prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Humanistiska och juridiska fakultetsnämnderna i Uppsalaförespråkar en konsultaliv slalsrådspost för forskningsfrågor atl inrättas inomutbildningsdepartementet. mycket litel antal remissinstanser, t.ex.Vetenskapsakademien, TCO och LO nämner forskningsberedningen i sina yttranden.Ingen förordar att beredningen finns kvar i nuvarande form. Förslaget att inrätta interdepartemental arbetsgrupp somskall leda och samordna arbetet med regeringens FoU-program tillstyrksuttryckligen av bl.a. FOA, SCB, , statskontoret,och statens historiska museer, ,, UHÄ och flertalet organ inom högskolan samtcentralorganisationen . UHÄ anser atl tillkomsten av en interdepartementalarbetsgrupp skapar vissa förutsättningar för en mer konsistent behandling avFoU-frågorna. Det är angeläget att det inom ramen för strävandena att ge ökadtyngd åt FoU-frågorna verkligen kommer tiU stånd ett aktivt informationsutbytemellan departementen bl. a. för att skapa bättre insikt om samhällets FoU-behovoch befintlig forskningskapacitet inom och ulom högskolan, allt i syfte attåstadkomma en bättre ceniral planering och framförhållning. Här kanarbetsgruppen spela en viktig roll. Däremot är del - om sektorsprincipen skallbestå - inte möjligl atl ge arbelsgruppen en reellt styrande och överordnatsamordnande uppgift, t.ex. beträffande resursavvägningar mellan olika sektorersoch departementsområdens FoU-satsningar. och statens historiska museer menaratl erfarenheterna av en motsvarande samordning inom ramen för den fysiskariksplaneringen har varil myckel gynnsamma. Enligt FOA bör syftet med den interdepartementalaarbetsgmppen främst vara atl skapa överblick över forskningsprogram ochforskningsresurser. Därigenom kan en gemensam referensram etableras förberedning av de forskningsfrågor som enligt seklorsprincipen åvilar olikafackdepartement. Gruppen bör därvid fungera som kontakt och samordningsorganbl. a. vid den årliga budgetbehandlingen av forskningsfrågor. Även statskontoret anser att den interdepartementalagruppens samordning inte bör begränsas till enbart en principproposition varttredje år utan även gälla den årliga budgelproposilionen och övrigaregeringsärenden som kan kräva forskningspolitiska överväganden av principieUbetydelse. Däremoi anser statskontoret - i motsats till FRU - att gruppen intebör tUldelas några verkställande uppgifter I.ex. i samband med reguljärFoU-statistik eller registrering av forskningsprojekt. Flera remissinstanser som tillstyrker eninterdepartemental arbetsgrupp anser att denna bör kompletteras med någon formav referensgrupp eller rådgivande expertgrupp. MFR anser det angeläget alt den interdepartementalaarbetsgruppen till sig knyter en referensgrupp eller referensgrupper beståendeav framstående forskare för atl få synpunkter på avvägningar mellan olikaforskningsområden. Sådana åtgärder är, enligt MFR, mer effektiva än atl låsaresurser för fast anställning av expertis inom . Svenska arbetsgivareföreningenoch föreslår alt den interdepartementala arbetsgruppenförstärks med en rådgivande expertgrupp med personer med godforskningserfarenhet från skilda delar av samhällel. Särskilt bör industriforskningen,som representerar mer än hälften av samhällets lolala forskning ges en bredrepresenlalion. föreslår att till gruppenknyts ett rådgivande expertorgan, bestående av framstående företrädare förforskning inom högskola, sektorsorgan och industri. Enligt LO:s mening innebär ulredningens förslag altdepartementstjänstemännens inflytande pä den övergripande FoU-planeringen bliralltför slorl. LO föreslår all ett forskningsberedande organ knyts tilldeparte-menlsgruppen. I detta organ bör representanter för samhällel ochlöntagarorganisationerna ingå. Det forskningsberedande organei skall enligtLO, ha samma ställning och funlgtion som en utredning. Dess förslag bör eftersedvanlig remissbehandling bilda underlag för den forskningsproposition somenligt FRU: s förslag skall utarbetas av departemenlsgmppen. Några