bör enligi DALK vuru ull beakta iniegriieisfrågorna men inte allavgöru vilku regisier som behövs eller vilka verksamheter som skall varutillåtnu utt driva. Jag delar denna uppfattning. Det anförda leder emellertidtill atl dalainspektionen knappast kan åläggas all pröva huruvida ell registersändamål slår i överensstämmelse med den verksamhei som den regisieransvarigebedriver eller avser all bedriva. Jag noterar också att datainspektionen i sillremissyttrande har framhållit all del skulle föra för långl all åläggainspektionen att pröva det angivna förhållandel. Jug är därför inte beredd attgodta DALK:s förslag på denna punkl. Dalainspeklionenanser all del iniresse som DALK har uvseii all lillgodose med del nuifrågavarande lilläggei lill 3 § andru slyckel dulalagen kan lillgodoses genomen ny bestämmelse i paragrafens tredje stycke. 2 1978/79. 1978/79:109 18 lionenskulle enligt dennu bestämmelse ges möjlighet att avslå en tillstånds-ansökan,om det är uppenbart au ändamålet med registret inte står i överensstämmelse medden verksumhei som den registerunsvurige bedriver eller avser atl bedriva. Enregel av angiven innebörd slrider emellertid också den mot principen ullduluinspeklionen inte bör vara ett organ för överprövning av undrumyndigheters eller enskildas verksamhet. Enligt min mening är det alltså intelämpligt all i förevarande paragraf ta in någon bestämmelse som påläggerdatainspektionen att pröva vilket behov som den regisieransvarige har av ettvisst regisier. Datalageni dess ursprungliga lydelse reglerade inte särskilt tillåtligheten av regisiersom upplär siora delar av befolkningen inom hela Iandel eller inom del därav.Dalainspektionen var emellertid från början restriktiv lillbefolk-ningsregisler och iakttog den principen ull ingen, vare sig myndigheieller företag, borde ha fier personer registrerade än vad som överensstämmermed ell aktuellt registers ändamål. Myndigheters personregisier ansågs sålundaböra fö omfatta endast personer som myndighelerna enligt lag eller annanbestämmelse är skyldiga atl registrera för all kunna fullgöra sina uppgifter.För förelagens och orgunisutionernus del innebur synsättet atl endast personersom redan var ku nder, anställda eller medlemmar eller som frivilligt medgettregislrering fick registreras, däremoi inte personer som förelaget ellerorganisationen avsåg atl värva som kunder eller medlemmar. Vid prövning avbesvär över beslul av dalainspektionen fann den dåvarande regeringen emellertidatt dalalagen i dess urspmngliga lydelse inte medgav att personkretsensomfattning tillmäiles självständig belydelse vid bedömningen avintegritetsriskerna i ell lillståndsärende. Riksdagenintog mot denna bakgrund ståndpunkten atl inga personregisier som förs medhjälp av ADB borde fö innehålla uppgifter om andra fysiska personer än somsvarade mot myndigheternas, företagens eller organisalionernas arbetsuppgifteroch verksamhetsområden. Del ansågs naturiigi att ställa upp presumtionen attden som bedriver viss verksamhei saknar anledning all registrera alla eller ettbelydande antal av de personer som är bosatta inom riket eller inom visstområde. Om ett centralt statligt personregisier för adressaklualisering,personnummersätining, personnum-merkonlroll och urvalsdragning (SPAR) inrättades,antogs vidare all vissu befolkningsregisier skulle bli obehövligu eller kunnuinskränkas lill sill innehåll. Efiersom en ändring ansågs angelägen infördes enprovisorisk reglering i 3 a § dalalagen (prop. 1976/77:27, KU 1976/77:21, rskr1976/77:87, SFS 1976:1114). Enligtbestämmelsen för lillsiånd all inrätta och föru personregisier som omfullarbelydande del av befolkningen i riket eller i område därav meddelas endasl om(1) de som avses bli regisirerade är medlemmar, unsiälldu eller 1978/79:109 19 kunderhos den regisierunsvarige eller har unnan därmed jämsiälld unknyining lilldenne, om (2) de som uvses bli regislrerude sumlycker till registreringen ellerom (3) särskildu skäl föreligger. Beslutom att inrättu SPAR fattades av . Arbetet med attgenomföra beslutet pågår f n. och utförs av DAFA, som också 1. v. skall svaraför driften och vara regisieransvarig i dalalagens mening. Arbetet utförs ietapper av vilka den sista beräknas bli slutförd . 