prop · G203151 · 1978-12-31 00:00:00 — Prästutbildningens mål diskuteras mot bakgrund avprästens roll i kyrka och samhälle. betonar i detta sammanhang altden avslutande praktiska prästutbildningen bör ses i ett sammanhang av vidgatkyrkligt ansvarstagande . Han understryker vidare attprästens uppgifter inte får isoleras utan bör ses i samband med helaförsamlingens uppdrag och med alla övriga kyrkoarbetares funktioner. Slutsatsenav detta synsätt blir att man på allt sätt måste sträva mot största möjligasamverkan mellan olika slag av utbildningar för kyrklig peisonal. Kravet påsamordning mellan olika kyrkliga utbildningar förutsätter en enhetlig ledningav utbildningsplaneringen. framhåller att han inte sett det som sinuppgift att i detalj gå in på uppläggningen av en ny utbildning. Detta måstevara en uppgift för det organ som efter regeringens principbeslut får i uppdragatt svara för organiserandet och genomförandet av utbildningen. För att detskall vara möjligt att ta ställning till vissa administrativa och pedagogiskafrågor har han skisserat följande grova utbildningsplan, som är byggd på deriktlinjer som dragits upp av kyrkomöte och som kompletterats genom deföljande årens fortsatta utveckling. Schematiskskiss över utbildningens uppläggning (5 poäng) 3 poäng 4 poäng 3 poäng Introduktionsblocket kan lämpligeninledas med ett mera stofforienterat och analytiskt avsnitt där frågorna omkyrkan och samhället och prästens uppgifter tas upp. Redan under de förstaveckorna bör en församlingskontakt etableras. Detta skulle kunna ske genom attden tredje veckan görs till en praktik- och fältarbetsvecka i någon församling. Avsikten med det socialaorienieringsblocket är att ge en viss praktisk erfarenhet av socialt ochmänniskovårdande arbete. Det föreslagna 1 O-poängsblocketkring temat Människosyn och människovård skulle inte bara ge grundläggandekunskap om mänskliga och sociala frågor utan också ta upp aktuella problem inomolika former av vårdarbete och behandla dem i relation till etiska, politiskaoch religiösa ideologier. Denna utbildning kan vara av stort intresse förstuderande inom andra utbildningslinjer, t. ex. blivande jurister, läkare,lärare och andra med avsikt att gå in i människovårdande yrken, Kälvemarkfinner därför starka skäl tala för att detta utbildningsmoment ges inomhögskolans ram. Den andra terminen innehåller ihuvudsak undervisning i de traditionella ämnena homiletik, kateketik ochsjälavård samt praktikijänstgöring. Den mer teoretiska undervisningen under denandra terminen ges i tre delar som kallar kerygmatiska block (avgre! Beträffande krav på förpraktik förtillträde till utbildningen framhåller att det i det hittillsvarandeutredningsmaterialet inte finns underlag för ett entydigt ställningstagande,även om mycket talar för en förlängd förpraktik. Konsekvenserna av olikaalternativ bör ingående diskuteras med företrädare för de studerande. Vidarebör man försäkra sig om att stiften tar ansvar för praktikens uppläggning.Eventuellt skärpta krav på förpraktik bör därför inte gälla förrän några årefter det att en ny utbildning kommit i gång. Intill dess bör hittillsvarandekrav på två månaders praktik gälla. Den del av den nya utbildningen somskall ske i kyrkans regi förläggs till två pastoralinstitut, ett i ochett i . Prop.1978/79:151 13 ningsnämndföreslås bli huvudman för utbildningen. Som främsta motivering för dettaförslag anges att det med all säkerhet kommer att ställas storakrav på en gemensam planering av de olika kyrkliga utbildningarna, I sambandmed att utbildningsnämnden får vidgade arbetsuppgifter föreslås en översyn avdess organisation och sammansättning. F. n, saknar