prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Den i förslaget skisseradelösningen har enligt SÅRKs mening, till skillnad från den tidigare beskrivnaRRV-modellen, flera av de drag som är utmärkande för långtgående systemmässigsamordning. SÅRKhar vidare i lägesrapporten (sida 202 och 253) pekat på att den framtida tekniskautvecklingen, främst på kommunikationssidan, kan komma att öka det beroendemellan olika system som finns i betydande grad. Detta innebär frånsårbarhetssynpunkt att skador, störningar eller felaktigheter i ett system fårnegativa återverkningar i andra system. Enligt SÅRKs mening, som kommitténutvecklat närmare i lägesrapporten (sida 261 och 265), bör man för framtidenbegränsa fortsatt koncentration och integration och i stället pröva bl. a.lösningar med utspridning av databehandlingen och en begränsning av systemensinbördes beroende till ett minimum. Densystemmodell, som beskrivs i det remitterade förslaget, kännetecknas av denegativa effekter från sårbarhetssynpunkt som SÅRK nu pekat på. Man måstedärför utgå från att modellen byggts upp utan något hänsynstagande tillsårbarhetsaspekten. Denna aspekt berörs inte heller i förslaget. Frånsårbarhetssynpunkt avstyrker SÅRK att man nu binder sig för den i förslagetskisserade lösningen. Lösningen är inte bara oacceptabel från denna synpunkt.Den skiljer sig också såvitt SÅRK kan finna, i från sårbarhetssynpunkt mycketviktiga delar, från RRV-modellen på det sätt som SÅRK uppfattat modellen. Dettagäller framför allt i fråga om aviseringen IR FR, särskilt då när det gällerägaruppgifter, och i fråga 1978/79:114 209 omkravet på terminalåtkomst till systemens registerinnehåll. Vidbedömningen av dessa frågor mäste man enligt SÅRKs mening ta hänsyn tillsårbarhetsaspekten. I den mån avisering mellan inskrivningsmyndighet och fastighetsregistermyndighetbehövs bör den därför så långt möjligt ordnas utan att beroendeförhållandenskapas mellan ADB-systemen, t. ex. per post såsom i nuvarande systemoch i driftsystem I. Om det mycket högt ställda kravet påterminalåtkomst, som förs fram i det remitterade förslaget men som inte kanåterfinnas i de överväganden vilka ligger bakom beslutet av RRV-modellen, förutsättersådan komplexitet och sådana bindningar som anges i förslaget, bör frånsårbarhetssynpunkt kravet på terminalåtkomst frångås. 2.3 Möjlighet till regionalisering Enligtdet remitterade förslaget (sida 52) skapar drift av FR och IR vid skildadatacentraler eller en regionalisering var för sig olika problem som inte allakan belysas utan noggrann analys. Statsmakternas beslut är också att genomsärskild utredning pröva sådana lösningar. Iförslaget utgår man från att förbindelsen mellan datacentralerna via telenätetblir nödvändig oavsett formerna för en regionalisering. Detta torde också varariktigt med de förutsättningar för terminalåtkomst till registerinnehållet ibåde FR och IR som lagts fast i förslaget. Därmed uppstår också, särskilt vidolikformad regionalisering, sambandsproblem och beroendeförhållanden som viden närmare analys förmodligen visar sig vara både tekniskt ochunderhållsmässigt ytterst komplicerade. SÅRKhar i lägesrapporten (sida 188) pekat på att det inom dataområdet finns enstark tendens till geografisk koncentration. SÅRK har också tagit upp frågan omfunktionell koncentration, vilket innebär att stora vitala delar avdatordriften inom en viktig sektor eller viktiga sektorer är koncentrerad tillett och samma ställe. Såväl när det gäller geografisk som funktionellkoncentration har SÅRK konstaterat (sida 193 och 194) att sådan koncentrationär en allvarlig sårbarhetsfaktor. SÄRK har förordat (sida 261) att man förframtiden begränsar fortsatt koncentration och i stället prövar bl. a.lösningar med en utspridning av databehandlingen. Motden nu angivna bakgrunden är möjligheterna att regionalisera driften av FR- ochIR-systemen av stort intresse från sårbarhetssynpunkt. Från denna synpunkt bören regionalisering eftersträvas. I tidigare diskussioner har man nämnt somtänkbara lösningar att FR-systemet delas upp på två eller tre driftställen ochIR-systemet på fem eller sex. Förmodligen har man då inte tänkt sig något annatsamband mellan de olika driftställena än det som behövs för att förändringar ifastighetsindelningen pä ett tekniskt rationellt sätt skall kunna aviserasfrån de delade FR-systemen till berörd del eller berörda delar av IR-systemet. 