prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Med SJ:s prognoser överde närmaste årens trafikutveckling beräknas trafikvolymen under budgetåret1979/80 ligga något värde, vilket skulle kunna motivera en visshöjning av intäkterna. Med tanke på det osäkra prognosläget vill de sakkunnigaemellertid inte förorda någon sådan normalisering fram till budgetåret1979/80. De sakkunniga har inte heller funnit det möjligt att genomföra ennormalisering med avseende på SJ:s allmänna resultatutveckling bl. a. beroendepå svårigheterna att bedöma möjligheterna att genomföra olika Prop.1978/79:100 Bilaga 9 157 De sakkunnigaerinrar dock om möjligheterna atl la hänsyn till ev. beslut omresullatförbättrande ålgärder i anslutning lill siatsmakternas prövning avdriflersältningens storiek. De sakkunniga konstaterarall rationaliseringsmöjligheterna pä det er-sällningsberätligade bannätet ärbetydande och alt SJ i stor uislräckning också förmån ulnyilja dem. Del är docksvårt alt omsätta denna iakttagelse i etl konkret förslag om atl enrationaliseringseffekt av en viss storleksordning skall beaktas vidframräkningen. 1 varje fall finns det enligt de sakkunnigas uppfattning ingenanledning att föra in någon rationaliseringseffekt vid framräkningen från år1977 till /80.Rationalise-ring.seffeklerna kan dock behöva beaktas vid kommande framräkningartill budgetåren 1980/81 och 1981/82. När del gällerberäkningen av vidtagna laxehöjningars genomslag på intäkterna har SJ förutsattalt genomslaget på godslrafiksidan blir relativt sett sämre än påpersontrafiksidan. SJ har i lidigare separatredovisningar räknal med sammagenomslag i person- som i godstrafiken vad gäller laxehöjningar. Det finnsenligl de sakkunnigas uppfallning ingen anledning frångå denna princip. Enjuslering av uppgifierna i redovisningen i linje därmed innebär atlinläktshöjningen vid framräkningen höjs från 9,4 till 12,0 procenlenheler. De sakkunniga har vidare,i likhel med bl. a. trafikpolitiska utredningen, funnit att matarvärdet inlebör omfattas av framräkningen, utan har i sina beräkningar bibehållit 1977 årsmatarvärde oförändral. Så bör enligt de sakkunniga även ske under deylterligare två budgetår under vilka värden skall användas. Den samlade effekten avde sakkunnigas bedömningar och slutsatser vad gäller ersättningsbeloppet blir atl det framräknade underskottet på detav de sakkunniga avgränsade ersättningsberättigade bannätet uppgår till (I093,2-373,9-30,1) 689,2 milj. kr. Den minskning aversättningsbeloppet jämfört med SJ:s anslagsäskande som detla belopp innebär,orsakas i första hand av den avgränsning som de sakkunniga företagit i enlighetmed de utgångspunkter som gäller. Som framgår av de sakkunnigas redovisning avdessa frågor har endast obetydliga ändringar gjorts i den avgränsning somgällt . Skillnaden mellan SJ och de sakkunniga idenna del kan därför helt tillskrivas del förhållande att SJ iseparatredovisningen inkluderat en rad trafiksiarkare bandelar, som desakkunniga inle kunnat acceptera med hänsyn till deras belydelse i ettfunktionellt affärsbanenät. Under /79utgår 707,7 milj. kr. som ersättning till SJ för driften av de icke lönsammajärnvägslinjerna. De sakkunnigas avgränsning och framräkning ger ett ersättningsbeloppav 689,2 milj. kr. under /80. Orsakerna till attersättningsbeloppet minskar är flera. Först och främsl harkostnadsberäkningarna ändrats i vissa avseenden, bl. a. vad gällerresebyråerna. Vidare är det tydligt att framräkningsprinciperna med- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 158 verkar till att kostnaderna kan komma atlöverskattas mol slutet av den treårsperiod, under vilken resultatet av enseparatredovisning tillämpas, vilket sammanhänger med svårigheterna all beräknaeffekten av den rationalisering som pågår inom SJ. Omralionaliseringsverksamheten varit särskilt intensiv, vilket uppenbarligenvarii fallel vid SJ under de senasie åren, kommer en ny separatredovisning atlåterföra ersättningsbeloppet till rätl nivå. Vidare kan underskattningar