prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är självklartatt flyktingama också skall ges information om sina rättigheter och skyldigheter idet svenska samhället. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 200 Skriftlig ochmuntlig information som är språkligt och innehållsmässigt anpassad tillden aktuella flyktinggruppen bör komplettera basinformationen och utformas utifrån respektive flyktinggruppsförutsättningar och bakgrund samt medinriktning på kommunikation mellan flyktingar och informatörer. Denskall vidare ge flyktingama sådana fakta och kunskaper att de själva skall kunna skapa sig en uppfattning om sinaframtidsmöjligheter. Systemet medgästande experter som redogör för sitt fackområde förefaller ge mindretillfredsställande resultat. Förläggningspersonal och flyktingar börtillsammans förbereda gästande informatörer om vilken information som behövs.Tolken bör i samarbete med informatören ges möjlighet att sälta sig in i ämnet ochterminologin. Det bör prövas omlandsmän eller andra som vistats i flyktingarnas hemland ellerkulturmiljö och som bott i länge kan medverka vid information omSverige. En kombination av en svensk informatör och en landsman med erfarenheter från kan också komma ifråga. Kartläggning av nya flyktinggrupper Ovan nämndes attinformationen till flyktingar bör utformas så att den knyter an tillflyktingamas referensramar. En sådan informationsmodell fordrar att en snabbkartläggning av nytillkomna gmpper och deras kulturella och socialabakgrund görs. Den kan också vara värdefull vid planering av andra åtgärder.Det bör åligga det samrådsorgan som vi föreslår i kapitel 9 att tafram aktuella uppgifter om flyktingama och deras bakgrund, seder och bruk,religionstillhörighet, familjesyn, matvanor, utbildning, yrkestillhörighet, språkkunskaper m. m. En kartläggning avdetta slag bör snabbt tillställas förläggningar, länsarbetsnämnder ochandra insfitutioner som kommer i kontakt med flyktingar. Undervisning i svenska m. m. SÖ fick i mars 1977regeringens uppdrag att utvärdera den försöksverksamhet medundervisning i svenska språket m. m. som bedrivits med medel ur förslagsanslaget till Undervisningför invandrare i svenska språket m. m.Utvärderingen skall gälla den s. k. lagbundna studiecirkelverksamheten, cirkelledarutbildning, läroplan, läromedelm.m., folkhögskolekurser i svenskamed samhällsorientering och uppsökande verksamhet bland hemarbetande invandrare.Utvärdering av svenskundervisning vid flyktingförläggningar som bedrivs med medel ur AMS flyktinganslag ingår uttryckligeninte i uppdraget. Vi anser detangeläget att även undervisningen vid flyktingförläggningarna utvärderas. Enbedömning av frågan om i vilka former en sådan utredning skall ske bör göras isärskild ordning. För en sådan utredning talar Prop.1978/79:100 Bilaga 15 201 a. det förhållandet att nuvarande organisation avsvenskundervisningen på föriäggningama varierar liksom Också principema förkostnadsfördelningen mellan berörda myndigheter vad gäller svenskundervisningen vidföriäggningama. Flykting i enskild inkvartering får i regel delta i grundläggandesvenskundervisning hos ett studieförbund. Oklarheter när det gäller planering,organisation och rapportering av svenskundervisningen särskilt för dessa grupperhar förekommit. Klarare riktlinjer bör utfärdas och delges samtliga berörda. Föriäggningamarapporterar till hos SÖ endast de flyktingar som har genomgått svenskundervisning i 240timmar. Om de bara delvis hunnitfullfölja undervisningen får de börja från början när de kommer ut från föriäggningama. Möjligheterna tilldelregistrering av undervisningen i svenska bör därför utredas. Dåsvenskundervisningen på förläggning inle alltid sker under för elever och läraregynnsamma former påverkar detta troligen resultatet. Vid utvärderingen är det angeläget att prövahur flyktingamas studiesituation kanförbättras. Vidare bör undersökas om undervisning hos annan utbildningsanordnare l.ex. AMU-center, folkhögskola eller studieförbund,kan ge fördelar framför