prop · G20372 · 1978-12-31 00:00:00 — I likhet med dedelegerade anserjag, atl i dylika fall bör vara regel att göra avsteg från deallmänna naturalisationsvillkoren. Slår barnet under föräldrarnas gemensammavårdnad, synes den omständigheten, all fadern icke vill eller icke kan blisvensk medborgare, ej böra utesluta alt barnet naluraliseras pä ansökan avföräldrarna. Utskottet hade under hand inhämtatall de möjligheler till avsteg från de allmänna naturalisationsvillkoren somlagen erbjuder i praxis utnyttjades på ell smidigt säll som tillmötesgick debarns intressen av vars föräldrar endasl den ene är svensk medborgare.Utskottet framhöll vidare i sitt yttrande vad beträffar de sociala förmånerna,alt möjlighelerna för de av motionärerna åsyftade barnen atl erhållabidragsförskott, allmänt barnbidrag, sjukförsäkring, socialhjälp, utbildning igrundskola och gymnasium, inte är beskurna genom barnens avsaknad av svensktmedborgarskap. Utskottet anförde även all man genom den antydda lagändringeninte kunde hindra att barn förs ut ur riket. riksdagsbehandling.Motionerna I: 16 och II: 65överensstämde med 1967 ärs motionspar. Utskottet (ILU 1968:54) avstyrkte bifall lill motionerna och hänvisade lill vad utskottet anfört . Frågan förföll vid behandlingen i kamrarna. Med anledning av prop. 1968: 128angående bl, a, godkännande av Europarådskonvention om begränsning avflerfaldigt medborgarskap m. m. väcktes vidare två likalydande motioner (I: 978och II: 1240). I dessa framhölls all en ändring i medborgarskapslagstiflningeni enlighel med förslagen i motionerna I: 16 och 11:65 skulle innebära allSverige i större utsträckning än kom atl godkänna dubbla medborgarskapför barn . borde emellertid vara förenligt medEuroparådskonventionen, eftersom skyldighet att välja medborgarskap enligtmotionärerna torde inträda . Motionärerna framhöll vidare atl,föratt inte någon ivekan skulle uppslå om våra framtida möjligheter altöverväga 1978/79:72 40 ändringar i den svenska medborgarskapslagstiflningen ienlighel med motionerna 1: 16 och II: 65, del lorde vara nödvändigt alt vid antagande av prop.1968: 128 uttryckligen anslöt sig till vad som i motionerna hade anförts om möjligheternaall vid ett godkännande av konventionen ändå kunna företa en översyn av densvenska medborgarskapslagstiflningen efter de riktlinjer som angetts imotionerna (I: 16 och II: 65). Enligt utskottet var ettmotivuttalande av den art motionärerna föreslagit inte förenligt medkonventionens allmänna syfte alt minska antalet flerfaldiga medborgarskap.Utskoitet ansåg sig därför inte böra tillstyrka bifall lill motionerna 1:978och II: 1240. Frågan förföll efiersomsammanjämkning av kamrarnas beslut inte var möjlig. Även i motioner till 1969års riksdag (I: 743 och II: 856) togs upp frågan om en översyn avbestämmelserna om medborgarskap för barn. Motionerna överensstämde i sak medmolsvarande motioner vid riksdag. Utskottet anförde i sill utlåtandeöver motionerna (ILU 1969: 3) alt del inte hade frångått sin tidigarebedömning och avstyrkte bifall lill motionerna. Vidare erinrade utskottet omatl medborgarskapslagstiflningen hade tillkommit genom nordiskt samarbete samlalt de nordiska medborgarskapslagarna i allt väsentligt överensstämde medvarandra. Frågan om revidering av lagarna borde därför behandlas i nordisksamverkan. Frågan förföll sedan sammanjämkning av kamrarnas beslul visat sigomöjlig. I motionerna I: 316 och 11:341 hemställdes om en översyn av gällande bestämmelser beträffandemedborgarskap för här i riket bosalla barn, av vars föräldrar endast den ena ärsvensk medborgare. Utskottet framhöll (ILU 1970:50) att del i praxis fanns möjligheteratl göra avsteg från de allmänna naturalisationsvillkoren som på ett smidigtsätt tillmötesgick ifrågavarande barns intressen. Utskottet ullalade vidareatl ett genomförande av förslaget skulle leda lill dubbla medborgarskap i storomfallning. Utskottet avstyrkte bifall till motionen. Vidare yrkades i molion II: i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa om 1. utredning som syftade lill attge alla i bosatta barn en lika ställning inom sociallagstiftningen, 2. alt Kungl. Maj:t måtte verka förtillkomsten av en intemationellt samordnad medborgarskapslagsiifining. Utskottet uttalade (ILU 1970:50),med hänvisning till familjepolitiska kommittén, att något initiativ frånriksdagen inte var erforderiigt i fråga om det försl nämnda yrkandet.Beiräffande del andra yrkandet pekade utskottet på all hadeantagit en rekommendation lill regeringarna i de nordiska länderna altundersöka om man vid fastställande av medborgarskap kunde ta större hänsyntill principen om barnets intresse. Rådets juridiska utskott hade i delsammanhanget uttalat alt del på ett senare stadium kunde övervägas ett nordisktinilialiv på europeiskt plan för att söka vinna gehör för en ny syn på barnetsställning i medborgarskapsrälts-ligt hänseende. Utskottet ansåg det mot dennabakgrund inte påkallat att log något initiativ i det hänseendet sommotionären yrkat. biföll utskottels hemställan. Imotion 1975: 1739 hemställes bl.a. atl hos regeringen begärde enöversyn av medborgarskapslagen i syfte att i lagen likställa man och kvinna.Möjlighet borde övervägas för barn med dubbelt medborgarskap all själv välja medbor- Prop.1978/79:72 41 I motionen hänvisades lill alt laggrundar sig på härslamningsprincipen, varvid barnet anses imedborgarskapshänseende i första hand härstamma frän fadern och i andra handfrån modern, avsteg från jämställdhelsprincipen mellan man och kvinnagrundade sig pä önskemålet alt undvika dubbla medborgarskap. En lämpligordning borde vara all acceptera dubbla medborgarskap fram till , Inrikesutskottel framhöll i sittyttrande 1975/76: 14 atl utskoitet såg positivt på motionärernas tanke allsträvanden mot jämställdhet mellan könen borde komma till uttryck även imedborgarskapslagstiflningen. Eftersom ett inlernalionellt samarbete i detla syfteredan hade inletts i regi ansåg dock utskottet att det tillsvidare borde anstå med en översyn av det slag som motionärerna tänkt sig.Riksdagen biföll utskottets hemställen. Frägan om barns rätt lill svensktmedborgarskap genom modern aktualiserades på nytt vid den senaste ändringen imedborgarskapslagen. 1975/76: 136 anförs vissa allmänna synpunktei' ombarns medborgarskap. Under remissbehandlingen av departementspromemorian Ds A1975: 14, som låg till underlag för proposilionen, framförde LO och TCO förslagsom syftade till all barn till svensk man eller kvinna oftare än nu skulle fåsvenskt medborgarskap redan vid födelsen, LO föreslog atl barn i äktenskapmellan svensk kvinna och utländsk man skulle få svenskt medborgarskap vidfödelsen. Enligt TCO borde, oavsett föräldrarnas samlevnadsformer, alltidgälla atl barn vars moder eller fader är svensk medborgare fick svensktmedborgarskap vid födelsen. Det föredragande statsrådet (prop. 1975/76: 136 s.17) sade sig ha förståelse för LO:s och TCO:s förslag och pekade på atl denföreslagna ändringen även låg i linje med strävandena för jämsiälldhel mellanmän och kvinnor. Föredraganden bedömde det emellertid inte vara möjligl atl dåförorda så långtgående ändringar i de principer på vilka vårmedborgarskapslagsiifining vilar. Resultatet av arbetet inom bordeavvaktas och fortsatta överläggningar hållas med de övriga nordiska ländernainnan ändringar av detla slag närmare övervägdes. Inrikesutskottel ansåg atl medborgarskapslageni berört hänseende tedde sig otidsenlig och framhöll vidare alt det i mångafall, särskilt när familjerna var bosatta i , kunde vara till fördel förbarnet att fä svenskt medborgarskap. Det fanns enligt utskoitet starka skäl föratt medborgarskapslagen borde vara utformad med utgångspunkt i principen om allbarn får svenskt medborgarskap, om någon av föräldrarna är svensk medborgare.Utskottet anslöt sig därför i sitt betänkande i sak (InU 1975/ 76: 44 s. 10 f)lill motionsförslagen men delade föredragandens uppfattning alt arbetet iEuroparådet borde avvaktas innan lagändringen