prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Statskontoret föreslår att gymnasieutredningen får iuppdrag att ingående pröva studieorganisatoriska fömtsättningar ochkonsekvenser för en gymnasieskola, där elevema inte har läst något av B-språkeni gmndskolan. i anser del viktigt att vi sålångt som möjligt har en sammanhållen skola med lika möjligheter för alla.Nämnden anser det emellertid lika viktigt att skolan tar hänsyn till varjeenskild elevs verklighet - att skolan blir elevanpassad. En lämpligt avvägdanpassning till elevernas önskemål ser nämnden som nödvändig för att man skallkunna komma tillrätta med den oro som särskilt högstadiet nu präglas av. poängterar att den jämlika skolan aldrigfår bli en synonym till den likriktade skolan. Skolans och utbildningsväsendetsbidrag till ökad jämlikhet bör mera konsekvent än ligga i att delsdefiniera basfärdighetema, dels verka för dessa. framhåller atl alla elever skallha rätt till en likvärdig utbildning. Men detta kan enligt förbundelsjälvfallet aldrig få innebära att alla måste ha samma utbildning eller all deskall nå lika resultat. RHS anser att valfriheten efter högstadiet - som kanaktualiseras av elevens ändrade planer, senare mognad eller andra skäl börgaranteras genom förbättrade och smidiga kompletteringsmöjligheter både underoch efter högstadiet. för lärama i matematik, fysik och kemianser att någon form av nivågruppering är nödvändig för skoltrivsel och förrimliga studieresultat på högstadiet. 1.7 Hjälp till elever med svårigheter medtillfredsställelse atl ett specialpedagogiski synsätt skall prägla allt arbetei skolan. Läroplan sförslaget ger i många avseenden de organisatoriskaförutsättningarna för atl elever med särskilt behov av stöd och stimulans skallkunna få en god personlighetsutveckling. beklagar att den av föreslagnautbildningen i specialpedagogik för alla lärare icke kom till stånd och villunderstryka vikten av att fortbildningen inte bara ges ökade resurser utanockså starka inslag av specialpedagogisk nalur. Länsskolnämnderna i och , SAF samtModerata samlingspartiets kvinnoförbund betonar det självklara i atl skolanskall stödja elever med sämre förutsättningar. SAF påpekar atl stora spännvidder i kunskaps- ochmognadsnivå bland eleverna gör det svårt för läraren all finna arbetssätt ochämnesstoff som känns motiverande för alla. Mer sludiebegåvade elever finnerundervisningen meningslös och börjar alt vantrivas. Andra elever fårsvårigheler alt följa den för dem alllför teoribundna undervisningen. Bådadessa grupper av elever måste enligt SAF uppmärksammas och stödjas. i Siockholms lån, kommun och FPUbelvivlar Prop.1978/79:180 176 au förslaget med dess nuvarande innehåll aktivt kan hjälpasvagpresterande elever ull bäure acklimutisera sig i dagens skola. i vill varna för en övertropä ett förändrat arbelssäil säsom varande lösningen på en stor del avgrundskolans problemkomplex. Socialsiyrelsen och sunens invandrarverk framhåller deinvandrade familjernas problem och all de utgör en grupp som ofta behöverspeciellt slöd. vill rikta uppmärksamhei pä alt även familjer,som har boll i en längre lid saml även elever, som är födda avulländska föräldrar men hur vuxit upp i , ofta har siora problem alllillgodogöra sig undervisningen. Socialsiyrelsen beionur vidare all del är specielllvikligl all elever från problemfamiljer och invandrarelever tränas all utvecklasina kommunikalionsfärdigheler. Socialsiyrelsen vill även framhålla atl elevermed multipelproblem som kanske inle kan inom den vanliga klassens ram,i jämlikheiens tecken bör få den uppmärksamhet och del slöd som ger dem ökalutbyte av skoltiden och möjligheler att elablera sig på arbetsmarknaden. och De handikappades rik.sjörbundpåpekar atl de handikappade eleverna bör få särskilt stöd, samt attundervisning om handikappfrågor ges. Sunens handikappråd finner del anmärkningsvärt allförslaget sä knapphändigt berör handikappades situation i den nya skolan.Rådet förutsätter all del blir en omsorgsfull presenlaiion av