prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Kammarkollegiet anser dock att en molsvarighet lill dennuvarande möjligheten alt beslämma atl regleringen i vissl avseende skall ägarum senare bör finnas i den nya lagen. Kollegiet har i etl aktuellt ärende omdelning av kommun gjort den erfarenheten att del kan vara svårt att - redan dåavtal om ekonomisk reglering fasislälls - hell överblicka de framtidakonsekvenserna av delningen för exempelvis kommunalförvaltningen i den minskadekommunen. När förslag till avtal om ekonomisk reglering upprättas, har detsåledes visat sig omöjligl att Prop.1978/79:157 218 beräknakostnaderna för en eventuell överdimensionering av förvaltningsapparaten ochdärav föranlett särskilt bidrag för försämrad ekonomisk Slällning. För liknandefall anser kollegiet att grunderna för visst villkor i den ekonomiskaregleringen bör få fastställas vid förordnandet om indelningsändring, medanden närmare ulformningen av villkorel får anslå till en senare tidpunkt. Länsstyrelseni tar upp kommitténs förslag att slopa kravet påfordringsägarens samiycke för alt flytta över en förbindelse.Kommitténs moliv lill förslagel är au del med dagens kommunstorlek är tämligenlikgiltigt för borgenären mot vem han skall rikta sill anspråk och all dennuvarande ordningen medför ell omfattande arbeie. släller sigtveksam lill alt generellt och ulan garantier för borgenären ta bort kravet på samiycke,efiersom enligt borgenären i vissa fall kan länkas ha ellintresse av saken. Göteborgsstadskanslis juridiska avdelning har, sedan kommunen avståll från alt yttrasig, i elt särskilt yttrande pekat på vissa komplikationer belräffandeförbindelser på den uiländska kapiialmark-nåden. De villkor för denna upplåningsom avtalats harenligi avdelningen bl. a. grundals på långivarnas uppfaiiningom kommunens loiala verksamhetsområde, skattekraft, samlade förmögenhet m. m.En mera omfattande förändring av dessa föruisältningar kan i vissa fall medföraen annan uppfaiining hos långivarna om låntagarens kreditstyrka. De speciellavillkor som kan finnas godtagna i denna typ av civilrätlsliga avtal kan i sintur medföra icke önskvärda konsekvenser för låntagaren - kommunen. 1 extremafall kan t. o. m. avtalet sägas upp, varvid lånet i fråga förfallertill betalning. Avdelningen framhäller au dessa avtal inte kan påverkas avsvensk lagstiftning, eftersom de regelmässigt innehåller klausuler av innebördatt ur avtalet uppkommande tvister skall handläggas vid utländskt forum och i enlighelmed ulländsk räu. Länsslyrelsen i Östergötlandslän föreslår en lagteknisk ändring i den grundläggande beslämmelsen omekonomisk reglering enligl kommitléns förslag. Enligl länsslyrelsen börbestämmelsen ändras så alt del i fråga om överföring av del av kommun lillannan kommun anges atl ekonomisk reglering skall ske så snart tillgångeller förbindelse utöver vad som sägs i en särskild bestämmelse om borgensförbindelserm. m. skall föras över till den mollagande kommunen. Länsslyrelsen tar vidareupp frägan om vem som skall göra upp förslag lill ekonomisk reglering. Kommillénanser all sådani förslag alllid skall upprällas av den som verkställer ulredningen.Länsstyrelsen framhåller all ekonomisk reglering behövs endasi omindelningsändring blir aktuell. Regleringen kan vara myckel omfattande. Enligt länsslyrelsenbör möjlighei finnas att låta arbelel med den ekonomiska regleringen anslå lilldess länsslyrelsen lagii slällning lill om indelningsändring bör komma tillstånd . anser att kammarkollegiet - eventuellt medanlitande Prop.1978/79:157 219 avkommunförbundet - i sådana fall bör svara för förslag till ekonomisk reglering,även om ulredningen i övrigt verkställs av eller särskild ulredare. Stockholmskommun nämner att de föreslagna bestämmelserna om ekonomisk reglering liksomde nu gällande avser tillgångar och förbindelser. Enligt kommunen tordebegreppet förbindelser inle läcka varje fordringsanspråk som kan hänföras till överflvttningsområdeteller berör verksamhei inom della. Som exempel