utbildningsnämndenstuderanderepresentation och representation för närmast berörda fackligaorganisationer. föreslås också få ansvar för detorganisationsarbete som måste sättas i gång efter etl principbeslut om nypraktisk utbildning. sammansättning förutsätts ha ändrats innanorganisationsarbetet kommer i gång. På den lokala nivån skall ledningen ligga hos enstyrelse för vart och ett av pastoralinstituten. anser att man i så stor utsträckning sommöjligt bör anlita heltidsanställda lärare. Vid varje institut bör finnas minsttre fasta heltidstjänster som lärare. En av lärarna förordnas som rektor.Innehavarna av de fasta lärartjänsterna bör ha aktuell församlingserfarenhet.Kälvemark föreslår därför att dessa tjänster tillsätts genomtreårsförordnanden, varvid del förutsätts att vederbörande haranställningstrygghet genom en prästeriig bottentjänst eller motsvarande. Enligt förslag beräknades desammanlagda årliga kostnaderna för två pastoralinstitut till ca en milj, kr.,vilket omräknat i dagens penningvärde motsvarar ungefär det dubbla beloppet.Kostnaderna var beräknade med utgångspunkt i en utbildning med ca60 studerande vid varje institut. Den föreslagna utbildningen omfattar ,varav dock 10 ligger inom högskolans ram. Antalet studerande väntas bli någothögre än vad räknade med. har utbildats igenomsnitt ca 180 präster . Räknat på detta elevantal kommer Kälvemarkfram till en kostnad av, kostnadsläge, drygt två milj. kr.,fördelade enligt följande. 2tjänster som lärare, tillika rektor 2 tjänster som lärare 2 tjänster som lärare Arvoden till handledare,styrelse m. m. Bibliotek, administration,resor m, m. Summa 2 215 458 Prop.1978/79:151 14 De redovisade kostnaderna är beräknade på etl fulltutbildningsprogram med två intagningar . föreslår att kostnaderna lÖrutbildningen, bortsett från den del som ligger inom högskolan, bestrids urkyrkofonden. Den nya utbildningen föreslås börja budgetåret1980/81. utbildningsnämnd föreslås få i uppdrag all som centralorganisationskommitté förbereda inrättandet av pastoralinsiiiuien.Utbildningsnämnden tillsätter lokala organisationskommittéer i ochLund. Kostnaderna under /80 föratt förbereda den nyautbildningen beräknas till . Även dessa kostnader bestrids urkyrkofonden. Enligt den i rapporten angivna tidsplanen tillsättstjänsterna vid pastoralinstituten . Rektorstjänsterna tillträds den1 , övriga tjänster . Ärkebiskopen tillstyrker Käivemarks förslag ochhemställer att det med snar verkställighet antas som form för en praktiskprästutbildning. Han instämmer i all utbildningsnämnd bör varahuvudman för den nya utbildningsorganisationen och att det förberedandeorganisationsarbetet bör ske genom utbildningsnänmdens försorg. Ärkebiskopenfinner det oundgängligen nödvändigt, atl när frågor om den praktiskapriisiutbildningen behandlas i utbildningsnämnden denna är så sammansatt, an t.ex. de teologiska fakulteterna, studerande- och fackföreningsgrupper ärrepresenterade. Intill dess atl utbildningsnänmden fåren nyorganisation ocheventuellt en mera officiell ställning kan detta sistnänmda intressetillgodoses genom adjungering. Kammarkollegiet begränsar sitt yttrande till atl ihuvudsak avse finansieringsfrågan. Kollegiet har tidigare avstyrkt attutbildningen till någon del skall bekostas ur kyrkofonden. Kollegietframhåller, atl det är fråga om utbildning av en relativt stor yrkesgrupp lÖrijänsi i en kyrka vilken alltjämt som medlenmiar räknar mer än 90 "., avsvenska folket. Mot bakgrund härav och med hänsyn lill händelseutvecklingenbeträffande de fria samfundens pastorsutbildning finner kollegiet detegendomligt, att staten i samband med att den praktiska prästutbildningenförlängs