handikappfrågornaoch klara anvisningar vad gäller olika handikappgruppers särskilda behov i denandra del av läroplanen som aviseras. Rådet understryker belydelsen av all frågorom handikapp behandlas i sill sakliga sammanhang och på ett naturiigi sättingår i olika ämnen. Rådet påpekar atl kunskap om handikapp kan bidra lill allskapa positiva allilyder mellan handikappade och icke handikappade. Rådetförespråkar en ökad integration av handikappade i skolan inte minst för att geicke handikappade insikl i handikappades situation. Gymnasieuiredningen och LO konslalerar atl omkring sexprocent av eleverna f n. avbryter sludierna i innan de har gåll nioår eller deliar i undervisningen i mindre omfallning än normall. En ännu slörtegrupp ungdomar uppger i olika undersökningar atl de vantrivs i skolan. Det ärenligt inslanserna särskilt viktigt att ger just dessa grupper ettbälire utgångsläge och att skolan framför allt grundlägger en positivinställning lill både fortsatt utbildning och yrkesverksamhet, för attdärigenom motverka utslagning av elever. LO påpekar i delta sammanhang atlarbetslivet skall utnyttjas som en resurs i skolarbetet. Detta leder till ökadmotivation som bör kunna motverka sortering och utslagning. Länsskolnämnderna i och Göleborgs och län,AMS, statens personalnåmnd, , , , och Norrköpingskommuner m.fl. Kommunisiisk ungdom samt5v'e/i5a kyrkans utbildningsnämndbeionar all skolan ej får vara en sluten institution och att en öppen alliiydmol samhällel är nödvändig. kommun påpekar all med en ökad öppenhei motsamhället från skolans sida blir skolans mål och medel en fråga inte bara förlärare, elever, föräldrar och utbildningspolitiker ulan i ökande grad också förorganisationer, institutioner och arbetsliv. 1978/79:180 177 uibildningsnämnd framhåller alt många somhar skolan som daglig arbelsplals ger ullryck för hopplöshel, brisl på meningoch håg-löshel. En del av skolans meningslöshel lorde bero på elevernasbrisiande delaklighei i och erfarenhet av arbeisliv och produklion. i län påpekar all skolan har ellarbetsliv för sig. Men den är samlidigt en förberedelsetid för elevernaskommunde arbeisliv. Den måsle följaklligen la fasia pä ull skupu arbelsformerför eu samhällsinriklal urbeie. Del föreliggunde förslagei har enligi nämndensmening också murkerul sloru unsuiser för en sådan uiveckling. Läiissk(Unämiuli. 'n i Västerbonens län framhåller allgrundskolan endasl ulgör en del av del offenlliga ulbildningssysiemet ochdärtör måsle ses i samband med övriga utbildande och invecklande insaiser somsker i hem och samhälle före, parallelll med och efter . Om skolanskall fungera på ell lillfredsslällunde säu är del nödvändigt ull dess mål,arbelsformer och prestationer är i samklang med de krav samhällel i stort har,dvs. den miljö skolan har all verka i. i Norrbollens län anser all del ärposilivi med ell ökal inflylande från grupper uianför skolan. Akliv ungdom underslryker föreningslivels belydelse.Föreningarna bedriver en värdefull, fostrande verksamhei och har sioramöjligheler all la lill vara och ulveckla elevernas akliviieisbehov. Inomföreningslivei kan i stor utsträckning elevernu ges lillfällen all prakliskllillämpa skolans kunskaper. LO anser all SSA-råden bör ges ökade resurser för sinainsaiser för alt organisera de ökade konlakler med arbelslivels förelrädare somavses. framhåller atl konlaklerna medarbeisliv och samhällsliv bör ulgä från det lokala planei. Del bör enligt nämndeningå i de statliga myndigheiernas ansvar och åligganden all i erforderligutsträckning bereda möjligheter för konlakler med skolun. CUF påpekar all skolan måste ge eleverna tillfälle tillegnu upplevelser och på så sätl förbereda de siuderande för deras verksamhei iell yrke, som familjemedlemmar och som deltagare i den demokraiiska processen.Därför mäsle enligi CUF samhälleis målsäUningar och verksumhei uv-speglas iutbildningen. anser all utveckling genom samverkanmellan skola och samhälle inte bara bör ensidigt innebära atlsamhällsutvecklingen påverkar