prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — i lillsiyrker förslaget medviss tvekan som främsi är beiingad av oro för ull innehållet i undervisningenbåde lill art och omfallning kan komma all beslämmas av annal än kursplanen. Länsskoliiännidcn i Halhiiuls län anser alt ökadeplaneringsinsalser av skolledare och lärare kommer alt krävas men fördelarnamed förslagei är uppenbara. i konstaterar allobligalorisk samplanering och gemensamma huvudmoment för de tre stadierna börkunna förhindra olägenheier som upprepningar eller all delar av lärokursen cjfår 1978/79:180 191 tillräckligtid och i stället leda till bätire samverkan över såväl siadiegränser somämnesgränser. För atl förhindra att svårtgheler uppslår för flytlande eleveranser nämnden alt det är nödvändigi med centralt faslslällda vertikalastudiegångar i svenska, matematik och främmande språk. I övriga ämnen börstadiefördelningen kunna slopas. Länsskolnämndeni anser atl förslaget ökar möjlighetema atl utgå frånlokala förutsättningar. vill peka på de svårigheter som lokalt kan uppstå särskilt iinitialskedet. Gemensamma huvudmomenl för alla elever kan upplevas som alltförvida ramar att planera inom. Vissa svårigheter för elever som flyttar kanockså uppstå. Nämnden vill därför komplettera förslaget om gemensammahuvudmomenl med synpunkten alt vissa rekommendationer borde lämnas ikursplanerna på vilkel åldersstadium momenten lämpligen behandlas. Länsskolnämndeni framhåller atl det hillills dåligt fungerande mennödvändiga samarbetet över stadiegränserna främjas. Genom alt huvudmoment somär gemensamma för tre stadier blir mindre detaljerade än stadiebundna momenlökar möjligheterna lill en mer verklighetsanknuten planering med ökadelevmedverkan. Luleåkommun konsiaterar all en slrävan lill ökad verklighelsanknytning ochcenlrering kring elevens erfarenheler och fömtsällingar förutsätter en mindrehårt bunden årskurs och stadieanknytning. Detla behöver inle innebära alt maninle släller krav på eleverna, krav som är anpassade lill enskilda elever likaväl som till grupper av elever och som ulgår från elevernas faktiskamöjligheter. Västeråskommun år av den åsiklen atl gemensamma huvudmomenl skulle främja ctl önskvärtsamarbete mellan stadierna. Kommunen vill dessutom underslryka all om förslagetska kunna genomföras måsle man kräva alt SÖ utarbetar anvisningar ochslödmaterial som underiällar planeringen för skolans personal. Malmökommun nämner som positiva effekier av förslaget all skolans egelplaneringsarbeie blir mer meningsfulll genom all siörre ansvar läggs på denlokala enheien. Vidare bedömer kommunen som posilivi all förslagei kommer attleda till ett vidgat läromedelsbegrepp, något som bör kunna medföra en bättreverklighetsföranknng av skolans arbete. En bedömning som mera inriktar sig påindividens egen utveckling syns vara en naiurlig följd av förslaget. Nybrokommun är posilivi inställd till förslaget då det möjliggör en mer konsekvenioch sammanhängande planering över hela . Delta förutsäUer dockbätire stadieövergripande kontakter. Erfarenheler av lidigareläroplansrevisioner visade alt konlaklerna på skolorna mellan/inom sladiernainle blev så mycket bälire bara för all de årskursbundna kursplanerna byttesmot sladiebundna. En verklig förändring av arbetssätt och planering på dennapunkt innebär ett ganska stort sleg som kräver målmedvetna insaiser i fråga omfortbildning och vissa organisaioriska förändringar. En organisaioriskkonsekvens borde vara alt alla rektorsområden, om möjligl, får alla stadier ochdär detta inle är möjligt fordras fasta samverkansformer mellanreklorsområdena. Vä.xjökommun anser fördelarna med förslagei vara all sladieövergripan-de konlaklerbefrämjas och all möjligheterna till fördjupning vidgas. En omfattande lokalplanering och samordning torde dock bli nödvändig. Enskilda elevers inlressenriskerar här atl skjutas i bakgrunden. Vidare kun problem för flyttande eleveruppstå. Kommunen anser all SÖ bagalellise- Prop.1978/79:180 