prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — Även universitets- och högskoleväsendetär representerat i dessa grupper. Av kommittéernasdirektiv framgår att de skall för verksamhetens utbyggnad vid berörda universitet och högskolor utarbeta lokalprogram och utrustningsprogram, de senare även innefattande kostnadsramar. Kommittéerna skall därvidutgå från av statsmakterna godtagna program för verksamhetens utbyggnad. Därjämte bör de beaktaden verksamhet, som finansieras av forskningsråd och därmed jämförliga organ.Vidare bör kommittéerna utreda de lokal-och utrustningsbehov som kan föranledas av förslagfrån vederbörande lokala eller centrala universitets- och högskolemyndigheter. Programarbetet bör avse bådelokaler och utrustning för bl.a. undervisning, forskning ochförvaltning samt serviceanordningar,däremot inte studentkårlokaler. Kommittéerna bör i sitt arbete särskiltbeakta möjligheterna till ett effektivt ochflexibelt utnyttjande av lokal- och utrustningsresurser. Ett sambruk avresurserna mellan läroanstalter, fakultets ochinstitutioner bör i största möjligautsträckning eftersträvas. Syftet med att organisera en kommitté för var och enav universitets- och högskoleorterna var bl.a. att i största möjligautsträckning kunna tillvarata föreliggande möjlighetertill gemensamt utnyttjande två eller fleraläroanstalter eller fakulteteremellan av lokaler och utrustning. I programarbetet börsärskilt övervägas sådana lösningarsom leder till att å ena sidan lokaler för lägreutbildning och å andra lokaler för högre utbildningoch forskning hålls samman, allt i den mån så befinns lämpligt. 1978/79:92 26 Sedan kommittéernainrättades har deras arbetsuppgiftersuccessivt utvidgats. F.n. är derasviktigaste arbetsområden ersättningsanskaffning av inredning ochutrustning prövning av lokalbehov vid förhyrningar I det följande lämnar utredningen en kortfattad redogörelse förLUP-kommittéernas verksamhet inom angivna områden. Ett lokalprogram kan initieras på olika sätt.Regeringen kan uppdra åt en att utarbeta program för viss verksamhet. Vidare kan den berörda institutionen, högskolan eller anhållahos att ett program skall utarbetas. Även kan framföra att ett lokalprogramarbete bör påbörjas. Slutligen kan en kommitté själv beslutaatt ett lokalprogram skall upprättas. Ofta är det frågaom lokalprogram för om- eller tillbyggnad av lokalersom tas i anspråk för ett nytt ändamål. Såsom riktlinjer för programarbetet har framför allt tjänat1963 års universitets- och högskolekommittésbetänkanden (SOU 1965:11 och 12)Utbyggnaden av universitet och högskolor samtprop. 1965:11(1 angående utbyggnaden av universitet ochhögskolor. Ramen för utbyggnaden av universitet och högskolor beslötsav på grundval avdenna proposition. Grunden för kommittéernas arbete med lokalprogram har varit de normeroch anvisningar som utarbetades av 1963 årsuniversitets- och högskolekommitté. Innan det egentliga programarbetet inleds fastställer kommittén 2 1 vissa fall en ram uttryckt 1 m för programmet. också undantagsvis ha getts genom beslutav regeringen. Prop.1978/79:92 27 planeringsförutsättning ärde av regeringen fastställda ytramarna för icke-laborativa ämnen. Vid arbetet med störrelokalprogram tillsätter kommittén ofta en arbetsgrupp med företrädare för brukarna och eventuellt ellerannan myndighet. Vid mindre omfattande program bearbetas programunderlagetdirekt av sekretariatet och berördinstitution. I arbetet deltar ora såerfordras expertgrupper som utarbetar förslag avseende speciella lokaler som djurhus, verkstäder, läromedelscentraleretc. Om oklarhet uppstår om verksamhetens omfattning ellerinriktning kan kommittén samråda med UHÄ. Förslaget till lokalprogram behandlasdärefter i kommittén som beslutar i frågan. Kommitténs beslut är så gott somalltid enhälligt. Vid kommitténs behandling av programärenden bereds ofta ämnesföreträdare eller motsvarande möjlighetatt närvara. Det av kommittén fastställdalokalprogrammet överlämnas till . Kommitténs arbetemed ett