med en termin skall befrias inte bara från kostnaden för dennytillkomna terminen utan även från halva kostnaden för den första terminen.Några principiella hinder mot den föreslagna användningen av kyrkofondsmedelföreligger emellertid inte, .Såväl kyrkomöte som har accepterat alt den praktiskaprästutbildningen finansieras ur kyrkofonden. Med beaktande av de föreliggandeomständigheterna finner kollegiet det nu vara en rimlig lösning alt kyrkofondenbekostar den förlängning av utbildningen som den nytillkomna terminen innebäroch att staten och kyrkofonden till lika delar svarar lÖr kostnaderna lordenpraktiska Prop.1978/79:151 15 priistutbildningen.Att kyrkofonden dessutom får bära initialkostnaderna för de nyapasioralinsiituten finner kollegiet ofrånkomligt. Universitets- och högskoicämbewi konstaterar atlförslaget till ny praktisk-teologisk utbildning för blivande präster liggerheli i linje med de uppfattningar som företräds av de teologiska fakulteternaoch den uppfattning ämbetet i tidigare sammanhang givit uttryck för. Enligtberedningsförslaget skall en kurs om 10 poäng i Människosyn och mäniiiskovårdanordnas som en linjeanknuten kurs inom högskolan. Ämbetet har inie något atlinvända mot att denna del av den praktiska prästutbildningen ligger kvar inomhögskolan då kursen är av intresse för andra yrkesgrupper och kan ges etlicke-konfessionellt innehåll. Finansieringen av kursen kan ske genom de medelsom frigörs vid de teologiska institutionerna till följd av att kostnadernaför de praktisk-teologiska övningskurserna i Ibrlsättningen inte kommer atlbelasta sektorsanslaget för kultur- och informationsyrken. Ämbetet avser attbehandla hithörande frågor i sin anslagsframställning för /81, utbildningsnämnd erinrar om attnämnden i yttrande över tidigare betJinkanden rörande prästernas praktiskautbildning anslutit sig till uppfattningen atl huvudmannaskapet för dennautbildning bör läggas på nämnden. Nämnden bekräftar alt den är beredd altöverta detta huvudmannaskap och tillstyrker förslaget i dess huvuddrag,Nänmden ansluter sig till den föreslagna tidsplanen men vill inte binda sig viddess detaljer. Nämnden anser det möjligt alt planera verksamheten så att en nypraktisk prästutbildning kan starta . Nämnden är bereddalt se över sin organisation så att den bätire svarar mot de krav som den nyafunktionen ställer. Frågan om hur dessa krav skall kunna tillgodoses hållsemellertid öppen, Föratt kunna klara de åtaganden som huvudmannaskaiet medförhar nämnden beslutat atl fr, o, m, tillsiitta dels en ijänstsom verkställande sekreterare, dels en halv kontoristtjänst. En förutsättningför att tjänsterna skall komma till stånd är att medel anslås för ändamålet. Omlokala organisaiionskommittéer skall kunna tillsättas I och i april1979 behöver den verkställande sekreteraren tillträda sin tjänst åtminstone påhalvtid . Nänmden finner beräkningen av lärarbehoveinågorlunda rimlig. Den understryker emellertid atl dimensioneringen av antaletlärartjänster och timlärarinsaiser måste bli beroende av nämndens arbete medutbildningens uppläggning och innehåll. Frågan om fördelningen av tjänsternamellan och bör enligt nänmden hållas öppen. Man bör vidareöverväga att ha ett mindre antal timarvoderade lärare och öka antalet hel- ochdeltidsanställda. Innan tjänsterna kan utl>sas måsie frågan om rätt tilltjänstledighet från prästtjänst (eller motsvarande) för att uppehållalärartjänst vara löst. Vidare anser nämnden att ireärsförordnande är väl kortoch atl förordnande bör kunna förlängas, dock till högst . Medelsbehoveiför /80 bör enligt nämnden räknas . 