prop · G203197 · 1978-12-31 00:00:00 — För det första innebär begreppet ett sammanförande av längre ochkortare vårdutbildningar (vård då tagel i en vid mening). Vidare innebärbegreppet ell vidgal dellagande från den högre ulbildningens sida i regionalhälsoupplysning och undervisning och i den prevenliva hälsovården och slulligenalt den traditionella medicinska forskningen kompletteras med en mer socialtoch ekonomiskt inriktad forskning kring hälsovårdens problem. Vid dennämnda konferensen rekommenderades de olika deltagande länderna alt snarastinleda olika försök i den riklning som har skisse-rals. I många väslländerhar man redan etablerat institutioner av detta slag. I kan man peka påTromsö och som exempel på orter där man lagt upp vårdutbildningar påett mindre traditionellt sätt. har dock ännu ingen motsvarighet tilldetta. Riksdagenhar vid 1977/beslutat atl temaorienterad forskning skallbedrivas vid i fr.o.m. /80 (prop.1977/78:100 bil. UbU 1977/78:22, rskr 1977/78:338). Denna verksamhet har variloch är föremål för ett omfattande utrednings-och planeringsarbete.Universitetet i har lagt fram en femårsplan för uppbyggnad avtemaorganisationen innefattande bl. a. start av temat ""Hälso- ochsjukvården i samhället"" /81, För detta tema har ävenredovisats ett preliminärt program som har utformats av särskilda lednings- ochexpertgrupper. Motbakgrund av de förslag som har förts fram av UHÄ och iLinköping föreslår Vård 77 att möjligheterna utreds att i bygga uppen annorlunda bas för ett flertal samverkande vård-utbildingar, Syftel är bl,a, att uppnå en mera integrerad studieorganisation än vad som är möjligt medenbart Vård 77:s arbete som grund, Enligl minmening ger förekomsten av flera olika vårdutbildningar i godaförutsättningar för en försöksverksamhet. Förutom läkarutbildning finns i dagutbildning av arbetsterapeuter, sjuksköterskor och landhygienister saml vissutbildning av laboratorieassistenter. Förslag finns också om lokalisering lillLinköping av sjukgymnast- och vårdlärarutbildning. I finns även ettregionsjukhus. Den föreslagna tema-forskningen kring hälso- och sjukvården isamhället ligger i linje med Vård 77:s förslag och är därmed ytterligare etlskäl för alt i inle- Prop.1978/79:197 .54 da en försöksverksamhet med etl svenskt "'regionall hälsouniversilel"". Jag avser alt återkomma till regeringen medförslag all uppdra åt UHÄ att utarbeta förslag till försöksverksamhet medintegrerad vårdutbildning m. m. i . Vård 77 har föreslagil att den nya studieorganisationenskall gälla fr.o.m, /81, Jag delar dock UHÄ:s och SÖ:s uppfattningalt denna tidpunkt inte är realistisk. En rad frågor rörande studieorganisation,behörighet, statsbidragsregler m, m, återstår att behandla ytterligare.Högskolemyndigheterna behöver viss lid för att planera den nya utbildningenoch förbereda tillämpningen av de nya regler för behörighet som jag harförordat. Ur de studerandes synvinkel är det angelägel atl förändringar ibehörighetsregler inte genomförs alltför snabbt. Jag föreslår därtör att nystudieorganisation och nya behörighetsregler träder i kraft den ,Den föreslagna ettåriga vårdkursen bör starta för attstuderande från samtliga behörighetsgivande utbildningar skall kunna antas tillberörd högskoleutbildning när den nya studieorganisationen börjar tillämpas, Vårdutbildningama är oftast förlagda tilllandstingskommunala integrerade vårdskolor som även har gymnasialvårdutbildning. a. av lärare, lokaler ochundervisningsmateriel förekommer. Statsbi-dragsreglema för skollokaler ochundervisningsmateriel är desamma som för gymnasieskolan. För de kommunalahögskoleutbildningarna exkl. sjuksköterskeutbildningen utgår statsbidrag tilldriften enligt regler som i huvudsak är utformade på samma sätt som gäller förgymnasieskolan. Till lärarlönerna som regleras statligt utgår statsbidrag . Den praktiska delen av utbildningen bedrivs oftast såsom inbyggdutbildning. För denna utgår statsbidrag med högst . för varje klassoch läsår. För sjuksköterskeutbildningen, även enskild sådan, gäller särskildaregler. För denna utbildning utgår statsbidrag med ett schablonbelopp pertermin och studerandegmpp. Enligt mina förslag i del föregående skall hälso- ochsjukvårdslinjen med olika inriktningar och påbyggnadslinjer ersätta nuvarande sjukskölerske-linjeoch påbyggnadslinje för vidareutbildning av sjuksköterskor jämle ett flertalandra allmänna utbildningslinjer i den vilka ej ärsjuksköterskeutbildning. Olika slags statsbidragssystem kan således komma atttillämpas inom en och samma utbildningslinje. