prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Delpensionen omprövas därefter på så sätt försl enligt de allmänna reglerna räknar fram av skillnaden mellan denförsäkrades inkomster före resp. efier den ytterligare arbeisminskningen. Detlabelopp läggs sedan samman med redan utgående delpension, räknad i aktuelltbasbelopp för ändringsmånaden, varefter det totala pensionsbeloppet värdesäkrasgenom anknyining lill del basbeloppet. Gäller det i stället en ökning avdeltidsarbetet, förfar man på motsvarande sätt och sänker pensionen. Vidomprövning av delpension måste den försäkrade fortfarande uppfylla de allmännakraven på i genomsnitt minst 17 limmars deltidsarbete resp. arbeisminskningmed minsl i förhållande till Prop.1978/79:69 24 Den som uppbär delpension för dock i princip behålla pensionen om hanmister sitt deltidsarbete genom alt bli arbetslös. Frånfall med arbetstidsökning skall man enligt lagförarbetena skilja fall där deliidslönenhöjs av olika skäl, t. ex. enligi sedvanligt löneavtal eller på grund av den anslälldessärskilda kvalifikationer. Delta skall nämligen inteföranleda omprövning av utgående delpension. Liksomandra socialförsäkringar finansieras delpensionsförsäkringen genom kollektiva avgifierfrån arbetsgivarna (7 §). Arbetsgivaravgiften las f n. ul med 0,25 96 avårslönerna. Avgifi betalas även för uppdragsersätining. I övrigt gäller sammaavgifts- och uppbördsregler som för bl. a. arbetsgivaravgiften lill denallmänna sjukförsäkringen. Arbetsgivaravgifternaförs lill en särskild fond, som förvallas av . Fondenuppgick vid början till 87 milj. kr. och vid början till 84milj. slut har beräknatett fondunderskotl på 61 milj. kr. vid oförändrat avgiftsuttag. 2.8 Antaletdelpensionärer m. m. Undertiden t. o. m. , dvs. 27 månader efter delpensions-reformen, hadetotalt 56 700 pensionsansökningar kommii in till försäkringskassorna. efter reformen gjordes i genomsnitt 550 ansökningar , , 4(K) iredje halvåret och 390 i veckanfjärde halvåret. Ijuli1976 utbetalades ca 3 050 delpensioner, 18 050 i januari 1977,25 570 i juli1977, 33 420 och 37 850 . Antaletnybeviljade delpensioner har varierat kraftigt från månad lill månad, särskiltunder reformens första år. Antalet personer som minskade sin arbetstid ochbörjade uppbära pension under liden närmast efter reformen och under januari1977 var stort. Antalet uppgick då lill drygt 3 000 , mot t. ex. ca 1000 och . I genomsnitt liggerantalet på nära I 600 nya delpensionärer . Endasti ett fåtal fall () har ansökan om delpension avslagits. I ungefärhälften av de fallen hade sökanden inte uppfyllt kravet med ATP-gmndandeinkomst av anställning fr. o. m. Antaletupphörda delpensioner har successivt ökat. T. o. m. hade 9 447pensionsfall avslutats. har antalet uppgått lillgenomsnittligt ca 700 . De vanligaste orsakerna har varil normalålderspensionering (64 96), förtidspensionering eller förlida Prop.1978/79:69 25 uttagav ålderspension () och avslutat förvärvsarbete i andra fall (11 96). Detotala pensionsbeloppen uppgick lill 3,7 milj. kr. ijuli 1976 och till 59,6 milj.kr. Medelpensionsbeloppet har stigit och 14 472 lill I 491 resp. . Uuryckt i basbelopphar årsbeloppet stigit från 1,39 till 1,42. Här följerocksåen tablå som visar hurdelpensionsiagarna fördelade sig efterpensionsnivå. 0,51-1,00 1,01-1,50 1,51-2,00 2,01-3,00 Deskillnader mellan mäns och kvinnors pensioner som framgår av tabellen hängerbl. a. samman med att männens genomsnittliga arbetslidsminskning var större.Ca 99 96 av männen hade heltidsarbete före delpensioneringen och ca 90 96 hadegått ned lill halvtidsarbete. Molsvarande andelar för kvinnoma utgjorde 85resp. 3Riksförsäkringsverkets rapport med förslag Irapporten (Ds S 1977:9) Översyn av delpensionsförsäkringen redovisarriksförsäkringsverket erfarenheterna av försäkringen ochföreslår vissa justeringar i nuvarande regler för anställda. Vidare föreslår verkeiall även egna företagare och uppdragstagare skall få rält lill delpension fr.o.m.år 1979. 