skolan. Skolan börockså vara inriklad på allpåverka samhällel. Kommunistisk ungdom framhåller all skolan är långl ifrånisolerad från resten av samhället. Del övriga samhällets problem kommer ocksåatt visa sig i skolan. Så länge man inte lösl samhällets problem, sä länge kanman inle lösa skolans problem och få en skola uppbyggd på arbelarklassensvärderingar och synsäll och med demokraiiska arbelsformer. Förbundet anser all om skolan har problemkan inle orsakerna enbart bero på vad som hänl på skolans område, l. ex.förändral timtal för vissa ämnen och införandet av engelska på lågstadiet.Orsakerna måste enligt förbundel ligga i an skolan inte kan tackla följderna avsamhällets nya sätl all fungera. Länsskolnämnderna i , . ,och , och , UHÅ, siaiens personalnåmnd,siaiens kullurråd, slaiskoniroltkommiilén, folkbildningsulredningen, 12 1978179. Prop.1978/79:180 178 SACOISR, SAF, Svenska kommunförbundei. , Skellefieå,Slor-iimuns, , och konuniiner m.fl.. ,Kommunistisk ungdom, . saml jör lärarna imuteniaiik, fysik och kemi är posiliva lill den ökade deeeniralisering somförslagei innebär. i lillsiyrker ell vidgailokalt beslutsfai-tande vid planering av undervisningen. Delta kun främstförverkligus genom förslugel om möjligheler till viss jämkning avveckotimtalen inom stadierna samt genom förslaget om för de tre stadiernagemensamma huvudmomenl. Nämnden anser atl den föreslagna vidgningen av denlokala be-slutsrälten i delta avseende bör kunna förenas med principen om ellenhelligl skolsysiem och en likvärdig ulbildningssiandard. Det förutsättsdärvid att basfärdighelslräningen ges lillräckligi utrymme. i län anser alt en väsentligt ökadfrihet för den enskilda skolan all ulforma sin undervisning både med avseendepå limial och kursinnehåll är nödvändig för atl komma till rätta med dekonserverande och slyrande effekier en delaljreglerad läroplan har. Sunens personalnåmnd framhåller all endasl genom lokallutvecklingsarbele kan lärarna, skolledarna och annan skolpersonal upplevaförändringen som liggande också i deras iniresse. Föreliggande förslag ärenligt nämnden inie slulpunklen i en utveckling utan en etapp lill ett vidarearbele som sålunda väsenlligen bör ske på del lokala planei. bejakar en viss deeeniralisering avansvar och beslulsfunktioner. Nämnden vill ernellertid reservera sig mot demyckel långlgående befogenheler som föreslås bli överlämnade för lokall avgöranderörande innehållet i undervisningen och som ser ul atl resultera i mer ellermindre lokala studie/kursplaner. UHÄ och siaiskontroUkomminén anser all skolan äralllför detalj-reglerad, ett faklum som bl. a. hindrar det nydanandepedagogiska arbetet. i län och Siorumans kommim anseratl en decentralisering av ansvar och besluisfunkiioner inom skolväsendel börkunna öka förutsällningarna för måluppfyllelse. Möjligheterna atl anpassaskolverksamheten lill eleverna blir siörre. Personalens, elevernas och föräldrarnasengugemang för arbelel i skolan bör kunna ökas och skolans verksamhei därigenomsuccessivi förbällras. i Göleborgs och län, statenskullurråd, TCO, SAF, och Siockholms kommuner, , Moderaia samlingspariiets kvinnoförbund. Svenska kyrkansuibildningsnämnd, saml Föreningen lärare i samhällskunskapframhåller risken all olika kommuner kan få olika ulbildningssiandard. SAFpoänglerar all man måsle beakla del övergripande kravel på en för hela Iandelgemensam ulbildningssiandard i saml kravel på en för alla elever islort gemensam referensram. En ny läroplan för bör kombinera denlokala frihelen med de övergripande kraven på en gemensam grundulbildning föreleverna. kommim påpekar all en ökad frihel all ulformaundervisningen ule på skolorna ställer höga krav pä planering. Del är därförvikligl all decentraliseringen följs av en bred informaiion och en massivfortbildningsinsats till alla berörda. SoUefleå och kommuner, Kommunisiisk ungdom samtRiksföreningen för lärarna i malemaiik, fysik och kemi framhåller att en ökaddecentralisering innebär ökade arbelsuppgifter för många grupper och därmedökade kostnader som måste täckas. 