prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Föregendel anserjag det i och för sig önskvärl om en skogsavyiiring totalt sett gerlikartat beskaitningsresuliat oavsett om avytiringen sker i form av försäljningav skogsprodukter eller om avytiringen sker i form av rotförsäljning. Del äremellerlid svårt att alltid uppnå detla resullat med ett system där storlekenav avdrag på grund av avyttring av skog är beroende av de intäkter somredovisas. Problemen hänger samman med alt kostnaderna för avverkning m. m.ofta inte är kända och därmed inte heller rotvärdet av den skog 1978/79:204 60 somhar tagits i anspråk. Delär enligl min mening inte rimligt alt taxeringsnämnderna skall söka utredarolvärdet i varje avdragsärende som avser sålda skogsprodukter eller egnaullag. Avdragen bör i stället bestämmas efter någon slags schablon. I elllidigare sammanhang har, som jag nämnl, utfärdats anvisningar i ämnet.Anvisningarna innehöll schablonregler för bestämmande av rotvär-dels andel avskogsprodukternas värde. Enligl anvisningarna gällde olika procentsatserberoende av värden ifrågavarande fastigheten var belägen och lill vilkenomkostnadsgrupp fastigheten hänförts vid fastighetstaxeringen. Enschablonregel av del slag som föreslagits i promemorian kan i vissa fall geresullat som är principielll felaktiga. gäller särskilt om avytiringenavser skog med litet eller inget roivärde. I de nyssnämnda anvisningarnagjordes inle något försök att ta hänsyn till kvaliteten på den skog somavytiringen avsåg. Fören viss fastighet skulle rolvärdeisandel av skogsprodukternasvärde alltid anses vara detsamma. Enligtmin mening torde det vara svårt atl i anvisningsform eller på liknande sätt föfram regler som ger säkrare resultat, i vart fall inle ulan att lillämpningenav beslämmelserna leder lill en avsevärd administrativ merbelasining. Jag anserdärför alt en schablonregel av det slag som föreslagils i promemorian börinföras. Vadgäller avdragsnivån anserjag del med hänsyn lill tillgängliga uppgifter omavverkningskostnader vara befogat med en sänkning från till . Även medden föreslagna sänkningen kommer avdrag i många fall atl medges med störrebelopp än som är materiellt befogat. Med hänsyn till bl. a. kravet på lätiillämpaderegler bör den skatlekredil som etl sådani avdrag innebär kunna accepteras. Jag har tidigareföreslagit att avdrag skall medges med högst 50 resp. av intäkter somavser upplåtna avverkningsrätter. Den lägre procentsatsen gäller efter ettvanligt förvärv och den högre för rotpostförsäljningar efter ettrationaliseringsförvärv. Av mitt ställningstagande i den här behandlade fråganföljer all avdrag i de båda fallen bör medges med 30 resp. av intäkteravseende sålda skogsprodukter. Samma procentsalser bör tillämpas vid uttag tillannan verksamhei. F.n. finns inga beloppsmässiga begränsningar i rälten tillskogsvärde-minskningsavdrag. Avdrag kan således medges med helt obetydligabelopp. Ipromemorian sägs att prövningen av avdrag som avser små belopp kan kräva enarbetsinsats som inte står i rimlig proportion till avdragets ekonomiskabetydelse. Enligt förslaget bör avdrag inte medges med lägre belopp än I 000kr. Vidare anses förenklingsskäl tala för atl avdrag skall Prop.1978/79:204 61 medges endast med belopp som är jämnt delbara med I 000kr. Bland deremissinstanser .som har berört fiirslagci förekommer delade meningar. Någraremissinslanser tillstyrker förslaget utan närmare kommentarer. En del andrainstanser an.ser att det är onödigt att inlora bcgiiinsiiingar iavdragsriilien. I vissa remissyttranden föreslås i stället alt miiiimiavdragetskall höjas väsentligt. Lanibriik.s.siyrclscn framhåller all en rationellavvcrk-ningsenhet uppgår till närmare skog och att man därförborde kunna .sätta en gräns vid . Slyrelsen förordar dock engräns vid . i föreslår också en hcijningmed hänvisning till att skogsintäkter ibland fördelas över åren på .sådant siiualt intäkten inte överstiger , dvs. det belopp dåredovisning.sskyltlighet för mervärdeskatt intriider. Från skaiteadministrativsynpunkt anser del fördelaktigt oni avdrag medges bara för år tlåintäkten överstiger . Av vad jagtidigare anfört framgår all prövningen