förläggningsundervisningen. Övriga tänkbaraåtgärder är att - förbättrainformationen om betydelse av kunskaper i svenska för arbetsliv och utbildning - utforma utbildningenav lärare och cirkelledare så att man bättre kan möta och tillgodose nya flyktinggruppers undervisningsbehov. - förbättraläromedelssituationen och tillgången på ordböcker för nya flyktinggruppers behov. Förläggningstidenär en introduktion till det svenska samhället. Tiden på förläggningen bördärför ses som en helhet där varje aktivitet har ett syfte i anpassningen. Närfritidsaktiviteterna planeras bör man därför sträva efter att i lämplig utsträckningge också dessa aktiviteter ett innehåll som står i samklang med övriga insatser. Frilidsaktivitetemaskall planeras tillsammans med flyktingarna, med utgångspunkt från deras egnaönskemål och vanor. Det kan ofta vara lättare att tillfredsställa flyktingamasönskemål när det gäller musik, idrottsin-riktad och praktisk verksamhet än när det gäller andraönskemål på kulturområdet och teoretiskt inriktade aktiviteter. Fantasi ochidérikedom krävs för attfinna meningsfyllda aktiviteter för alla. Arbetet med attförsöka engagera flyktingar i studiecirkel- och hobbyverksamhet bör fortsätta. Flyktingama börockså få information om svenskt föreningslivoch, om de så önskar, fä hjälp med kontakt med föreningar påförläggningsorten. Dessa föreningar kan sedan förmedla föreningskontakterpå den ort där flyktingen bosätter sig. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 202 diebesök bör kunna få praktiskt betonad inriktning,besök bör kunna göras l.ex. i bostadsområden och på samhällsinstitutioner avolika slag. Särskilt under helgema, som ofta upplevs som enformiga, börlämpliga program ordnas. Möjligheterna förflyktingarna att lämna föriäggningama under veckoslut och bör närmare undersökas. Möjligheten bör övervägas att skapa ettsystem med värdfamiljer som kan ställa upp och ta hand om flyktingar t. ex.under ett besök på annan ort.Föriäggningama bör inleda ett samarbete med de frivilliga organisationer somarbetar med flyktingar för att fä kontakt med intresserade familjer. För flyktingama måste resor och besök vara ettstimulerande och lärorikt avbrott i förläggningsvistelsen, inte minst om tidenpå förläggningen blir lång. Besök av landsmän,svenskar, nationella och svenska föreningar bör uppmuntras och stödjas frånförläggningens sida. 1 dessa frågor är det dock mycket viktigt med ett samrådmellan flyktingar och förläggning för att flyktingamasintegritet inte skall hotas. Förslag om permanent förläggning Ett tusentalflyktingar har överförts till inom den av regeringenfastställda flyktingkvoten. har kvoten omfattat 1250 personer . Åtskilliga fler har på egenhand sökt sig till och harfått tillstånd att stanna som flyktingar. Samfiiga skall enligt gällande bemyndigande för AMS erbjudas förläggningeller enskild inkvartering. AMS permanentaflyktingförläggningar med en kapacitet på ca 525 platser har inte räckt tillför att ta emot alla. För att täcka behovet av inkvarteringsmöjligheter har AMS som ovan redovisatsinrättat tillfälliga föriäggningari olika delar av landet. Många flyktingar har också fått enskild inkvarteringi lägenhet, hotell eller pensionat, en form av mottagande som fält ökadomfattning. Vår slutsats är attden nuvarande mottagningskapaciteten på de permanenta föriäggningama är för låg.Systemet med tillfälliga förläggningar är som ovan framhållits behäftat med många nackdelar. Attminska behovet av tillfälliga förläggningar är därför en viktig angelägenhet.Beträffande möjlighetema till enskild inkvartering är framtiden osäker pågrund av minskad tillgång på ledigabostäder. Vi anser att en ny förläggning bör inrättas. Den nyaförläggningen föresläs få en kapacitet på ca 150 personer. Den bör vara utrustad föratt ta emot bara eftersom25-30% av det totala antalet flyktingar iallmänhet är bara under . Lämplig placeringsort är en medelstor stad i med godakommunikationer med övriga landet. Bostadsfrågan påförläggningen bör lösas genom en kombination av paviljonger