nämns anspråk på skadestånd somhar sin grund i förhållandena före indelningsändringen men som framställs förslvid senare tidpunkl då skadan yppas. Även andra typer av till överföringsområdethänföriiga latenta förpliklelser kan länkas. Den ekonomiska regleringen torde iallmänhet inte omfaua frågan om ansvaret för sådana förpliklelser. Del kan dävara oklart om ansvaret skall bäras av den minskade eller ökade kommunen. Ävenom en lösning av frågan slår att finna i allmänna rättsregler, kan del enliglkommunen ur prakliska synpunkler vara värdefulll alt ansvarel för förpliktelserav detla slag regleras genom en beslämmelse i indelningslagen. Bestämmelsen börenligt kommunen självfallet vara dispositiv. EnliglKalmar kommun och /SR kan del vid nybildning av kommun uppkomma ovisshetangående parlsslällningen i rättegång, som kan ha inletts kort före beslutet omindelningsändringen men efter det att riktlinjerna dragils upp för avtal om deekonomiska förhållandena mellan berörda kommuner enligl den nya indelningen.Del exempel på avtal om ekonomisk reglering som finns i belänkandel läcker inledenna fråga. Ej heller i finns vägledning för en sådan parissuccession.Såvida inle 1 kap. 8 § i lagförslaget är lillämplig eller entydigt kan tolkas iell sådant fall, behövs enligt dessa båda remissinstanser en regel i den nyaindelningslagen om nybildad kommuns partsställning. Någraremissinslanser berör i delta sammanhang konsekvenserna av lagen (1978:438)omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, enligl vilken kommunernatvångsvis kan bli delägare i länsomfailande irafikförelag. /SR anser atlsuccession av delägarskap bör behandlas i avtal om ekonomisk reglering, men attfördelningsgrunden för kostnader bör kunna vara även andra förhållanden än skatteunderiaget.Enligl kommun, som anför liknande synpunkler, bör fördelningsgrundenvara del trafikarbete som utförts i den nybildade kommunen under föregående år.Karlstads komtnun och kommunaljuridiska förening påpekar altsuccession av delägarskap kan länkas påverka såväl de direkt berörda kommunernasom övriga delägare i trafikföreiaget. Malmöhusläns landstingskommun anser all kommitléns förslag borde komplelleras med enmöjlighet för regeringen all beslula alt s t a t e n s k a 11 tillskjuta elt uljämningsbeloppsom en kommun enligt den ekonomiska regleringen har atl erlägga. Delta skulle enligllandstingskommunen kunna vara akiuelli i elt fall då de allmänna skälen fören Prop.1978/79:157 220 indelningsändringväger mycket lungl och då uljämningsbeloppel för kommunen framslår som oskäligli förhållande lill nyllan för kommunen. En särskild fråga som fleraremissinstanser tar upp gäller de kommunalanställdas förhållanden vid enindelningsändring. Frågan har uppmärksammals av , , ,och kommuner. LO, /SR, och Föreningen . Flera avdessa remissinslanser anser all kommillén närmare borde ha utrett bl. a. vilka åierverkningarolika typer av indelningsändringar får när det gäller personalen. Specielltanses problem i fråga om arbetsgivaransvaret kunna uppstå vid delning av enkommun. och kommunaljuridiska Jörening pekar påkommitténs uttalande om all de anslälldas slällning bör uppmärksammas vidregeringens fastslällelse av den ekonomiska regleringen. A'oww«//;/ö/77W7£e/framhål ler alt del för viss personal kan bli fråga om att inte bara byta stationeringsortutan även att byta arbelsgivare trots au den gamla kommunen består. Om delningav kommun regelmässigi leder lill upplösning av den gamla kommunen, lorde enliglförbundel ansvarsförhållandet bli någol klarare, efiersom någol kvarståendearbetsgivaransvar inte kan hävdas mot någon särskild del av den gamla kommunen.De båda nya kommunerna har etl gemensamt och lika ansvar belräffandepersonalen. Liknande synpunkter förs fram av . Enligt /SRbör ett lagfäst ansvar införas beträffande upplösta kommuners personal. Organisationenkräver därför att den nya indelningslagen får elt stadgande som utsäger att deupplösta kommunernas personal kan - oberoende av kommunernas avtal