lokalprogram är dock i regel inte avslutat i ochmed att det överlämnats till . Dåregeringen tar ställning till det avbyggnadsstyrelsen utarbetade byggnadsprogrammet händer det ofta att programarean skärs ned. Detta medför att programmet måsterevideras, vilket ibland innebär att istort sett hela programarbetet görs om. Även på grund av förändr-ringar iverksamheten vid berörda institutioner kan omarbetningarkrävas. Byggnadsstyrelsensprojektering kan ge förslag till ändringar i programmet, vilka behandlas av kommittén. Som framgår av ovanstående föranlederen programrevidering ny medverkan av kommittén, dess sekreterare samt eventuellt berörd expertgrupp. Sekreteraren och expertgruppen medverkar ofta underprojekteringen. En viktig del i arbetet utgördärvid inplEineringen av byggnadspå-verkande utrustning. 1978/79:92 28 Kommittéernasutrustningsplanering följer som en konsekvens avlokalplaneringen. sker endast en översiktligutrustningsplanering som lokalprogrammet upprättas genom att det i programmet anges speciella kravsom den planerade utrustningen ställerpå vissa lokaler. Den slutligautrustningsprogrammeringen sker i ställetsamtidigt med projektering. Det vanligaste tillvägagångssättet vidutrustningsprogrammering är följande. Sekretariatet bereder utrustningsärendena tillsammans med UUH:s representant i kommittén. Därefter får de berördainstitutionerna eller motsvarande upprättaförslag till utrustningslistor. Dessalistor skall omfatta utrustning förundervisning samt basutrustning förforskning. Övrig forskningsutrustningfinansieras via forskningsråd etc. expertgrupper deltar i utrustningsplaneringenom så erfordras. Även tjänstemän inom UUH deltar i utrustningsplaneringen på de områdendär UUH har speciell kompetens. Då fullständigtunderlag inhämtats bereder sekretariatet ärendet tillsammans med UUH:s representant och ämnesföreträdarna. Detta förslagtill utrustningsprogram behandlas därefterav kommittén. UUH:s representant är i regel föredragandedå kommittéerna behandlar utrustningsfrågor. Ett utrustningsprogram innehåller förslagtill kostnadsram. Det av kommittén fastställda utrustningsprogrammet överlämnas tillUUH som i anslagsframställning till utbildningsdepartementetlämnar förslag om dels vilka ramar som bör uppförasi regeringens utrustningsplan dels vilka anslag som erfordras. UUH prövar inte kommittéernasutrustningsprogram. Då regering och riksdag tagit ställning till förslagettill kostnadsram måste kommittén ibland återbehandla utrustningsfrågan. Om kostnadsramen skurits ner måste ställningtas till vad som skall utgå ur programmet. Om inte programmetinnehåller en fullständig uppdelning av kostnadsramen på olika funktioner måste kommittén fastställa en sådan. Prop.1978/79:92 29 Ersättningsanskaffning av inredning ochutrustning I regeringens årligautrustningsplan för lokaler vid högskoleenheterna m.m. uppförs årligakostnadsramar benämnda Till universi-tetskanslersämbetets disposition, den s.k. UKA-ramen, /78 Till universitets- ochhögskoleämbetets disposition (UHÄ-ramen). Ramen utnyttjas förbehov inom ämbetets förvaltningsområdevilka inte tillgodoses genom särskildakostnadsramar, bl.a. för planmässig upprustning av föråldrad eller försliten utrustning och inredning och för kostnader som föranledsav ändrade studieplaner eller ökat utnyttjande av tekniska hjälpmedel i undervisningen samt för oförutseddaanskaffningsbehov. Ramen får även tas i anspråk för kostnader för underhåll och reparationer av mer dyrbar utrustning. Fördelningen av dessa medel sker på följande sätt. Institutionerna lämneirsina ansökningar till läroanstaltens rektorsämbete. överlämnar dessamed eget angelägen-hetsgraderat yttrande tillresp. Materialet granskas och sammanställs inom sekretariatet som därefter tillsammans med UUH:s representant i kommittéerna gören bedömning av medelstilldelningen för resp. läroanstalt.Nämndens expertgrupper behandlar ansökningar inom sina områden och lämnar yttranden till resp. kommitté. Beträffandeansökningar föreinledda