av varje enskilt avdragsyrkande kommeratl bli enklare an göra i det nya avdragssystemet än i det hittillsvarandesyslemet. Frän denna utgångspunkt kan behovel av en minimigräns för avdragetsynas vara mindre . måste man emellerlid räkna med altantalet yrkanden om avdrag kan komma all öka väsentligt sedan del nya syslemetträtt i kraft. Taxeringsnämnder som laxerar skogsägare kommer därför även fortsättningsvisalt fö lägga ned ganska myckel lid på prövningen av avdragsyrkandena. Denövriga adminislraliva hanteringen, registreringen av beslul m. m., kommeraltöka i omfattning i lakl med atl antalet avdragsärenden ökar. Med ökat antalärenden blir också risken siörre för alt fel uppkommer vid t. ex. registreringen. Enligt minuppfattning talar slarka skäl för atl begränsa antalet avdragsärenden genomatt införa etl minimibelopp för avdragei. Det faller sig också naturligt attinföra en sådan beloppsregel i del nya avdragssysiemei. Delta bygger ju imycket på schablonlösningar vilka inte gör anspråk på att i varje situalionleda till elt teoretiskt invändningsfritt beskatlningsresulial. Till detta kanfogas all en skogsägare, som inte kommer upp i en tillräckligt storskogsinläkt, ofta inte torde ha avverkat annat än lillväxl. Om så är falletskulle han inte heller enligt nuvarande regler vara berättigad till avdrag. Detnu sagda förutsätter naturiiglvis au avdragsgränsen inte sätts alltför högl. Den föreslagna gränsen om . är enligt min meningför låg och kommer inte all minska antalet avdragsäijenden mer än marginellt.För au uppnå etl av syftena med ett minimia vdrag bör gränsen sättas betydligthögre. Jag föreslår atl gränsen sätts vid . En sådan höjning lorde inteförsvåra förutsättningarna all bedriva ell rationellt skogsbruk. Intäkternafrån en roiposiförsäljning måste därmed, om del inte är fråga om eltrationaliserings-förvärv, uppgå till . för att avdrag skall kommai fräga. Vid försäljning av skogsprodukter måste likviden uppgå till minsl . Prop.1978/79:204 62 Vadjag nu har anfört tar sikte på skattskyldiga som är ensamma ägare till denbrukningsenhet som skogsiniäkierna härrör från. Det förekommer emelleriidoftaaiit. ex. anhöriga bedriver skogsbruk i enkell bolageller under samäganderäit. Isådana fall fåren beloppsgräns på . för varje delägare (skaltskyldig)till följd att beloppsgränsen för den geniensamnia verksamheten blirmångdubbelt högre. Ägs t. ex. en skogsfastighei till lika delarav tre syskonblir alllså beloppsgränsen i praktiken . Detla kan leda bl. a. tillall avverkningsbenägenheten hämmas. Enligt min mening bör därför en delägare isituationer av detla slag kunna fö avdrag under förutsättning att ell avdrag,som beräknals för hela den gemensaml bedrivna verksamhelen, hade uppgåit tillminst . Avdragsbeloppei för en enskild delägare synes dock inte fåunderstiga I . Detkan framhållas att den nu föreslagna beloppsgränsen för skattskyldiga, sombedriver skogsbruk i enkelt bolag eller under samäganderäit, skiljer sig frånvad som kommer atl gälla för delägare i handelsbolag. Somjag tidigare påpekatskall,. 'såvida en skogsfastighet ägs av elt handelsbolag, avdrag på grund avavyttring av skog beräknas för handelsbolaget och inte för delägarna. a. att beloppsgränsen är . oavsett antalel delägare och alteventuella avdrag fördelas mellan delägarna i förhållande till vars och enandel av bolagets inkomst. Belöper mindre än en femtedel av ett handelsbolagsavdragsgrundande skogsintäkter på viss delägare kan därför det på dennebelöpande avdragei bli . Är däremoi fräga om samäganderäiteller enkell bolag kan en delägare medges avdrag på grund av avyttring av kogtrots att den eller de andra delägarna avstår från sin avdragsrätt. Lägstaavdragsbelopp är, som nämnts, . i dessa fall. Enkonsekvens av min förslag an ett avdrag på grund av avyttring av skog i principmåste uppgå lill . är atl avdrag normalt blir aktuellt bara omden skattskyldige är redovisningsskyldig för mervärdeskall. I det sammanhangetkan erinras om atl, gränsen för redovisningsskyldighet lill mervärdeskatt är -såvida verksamhelen bedrivs som enkelt bolag eller under samäganderäit -kopplad till hela den gemensamt bedrivna verksamhetens