192 rar problemen genom all hänvisa lill alt eleverna skallhjälpa varandra. Kommunen föreslär därför ull en viss sludieindelning bibehållsåtminstone i busfärdigheisämnenu svensku, mulemalik och engelska. Däremoi tordestadieindelningen kunna slopas i orienleringsämnena. Detla skulle leda lill ettökal samarbete mellan stadierna och underlätta ell probleminrikial arbelssäil. Norrköpingskommun anser att för sladierna gemensamma huvudmomenl är en förutsättning förden anpassning av verksamheten lill enskilda elever som eftersträvas. Kommunenser del som angelägel att regering och skolöverstyrelse också undersökerförutsällningarna för ett slopande av organisalionen med olika stadier. Denslalusbelonade indelning som existerar förhindrar en utveckling mol enlill eleven anpassad skolverksamhet. Söderlälje kommun underslryker all förslaget kräver allanvisningar och slödmalerial uiarbelas för all underläua planeringen. i läns landsiing anser allfördelarna med förslagei överväger men konstaterar att behovei av ulvärderingoch uppföljning kommer atl öka. Handikappades ceniralkommillé beionar all handikappadebarn kan ha svårigheler all klara av de nu fastställda huvudmomenlen under desiadier man lokall avser. SÖ:s förslag möjliggör för barn med speciella behovoch inlressen att arbela med momenl som passar deras utveckling ulan allhindras av alt dessa iraditionelll har behandlals pä ell annal siadium. ungdomsråd år i princip posiliv lillförslagei men släller sig iveksam lill om lärare och elever får del slöd ochden hjälp de behöver för all få slabililel i sin planering. Rådel anser vidareall sloff av religions-karaktär, gärna i inlegrerad form, måsle finnas medunder alla siadier. SÖ:s förslag avslyrks av länsskolnämnderna i ,, och , TCO, SACOISR, , ,m.ft. kommuner, Moderaia ungdomsförbundel. Moderatasamlingspartiets kvinno_förbuiid, . Föreningen lärare i religionskunskap, GeograjUärarnas riksföreningoch av . i län anser det dock angeläget attden stadieövergripande planering som SÖ vill åstadkomma med sitt förslagverkligen kommer till stånd. Ansvaret härför ligger främst på den lokala skolledningenoch skolslyrelsen men såväl SÖ som länsskolnämnden kan genom rådgivning ochfortbildningsinsatser bidraga till att bälire kontakter över sladiegränsemaskapas. i Krisliansiads län framhåller molbakgrund av kravel på basfärdigheler aU del kan bli svårt atl avvarastadieindelningen av huvudmomenlen för svenska, malematik och engelska. Nämndenfinner inle all SÖ lillräckligi utreli konsekvenserna av förslagei ochkonsiaterar vidare att eftersom det redan nu finns möjligheler aU flytlakursmoment över stadiegränserna är det svårt all se vad utredningens förslagfyller för funklion. i konstaterar att enstadieövergripande planering blir möjlig endasl i skolor med samiliga stadier.Nämnden befarar all svårigheter med denna planering leder till en ökadläromedelsstyrning. Nämnden anser dock all en viss uppmjukning avbestämmelserna bör kunna ske så atl en ändamålsenligt lokal planering överstadiegränserna inle förhindras. 1978/79:180 193 i ställer sig yllersliveksam lill förslagei. Som negativa konsekvenser uppfattar man del väseniligiökade anialei konferenser som förslagei medför och de problem som kan uppståför flyllande elever. Posilivi med förslagei är dock all del kan ge flerlillfällen lill lärarsamverkan över stadierna och minska vad som av elevernauppfattas som upprepningar i undervisningen. TCO anserall förutsättningar för förslagets genomförande saknas. Organisalionen befararatl en slopad stadieindelning av huvudmomenlen i framför alli svenska,malemaiik och engelska medför allvarliga problem för flyllande elever och villdärför slä vakl om en syslematisk iräning och en stegvis uppbyggnad avundervisningen i dessa tre ämnen inom varje stadium. Organisationenunderslryker också nödvändigheien av atl del moiiagande siadiel lillförskunskaper om elevernas lidigare arbele och individuella kunskaps- ochfärdighelsnivå. Vad gäller