avlaxehöjningarnas genomslag medverka härtill. Slutligen har sådana taxehöjningarsom ej varit kända när ersättningsbeloppet beräknats i , gjortatt intäkterna ökal och därmed ersällningsbehovet minskal. SJ har, som framgår avovanstående, anpassat sig lill de förslag som trafikpolitiska uiredningenlämnat vad gäller beräkning av kosinader för resebyråer m. m. Utredningensbelänkande upptog också andra förslag om ändrade kostnadsberäkningar, t.ex. vadgäller grenslationer, men var dessulom kopplat till en utjämningsposl om påsamtliga kostnader. Någon hänsyn lill en sådan utjämningspost för oförutseddakostnader har dock inte till någon del tagits i SJ:s separatredovisning. Molbakgrund av ovanstående har de sakkunniga funnit det rimligt all för budgetåret1979/80 införa en mindre korrektionspost. Den bör uppgå till av de framräknadekostnaderna för det avgränsade bannätet. Ersättningsbehovet ökar därmed med21,9 milj. kr. till 711,1 milj. kr. under /80. /65har SJ erhållit ersättning för inkomstbortfall som uppkommit genom att mantillämpat reducerade taxor i sam-I raf i k järnväg-billinje. Underbudgeiårei 1978/79ulgår 2,8 milj. kr. i ersättning för ändamålet. Eftersom det inte inträffatnågra förändringar under det senasie årel av de faklorer som påverkar beloppetsstorlek har SJ begärt ersättning med oförändrat belopp under budgetåret1979/80. De sakkunniga konstateraratl nedsättningarna gällerenbart styckegodstrafiken. 1 sammanhanget erinras om atl styckegodsels framlidaorganisalion, taxesällning m. m. vid SJ är under utredning. 1 avvaktanhät"på föreslår de sakkunniga att ersättningen för övergångsvisa laxenedsätiningarunder /80 fastställs till oförändrat 2,8 milj. kr. Enligt de år 1963meddelade riktlinjerna för den statliga trafikpolitiken (prop. 1963: 191,S3LU 1963: 1, rskr 1963:424) skall SJersättas för driftunderskott på sådana icke lönsammajärnvägslinjer, vilkas Irafi-keringulgör en ekonomisk belastning för SJ men på vilka trafiken bör bibehållas I. v. av samhälleliga skäl.Ersättningens storlek skall grundas på en förnyadbandelsundersökning. SJ har redovisal resultatet av en sådan undersökning -separatredovisning - som underlag för beräkning av ersättningensstorlek för i första hand /80. Separatredovisningen hargranskals av tillkallade sakkunniga, som redovisat sina synpunkter och förslagi en granskningsredogörelse (Ds K 1978:13). Prop.1978/79:100 Bilaga 9 159 ,som avser trafik saml kostnads- och intäktsläge, ingår sammanlagt 7534 bankm. Efter framräkning uppgår underskottet på detla bannäl /80 enligt SJ:s beräkningar lill 846,9 milj. kr., med vilketbelopp SJ begär ersäilning. De sakkunniga konstateraralt vissa indirekta kosinader har utgått ur redovisningen i enlighet medförslag från trafikpolitiska utredningen i betänkandet (SOU 1975:66)Trafikpolitik - behov och möjligheter. Ändringarna bidrar enligl de sakkunnigalill alt ge en mer rättvisande bildav det olönsamma bannätets kostnader. Trafikpolitiska utredningen har vidareföreslagit en omläggning av redovisningen vad gäller kostnaderna förgrenslalionerna. De sakkunniga framhåller att en omläggning i linje med detlaförslag är angelägen. De sakkunniga pekar påatt den alternativa biljetlgiltighelen över olika resvägar ger problem i delarbete med vägbestämning, som ligger till grund för intäktsberäkningarna. Detlagäller i synnerhet sådana bandelar som ingår som viktiga länkar iinlerregionala reserelationer och där frågan om bandelen skall föras till detersättningsberättigade bannätet eller ej kan aktualiseras. De sakkunniga har intefunnit anledning ändra på de av SJ för beräknade beloppen för intäkter,kostnader och matarvärde. De sakkunniga visar genomen särskild analys av utvecklingen vid de trafiksvaga bandelarna, alldrifiresullatet där successivt försämrats , i första hand genomökade kosinader. Intäkterna har visserligen också ökat men i begränsadomfattning och inte alls i samma takt som pä SJ-nätet i övrigt. När del gälleravgränsningen av ett ersättningsberältigat bannäl har de