och på orten hyrdalägenheter. Vi förutsätter en sådan fördelning 1978/79:100 Bilaga 15 203 att ca 2/3 av flyktingaraa kan bo på själva föriäggningenoch 1/3 i lägenhet. Föriäggningen börligga i anslutning till ett större AMU-center och bör kunna ha viss gemensam administralion med detta.På så sätt kan kapaciteten bättre utnyttjas, utökas och anpassas alltefter behov. När flyktingama ärfå på kan de för dem reserverade platsema ställas tillordinarie AMU-elevers förfogande, som också kan bo på föriäggningen. Att enflyktingförläggning ligger i anslutning till ett AMU-center medför även andra betydande fördelar. De resurser somfinns vid centret kan ställas till flyktingamas förfogande. Möjlighetema att fåbättre orientering om olika yrken ochutbildningsvägar vidgas. Tendensema till isolering undanröjs genomkontakten med andra elever - svenska såväl som utländska -vilket medverkar till att flyktingen snabbare kan finna sin väg in idet svenska samhället. Som tidigareframhållits skall förläggningen ha tillgång till läkare, psykolog,sjuksköterska och kurator. Denna personal finns redan vid men kan behöva förstärkas. Detta gälleräven anställda för arbetsförmedling, yrkesvägledning och arbetsvärd. Deutbildningsresurser som föriäggningenoch AMU-center kan erbjuda - svenskundervisning, ALU (kurser i arbetsliv och utbildning) ochyrkesutbildning - kan anpassas efter de olika flyktinggrupperna. En förstärkning avett AMU-centers resurser torde vara nödvändig för samverkan med denföreslagna flyktingförläggningen. Detta gäller bl. a. arbetsförmedling,yrkesvägledning, fritidsverksamhet och svenskundervisning. Tvåspråkigastödlärare bör kunna anställas (se avsnitt 7.2). Vidare bör ett tillräckligtantal tolkar finnas tillgängliga. (Förslagsvis bör på AMU-center finnas två arbetsförmedlare,två tolkar, en fritidsassistent och enkurator avdelade enbart för flyktingama.) Utspisningsfrågan på förläggningen bör lösas så att flyktingama harmöjlighet att dels äta kollektivt, dels laga sin egen mat. En flykting som villha mera ansvar för sitt dagliga livunder förläggningstiden bör kunnaflytta in i en av de lägenheter förläggningen disponerar över. Det bör kunna ske antingen omedelbartefter ankomsten eller på förläggning. Kommunen fömtsätls kunna ställaett visst antal lägenheter till förfogande. För de personer som bor i lägenhetbör förläggningen, liksom ocksåAMU-centret, vara en samlingplats. För att närmare studerautformningen av och kostnaderna för den föreslagna förläggningen bör AMS ges iuppdrag att utreda frågan. Slufligen vill vipåpeka att en ny permanent förläggning förmodligen skulle innebära enkostnadsbesparing i fråga om omhändertagandet, eftersom tillfälligaförläggningar i regel ställer sig avsevärt mycket dyrare än permanenta. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 204 Särskilda överväganden och förslag beträffande enskildinkvartering Vi har ovan påpekatatt antalet enskilt inkvarterade flyktingar är mycket stort i förhållandetill den totala mottagningskapaciteten på de permanenta föriäggningama. I själva verket skulle sex nyaföriäggningar erfordras för mottagningav samtliga 882 flyktingar som var enskilt inkvarterade.Vi har också framhållit att service och övrigt omhändertagande skall motsvara det som erbjuds flyktingarna påförläggning. Av föregåendediskussion framgår att omhändertagande på förläggning i regel är att föredra för flertaletnytillkomna flyktingar. Enskild inkvarteringär emellertid ett viktigt och i vissa situationer nödvändigt komplement tillföriäggning. Flyktingar bör i principerbjudas båda möjlighetema. Frihetenatt välja begränsas dock av tillgången på lediga lägenheter. De nuvarandeprinciperna for placering i enskild inkvartering har enligt vår mening fungerattillfredsställande. Spontant hitresta har ofta under den långa väntan påtillstånd funnit sig tillrätta på en ort. Då de blivit flyktingar skall deupplysas om möjlighetema till förläggning, men inte utan särskilda skäl vidtalas attflytta från sin bostad. För dem bör enskild