3.1Erfarenheter av arbetstagarnas del pensionsförsäkring Riksförsäkringsverketulgår från alt ca 200 OfX) personer skulle kunna bli berättigade lilldelpension enligt nuvarande regler om delpensionsförsäkring. Verkethar gjort vissa enkätundersökningar beträffande anställda i olika yrken,inkomstklasser, arbetstider och geografiska områden. Undersökningarna avserdels personer som före reformen avsåg att söka delpension inom ' För var basbeloppet . Prop.1978/79:69 26 tvåår, dels personer som en år efter reformen faktiskt uppbar delpension. Avundersökningarna framgår bl. a. alt såväl intresse som utnyttjande varierarmellan olika yrkesområden. Utnytijandet är t. ex. särskilt högt bland kvinnor ikameralt, koniorslekniskt och kommersiellt arbeie samt bland män i lantbruks-.skogs-,fiskeri-och tillverkningsarbete. Motsatt förhållande,dvs. ett lågt utnyttjande,gäller allmänt för administrativt arbete, transport- och kommunikaiionsarbete, beiräffandemän i natur- eller samhällsvetenskapligt, humanistiskt och kommersiellt arbeiesamt beträffande kvinnor i servicearbeie. Del loialaantalet personer som vid undersökningen avsåg atl söka delpension utgjordeknappt 25 96 av dem som kunde bli berättigade lill pension, och uinyltjandegradenlåg vid totalt 12,5 96. Del framgick vidare att den högsta uinyltjandegradenfanns i inkomstklassen mellan . och 7,5 basbelopp. De förhållandevisminsta andelarna delpen-sionslagare återfanns i de lägsta och högsiainkomstklasserna. Iföljande tablå anges hur delpensionstagarna fördelade sig efter fastställdsjukpenninggrundande inkomst (SGI) före och efier arbetstidsminskningen (/II). SGI före nedtrappning. 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. Ifråga om arbetstid före arbeisminskningen förhöll det sig bl. a. så att dengenomsnittliga andelen personer som var intresserade av atl söka delpension Slegmed ökande veckoarbetslid. Den faktiska uinyltjandegraden var däremotpåfallande låg bland dem som arbetade mer än 40 limmar. Följandetablå visar hur delpensionstagare fördelade sig efter veckoarbetstidi deltidsarbetet (96). Prop.1978/79:69 27 Ienkätundersökningen har man också studerat iniresse och uinyiijan-degrad inomolika geografiska områden. En sior andel delpensionstagare i relation lillandelen intresserade återfinns bland kvinnor i och samtbland män i norra , Uinyltjandegraden är däremot relativt låg iStockholm, mellersta och övre samt bland kvinnor i östra bland män i och på och . I riksförsäkringsverkelsutredningsrapport redovisas vidare vissa studier av delpensioneringensgenomförande och konsekvenser på arbetsplatserna. Studien har gjorts för april1977 inom ramen för ett forskningsprojekt i samarbete med sociologiskainstitutionen vid . Det gäller 28 olika företag.Undersökningen ulgör en serie fallstudier och urvalet är inte slumpmässigt. Härbör emellertid ändå nämnas all i de undersökta företagen har endast treansökningar om deltidsarbete avslagits. Man anses dock kunna räkna med attvissa intresserade i stället har avråiis från all ansöka om delpension.Företrädare för fackliga organisationer har t. ex. uppgetl all de ibland haravrått anställda som annars skulle få mycket låg ATP. Ansökan har ibland ocksåavvisats i ell förberedande siadium men senare lett lill positiva förhandlingarmellan företagsledningen och fackföreningen. Riksförsäkringsverketsrapport innehåller slutligen även viss redovisning av rällslillämpningen inomdelpensionsförsäkringen. 