genomfördes. Skulle detemellertid visa sig alt arbetet inom inte inom rimlig tid leddefram till en tillfredsställande internationell lösning av problemet, bordeöverläggningar las upp med övriga nordiska länder i syfte att få lill stånderforderliga ändringar i de nordiska medborgarskapslagarna. Skulle inte hellernordisk enighet kunna uppnås i frågan mäsle enligt utskottet övervägas om inteSverige ensamt borde ändra sin medborgarskapslagsiifining. Prop.1978/79:72 42 7 Överväganden och förslag Den som är medborgare i en stal kani allmänhet räkna med den statens beskydd och intar normalt även i övrigt enstarkare ställning än andra invånare i staten. Medborgarskapet medför å andrasidan även förpliktelser, t. ex. skyldighet atl göra vämplikt. Rätten tillmedborgarskap regleras i varje lands medborgarskapslagstiftning. Av denna framgåri vilka fall bam blir medborgare i landet vid födelsen. I allmänhet finns ocksåbestämmelser om medborgarskapsförvärv senare genom naturalisalion, anmälaneller på annal sätt. Olika principer ligger till gmndför medborgarskapslagstiftningen i olika länder. 1 allmänhet tillämpashärslamningsprincipen,som innebär att föräldramas medborgarskap och intefödelselandet är avgörande för ett bams medborgartätlsliga ställning. I ländersom tillämpar den principen får vanligen bam i äktenskap fadems medborgarskap,medan bam utom äktenskap följer modem i medborgarskapshänseende. I någrastater får bam vid födelsen statens medborgarskap så snart någon av föräldramaär medborgare där. I vissa länder tillämpas i stället för eller i kombinationmed härstamningsprincipen territorialprincipen. Den innebär att en stats medborgarskapföi"värvas genom födelse inom den statens territorium. En följd av attfömtsättningama för att erhålla medborgarskap varierar är att ett bam vidfödelsen kan få mer än ett medborgarskap. 1 vissa fall kan det i stället blistatslöst. Dubbla medborgarskap kan vidare uppstå genom atl medborgare i enstat senare blir medborgare i en annan. Genom intemationella överenskommelserhar man i vissa hänseenden reglerat frågor som hänger samman med uppkomsten avdubbla medborgarskap och dess motsats, stalslöshet. Inom har ända sedan slulelav förekommit ell nära samarbete på medborgarskapslagstiflningensområde. Den nuvarande medborgarskapslagstiflningen bygger på samarbete mellanDanmark, och (Betänkande (SOU 1949:45) med förslag till Nya Medborgarskapslagarför , och ). Lagen trädde för vidkommande i kraft1951. och erhöll nya medborgarskapslagar 1950, som i sakligthänseende överensstämmer med den svenska. , som inte deltog i arbetet,erhöll ny medborgarskapslag . Medborgarskapslagstiflningen i denordiska länderna bygger sedan gammall pä härstamningsprincipen. Barn iäktenskap följer i princip fadern i medborgarskapshänseende. Del får enligt ISmedborgarskapslagen svenskt medborgarskap, om fadern är svensk. Från regelnfinns ett undantag. Även om fadem inte är svensk medborgare, förvärvarnämligen barn i äktenskap svenskt medborgarskap vid födelsen om modern ärsvensk medborgare saml dessutom fadern är statslös eller barnet inte förvärvarfaderns medborgarskap. För barn utom äktenskap är det avgörande om modern harsvenskt medborgarskap. I § i medborgarskapslagen i sin nuvarande lydelseirädde i kraft den . Ändringarna innebar en anpassning till desamtidigt ändrade börds- och vårdnadsreglerna i (FB). I sakligthänseende innebar ändringarna endasl att barn som föds kort lid efter enskilsmässa i medborgarskapshänseende skall följa modern i stället för somtidigare fadem. Vidare togs ullrycken barn i resp. barn uiom äklenskap bort.Det som är avgörande för medborgarskapet i 1978/79:72 43 fortsättningen är om föräldrarna var gifta vid barnetsfödelse eller modern då var änka efter barnels fader. Redan i det belänkande som låg tillgrund för gällande medborgarskapslag framhölls att en följdriktig tillämpningav principen om könens lika rättighet skulle leda lill att barn i äklenskapalllid förvärvade svenskt medborgarskap dä modern