1978/79:180 179 i anser att en ökadlokal frihet bör användas till alt öka de icke-teoreliska inslagen i arbetel.Därigenom bör del bli möjligl atl i ökande ulsiräckning göra skolarbetet merameningsfulll för alla elever. SiaiskontroUkomminén förordar all de lokala skolorganensinflylande över ijänstelillsällningsfrägor avsevärt förstärks. utbildningsnämnd framhåller atl del inleär hell oproblematiskt med en decentraliserad skola om della samiidigi medförall en offentlig diskussion om skolans mål, innehåll och arbetssätt därigenomblir mindre intressani för massmedia. 1.10 Elevernas aktiva medverkan i län anser atl del inom klassensoch därnäst arbelsenhelens ram bör vara möjligl all åsiadkomma sior variaiionoch atl ge elevers självverksamhei en reell chans. Även för vuxna är del mindrepressande att fä begränsa antalet relalioner till färre personer, som man meringäende kan lära känna. i beionar att ökadkonkretisering och verklighelsanknytning av skolarbetet är viktiga sirävanden.När man talar om all ge eleverna lillfälle "all i arbelet med för demangelägna frågor tillägna sig de begrepp, kunskaper, färdigheter ochvärderingar de behöver för fortsatt självständigt kunskapssökande" måsteman enligi nämnden beakla all eleverna dock har både rält till och behov avlärarhandledning för all hjälpas lill uiveckling enligt gmndskolansmålsättning. i anser atl del är bra atteleverna skall få medansvar. måsle skolan också komma fram lill ellså dani arbelssäil alt eleven tränas alt successivt la ökal ansvar för sitteget arbele. Skolframgången skall inle i första hand vara ett resultat avvuxnas övervakning, utan av elevens medvetenhet om studiearbetets belydelse förhans möjlighet att forma sin egen framlid. kommun tillslyrker all eleverna ges verkligmöjlighel att påverka skolarbetets innehåll och inrikining. påpekar att skoldemokratin utgär fränelevernas eget intresse och engagemang och kan lillämpas i t. ex.elevvårdsarbete, klassråd och elevfackligt arbete. Det är enligt kommunenvikligl alt skolor och kommuner ger ett ökal slöd ål det elevfackliga arbetet,samt atl skolan åläggs ell ansvar för all elevema får demokraiisk iräning.Formerna härför bör dock utredas vidare. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund anser alt elevernaskall vänjas vid alt få större ansvar allteftersom de blir äldre. Ansvaret kanbörja med skolmiljön och närmiljön och kamraler. kan de della i för samhällelviktiga funklioner som t. ex. vård av gamla och barn. Ansvar kan enligtförbundel aldrig läras med låtsasverksamhel. Unga örnars riksförbund framhåller alt ett ökalelevinflytande medför att elevernas ansvar för sin skolsituation ökar. Vidaretillför eleverna skolarbetet vikliga erfarenheter. Elevdemokrati måsle enligtförbundet också ses som en träning och förberedelse för att eleverna ivuxenlivel skall kunna göra insaiser för atl demokratisera arbetslivet och detövriga samhället. Del är därför viktigt att demokratin i skolan är verklig,avgörande och meningsfylld. Genom ett ökat elevinflytande fostras också barnentill hänsyn och lolerans för andras åsikter och till respekl för gemensamifållade beslut. Prop.1978/79:180 180 påpekur ull del måsle vara enriktpunkt och en strävan alt alla i skolan får lillfälle att uppleva den som enmeningsfull arbetsplats. Mänga elever har en alliiyd lill skolan sompräglas av främlingsskap och hopplöshel. En fömlsäitning för en posilivuiveckling är enligi nämnden all elever och skolpersonal får reellamöjligheler all lillsammans lösa problem som uppstår i den dagligaarbeissilualionen. All få ta ansvar för skolmiljöns utformning, få insyn iekonomiska spörsmål och få della i planering av den egna verksamhetens innehålloch arbelssäil är några fakiorer som skulle kunna bidru lill ell störreansvarslagande i skolan och därmed lill större molivalion ochtillfredsställelse. 