av nya kurser etc. inhämtas yttrande frånUHÄ. Därefter bereder kommittén, i regelsekretariatet och UUH:s representant, ärendeti samråd med resp. rektorsämbete. Efter bearbetning och sammanställning inom sekretariatet tar kommittén ställning tillbehovet av ersättningsanskaffningar m.m. inomsitt ansvarsområde och överlämnar sitt förslag till LUP-nämnden.Nämnden behöver i regel inte ändrakommittéernas förslag eftersom beredningen samordnats av sekretariatetoch UUH:s representant. Framställningar ommedel från den reserv som avsätts frånramen lämnas av institutionerna via resp.rektorsämbete till kommittéerna. Dessa tar ställning till behovet och överlämnar ärendetdirekt till UHÄ som oftast följer förslaget. 1978/79:92 30 UHÄ-ramen för innevarande budgetår uppgår till 32 milj. kr. Institutionernasansökningar uppgick till ca 100 milj.kr, varav rektorsämbetena hade prioriterat ansökningar till ett belopp av ca UU milj. kr. /78omfattar UHÄ-ramen alla utbildningar som ingår i den nya högskolanfr.o.m. Prövning av lokalbehov för förhyrningar Alla förhyrningsärenden som innebärutökade lokaler för viss verksamhet behandlas av kommittéerna efter framställningfrån resp. rektorsämbete (motsvarande). 1 de fall behovet anses styrktoch inte kan tillfredsställas i disponibla lokaler överlämnas ärendet, i förekommandefall med lokalprogram, till . Remisserna avser t.ex. utbyggnadsplaner ochsvstembanrtlinoar fr större byggnadsobjekt från eller utredningsförslag fråndepartementen. Kommittéerna är fora förinformation mellan de centrala myndigheterna och de lokala högskolorna. redovisar exempelvisplaneringsläget för byggnadsärenden i kommittéerna. UUH informerar om sin verksamhet inomutrustningsområdet. behandlar i huvudsak följande ärenden. norra- och principfrågorprioritering av byggnadsobjekt planeringslägetavseende byggnadsobjekt 1978/79:92 31 ersättningsanskaffning av inredning ochutrustning Beträffande behandlingen av dessa ärenden vill utredningen i korthet framhålla följande. Enligt de vid LUP-kommittéernas tillkomst meddelade direktiven inrättades LUP-nämndenför att åstadkomma enhetliga normer för kommittéernasarbete. Arbetet med normer för lokalereller utrustning var tidigare en väsentligdel i nämndens verksamhet men antalet ärenden av denna typ har minskat . Försla.o;till normer utarbetas ofta av tillfälligaarbetsgrupper. har åriigenfastställt prioriteringslistor över aktuella byggnadsobjekt. Efter beredning inomsekretariatet fastställer varje kommitté ordningen mellan aktuella ärenden inom sitt ant;varKoi!iråde. Sekretariatet upprättar förslag till gemensam prioriteringslista, som behandlas inämnden. Listan överlämnas tillutbildningsdepartementet och för att utgöra en del av underlaget vid handläggning av byggnadsärenden. Den senast upprättadeprioriteringslistan redovisas i bil. har redovisat förändringarna för aktuella byggnadsobjekt inom nämndens och LUP-kom-mitteernasansvarsområden. Den av sekretariatet upprättade sammanställningen över förändringarna i planeringsläget sker i form av en specifikationav läget för olika skeden inom gällande handläggningsordning med objekten fördelade ortsvis. En sammanställning över planeringsläget redovisas ibil. 1978/79:92 32 Ersättnings- ochkompletteringsanskaffning av inredning och utrustning Fördelningen'av UHÄ-ramen bereds inom kommittéerna (se ovan). Sekretariatet och UUH:s representanti kommittéerna utarbetar ett förslag till fördelningsom behandlas i nämnden. Denna överlämnar sitt förslag till UHÄ,som slutligt fastställer fördelningen. UHÄhar alltid följt nämndens förslag. Vid fördelningen avsättsen del - ca 1 milj. kr. - av kostnadsramen föroförutsedda ersättningsanskaffningar, föranledda av t.ex. brand, stöld eller haveri. Re;i)itterande departement är i regel . Yttrandena bered:; ofta avsekretariatet; vid viktigare remisser tillsättsarbetsgrupper inom nämnden. förekommer undei remisstill kommittéerna. Nämnden är ocksåett forum för utbyte av information i aktuellafrågor mellan UHÄ, UUH, och