3.2Anslutning av egenföretagare fill delpensionsförsäkringen Riksförsäkringsverketföreslåratt delpensionsförsäkringen fr. o. m. skali omfatta även egnaföretagare. Förslaget beräknas kunna gälla ca 35 000 personer. Verkei erinrar om atlförsäkringens nuvarande regler förutsätter au man kan exaki faslställa denförsäkrades arbetstid, all man med rimlig grad av tillföriitiighet kan förutseinkomsten efier övergången lill deltidsarbete och alt del föreligger ett direklsamband mellan arbetstid och inkomsi. För fiertalet företagare anses arbetsförhållandenainte molsvara dessa förutsättningar. Verket finner det därför inte möjligl attegenföretagarna ansluts lill delpensionsförsäkringen på samma villkor somgäller för anställda. Verkei understryker också au de problem som sammanhängermed en rätt lill delpension för företagare är betydande. Sociala skäl anses åandra sidan tala för en anslutning. Verkei har därvid kommit fram lill au ansluiningenmåsle ske med stor försiktighet. Om delpensionsförsäkringenutvidgas lill egna företagare, bör enligt ävenuppdragstagare anslutas till försäkringen. Därigenom skulle i princip alltförvärvsarbete kunna ge rält lill delpension. Den som bedriver rörelse ellerbrukar jordbruksfastighet och som därvid har anmält undantagande från ATP skalldock inte vara försäkrad beiräffande 1978/79:69 28 Motbakgrund av atl det anses i allmänhet förenat med stora svårigheter alt exakt faslställaen företagares arbetstid är del enligt mening inte möjliglatl införa ett regelsystem som ger företagare rält till delpension på grundvalav en så differentierad arbetstidsminskning som de nuvarande reglema föranställda skulle leda till. Verket föreslår därför att försäkrad som efterövergång lill deltidsarbete driver rörelse ges rätt lill delpension om han harminskal sin arbetstid med minsl hälften. En ytteriigare förutsättning skallliksom för anställda vara att han efter övergången lill deltidsarbete utförförvärvsarbete minst i genomsnitt. För rätt lill delpensionskall krävas att förelagaren kan styrka övergången lill deltidsarbete. Försäkradsom efier arbetstidsminskningen har deltidsarbete både som anslälld och somegen företagare skall enligt förslaget helt behandlas som egenföretagare. Densom har deltidsarbete uteslutande som arbetstagare föreslås däremot ha samma möjlighellill fingraderad arbetslidsminskning som finns enligt nuvarande bestämmelser. Dellainnebär all arbetstidsminskningen skall uppgå lill i genomsnitt fem limmar iveckan och an dellidsarbele efier minskningen skall ulföras minsl 17 limmar pervecka. Med hänsyn lill all del huvudsakligen är fråga om arbeisiagare för vilkaarbetstiden är reglerad genom den allmänna arbetstidslagen eller kollektivavtalföreslås vidare atl den försäkrades arbetstid efier arbetstidsminskningen skallunderstiga arbetstiden i normalt heltidsarbete inom hans yrke med minsl femlimmar . Bestämmelsen ersätter en liknande regel som f n. finnsinlagen i anvisningar. Försäkradsom efier arbetstidsminskningen arbetar som rörelseidkare måsle enligtutredningsförslaget utföra deltidsarbetet kontinuerligt . Längreuppehåll i verksamheien, t. ex. , skall i princip medföra all arbelelinte anses delpensionsgrundande. För den som är arbetstagare skalldeltidsarbetet anordnas så all den genomsnittliga veckoarbetstiden, beräknadmed hänsyn lill förhållandena om högsl , molsvararden lill grund för delpensionen fastställda veckoarbetstiden i deltidsarbetet.Om särskilda arbetsförhållanden föranleder det, skall dock undantag från densistnämnda bestämmelsen kunna medges, t. ex. för sjömän. Verkeiföreslår alt underlaget för delpension till egenföretagare beräknas enligtföljande. Inkomsien före arbetstidsminskningen bestäms i principefter genomsnitielav den försäkrades ATP-poäng för de fem kalenderåren närmasi före övergången lilldellidsarbele. genomsniii multipliceras med aktuellt basbelopp. Inormalfallet anses företagarens inkomst efter övergången lill deltidsarbeteutgöra hälften av den beräknade genomsnittsinkomsten. Om del emellertid kananses utrett alt hans deltidsinkomsl komnier atl översliga denna schablon, görspensionsberäkningen i stället med uigångspunki i den fakiiska deliidsinkomsten. Prop.1978/79:69 29 Desom arbetar i uppdrag för annans räkning föreslås bli jämställda med arbetstagareinom delpensionsförsäkringen. En anslälld företagsledare i ett s. k. fåmansakliebolagoch honom närstående personer som är arbetstagare hos bolaget föreslås däremotmed hänsyn lill sina arbetsförhållanden bli jämställda med egenföretagare ifortsättningen. Den aktuella