oä-sektorn bör dock ell lokalt ulvecklingsarbele iriklning mol gemensamma huvudmomenl siimuleras. De erfarenheter man får avdella arbele kan senare ligga lill grund för en förnyad prövning av möjlighelenatl införa stadieövergripande huvudmoment för alla ämnen inom . SACOISR menarall nuvarande siadie- och ämnesanknutna måloch huvudmomenl inle ulgör någoi hinder för all genomföra den organisaiion avundervisningen som SÖ efierslrävar. Slopandel av sladieindelningen skulleenligi organisalionen försvåra lärarnas och elevernas arbele bl. a. eftersomplanerings- och ledningsarbeiei kommer all öka pä bekoslnad av den lid somägnas ät direkl undervisning. Särskilt stora problem innebär förslaget för deelever som flyttar mellan skolor. Vidare befarar organisationen en ökadläromedelsstyrning vilket inte är önskvärt. För låg- och mellanstadierna börsärskilda mål och huvudmomenl föreskrivas för samhällsorienlerande respeklivenaturorienterande ämnen. På högsladiel bör varje orienteringsämne beskrivasgenom egna mål och huvudmoment. Vidare bör de enskilda orienleringsämnena fäbestämt angivna timtal i timplanen för högstadiet. Desssa krav är nödvändigaför att lärarna ska kunna planerna undervisningen på ett lillfredssiällandesätt. fruktar atl frånvaron av centraltangivna exempel kommer aU leda lill en i längden ohållbar situation förlärarna. Ett ökat lokall planeringsarbeie kommer all ha negaliva effekier påden direkia pedagogiska siluaiionen. Kommunen vill belöna att del så vikligasamspelet mellan sladierna kan komma alt ulsältas för stora påfrestningar. Denlokala planeringen skulle avsevärt underlällas om del i läroplanen gavs exempelpå hur huvudmomenlen kan fördelas på de skilda stadierna. konstaterar att förslaget ledertill omotiverat merarbele, risker för kunskapsluckor och problem för de eleversom byter skola. har den uppfattningen att någonform av stadieanvisning är absolut nödvändig i läroplanen. Dessa anvisningarbör åtminstone kunna ange vad som i de olika ämnena lämpligen bör komma ifråga i "lägre" respektive "högre" årskurser. DeUa är ocksåett säll aU undvika upprepningar av stoff anser alt p. g. a. elevernasolika mognad och erfarenheler på olika ålderssladier del är nödvändigt att SÖkompletterar läroplansförslaget med en siadierelalerad uppdelning avhuvudmomenten. skulle vara till stor hjälp vid planeringen av arbetelöver sladiegränsema. Härigenom undviker man också en läromedelsstyrning avundervisningen. 13 1978179.1 saml. prop.1978/79:180 194 befarar upprepningar,kunskapsluckor för flyttande elever och läromedelssiyrning som följder avförslaget. Föreningen kan inte finna alt SÖ lyckats anföra vägande skäl försitl förslag. De nackdelar som förändringarna skulle medföra är däremoipålagliga. 3.4 Kursplanernas vidgade funktion SÖ har slräval efier all ge kursplanerna en enkel ochlydlig uiformning för att dessa sku kunnu vägleda inte baru lärure utun ocksåelever, föräldrar och andra inlresserade. och ,, , och Väslerholiens län sumt /c.vkrisina ungdomsråd belraklar della som en värdefull ambition. i hoppas all della skall ledalill alt skolarbetet upplevs som mer meningsfullt för allt flera. ungdomsråd släller sig emellerlid iveksamlill om de nu föreslagna kursplanerna verkligen kan tjäna som vägledning föralla dessa grupper. Rådel anser att kursplanerna för orienleringsämnena äralltför vagt formulerade för detla. i lån kan inle finna annat än atlde som formulerat de föreslagna kursplanernu i detla avseende inle lyckats såväl. Siora avsnilt torde vara svårtillgängliga även för lärare. bedömer alt kursplanernavisserligen bör kunna förstås av de flesta kaiegorier inlresserade men alt deinte ger någon hjälp ur planeringssynpunkt. i Väsierbonens län anser att slrävan efterall ge kursplanerna en enkel och lydlig uiformning bör fortsälla alliframgenl, eftersom del nu framlagda förslaget inte nämnvärt avviker från delidigare språkligt svårtillgängliga och ordrika formuleringarna. i betraktar del som en illusionatl , atl en och samma språkliga uiformning skall täcka lärarnas behov avprofessionellt arbetsinstrument, det behov av arbelshjälpmedel, som barn ochungdomar har för all kunna medverka i planering och utveckling av skolarbelel,som föräldrar och andra vuxna uianför skolans professionella krels har för allkunna medverka vid uppbyggandel av en posiliv och öppen skolmiljö. 