sakkunniga liksom vidtidigare separatredovisningar utgått från de uttalanden som gjorts i 1963 årstrafikpoliliska proposition jämte därtill hörande ulskoltsutlåtande.Uttalandena har rört bl. a. avgränsningskriterierna "förbindelse- ellerdubbleringsbanor" samt "möjligheter till lönsam trafik m. ".De sakkunniga har också lagt vikt vid funktionella Irafiksamband mellanbandelarna i resp. nät. Avsikten med driftersättningen är enligt de sakkunnigainle atl lämna bidrag lill drifl påbanor som - trots att de enligl redovisningen lämnar underskoll - ingår somintegrerade delar i affärsbanenätel och därmed måste betraktas som motiveradefrån funktionella eller företagsmässiga synpunkter. De sakkunniga hänvisar tilltrafikpoliliska utredningens förslag i sammanhanget. Med hänsyn lill atl dessaförslag f. n. är under beredning i har desakkunniga strävat efter atl bibehålla en viss kontinuitet i avgränsningen. Detersättningsberättigade bannätet skulle därmed komma att omfatta 6755 bankm,vilket innebär en endast obetydlig förändring jämfört med vad som f. n. gäller.Det sålunda avgränsade nätet utgör av SJ:s hela bannäl men svarar förendasi av det totala trafikarbetet. När det gäller framräkningen aversättningsbeloppet till / Prop.1978/79:100 Bilaga 9 160 80 har de sakkunniga dels studerat frågan om ennormalisering av intäkterna, i delta fall höjning, dels övervägt i vilkenutsträckning man bör ta hänsyn till genomförd rationalisering. De sakkunnigahar inte velat omsätta de iakttagelser man gjort på dessa områden i konkretaförslag, i varje fall inte vad gäller framräkningen lill /80.Däremot kan del enligl de sakkunniga bli aktuellt atl beakta dessa förhållandenvid framräkningen lill därpå följande budgelår. Vid framräkningen har desakkunniga gjort en mindre justering i SJ:s beräkningar av laxehöjningarnasgenomslag på godslrafiksidan. De har vidare - med hänvisning bl. a. till vadföredraganden anfört i frågan i prop. 1977/78: 100 bil. 9 (s. 164) - inteaccepterat att matarvärdet omfattas av framräkningen. Även i detta fall harSJ:s beräkningar justerats. De sakkunniga framhålleravslutningsvis att det kan vara befogal all införa en mindre korrektionsposl påkostnadssidan och hänvisar lill trafikpolitiska utredningens förslag i dettaavseende. De sakkunniga föreslår därmed en driftersättning om 711,1 milj. kr.för /80. Jag har för min del inlenågol alt erinra mot de sakkunnigas beräkning av ersättningsbeloppet. Depersonalkostnadsökningar fr.o.m. som följer avlöneuivecklingsgaranlin har inle kunnat beaktas vid framräkningen aversällningsbeloppet. Del kan bli nödvändigt för mig all återkomma i frågan,varvid även förändringar på bl.a. inläktssidan får beaktas. Jag vill i övrigt erinraom att det är min avsikl att i den aviserade trafikpolitiska propositionenutförligt behandla de principiella frågorna om avgränsningen mellanaffärsbanenätel och det ersättningsberättigade bannätet och omberäkningsmetodiken. Del måste därför vara välbetänkt alt inle nu göra någramer omfattande förändringar i omfattningen av det ersättningsberättigadebannätet och i beräkningsprinciperna. Jag vill här understryka att skillnadenmellan det av SJ begärda beloppet och den av de sakkunniga förordadeersättningen så gott som helt kan tillskrivas del förhållande alt SJ iseparairedovisningen inkluderat en rad trafiksiarkare bandelar, som inle börvara berättigade till ersättning med hänsyn lill deras betydelse i ettfunktionellt affärsbanenät. Jag vill också kommenteradet förhållandel att driftersättningen, som ökat med ett drygt50-tal milj. kr. , nu kommer att bli i stort sett oförändrad. Orsakenhärtill är dels att SJ lill viss del anpassat sig till de förslagtrafikpoliliska utredningen lämnat i fråga om beräkningen av vissa indirektakostnader, dels att framräkningsprinciperna medverkar till alt underskottetgärna överskattas mot slutet av den treårsperiod under vilken resultatet av enseparatredovisning tillämpas. Detta senare sammanhänger dels medtaxehöjningarna och deras genomslag på