prop · G203159 · 1978-12-31 00:00:00 — En sådan ordning bör enligt promemorian tillämpas även närarbetstagarorganisation har tolkningsföreträde såvitt gäller rätten till denledighet som inte avser föreningsuppdrag. vill pådet bestämdaste avvisa denna form av turordning. Det vore enligt förbundet enorimlig situation om de fackliga organisationerna blev tvungna att rätta sinverksamhet efter en turordning. Frågan om de olika ledigheterna bör enligtförbundet kunna lösas genom överenskommelse och planering. LO vill liksomkommunalarbetareförbundet avvisa vad man kallar en av staten på angivet sättbestämd turordning och säger sig inte kunna acceptera att lagen utformas så,att den begränsar annat behov av ledighet för arbetstagare. Det reella behovetav ledighet för medverkan i skolan avgörs primärt av skolans efterfrågan.Möjligheterna att ute på arbeisplatsema tillgodose denna efterfrågan måsteenligt LO bedömas av den fackliga organisationen i förhållande till andraledigheter enligt bl. a. förtroendemannalagen och studieledighetslagen. TCOmenar att det finns viss risk för att lagen 1978/79:159 60 skulleinverka menligt på rätt till ledighet enligt redan befintliga lagar, nämligen förtroendemannalagenoch studieledighetslagen. Det är enligt organisationen angeläget att den nyalagen inte ges en sådan utformning, att den kan inkräkta på de rättigheter tillledighet som föreskrivs i andra lagar. TCO förordar därför att lagförslaget sesöver i detta avseende. TCOförordar också att arbetstagarorganisation ges tolkningsföreträde även vadavser denna lag. CUF,Förbundet unga m. fl. förordar att lagen kompletteras med regler om rätt förarbetstagaren att återgå i arbete om föreningsmedverkan inställs. Enligtpromemorians förslag krävs inte viss genomgången utbildning e. d. för att rätttill ledighet skall föreligga. SAF, Svensk industri förening och MUF förordaratt det uppställs ett sådant krav. SAF understryker vikten av altföreningsmedverkan i skolan genomförs på ett kompetent sätt och menar attenbart medlemskap inle är tillräcklig garanti för detta. Föreningenrekommenderar att behörighetskrav formuleras för dem som skall delta iskolarbetet. anser det önskvärt att lagen tillförsbestämmelser om att arbetstagaren för arbetsgivaren bör kunna uppvisa vissdokumenterad erfarenhet av det slags verksamhet som uppdraget avser. MUFuttalar att det torde föreligga en uppenbar risk för missbmk av lagen tillskada för dess syfte, om det inte krävs någon utbildning, alternativt ställningeller aktivitetsgrad i organisationen. Örebroläns landstingskommun anser det vara angeläget att handle-damtbildning bedrivsinom föreningarna men delar uppfattningen i promemorian att genomgången handledamtbildninginte skall vara något krav för att ledighet för föreningsarbete i skolan skallbeviljas. Det kanske viktigaste i föreningarnas medverkan i skolan är enligtlandstingskommunen den inspiration och det engagemang som bibringas eleverna.Detta kan ske även med bristfälligt pedagogiskt utbildade ledare.Riksidrotisförbimdet framhåller att idrottsrörelsen planerar att göra en storutbildningssatsning för att få fram fler idrottsledaresom skall kunna medverka. framhåller att korporationsidrottsrörelsenarbetar utan individuella medlemskap. Samtliga personer som ingår i enkorporation som är ansluten till Rikskorpen kan sägas tillhörakorporationsidrottsrörelsen. Förbundet anser därför att kravet på medlemskapbör omformuleras eller förtydligas, så att det klarare framgår alt lagen ocksåomfattar dem som tillhör korporationsidrottsrö-relsen. LO m.fl. anser att visst förberedelsearbete måste omfattas av rätten till ledighet. SAFmenar att den skadeståndsskyldighet för arbetstagare som kan följa av allmännarättsgrundsatser för avtalsbrott i anställningsförhållanden bör komma tilluttryck i en särskild regel i lagen. /SRfinner det otillfredsställande att ledighet enligt lagen inte grundar rätt tillsemesterlön enligt semesterlagen och föreslår att den jristen rättas till genomett tillägg i 17 § semesterlagen. SECOfinner det svårt att f. n. fömtse konsekvenserna av förslaget. Mycket berorenligt organisationen på hur välvilliga arbetsgivarna ställer sig lill ledigheterna.Därför föreslår organisationen att verksamheten utvärderas efter entreårsperiod och att därefter eventuellt nödvändiga, justeringar görs i lagen. 1978/79:159 61 Ipromemorian nämns ingenting om tidpunkten för lagens ikraftträdande. Slalensungdomsråd, CUF och lOGT-NTO har berört denna fråga och föreslår att lagenträder i kraft . 