prop · G203197 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:197 Regeringens proposition om vårdutbildning inom högskolan Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs utifrån en vårdpolitisk grundsynfram förslag om övergripande mål för samtliga vårdutbildningar inom högskolan.Vidare föreslås riktlinjer för en ny samlad studieorganisation förvårdutbildningar inom den . Fem nya allmännautbildningslinjer föreslås, nämligen hälso- och sjukvårdslinjen, hörsdvårdslinjen.medicinska servicelinjen, rehabiliteringslinjen och sociala servicelinjen, Ianslutning till dessa föreslås sju påbyggnadslinjer. De allmänna behörighetsvillkoren för högskoleutbildningföreslås gälla för tillträde till nyssnämnda linjer. Reformerna föreslås bligenomförda den , I propositionen behandlas vidare frågan om en skyndsamutbyggnad av sjukgymnastutbildningen och förslag om försöksverksamhet medintegrerad vårdyrkesutbildning i , Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , ,, . Föredragande: statsrådet omvårdutbildning inom högskolan Enligt beslut (prop. 1975:9, UbU1975:17, rskr 1975:179) om reformering av högskoleutbildningen m. m. skulle medbörjan /78 bl, a, vissa vårdutbildningar inom och vid sidan avgymnasieskolan föras till högskolan, I enlighet härmed fördes den I juli 1977betydande delar av gymnasieskolans vårdutbildningar jämte sjukskö-lerskeutbildningentill högskolan med fortsatt kommunalt huvudmannaskap. Inordnandet i högskolanförbereddes av en särskild beredning inom kallad Vård76, Beredningen utarbetade tillsammans med berörda myndighetersaml personal- och elevorganisationer bl, a, förslag till utbildningsplaneroch exempel på kursplaner. Förslaget utgjorde en första etapp i arbetet på enmera samlad översyn av studieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan.Riksdagen fattade på grundval av detta förslag beslut om ny studieorganisationi denna del (prop, 1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246). Med stöd av regeringens beslul tillkalladejag en kommitté med uppdrag all utreda vissa frågor omvårdutbildningar inom högskolan. Kommittén (U 1977:06) antog benämningenutredningen om översyn av vissa vårdutbildningar i högskolan (Vård 77),Utredningen överiämnade betänkandet (SOU 1978:15)Praktikfrågor-åtgärder i etl kort perspektiv och betänkandet (SOU1978:50) Ny vårdutbildning jämte bilaga (DsU 1978:04) Arbetsfällsbe- Prop.1978/79:197 3 Efter remiss av betänkandet Ny vårdutbildningjämlebilaga har yttranden avgivits av , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) som överlämnat yttranden frän regionstyrelser samt frånuniversitet och högskolor, centrala studieslödsnämnden (CSN),() som överlämnat yttranden från länsskolnämnderna och dekommunala linjenämnderna, (), arbetarskyddsstyrelsen,medicinska forksningsrådet (MER), utredningen om sjukvårdens inre organisation,lärarulbildningsuiredning, studiestödsutredningen,gymnasieutredningen, lärartjänstutredningen, ulredningen om företagshälsovårdenoch den yrkesmedicinska verksamheten, omsorgskom-mittén. ,, Centralorganisationen /SR, (), Landsorga-nisationén (LO), (), (), (). elevers centralorganisation (),för vuxenstuderande. (), (), (), . () ochPensionärernas riksorganisation. Härjämte har inkommit ett stort antal skrifteri ärendet. En sammanfattning av belänkandet och av remissyttrandena bör fogastill protokollet i detta ärende som bilagorna I och 2. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården har varit mycketsnabb . En kraftig utbyggnad har skett somstrukturella och organisatoriska förändringar har genomförts. Resultatet av destora kvantitativa insatser som samhällel gör inom detta område kan belysasmed några siffror. Hälso- och sjukvårdens andel av bruttonationalproduktenuppgår nu lill . Antalet anställda inom hälso- ochsjukvårdssektorn uppgår till drygt 320 000 personer, vilket innebär att var I4:eyrkesverksam person i detta land arbetar inom denna sektor. Hälso-ochsjukvårdskostnaderna uppgår till . Utvecklingen inom hälso- och sjukvården