det trafik-svaga bannätet, dels medsvårigheterna att beräkna effekten av den rationalisering som pågår vid SJ. separatredovisning återför då ersättningen lill rätt nivå. 1978/79:100 Bilaga 9 161 De sakkunniga har berörtfrågan om banunderhåll och hastighetsnedsält-ningar på vissa irafiksvagabandelar. Jag kommer alt behandla denna fråga i den Irafikpoliliskapropositionen och redovisa mina förslag i sammanhanget. SJ bör vidare liksomlidigare - få ersättning för de övergångsvisa taxenedsättningar som förekommeri samtrafik mellan järnvägsnätet och vissa platser vid nedlagda järnvägslinjer.SJ har begärt oförändral 2,8 milj. kr. för ändamålet under /80.De sakkunniga som granskal separatredovisningen och som behandlat även dennafråga, har inle något att erinra. Jag biträder också förslagel. SJhar begärt ersäilning för vissa icke lönsamma järnvägssla-tioner. På grundval av beslut av1968 års riksdag (SU 1968:9, rskr 1968: 113) har kommun, som med hänsyn tilltrafikförsörjningen anser att en järnvägsstation bör bibehållas, möjlighet attgöra framställning härom lill regeringen. prövade regeringensådana framställningar rörande av SJ aviserade trafikförändringar vid ca 75stationer. 1 etl relativt stort anlal fall ålades SJ olika ålgärder för alltrygga trafikförsörjningen. Den ersättning om 6,5 milj. kr. under budgetåret1979/80 som SJ begär för ändamålet avser dels dessa stationer, dels sädanastationer som SJ ålagts bibehålla vid motsvarande prövningar under tidigare år.Ersättning bör emellertid liksom tidigare endast utgå för berörda stationer påaffärsbanenälet, eftersom kosinaderna för berörda stationer pä delersäll-ningsberältigade bannätet ingår i underlaget för beräkningen avdrifiersätl-ningen. Jag beräknar för min del atl berörda stationer påaffärsbanenätel svarar för 2,5 milj. kr. av del av SJ begärda beloppet ochföreslår att ersättning med detla belopp utgår för ändamålet under budgetåret1979/80, vilket innebär oförändrad ersättning. SJ begär för budgetåret1979/80 ersättning för vissa andra verksamheter med bristande företagsekonomisk lönsamhet somregeringen ålagt verkel och för vissa belastningar som SJ menar saknarmotsvarighet hos konkurrerande transportförelag. Sammanlagt uppgårersättningsbehovel för dessa verksamheter och belastningar lill 113,3 milj.kr. enligt SJ:s beräkningar. Dessa frågor har lidigare behandlals ibudgetsammanhang och har då tagit ställning i ersättningsfrågan ochhärvid vägt in även andra faklorer än dem SJ kan anses ha atl utgå från, varförSJ;s ersällningsanspråk endasi delvis lillgodosells. har sålunda lidigareslälll sig bakom uppfallningen alt någon ersättning inle bör lämnas SJ förmedverkan i planeringen av del ekonomiska försvarei eller för avskaf-fandet avsniltaxan i vissa relationer. Jag beräknar därför inle något ersäil-ningsbeloppför dessa ändamål. Enligt beslutom ändring i lagen om vapenfri tjänsl m.m. (prop. 1977/78:159, FöU 1977/78:28,rskr 1977/78:371) bör de statliga affärsverken "om särskilda skälföreligger kunna få viss kompensation, om vapenfriverksamheten i något fallskulle medföra merkostnader". 1978/79:100 Bilaga 9 162 betalar ul sådan kompensation. Affärsverkenskall ansöka om ersättning hos AMS. Någon ersättning därutöver bör enligl minmening ej utgå till SJ. Järnvägsmuseetsverksamhei bör enligl min mening kunna utformas så atl den blir kommersielllnyttig för SJ, bl. a. genom att bidra till en allmänt positiv syn på järnvägenoch järnvägstrafiken. Någon särskild ersäilning med statsmedel bör inle utgåför verksamhelen. Jagar 1. v. inte bereddatt förorda någon ersättning förde övriga ändamål för vilka SJ begärtersättning uiöver vad som följer av tidigare beslut om utvidgning avpensionärsrabatien lillförtidspensionärer m. fl. Jag beräknar för della ändamål oförändral 2 milj. kr. Efter viss avrundninguppgår därmed medelsbehovel för ersättning lill SJ för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. för budgeiårel 1979/80 lill 720 milj, kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår all lill Ersäilning tillstatens järnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. för budgetåret1979/80 anvisa elt anslag av . Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1977/78 Utgift 407019 179 1978/79 Anslag 401845000 1979/80 Förslag 486 905000 Från anslaget utgårersättning lill postverket för tjänsteförsändelser inkl. särskildposldelgivning, debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. Ersättning för befordranav tjänsteförsändelser i allmänhet ulgår enligl 2 § tjänslebrevsförordningen(1945:329) med viss procent av postverkets portoinkomster. Enligt förordningenankommer det pä postverket och riksrevisionsverkel att bestämma procentsatsen.Ersättningen erläggs närmast efter del som ersättningen avser. En preliminär överenskommelse - baserad på nuföreliggande delresultat av en ijänsiebrevsundersökning - har träffals mellanposlverkel och riksrevisionsverkel om atl ersällningen för tillämpning fr.o.m. skall utgå med 17,av portoinkomslerna. Överenskommelseninnebär även all den procenlsais efter vilken poslverkel slulligi skall lyftaersäilning under budgeiårel 1978/79fasislälls på basis av det definitivaresultaiet av tjänstebrevsundersökningen efter sedvanliga överiäggningar mellanriksrevisionsverkel och poslverkel. Om del definitiva procenttalet avviker fråndet preliminära skall redan uppburen ersättning lill postverket regleras iefterhand, räknat från den . Utifrån den överenskomnaberäkningsgrunden av 17,på portoinkomsterna kan den preliminäraersättningen till postverket under inneva- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 163 rande budgetår beräknas komma all uppgå till . Vid beräkningen har de taxehöjningar som gjordes den I februari1978 beaktats. Av detla belopp bör . ersättningunder /80 beräknas på samma grunder uppgå lill . avräknas mot aulomobilskallemedlen. Poslverkel vill fr. /80 införa ett nytl system för beräkning och debitering aversättningen till verkel för befordran av ijäns-leförsändelser enligl delförslag som poslverkel och riksrevisionsverkel utarbetat. Förslaget innebär övergår från att lyfta ersättningen efter viss procent av postverketsfrankoleckensuppbörd till ett syslem som bygger pä verkels löpande försändelsestalistikjämte exaktdebilering av vissa försändelselyper. De rutiner för poslinlämningav vissa tjänsleför-sändelser som ingår i förslagel lill del nyaberäkningssyslemel har redan lillämpais på postkontoren medgoll resullal. Den av postverket föreslagna övergången till eltnytt system för beräkning och debitering av ersällningen till verket förbefordran av tjänsteförsändelser kräver inget ställningstagande av riksdagen.Med hänsyn till de besparingsmöjligheter som här föreligger vill jag ändå ikorthet ta upp verkets förslag. Del föreslagna nya beräkningssättet äradministrativt mer lätlhanteriigt än del nuvarande systemet. Del har ocksåutsikter atl ge statsverket vissa kostnadsminskningar. a.med alt alla slörre postsändningar, vilka motsvarar ungefär hälften av alltjänsle-posl, kommer atl lämnas till postbefordran i särskild ordning medföljesedel. För all sådan följesedelsinlämnad post får postverket därvidtillfälle all bedöma om de Ijänslebrevberälligade vidtagit alla de rimligaåtgärder som leder till kostnadsminskningar hos postverket och därför ärrabaltberätli-gade. Det nya beräkningssättet öppnar också möjligheten alt ökaantalet direktdebiterade tjänslebrevskunder. Direktdebitering har endasi lillämpais på affärsverkenoch . Genom alt direkldebiteringen tydligt framhäver den enskildekundens totala poriokoslnader bör detla ge kunden anledning att ikostnadsbesparande syfte se över sina postrutiner. Poslverkel har preliminärtberäknai ersättningen för befordran av tjänsteförsändelser under budgetåret1979/80 till . Beräkningen baserar sig på etl överenskommetprocentlal. Om den definitiva ersättningen, beräknad enligt del ovanföreslagna nya beräkningssället, avviker från den preliminärt beräknadeersällningen, skall redan uppburen ersäilning till postverket