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag att uppdra åt UHÄ och SÖ att i samrådbelysa konsekvenserna av en sådan ordning och att lägga fram förslag till deåtgärder som erfordras. Mina förslag kommer också att få konsekvenser förvårdlärarutbildningen, i vad avser såväl studieorganisation somutbildningskapacitet. 1978/79:197 55 går från att UHÄ i samråd med SÖ kommer att lägga framförslag i dessa frågor. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag allregeringen föreslär att 1. godkänna deallmänna riktlinjer för vårdutbildningen inom högskolan vilka jag har angettoch 2. besluta om atlinrätta de allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer som jag harförordat. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå atl aniaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:197 56 Bilaga I till prop. högskolan m, m. Sammanfattning av betänkandet om ny vårdutbildning I kommitténs direktiv framhålls atl en viktig utgångspunktför övervägandena om utbildningens uppläggning och huvudsakliga innehåll börvara en bedömning av utvecklingen inom den del av vårdsektorn som berörs av kommitlénsuppdrag. Den arbetsfältsbeskrivning, som utformats inom ramen förkommitténs uppdrag, bygger på material som i olika sammanhang redovisats frånämbetsverk, utredningar, arbeismarknadsorganisationer och andra. I arbetsfältsbeskrivningen ingår en översikt av deövergripande utvecklingslinjerna, en beskrivning av utvecklingen inom olikasektorer av hälso-, sjuk- och socialvården och en beskrivning av arbetsfältet iframtiden. Det material som utarbetats publiceras i sin helhet som separatbilaga (DsU 1978: 04) lill VÅRD 77s betänkande. Kommittén har för sin del ställt sig bakom det avsnitt sombeskriver arbetsfältet i framliden. Detta har utgjort ett viktigt underlag förkommitténs överväganden och förslag i övrigl. Kommittén diskuterar arbetsfältet medutgångspunkt från yrkesstrukturen inom hälso- och sjukvård, medicinsk serviceoch socialvård. Avsikten är inte att göra en heltäckande redovisning av deolika yrkesgruppernas arbetsuppgifter. Däremot framhålls dels de uppgifter ochverksamhetsområden som är specifika för respektive yrkeskategori, dels deförändringar av yrkesfunktionen som kan bli aktuella under den närmaste liden.1 hälso- och sjukvårdsverksamheten finns många för vårdarbetet väsentligauppgifter som inte är bundna till en särskild kompetens hos en visspersonalgrupp. Dessa är snarare i varierande grad gemensamma för all vårdspersonaloch rör bl. a. delar av den direkta patientvården, omvårdnaden ochpatientinformationen. De utvecklas inte närmare i arbetsfältsbeskrivningen. Eftersom syftet är att ge ett underlag för planeringen avde olika utbildningslinjerna begränsas framställningen huvudsakligen lill deyrkesgrupper som utbildas där. Vissa avsteg har dock gjorts för denna principdä samtliga yrkeskategorier inom arbetsfältet är beroende av varandra i detpraktiska arbetet. Kommittén framhåller att en sådan beskrivning avarbetsfältet innebär en begränsning och del kan ligga en fara i att beskrivadet så. Man kan riskera en låsning vid den nuvarande yrkesstrukturen ochförhindras alt se alternativa möjligheter att lösa arbetsfältets problem. Detfinns dessulom exempel på arbetsfunktioner som inte följer yrkesgränserna. Den framtida hälso- och sjukvården liksom ävensocialvården måste utgå från en helhetssyn pä människan. Patientens ellerklientens integritet, självbestämmande och akiiva