personkretsen bestäms genom en hänvisning lill 35§ 1 a mom. kommunalskattelagen (1928:370). Uppdragstagareantas i många läll kunna förete behövligt pensionsintyg från uppdragsgivaren. fall della inte är möjligt bör del enligt i förstahand åligga uppdragstagaren själv att förete annan lämplig utredning. När detgäller uppdragstagare föreslås vidare i vissa fall få användasig av schtibloncr lör beräkning av arbetstid enligt anvisningar somriksförsäkringsverket utfärdar. Föratten egenföretagare skall kunna få delpension måste han enligt verket själv påövertygande sätt styrka övergången till dellidsarbele. Bevisbördan i fråga omarbetsinsats före och efter minskningen skall således åvila den försäkrade. Delanses därvid nödvändigt atl införa en mer omfattande uppgifisplikl förföretagare än som gäller för anställda. Egenföretagaren föreslås nämligen ocksåfö lämna uppgifter som kan ligga lill grund för bedömningen av verksamhetensomfattning före och efter övergången lill deltidsarbete. Som exempel på dylikaomständigheter anges förelagels omsättning och antal anställda. Vidare bör hanenligt ange hur arbetstidsminskningen genomförs. ex. sälja eller eljesl lägga ned viss del av verksamheien. Om verksamhetens omfallninginte minskar vid nedlrappningen, bör han ange på vilkel sätt hans minskade arbetsinsatskompenseras, t. ex. genom annan arbetskraft. Verket anser att den försäkradesuppgifter bör kunna bestyrkas genom intyg av revisor, om sådan finns iföretaget. Sköts företagets redovisning i stället av en bokförare med gottrenommé, bör intyg från denne kunna accepteras. I andra fall bör denförsäkrades uppgifter kunna bestyrkas genom intyg av t. ex. företagarorganisationeller personer i föriroendeslällning. Verkei avser au efter samråd med centralapensionsdelegaiionen utfärda anvisningar som närmare reglerar dessa frågor. Vissagrundläggande pensionsregler som f n. återfinns i riksförsäkringsverkelsanvisningar bör enligt verkels mening med vissa ändringar las in i lagen omdelpensionsförsäkring. Lagenföreslås sålunda bli kompletterad bl. a. med en beslämmelse an arbetstidsminskningenskall ha skett tidigast under den månad då den försäkrade har fyllt förall kunna ge rätt till del pension. Vidare bör i lagen införas regeln attbedömningen av den försäkrades normala arbetstid före arbetstidsminskningenskall göras med hänsyn till förhållandena under en 1978/79:69 30 tidsperiodsom motsvarar det s. k. arbetsvillkorets ramlid av . Närman fastställer en arbetstagares inkomstbortfall görs jämförelse med densjukpenninggrundande inkomsi som gäller för honom före resp. efter arbetstidsminskningen.Riksförsäkringsverket föreslår därvid alt inkomsten före nedlrappningen vidpensionsberäkningen får fastställas ulan lillämpning av den s. k. 30-dagarsregelsom normalt gäller i fråga om ändring av sjukpenninggrundande inkomsi.Därigenom kan dels vid beslul om delpension tas hänsyn lill inkomständring somsker före arbetstidsminskningen, dels göras omprövning avdelpension enligt verkels anvisningar om arbetstidsminskningen har skett under lidför vilken lönen senare ändras genom relroaklivi verkande avtal. Omprövningavses dock inte ske om den leder lill en minskning av delpensionen, vilkel bl.a. skulle kunna bli fallet om inkomsien före arbeisminskningen låg över ellermycket nära inkomsigränsen 7,5 basbelopp. Ifråga om pensionsberäkning avser också att slopa den s.k. volymregeln i sina anvisningar (jfr avsnitt 2.4). 