omekonomisk reglering - rikta anspråk enligt lagen om anställningsskydd mol denav de av indelningsändringen berörda kommunerna de väljer. LO säger sigförutsätta alt förhandlingar las upp med arbelslagarorganisalionerna påarbetsgivarens initiativ så tidigt som möjligl innan en indelningsändring. EnliglFöreningen måste garantier skapas för att fungerandearbetsplatser inte splittras pä etl drastiskt sätt. 7Indelningsändrings ikraftträdande och den kommunala beslutanderätten vid sådanändring Eufyrtiotal remissinslanser har särskilt kommenterat kommitténs förslag om tidsinlervallelmellan förordnande om indelningsändring och ikraftträdandet samt lidpunktenför ikraftträdandet. Av dessa är det ca 20 som hell tillstyrker förslagel ellerlämnar del utan erinran. Bland de remissinstanser som lillstyrker märkskammarkollegiet, åtta länsstyrelser samt ca lio kommuner. Någraremissinslanser anser dock all den föreslagna tidsfristen mellan förordnande och ikraftträdande av indelnings- Prop.1978/79:157 221 ändringär för snäv. Detta gäller framför alll i fråga om vad kommittén kallar störreindelningsändringar. Enligt kommilléns förslag skall lidsfristen vid siörre ochmedelstora ändringar vara minst etl år men kan vid synnerliga skäl begränsastill . Enligt i bör förordnande omindelningsändring inte ens i undantagsfall meddelas senare än föreikraftträdandet. Som skäl härför åberopar bl. a. gällande reglerom beställning av valsedlar och fastställelse av anlalel fullmäktige i de olikavalkretsarna. anför att kommunens erfarenheler visar att elt årär en alltför kort lid för atl förbereda en sammanläggning av ivå kommuner.Kommunen förordar atl regeringens beslul om indelningsändring fattas minsl eltoch elt halvt år före ikraftträdandet. Även och FöreningenSveriges komittunalekonomer vill ha denna tidsfrist. Slaffanslorps kommun anseratt lidsfrislen bör vara . kommun föreslår att lidsfristenalllid skall vara och atl någon möjlighei således ej skall finnas attvid synnerliga skäl ha en kortare tidsfrist. Av samma uppfatlr tng är TCO.Svenska kommunföibiindet anser atl beslul om siörre indelningsändringar börfallas före ikraftträdandet. Beträffandede medelslora indelningsändringarna anför och Uppsalakommun alt det i normalfallet är tillräckligt om lidsfrislen mellan regeringensförordnande och ikraftirädandet är älta månader. Ifråga om de mindre indelningsändringarna som skall beslutas av kammarkollegietinnebär kommilléns lagförslag att ingen särskild tidsfrist anges. harkritiserats av endasi etl fåtal remissinslanser. anser all enminsta lid bör gäPa mellan förordnande och ikraftlrädande och framhåller vikienav atl förordnandel meddelas före manlalsskrivningslidpunkten. Därmed undviksenligt verkel olägenheter för såväl enskild person som beskaiinings- och folkbokföringsmyndigheieri de fall ändringen avser bebott område. Verket påpekar all kommittén föreslåratt besvär skall kunna anföras över sådani beslul om indelningsändring somfallas av kammarkollegiet. Enligl verkel bör denna besvärsmöjlighet finnas relalivllång lid om den skall uppfattas som meningsfull. Verket föreslårmol denna bakgrund alt kammarkollegiets beslut om indelningsändring fattassenast årel före ikrafiträdandet. i länförordar atl tidsfristen vid mindre indelningsändringar bestäms till allamånader. Även vill all en minsta tidsfrist anges i dennya indelningslagen. Som motivering härför åberopar centralbyrån atl den ävenvid sådana ändringar automatiskt får arbete med justering av vissa register. Islort selt samtliga remissinstanser som yttrat sig i frägan godtar kommillénsförslag alt indelningsändring alltid skall träda i kraft vid början av etlkalenderår. Boråskommunär av den uppfattningen att ärenden om kommunindelningicke är av brådskande Prop.1978/79:157 222 natur,varför kommunen föreslår att indelningsändring alltid skall träda i kraft vidårsskifte efter ordinarie val. Kammarkollegiet anför i sill yttrande attkollegiet utgår ifrån att kommittén inte tänkt sig alt beslut skall kunnafattas efter del årsskifte vid vilket det skall träda i kraft och således gesretroaktiv verkan. 