har gjort atlsjukdomar nu kan botas eller lindras i en utsträckning som inte varmöjligt. Lagen (1977:630) om allmän försäkring spelar en slor rollför att alla människor skall kunna utnyttja de möjligheter som hälso- ochsjukvården Prop.1978/79:197 4 Därigenom har den kommit ull indireklutgöra en pÅ-drivundc faktor i utbyggnaden uv hälso- och sjukvärden. Samhälletsåtgärder inom dennu sektor har i allt väsentligt grunduts pä beslut som harhaft ett brett poliliskl slöd. Resullaiet av den kraftiga expansionen uv hiilso-ochsjukvården uigör en omistlig del uv vår välfiird. De omfattande samhällsataganden del här rör sig om hur ocksäslälll oss inför svårbemästrude problem. Den krafligu utbyggnaden hurexempelvis slälll slora krav på uti ell tillräckligt antal personer har en förarbetsuppgifterna avpassud utbildning. En av de avgörande faktorerna bukom expansionenhar också varit en ökad tillgång på utbildud personal. Sumhällel hur därförunder de senaslc årtiondena satt av förhållundevis stora resurser för ull utbildapersonal på skildu nivåer och med olika inriktning. Inom fieru områden böijurdessa ansträngningar nu ge resultat. kan konstateras, atl det päandra områden alltjämt finns en svår brisl på personal med lämplig utbildningfor sina arbetsuppgifter. En viktig orsak till denna brist är atl många som hargenomgått en utbildning efter en tids yrkesverksamhet av olika orsaker väljer atlavstå frän forlsalt sådun. Den utbyggnad av hälso- och sjukvården som jag haruppehållit mig vid har i hög grad syftat lill alt förslärka resurserna försjukvärden och i första hund för den sjukhusanknutna vården. Antalet vårdplatserper invånare är också internationellt sett myckel högt i . Det ekonomiska utrymmet för alt fortsätta ull byggu ul hälso-och sjukvården kommer alt varu begränsat under de närmusle åren om en balanse-rudutveckling av vår ekonomi skall kunnu uppnås. Såväl regering och riksdag somsjukvårdshuvudmännen är ense om ull den hitlillsvarunde utbyggnadstakten måstedämpas. Delta är etl av skälen till uti målel för vårdpolitiken har kommit att förskjuius.Ett annal är en ändrad syn pä hur putienlens vårdbehov bäst tillgodoses. Manlägger ökad vikt vid ull sätta människan i centrum för vårdinsatserna och allanlägga ell helhetsperspektiv pä individen. Ansträngningarna inriktas nu pa all fä lill siänd enändrad slrukuir inom hälso- och sjukvården. Jag syfiar dä pu all den öppnavärden utanför sjukhusen tillsammans med h'mgiidssjukvärden och psykiatrinställs i förgrunden pä ell hell annal säll . 1 ill följd härav puguren omftittande utbyggnad av vårdcenlraler och lokala sjukhem. Det finns vidare en sirävan all i vårdarbetet ge ökadtyngd ät förebyggande insalser och ge del en offensiv hälsopolitisk orientering.En ökad samverkan mellan olika verksamheter - främst mellan hälso- och sjukvårdoch socialvård - är etl vikligl inslag i den pägäende utvecklingen. Som jag haraniyll har utbyggnaden av hälso- och sjukvärdenmöjliggjorts genom all samhället ocksä har ökat utbildningen till olika vårdyrken.Inom gymnasieskolan har vårdlinjen och specialkurserna inom värd-omrädelexpanderat kraftigt. Inom högskolan finns ca 11500 nybörjarplatser inom vårdyrkesutbildning.De studerar på någon av de 20 allmänna 1978/79:197 5 uibildningslinjer och påbyggnadslinjer som faller inomsektorn för utbildning för vårdyrken. De medel som enligl förslag i 1979 årsbudgetproposition kommer att anvisas /80 för denna sektor inomhögskolan uppgår till närmare 450 milj.kr. Medicinsk, odontologisk och farma-ceutiskforskning har också byggts ut mycket kraftigt under ,bl. a. i anslutning till atl kapaciteten för grundutbildningen har vidgats. Demedel som för /80 föreslås anvisade till forskning ochforskarutbildning inom nämnda fakulteter och lill medicinska forskningsrådetuppgår likaledes till ca 450 milj. kr. De landvinningar som forskningen ochutvecklingsarbetet inom denna sektor härlett fram till har varit några av defaktorer som har möjliggjort förbättringarna inom hälso-och sjukvården. Densvenska