1978/79:159 62 Vissaförfattningsbestämmelser om rätt till ledighet för olika ändamål Lagförslageti promemorian (Ds U 1977: 19) Föreningsmedverkan i skolan (se bilaga 1) skulleinnebära en utbyggnad av nuvarande lagstiftning om rätt för arbetstagare att oberoende av överenskommelse med arbelsgivaren vara ledig från sinanställning för vissa ändamål. Det finns nämligen lagbestämmelser som gerarbetstagare som är ledamot av eller som har kommunaltförtroendeuppdrag rätt till den ledighet som behövs för uppdraget. Indirektfinns också en viss rätt till ledighet genom lagstiftningen om förbud motuppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m. Arbetstagare har också under vissa förutsättningaroch med vissa begränsningar i övrigt rätt till ledighet i samband med barnsfödelse eller adoption och för vård av barn (föräldraledighet), ledighet fördeltagande i svenskundervisning för invandrare, ledighet för fackligt uppdragoch för uppgifter som skyddsombud samt ledighet för utbildning (studieledighet). Beträffandelagstiftningen om föräldraledighet, ledighet för fackligt uppdrag ochstudieledighet kan här nämnas följande. Lagen(1978: 410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. innebär bl. a. atten arbetstagare som förälder har rätt att för vård av barn dels vara helt ledigfrån anställningen till dess barnet har uppnått ett och ,dels förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid till dessbarnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet haravslutat det första skolåret. Uiöver vad som följer av denna bestämmelseföreligger rätt till ledighet bl. a. under tid då arbetstagaren uppbärföräldrapenning för tillfällig vård av barn. Somvillkor för rätt till ledighet enligt den förstnämnda bestämmelsen gäller attarbetstagaren vid ledighetens början har varil anställd hos arbetsgivarenantingen eller sammanlagt under desenaste två åren. Arbetstagaresom vill utnyttja sin rätt till ledighet skall enligt huvudregeln anmäla dettatill arbetsgivaren före ledighetens början eller, om detlainte kan ske, . Annanledighet än ledighet för tillfällig vård av barn får delas upp på högst tvåperioder för varje kalenderår. Ledighetskall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning avarbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skalldock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om inte särskildaskäl föranleder annat. Arbetsgivarenskall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning under dagenoch andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation inle har ägt rum. 1978/79:159 63 överenskommelseinte uppnås, bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor, i den mån inte annat haravtalats. Arbetsgivaren får dock inte utan arbetstagarens samtycke förläggaledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Arbetstagarefår avbryta påbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som föreledigheten. Om arbetstagaren vill utnyttja den rätten, skall arbetsgivarenunderrättas möjligt. Har ledigheten varit avsedd att pågå en månadeller mer, är arbetsgivaren dock inte skyldig att låta arbetstagaren återgå iarbete tidigare än efter det att arbetsgivaren har mottagitunderrättelsen. Ilagen finns också bestämmelser om anställningsskydd och om skadeståndsskyldighetför arbetsgivare som bryter mot lagen. Avtalsom innebär att arbetstagares rättigheter enligt lagen upphävs eller inskränksär ogiltigt i den delen. Vissa undantag från denna regel om lagens tvingandekaraktär finns dock. Genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutitseller godkänts av organisation på förbundsnivå får avvikelse göras från lagensbestämmelser om arbetstagares anmälan om tilltänkt ledighet och underrättelseföre återgång i arbete. Dessutom får den närmare tillämpningen av lagens reglerom bl. a. ledighetens förläggning bestämmas genom kollektivavtal som tillkommitpå nämnda sätt. Lagen(1974: 358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen gällerarbetstagare som har utsetts av lokal arbetstagarorganisation att som fackligförtroendeman företräda de anställda i frågor som rör förhållandet tillarbetsgivaren eller andra med facklig verksamhet sammanhängande frågor. Enligtlagen har facklig förtroendeman rätt till den ledighet som fordras för detfackliga uppdraget. Ledigheten får dock inte ha större omfattning än som ärskäligt med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen. Ledigheten får inteförläggas så, att den medför betydande hinder för arbetets behöriga gång.Ledighetens omfattning och förläggning bestäms efter överläggning mellanarbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen. Iprincip är lagen tvingande till förtroendemannens förmån, men avvikelser frånbl. a. nu nämnda bestämmelser får göras med stöd av kollektivavtal som påarbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation på förbundsnivå. Uppkommertvist om tillämpning av lagens