inkvartering, liksom , komma ifråga. De flyktingar somkommer till genom svensk ultagning placeras vanligen direkt på förläggning. Även de börinformeras om möjligheten till enskildinkvartering. Det är viktigt att informationen om enskild inkvartering ges medomdöme och realism så att den inte onyanserat framstår som ett bästa altemativför alla. Enskild inkvartering kan troligen av många nytillkomna flyktingar, trötta på ett kollektivt liv, upplevas som något enbart positivt. Fördelama är emellertid i de flestafall skenbara, dä enskild inkvarteringofta medför isolering och möjlighetema till en god planering av denfortsatta vistelsen ibland är påtagligt sämre än på en föriäggning. Den snabba ökningenav enskilt inkvarterade har, som vi ovan beskrivit, inneburit påfrestningar påvissa länsarbetsnämnder. Vi anser det angeläget att berörda länsarbetsnämnder får personella och andra resurserså att de har möjligheter att ge enskilt inkvarterade en service likvärdig medden som ges på förläggningarna.Personalförstärkningar inom olika områden är nödvändiga, bl. a. för kurativ hjälp, social rådgivning och för snabbareyrkesvägledning. Den redan anställdapersonalen måste få möjlighet tillvidareutbildning. Densamhällsinformation som ges flyktingaraa måste förstärkas och fördjupas. Även de enskilt inkvarteradebör få hjälp till en meningsfylld fritid och bättrehälsovårdsmöjligheter. Då AMS fick sittbemyndigande att ta om hand flyktingar, kom dessa huvudsakligen ut i samhälletvia förläggningar. De speciella åtgärder som flyktingama blev föremål förvidtogs på förläggningen och i direkt anslutning till utplaceringen. Ettallt större antal flyktingar kommer numera på eget initiativ. De har väntat på sitt tillstånd att få stanna.Detta innebär att det kan dröjalänge innan AMS får ta ansvaret för dem eller de vill Prop.1978/79:100 Bilaga 15 205 göra gällande sin rätt till vissa förmåner.Länsarbetsnämnden bör se till att alla flyktingar efter beskedom UAT blir föremål för lämpligainsatser. Vi anser emellertid atl möjligheten att göra anspråk på de speciella flyktingförmånerna för vilka AMS äransvarig inte kan gälla hur länge somhelst efter det att flyktingen fått UAT. Vi vill därför ifrågasätta om debör gälla längre än efter erhållet tillstånd. Kapitel 7 Ulplacering i samhället För att enulplacering från föriäggning eller enskild inkvartering skall vara framgångsrik,dvs. att flyktingen skall kunna fungera i samhället på ett sätt somtillfredsställer såväl omgivningen som individen själv, måste noggrannaförberedelser göras. Den personal som tillsammans med flyktingen planerar förhans framtid - vare sig det gäller arbete, studier, bostäder ellerbostadsplacering genom måste ha goda kunskaper inte bara om hursamhället fungerar utan också om flyktingen själv och hans bakgmnd'.Individens förutsättningar, egna önskemål och planer för framtiden bör varavägledande när det gäller att ta ställning till olika åtgärder. tvingas man emellertid att ocksåta hänsyn till situationen på arbets- och bostadsmarknaden och inom detaktuella utbildningsområdet.Flyktingar kan, i likhet med andra invandrare, ibland ha orealistiska önskemåloch vara hårt knutna till dessa.Problemen kan ibland lösas genom att både korttids- och långtidsplanergörs upp. Många flyktingartorde ocksä hysa förhoppningar att en gång kunna återvändatill hemlandet. De vill använda sin tid här så att de vid hemkomsten snabbtskall kunna bidra till landets utveckling genom att dra nytta averfarenheter de vunnit i . De är därför inte alltid primärt inställda på att få endjupare förankring i det svenska samhället. Erfarenheterna visaremellertid att många flyktingar av olika skäl inte återvänder till sina hemländer trots sådanaförändringar i de politiska förhållandena att ettåtervändande är möjligt. Andra flyktinggrupper är medvetna om att hemlandet är stängt för dem. Devill därför skapa sig ett liv i ettnytt hemland. Flyktingen måstekänna att planerna görs upp med honom och inte för honom. Stor hänsyn ochflexibilitet måste visas och