1978/79:114 210 Fråganom regionalisering skall prövas genom särskild utredning. Det är då av storbetydelse att denna utredning kan göras så förutsättningslöst som möjligt ochså långt möjligt utan att hänsyn vid överväganden rörande FR-systemet behövertas till det separata IR-systemet och tvärtom. Densystemmodell som förordas i det remitterade förslaget skapar dock utan tvekanbindningar mellan de skilda systemen som avsevärt begränsar möjligheterna mer förutsättningslös bedömning av regionaliseringsfrågan. Inte minst gällerdetta om man vill överväga olikformad regionalisering av respektive system. EnligtSÅRKs mening finns från sårbarhetssynpunkt betydande fördelar att vinna vidregionalisering. Under den första etappen har man dock beslutat att utnyttjaDAFAs anläggning i för drift av båda systemen. Sådana bindningar ochberoendeförhållanden som skisseras i den remitterade rapporten är således inteaktuella under den första etappen. Manbör därför inte genom att nu binda sig för en systemstruktur, som på siktmedför stora svårigheter vid en regionalisering, kraftigt begränsamöjligheterna till regionalisering. Frånsårbarhetssynpunkt avråder SÅRK från den i förslaget förordadesystemstrukturen även på . Vid en eventuell regionalisering bör manenligt SÅRKs mening sträva efter minsta möjliga bindningar ochberoendeförhållanden också mellan regionerna. 2.4 Den tekniska utrustningen Underden första etappen av RRV-modellens genomförande har statsmakterna, som redanberörts, beslutat att den även nu utnyttjade datorutrustningen hos DAFA iGävle skall användas. Enligtdet remitterade förslaget (sida 5) är man bunden vid val av maskintyp fördatoranläggningar och styrsystem för databasadministration m. m. även omsystemen senare tänks delade på skilda datacentraler eller regionaliseras.Bundenheten till IBMs nuvarande 370-serie eller med denna typ kompatibladatorer samt till det specialutvecklade styrsystemet AROS-ROSAM diskuterasockså på andra ställen i förslaget (sida 39 samt 80 och 81). Här kommer manfrån sårbarhetssynpunkt in på frågor om beroendet av nyckelpersoner ochutlandsberoende. SÅRK har tagit upp dessa frågor i lägesrapporten (bl. a. sida 219samt 252 och 254). FR-och IR-systemen är redan var för sig, utan några närmare beroendeförhållanden,stora administrativa ADB-system. När det gäller valet av datorer är man därför,såvitt nu kan bedömas, hänvisad till leverantör från utlandet. Det är dock mycket svårt att förutsäga hur datorerna och datormarknaden kommer att seut . 1978/79:114 211 därförenligt SÅRKs mening inte utforma dagens ADB-system på sådant sätt, attutformningen innebär större låsning än absolut nödvändigt, när det gällermöjligheterna att tillgodogöra sig den tekniska utvecklingen. Detta gällerinte minst de nya FR- och 1 R-systemen med dess egentligen skilda krav pådatorer och prestanda. Också från denna utgångspunkt förordar SÅRK att man vidgenomförandet av RRV-modellen så långt möjligt begränsar de tekniska sambandenmellan systemen, vilket torde ha varit en av grundtankarna vid riksdagensbeslut om denna modell. Med en sådan utformning begränsar man även, jämfört meddet remitterade förslaget, avsevärt beroendet av personer med nyckelpositionför datordriften, vilket också är en stor fördel från sårbarhetssynpunkt. Omman nu väljer den struktur som förordas i det remitterade förslaget återstårenligt detta (sida 50 och 51) åtskilliga mycket betydelsefulla frågor att lösa.Det utvecklingsarbete som behövs skall enligt förslaget genomföras avleverantören av styrsystemet. Huruvida man härvid menar leverantören avAROS-ROSAM eller framgår inte. Oavsett detta