3.5 Förslag och kommentarer rörande kursplaner förenskilda ämnen Länsskolnämnderna i Göleborgs och , ochGävleborgs län saml och kommuner tillstyrker i huvudsak förslagenrörande kursplaner för de enskilda ämnena. Elevförbundel är ur jämställdhetssynpunkt positivt till denya ämnen som föreslås bli obligatoriska, då valen av dessa varit myckelkönsrollsbundna. Förbundet tycker inte om den strikta ämnesindelning som finnsidag och som föreslås i förslaget ulan vill i stället ha flera blockämnen därde enskilda ämnena glider i varandra. 3.5.2 Engelska, lyska och,franska i tillslyrker SÖ:s förslagrörande engelska och B-språk 1978/79:180 195 UHÄ ser med oro på att tiden förden grundläggandespråkundervisningen successivi har minskat i den svenska skolan. uppfaUning bör en noggrann analys av de svårigheter den föreslagnautformningen medför göras vid den omarbetning som bör komma lill stånd. Gymnasieuiredningen anser all med hänsyn till behovei avinternationella konlakler bör språk ha en stark ställning i ungdomsskolan.Frågan om språkens ställning i måste relateras lill utformningen avgymnasieskolan. Direktivens uiformning har förhindrat SÖ atl göra en förulsältningslösuiredning av olika alternativ. Gymnasieuiredningen kommer atl analyseraspråkprogrammet i gymnasieskolan med utgångspunkt från alternativa utformningarav högsladium och då räkna med ell allernaiiv hell utan B-språk. i anser alt skolans strävanalt elablera personliga kontakter mellan elever och infödda talare av engelska,lyska och franska bör sträcka sig längre än lill alt ge eleverna tillfälle alt"brevväxla eller byla ljudband". Personer från andra länder bör fåkomma lill skolan och lala med eleverna på del studerade språket. Infödda språkassi-sienlerbör härvidlag kunna göra goda insatser. Särskilt värdefullt är del om skolankan ta koniaki med en skola i ullandel och ordna besök och svarsbesök förskolungdomarna och deras utländska kamrater. i efterlyser nya grepp ispråkundervisningen. Man skulle kunna sammanföra, eventuellt underbeteckningen kommunikation, ämnena svenska och engelska, samt som tillvalsämnenlyska, franska och hemspråk, inom detta ämne skulle grundprincipen om det friavalel vara gällande. Skolan skulle erbjuda eleven en flexibel organisationdvs. fixerade veckolimtal skulle inte gälla de enskilda ämnena. Principen om enundervisning efter vars och ens iniresse, behov och förmåga skulle verkligenkunna lillämpas. Elever med slort språkiniresse och språkbegåvning skulle i.ex.kunna erhåUa ökad undervisningslid i eU B-språk på "bekoslnad" avtiden för engelska eller svenska. konslalerar alt undervisningen iengelska på både låg- och mellansladiet bör inriklas på atl ge eleverna engrundkunskap så alt de kan förstå och göra sig förstådda i såväl tal somskrifi. anser all alternativkurser iengelska ska finnas kvar på högsladiel och alt undervisningen i särskild kursbör inriklas på atl ge eleverna gedigna kunskaper om språkets uppbyggnad,vilkel är en fömtsättning för aU eleverna ska kunna vidga sina möjligheler attförstå och använda språket. Denna inriktning står enligt förbundels mening påintet sätt i motsatsställning lill den verklighelsanknytning i undervisningensom SÖ anvisar. molsäller sig besläml ell avskaffandeav B-språken som lillvalsämne och en nedskärning av eleviimtalei förB-språken. Skolans uppgifi är enligt förbundets mening inle enbart atl hos elevengrundlägga internationell förståelse och medvetenhet om internationelltansvar, såsom SÖ anger, utan också att underläua för alla elever att utvecklakunskaper som bidrar lill en ökad förmåga all della i internationellt