deltagande är viktigautgångspunkter i verk- 1978/79:197 57 Detla kommer all medföra atl många insalserkommer alt ske genom öppna vårdformer i människornas egen miljö, men ocksä att institutionsvårdenblir mer personlig. Del släller höga krav på olika yrkeskategoriers kunskaper,inlevelseförmåga och handlingsberedskap. Arbetet måste inriktas på förebyggandeinsalser genom förbättring i samhällsmiljön och levnadsbetingelserna men ocksågenom särskilda omsorger för individer och grupper av individer. För dettafordras kunskaper om samhällel och om hurde påverkar människorna. Del krävsockså kunskap om samhällets vårdresurser pä olika nivåer liksom beredskap all deilai hälsovårdsarbeie i vid mening. Befolkningsulvecklingen kommer all få viktiga konsekvenserför arbetsfältet . Den snabba ökningen av antalet personer i deäldre åldersgrupperna medför alt anspråken pä samhällets vård och service ökar.Genom alt de äldres behov ofta är sammansatta och i sig rymmer olikadimensioner, kommer de också all medföra viktiga förändringar i arbetetsinnehåll förde flesta berörda yrkeskategorier. All personal inom hälso- ochsjukvård liksom inom socialvärden måste förberedas med lanke på dessa särskildabehov. Del gäller främst dem som arbetar inom primärkommunens äldreomsorg,inom primärvårdens hemsjukvård och sjukhemsvård samt inom den övrigalångtidssjukvården. Men inslaget av äldre personer kommer att vara stort ocksåinom korttidssjukvårdens arbetsområden vilket motiverar en allmänt ökadberedskap för de äldres behov av vård och service. Man kan förutse förändringar i arbetsgruppenssammansättning, vilka kommer alt ställa höga krav på flexibilitet hos denenskilde. I lagarbete och i olika saniverkansformer är det viktigt att olikayrkeskategorier har ett gemensamt baskunnande och en realistisk uppfattning omvarandras kunnande och begränsningar. Hierarkiska strukturer bör motverkas ochallas resurser tas tillvara inom samhällets vård och service. Arbetsfältet kommer också att behöva personermed specialiserade yrkeskunskaper inom både hälso- och sjukvård, medicinsk serviceoch socialvård. Av dessa krävs en beredskap att fortlöpande utveckla sinyrkesskicklighet och att aktivt delta i utvecklingen av det egna arbetsområdet. Genom en ökad satsning på forskning och utvecklingsarbeteförväntas inte bara kunskapsmassan öka ulan även arbetets innehåll förnyas. Det finns slora uppgifter inom arbetsfältet även när detgäller olika former av pedagogisk verksamhet. Inom de olika sektorerna pågårständigt utbildning av olika studerandegrupper och av anställd personal. Enpedagogisk uppgift som uppmärksammas alltmer är den informations- och undervisningsverksamhetsom riktas till patienter, klienter och deras familjer. Kommittén understryker att en av huvudfrågorna införframtiden är frågan om människors omsorg om varandra, Kommittén har gjorl en sammanställning av ett antal enkätundersökningar,programförklaringar och forskningsrapporter som på ett eller annat säll berörhögskolans vårdutbildningar. Syftet har varit atl se om delta material kanbidra till all belysa hur nuvarande utbildningsmål uppnåtts. Av malerialel att döma ger nuvarande utbildningar i mångafall bristande förberedelser för arbetsledande och undervisande arbetsuppgifter 1978/79:197 58 inriklning molen myckel snäv yrkesfunktion bristande samhällsförankring,Ulbildningarna kännetecknas i en del fall av att arbetsformerna verkalpassiviserande, något som i sin lur kan medföra bristande beredskap förförändringar personalutvecklingensätts på undantag, vilket bl, a, kan påverka förmågan alt kommunicera medpatienter/klienter, medarbetare samt anhöriga, Enligl VÄRD 77s uppfattning måste delta uppmärksammas vidrevideringen av vårdutbildningens mål och innehåll, VÅRD 77 utgår från att den ram inom vilken arbetet medvårdutbildningarnas mål skall bedrivas anges i regeringsformens allmännamålsättningsparagraf (1 kap, 2 §) och i högskolelagen. Med ledning av direktiven och av vad som lyfts fram i