7.2 vid indelningsändring m. m. Kommitténsförslag atl indelningsändring, som är av sådan omfattning atl kommun enligt dennya indelningen inte bör föreirädas av de gamla fullmäktige, skall träda ikraft året efter ordinarie fullmäkligval har tillstyrkis av samlligaremissinslanser som uttalat sig i frågan. Hit hör bl. a. fem länsstyrelser, etttiotal kommuner samt Svenska kommunförbundel. 7.3 Denkommunala beslutanderätten vid indelningsändring Avde ca 40 remissinslanser som särskilt uppehållil sig vid kommilléns förslag omden kommunala besluianderällen vio indelningsändring tillstyrker ell tjugotalhelt förslagel eller lämnar del utan erinran. Till dessa remissinstanser hörlänsstyrelserna I , , , och Gävleboigslän samt , , , , , och Bodenskommuner. Någraremissinstanser lar upp frägan hur beslutanderätten under liden mellanförordnande om indelningsändring och ikraftträdandet skall fördelas mellanföreträdare för kommunen enligl den äldre och den nya indelningen. LänsslyrelsenI anser alt kommilléns förslag inle med lillräcklig exakihelavgränsar vilken beslutskompeiens som skall tillkomma företrädare för kommun enliglden äldre resp. nya indelningen. Enligt är det lämpligt alt enexemplifiering görs i indelningslagen av vilka frågor som skall beslutas av förelrädareför kommun enligt den nya indelningen. Även kommun är av den uppfattningenalt en klarare avgränsning bör göras av kompetensfördelningen mellanföreträdare för kommun enligt den äldre resp. nya indelningen. kommunifrågasätter om inte samtliga berörda fullmäktige borde åläggas någon form av underställningsskyldighelför beslul som fallas efter det förordnande meddelats om indelningsändring. Avde remissinslanser som framför särskilda synpunkter på förslagel är del någrasom uppmärksammar nämndernas verksamhei under övergångsliden mellan regeringensförordnande om indelningsändring och ikraftirädandet. framhållerattnämndernas förvaltnings-befogenheter särskilt i de siörre kommunerna är avsådan omfattning att beslut rörande förvaltningen ofta nog kan få beiydandeverkningar efter 1978/79:157 223 ikraftträdandetav en indelningsändring. Kommunen uttalar vidare att kommitténs förslag attslopa de särskilda besvärsgrunderna i indelningslagen gör att nämndernas beslutinle längre kan överklagas på den grund all besluten avser angelägenhet varsordnande skäligen bör tillkomma kommun enligt den nya indelningen. Detta lederStockholms kommun till slulsalsen att en reglering av nämndernas verksamhetunder övergångstiden är befogad. Även kommunaldemokraliska kommiuén, , Väsieiviksoch kommuner, /SR saml kommunaljuridiska föreninguttalar att behov finns atl närmare reglera nämndernas verksamhei. Kommitténs förslag omvilka organ som skall ha rälten att företräda de kommuner som berörs av indelningsändringhar särskilt kommenterats av ell tiotal remissinstanser. De framfördasynpunkterna är av skiftande slag. påpekar att vissoklarhet rått om när en ändring skall anses så betydande att särskildabeslutsorgan erfordras. Förbundet framhåller, att om sammanläggning av tvåeller flera kommuner och delning av kommun regelmässigt leder lill att de gamlakommunerna upplöses, så skulle särskilda anordningar för beslutanderällensutövning erfordras endasi i sådana fall. Härigenom skulle oklarhet i detlaavseende undanröjas. Förbundet utlalar vidare alt det i sak inte har någrainvändningar mot de av kommiuén föreslagna bestämmelserna för atl reglera beslutanderällensfördelning mellan de gamla fullmäktige, indelningsdelegerade och de nyafullmäktige. När del gäller beslutande organ förtiden mellan förordnande omindelnings-ändring och ikraftträdandet anser förbundet det vara en brist atlkommittén inle närmare analyserai del system som tillämpades vid 1952 årsindelningsreform. Vid della tillfälle valdes de nya fullmäktige vid deallmänna kommunalvalen höslen 1950 och fullmäktiges mandattid började gälla /51 medan indelningsändringen