3.4Beslutande och omprövning av pension Riksförsäkringsverketerinrarom att förekommande avslag på ansökan om delpension måste beslutas avpensionsdelegation i . Sådan prövning kan även ske i andrafall, t. ex. om den sökande begär del eller om den handläggande tjänstemannenanser bedömningen tveksam. mening är det inte motiverat atl lill pensionsdelegaiion hänskjutaansökningar som måsle avslås på grund av lätt konstaterbara fakta, t. ex. altålders- eller ATP-villkoren inte är uppfyllda. föreslårdärför all verket bemyndigas föreskriva all vissa sådana ärenden kan avgöras avtjänsteman. Verket anser vidare all bifallsärenden i ökad omfattning bör prövasi delegation. Verket avser atl utfärda kompletterande anvisningar även i dennafråga. Liksomtidigare skall fastställd delpension kunna omprövas vid ändrade arbetsförhållanden.I fråga om anställda anför bl. a. alt tillfälligaavvikelser som inte överstiger i genomsnitt bör kunna lämnasutan beaktande. Är avvikelsen större skall den däremot liksom enligt nuvaranderegler utjämnas . Om avvikelsen innebär en stadigvarande ändring avarbetstiden, skall pensionen omprövas. Dessa frågor avses liksom f n. blireglerade i verkets anvisningar. 1 anvisningarna kommer också att i enlighetmed nuvarande regler tas in bestämmelser om hur ändrade inkomstförhållandenskall bedömas, liksom nya regler beträffande företagares arbets- ochinkomstförhållanden. 1978/79:69 31 Riksförsäkringsverketföreslår atl de nya reglerna skall triida i kraft den . Vissabestämmelser föreslogs dock träda i kraft tidigare. Verketföreslår atl utvidgningen av dclpensionsförsäkringen lill egna företagarefinansieras genom egenavgifier som skall beräknas på samma underlag somföretagarnas avgifier till sjukförsäkringen, dvs. i princip på nelloiniäkien avrörelsen. Egenavgifien föreslås bli debiterad efter samma utiagsproccnt somarbetsgivaravgiften till dclpensionsförsäkringen. Denallmänna utvecklingen av delpensioneringen tyder enligt riksförsäkringsverketpå att ett fondunderskotl uppstår vid oförändrat avgiftsuttag. Underskottetberäknas i utredningsrapporten bli 61 milj. kr. Verket(majoriteten) föreslår därför all avgiften höjs frän nuvarande 0,25 till 0,45 "ii av avgiftsunderlaget. Motdetta förslag reserverar sig SAF:s representant i verkets styrelse. 4.1Anslutning av egenföretagare till delpensionsförsäkringen Riksförsäkringsverketsförslag alt delpensionsförsäkringen skall omfatta även egenföretagare ochuppdragstagare hälsas med tillfredsställelse av Lantbrukarnas riksförbund.Svenska företagares riksförbund. hantverks- och indusiriorganisalion.Sveriges köpmannaförbund och . Förslagetblir också tillstyrkt eller lämnal ulan erinran av bl. a. siaiens avialsverk. , Pensionärernas riksorganisaiion. Försäkringsdomstolenförutser betydande lillämpningssvårigheter när en försäkring som bygger påkontrollerad arbetstid och avtalad lön skall utvidgas lill företagare m. fi.för vilka arbetstider i vissa fall inte kan mätas. Förvärvsinkomsterna ulgörs isjälva verkei av deklarerade nettoinkomster, som bestäms mera avbokföringen än av de faktiska inkomstförhållandena. Domstolen känner därförtvekan inför den föreslagna utvidgningen men finner sig dock av rättviseskäloch under förutsäitning av solidarisk finansiering kunna tillstyrka förslaget,om man vid lagstiftningen kan bringa klarhet i de frågor som domstolen lar uppi sill remissyttrande. Liknande synpunkier och reservationer lämnas av LO. TCOanser kontroll-svårigheterna vara så stora atl egenföretagarna frånrättvisesynpunkt måste uigöra ett eget premiekollektiv om de skall omfattas avdelpensionslagen. Betydande lillämpningssvårigheter förutses även av andra remissinsianser,bl. a. av försäkringsinspekiionen och Försäkringskasseförbundei. 1978/79:69 32 förklararsig dessulom avstå från alt ta ställning i själva ansluiningsfrå-gan. ,som i princip tillstyrker en ulsiräckning av försäkringen, anser altutformningen av egenförelagarnas delpensionssystem bör övervägas närmare.Verket skisserar därvid en modell som bygger på principerna för s. k. förtidauttag av ålderspension och menar att en sådan lösning bör prövas och vägasframför allt mot de betydande svårigheter all kontrollera egenförelagarnasinkomster och arbetstider som anses förenade med riksförsäkringsverketsförslag. Liknande tankar förs fram av . ÄvenS/lf erinrar om egenförelagarnas speciella arbetsförhållanden och de problemsom uppstår vid en delpensionering. SAF har i och för sig intet att invända moten utsträckning av försäkringen men anser att frågan behöver