arbelsfällsbe-skrivningendefinierar kommittén några viktiga vårdpolitiska utgångspunkter för arbetetmed utbildningsmålen. en diskussion kring målens funktion ulifrånen indelning i tre huvudgrupper, individorienterade, samhällsanpassade respektivesamhällsförändrande. Kommittén ansluter sig lill tanken på atl denna tredubblafunktion skall komma till ullryck i målformuleringarna i sin helhet. Kommittén konstaierar all samhällets och individens iniresseofta sammanfaller men all de ibland kan vara molstridiga. De mål som VÅRD 77formulerat kan således visa sig inrymma en del motsättningar. Kommittén anseremellertid inte all delta skall betraktas som ett hinder för ulbildningensuppläggning och genomförande. De olika synsätt som framträder i mulen kan i sigbli en del av utbildningen och därmed konstruktivt bearbetas', VÅRD 77 betonar atl del mer än måsteuppmärksammas vad som händer med den studerande i undervisningssituationen, Koinmiitén diskuterar också utbildningsmålen i relationtill andra styrande faktorer och slår fast att målens funktion är beroende avhur övriga styrmedel uiformas. Målen kan således aldrig behandlas fristående, VÅRD 77 ansluler sig i princip till den modell förstyrning av högskolestudierna som kallas "mål - process resultalsyn".Denna modell innebär generellamålangivelser som anger inriklning lokal debattoch precisering i linje med denna inriktning regler ochramar som korresponderar kontinuerligutvärdering av lärare och studerande i samråd både av verksamheten -undervisningsprocessen och av resultatet. För att denna modell skall ge avsett resultat, nämligenminsta möjliga avstånd mellan formella och informella mål, fordras emellertidgenomgående etl konsekvent synsätt. En förutsättning för att man skall kunnauppnå detta är. all målen verkligen uppmärksammas av dem som direkl berörs avutbildningen, alt målen analyseras och att tolkningar ständigt omprövas. Det är enligt VÅRD 77s mening emellertid inte barautbildningsmålen i sig själva, utan också den diskussion som förts i sambandmed att målen formulerats, som bör kunna ge utbildningen den önskadeinriktningen. Detla är anledning till att också motiven för målen och dendiskussion kommittén har fört i denna del av sitt arbete redovisas som enbakgrundsteckning lill de mål kommittén slutligen stannat inför. Prop.1978/79:197 59 Som ell annat vikligl led i skapandet av en inlegralionmellan ulbildningens olika delar bör man se de exempel på arbelsformer och på gemensamlulbildningsinnehäll som VÅRD 77 ger på annan plals i betänkandet och som liggeri linje med intentionerna bakom målformuleringarna. Det är kommitténs förhoppning att utbildningsmålen och debakomliggande motiveringarna skall tas till utgångspunkt för diskussioner iolika former i syfte att fortlöpande utveckla såväl utbildningsmål som utbildningsprocess.Sädana diskussioner är, enligl kommitténs uppfattning, etl av de bästa medlenalt höja effektiviteten i verksamhelen. VÅRD 77 har mot bakgrund av de överväganden som redovisasvall all utarbeta sina förslag lill utbildningsmål på tre nivåer; kommittén harformulerat övergripande mäl för högskolans sektor för utbildning för vårdyrken,gemensamma mål för grupper av särskilt besläktade utbildningar saml mål förenskilda studievägar. Målen inom olika nivåer redovisas utan inbördesrangordning. Syftel har varil att mäl för enskilda studievägar skallkunna relateras dels lill de övergripande målen, dels lill målen för denhuvudgrupp som respektive inbildning har hänförts lill. Mål som angivils påhögre nivå upprepas inle på lägre nivåer. De olika målen måsie därför ses i ellsammanhang och skall självfallet ges lika stor lyngd. VÅRD 77 föruisäiier atlsåväl de övergripande målen som målen för den huvudgrupp som respektive ulbildninghar hänförts lill. fogas lill varje enskild utbildningsplan. Anknytningen inellan gymnasieskola och högskola De värd- och socialt inriktade ulbildningarna inom tillhör kompelensområde. bör en utgångspimkl för VÅRD 77s arbete vara att deallmänna