var svensk medborgare. Dedelegerade ansåg sig emellertid inte kunna förorda en sådan generell regelfrämsi av det skälet alt den skulle medföra dubbelt medborgarskap iutomordentligt stor omfattning. Denna uppfattning delades av departementschefen(prop. 1950: 217 s. 28 och 29) och av första lagutskottet i utlåtande (1950: 27s. har i skilda sammanhang upprepals krav på sådana ändringar imedborgarskapslagstiflningen, alt barn alllid får modems medborgarskap.Reformkraven har rests såväl i vårt land som på nordiskt plan och inomEuroparådet. Den nuvarande ordningen harkritiserats bl.a. därför att den står i strid mot strävandena alt på skildaområden jämställa män och kvinnor. Del har vidare framhållits attbestämmelserna har sill ursprung i då kvinnans frigörelse ännu inte hadenått särskilt långt. En ytterligare omständighet som har förts fram är attinvandringen numera har en hell annan omfattning än vid tiden förbestämmelsernas utformning. I vårt land bor numera ett slorl antal barn iäklenskap mellan svensk kvinna och utländsk man, vilka saknar svensktmedborgarskap fram lill dess de eventuellt naluraliseras. Frågan om ändring av bestämmelsemaom förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen var senasi föremål föröverväganden i prop. 1975/ 76: 136 om ändringar i lagen om svensktmedborgarskap. LO hade i sitt remissyttrande över den departementspromemoriasom låg till gmnd för propositionen anfört all bam i äklenskap mellan svenskkvinna och utländsk man borde få svenskt medborgarskap vid födelsen. TCOframhöll i sitt yttrande att bam till svensk fader eller moder, oavsettföräldramas samlevnadsformer, borde få svenskt medborgarskap vid födelsen. Föredraganden(prop. 1975/76: 136 s. 17) sade sig ha förståelse för förslagen, vilka låg ilinje med strävandena för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föredragandenansåg emellertid att man borde avvakta då pågående arbete i innanfrågan aktualiserades på nordiskt plan. Vid riksdagsbehandlingen framladestvå motioner av innehåll bl.a. all bam vid födelsen borde fä svensktmedborgarskap, om fadem eller modem är svensk medborgare. Även andra motionerlades fram som syftade till att i ökad utsträckning ge bam svensktmedborgarskap. Utskottet (InU 1975/76:44 s. 10)konstaterade atl gällande regler innebär ett avsteg från principen omlikställighet mellan man och kvinna. Utskottet framhöll vidare bl.a. att kravenpå makars likställighet hade vuxit i styrka sedan medborgarskapslagen antogssamt alt åtskilliga reformer hade genomförts för alt nåjämställdhet mellan könen. Mot den bakgmnden fann utskottet atlmedborgarskapslagen tedde sig otidsenlig. Till detta kom att det i många fall,särskilt när det var fråga om i bosatta familjer, kunde vara tillfördel för bamet atl kunna få svenskt medborgarskap. Enligt utskottets meningförelåg därför starka skäl för att medborgarskapslagen borde vara utformad medutgångspunkt i principen att bam får svenskt medborgarskap om någon avföräldrama är medborgare här i landet. Utskottet, vars betänkande antogsav , anslöt sig alltså i sak till motionsförslagen men ansåg i likhetmed vad som hade föreslagits i propo- 1978/79:72 44 silionen, alt det pågående arbetet i bordeavvaktas, innan man genomförde de långtgående ändringar som motionerna syftadetill. Frågan har därefter slutbehandlatsi . har anlagil en rekommendation lillmedlemsstaterna (Resolution 77/13) all införa sådana bestämmelser, all barn iäktenskap, vars föräldrar har olika nationalitet, får bådas medborgarskap vidfödelsen. Alternativt förordas all barnel genom ett förenklatnaturalisationsförfarande får den förälders medborgarskap som barnet inte fickvid födelsen. uppfyller redan nu del senare alternativei.Naturalisalion av barn har ytterligare underlättals. Vidareföreslås i Europarådels resolution ett delvis komplicerat system för avvecklingav ett av medborgarskapen när barnel når vuxen ålder. Det kan konstateras atl arbelel medmedborgarskapsfrågan inom inte nämnvärt har fört frågan