irädde i kraft först ett årsenare. För all beslula i ärenden för kommunen enligt den gamlaindelningen förlängdes de gamla fullmäktiges mandattid med ell år. Förbundetpåpekar att man genom denna ordning kunde undvika alt för den nya kommunenviktiga beslul fattades av på indirekl väg ulsell beslutsorgan. Dessulom vannsden stora fördelen av en relativt lång förberedelsetid. Länsstyrelseni tar upp beslämmelsen i andra stycket i kommitténsförslag till ny indelningslag. Beslämmelsen innebär att det i fall då kommundelas öppnas möjlighet för regeringen all förordna alt besluianderällen förden odelade kommunen skall ulövas av de gamla fullmäktige också efter den 1november, vid vilken lidpunkl mandatperioden utgår, och au deras tjänslgöringskall upphöra försl när ändringen träder i kraft. Länsslyrelsen framhåller attäven om det i många fall ej lorde bli aktuellt med fullmäktigebeslul enligl denäldre indelningen före ikraftträdandet börmöjlighet för dylika beslul alltid slå öppen. förordar därföralt andra stycket ändras så atl de gamla fullmäktige i aktuella fallalllid äger förelräda kommunen enligt den äldre indelningen Prop.1978/79:157 224 ulannågot särskilt förordnande av regeringen. Botkyrkakommun anför atl kommunens erfarenheter av indelningsändringar talar för att,i fall då indelningsdelegerade utses, så bör dessa överta gamla kommunfullmäktigesalla arbetsuppgifter intill dess all nya kommunfullmäktige har valts. De gamlakommunfullmäklige bör enligt kommunen finnas kvar endast för eventuellafyllnadsval. Kungsbackakommun utlalar, dock ulan alt presentera förslag lill någon alternativ lösning,atl det hade varit önskvärl om nuvarande system med parallelll arbetandebeslutsorgan hade kunnai undvikas. Östersundskommun ifrågasätter om inle indelningsdelegerade bör kunna utses även vidmindre omfattande indelningsändringar. /fsp/pAo/?)/? ;;//;hävdar att del i fall då kommun delas är lämpligt atl förlänga de gamlakommunfullmäktiges mandalperiod med omkring alla månader efterindelningsändringens ikraftträdande. för alt möjliggöra för gamla kommunfullmäktigeatt ta ställning till frågor om motioner, bokslut och ansvarsfrihet avseendekommunernas verksamhei enligl den äldre indelningen. Kommillénsförslag atl slopa de särskilda bes värsgrundersom innebär all vid besvär enmateriell prövning (lämplighetsprövning) kan göras av besluten () harkritiserats endasi av någon enstaka remissinstans. Således anför länsstyrelseni all del är vikligl all tillfredsställande möjligheter finnsatt åstadkomma rättelse om olämpliga beslut skulle forceras fram inför enindelningsändring. Länsslyrelsen framhåller vidare all den strikta laglighelsprövningsom sker vid kommunalbesvär inte torde ge samma möjligheler att förhindraolämpliga dispositioner som en skälighelsprövning enligl de särskildabesvärsgrunderna i den nuvarande indelningslagen. All en rällelse i sådanafall sker av besvärsmyndighelerna kan enligt länsslyrelsen knappast ansesinnebära något inträng i den kommunala självstyrelsen. anser deltvärtom vara elt kommunall intresse all en effektiv rätielsemöjlighet finns medlanke på de - låt vara sällsynta - fall av kompetensöverskridanden som kantänkas uppkomma och kanske därvid vålla misslämning och samarbelssvårigheler. Molangiven bakgmnd förordar länsslyrelsen alt de särskilda besvärsgrunderna skallbeslå även i den nya indelningslagen. Någraremissinstanser anger å andra sidan ultryckligen alt de anser all förslaget auslopa de särskilda besvärsgrunderna är bra. i länullalar således att kommunallagens besvärsgrunder ger lillräckligi skydd moi kompetensöverskridandenunder övergångsperioden. Enligl kommun är del med hänsyn lill belydelsenav den kommunala självstyrelsen naturligt att de särskilda besvärsgrunderna tasbort. Prop.1978/79:157 225 8Ändringar i den landstingskommunala indelningen Kommitténsförslag till regler om ändring i den landstingskommunala indelningen fåröverlag elt positivt mottagande. Förslagel kommenteras närmare av länsstyrelsernai , , , , och Västerbottenslän samt av , , , , , , ,och läns landstingskommuner och . Landstingsförbundetfinner det ändamålsenligt och lämpligt all ocksä landslingskommunalaindelningsändringar nu kommer all fä en bällre preciseradförfattningsreglering. Kommilléns förslag är, enligl förbundets mening, välägnat all läggas till grund för ny lagstiftning pä områdei och förbundeltillstyrker därför alt del i huvudsak genomförs. Fleraremissinslanser anser del riktigt all de beslämmelser som föreslås förprimärkommunala indelningsändringar i huvudsak också skall tillämpas förändringar i landstingskommunerna. 