behörighetsvillkoren för högskoleutbildning i princip skall tillämpasför lilliräde lill linjerna. Detla ger enligt kommitténs uppfattning goda ochnya förutsättningar för all höja kvaliteten inom respektive ulbildning. En annan central utgångspunkt för VÅRD 77s arbete är attpröva möjligheterna att skapa ett naturligt samband mellanhögskoleutbildningen på vårdområdet och motsvarande utbildning igymnasieskolan. VÅRD 77 räknar med all de värd- och sociall inriktadehögskoleutbildningarna efter mitten av åttiotalet kommer i kontaktmed studerande från den nya gymnasieskolan, som kan komma atl bli resultatet avgymnasieutredningens förslag. Kommittén diskuterar med hänsyn härtill fråganom anknytning mellan gymnasieskola och högskola i två skilda tidsperspektiv. VÅRD 77 överväger olika studieorganisaioriskaprincipmodeller för anknytning mellan gymnasiskola och högskola. I etl kortaretidsperspektiv föreslår VÅRD 77 att den kommunala vård- och socialt inrikladehögskoleutbildningen skall bygga pä gymnasieutbildning med motsvarande inriktningeller på motsvarande kunskaper och erfarenheter. I samband härmed framhållerVÅRD 77 det som angeläget all man vid översyn av den vårdinrikladegymnasieutbildningen också pä kort sikt beaktar de krav som ett samspel mellan vårdinriktadgymnasieutbildning och högskoleutbildning ställer. För de studerande som saknar en vårdinriktadgymnasieutbildning föreslår kommittén en högst ettårig vårdinriktad kurs igymnasieskolan. På så sätl kommer alla studerande som har för avsikt attpåbörja vård- och socialt inriktad kommimal högskoleutbildning att ha i alltväsentligt samma Prop.1978/79:197 W) kunskaper och ertarenheler. Samtliga studerande kommerhärigenom all beredas lillfälle att utifrån kännedom om både vårdutbildning ochvåidar-hele välja mellan all direkl förisätta sin utbildning och atl gå ul iarbetslivet under en kortare eller . Den föreslagna lösningenfrämjar enligl VÅRD 77s uppfattning en ålerkommande ulbildning. ökarde studerandes förutsättningar alt göra ell mer obundet val av ulbildning ihögskolan eftersom grunden läggs i gymnasieskolan till ett förhållandevis stortanlal mer eller mindre samverkande vårdutbildningar i högskolan. Vidare innebärförslaget all högskolans studieorganisation på vårdområdet blir meröverskådlig. Kommittén bedömer det inte vara möjligl atl i det kortaretidsperspektivet föreslå atl också de statliga högskoleutbildningarna påvårdområdet (l,ex, läkarlinjen) skall bygga på uteslutande vårdinriktadgymnasial utbildning. VÅRD 77 anser emellertid det angelägel atl studerandefrån l. ex. vårdlinjen även i delta tidsperspektiv ges ökade förutsättningaratt söka sig till de längre högskoleutbildningarna på vårdområdel. Kommitténföreslår därför atl det i gymnasieskolan anordnas en kurs på förslagsvis högst ellläsår som ger kunskaper motsvarande samtliga nu gällande särskilda förkunskapskravför tillträde lill läkariinjen och andra jämförbara utbildningar. Kommitténanser atl en ökad andel studerande med gymnasial vårdutbildning kompletteradmed naturvetenskap kommer att utgöra ett naturligt och angelägel tillskoll i delängre vårduibildningarna pä högskolenivå. En sådan utveckling bör kunna bidra tillatt bryta den sociala och könsmässiga snedrekryteringen till vissaeftertraktade vårdutbildningar i högskolan som det samlade intressetför naturvetenskapliga studier härigenom skulle komma alt stimuleras. I ell längre lidsperspektiv - då bl. a. resultatet av gymnasieuiredningensarbete kan komma att förverkligas - anser kommittén det önskvärt all i principall vårdinriktad högskoleutbildning bygger på gymnasieutbildning medmotsvarande inriktning. Bestämmelser om behörighet och urval är vikliga instrumentför atl möjliggöra för nya studerandegrupper att få del av högskolansutbildning. För de utbildningar som utgör själva kärnan i VÅRD 77s uppdragtillämpas ännu inte högskolans nya regler om behörighet och urval. För demgäller tidigare behörighetskrav i form av grundskolekompetens. Kommittén har enligt sina direktiv till uppgift att bl. a.