framåt.Den syn på medborgarskaps-frågan som har kommit lill utiryck i bl. a. detnämnda utskottsbetänkandel kräver ingripande förändringar imedborgarskapslagstiflningen. I denna fråga har överläggningar hållits medDanmark, och . Det har därvid visal sig alt det i både ochNorge finns en kraftig opinion för ändringar i medborgarskapslagstiflningen isyfte atl jämställa kvinnan med mannen i fråga om möjligheten att överföramedborgarskapet till barn i äktenskap. Mol bakgrund av del som harsagts har ett arbete bedrivits i samverkan mellan , och Norgeför alt åstadkomma i sak likartade ändringar i ländernas medborgarskapslagar.Även har dellagil i arbetet. Resultatet av arbetet redovisas iföreliggande promemoria. De ändringar av medborgarskapslagarna som man sålundahar enats om har som nämnts i inledningen genomförls i medverkan . 7.2 Rätten till föräldrarnas medborgarskap har sålunda uttalat siglill förmån för att ell barn bör fä rätl till svenskt medborgarskap, oavsett omdel är modern eller fadern som är svensk medborgare. Åtskilliga skäl kananföras för en sådan ordning. Den främsta invändningen mol gällande lag är attden står i uppenbar strid mot kravel på jämställdhet mellan föräldrarna. Detta konstaterades redan vidlagens tillkomst, men jämlikhetssynpunk-ten fick då vika för önskemålet allhindra dubbla medborgarskap. Vid behandlingen i av ellmedlemsförslag som syftade till att jämställa föräldrarna i fråga om rätten allöverföra medborgarskap till barnen blev uigången densamma. Efter atl haövervägt den splittrade remissopinionen uttalade juridiskautskott att förslaget skulle medföra dubbelt medborgarskap för barnen.Utskottet framhöll att det dittills hade varit en väsentlig och grundläggandeprincip i nordisk medborgarskapslagsiifining all försöka undvika dubblamedborgarskap. Utskottet ansåg vidare atl förslaget stod i motsättning till desträvanden som låg bakom Europarådskonvention om begränsning av fallav dubbla medborgarskap m.m. Det utredningsuppdrag som föranleddes avmedlemsförslaget begränsades därför till att avse möjligheterna atl la störrehänsyn till principen om bamets intresse vid fastställande av medborgarskapet.De lillkallade sakkunniga föreslog i sill belänkande alt della skedde genom enliberaliserad naturalisationspraxis (Nordisk utrednings-serie 1976:9). 1978/79:72 45 De lagändringar som hargenomförls i de nordiska länderna har som framgått inte åstadkommit någonlikställighet mellan föräldrarna. Samiidigi har, .sedan liden för de nordiskamedborgarskapslagarnas tillkomst, kraven på jämställdhet mellan föräldrarna imedborgurskapshän-seende vuxit sig allt starkare, har skett i takt medden utveckling mot jämställdhet mellan könen som har ägt rum på andra områden,inte minst inom arbetslivet. Samma utveckling har ägt rum ävenutanför . Arbetet i på frågan om lika rält för föräldrarnaall överföra medborgarskap lill barnen föranledde som nämnts en resolution somrekommenderar medlemsstaterna all om möjligl läla barn i äklenskap tillföräldrar med olika nationalitet fä bådas medborgarskap vid födelsen. När denvästtyska medborgarskapslagen ändrades så alt barn i äktenskap fickrätt till tyskt medborgarskap vid födelsen, även om endast modern var tyskmedborgare, anfördes som motiv all likställandet av föräldrarna i förhållandelill barnen krävde en sådan lagstiftning. Även i vissa andra länder har medborgarskapslagstiflningenpå senare lid reformerats i sådan riktning (se kap. 4). Del står alltså klart altjämslälldhelskravel har vunnit i styrka ocksä påmedborgarskapsområdet både i och utanför vårt land. I motsvarande mån framstårvår nuvarande medborgarskapslags privilegie-ring av fadern i fräga om rältenatt överföra medborgarskapet till barn i äklenskap som uttryck för en föråldraduppfattning. Den grundsyn på vilken gällande lag bygger har sina rötter i entid dä kvinnans ställning i samhället var en hell annan än . Tiden fårdärför anses mogen för atl man skall överväga en genomgripande förändring ifråga om moderns