1978/79:151 16 kommernämndens egna kostnader för arbetslokal, kontors- och personalservice.Beträffande kosinaderna för /81 framhåller nämnden altunderlaget för kostnadsberäkningarna på många punkter är osäkert. Kostnadernaför timlärare, handledararvoden och hyror är enligt nämnden sannolikt upptagnamed för låga belopp. En reformering av den praktiska prästutbildningenhar länge ansetts angelägen. På grund av atl del rått delade meningar om hur enny utbildning skall organiseras och vem som skall bära kostnaderna har tidigareutredningar i frågan inte lett lill något beslut. önskaremellertid överta ansvaret för den praktiska prästutbildningen frånuniversiteten. kyrkomöte har anhållit att en sådan omläggning av denpraktiska prästutbildningen i huvudsaklig överensstämmelse med ett tidigareframlagt utredningsförslag skall ske (mot, 1975:7, ITU 1975:11, kskr1975:34). Praktiskprästutbildning meddelas nu vid universiteten i och i form av enpraktisk-teologisk påbyggnadslinje om 20 poäng (en termin). Enligt detutredningsförslag, som har lagts fram på uppdrag av ärkebiskopen, skallsvenska kyrkan själv ha huvudansvaret för den praktiska prästutbildningen.Utbildningen förlängs lill (två terminer), varav 10 för en kurs iMänniskosyn och människovård inom högskolan, 1 övrigt skall utbildningenmeddelas i egen regi och förläggas till två pastoralinslitut,ett i och etl i . Denförsta terminen föreslås förutom kursen i Människosyn och människovård omfattaell introduklionsblock och ett socialt orienteringsblock. Den andra termineninnehåller i huvudsak undervisning i homiletik (prediko-konsl), kateketik(religionspedagogik) och själavård samt praktiktjänsigöring. Jaghar, efter samråd med chefen för , inte något atterinra mot den föreslagna omläggningen av den praktiska prästutbildningen. Detär enligt min mening naturligt atl de konfessionellt inriktade delarna i enpraktisk-teologisk utbildning anordnas av vederbörande trossamfund. Denföreslagna kursen i Människosyn och människovård är av mer allmänt intresse ochbör därför ligga inom högskolan. Universitets- och högskoleämbetet bör få iuppdrag att planera en sådan kurs, som bör kunna tillgodose behov även hosandra yrkesgrupper än präster. 1 övrigt bör ha ansvaret för denpraktiska prästutbildningen. Utbildningen bör samordnas med utbildning förandra personalkategorier inom . Detframlagda förslaget bygger i fråga om utbildningens uppläggning och innehåll påtidigare utredningsförslag och de synpunkter som framkommit vidremissbehandlingen av dessa. Jag har inte något atl invända mot att Prop.1978/79:151 17 utbildningenfår det huvudsakliga innehåll som har föreslagils. För tillträde till den praktisk-teologiskautbildningen krävs f. n. två månaders kyrklig eller social ijänst. Del ärenligt min mening värdefullt om en präst har erfarenhet inte bara från kyrkligtarbete utan också från arbetslivet i övrigt. Han eller hon kan annars blifrämmande för .samhället utanför kyrkan och få svårt att förstå hur andramänniskor tänker och reagerar. I del fortsatta arbetet med den närmareutformningen av den nya utbildningen får övervägas om ytterligare krav påarbetslivserfarenhet uiöver kravet på två månaders kyrklig eller social ijänstbör ställas upp. Enligt utredningsförslaget skall svenska kyrkansutbildningnämnd bli huvudman för den nya utbildningen. Även jag anser attstarka skäl talar för att utbildningsnämnden övertar huvudansvaret för denpraktiska utbildningen. Denna bör nämligen i så stor utsträckning som möjligtsamordnas med utbildning för andra personalkategorier inom svenska kyrkan.Utbildningsnämnden är ett på frivillig väg av kyrkliga organisationer bildalsamarbetsorgan för bl. a. utbildningsfrågor. Nämndens ställning