uiredasytterligare. Föreningen framhåller all del för vissa fria yrkesutövare tordebli helt omöjligt alt förebringa behövlig bevisning och att det därför finnsrisk all reformen kommer atl uppfattas som en chimär. Det finns också grupperav företagare för vilka den föreslagna delpensionen anses passa myckel dåligt, l.ex. sådana som har stora fasta kostnader i rörelsen. SAFframhåller också alt det i stället för all diskutera en vidgning av delpensioneringenskulle ha mera realism över sig atl diskutera åtgärder som på sikl begränsarkostnadsutvecklingen inom pensionssystemet. I fråga om dagens mångadelpensionärer erinrar föreningen vidare att nuvarande marginalskatter innebär atldeltidsarbete jämte delpension normalt ger nära nog samma inkomsi efter skattsom heltidsarbete. Det finns därför knappast någon ekonomisk stimulans attfortsätta med heltidsarbete fram till . En annan faktor sägs varaall arbetsgivarna under de senaste årens svaga konjunkturer har seltdelpensioneringen som en möjlighet atl begränsa arbetsstyrkan. Det finns enligtSAF anledning alt känna oro inför denna utveckling. Liknande uttalanden görs avSvensk industriförening och Svenska försäkringsbolags riksförbund.Arbetsmarknadsstyrelsen anser det däremot ur arbetsmarknadspolitisk synpunki vikliglalt man kan finna former för en kombination mellan deltidsarbete och delpensionför fier grupper än som f n. har rätt lill det. 4.2Särbestämmelser för egenföretagare m. m. Försäkringsdomsiolendelar i likhet med LO riksförsäkringsverkels uppfattning atl egenföretagareinte kan anslutas till delpensionsförsäkringen pä samma villkor som gäller föranställda. Med hänvisning lill vad de båda remissinsianserna har anfört iföregående avsniii om företagamas arbetsförhållanden stryker de under verkets ullalandeatl anslutningen bör ske med försiktighet. finner det frånprincipiell synpunki önskvärt all enhetliga regler får gälla så långt del är möjligl.I vart fall bör alla företagare behandlas lika oavsett företagsform. 1978/79:69 33 , och instämmer i verkels åsikt om behovet av särbestämmelseroch de fyra senare remissinstanserna finner de föreslagna reglerna i stort settväl avvägda. Sådana positiva omdömen lämnas också av Lanibrukarnas riksjörbund,hantverks- och industriorganisalion och köpmannaförbund.Industriorganisationen anför vidare atl specialreglerna bör bygga på molsvarandeprinciper inom arbetslöshetsförsäkringen. tillägger att detknappast torde vara möjligt att på förhand beräkna den fulla effekten avförslagen men att de i princip ändå bör godkännas. Förbundet anser del därvidangeläget alt ändringar snabbi kan göras om del visar sig all reformen inte fåravsedd effeki. 4.2.1 VUlkor för försäkring I fråga om arbetsvillkor och villkor om tio poängår ochgällande försäkring för ATP instämmer bl. a. i förslaget.Företagarorganisationerna kritiserar emellertid det förordade sambandet medATP. Lanibrukarnas riksjörbund kan t. ex. inte finna något avgörande argument förattfrån delpensioneringen utesluta egenföretagare som har anmält undantagande frånATP. och Indusiriorganisalion är kritiska. Hanlverksorga-nisaiionenanser all borde ha undersökt möjligheterna atl ta medäven denna företagargrupp, och industriföreningen vill ha en snabb uiredninghuruvida någon form av dispenssyslem kan införas. Vad gäller villkoret om tio poängår inom ATP kan inte acceptera all della skall diskvalificera dem som lidigare harhaft undantagande från ATP. Förbundet vill därför införa en övergångsregel somäven lar hänsyn lill år då s. k. undanlagandepoäng har beräknats för egenföretagaren.Även och hanl-verks- och indusiriorganisalionavvisar förslaget beiräffande dem som lidigare har återkallat ell undantagandeeller som med slöd av en av organisationerna föreslagen övergångsregel ireformen återinträder inom exempelvis tre eller . Hantverksorganisalionenbegär också atl ges i uppdrag all snabbt uireda hurreformen med hjälp av schablonregler även kan få omfatia egenföretagares makesom hjälper lill i rörelsen.