rätt att ge sina barn sitt egel medborgarskap vid födelsen. Vid sidan av jämlikhetssynpunklenfinns emellertid åtskilliga andra synpunkter som kan anföras till förmån fören sådan förändring av medborgarskapslagstiflningen. En förutsättning för atlman med nuvarande ordning skall undvika dubbla medborgarskap är, alt principenatt barn i äktenskap får endasl faderns medborgarskap allmänt tillämpas. Somnämndes i inledningen är della inte fallel. Dubbla medborgarskap kan uppkommanär barn föds i land som tillämpar territorialprincipen. Till detla kommer attbarn i äktenskap i många fall får även moderns medborgarskap vidfödelsen. Det är fallel om modern är medborgare i t. ex. , ,, , , , , ellerFörbundsrepubliken . I sisinämnda stat infördes sådana bestämmelser idecember 1974. 1 och kom bestämmelserna till så sent som år1977. Del torde finnas anledning att räkna med atl likslällighelskraven kommeralt leda till motsvarande förändringar av medborgarskapslagstiflningen även iandra länder. I samma mån som andra staters lagstiftning ger barn i äktenskapden statens medborgarskap via modern ökar antalet dubbla medborgarskap. Därmedundanrycks alltmer den avgörande invändningen mot en ändring också avvår lagstiftning. En ytterligare omständighet sommåsle beakias är den ökning av invandringen lill vårt land som har skett underde . bor i bortåt en halv miljon utländskamedborgare. Delta har resulterat i ett betydande antal äktenskap mellan svenskakvinnor och utländska män. De barn som föds i sädana äklenskap och som växerupp i saknar ofta från födelsen svenskt medborgarskap. I viss mån kanman genom generösa naturaliseringsregler komma till rätta med det förhållandet.Alltid Prop.1978/79:72 46 är detla dock inte möjligt. Sålunda krävs t.ex. fadernsmedgivande sä länge han har del i vårdnaden. Under alla förhållanden framstårdet som naturligare atl barnet i dessa fall från födelsen får moderns ochdärmed del svenska hemlandets nationalitet. Del bör även erinras om altnuvarande regler leder lill alt modern mäsle avslå från all gifta sig medbarnels fader, om hon är angelägen om alt barnel skall bli svenskt. Har ensvensk kvinna fått barn med utländsk medborgare och gifter föräldrarna sigsenare och får fler barn, kan barn i samma familj komma all ha olikamedborgarskap beroende på om barnet är föll före eller efter det föräldrarnagifte sig. Till belysning av den nuvarandesituationen kan lämnas följande uppgifter (Källa: OfficiellaStatistik, Befolkningsförändringar 1976, del 3). Barn födda i iäktenskap och med svensk moder uigjorde 58 774. I 56682 fall var ävenfadern svensk medborgare, medan han i återstående 2 092 fall var utlänning. Idessa senare fall fördelade sig fäder av olika nationalitet på följande sätt: Ett barns rättsliga ställning ochtillgång till samhälleliga förmåner i vårt land är i stor ulsiräckning desamma,oavsett om barnet är svenskt eller utländskt (kap. 3). Del bör dock nämnas altell utländskt barns rält till barnpension, förtidspension, sjukbidrag ochhandikappersättning från folkpensioneringen förutsätier alt del gäller enbilateral eller multilateral konvention mellan och den stal varsmedborgarskap barnel har. Det finns vidare anledning att peka på atl praktiskaproblem inte sällan uppkommer när det gäller att avskaffa eller förlängagiltigheten av de utländska barnens hemlandspass. Frågan om barnets räu tillbåda föräldrarnas medborgarskap - eller omvänt föräldrarnas lika rätt attöverföra sitt medborgarskap till barnel - är emellertid i första hand en frågaom jämställdhet mellan föräldrarna i förhållande till barnen. Den ofta framfördasynpunkten all barn som växer upp i vårt land bör få landets medborgarskapväger också lungt. Liksom måste dock en avvägning ske mot deeventuella nackdelar som den ökade förekomsten av dubbla medborgarskap medför.Endast om betydande nackdelar kan påvisas med en ordning som ger barn iäktenskap moderns svenska medborgarskap bör nuvarande ordning behållas. Fråganbehandlas närmare i följande avsnitt.