blir man dock i avsevärd gradberoende av ett fåtal utomstående personers medverkan. Generellt sett utgördetta enligt SÅRKs mening en betydande sårbarhetsfaktor. SÅRK avstyrker därföratt RRV-modellen utvecklas på ett sätt som innebär att sådantberoendeförhållande uppstår. Enligtdet remitterade förslaget (sida 142148) bör man, såsom berörts tidigare,överväga att införa uppgift om lagfaren ägare m. m. i FR. Enligt förslaget(sida 35) skall vidare taxeringsvärde och vissa andra uppgifter frånlänsstyrelsernas fastighetstaxeringsband ingå i FR och vara tillgängliga viaterminal. Det fömtsätts enligt förslaget (sida 31) att koordinatregistreringenav landets fastigheter fortsätter och att denna registrering föregår de övrigaADB-registren. Vadtill en början gäller det föreslagna innehållet i FR vill SÅRK erinra om attdet manuellt förda fastighetsregistret inte innehåller några ägamppgiftereller andra personuppgifter. Om man i det nya FR-systemet inför uppgift omägarna till landets cirka tre miljoner levande fastigheter får FR närmastkaraktären av ett totalt befolkningsregister i den mening uttrycket haranvänts i samband med datalagen (1973:289). Härmed uppkommer inte baraintegritetsskyddsaspekter utan även sårbarhetsaspekter. Dessa aspekter har SÅRKbehandlat i kommitténs lägesrapport (sida 151,152,169,170,178,179,255 och 256). Såvittgäller sårbarhetsaspekter vill SÅRK särskilt peka på att ADB-teknikensmöjligheter till lagring och bearbetning av information kan underlätta för främmandemakt att tillvarata, utvälja och sammanställa 16 1978/79. Nr 114 Bilaga 2 1978/79:114 212 informationav sådan art som är av intresse för underrättelseverksamheten. Från nu nämndautgångspunkter avstyrker därför SÅRK att ägaruppgifter registreras i FR. Vadhärefter gäller koordinatregistreringen har SÅRK tämligen ingående tagit uppdenna fråga, som enligt SÅRKs mening har stor betydelse frånsårbarhetssynpunkt, i lägesrapporten (sida 166171, 200 och 255). Enligt SÅRKsmening är särskilda faror frän sårbarhetssynpunkt förknippade med de s. k.koordinatsatta personbanden. Koordinaterna innebär visserligen sannolikt storafördelar för samhällsplanerarna. Koordinatregistreringen synes också, enligtdet remitterade förslaget (sida 31), vara en förutsättning för attregisteromläggningen till ADB skall kunna göras på planerat sätt och även föratt taxeringsuppgifter skall kunna tillföras IR. Trots detta anser SÅRK att manäven måste beakta de möjligheter som erbjuds en angripare, som vill skaffa sigkontroll över befolkningen i landet. Möjligheterna att genom underrättelseverksamhet,vid terroraktioner eller i krig använda koordinaterna som hjälpmedel måste manockså ta hänsyn till. Iremissyttrande över SÅRKs lägesrapport har CFD uttalat att SÅRKs diskussion omde koordinatsatta personbanden synes vara grundad på bristfällig ellerfelaktig information. CFD har bl. pekat på att det koordinatsattapersonbandet uppdateras en gång och inte är tillgängligt frän terminal,utan att magnetband används som lagringsmedium. CFD kan inte dela SÅRKsuppfattning att det koordinatsatta personbandet skulle vara något särskilt brahjälpmedel för främmande makt i ett krigs- eller krisläge. Från denna synpunktfinner CFD därför inga skäl för att samhällsplaneringen skall avstå från detplaneringsunderlag som kan framställas med hjälp av koordinatsatta data. CFDhar även pekat på att de koordinatsatta personbanden kan behandlas friståendefrån systemen för fastighetsregister respektive inskrivningsregister. Om manfrån sårbarhetssynpunkt finner att man inte kan tillåta ett ytterligarepersonregister hos ytterligare en myndighet kan de koordinatsatta personbandenoch registeransvaret för dem enligt CFD läggas regionalt eller på annatlämpligt sätt. Ianslutning till CFDs nu redovisade uttalanden vill SÅRK framhålla attkoordinatregistrets tekniska organisation enligt det nu remitterade förslaget(sida 33) har förändrats. Den viktigaste förändringen är enligtförslaget övergång från magnetbandsorienterat system till direktminnesorienterat.Enligt förslaget finns ytterligare möjlighet att rationalisera hanteringen avregistret genom äjourhållning via terminal frånfastighetsregistermyndigheterna. SÅRK vill också peka på att andra myndigheter,som yttrat sig över lägesrapporten, delar SÅRKs synsätt när det gällerkoordinatregistreringen. Ennärmare beskrivning av det planerade koordinatutnyttjandet församhällsplanering m. m. finns på sida 88 och 89 i det remitterade förslaget. 