remissinstanser är tveksamma till den föreslagnainterdeparlementala arbelsgruppen. SCB anser del oklart vilken roll gruppenskall spela och att dess uppgifter är knapphändigt beskrivna. är inte övertygad om att FRU: sförslag väsentligt skulle förbättra den nuvarande planeringssituationen utanföreslår alt frågan om den övergripande forskningsplaneringen pådepartementsnivå blir föremål för ytterligare överväganden. RRV föreslår att ett första FoU-program utarbetas inom ensärskild forskningsprogramkommitté. Erfarenhelerna av en sådan kommittés arbetebör därefier få avgöra forskningsplaneringens framlida organisatoriskautformning. Den av FRU föreslagna interdepartementala arbelsgruppen medutbildningsdepartementet som organisatorisk bas för planeringsarbetet kan varaen form, men även andra lösningar bör vara möjliga. Ett fåtal remissinsianser, bl. a. några organ inomhögskolan och TCO, avslyrker en interdepartemental arbetsgrupp. Enligt TCO finns del en betydande risk alt den allmännadebatten om FoU-politiken blir lidande med den föreslagna ordningen. TCOföreslår i stället alt arbetet med FoU-programmet skall bedrivas i form av enrullande utredning med representation för breda samhällsintressen, däriblandlöntagarna, och remissbehandling av förslagen. FRU: s förslag atl ett sammmanhållande ansvar förplaneringsarbetet inom skall åläggas utbildningsdepartementettillstyrks av bl. a. försvarels materielverk, FOA, ,, , STU och UHÄ. UHÄ framhåller att det för FoU-planeringen påstatsmaktsnivå också krävs en samlad ÖverbUck över forskarutbildningen. Avdetta skäl och med hänsyn till den nyckelroll högskolan trots allt spelar i densamlade forskningsorganisationen är det, enligt UHÄ:s bedömning, rimligt atlul- Prop.1978/79:119 110 bildningsdepartementet har det sammanhållande ansvaret förFoU-planeringen inom . Även för STU är sambandet forskning-forskarutbildning detavgörande argumentet för att förorda att gesplaneringsansvar i enlighet med FRU: s förslag. Några alternativ till FRU: s förslag omutbildningsdepartementet förordas dock också i remissyttrandena. a. transportforskningsdelegationen, . och föreslår att den interdepartementala arbetsgruppenknyls lill statsrådsberedningen. Att har detdominerande ansvaret för den statliga forskningen och forskarutbildningentalar, enligt . ochSvenska handelskammareförbundet, för en annan anknyining så attgruppen friare kan framföra andra departements synpunkier, inklusive kritik avforskningsorganisationen vid högskolan. framhåller all den ekonomiskttunga forskning, som är nära knuten till materiell förnyelse i samhället hörtill andra departemeni än , t. ex. indusirideparlementel.Handläggningen av propositionsarbetet bör, enligt , ske inomstatsrådsberedningen, ekonomi- eller budgetdepartementen. Den typ av FoU-planering som kan bli aktuell påregeringsnivå vill statskontoret betrakta som ett led i en övergipandelångsiktig samhällsplanering. Statskontoret finner därför en administrativanknytning tUl ekonomidepartementet vara naturlig. 1 några remissyttranden berörs myndigheiernas medverkan iutarbetandet av ett FoU-program. STU understryker att regeringen vid arbetet med ettFoU-program kommer alt vara starkt beroende av den planering som sker inommyndigheter och organ med ansvar för FoU. En följd måste bli alt myndigheternasplanering förstärks liksom kontakterna mellan dem och fackdepartementen. FRN framhäller att del är nödvändigi altregeringskansliets planering tidsmässigt blir en riktlinje för samtligaFoU-organs planering. En sådan samordning underlättar arbetemed FoU-proposilionen men kommer även att underlätta överblicken över helaFoU-sektorn. Enligt bör sektoriella organ, UHÄ och forskningsrådenges sen jämbördig position i planeringsprocessen och den nödvändiga samordningendem emellan ske i inliml samband med verksamheten inom . , Svenska arbetsgivareföreningenoch anser det viktigt all arbetet medFoU-programmet inte kommer att innebära ytterligare krav på högskolan som,enligt dessa organisationer, belastas