1.11 Samband mellan utbildningsval och social bakgrund i län beionar slarkl altverksamheten i skolan ska bidra tiil atl uijämna skillnader i villkor ochlivsbetingelser mellan individer och grupper i samhällel. Liku vikligl är detull skolan har beredskap och resurser sä atl varje elev kan utveckla sinförmåga. Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund framhåller allskolan måsle salsa på alla barn. Annars kommer begåvade barn från hem utanutbild-ningslradition alt drabbas hårt. Vi kommer då heller aldrig all få en uljämningav den sociala snedrekryteringen lill högre uibildning. kommun anser all undervisningen bör förändras så attnegaliva effekter för elever från vissa sociala miljöer inte uppstår. Deexisierande mönslren för inslällningen lill uibildning måsle brytas. Enförändring i della avseende ökar skolans möjligheler all skapa enpersonlighelsulvecklande miljö. Om detla ska vara möjligt måsle skolan inriklasina ansträngningar på atl i undervisningen la in elevernas erfarenheler ochulifrån dessa bygga vidare, så atl undervisningen blir verklighetsanknuten ochi vidare mening konkrei. Lilifrån deila kan då växa fram ell arbelssäil sombygger på allas erfarenheler och som leder fram till en förståelse förindividernas skilda ulgångspunkier och förulsältningar. Riksförbundei Hem och Skola förmodar all del man från SÖ:ssida i försia hand avser med jämlikhet är all upphäva sambandei mellan elevenssociula bukgrund och elevens skolpresluiion, elevens vul av tillvulsämnen etc.Däremoi bekymrur man sig föga om den ojämlikhel som består i atl eleverna iskolan lär sig olika myckel och alt de väljer skilda forlsalia ulbildningsvägarsom leder lill livskarriärer som innebär siörre eller mindre social framgång.Skälei lill all förbundel slarkl beionar vikten av baskunskaper för alla ärden alli siörre medveienheien om all den mest upprörande ojämlikheten i dagensskola är, atl många elever har stora och irreparabla kunskapsbloiior ielemeniära avseenden. handikapp i skolan förlängs till en social ochpsykologisk vanmakt under resten av livet - och bidrar lill all lägga grundentill ell negalivt socialt arv för näsla generalion. i Krisliansiads län noierar all begreppenjämlikhet och jämsiälldhel i deballen om utbildningsfrågor vidgals från sina ursprungligabelydelseområden - i.ex. ekonomiska och sociala förhållanden saml lillgånglill uibildning - lill all omfatta studiemässiga förutsättningar samlinlellekiuell och preslalionsmässig kapacilel hos den enskilda individen. Denenskildes möjligheler alt tillägna sig kunskaper och färdigheter framställs ipopulärdeballen som huvudsakligen beiingad av den sociala miljön. På punkl efier punkl i SÖ:s uiredning konstalerar nämnden,hur begreppsförskjutningar har påverkat förslagen och givil dem en uiformning. Prop.1978/79:180 181 som Slrider mol prakliska erfarenheler av villkoren förframgångsrik ulbildningsverksamhel. kommun finner att könsrollsfrågorna berellsbelydande och framträdande roll i förslaget. Kommunen vill underslryka viklenav all könsrollsfrågorna behandlas i skolan men vill samiidigi med omlanke ombarn i olika siiuaiioner varna för en alllför slark belöning. Man ska i skolarbetetpä eit naturligt sätt motverka de könsfördomar som finns. ser del som myckel posilivi atl man i del nya läroplansförslagelpoängterat vikten av utt kommu borl från det iruditionella könsrollstänkandel.Här kan de obligatoriska ämnena hemkunskap, texlil- samt trä- och metallslöjd,leknik och maskinskrivning spela en avgörande roll för all påverka allilyder. år posiliva till atl så många av de förslag som kommit fram urdebatten om jämställdhet nu får sin konkrela lösning. kommerattväsentligt bidra lill jämställdhelssträvandena. Statenspersonalnåmnd betonar all beträffande inrikining för jämlikhei har skola och förskolaett vikiigt ansvar för all påverka attityder. Del är allmänt erkänl beträffandejämsiälldhel mellan kvinnor och män att påverkan under de lidiga åren har siorbetydelse. Enligt nämndens erfarenhel från jämslälldhetsarbetel inom denstatliga seklorn är del sålunda inle endasl en fråga om upplysning ulan om attmedvelei och meiodiski organisera arbelel pä ell