1978/79:114 213 SÅRKhar inte i lägesrapporten gjort några slutliga ställningstaganden, varken närdet gäller koordinatregistreringen eller i övrigt. Kommittén avser att underdetta år redovisa sådana ställningstaganden i ett slutbetänkande. SÅRK villemellertid redan nu framhålla att CFDs system för samhällsplanering, såsomockså framgår av det remitterade förslaget, öppnar möjligheter tillsamkörningar och sambearbetningar av en mängd olika slag. Det gäller härbearbetningar som ligger helt vid sidan av den administrativa delen avfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet och som förutsätterutveckling av speciella ADB-tillämpningar. Möjligheterna kan dock inteutnyttjas fullt ut förrän hela fastighetsbeståndet i landet lagts om till ADB,vilket enligt planerna dröjer till . mån koordinatregistreringen av landets fastigheter skall fortsätta gällerdet att noga överväga på vilket sätt man bör utnyttja koordinaterna isamhällsplaneringen och i övrigt. Med hänsyn till de enligt SÅRKs meningberättigade farhågorna från säväl sårbarhets- som integritetsskyddssynpunktvill SÅRK väcka frågan om inte detta bör avgöras på annat sätt än hittills.Därvid bör enligt SÅRKs mening först prövas vilket behov av koordinatutnyttjandesom föreligger inom samhällsplaneringen, varefter detta behov bör vägas motandra aspekter. I det sammanhanget bör också prövas vem som bör haregisteransvaret och vilka former av regionalisering som är lämpliga. Deöverväganden som angetts nu bör enligt SÅRKs mening inte göras av CFD utan, medhänsyn till frågans betydelse, genom en särskild utredning med företrädare intebara för samhällsplaneringen utan även för integritets- ochsårbarhetsaspekterna. Först därefter har man underlag för en samlad bedömningav hur koordinatutnyttjandet bör ske. Till dess anser SÅRK att dettautnyttjande i möjligaste mån bör begränsas till vad som är nödvändigt för attRRV-modellen, på det sätt som SÅRK uppfattat modellen, skall kunna genomföras. SÅRKhäri lägesrapporten (sida 226 230)tagit upp frågan om systemdokumentationensbetydelse för sårbarheten. Kommittén vill peka på att FR- och IR-systemen medhänsyn till den långa genomförandetiden torde komma att kräva ett betydandesystemunderhåll, inte minst med tanke på att ADB-tekniken och de administrativaverksamheter, som är i fråga, med största sannolikhet kommer att förändrasunder den kommande tioårsperioden. Det gäller då att anpassa ADB-systemen försåväl genomförda som återstående delar av landet till sådana förändringar.Detta medför särskilt högt ställda krav på dokumentation om driftstörningaroch andra olägenheter skall undvikas. Man måste också med hänsyn till den långagenomförandetiden räkna med omsättning bland 1978/79:114 214 personalen.Även med hänsyn härtill och för att minska beroendet av nyckelpersoner ställssärskilda krav på dokumentation. Ytterligareen faktor som ställer sådana krav är den kommande utredningen omregionalisering. Dels krävs noggrann dokumentation för att konsekvenserna avolika regionaliseringsalternativ skall kunna prövas. Dels krävs sådandokumentation vid genomförandet av en eventuell regionalisering. 