arbeteoch internationella kontakter. Språkkunskaper år i sådana sammanhang avavgörande betydelse. Ett utarmande och avskaffande av ell andra främmande språksom lillvalsämne skulle dessulom molverka gmndskolans strävan till störrejämlikhet i och med atl barn från hem där man inte tar initiativ tillinternationella kontakter för barnen eller som saknar studiemotivation ispråk, kommer att undanhållas denna undervisning som en dörr till utveckling. anser att B-språken redan nu ska flyttas tillgymnasieskolan. Prop.1978/79:180 196 sådan förändring skulle skapa fömtsättningar för atlkraftigt öka det praktiska arbetet i skolan och därmed kunna utgöra eninledning till arbetet att bryta ner det överieoretiserade högstadiet. Även omförslaget i enskildheter innehåller bra delar, anser organisalionen inte atldet kan ligga till grund för ett beslul. Förändringen av högstadiet genom allB-språksstudi-erna flyllas till gymnasiet och införandet av mer praklisklarbele på högsladiel bör genomföras samiidigi. vill insiämma i skolrådetMarklunds särskilda yllrande rörande B-språksundervisningen och lillvalssyslemel. SÖföreslår all den nuvarande kursplanen i finska ersätts med en allmän kursplani hemspråk. Länsskolnämnderna i , och Västerbollens lån, TCO,, , , , , och Lidingökommuner m.fl. saml , Elevförbundel, RiksjörbundeiHem och Skola och utbildningsnämnd tillstyrker förslaget. Göleborgs komniun anser det angeläget atl separala ochdetaljerade kursplaner utarbetas för så många olika hemspråk som möjligt.Svenska som främmande språk bör ha en egen kursplan. kommun redovisar vissa farhågor av organisaioriskkaraktär. I kommunen finns ett relativt litet anial elever som läser ellrelalivi stort antal hemspråk vilkel medför problem för lärarrekrylering ochgruppsammansättning. En ytterligare påspädning av hemspräksundervisningen viahögstadiets lillvalssystem kan leda till oöverstigliga problem. Kommunen frågarsig hur slort behovei av en ulvidgad hemspråksundervisning på högstadiet är ochbefarar alt ämnet kan bli ett nytl negaiivi lillval. Kommunen finner dock allämnel kan ha förulsältningar all tillföra en växande elevkaiegori en värdefullslimulans varför förslaget generellt setl tillstyrks. Krislen Demokraiisk Ungdom kräver atlhemspråksundervisningen ska vara obligatorisk med viss möjlighel tillbefrielse. Förbundel betonar hemspråksundervisningens betydelse förinvandrarbarnens irygghet och som en grund för inlärning av andra språk än detegna. saml för deras inle-lektuella och sociala utveckling. anser atl invandrarbarn ska ha räll lill allundervisning pä sill hemspråk samlidigt som de får stödundervisning i svenska.Successivt ska sedan undervisningen föras över till svenska ochhemspråksundervisningen endasl finnas kvar som särskilt ämne. utbildningsnämnd framhåller allhemspråksundervisningen behövs för alt de berörda eleverna ska kunna behållatrådarna bak-ål till sin ursprungskultur. Enligt vad erfarit ärhemspråksundervisningen i många kommuner bristfällig eller saknas hell.Slyrelsen vill därför framhålla viklen av all hemspråksläraren har en godgrundutbildning och möjligheter till vidrareulbildning och fortbildning.Hemspråksläraren bör inle utnyttjas lill all skola kuraliva uppgifter vilkaåvilar annan skolpersonal. Även den nuvarande undervisningen i svenska somfrämmande språk är enligt vad slyrelsen erfaril brislfällig och slyrelsenefteriysler därför en särskild pedagogik som kan lillämpas av de lärare somundervisar barn med andra modersmål än svenska. Nordiska kiiliiirsekretariaiei i anser atl detär väsentligt all grannspråksundervisningen ägnas uppmärksamhei i del forlsalialäroplansarbelel och i uiarbelandel av därmed sammanhängande särskilda anvisningar. Prop.1978/79:180 197 SÖ föreslår inrältandel av ell nyll tillvalsämne medarbelsnamnel kommunikalion. i tån anser i enlighel med en avreservationerna till läroplansförslagel a(t kommunikation mer är eu arbelssäilän ett ämne. Alla skolans ämnen måsle bearbelas i en