regler om ledighet eller av kollektivavtalsbestämmelsesom har trätt i stället för sådan regel, gäller den lokalaarbetstagarorganisationens mening om lagens eller kollektivavtalets rättainnebörd intill dess tvisten har slutligt prövats Avlagens övriga bestämmelser kan här nämnas regler om skadeståndsskyldighet förarbetsgivare som har åsidosatt sina förpliktelser 1978/79:159 64 enligtlagen eller enligt kollektivavtalsbestämmelse som har trätt i lagens ställesamt regler om skadeståndsskyldighet för arbetstagarorganisation bl. a. om denhar föranlett felaktig tillämpning av lagen eller av kollektivavtal som harträtt i lagens ställe, fastän den har insett eller uppenbarligen borde hainsett felaktigheten. Enarbetstagare som vill undergå utbildning har rätt till behövlig ledighet frånsin anställning enligt lagen (1974: 981) om arbetstagares rätt till ledighetför utbildning. Rätttill ledighet tillkommer arbetstagare som vid ledighetens början har varitanställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt minst tolvmånader . Om utbildningen avser fackliga frågor,ställs dock inte något krav på viss anställningstid. Arbetsgivarenhar rätt att skjuta på en studieledighet till senare tid än arbetstagaren harbegärt. För sådana fall finns särskilda bestänmiel-ser om skyldighet för arbesgivarenatt underrätta arbetstagaren och den berörda lokala kollektivavtalsbärandearbetstagarorganisationen, rätt för denna organisation att påkalla överläggningmed arbetsgivaren samt krav på samtycke av organisationen, om arbetsgivarenvill ha längre frist än eller, när det rör sig om ledighet som sammanlagtmotsvarar högst en arbetsvecka eller ledighet för utbildning i fackliga frågor,längre frist än . Hararbetstagaren inte fått påbörja sin ledighet eller, när ledighetensammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka, kan han påkalladomstolsprövning. Vid sådan prövning skall skälig hänsyn tas såväl tillarbetstagarens önskemål som till intresset av att verksamheten hosarbetsgivaren kan fortgå utan allvarlig störning. Kan flera arbetstagare inteberedas ledighet , gäller prioritetsregler som tillämpas inom varjekollektivavtalsområde för sig och som ger företräde åt facklig utbildning ochutbildning av den som har bristfällig skolunderbyggnad. Lageninnehåller också regler om rätt för arbetstagare som avbryter sin utbildningatt återgå i arbete och bestämmelser om anställningsskydd. Iprincip är lagen tvingande till arbetstagarens förmån, men avvikelser frånåtskilliga av dess bestämmelser får göras med stöd av kollek tivavtal som påarbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation på förbundsnivå. Lageninnehåller bestämmelser om tolkningsföreträde för arbetstagarorganisation vidtvist om tillämpning av lagen eller av kollektivavtalsbestämmelse som harträtt i lagens ställe. Utan hinder av bestämmelserna om tolkningsföreträde kandomstol meddela förordnande i tvistefrågan intill dess tvisten har slutligtprövats. Ilagen finns beslämmelser om skadeståndsskyldighet för arbetsgivare somåsidosätter sina förpliktelser enligt lagen eller kollektivavtal som ersätterlagen samt för arbetstagarorganisation som vid utnyttjande avtolkningsföreträde har föranlett felaktig tillämpning av lagen eller avkollektivavtal i lagens ställe, fastän organisationen har insett elleruppenbarligen borde ha insett felaktigheten. 1978/79:159 65 Propositionen ................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ ... 1 Lagförslag .......................................................... ... 2 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .. 4 1 Inledning ........................................................ ... 4 2 Allmärma överväganden...................................... ... 5 2.1 Principiella synpunkter.................................... ... 5 2.2 Lagens tillämpningsområde.............................. .. 10 2.3 Ledighetens omfattning.................................. .. 12 2.4 Uttag av ledighet.......................................... .. 14 2.5 Lagens karaktär............................................ 17 2.6 Förhållandet till ledigheter avannat slag............ . 17 2.7 Vissa andra frågor......................................... .. 18 3 Upprättat lagförslag........................................... .. 19 4 Specialmotivering ............................................. .. 19 5 Hemställan .................................................... .. 30 6 Beslut............................................................. .. 30 1 Promemorian .................................................. .. 31 2 Sammanställning avremissyttranden..................... .. 53 3 Vissa författningsbestämmelserom rätt till ledighet för olika ändamål 62