sådant sätl att iradilionelllrolllagande undviks. FredrikaBremerförbundei konslalerar all barn lar intryck av vad de ser i sin omgivning.Skolan bör därför göra sill yllersta för atl ge barnen goda förebilder med likafördelning av kvinnor och män på alla nivåer och i alla ansvarsgrupper. Omskolans salsning på jämsiälldhel ska ge resullai. måsle den baseras på delverklighelsunderiag, som skolans egen personal ulgör. De lokaluskolmyndighelerna bör också sträva efter all SSA-råden får en jämnkönssammansällning. Förbundel förordar dessutom all samiliga blivande läraregenomgår en Ivärvelenskaplig könsrollskurs på 10 poäng. Förbundel framhållerockså all en effekliv och sakkunnig granskning uv läromedlen fränkönsrollssynpunkl forlfurunde är nödvändig. Sä länge som en sior del av skolanslärare är omedvetna i könsrollsfrågor fungerar inle en granskning gjord avlärare och elever. Förbundel föreslär därför all den cenlrala granskningen avläromedlen från könsrollssynpunkt ålerinförs. Moderaia samlingspartiets kvinnoförbund finner del ytlerslförnärmande atl SÖ i sitt resonemang pä denna punkt blandar ihop begreppenjämlik-hel och jämställdhet. Jämlikheti skolan är ju atl skapa jämliku förutsäliningar för alla elever att utvecklasoberoende av var de bor i landet. Jämställdhet mellan män och kvinnor är vad som behandlas idetla avsnitt. Skolan har givelvis en oerhörl stor uppgifi i alt siödja ochleda eleverna så all de kan välja den uivecklingsväg som synes slå i bäsia samklangmed deras samlade förulsäliningar, oavsell deras kön. 1.13 Skolan och kulturlivet SÖ framhåller i sitl förslag all skolarbelel bör skapamedveienhel om del kommersiella kullurulbudel, de krafter som ligger bakomdella och de vär- Prop.1978/79:180 182 deringar som speglas i del. Eleverna bör ocksåuppmärksammas pä de alternativ som finns. Länsskolnämnderna I ,och Norrbollens län, , och kommuner samlUtbildningsnämnden i låns landsting inslämmer i dessa tankegångar.Ulbildningsnämnden i betonar atl den kommersiellakulturen ödelägger myckel av skolans posiliva inverkan och effekter. Nämndenanser atl inom ramen för den samlade skoldagen bör ett nära samarbete medideella organisaiioner och folkrörelsen utvecklas. framhåller viklen av all hålla våregen gamla ira-ditionsrika kullur vid liv. Delta har stor betydelse förgemenskapen i samhällel. i lån och kommun noierarde ekonomiska svårighelerna i samband med dellagande i olikakulluraktiviteter. Nämnden påpekar dock möjlighelerna all ulnyllja de musik-och leater-grupper som finns på det lokala planet. Även invandrare och denäldre generalionen har myckel alt ge i del här sammanhangei. anser all utbudet av barn- ochungdomskultur måsle diskuteras med skolans elever, deras föräldrar och deansvariga för kulturverksamheten inom kommunen. I läroplansförslagel betonar SÖ alt barn från skildamiljöer i skolan måste få slöd att utveckla siu egel kulturella mönster.Länsskolnämnden i och kommim instämmer i värdel avdetla. i lån framhåller dock all skolaninle kan siödja kullurella mönster som står i slrid med skolans övergripandemål. SÖ understryker också all skapande verksamhei erbjuderbarn och ungdomar många lillfällen lill koniaki och gemenskap och atl dendärför har stor betydelse för deras sociala utveckling. delar denna uppfaUning. Inle minsthar skolan en viktig uppgift för att ge eleverna en ökad slimulans tillläsning av skönlilieralur. Kriiiska synpunkier framförs av nägra inslanser. TCO anser atl SÖ i sitl förslag försummat konst- ochkuliuromrädei. Organisalionen framhåller all eleverna måsle få lillfälle allsiudera och aklivi undersöka och analyseru kulluryilringur. Ulbildningen skuverka för ullas möjligheter till ökad kulturell akliviiei under hela livel. Även kommun finner all SÖ för lällvindigl berörtskolans kulturella utbud. Kommunen anser atl förslaget bör omfullu en mer konkretunvisning om ökad sutsning på olika kuliurellu aktiviteter i skolansvardagsliv. i län och reagerar mot användandel uv "kommersiell" sombeleckning på dålig kullur.