prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Utbetalningarna skulle därvid kunna beräknas lill ca (19+7+1.7) 28 milj. kr. för /80. Då någon behållning påanslaget inle beräknas finnas viduigången av budgeiårel 1978/79 skulle därmed behovet av medel för budgetåret1979/80 uppgå till 28 milj. kr. Innan jag går in på ram-och anslagsfrågorna vill jag la upp frågan om samlingslokalstöd tillfolkparkernas lokaler och anläggningar med anledning av en skrivelse frånFolkparkernas . Samlingslokalstöd utgårenligt gällande bestämmelser för sådana lokaler som behövs för del offentligalivet och de kullurella strävandenainom orten, i första hand sådana lokaler som tillgodoser föreningslivets behovav utrymmen för möien. studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse,fritidssysselsättning eller liknande verksamhet. anför att gällande bestämmelser för samlingslokalslöd intemedger stöd till folkparkerna i denutsträckning som borde vara fallet med hänsyn tillfolkparkernas belydelse, publika räckvidd och vidgade roll som fritids- och kulturcentra. bör förutsättningaraa för samlingslokalslödet ändras så altstöd kan uigå till såväl folkparkernas lokaler som ytlre miljöer. Frågan omsamlingslokalslöd lill folkparkernas lokaler och anläggningar behandlades vid1975/(prop. 1975/76:100 bil. CU 197.5/76:22. rskr1975/76:276), Departementschefen anförde därvid bl.a. att huvudsyftet medsamlingslokalslödet är att främja tillkomsten av fullständigt utrustadelokaler för föreningslivet och atl sådani stöd beviljades förfolkparksanläggningar i samma utsträckning som för andra anläggning- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 65 ar som låg i linje med nämnda syfte. De frågorsom folkparksorganisatio-nen hade aktualiserat och som låg vid sidan av tillämpningsområdet församlingslokalslödet fick enligl departementschefens mening studeras i annalsammanhang. Vid fömyad behandling av frågan /(prop.1977/78: IOO bil. 16 s. 76) anslöt sig dåvarande departementschefen lill vadden lidigare departementschefen hade anfört. Jag ansluter mig lill vad minaföreirädare har anförl i frågan. Jag är således inle beredd att förorda sådanaändringar i grunderna för samlingslokalslödet som åsyftar med sin skrivelse. Jag övergår nu lill ram-och anslagsfrågorna. har föreslagit att den gemensamma ramenför bidrag och lån för anordnande av allmänna samlingslokaler m.m. vidgas från30 till 55 milj. kr. Regeringen har underinnevarande budgetår med stöd av bemyndigande (prop. 1977/78:100 bil. 16 s. 78, CU 1977/78:15, rskr1977/78:151) förordnal alt ramen för beslut om anordnings- ochinventarie-bidrag samt lån får överskridas genom beslut om anordningsbidrag ochlån med sammanlagt högst 15 milj. kr. avseende sådana ny- eller ombyggnadsarbetensom utförs i sysselsättningsstimulerande syfte. Beslul med utnyttjande av denvidgade ramen avser endast projekt i vissa län och under förutsättning atlarbetena påbörjas före den . Ramen för innevarande budgetåruppgår därmed till totalt 45 milj.kr. Ramvidgningen innebär atlflera angelägna samlingslokalsbehov har kunnal tillgodoses som detökade samlingslokalsbyggandet har bidragit till att hålla byggsysselsättningenuppe. Situationen på byggarbelsmarknaden torde även kommaatl kännetecknas av betydande lokala och regionala variationer. Det är därförlämpligt att inför nästa budgetår inrikta planeringen avsamlingslokalsbyggandet lill viss del på insatser som också främjarbyggsysselsättningen där det behövs. a. detta syfte bör bidraget lillriksorganisationema utökas väsentligt så atl de kan bidra till att godberedskap uppnås inför eventuelll erforderliga ramvidgningar. Mol dennabakgmnd förordar jag att ramen besiäms till oförändral 30 milj. kr. och altregeringen liksom tidigare utverkar bemyndigande att vidga ramen omdet behövs av sysselsältningsskäl. Medelsbehovet för nästabudgetår beräknarjag fill 24 milj. kr. Jag har därvid beräknat medel även förbidrs till riksorganisationerna för samlingslokaler med sammanlagt 1,6 milj.kr. Av beloppet bör . användas för sådant gemensamt teknisktekonomiskt utrednings- och projekteringsarbete som utförs av riksorganisationema. Jag vill i sammanhangetanmäla att byggnadskreditgivningen till allmänna samlingslokaler sedan år 1978omfattas av den åriiga överenskommelse som delegationen för bostadsfinansieringträffar med bankerna. Härigenom har, tillsammans med lidigare vidtagnaprioriteringsåtgärder belräffande behovet av bottenlån, krediterna lillsamlingslokaler getts en prioriterad ställning. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 66 Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeatt beslul om anordnings- och inventariebidrag saml lån lör allmännasamlingslokaler under /80 meddelas inom en ram av , varav högst . får tas ianspråk för bidrag, 2. medgeall den under 1 angivna ramen får överskridas om del behövs avsysselsältningsskäl. 3. tillAnordningsbidrag m.m. lill allmänna samlingslokaler för /80anvisa elt reservalionsanslag av . Upprustningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler 1977/78 Uigift 9014785 Reservalion 9202707 1978/79 Anslag 10000000 1979/80 Förslag 21000000 Från anslagel betalas ulupprustningsbidrag enligl beslämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligtstöd lill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976: 794. ändrad senast1978:185). Bestämmelsema innebär i korthel all bidrag kan utgå med högsl 50%-av kostnaderna för upprustning av allmän samlingslokal, inkl. utbyte eller kompieltering av invenlarier i sådanlokal och betalning av skulder. För lokalanpassning och invenlariean-skaffningsom avser handikappades särskilda behov utgår upprustningsbidrag med beloppsom motsvarar utgiften för åtgärdema intill i regel lOOOOO kr. Föröverskjutande utgifter utgår bidrag med högsl . Enligl kungörelsen kanvidare län enligl äldre bestämmelser under vissa fömtsättningar efterges, s. k.särskild eftergift. För varie budgetårfastställer en ram för beslul om bidrag och eftergifter. Denna ramhar för /79 fastställts fill 10 milj. kr. 1977/78:100bil. 16, CU 1977/78:15, rskr 1977/78:151). Ärenden om bidrag ochsärskilda eftergifter handläggs inom bostadsslyrelsen av ensamlingslokaldelegation. erinrarom att den för /78 fastställda ramen på 10 milj. kr. genombeslut av regeringen utvidgades med 8 milj. kr., dock medden begränsningen att sistnämnda belopp endast fick utnyttjas försysselsättningsskapande reparationer, dvs. det fick inte användas till betalningav skulder, eftergifter eller anskaffande av lösa inventarier. Beslut medutnyttjande av den vidgade ramen fick dessutom endast avse projekl i vissalän. Under /78har beslut meddelats i 107 ärenden angående upprustningsbidrag. 1 fyra ärendenhardessulom meddelats beslut om sär- 1978/79:100 Bilaga 16 67 Den för budgetåret faslslälldaursprungliga ramen pä 10 milj. kr. har, liksom utökningen med 8 milj. kr.,utnyttjats fullt ut för i huvudsak reparationer och anskaffande av lösainventarier. Beträffandehandikappanpassning anför bostadsslyrelsen att i princip varjesamlingslokalprojekt numera omfattar en sådan anpassning av lokalerna. /78 beviljades bidiag för handikappanpassning med tillhopa 1,2milj. Beträffande ramen förbeslut om bidrag och särskilda eftergifter under /79 anförstyrelsen all samlingslokaldelegalionen genom beslut före den I september 1978har tagit i anspråk ca 5,9 milj. kr. hade delegationeninneliggande ärenden för vilka bidrag hade sökts med 21,4 milj. kr. Därulöverkan ca 1,5 milj. kr. av ramen beräknas vara intecknad av tidigare preliminärabeslut genom de lillägg för prisökningar som medges isamband med slutligt beslul. Med hänsyn härtill och till de ökade anspråk somföljer av fortsatt ökat intresse för handikappanpassning samt allmänt ökadebyggnadskosinader föreslär styrelsen att ramen för /80 vidgastill 35 milj. kr. Härvid har förutsatts en ramvidgning med 20 milj. kr. /79 enligt särskild framställning till regeringen. Vid beräkningen avanslagsbehovet antar styrelsen atl en tredjedel av de bidrag och