forskningen inom dessa områden har också gjorl belydelsefulla och intemalionelltuppmärksammade insalser. Också inom utbildningsområdet har andra stora förändringarän de kvantitativa ägt rum. Jag har här anledning alt peka på högskolereformen,som trädde i kraft , Ett utmärkande drag i den nya högskoleorganisationenär att i den ryms ett betydligt bredare fält av utbildningar än tidigare, Fömyelsenav utbildningens innehåll har betonats i högskolereformen, varvid den nyaorganisationen ger en yttre ram för omdaningsarbetet. Genom olika åtgärderskall omotiverade skillnader mellan utbildningar jämnas ut. Exempelvis skallall utbildning inom högskolan knytas an lill forskning. En viktig del av reformen är att nya regler gäller förtillträde till utbildningen. Ett nytt inslag i dessa är att erfarenheter frånyrkeslivet tillmäts värde. Nya grupper av studerande bereds härigenom tillfälletill högskoleutbildning. Ett syfte med de nya tillträdesreglerna är att främjaden återkommande utbildningen, dvs. en värvning av perioder med studier ochperioder med yrkesarbete. Genom en lokalisering av utbildningen till mångaorter i landet kan de studerande utnyttja högskolans för olika behov avpassadeutbildningar. Beslutsbefogenheter har i den nya högskolan förts överfrån centrala till regionala och lokala organ. Därigenom kommer utbildningenatt planeras, genomföras och följas upp närmare verksamheten . Denkan därför smidigare anpassas till lokala behov och förutsättningar. Den kanlättare ingå i ett mönsier av fortlöpande förändringar, där endast riktlinjerbehöver läggas fast av regering och riksdag. Detaljreglering skall motverkas. Verksamheten i den nya högskolan skall fastare än tidigareknytas till samhälls- och yrkeslivet. Företrädare härför ingår i allabeslutande organ i högskolan vid sidan av företrädare för verksamheten, för deanställda och för de studerande. Sålunda finns företrädare för yrkeslivet isamtliga linjenämnder, vilka fastställer innehållet i utbildningarna efterriktlinjer från centrala myndigheter. En bärande tanke bakom de förslag som jag kommer att läggafram i den- Prop.1978/79:197 6 na proposition, är all utbildningens mål mäsle slå isamklang med hälso-och sjukvårdens mål. Del har länge stått klart all del finnsbrisler härvidlag. De uibildningar som kommer all slå i centrum för minaförslag i del följande, värduibildningarna med kommunalt huvudmannaskap, tillkomi flertalet fall under 1960-talel. Del gällde dä alt snabbt utbilda personalför beslämda uppgifter enligt de krav som en fortsatt utbyggnad av hälso- ochsjukvården ställde. Detla ledde bl. a. lill alt en rad utbildningar inrättadessom förbereder de studerande för ganska avgränsade arbetsuppgifter. Därigenomförsvårades både de sluderandes och vårdhuvudmännens överblick över sludieorganisalionen.Utbildningar som ligger varandra nära har inte samordnats, trots alt deutbildade skall samarbeta i sina yrkes-fimkiioner. En positiv sida av utvecklingen har dock varit framväxtenav ett system för återkommande utbildning. De studerande har i många fallkunnat växla mellan perioder av studier och perioder av yrkesarbete. Kravet på utbildningsplaneringen måste emellertid ställashögre än att skilda utbildningar i efterhand anpassas lill de förhållanden somgäller för de yrkesområden de leder fram till. Nya utvecklingstendenser måstefångas upp. Detta är desto angelägnare som utbildningen är ett av deviktigaste redskapen för alt genomföra önskade förändringar inom ettyrkesområde. Den sjukvårdspolitiska diskussionen har alltmer kommit attinriktas mol behovet av reformer belräffande vårdens inre organisation,arbetsformer och innehåll. Den snabba medicinska utvecklingen har fört med sigen långt driven specialisering. Detta har i sin tur inneburit atl den enskildapatienten ofta behandlas av ett flertal personer, vilket kan skapa otrygghethos både patienten och vårdpersonalen. Man har efterlyst, som jag haranfört, en vård som i större utsträckning ställer människan i centrum och där manockså kan