1 den riktningen utlalar sig länsstyrelsernai Sloekholms, , och saml ,, och läns landstingskommuner. Gävleborgsläns landstingskommun konslaterar alt del kan vänlas bli få indelningsändringarsom berör landstingskommunerna och all del dessutom regelmässigi lorde bliföljdändringar till indelningsändringar av länsindelningen eller denprimärkommunala indelningen. Det kan därför ifrågasällas om det behövs ettspeciellt avsnitt som behandlar den landstingskommunala indelningen.Länsstyrelsen i menar atl beslämmelserna i första och andrakapitlen om ändringar i indelningen i kommuner resp. landstingskommuner bordesamordnas till elt kapitel. Därigenom skulle man på etl bällre säll markeraindelningslagens anknytning lill den nya kommunallagen i språkligt och lagtekniskthänseende. läns landstingskommun anser däremoi alt förslagel medseparata kapitel innebär en lämplig lösning, efiersom lagen härigenom blir meröverskådlig. Enliglkommilléns förslag skall fråga om ändring i landstingskommunal indelning kunnaväckas av landstingskommun eller medlem av landstingskommun, som skulleberöras av ändringen. Enligl i bör också länsslyrelserna,mol bakgrund av de uppgifter de har enligt bl. a. länsslyrelseinslruklionen, harätt all väcka sådan fråga. läns landstingskommun framhåller atl kommillénsförslag i denna del i prakliken innebär au en enskild person kan väcka fråga omändring i länsindelningen. Del kan därför ifrågasällas om inle också kommunernaborde ges samma möjligheler som enskilda personer i della avseende. Några remissinstanserkommenterar förslagel att inte la in någon allmän beslämmelse omförutsättningarna för ändring i den landslingskommunala indelningen. De konslaterar,liksom kommillén, alt problemel huvudsakligen ligger i landstingsindelningensanknytning till länsindelningen. läns landstingskommun ansluter sig 15 1978/79. 1978/79:157 226 tillkommilléns ståndpunkt i denna fråga ulifrån uppfattningen all i huvudsak sammanäringsgeografiska och kommunikalionsmässiga skäl för länens omfattning och avgränsningkan åberopas från både den statliga förvaltningen och landstingskommunensutgångspunkter. Också läns landstingskommun anser att det inle kan varameningsfullt alt reglera förutsättningarna för landstingskommunalaindelningsändringar så länge sambandet med länsindelningen beslår.Länsstyrelsen I ifrågasäller emellerlid om del är rikiigl au enkommunal indelningslagsliftning saknar beslämmelser på della område och omregeringsformens bestämmelser blir iakttagna. Länsslyrelsen framhållersamtidiglall bristen på bestämmelser i sak inie lorde vålla någon olägenhel. Landslingskommunalaändringar sker nämligen oftast som följdändringar till primärkommunalaindelningsändringar och ändring i länsindelningen av betydelse underställsriksdagen. läns landstingskommun delar inle kommilléns uppfattning pädenna punkl. Enligt landstingskommunen skulle införandet av en allmän regel om förutsätlningarnaför ändring i indelningen i landstingskommuner molsvarande den som föreslagilsför kommuner innebära en konsekvent reglering av denna fråga. Landstingsförbundetutvecklar några principiella synpunkler på den landstingskommunalaindelningens anknytning lill länsindelningen. Förbundel framhålleratt kommitténsförslag innebäratt endast det tekniska indelningsförfarandet blir lagregleral,men inle den för indelningen i landstingskommuner besiämmande indelningen ilän. är otillfredsslällande bl.