1 fråga om regislerinnehålleiin. m. hänvisas till DALK:s belänkande s. 113-117. EnligtDALK:s mening kan fiera skäl anföras för atl antalet personregisier avlolalkaraklär begränsas. Kommittén ifrågasätter emellerlid om dalalagen är denlämpligaste formen för reglering av s. k. befolkningsregister. Enligt DALK harockså kritik i olika sammanhang framförts mol den nuvarande regleringen i 3 aij datalagen. Bl.a. har begreppen "betydande del av befolkningen i rikeleller i område därav" och "kunder" ansetts svårtolkade. Dennakritik ärenligt kommittén befogad. DA LK:s slutsats är ull det är buttre allinom ramen för del normala tillståndsförfarandel enligt 3 ij dalalagenuuryckligen tillåta all personkretsens omfattning för lillmälas självsiändigbelydelse vid lillslåndsprövningen saml alt däruiöver söka reducera behovei avtotala befolkningsregister genom SPAR. DALKhar med hänvisning till de av kommittén föreslagna ändringarna i 3 ij datalagenanfört att datainspektionen vid tillståndsprövningen enligt denna bestämmelse börsärskilt beakta huruvida personregistret innehåller uppgifter om andra personerän som svarar mot registerändamålet och den regisleransvariges verksamhei.Prövningen bör inie förbehållas sådana regisier som kallasbefolkningsregisier. Den bör i siällei göras i varje ärende. Härvid bör hänsyntas till huruvida de personer, som kan komma atl registreras, buren nuturligunknyining lill den registerunsvurige i egenskup uv kunder, medlemmur elleranslällda eller på annal liknande sätt, eller själva har medgett registrering.Om detta inte är fallet, finns det enligt DALK anledning alt inta en merareslrikliv inslällning, dvs. all särskili pröva huruvidu regisierändamålel ochden regisleransvariges verksamhet ändå moiiverar registreringen. Detandra huvudsyfiel med 3 a ij dalalagen - all begränsa anialeibefolkningsregisier för kundvärvning och andra urvalsdragningar,person-nummersäilning och personnummerkoniroll saml adressaklualisering - börenligt DALK tillgodoses genom att SPAR inrättas. Kommittén anser emellerlid attnämnda beslämmelse bör ersättas med en ny regel i dalalagen som klart anger delhuvudsyfte som 3 a § i prakiiken har, nämligen i princip ett förbud för andraregisleransvuriga all föra personregister med samma funktioner som SPAR. Denväsentligaste fördelen med SPAR är enligt DÄLK:s mening att man genom ullinrätta detta register skapar möjligheter atl lill ett slälle samla lillgångenlill personuppgifter på maskinellt läsbart medium för de nämnda ändamålen.Kommittén underslryker emellerlid all en fömlsättning 1978/79:109 20 förull fördelarna med SPAR skall uppnås är alt inte bara företagen ochorganisaiionernu utun även myndigheternu styrs till detta regisier, när behovav de nämnda funktionerna uppkommer. Möjligheten au vid sidan av SPAR vända sigtill t. ex. länsstyrelserna bör sålunda inte föreligga vare sig för myndighetereller andra. DALK:söverväganden och förslag har godlagils av åtskilliga remissinstanser somharytlratsigi frågan. I fiera yttranden riklas emellertid krilik mot förslagei.Från myndighetshåll görs sålunda invändningar mol atl myndigheter skall varaskyldiga alt vända sid till SPAR. Efiersom myndighelerna i allmänhet har behovuv fiera uppgifter än som finns i SPAR, skulle en sådun ordning bli opruklisk,kostsum och mindre tillföriitlig. Mest kritiska mol förslaget är sumtföreträdare för länsstyrelser och kommuner. Enligt derus mening innebärförslaget uvsevärda nackdelar i form av fördröjningar, kostnadsfördyringar m.m. för myndigheler och kommuner. anser att ställning lill förslaget intebör tas förrän SPAR:s funklioner, organisationen och framför alltkonsekvenserna av förslaget har klargjorts.