läroanstalterna. De centrala myndigheterna informerarregelbundet om sitt pågående arbete med anknytning till LUP-organisati'onens verksamhetsområde och företrädarna förläroanstalterna har möjlighet att ta upp aktuella lokala problem som harallmän betydelse. De vid anställda sekreterarnas huvudsakliga uppgift är att vara sekreterare i de olika LUP-kommittéerna. Sekreterarnas arbetsinsatser växlar givetvis med erfarenhet och kunskaper. Även andra omständighetersom de aktuella byggnadsobjektens storlek och karaktär, tillgångtill sekreterarekrafter inom vederbörandeläroanstalt etc. påverkar LUP-sekreterar-nas arbetsuppgifter ocharbetsmetoder. De deltar dock regelmässigtaktivt i utarbetandet av lokalprogram och tillför programarbetet kännedom om gällande dimensioneringsnormer o.d. 1978/79:92 33 Men LUP-sekreterarna har också - som tidigare antytts -centrala arbetsuppgifter.En tjänstgör således som sekreterare i . Sekreterarna tas även i anspråkför expertgrupperna, både som ordförandeoch sekreterare. Slutligen fördelas vissasamordnande uppgifter på sekreterarna beträffsmde t.ex. programmering av bibliotekslokaler, uppföljning av planeringsläget i fråga om byggnadsärenden och prioritering av byggnadsobjekt.LUP-sekretariatets expertis tas även i anspråk utanförLUP-organisationen. En sekreterare ärexempelvis huvudsekreterare i kulturrådetsLUP-delegation. Slutligen kan nämnasatt representanter för medverkat ibyggnadsstyrelsens utvecklingsarbete avseende exempelvis lärosalar, djuravdelningar, kliraatkammare och skärmade rum. har fyra permanenta expertgrupper, nämligen Verkstadsgruppen har till uppgift att planeraverkstadsresurser vid universitet och högskolor.Vid nybyggnadsärenden upprättar gruppen i samråd med företrädare för brukarna lokal- och utrustningsprogramsom överlämnas till berörd el. till statens kulturråds LUP-delegation. Verkstadsgruppen har också att granska och angelägenhetsgradera inkomna framställningarom ersättningsanskaffning för förslitenverkstadsutrustning. Gruppen medverkar ocksåvid planeringen av viss utbildning förverkstadspersonal. Djurhusgruppen medverkar i större eller mindre omfattning vid planeringen avsamtliga statliga djuravdelningar. 1978/79:92 31* alla förhållanden granskas såväl förslags- som bygghandlingar. Gruppen har också tagit initiativ till att nya lokaler för försöksdjur skall funktionskontrolleras innan de tas ibruk. Djurhusgruppen utförockså vissa utredningar av mer övergripande karaktär och utarbetar förslag till yttranden i försöksdjursfrågor. Vidare upprättar gruppenortsvisa prioriteringar angående behovav upprustning av befintliga djuravdelningar inom utbildningsdepartementetsdel av högskolesektorn och medverkar vidhandläggningen av framställningar om anslag för ersättningsanskaffning av försliten djurhusutrustning. Lantbruksstyrelsen, som är tillståndsgivande myndighet för försöksdjursverksamhet, är alltsedan år 1975 representerad genomadjungerad ledamot i djurhusgruppen. Styrelsen har föreskrivit att djurhusgrupp fungerar som styrelsens sakkunnigorgan vid uppförandet av nya djurlokaler och att projektering avdjurhusutrymmen därför bör ske i samråd med gruppen. Djurhusgruppens arbete omfattar således planering av lokaler och utrustning för djurförvaringför såväl universitets- och högskolesektorn som den statliga och privata sektornav läkemedelsindustrin. AV-gruppens viktigaste uppgift är att granska programhandlingar (lokal- ochutrustningsbehov) vad gäller lärosalsprojekt, produktionscentra (läromedelscentraler, reprocentraler, ljud- ochTV-studios m.m.), särskilda inlärningsenheter (språklaboratorier, elevstationer ra.m.) och utrustning för datorstöddutbildning. Vidare granskar och prioriterar AV-gruppen framställningar om anslag från UHÄ-ramen. 