4 Reservrutiner m. m. SÅRKhar i lägesrapporten (sida 231 235) bl. a. också behandlat behovet avkatastrofi)eredskap och reservrutiner. Dessa frågor berörs inte i detremitterade förslaget. SÅRK vill dock peka på att särskilt inskrivningsväsendetkommer att vara mycket beroende av ett väl fungerande terminalsystem och attdriftavbrott också innebär stopp i ärendehandläggningen vilket, bortsett frånandra olägenheter, mycket fort kan leda till betydande s. k.ikappkörningsproblem. Detbör också tilläggas att ett av syftena med inskrivningsregistret är att geoffentlighet åt fastighetsomsättningen och fastighetsbelåningen m. m. Fråndenna utgångspunkt har tillgängligheten till uppgifterna för allmänheten storbetydelse. Vid längre driftsavbrott behövs även med hänsyn härtill troligennågon form av reservrutiner. Dedriftstörningar i , som påpekats i en skrivelse frånborgmästaren vid till , ger ytterligarebelägg för att inskrivningsmyndigheterna i sitt arbete kommer att vara beroendeav mycket hög tillgänglighet. FR-och IR-systemen är av stor betydelse för olika funktioner i samhället. SÅRKvill därför särskilt peka på behovet av kontroller, som i möjlig mån förhindrarobehöriga ingrepp i systemen, och av att datacentralerna byggs upp enligt desäkerhetskrav som måste ställas på sådana anläggningar. SÅRK vill i dettasammanhang också peka på att säkerhetsskyddskungörelsen (1966:273) endastgäller för statsmyndigheterna, däremot inte för övriga berörda, främstkommunerna. SÅRKvill på nytt framhålla beroendet av nyckelpersoner för datordriften. Man böräven beakta de problem och svårigheter som kan finnas, att få kunnig personal itillräckligt stor omfattning för att system av den storleksordningen det nugäller skall kunna byggas ut och sedan hållas i drift. Här kommer ävenutbildningsfrågor samt tidigare nämnda dokumentationsfrågor in i bilden. Fastighetsdataprojektethar nu varit aktuellt . En beskrivning av olika planer iprojektet, beräkningar och faktiska kostnader m. m. finns i FADAKs betänkande (SOU1976:56 sida 37-42). Prop.1978/79:114 215 makternahar ansett att driftsystem 1, som byggts upp av och förordats av CFD,och lantmäteriverket, inte bör genomföras. Fackmyndigheterna påADB-området inom den statliga förvaltningen har gjort samma bedömning. SÅRK delar också denuppfattning som personalorganisationerna vid CFD fört fram i det remitteradeförslaget (sida 1 4), dvs. att ett genomförande av skilda ADB-system förfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet enligt den modell som de treansvariga myndigheterna tänkt sig, ger anledning till ännu störrebetänkligheter sett från sårbarhetssynpunkt och andra synpunkter ändriftsystem I utvecklat till ett rikssystem. SÅRK anser att den förordademodellen inte bör genomföras. I stället bör man enligt SÅRKs mening genomföraRRV-modellen enligt de riktlinjer som ligger till grund för beslutvåren . Man vinner då väsentliga fördelar jämfört med driftsystem 1, inteminst från sårbarhetssynpunkt. 1978/79:114 216 Kommunförbundethar i sitt yttrande över ()betänkande "Fastighetsdata" (SOU 1976:56) ställt sig bakom principenatt samhällets ADB-system begränsas så långt möjligt till omfattning ochkomplexitet. Möjligheterna att anpassa systemen efterhand tiil användarnaskrav och den tekniska utvecklingen på datorsidan är väsentliga motiv för ensådan huvudprincip. Det kan ocksä finnas anledning att beakta behovet attanpassa sådana system vad avser ambitionsnivån till de regionala olikheter sområder i landet. Denav 1978 beslutade ändringen av riktlinjerna för fastighetsdataverksamhetenfår primärt ses som ett uttryck för en allmän målsättning överensstämmande medden grundsyn som m. fl. remissinstanser gav uttryck åt i sinayttranden över FADAKs betänkande. Medlet att nå denna målsättning förfastighetsdataprojektet blev den s. k. RRV-modellen, som bygger påRiksrevisionsverkets yttrande Över FADAKs betänkande. Detta alternativ harsåledes inte varit föremål för någon remissbehandling hos användarna, vilket ären brist när förbundet skall lämna synpunkter på den tekniska lösning sommyndigheterna nu presenterar. Systemförslagetomfattar en i huvudsak teknisk utredning av hur driftsystem 1 kan delas ibefintlig stordator för att betjäna dels fastighetsregistreringen, delsinskrivningsväsendet. Hur dessa förbättrade men fortfarande teoretiskamöjligheter till individuell utveckling av de båda registren avseenderegionalisering m. m. skall