eftergiftersom beviljas under ett budgetår kommer alt betalas ul under samma budgetår och2/3 under närmast följande budgetår. Vid en ramvidgning sker docken viss förskjutning framåt i liden av utbelalningama. Med beaktande av beslutenoch utbetalningarna under /78 samt de förutsaua ramama förbudgelåren 1978/79 och 1979/80 beräknas utgiftema under nämnda budgetår lill19 resp. 35 milj. kr. Enligt denna beräkning skulle del vid utgången avbudgelåiet 1978/79 inle finnas någon behållning på anslagel. Med hänsyn härtillbehöver anslagel för /80 anvisas med ett belopp av 35 milj. kr. Genom beslut den 31augusti 1978 har regeringen med stöd av bemyndigande (prop.1977/78: IOO bil. 16 s. 80, CU 1977/78:15, rskr 1977/78:151) förordnat altramen för innevarande budgetår får överskridas genom beslut omupprustningsbidrag med sammanlagl högsl 15 milj. kr. avseendesysselsättningsskapande reparationer av samlingslokaler, dock att bidrag förinvenlarieanskaffning avräknas från den ordinarie ramen. Beslul medutnyttjande av den vidgade ramen avser endast projekt i vissa län och underförutsällning att arbetena påbörjas före . Ramen förinnevarande budgetår uppgår därmed till totalt 25 milj. kr. När det gäller ramen förbeslut om bidrag och särskilda eftergifter under nästa budgetår vill jag anföraföljande. har bemyndigal regeringen att vidgaden av faslställda ramen Prop.1978/79:100 Bilaga 16 68 för beslul om upprustningsbidrag m. m. om delbehövs av sysselsältningsskäl. Regeringen har uinyttjat bemyndigandet etlflertal gånger. Atl vidga ramen för uppruslningsbidrag har visal sig vara enlämplig åtgärd i syssel-sällningsfiämjande syfte. Reparationer avsamlingslokaler har visal sig särskill lämpliga när del gällersysselsättningsskapande ålgärder för den äldre och lokall bundnabyggarbelskraflen. har genom ramvidg-ningarna en stor del avefterfrågan på uppruslningsbidrag uiöver vad som ryms inom ordinarie ram kunnatlillgodoses. Hittillsvarande erfarenheter på området talar för att enmotsvarande ordning bör gälla även fortsättningsvis. När det gäller ramensstoriek nästa budgetår vill jag erinra om att ramen höjdes från 5 till 10 milj.kr. så sent som /78. Denna höjning torde ha varit motiverad avatt verksamheten med uppruslningsbidrag från början avsågs vara begränsad lillutgången av /80 och alt ramhöjningen avsåg atl tillgodoseangelägna uppruslningsbehov inför avvecklingen av stödformen. Sedan riksdagenhar beslutat (CU 1977/78:15, rskr 1977/78:151) om föriängning avstödverksamheten kan den ordinarie ramen bestämmas i ett mer långsiktigtperspektiv. Jag förordar mot denna bakgrund att ramen för beslut omuppruslningsbidrag och särskilda eftergifter under /80fastställs till oförändral 10 milj. kr. och att regeringen liksom tidigareutverkar bemyndigande att vidga ramen om det behövs avsysselsättningsskäl. En sådan vidgning bör därvid kunna ske inte bara medhänsyn til! sysselsättningsläget i allmänhet ulan redan närsysselsättningsläget i fråga om äldre och lokalt bunden arbetskraft påkallardet. Anslagsbehovet för nästabudgetår beräknarjag till 21 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn lill den avregeringen beslulade ramvidgningen för innevarande budgelår saml den av migföreslagna ramen för /80. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. medge att beslul omuppruslningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ram av . under bud /80, 2. medgeatt den under 1 angivna ramen fär överskridas om det behövs avsysselsältningsskäl. 3. tillUpprustningsbidrag m.m. liit allmänna samlingslokaler för /80anvisa ett reservalionsanslag av . Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 1977/78 Uigift 559017856 Reservafion 830780568 1978/79 Anslag ' 1010000000 1979/80 Förslag 1010000000 ' Härutöver har på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /79 anvisats ettreservalionsanslag av 300 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Bostadsdepai-tementet 69 1977/78: 76 medenergisparplan för befinllig bebyggelse förulskic-kades att förslag skulleföreläggas 1978/belräffande en ändrad ordning för finansieringav det statliga energisparstödet lill bostadshus m. m. Regeringenavser alt behandla frågor om energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. i en särskild proposition . I avvaktan härpå bör anslagetVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. tas upp medpreliminärt belopp i statsbudgeten. Jag hemsläller alt regeringen föreslårriksdagen att, i avvaktan på särskild proposilion i ämnel, för Vissaenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. /80beräkna ett reservalionsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 24 281000 26 296000 1977/78 Uigift 25 788 282 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Slatens planverk ärcenlral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-och byggnadsväsendel. Delåligger verket särskilt att insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheterinom dess verksamhetsområde, att i anslutning lill den allmänna uppsikten överplan- och byggnadsväsendet ge råd och vägledning för planväsendel samt meddelaföreskrifter, råd och anvisningar för byggnadsväsendel saml atl verka församordning mellan planverkels och andra myndigheters föreskrifter, råd ochanvisningar som rör plan- eller byggnadsväsendel. Dessulom skall planverketverka för samordning mellan andra myndigheler när det gäller dels insamlingoch bearbetning av kunskaper och erfarenheter som rör hushållning med mark ochvatten, dels råd och anvisningar belräffande fullföljandet av de rikllinjer somhar uppställts för hushållning med mark och vatten. leds av enstyrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Verket har fr. o. m. denI organiserats på två avdelningar, planavdelningen ochbyggnadsavdelningen. Avdelningama är indelade i enheler. Inom verkel finnsvidare en fristående enhet, administrativa enheten. Till planverket harknutits tre rådgivande organ, rådet för samhällsplanering, tekniska rådel ochrådet för energihushållning. Ett råd för stål-och belongnormer inrättas fr. o.m. Beräknad ändring 1979/80 Övrig pers':'.al + 2 344 000 (55 000) (+ 8000) (+ 5000) Prop.1978/79:100 Bilaga 16 71 Inkomsler vid planverket,som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet;beiäknas till . (1978/,). Statens p/aiiverk har ianslagsframställningen utgått från att den omorganisalion av verkel somriksdagen fattade beslul om skall genomföras under budgetåret1978/79. I della sammanhang börvidare nämnas att en mindre organisalorisk förändring har genomförts1978-03-01 inom den administrativa byrån. Verksamheten inom byrån har indelatsi fem organisatoriska enheter, en personalsektion, en rältssektion, eninformationssektion, en ekonomienhet och en kontorsdriftsenhet. lidigare verksplaneringsseklio-nen ställts direkl under verkschefen ochbenämnts verkssekretariatel. För alt löpande följapågående verksamhei samt ge möjlighet till bättre sakunderbyggd prioritering avtillgängliga resurser på korl och har inom verkel påbörjats enöversiktlig verksamheispianering under verksledningens ledning. Verket har moldenna bakgrund vall atl i anslagsframställningen för /80 iöversiktliga termer redovisa pågående och planerad verksamhei. särskilt pekapå såväl rationaliseringsvinster som decenlraliseringsmöjligheter samt angeett fåtal punktvisa förstärkningar som trots detta anses nödvändiga för altfullgöra verkets uppgifter. En diskussion pågår förnärvarande mellan de tre byråerna för p/anvå-sendet. Diskussionen gällerverksamhetens inriktning, prioritering och organisation av arbetsuppgiftemasamt ansvarsfördelningen. Den lösning som väljs kan i någon mån komma atlpåverkas av utformningen av en ny planlagsliflning i vilken planverketsuppgifter kan komma all antydas. har iskrivelse hos regeringen hemställl all statens beiong-och stå/byggnadskommittéerombildas till etl till verket knutet råd för stål-och betongnormer med sammaställning som de tre övriga till verket knulna råden. I avvakian påställningstagande i denna fråga äskas för /80 