1978/79:92 35 AV-gruppen bedriver också upplysningsverksamliet, initierar försöksverksamhet och utför tekniska undersökningaroch utredningar. Funktionsgruppen medverkar vid beredningen av ärenden beträffandebehov och utformning av lokaler, därbrukarna ställer Lipeciella krav. Den alldeles övervägande delen av kraven gäller temperatur, luftfuktighet och ventilation. Tilldenna grupp hänförs bl.a. Utrymmen, sora allmäntbrukar kallas frys- och kylrum, klimatrum och klimatkammare. Härutöver förekommer andra, mindre frekventa, krav beträffande exempelvis elektromagnetisk avskärmning, ekofria rum och ljuddämpning. Funktionsgruppens medverkan har visat sig kunna medföra avsevärdabesparingar på investeringssidan. Gruppen medverkar ävenvid planeringen av byggnadsobjekt utanförLUP-nämndens verksamhetsområde. För att samordna planering ochupphandling av datorutrustning inom högskoleområdet finns det en samarbetsgrupp, datagruppen. Idatagruppen ingår representanter för UUH, statskontoret, ochbrukarna. Ansvarsområdet om.fattar utrustning somfinansieras med utrustningsanslag eller alternativt nyutrustningsramar ellerUHÄ-ramen samt även forskningsrådsmedel,donationer och driftkostnadsanslag men inte utrustning som finansieras viastatens datamaskinfond. Liksom de permanenta expertgrupperna lämnar datagruppen sina förslag till de olika LUP-kommittéerna. F.n. arbetar tvåtillfälliga expertgrupper, nämligen magasins-gruppen, sora utredermagasinsbehoven vid universitetsbiblioteken, och larmgruppen, som utreder frågan om behov och utformning av skydd för dyrbar el. unik utrustning inom statens kulturråds och LUP-nämndensverksamhetsområden. 1978/79:92 36 2.1.7 Verksamhetens omfattning. I nedanstående tablå lämnas nägra uppgifter som anger omfattningen avLUP-verksamheten. 1972/73 l973/7'< 19714/75 1975/76 Antal fastställda 13 10 12 2I4 lokalprogram (inkl. genomgripande revideringar ) Antal utrustnings- 20 13 13 I6program Antal besvarade departements remis ser sammanträder ca sex gångerper år och LUP-kommittéerna mellan fem och åtta gånger per är. Kostnaderna förLUP-organisationens verksamhet bestrids frånutbildningsdepartementets kommittéanslag.Av anslaget har tagits i anspråk följande belopp (tkr) ... , r 4. a , i , i 4. Övrigt Summa arvoden traktamenten 19614/65-1969/70 Summa 3 71*0,0 69! *,5 61t5,8 617,5 91+05,T Kostnaderna förlokal- och utrustningsprogrammeringen inom LUP-området är omöjliga att beräknaeftersom det inte är möjligt att kvantifiera det arbete som utförs inom andra organ som byggnads- 1978/79:92 37 styrelsen, UUH, universitetsförvaltningarna m.fl. 2.2 LUP-kommitténför jordbrukets högskolor Lokal- och utrustningsprogramkommittén förjordbrukets högskolor (LUP-J) tillkom för att lokal- och utrustningsplaneringen vid dessa högskolor skulle ske på samma sätt som för övriga högskolor. Direktiv för kommittén lämnades i statsrådsprotokollet . 1 kommittén ingår rektorerna förlantbrukshögskolan, skogshögskolan och , föreståndaren för statens veterinärmedicinskaanstalt, en representant vardera förbyggnadsstyrelsen, UUH, statskontoret, de studerande och de anställda samt förvaltningschefenvid . Byggnadsstyrelsensrepresentant är ordförande i kommittén. statens veterinärmedicinskaanstalt (SVA) Högskolorna och SVA omvandlas fr.o.m.den 1 juli 1977 till (se avsnitt I4.2).Sekretariatet består av en huvudsekreterare och två biträdandesekreterare. Alla sekreterare har heltidstjänstervid andra myndigheter. LUP-J:s arbetsformer äri princip desamma som'övriga LUP-kom-raittéers. Genom att inte någon i kommitténs sekretariat är hel-tidsengagerad har dock servicemyndigheterna,och , ett störreansvar vid lokal- och utrustningsprogrammeringen. Vid lokalprogrammeringen förstärks detta avatt en av de biträdande sekreterarna är avdelningsdirektör 1978/79:92 38 Utrustningsprogrammen iiandläggs i betydande omfattning inom UUH:s utredningssektion, vars chefkontinuerligt deltar i kommitténs arbete. ÄvenLUP-J utnyttjar permanenta expertgrupper, även om detta sker i mindre omfattning än i frågaom övriga LUT-koirjnittéer. UHÄ-ramen omfattar inte jordbrukets högskolor. I ställetfinns kostnadsramar benämnda Ersättningsanskaffningar m.m. Ramen uppgår budgetåret1976/77 till 3 milj. kr. och