anlägga en helhetssyn på patienten. En åtgärd som har föreslagits föratt komma till rätta med problemen är att vårdarbetet mer borde organiseras somett lagarbete. Dessa och andra frågor utreds f. n. tillkalladedåvarande statsrådet med stöd av regeringens bemyndigande enutredning om sjukvårdens inre organisation (S 1977:02, Dir 1977:32). En annanutredning av betydelse i detla sammanhang är hälso- och sjukvårdsutredningen (S1975:04). Den har till uppgift atl utarbeta förslag lill en ny lagstiftning förhälso- och sjukvården, förankrad i en övergripande målsättning för hälso-ochsjukvårdspolitiken. De resultat dessa båda utredningar kan komma fram lill ochde ställningstaganden som kan komma att göras med anledning av deras förslagär givetvis av stor betydelse för frågan om hur utbildningens mål skall kunnastämmas av mot hälso- och sjukvårdens mål. I detla sammanhang vill jag ocksånämna de undersökningar om framtida vård och vårdbehov som sekretariatet förframtidsstudier bedriver. Också inom utbildningens område utreds f. n. flera frågorav betydelse för vårdutbildningarna. Jag avser i första handgymnasieutredningen (U Prop.1978/79:197 7 De beslul som blir följden av dess arbete kan ivissa avseenden bli avgörande för hur värdutbildningarna inom högskolan skallutformas. Utredningen om ett enhetligt huvudmannaskap för högskolan (U 1978:16,Dir 1978:77) har (ill uppgift bl. a. att granska frågan om de kommunala och landslingskommunalautbildningarna inom högskolan bör föras över till statligthuvudmannaskap,Utredningen om vissa ijänsieorganisaioriska frågor inomhögskolan (U 1977:04, Dir 1977:49) har lill uppgift bl. a. alt se över lärarljänslorganisalioneninom den kommunala högskoleutbildningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört måste jag konstatera alt viktiga utgångspunkterföreit mer genomgripande reformarbete beträffande vård-ulbildningarna inomhögskolan ännu saknas. Dessa utgångspunkter gäller såväl inom hälso- ochsjukvårdsområdet som inom utbildningsområdet. Samma förhållande gäller förövrigt också närliggande områden såsom socialvärden. Del finns mot denbakgrunden skäl atl ställa frågan vilka föriil-sättningarna är för attbringa vårdutbildningarna i bättre samklang med utvecklingen på arbetsmarknadenvad gäller sädana förhållanden som arbetsformer, arbetets innehåll ochansvarsförhållanden. Några av de remissinstanser som har yttrat sig över Vård77:sförslag har av de skäl jag har pekat på ifrågasatt det berättigade i att nureformera utbildningen inom vårdområdet. När jag ijuni 1977 med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade Vård 77 var detdärför att jag ansåg att förhållandena var sådana att del krävdes en snabbkartläggning av möjligheterna att ändra åtminstone vissa av vårdutbildningarnainom högskolan. Jag ansåg att utvecklingstendenserna inom områdena för hälso-och sjukvård och socialvård trots allt var så klart skönjbara atl det mycketväl gick att bestämma flera väsentliga utgångspunkter för utredningsarbetet.Dock lät jag arbetet i första hand avse vårdutbildningarna med kommunalthuvudmannaskap, även om utredningen skulle beakta sambanden med de längre,statliga utbildningarna inom vårdområdet. Jag ansåg att en snabb utredning, omän med vissa begränsningar, var befogad också med tanke på vad hadeullalat vid 1975/. anförde vid delta tillfälle, attdet vore angeläget med ett mer långsiktigt arbete än det som dittills hadekunnat utföras inför högskolereformens ikraftträdande , Detta arbeteborde enligl mening bedrivas med största möjliga skyndsamhet (UbU1975/76:27, rskr 1975/76:331). Ytteriigare en omständighet var av betydelse för mittbeslut att föreslå regeringen alt en utredning skulle tillkallas. Genomhögskolereformen 1977 fördes flertalet av de nu aktuella utbildningarna överfrån gymnasieskolan lill högskolan. Denna åtgärd hade emellertid i huvudsakendast en formell innebörd. De principer i fråga om utbildningens organisation,innehåll och arbetsformer m, m. som gäller utbildningen inom högskolan i