medel förverksamheten i nuvarande organisation i enlighet med kommilléemas förslag. Till slalens planverk haradministrativt knutits statens va-nämnd, som har funnits inrättad sedan den IJuli 1970. Nämnden handlägger, med hela landet som verksamhetsområde, målenligl lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt -- mål enligl lagen (1976:838) om allmännafjärrvärmeanläggningar. Antalet inkomna mål har ökal successivt alltsedannämndens tillkomst och ökar alltjämt. har i sin anslagsframställninghemställl atl en ordinarie tjänst med beteckning Cp (förordnande för bestämdtid) inrättas för ordföranden. Nämnden åberopar därvid verksamhetensulveckling. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 72 Pris- ochlöneomräkning m. m. 1 besparingsalternativelförordar planverket i första hand en minskning av lönekostnaderna genomvakantsättning av ijänster saml en minskning av resurserna för externainformationsinsatser. Vidare föreslås att bevakningskostnaderna reduceras samlall bidraget till . verksamhetlömtsätler etl väl utvecklat kontaktnät som ger en god kännedom om lokalaförhållanden. Reseverksamhelen är en viktig del i detta arbete. Mol bl.a.denna bakgrund äskas en höjning av anslagsposten Reseersättningar (+113000 kr. För utarbetning avallmänna råd för förnyelse av den byggda miljön samt utvecklingsarbete i dessafrågor erfordras ylterligare en handläggare (+ . För frågor rörandeutbildning av verkets och länsstyrelsernas planenheters personal erfordrasytterligare en handläggare (+122058 kr. För administration ochkontrollarbete rörande anslaget C 2. Bidrag till översiktlig planering m. m.erfordras ytterligare en byrå-assistent (-f9l . Under anslagspostenExpenser begärs ytterligare medel för ulbyle av skrivmaskiner och ökalpublikalionslryck. Intemationellt utbyte kräver ökade medel förrepresentation. Medelsbehovet för intern utbildning ökar liksom bidraget lillstatens belong-och stålbyggnadskommiltéer. Vidare beräknas ökade medel fördataterminal för litteratursökning, inköp av publikationer, kurs-materiei,läromedel och ordbehandlingsmaskin (+231 000 kr. Pris- och löneomräkninghar beräknats till . Jag har vid anslagsberäkningen tagitbesparingsaltemativet (-.) Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag har därvidberäknat sammanlagt . för personal för arbetsuppgifter avseendeförnyelse av den byggda miljön (4) och ytterligare medel för resor (3). I likhet med föregåendebudgetår har jag räknat med att kosinadema för lypgodkännandeverksamheten heltskall finansieras med intäktema från densamma. Verksamheten vid statensva-nämnd har numera en så omfattande och volym att en fast tjänst börinrättas för funktionen som ordförande i nämnden och chef i administrativtavseende. Tjänsten bör vara ordinarie och tillsättas med förordnande förbestämd tid. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringenatt inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen Cp för funktionen somordförande i statens va-nämnd Prop.1978/79:100 Bilaga 16 73 alt liW Statens p//80 anvisa etl förslagsanslag av . Bidrag till översiktlig planering m.m. 1977/78 Utgift 4 695 620 Reservation 10874 898 1978/79 Anslag 4000000 1979/80 Förslag 4000000 Från anslaget beslridsutgifter enligt kungörelsen (1958:163)angående statsbidrag lill vissa plankostnader. För innevarande budgetår harregeringen föreskrivit att högst . får disponeras lillplaneringsföretag i andra former än sådana som byggnadslagen anvisar och somär angelägna från allmän synpunkt. Det gäller huvudsakligen till sådanöversiktlig planering som hänger samman med den fysiska riksplaneringen.Från anslaget skall . överföras till budgetutjämningsfonden. I reservationen ingår,förutom medel för beslutade men ännu inte utbetalda bidrag lill kommunalaplaneringsföretag, . som har anslagits till avlösning av förskotttill (.) och lillSjuhäradsbygdens regionplaneförbund (. Prövningen om och ivilken utsträckning bidrag skall lämnas åvilar regeringen och sker efterförslag av planverket. Den