med oproportionerligt myckeladminisirativi arbete till följd av högskolereformen. För FoU-planeringen på statsmaktsnivå kommer, enligt UHÄ,bl.a. vissa ämbetsverk atl f en viktig roll i fråga om framtagning ochstrukturering av underlagsmaterial. Det måste vara naturligt att UHÄ fär ettöverordnat ansvar för forsknings- och forskarutbildningsstatistik. menar att FRU skulle gjort grundligarestudier av arbete med forskningspolitiska frågor i andra länder. Med hänsyntill alt forskningen är intemationeU med breda inlernationella kontaktmönsteranser att mer än vad FRU velal acceptera finns att lära omforskningsadministration i andra länder med avancerad forskning. FRU:s resonemang och förslag rörande och dessbehandling av FoU-frägor kommenteras endast av ett fåtal remissinstanser. Minsl uppmärksamhei ägnas vad FRU skriver omutskottsbehandlingen och beredningen i övrigt inom av FoU-frågor. I likhel med ulredningen anser STU alt om regeringsprogramläggs fram detta kommer all i tillräcklig grad underlätta arbete medFoU-frågor i de olika fackutskotten m. m. Det är därför, enligt STU,följdriktigt alt utredningen avvisar tanken på ett särskilt forskningsutskoltliksom förslaget om ett forskningssekretariat som skulle betjäna samtligautskott i forskningsärenden. betonar viklen av alt i ökadutsträckning knyta personer med kvalificerad teknisk-naturvetenskapligutbildning till utskottens kanslier. Något siörre uppmärksamhet ägnas FRU:s förslag omförstärkning av upplysningstjänsl. Detta tillslyrks av bl. a. försvaretsmaterielverk, FOA, , , , , medicinskafakullelsnämnden vid , konsistoriet vid iUppsala, universitetsstyrelsen i , styrelsen för i ,FRN, MFR, . och , , centralorganisationenSACOISR och . FOA anser den föreslagna resursförstärkningen - 0,5 milj.kr. - blygsam med hänsyn till arbetsområdets omfattning. framhåller att fyller enviktig uppgift, men anser likväl att huvudansvaret för de enskildariksdagsledamöternas tillgång tUl kvalificerad forskningsinformation bör läggaspå , som måsle ges resurser för detla. Centralorganisationen SACOISR tillslyrker förslaget omökade resurser till , men ser detta endast somkomplement till den huvudsakliga kanalen för forskningsinformation nämligenforskarnas eget informationsarbete. Forskarna bör, betonar /SR, ges bättreresurser alt föra ut sina resultat. Del är mer fundamentalt för en bättreallmän FoU-information än ökade resurser till och partierna. och statens historiska museer anseralt insatser för att förbättra forskningsinformationen till de enskildariksdagsledamöterna och till partigrupperna inle kan ses isolerade fränforskningsinformationen i samhällel som helhet. En allmän förstärkning avdenna är angelägen. Det kan, enligt naturvårdsverkels uppfattning, varamotiverat atl förstärka . Huvudansvaret för attforskningsresultat sammanställs och utvärderas bör emellertid ligga hosberörda an-slagsbeviljande organ. Kompetens för atl klara sådana uppgifier börsåledes inte i första hand finnas hos upplysningstjänsl. ställer sig tveksamt till förslagetrörande . Det skulle medföra en verksamhet av såannorlunda art än den nu svarar för att del skullefordra helt andra personalresurser och ett helt annal sätt att arbeta. En ökning av partigmppstödel atl användas för informationom forskning tillstyrks av bl. a. , ,, och . Enligt UHÄ:s bedömning är det av 1978/79:119 112 utomordentlig belydelse att får praktiskamöjligheter att i högre grad engagera sig i en bred diskussion om FoU-frågorsärskilt med hänsyn till atl regeringen genom sina FoU-propositioner annarsriskerar att få en ensidigt styrande roll. Alla partier, inte minst de sombefinner sig i opposition måste fä realistiska möjligheter atl lägga framkonstruktiva ändringsförslag och alternativ. FRN understryker vikten av alt partigruppstödel ökas föratt på så sätt förbättra partiernas möjligheter till egen långsiktigforskningsplanering. Ett par remissinstanser redovisar en avvaktandeinslällning till förslaget om ökat partigruppstöd. STU menar att egna organ bör