ochsammansättning bör enligt min mening ses över, innan man kan slutligt bedöma omdel är lämpligt att nämnden blir huvudman för den nya utbildningen. Vidare bör,som framgår av utredningsförslaget, övervägas hur de studerande ochpersonalorganisationerna kan bli representerade i nämnden. Jag förordar att nu får ta principiellställning till en ny ordning för den praktiska prästutbildningen enligt de riktlinjersom jag har angett. Som framgår av vad jag har anfört i det föregående behövsvisst ytterligare utredningsarbete beträffande utbildningens administration. Omriksdagen inte har något att erinra mot vad jag nu har anfört, ämnar jagföreslå regeringen att utbildningsnämnden får i uppdrag att vidareutvecklautredningsförslaget i de hänseenden som jag har angett och i övrigt förberedaden nya utbildningen. Med hänsyn till att behovet att reformera den praktiskaprästutbildningen framstår som angeläget förutsätter jag att den kompletterandeöversynen sker så snabbt att förslag om utbildningens administration kan liggatill grund för beslut av nästa om den framtida finansieringen avutbildningen. Den nya utbildningen bör i enlighet med utredningsförslagetstarta /81. För /80 bör utbildningsnämndenför förberedelseåtgärder få disponera högst , ur kyrkofonden. Enligt utredningsförslaget skall vid varjepastoralinstitut finnas minst tre heltidsanställda lärare samt timlärare. Jaghar inte något att erinra mot denna preliminära uppskattning av lärarbehovet.En säker bedömning av lärarbe-hovet kan emellertid inte göras, innan ett meradetaljerat förslag angående utbildningens uppläggning och innehåll harutarbetats. De totala årliga kostnaderna för utbildningen vidpastoralinstituten kan beräknas uppgå till ca 2,5 milj. kr i nuvarandekostnadsläge. För att tjänsterna vid pastoralinstituten skall kunna tillträdasföre övergången till den nya Prop.1978/79:151 18 utbildningenbör regeringen bemyndigas att besluta om bidrag t. v. ur kyrkofonden för högstsex lärartjänster och två biträdestjänster vid pastoralinstituten. Jag vill i detta sammanhang något berörabestämmelserna om prästexamen. Enligt förordningen (1884:13 s. 1) angåendeförändrade bestämmelser om prästexamen skall den som vill inträda iprästämbetet avlägga prästexamen inför biskopen och . Närmarebestämmelser finns i stadgan (1884:13 s. 2)angående prästexamen. Stadgansbestämmelserom behörighet att avlägga prästexamen anknyter till äldreföreskrifter om teologiska examina. Prästexamen skall enligt stadgan avläggas ifyra angivna ämnen och i dessa ämnen skall avges betyg efter en sexgradigskala. Dessa ämnen ingår inte i studieordningen för den religionsvetenskapligalinjen inom den grundläggande högskoleutbildningen. Bestämmelserna i stadgan äralltså inte anpassade efter den nuvarande högskoleutbildningen. Detta medförstora tillämpningssvårigheter. Prästkandidaternas skiftande studiebakgrund gördet svårt att tillämpa bestämmelserna om betygssättning. Jag ämnar därför - pågrundval av ett förslag från ärkebiskopen - föreslå regeringen att stadgananpassas efter de ändrade förhållandena. Det är alltså inte fråga om någraändringar av principiell karaktär. När erfarenheter har vunnits av den nyaordningen i fråga om den praktiska prästutbildningen, kan det finnas anledningatt överväga om det är motiverat att behålla kravet på prästexamen. Med hänvisning till vad jag har anfört i detföregående hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordade riktlinjerna för enny praktisk prästutbildning fr, o. m. , 2, medge att ur kyrkofonden får bestridas kostnaderför praktisk prästutbildning enligt vad jag har förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.