regleras iefterhand. Jag har inga erinringar mot postverketsberäkningar. Jag hemställer atl regeringen föreslär att UllEisättning till poslverkelför befordran av tjänsteförsändelser för /80 anvisa etlförslagsanslag av , varav . all avräknas molautomobilskattemedlen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 164 Ersättning till postverket förtidningsdistribution 1977/78 Uigift 84000000 1978/79 Anslag 78000000 1979/80 Förslag 72000000 beslul (prop.1975/76:127, /76:22, rskr 1975/ 76:301) innebar all lill postverket förlidningsdislribulion för budgeiårel 1976/77 anvisades ell anslag av 90 milj.kr, UnderskoUei i posiverkels lidningsrörelse skulle avvecklas genom ensuccessiv höjning av tidningsav-giflerna och i samband därmed en minskning avstatsbidragen med lika delar . - skulle avgifterna läcka tidningsrörelsenssärkoslnader. För /80föreslår poslverkel all 72 milj. kr. anvisas lill ersäilning förlidningsdislribulion. Föredraganden Jaghemsläller att regeringen föreslår all lill Ersättning lillpostverket för lidningsdislribulion för /80 anvisa ell anslagav . Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. 1977/78 Utgift 3 843 300 1978/79 Anslag 4260000 1979/80 Förslag 4548000 I. Höjningen hänför sigtill högre medlemsavgifter till WMO samt lidi gare för lågt räknad budget. Flera störreförhandlingar pä luftfartsområdet kommer troligen alt äga rum under budgetåretvarför en ökning av anslaget är nödvändig. ökat svensklengagemang inom ECE:s landiransporikommillé kräver viss uppräkning av anslagel. Vägtransportavtal som slutits mellan och elt flertalländer kring leder till behov av åriiga överläggningar angåendekvoter m. m. Anslagel bör därför höjas i motsvarande grad. Höjningen hänför sig tillhögre medlemsavgifter och den svenska kronans devalvering samt högre kosinader för resor. Säkerhet pä fartygoch miljöskydd ulgör två områden inom IMCO som från svensk sida tillmäts slorbetydelse och där aktivt deltar. inom IMCO:ssjösäkerhetskommiité innehas f. n. av sjösäkerhelsdireklören i sjöfarlsverkei.Kosinaderna för lMCO:s konfe- 1978/79:100 Bilaga 9 165 Anvisat 1978/79 1, () m, m, 2, för frågor rörande vägväsendet (PIARC) m. m, 3, Förhandlingarrörande luftfarten 4, FörentaNationernas ekonomiska kommission för (ECE) 5, (CEMT) Inlernalionellajärnvägsfördragen () Vissa förhandlingar rörandevägtransporter Visst inlemalionellt trafiksäkerhelsarbete Förhandlingarrörande vissa telefrågor frågor (lALA) Inlernationellahydrografiska organisationen () Förhandlingar rörandesjöfarten saml Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) Bidrag till internationell ispatrulleringstjänsl i NorraAtlanten Bidrag till driften av väderleksfarlyg i Inlernationella föreningeni för sjöfartskongresser (PIANC) Bidrag till vissa fyrar i för järnvägs-kongresser renser beräknas öka med , och för utredningsarbeten m.m. förlMCO:s räkning med . Administrationen för det internationella arbetetkräver en ökning med . Dessulom krävs en ökningmed . för deltagande i sjöfartsmöien inom nordisk ram, Ökade underhållskosinader för fyrarna medföruppräkning av andel härav. Med hänvisning lill vadjag har anfört och till sammanställningen hemsläller jag att regeringenföreslår all lill Bidrag tillvissa internationella sammanslutningar m. m. för /80 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 166 Beredskap för civil luftfart 1977/78 Uigift 1 146000 Reservation 10514000 1978/79 Anslag 10000000 1979/80 Förslag 11 000 000 1 skrivelse den 23augusli 1978 har luflfarlsverkei beräknai medelsbehovet för /80till 11,2 milj. kr. samt hemställt om etl bemyndigande att lägga utbeställningar av maieriel för tekniskt underhåll av flygplanstyp 747inom en ram av . uiöver för /80 begärda medel. Medhänsyn lill handlingarnas innehålllorde någon redogörelse inte böra lämnas lillregeringsprotokollel. Handlingarna lorde få bringas lill kännedom isamband med alt de ställs lill vederbörande utskotts förfogande. Chefen förhandelsdepartementel kommer all senare denna dag anmäla bl.