pröva frågan omökning av partigruppstödet för att förbättra möjligheterna att inhämtakvalificerad information i FoU-frågor. Centralorganisationen SACOISR framhåller att utredningeninte beskrivit hur ökat partigruppstöd skulle kunna förbättra partiernaskunskaper i forskningsfrågor. Innan beslutar om ökat slöd Ullpartierna bör man se över med vilka konkreta åtgärder man kan fä avsedd verkan. Svenska arbetsgivareföreningenoch avstyrker en öronmärkning av partigruppstödel.En sädan detaljreglering är, enligt dessa organisationer, vare sig önskvärdeller praktiskt möjlig. Många remissinstanser, däribland många organ inom högskolan,-framhåller behovet av en förbätirad FoU-statistik. FRU:s förslag angåendeökade insatser för att skapa en heltäckande FoU-statistik tillslyrks avöverbefälhavaren, , SCB, , statskontoret, RRV,, , UHÄ samt flertalet organ inom högskolan,, arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen för arbetarskyddsfonden,statens råd för byggnadsforskning, STU, delegationen för rymdverksamhet, FRN,MFR, , , . Arbetarskyddsstyrelsen framhåller alt en FoU-statistik somockså inkluderar industrins FoU-projekt skulle vara utomordentligt värdefullbl. a. för de miljövårdande myndigheternas möjligheter all planera sin egenforskning. , Svenska arbetsgivareföreningenoch anser atl del inte minsl ur förelagenssynpunki är väsentligt att man fortlöpande kan fastställa om internationelltsett rimliga resurser avsatts för grundläggande kunskaps- och metodutveckling,dvs. verksamheter som är nödvändiga för industrins produktutveckling saml föratt upprätthålla våra vetenskapliga kontakter med omvärlden. framhåller att enfömtsättning för att näringslivet och staten på bästa sätt skall kunna fördelaresurser lill forskning och ulvecklingsarbete är tillgång tUl beslutsunderlagi form av statistik över nuvarande resurser och deras fördelning på olikaändamål. hör visserligen till dem somvitsordar behovet att ökade insaiser görs för att åstadkomma en heltäckandeforskningsstatistik, men institutet pekar på vissa problem, bl. a. ifråga om definitioner och gränsdragningar, som är förknippade med detta. Tveksamma till FRU:s förslag rörande FoU-statistik är bl.a. och . Prop.1978/79:119 113 menar att utvecklingen av en merheltäckande forskningsregislrering måsle ställas i relation till användningen.Enligt ämbelel visar erfarenheler atl befintligt material inte utnyttjas i dengrad som kunde väntas. FRU:sförslag avstyrks av bl. a. odontologiska fakultetsnämnden vid karolinskainstitutet, fakultetsnämnden vid tekniska högskolan i , styrelsenförhögskolan i och NFR. NFR anser atl någon ulvidgning av den svenskaFoU-statistiken inte bör göras med mindre all del redovisas för vilka konkrelaändamål statistiken behövs. Enligt rådet är ett allmänt hänvisande lill värdelav FoU-stalistik inte tillräcklig grund för att avdela ytterligare resurser försådan slatislik. 1 några remissyttranden anförs skilda synpunkter påutformningen av och innehållet i FoU-statisliken. underslryker FRU:s uttalande att enförutsäitning för att statistiken skall byggas ut är alt en godtagbar kvalitetkan uppnäs Samt att det är vikligare alt få en helhetsbild än atl försöka uppnåökad precision på delområden. Institutets erfarenhet är att ambitionen att t.ex. försöka läcka företag i alla storleksgrupper ibland endast ger ell falsktintryck av precision pä grund av de stora slumpfel man därvidlag riskerarerhälla. Institutet vill atl belydligt siörre möda än hiltills läggs ned på engod presentation av statistiken. Styrelsenför högskoleregion menarallstatistikproduktionen bör ges en sådan uiformning alt så många myndigheter sommöjligt kan ha nytta av den. UHÄ delar FRU:s bedömning av vikten av ökade insatser föratt skapa en heltäckande FoU-statistik. 