stortmåste bli en realitet också förde kommunala vårdutbildningarna. Prop.1978/79:197 8 ansäg det därföi' angeläget atl en sådan översyn snarastkunde komma lill stånd. Den särskilda beredningen inom (Vård 76) som inedverkade i förberedelserna för att föra över de berördavårdutbildningarna till högskolan, uttalade sig också för en mer omfattandeöversyn av dem. I enlighet med sina direktiv har Vård 77 arbetat fram ettförslag på förhållandevis . Utredningen har angett att dess förslag ärav principiell karaklär. Ingående yttranden över förslaget har lämnats avberörda myndigheter, organisationer och sammanslutningar. Det är detta samladematerial som jag i det följande bygger mina ställningstaganden på. Det sålunda framlagda materialet har stärkt mig iuppfattningen alt utvecklingstendenserna inom hithörande områden ärtillräckligt tydliga för att en huvudinriktning för reformarbetet beträffandevårdutbildningen inom högskolan skall kunna anges. Utredningen ochremissinstanserna har också belyst hur viktigt det är alt högskolereformensnarast möjligt får full genomslagskraft beträffande de kommunalavårdutbildningarna. Jag vill erinra om den långa tid som fortlöper mellan etlbeslut om ändrad utbildning och den tidpunkt då en sådan kan förverkligas samti än högre grad den tidpunkt då de studerande har hunnit ut på arbetsmarknaden.Vid ett beslut i frågan av under innevarande kan man räknamed alt studerande med en ändrad utbildning kommer ut pä arbetsmarknaden vid 1980-taletsmitt, Inle minst av detta skäl anserjag det inle bara försvarbart utan ocksånödvändigt att nu dra upp riktlinjer för 1980-talets vårdutbildning.Förutsättningarna för atl planera och genomföra ulbild-ningsförändringar harockså, som jag har pekat på tidigare, förbättrats i den nya högskolan. Destegvisa anpassningar till ändrade förhållanden, som ständigt måste göras, kannu i ökad utsträckning åstadkommas av högskolemyndigheterna och då undermedverkan av lärare och studerande i utbildningarna och av företrädare föryrkeslivet. Vård 77:s förslag rör i huvudsak vårdutbildningarna inomden . Med högskola avser jag här och i detföljande högskoleutbildningar med kommunall huvudmannaskap. Utredningen harbemödat sig om alt föra samman närliggande utbildningar bl. a. för atl skapaen studieorganisation som innehåller gemensamt stoff för samtliga linjer förvårdutbildning inom den . Syftet har främst varit alt destuderande i sin kommande yrkesutövning skall kunna falla tillbaka på engemensam referensram. Detta helhetsgrepp har i allmänhet fått remissinstansemasgillande. saknas underlag för beslut om hur samtligautbildningar inom vårdområdet, såväl de kommunala som de statliga, kan förassamman i en mera sammanhållen studieorganisation. Dagens utformning av gymnasieskolani förening med skilda behörighetskrav, rekryteringstraditioner och studievalinom högskolan tillåter inte långt gående förslag i denna riktning. I den mångymnasieskolan kommer att få en annan uppbyggnad kan förut- Prop.1978/79:197 9 sättningarna kommu att avsevärt förbättras för alt låta delängre vårdutbildningarna bygga på samma skolunderbyggnad som de kortare, kommu-nuluvårdutbildningurnu. Belräffande vissa allmänna utbildningslinjer inom sektornför utbildning för värdyrken, nämligen apotekariinjen, logopedlinjen. tandhygienistlinjen och tandläkarlinjen kommer jag i det följandeinte att föreslå några ulbildningsorganisaloriska förändringar. Detta innebärsjälvfallet inte att etl reformarbete i andra former beträffande dessautbildningar bör anstå. Jag lar i det följande ställning till de övergripandemål för högskolans vårdutbildningar som Värd 77 har föreslagit. Jag kommerdärvid att förorda att dessa bör gälla också vårdutbildningarna inom denstatliga delen av högskolan. Beträffande läkarutbildningen har jag inhämtat attsåväl universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) som flera högskoleenheterbedriver ett utvecklingsarbete i syfte att förändra utbildningens innehåll ochdess arbetsformer. Jag har också erfarit