förhoppningaratt återvända tillhemlandet eller önskemål att stanna kvar i respekteras. En styrning kan ha negativ verkan och förstärkaden misstro mot myndigheter som kanha grundlagts i hemlandet. En tidig, grundlig kartläggning av varje individs resurser är en förutsättning föratt flyktingens fortsatta vistelse iSverige skall kunna utvecklas i en för honom och för samhället positiv riktning. Då kan också varje individs möjlighetatt komma på en för honom lämpligplats på arbetsmarknaden lättare realiseras. ' Bostadsplacering av flykting innebär att SoS ordnarbostad och tar ansvarel för flyktingensförsörjning. Se vidare avsnitt 7.3. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 206 7.1 Placering i arbete Arbetet och dessvillkor formar en väsentlig del av människans liv. Arbetet är ett medel att skapa en god försörjning.Men arbetet har också ett egenvärdesom en väg till social gemenskap.Arbetet svarar mot grundläggandemänskliga behov att utveckla och berika tillvaron (uttalanden i prop. 1975/76:211). Många flyktingarkommer från länder med arbetslöshet och fatfigdom och deras önskanatt snabbt komma in i arbetslivet är i regel stor. Det är inte bara en fråga om att förvärva eninkomst och kunna försörja sig själv och eneventuell familj utan också om att vara oberoende av olika sociala hjälpåtgärder. Del sista är väsenfiigt för mångaflyktingar som ofta känner det förnedrande att tvingas leva påsocialhjälp. Många av dem kommer från länderdär socialhjälp inte är en rättighet utan betraktas som en nådegåva. Utredningar om flyktingar på den svenska arbetsmarknaden Särskilda utredningar om flyktingar påden svenska arbetsmarknaden har inte gjorts.SCB gör emellertid numera kontinueriigt statistiska undersökningar om utländskamedborgares sysselsättningsförhållanden. Genom dessa undersökningar är detmöjligt att regelbundet följa deras situation på arbetsmarknaden. Specialredovisningar rörande flyktingarges inte. De utländskamedborgama har enligt dessa undersökningar en hög förvärvsintensitet'.De arbetar främst inom tillverkningsindustri och de är särskilt starktöverrepresenterade inom verkstadsindustrin. De har också oftare ett yrke inom LO-området och har betydligt oftareän svenskama en högre utbildning änsom erfordras för arbetet. Utländska medborgare har också oftare obekvämaarbetstider, kvälls- eller nattarbete dubbelt så ofta, 2- eller 3-skiftsarbetetre gånger så ofta. Ufiändska kvinnor har i genomsnitt något längre arbetstider än svenska kvinnoreftersom de mindre ofta arbetar deltid. Utländska medborgare har i allmänhetockså sämre arbetsmiljöer än svenskarna. Arbetslösheten är högre förutländska medborgare än för svenska. AMS har en omfattande verksamhet förinvandrare på arbetsmarknaden. På förslagav arbetsmarknadsverkets företagsnämnd har en intem utredning gjorts avarbetsförmedlingens service tillinvandrare. Rapporten, Vårt ansvar för invandrama, utkom ochinnehåller en rad förslag tillåtgärder för invandrare. Åtgärderna kommer naturligtvis också flyktingamatill godo. Vi hänvisar till rapporten. Invandramaslevnadsförhållanden , officiella statistik, SCB 1977.Kvartalsvisaarbetskraftsundersökningar(AKU). Prop.1978/79:100 Bilaga 15 207 I AMS föreskrifter ochanvisningar (AMS handboken del I, Flyktingfrågor, se bilaga 2) framhålls attförläggningen skall samarbeta med arbetsförmedlingen på orten dit flyktingenämnar flytta, liksom att kontakt skall tas med social- och skolmyndigheterm.fl. för samordning av mottagandet på den nya orten. Vidare föreskrivs attflyktingen är skyldig att ta av arbetsförmedlingen anvisat lämpligt arbeteenligt samma bestämmelser som gäller annan person som är berättigad tillkontant arbetsmarknadsstöd (KAS) samt att acceptera anvisad lämplig bostad.Flyktingen har rätt till startbidrag och kan beviljas startlån genom AMSförsorg. Då planer görs upp för flyktingensframtid är det av största vikt att han fär så allsidig, fullständig ochobjektiv informafion som möjligt så att han från böljan fär förtroende församhället och de tjänstemän som har