1 likhet med utredningen anser UHÄ detsärskilt väsentligt att en reguljär statistik över forskningen inom högskolankommer till stånd. SCB vill fästa uppmärksamheten på den diskussion avinformationsbehoven som förs i forskamlbildningsulredningens (FUN) betänkande.SCB anser att del förslag till ekonomiadminislralivt syslem för högskolan, somdiskuleras av FUN, skulle uigöra ett väsentUgt förbättrat underlag förresursstalistik för högskolan. anser all konkurrens- och sekretesskällalar för alt återhållsamhet bör iakttas när det gäller ulökal statistisktmalerial från industrin. Enligt statskontoret bör vid uppbyggnaden avFoU-statisiiken särskild uppmärksamhei ägnas ål dels möjligheterna atl förenklauppgiftslämnandet, dels nödvändigheten av att motivera statistikbehoven medkonkreta ändamälsbeskrivningar. i , juridiska fakultetsnämnden i ,odontologiska fakultetsnämnden i m.fl. anser atl ulformningen avstatistiken måste ske i nära kontakt med forskningens organ och forskarnasjälva. Förslagen om viss periodicitet i insamlandet avFoU-statistik kommen-leras i några yttranden från organ inom högskolan.Farmaceutiska och matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnderna i Uppsalaförespråkar en insamling av forskningsstatistik en gång per år.Förvaltningsnämnd I vid i och matematisk-naturvetenskapligafakulteten i anser däremot att insamlingen bör ske . Någraremissinstanser anger den de anser bör ha ansvaret för FoU-statistiken. FOA,, och anser all den av FRUföreslagna interdepartementala arbetsgruppen bör ha 8 1978179. Prop.1978/79:119 114 programansvaret för FoU-statistiken. Om eninterdepartemental arbetsgrupp för övergripande samordning av regeringensFoU-program skapas bör denna grupp, enligt UHÄ, också fä ansvar förFoU-statistikens omfattning och inrikining. TCO har inle tillstyrkt eninterdepartemental arbetsgrupp med de befogenheter ulredningen avsetl, menanser dock att det sannolikt är lämpligt att en sådan grupp får ansvar förutveckling av den svenska FoU-stalistiken. Statskontoret förordar alt FRN får det övergripandeansvarei för en fortsalt utveckling av svensk FoU-statistik. EnUgt LO:s mening bör ansvaret för vilken typ av statistiksom skall tas fram falla på både regeringen och FRN. menar att samma organ bör ha hand omFoU-statistiken och det föreslagna forskningsregistret. FRN anser det tveksamt om ansvaret för FoU-statistiken ochforsk-ningsregislreringen bör läggas på skilda huvudmän. Ulredningen föreslåratl den interdepartementala arbetsgruppen får övergripande ansvar för FoU-stalistikenmedan frågan om ansvaret för forskningsregistreringen görs beroende averfarenheterna från den föreslagna försöksverksamheten. I avvaklan på dessa erfarenhelerkan FRN nu biträda utredningens förslag. Frågan om driftansvaret för FoU-stalistiken berörs endastav ett mycket lilet antal remissinstanser. FOA, statskontoret,och framhåller att detta ansvar bör åvilastatistiska centralbyrån. anser alt ansvarei för FoU-statisliken liksom förforskningsregistreringen bör ligga på den myndighet som har uppgifterna mesttillgängliga i sitt ordinarie arbete. Några organ inom högskolan befarar att införandet av enheltäckande FoU-statistik kommer alt öka institutionernas administrativabelastning. Sädana synpunkter redovisas av bl.a. matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnderna i och , universitetsstyrelsen i Stockholmoch tekniska fakultetsnämnden i . Delegationen för rymdverksamhet framhåller att de aktivaforskarna bör belastas så lilet som möjUgt med statistikarbelet. Enligt delegationenhar under mänga år improduktiva arbetsuppgifter av liknande slag i allt störreutsträckning ålagts de arbetande forskarna till men för deras insaiser inom detdirekta forskningsarbetet. Behovei av samordning meUan den svenska FoU-statistiken ochintemationeU statistik poängteras av bl. a. UHÄ och NORDFORSK. UHÄ erinrar omatt inom såväl som och aktivt deltagit iansträngningarna atl skapa en systematisk och internationellt jämförbar FoU-statistik. NORDFORSK vill fästa uppmärksamheten på de fördelar somkan uppnås genom nordiskt samarbele om FoU-statistikens teknik och terminologi. De av FRUberäknade kostnaderna för FoU-statisliken kommenteras i flera yttranden frånorgan inom högskolan. iStockholm kritiserar