atl över olika delar av sistnämda utbildning, I fråga omutbildningarna på landvärdsområdet har jag i prop, 1978/79:41 om landläkarnasutbildning m. m, förordat atl landläkarutbildningen skallmoderniseras. har inle haft någon erinran häremot (UbU 1978/79: 23, rskr1978/79: 2(L5), Jag kommer i det följande att beröra frägan om anknytningmellan tandhygienistutbildningen och tandläkarutbildningen. Jag kommer ocksåalt la upp frågan om försöksverksamhet med integrerad vårduibildning i ,I en sådan bör enligl min mening prövas hur de kommunala vårdutbildningarnakan knytas till annan högskoleutbildning. Jag vill i sammanhanget också riktauppmärksamheten på den försöksverksamhet soin bedrivs vid inslitutetmed en särskild studiegång för sjuksköterskor på läkarlinjen. Jag kommer i det följande att lägga fram förslag om målför vårdutbildningen inom högskolan, en förändrad studieorganisation förvårdutbildningarna inom den och vilka allmänna utbildningslinjeroch påbyggnadslinjer som bör finnas, omfattningen av dessa samt tidpunkt förförändringarnas ikraftträdande. I dessa frågor ankommer del på atlbesluta. Det ankommer på högskolemyndigheterna att inom ramen förregeringens och ställningstaganden till mina förslag bedriva detfortsatta planeringsarbetet. Därvid kommer bl, a, linjenämnderna att ha ettstort ansvar för att syftet med reformen skall kunna slå igenom i utbildningensinnehåll och arbetsformer. Det är också naturligt att flera arbetsuppgifter somkrävs för reformens genomförande måste utföras av () ochUHÄ, Jag kommer därför i det följande att på en rad punkter hänvisa lillämbetsverkens reguljära arbete med hithörande frågor, I några fall anserjag detdessulom motiverat att ämbetsverken får uppdrag i särskild ordning, Ianslutning härtill vill jag uttala, att det är viktigt att på central nivåhålla samman ett reformarbete som i princip griper över en hel Prop.1978/79:197 K) Delta är desto viktigare somsektorn omfattar både och statlig högskoleutbildning. Jag utgår frånatt den berörda planeringsberedningen inom UHÄ är etl naturligt forum för dennasammanhållande uppgift. Inom beredningen finns skilda intressen inom hälso-ochsjukvårdsområdet företrädda, t, ex, och sjukvårdshuvudmännen, Detlager förutsättningar för att utbildningsplaneringen samordnas medvårdplaneringen, I samllig här berörd utbildning ingår praktik under 20-50procent av utbildningstiden, 1 det lidigare återgivna uttalandet av riksdagenvid 1975/(UbU 1975/76:27. rskr 1975/76:331) uppmärksammades bl,a, de problem som är förknippade med behovet av praktiklillfällen inom deaktuella utbildningarna. Vård 77 har utrett denna fråga i särskild ordning ochlagt fram resultatet härav i betänkandet (SOU 1978:15) Praktikfrågor-åtgärder ietl kort perspektiv. Utredningen har återkommit till frågan i sinslutbetänkande. Regeringen har genom beslut uppdragit åt UHÄ och SÖatt i samråd vidta åtgärder i allt väsentligt enligt de förslag som Vård 77hade föreslagit. Jag kommer därför för egen del inte atl behandla dessa frågori det följande. Jag vill dock framhålla att jag anser det angelägel althögskolemyndigheterna pä skilda nivåer ägnar de vikliga praktikfrågorna storuppmärksamhet, I de frågor som berör socialdepartementetsverksamhetsområde har jag samrått med statsrådet och i de frågor somberör gymnasieskolan med statsrådet , 2.2 Mål för utbildningen Vård 77 har låtit göra en omfattande arbetsfällsbeskrivning,Ulredningen har också beskrivit några ulvecklingslendenser inom hälso- ochsjukvården. Mot denna bakgrund anger ulredningen ett antal vårdpolitiska utgångspunkterför sin arbete med att formulera mål för utbildningen. Med detta material som underiag föreslår Vård 77 mål påtre olika nivåer för de framtida utbildningarna. Den första nivän griper överhela sektorn för utbildning för vårdyrken. Den andra nivån utgörs av tregrupper av särskilt besläktade utbildningar, nämligen dem som riktar sig motsocialvård, hälso- och sjukvård resp, medicinsk service. Den tredje nivån omfattarenskilda utbildningslinjer.