fysiskariksplaneringen berör ell stort antal kommuner. Därigenom ställs anspråk på atlkommunerna i sin planering beaktar avriksdag och regering fastlagda rikllinjer för användningen av mark och vatten(prop. 1972:11 l.CU 1972: 35, rskr 1972: 348 samt prop. 1975/76: l.CU 1975/76:1, rskr 1975/76: 45). Vidare harstatsmaktema angett vissa riktlinjer för planering och samordning avsamhällels insatser för turism och rekrealion (prop. CU 1975/76:2,rskr 1975/76:46). Stöd avses enligt riktlinjerna i första hand kunna kommaifråga för planering i regioner där överväganden från rikssynpunkt föranlederomfattande planeringsinsatser men där kommunema har begränsade planeringsresurser. I samband med den fysiskariksplaneringens planeringsskede har kommunema antagit översiktliga planer somi grova drag anger hur man vill tillvarata värdefulla markområden ochnaturresurser. hade 266 kommuner genom beslut av kommunfullmäktigeantagit kommunöversikter som ger riktlinjer för handläggningen av plan- ochbyggnadsärenden samt för fastighetsbildningsärenden för bebyggelse. Kommunöversikternahar i regel utarbetats med stöd av underlagsmaterial från den statliga regionalaförvallningen som har preciserat hur övergripande statliga markiniressen ochriksintressen berör kommunemas olika delar. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 74 Kommunomfallandemarkdispositionsplaner har upprällats och antagits i 65 kommuner.Markdispositionsplan för del av kommun har statsmakterna begärt för områdenmed geografiska riktlinjer, vilket berör omkring 200 kommuner. I ca 110kommuner har markdispositionsplaner antagits, medan arbele på sådana planerpågår i ca 70 kommuner. Enligl planverket har de fördelade statsbidragen lillöversiktlig planering varit av stor betydelse för planeringsarbetetskvalitet och genomförande. Fortsalt statligt stöd är angeläget för all ilandets olika delar garantera en rimlig planeringsnivå och stödja en planeringsom tjänar fler än kommunens egna invånare. Det saknasmarkdispositionsplaner för delar av fjällen, många älvdalar och Siljan. Arbetetmed jordbruksmarksprogram ulgören inledning till ell planeringsarbele påkommunal och regional nivå. där särskilt tätorlsfrå-gorna ulgör en viklig del.För de primära rekrealionsområdena skall göras analyseroch utarbetas förslag om hur boende- och aktivitetsanläggningar skallutvecklas. Enligt verket är det angeläget att staten ställer tillräckligastatliga medel till förfogande för eltfortsatt planeringsarbete inom nämnda områden. Enligt verkel bör en delav anslaget användas för alt ulveckla lämpliga meioder i den kommunalaöversiktsplaneringen. Det kan gälla resurshushållningsfrågor, såsomuinyitjandel av alunskifferförekomslerna eller markhushållningsfrågorna ifjällregionen och . Vidare är det enligl verket önskvärt att utvecklametoder för planering av riksintressanta tätortsmiljöer, metoder förtillämpning av en ekologisk grundsyn eller för beaklande i den fysiskaplaneringen av rikllinjer för energipolitiken. Programdiskussioner mellan statoch kommun i frågor av den här typen behöver förberedas genom metodutvecklandearbete och försöksverksamhet inom den statliga centrala och regionalaförvaltningen. begär atl 7milj. får tas i anspråk för bidrag till översiktlig planeringunder /80. Anslaget som i huvudsakär avsett för stöd till sådan översiktligplanering som hänger samman med genomförandet av den fysiska riksplaneringen ärför innevarande budgetår 4 milj. kr. Resultatet av arbetel medplaneringsskedet i den fysiska riksplaneringen redovisades till regeringenunder . gav regeringen uppdrag till vissamyndigheter att medverka i det fortsatta arbetet med att fullfölja riktlinjemaför hushållning med mark och vatten. Till beslutet är fogat en promemoria därde allmänna utgångspunkterna för det fortsaUa arbetet anges (PM ).Regeringen tar vidare ställning till arbetet under planeringsskedet, genombeslut län för län. För vissa områden i landei återstår ell betydandeplaneringsarbete. Det gäller främst de 1978/79:100 Bilaga 16 75