till uppgift att hjälpa honom medplaneringen av hans framtid (se kapitel 6). Upprepade diskussioner medargument för och emot bör ligga till grund för sådana avgörande beslut. Det ärviktigt att informationen så långt som möjligt ges med utgångspunkt iflyktingens begreppsvärld. Det har ibland visat sigatt en i flyktingens ursprungsland traditionell syn på "manliga" och"kvinnliga" yrken har varit en svåröverkomlig faktor som motverkat enrealistisk planering för flyktingens framtid i . Information om densvenska strävan efter jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknadenbör ges och särskilt de yngre bör uppmuntras att pröva för dem nya yrkesbanor.Skolan har till uppgift att verka för jämställdhet mellan könen och bamenkommer redan tidigt att påverkas i riktning mot delta synsätt. Hänsyn måsteemellertid tas till flyktingens kuhu-rella bakgrund och den därmed förknippadesynen på manliga och kvinnliga roller. Då flyktingama lämnarföriäggningama eller den enskilda inkvarteringen saknar de kännedom om svensktarbetsliv. Med den organisation som råder på de flesta arbetsplatser kantillfällena fill sociala kontakter med arbetskamrater och samtal medfackföreningsrepresentanter vara begränsade. Språksvårighetema lägger ocksåibland hinder i vägen. Introduktionen på arbetsplatsen kan därför bliotillräcklig för en nyanländ flykting. Längre yrkesutbildning på arbetsplatsenblir också alltmer sällsynt. För att i någon mån förebygga svårigheter iarbetet behövs mer information till flyktingarna. Beredskapsarbete för att förvärva svenskarbetslivserfarenhet Att flyktingaraaförvärvar svensk arbetslivserfarenhet är också viktigt. Om sådana arbeten intekan skapas på annat sätt bör beredskapsarbete el-" ler arkivarbete kunnautnyttjas . Prop.1978/79:100 Bilaga 15 208 Beredskapsarbeteutförs för statens, kommuns eller enskilds räkning och är ett arbete avkortvarig karaktär för vilket lagen om anställningsskydd inte är tillämplig.Det senare gäller också arkivarbete inom vilket många flyktingar ärsysselsatta, även om i praktiken anställningstryggheten varit stor, eftersomandra arkivarbetsplatser har kunnat anvisas om en arkivar-betsanställning upphört. Delningen avarbetsgivaransvaret mellan AMS och denlokala arbetsplatsen kan ibland fä tillföljd att arbetsgivaren tar begränsatansvar för arkivarbetama. På vissa platser kan arkivarbetama ha bristfälliga kontakter både med arbetsledning ocharbetskamrater, ett stöd som kanskejust flyktingar har särskilt stort behov av. Övergången till arbetepå vanliga villkor har varit begränsad för personer i arkivarbeten. Möjligheter att ta tillvara olika yrkeserfarenheter Olikaflyktinggrupper representerar ofta skilda yrken och yrkeserfarenheter. Vissaflyktinggrupper domineras av utbildade yrkesarbetare, andra åter av akademikeroch stafiiga tjänstemän medan en tredje gmpp huvudsakligen utgörs avlågutbildad arbetskraft. Många flyktingar har en yrkesutbildning som inteär adekvat med hänsyn till den svenska arbetsmarknadens behov. Invandrare och flyktingarhar ofta stora svårigheter att i kunna tillgodoräkna sig utbildning ochyrkesverksamhet från hemlandet. Flyktingar som i hemlandet varit t. ex. journalister,universitetslärare, jurister, författare, vetenskapsmän, kuratorer,psykologer, psykiatrer, administratörer, affärsmän eller kontorister har oftasvårt att få motsvarande sysselsättning i ett främmande land. Också lärare avolika kategorier har svårtatt komma in i sina yrken. För sådan yrkesutövning krävs i regel goda kunskaper i svenska och goda insikter i detsvenska samhället. För fortsatta studier vid universitet och högskolor krävsdessutom kunskaper i engelska och, i förekommande fall, särskild behörighet iandra avseenden. För behörighet till vissa yrken (lärare, psykolog) kan ytterligarekompletteringsstudier krävas. Enperson med utländsk läkarutbildning skall som regel genomgå kurser och examination i svenska och svenska medicinförfattningar samt i mån av behov, kompletterandeklinisk utbildning innan svensk legitimation kan ges.