budgetåret1977/78 till 3,5 milj. kr. Fördelningenav denna kostnadsram sker på följande sätt.Institutionerna lämnar sina förslag till ersättningsanskaffningartill resp, rektorsämbete scm med eget yttrande överlämnar förslagen till LUP-J. Ärendet bereds inom UUH och sekretariatet varefter kommittén upprättarett förslag till fördelning. Detta förslagöverlämnas till UUH som fastställerfördelningen. Även av denna kostnadsram avsätta reserv för oförutsedda ersättningsbehov. Verksamhetens omfattning framgår av nedanståendetablå, 1972/73 1973/714 197I4/75 1975/76 Antal lokalprogram I4 6 10 2 Antal utrustnings- 5 5 7 10program Kommittén sammanträder ca sex gångerper år. Kos-Lnaderna förkommitténs verksamhet bestrids från jord-briiksJepartementets kommittéanslag. Ur detta har följande belopp utgått (tkr). 1978/79:92 39 Dag- , , Resor, x » c , 1) , Övrigt Summa 1965/66-1970/71 1)2,6 1)8,5 5U,i* -' Summa 258,2 2l4,0 6l,5 552,2 1) Sekreterarnahar inte varit tjänstlediga 2) Inkl. tryckningskostnad m.m. 2.3.1 Uppgifter och organisation huvuduppgift är att förvaltaav staten ägda fastigheter samt att förse civila statliga myndigheter raed lokaler.Verket anskaffar lokaler genom att bygga, köpaeller hyra. Till verkets uppgifter hörockså att svara för inredningsverksamhet och att vara statsförvaltningens centrala expertorgan för fastighetsförvaltning,byggnadsverksamhet, inredning och städningm.m. I huvuduppgift ingår således bl.a.att förse civila statliga myndighetermed lokaler. Styrelsen skall ocksåefter särskilda uppdrag projektera och utföra byggnadsföretagför statens räkning (affärsverkenm.m.) samt genom utvecklings- och norraeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltning förstatens räkning. förvaltar de delfonder av statens allmänna fastighetsfond som är ställda underverket. 1978/79:92 Uo 1 högre utbildning och forskning Anskaffningen av lokaler sker i huvudsak genom utnyttjande av och omdisponeringar i befintligt lokalbestånd om- och tillbyggnad av befintligt lokalbestånd inköp av lokaler och fastigheter produktion av nya lokaler (nybyggnader) Produktion av lokaler omfattar programmering,projektering, upphandling och byggande. Produktionsvolymen inkl. ombyggnaderuppgick /76 till ca 875 milj. kr.varav för högskolesektorn. organisation består av dels en central förvaltning i , dels fem regionala förvaltningar. Organisationen framgår av nedanståendeschema. Universitet och högskolorsamt laboratorier eller forskningslokaler , statensprovnings-anstalt m.fl. (BF L) (BF G) 2: a Projek teringsbyrån (2?) Utrikesbyrån (UT) Byggnads-förvalt-} ningen i (BF S) (BF Up) (BF Um) Prop.1978/79:92 1*2 2.3.2 Handläggningav projekt för högre utbildning och forskning Handläggningen av byggnadsärenden förhögre utbildning och forskning inomutbildningsdepartementets och verksamhetsområden skiljer sig i förhållande till andra projekt sombyggnadsstyrelsen svarar för därigenom att den särskilda svarar för bl.a. lokalprogrammeringen. Lokalprogram upprättas av LUP-kommittéerna och överlämnas till . Därefterhandläggs utredning, projektering ochefterföljande moment i princip som för andra byggnadsärendeninom ansvarsområde.LUP-programmet kompletteras med areor förs.k. tillkommande funktioner (kapprum, toaletter, pentry, motionslokaler etc),tomtval, tidplan, kostnad m.m. till ett byggnadsprogram. Byggnadsprogrammetredovisas för regeringen och byggnadsstyrelsenbegär projekteringsuppdrag.Programmeringen av lokaler för högre utbildning och forskning för verksamheter som inte faller inom LUP-kommittéernas ansvarsområdengörs av . Byggnadsärenden för högre utbildningoch forskning handläggs, med undantag för vissa läroanstalter(scenskolor) inom kulturområdet och ettpar projekt i samband med omlokalisering av . "statlig verksamhet, inomutredningsbyrån och första projekteringsbyrån. Utredningsbyrån svarar för jordbrukets högskoloroch vissa läroanstalter inom kulturområdet i frågaom byggnadsprogram varefter första resp.andra projekteringsbyrån sköter projekteringen.