ulvecklande kommunikalion.Del vore oriktigt all låsa denna övergripande princip lill lillvalslid. i Väslerholiens län påpekar att ämnelkommunikation är diffusl. Del verkar ha mänga dimensioner men ulan slruktur.Det uppfattas närmast som ell arbelssäil. Sannoliki kommer även eleverna alluppfatta ämnel på detla säll och del blir därigenom ett negalivt tillval. Delfinns mer angelägna lillvalsämnen atl föreslå. Kommunikationsfärdigheterna ochderas belydelse bör i stället genomsyra alla ämnen och all verksamhet igrundskolan. Göleborgs komnuin anser del inle berättigat med ensärskild kursplan för ämnel kommunikalion. Syflel med ämnel bör i ställetlillgodoses i andra ämnen och komma samtliga elever tillgodo. kommun känner stor iveksamhel inför ämnetkommunikation. Kommunen delar skolrådet syn på kommunikalion mer arbelssäil än ell ämne. Som arbelssäil är kommunikation väl skildrat ochbör gott försvara sin plals i gmndskolan. kommun konslalerar all ämnels framloning iförslagei är myckel diffusl. Innehållet synes vara både oslruklureral och mångdimensione-raloch ämnet uppfällas närmasi som ell arbelssäil. Kommunen befarar att äveneleverna kommer atl uppfälla ämnel så och att del därigenom blir ett negalivtlillval. Kommunen beionar viklen av all grundsynen päkommuni-kalionsfärdigheierna och deras belydelse måste genomsyra arbeissäiiel ialla ämnen. De goda inlenlioner ämnet har skulle kunna inarbelasi kursplanen för svenska. anser all det vidgadefärdighelsbegreppel kan bidra till all stimulera svenskundervisningen och ävenskolarbetet i slorl och därmed elevernus ullsidiga utveckling. De grundläggandefärdigheterna lalu, lyssna, läsa och skriva borde dock ha prioriterats ochfåll en ulföriigare beskrivning i kursplanen. Atl della inle skell är en brist. När del gäller momenlel "Samlal och andralalsitualioner" konslalerar föreningen all slraiegier för gemensamplanläggning och gemensami handlande visserligen skymiar i lislan pä delmomenlmen all de borde lyfls fram och beskriviis lydligare. Föreningen inslämmer i förslagei beiräffande "Röstoch talvård" men vill underslryka all momenlel aklualiserar ell slorlfortbildningsbehov. Även i förslagei om "Dramalisk verksamhei"inslämmer föreningen. Här är dock behovei av fortbildning giganliskl. Momenlelär märkligl nog föga lillgodoselt i lärarnas grundulbildning, och sedan nägraår lillbaka förekommer inle heller någon slallig fortbildning inom omrädel. Föreningen noierur vidure den molsäiining som föreliggermellan nyllo-uspekternu. vilka dominerar i beskrivningen av syfiet medlitieralurläs-ningen, och del faklum all lyngdpunklen i lexlvalel läggs påskönlilieralur. Denna motsättning bör undanröjas i en kommande läroplan. Beträffande studiet av massmedier beionar föreningen alldella inle får inkräkla på liden för de cenlrala basfärdighelerna. Del är inleheller självklart att massmediastudierna ska uigöra ell egel huvudmomenl inomäm- Prop.1978/79:180 198 net eftersom del lämpar sig väl för inlegralion med andrahuvudmomenl t.ex. i oä och bild. Föreningen framhåller atl de"massmediaproduceran-de" aktiviteter som eleverna ska få möjlighetatt ägna sig ål är myckel lidskrävande. Föreningen har dock inlet all erinramot förslaget i sig. Även för massmediasludier krävs omfattande fortbildning. Vad gäller "Skrivning" konstaterar föreningenatt del lönur sig väl uti pä mellunsladiel ("förpubertelen") låtaeleverna arbeta mer med skriftlig träning än med talträning eftersom dennafrämjar den senare i högre grad än ivärl om. Liksom när del gäller övrigamomenl bör della förses med anvisningar. Angående "Språk och språkbruk" kan föreningeninle acceplera länken atl eleverna skulle skaffa sig kunskaper om grammaiik,språkels förändringar, språksociologi m. m. uteslutande med uigångspunki frånegna iakiiagelser, undersökningar och refleklioner. Föreningen noterar medviss förvåning all ordel grammaiik inle nämns i förslagei. Även för della momenlär behovet av forlbildningsinsalser pälagligl.