utredningen för alt den inte uppskattat institutionernaskostnader i samband med uppgiftslämnandet. Bl.a. odontologiska fakultetsnåmndenvid understryker att medel avsedda för forskning intefår bekosta forskningsstatistiken. UHÄ ställer sig tveksamt till om den av FRU skisseradeambitionsnivån ryms inom den angivna kostnadsramen. UHÄ framhåUer även debetydande utvecklingskostnader som det föreslagna statistiksystemet medför,inte 1978/79:119 115 minst om man skall kunna förverkliga kraven påflexibilitet och användar-anpassad presentation av resultaten elc. Transportforskningsdelegationen, RRV, nämnden församhällsforskning, riksarkivel, , , , patentverket, (), arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen för arbetarskyddsfonden, Sverigesgeologiska undersökning, SINFDOK, UHÄ samt flertalet organ inom högskolan,forskningsrådsnämnden, MFR, , statens väg- och trafikinstitut, , forskningsnämnden inom mot cancer, TCO och m.fl. slöder utredningens förslag om en sammanhållen datoriseradregistrering av pågående forskning och utvecklingsarbete. Överbefälhavaren har inget att erinra mot utredningensförslag förulsatt att i projektet för forskningsregistrering beakias desekretesskrav försvarsmakten ställer. RRV förordar alt en av verket föreslagen forskningsprogramkommiltéfär del övergripande ansvaret för utvecklings- och försöksverksamhet rörandeforskningsregistrering. skall samräda med bl. a.statistiska cenlralbyrån, universitets- och högskoleämbetet ochforskningsrådsnämnden. Del slutliga ställningstagandet till omfattningen ochinriktningen av forskningsregistreringen samt till hur lednings-ochdriftansvaret bör fördelas, bör kunna anstå lill dess att forskningsprogramkommitténavslutat sitt arbete. Som exempel pä de motiveringar som ges för slöd lillforskningsregistrering kan nämnas följande. anser att det för säväl ulformningenav de forskningspoliliska programmen som nyttiggörandet av forskningsresultatenär vikligl att en heltäckande redovisning av pågående FoU-verksamhet kan göras.Förbätirad redovisning av och information om den forskning som bedrivs skaparinte bara förutsättningar för en bättre förankring av de forskningspolitiskabesluten ulan kan sannoUkt också förbättra enskilda myndigheters och förelags möjlighelerall själva ta forskningsinitiativ och bedriva samarbete sinsemellan. geologiska undersökning påpekar att det inuvarande läge finns en uppenbar risk för dubbelarbeten, särskilt på forskarutbildningsnivän. SINFDOK anser atl ett forskningsregister skulle gevärdefull information lill användare av forskningsresultat och underlättabevakning av speciella områden. Enligt patentverkets mening bör ett register varavärdefullt för dem som söker information om tekniskt utvecklingsarbete.Registret skulle sålunda kunna tjäna som ett nyttigt komplement till deninformation som patent-verket kan tillhandahälla om vunna resultat avforsknings- och utvecklingsarbete. anser regislrering vara avstörsta vikt för forskningen inom samhällskommunikalionsområdet. På grund avatt denna forskning kan förekomma vid många olika institutioner är en överblickbarregislrering nödvändig för NSI som erfarenhetsinsamlande, erfa-renhelsförmedlandeoch samordnande organ. Vissa remissinstanser förordar en mer ambitiös uppläggningav registret än FRU föreslagit. Prop.1978/79:119 116 Transportforskningsddegationen säger all, då det blir alltvanligare all forskningsprojekt föregås av en programskrivningsfas kanprinciperna för registrering måhända behöva utsträckas till att omfatia ävenprogram-skri vningsakliviteter. Flera remissinstanser, däribland , Sverigesgeologiska undersökning, SINFDOK, forskningsnämnden inom motcancer, TCO och , mer eller mindre kräver att ettforskningsregister skall omfatta också den privalfinansierade forskningen inomnäringslivet. Endast ett fåtal remissinstanser redovisar några synpunkierpå registreringens utformning. anser att registreringen bör förankras sektorieUt,dvs. register bör byggas upp för miljövårdsforskning, energiforskning, elc.