överväga ålgärder för att förbättra möjligheterna atl få grundläggandevårdutbildning för personer som är eller har varil yrkesverksamma inom värdenmen som saknar eller har bristfällig utbildning. VÅRD 77 ser i princip inga svårigheter med att låtavillkoren för allmän behörighet omfatta också de utbildningar som tillhör VÅRD 77sområde. 1 och med att dessa börjar tillämpas ges enligt VÅRD 77s uppfattninggoda förutsättningar för en höjning av kvaliteten på utbildningen inom de berördalinjerna. Detta beror på atl de studerande i ökad utsträckning kan förutsättasha bättre förkunskaper än vad som är nödvändigt. Detta får konsekvenserockså i andra avseenden när det gäller utformningen av studieorganisationen ihögskolan. På endast en punkt tvingas kommittén föreslå avsteg frånhögskolans bestämmelser om allmän behörighet. Del gäller krav på redovisning avkunskaper i engelska motsvarande det allmänna behörighetskravet för behörigavia den s. k. VÅRD 77 anser emellertid i princip att Prop.1978/79:197 61 det inle finns några sakliga ulbildningsmässiga skäl som lalarför atl behandla de här aktuella utbildningarna på något annal sätt än övrigahögskoleutbildningar. Kommittén slår därför fast att det allmännabehörighetskravet på kunskaper i engelska i princip äger samma giltighet förde här diskuterade utbildningarna som för vilken annan högskoleutbildning somhelst. Trots alltsom talar för ell krav pä kunskaper i engelska motsvarande del allmännabehörighetskravet för behöriga också via 25:4-regeln kan det enligt VÅRD 77smening vara motiverat alt gä varsamt fram. Det är angeläget all bl. a. denpersonal, som varil med om att möjliggöra vårdens utbyggnad utan all ha blivitdelaktiga av det begränsade utbildningsutbudet, inle uteslängs från vidareutbildning som följd av hastigt och kraftigt förändrade behörighetsvillkor. Försökande till de aktuella utbildningarna gäller inle krav på motsvarandekunskaper i engelska. VÅRD 77 föreslår därför all - under en övergångsperiodomfattande -behöriga via 25:4-regeln inte skall behöva redovisakunskaper i engelska motsvarande del allmänna behörighetskravet för tillträdetill de här akluella Ulbildningarna. Förslaget innebär att under enövergångsperiod på älta år bl. a. den vårdpersonal som fyllt och somarbetat sammanlagt i minsl fyra är. får - såvitt gäller krav på kunskaper iengelska - oförändrade möjligheter att skaffa sig önskad ulbildning. Vad gällervillkor för särskild behörighet blir del enligt kommitléns uppfattningnaturligt att knyta dessa till t. ex. ämnena vårdkunskap och vårdpraklik i tillämpligagrenar och varianter inom den tvååriga vårdlinjen. Självfallet måste desärskilda förkunskapskraven på denna punkt uiformas så all dels den avkommittén föreslagna högst ettåriga vårdinriklade kursen i gymnasieskolan, delsandra lämpliga kombinationer av grundläggande vårdutbildning och yrkesverksamhelinom vårdområdet såsom t. ex. un-derskölerske- och skötaruibildning ger lillträdetill de aktuella högskoleutbildningarna i samma mån som genomgången vårdlinje. Kommittén diskuterar frågan om etl eventuellt krav påyrkeserfarenhet för tillträde till de aktuella ulbildningarna. Erfarenheternaav den ålerkommande utbildning som förekommer på vårdområdet - t. ex. ianslutning till de avkortade studiegångarna inom sjuksköterskelinjen - ärpositiva. Kommittén anser de fördelar deila syslem visat sig ha bör las tillvarai den nya studieorganisationen. Formerna härför kan enligt kommitténs uppfattningemellertid variera. VÅRD 77sförslag lill anknytning mellan gymnasieskola och högskola ger den studerandemöjlighet atl med kännedom om både vårdutbildning och vårdarbete påfrivillighetens väg välja mellan fortsalt utbildning och yrkesverksamhel. en yrkesverksamhelsom för många säkerligen kommer alt följas av en senarelagd fortsattutbildning. Kommittén är inte beredd att föreslå något generellt krav påyrkeserfarenhet för tillträde till just de utbildningar som ligger inom VÅRD 77sområde.