utnyttjas har inte ingått i utredningsdirektiven.Av direktiven framgår att en särskild utredning skall visa om resultatet avdelningen utnyttjas, dvs. om RRV-modellen leder till förverkligande av denövergripande målsättningen med åtgärderna. Styrelsen anser det varaoförsvarbart att fatta beslut om delningen av driftsystem 1 utan tillgång tilldenna särskilda utredning. Systemförslaget bör enligt styrelsens meningbetraktas som ett tekniskt underlag för att genomföra denna utredning.Styrelsen förutsätter att ett samlat förslag till lösning förfastighetsdataverksamheten blir föremål för remiss bl. a. till slutanvändarnaav fastighetsdata. Fastighetsdataprojektetär redan starkt försenat. Kommunerna har ett stort behov av en förbättradinformationsförsörjning avseende fastigheter. Dessa behov kan till viss deltillgodoses via fastighets- och inskrivningsregistren, I övrigt hänvisaskommunerna till att bygga upp egna informationssystem. Hur dessa skall utformasär till viss del beroende av tids- och kostnadsaspekterna för de statligasystemen. Med hänsyn till den redan etablerade verksamheten medreformgenomförandet i , och anser styrelsenatt driftsystem I tills vidare får användas. Styrelsen fömtsätter att denkompletterande utredningen genomförs med så stor skyndsamhet att ställning kantas till den slutgiltiga lösningen under den pågående etappen. 1978/79:114 217 Deolika uppfattningarna om innehållet i fastighetsregistret som framkommit iutredningen ser styrelsen som tecken på den osäkerhet som LMV känner införutvecklingen med delningen av driftsystem 1. Denna osäkerhet framstår somberättigad och synes bero på ovan påtalade brister i beslutsunderlaget fördelningen. Enligt styrelsens mening är det i princip en fördel att dubbellagrauppgifter, i stället för att användarna skall behöva vända sig till olikasystem för att få svar på de mest frekventa frågorna. Styrelsen villunderstryka betydelsen av att i det fortsatta utredningsarbetet inhämtasynpunkter från slutanvändarna av uppgifter ur fastighetsdatabanken. Sammanfattningsvisavstyrker styrelsen att systemförslaget läggs till grund för beslut om delningav driftsystem 1 och föreslår a»systemförslaget kompletteras med den särskilda utredningen avseenderegionalisering m. m. innan regeringen tar ställning till förslaget och attdriftsystem I utnyttjas vid det pågående reformgenomförandet. 1978/79:114 218 Ettför fastighetsregistrering och inskrivningsväsende gemensamt ADB-system,driftsystem 1, har varit i funktionell drift i län sedan ingången av år1976. Det remitterade systemförslaget innebär att två olika system, ett förfastighetsregistrering (FR-systemet) och ett för inskrivningsväsende(IR-systemet), bryts ut ur driftsystem 1. Förslaget har utarbetats på gmndvalav beslut i febmari 1978 om ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten. Idriftsystem I saknar IR motsvarighet till fastighetsbokens fastighetsspalt.Fastighetsregistemppgifter är tillgängliga genom integreringen med FR. Vissauppgifter ur FR måste vid en uppdelning i två olika system tillförasIR-systemet för att handläggnings- och utskriftsprogrammen skall kunnaanvändas. anser att de två föreslagna systemen uranvändarsynpunkt innebär en i princip väl avpassad uppdelning av driftsystem 1.Beträffande innehållet i IR-systemet vill bankföreningen göra följandekommentar. Enligtförslaget skall i de skilda systemen varje terminalanvändare kunna göra frågortill båda informationssystemen. Enligt förslaget skall bl. a. såvälfastighetsbeteckningen som fastighetens gatuadress kunna användas somsökbegrepp i FR-systemet medan i IR-systemet endast fastighetsbeteckningenskall kunna användas som sökbegrepp. Det är relativt vanligt, attfastighetsägare inte känner till fastighetsbeteckningen eller lämnar felaktiguppgift därom. anser det därför angeläget att man även i IR-systemetskall kunna använda gatuadressen som sökbegrepp. önskemål tillgodoses i detta hänseende är det naturligt, attuppgift om gatuadressen också framgår av gravationsbeviset.