omsättning. Det avlänsstyrelsen i framställda önskemålet lillgodoses alltså. Ipromemorian har vidare föreslagits att avdrag av förenklingsskäl skall medgesendast med jämnt tusental kronor. Jag anser/det lämpligt atl ha enavrundningsregel i sammanhanget. En avrundning nedåt till jämnt hundratalkronor bör emellertid inte nämnvärt försvåra den administrativa hanteringen.Jag föreslår atl denna ändring i förhållande till promemorieförslaget görs. 1978/79:204 63 2.2.6Överlåtelse av del av fastighet, m. m. F.n. finns inga uttryckliga reglerom på vad säll skogens ingångsvärde skallpåverkas av att en del av en fastighet överläts. Är det fräga om överlåtelse avideell andel av fastighet ligger del i sakens natur alt överlätarens gällandeingångsvärde skall reduceras i förhållande lill andelens slorlek. Är detdäremoi fråga om överlåtelse av etl markområde är lösningen inte lika given. 1praktiken lorde man ibland minska överlåtarens gällande ingångsvärde med beloppsom svarar mot den av äganderälisövergången föranledda procentuellaminskningen av skogens värde på hela förvärvskällan. Omöverlåtelsen ger upphov till en realisationsvinsiberiikning är del nödvändigtatl bedöma i vad mån medgivna avdrag för värdeminskning av skog skall beakiasvid vinstberäkningen. Vid avyttring av ideell andel av faslighet skallmotsvarande del av värdeminskningsavdragen återföras. Vid avyttring av ellmarkområde gäller andra regler. 1 princip skall endasi värdeminskningsavdragavseende avverkningar på den avyttrade marken beakias vid vinstberäkningen.Delta kan naturligtvis ge upphov till utredningsproblem. Problemen blir dockbetydligt mindre om den skaltskyldige utnyttjar möjligheten att vidvinstberäkningen utgå från värdeförhållandena vid avyiiringstilirällei. Väljsdelta alternativ skall så stor del av medgivna avdrag återföras som värdel avden avyttrade fastighetsdelen utgör av hela faslighetens värde. Med avyttringförstås här i försia hand försäljning och liknande överlåtelser. Reglernagäller emellertid med några avvikelser också vid fastighetsregleringar samt närengångsersättning har utgått på grund av vissa inskränkningar i förfoganderättlill fastighet och upplåtelser av faslighet (allframtidsupplälelser). Ipromemorian föreslås all beskattningskonsekvenserna vid övergång av del avfastighel från en ägare till en annan ägare skall regleras. Ambitionen har ipromemorian varit att åstadkomma lätiillämpade regler snarare än regler som geretl i alla avseenden materiellt rikligt beskatlningsresulial. Förslaget innebärau vissa schablonregler-iredjedelsregler-skall införas. Dessa regler är avseddaalt lillämpas vid övergång av mark genom arv, gåva eller liknande föng, viddelavytiringar m. m. saml när mark övergår till atl bli omsättnings-tillgäng itomtrörelse. Schablonreglerna skall däremoi inte gälla vid avyiiringar m. m.av ideell andel av fastighet. Närmare bestämt innebärförslagel vid benefika förvärv följande. Avser äganderälisövergången minst tvåtredjedelar av värdet av all skog i förvärvskällan skall den tidigare ägarensanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde helt försvinna. Avser förvärvetminst en tredjedel men mindre än två tredjedelar av förvärvskällans skog skallvärdena reduceras till hälften. Avser förvärvet mindre skog än som saglsskall värdena behållas ograverade. Reduceringen av den föregående ägarensvärden avgör om och i vad mån den nye ägaren skall fö överta någol ingångsvärde. Vidavyttring av mark skall enligt promemorian den lidigare ägarens 1978/79:204 64 anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde reduceras påmolsvarande säll. skogens viirde minskat på grund av fastighetsregleringeller klyvning skall man vid tillämpning av tredjedelsregeln jämföra värdet avskogen före och efter fiistighetsbildningen. Del är vidare avsikten alttrctljcdelsregeln skall tillämpas vid nytijandcrätts- och serviuiisupplåiclscrmot engångsersättning. Vid beräkning av realisationsvinst när del avfastigheten avyttras eller upplåts skall medgivna avdrag återföras enligl enmotsvarande tredje-dclsregel. I promemorian föreslås också alt iredjedclsregeln skalllillämpas när mark övergår till atl bli omsättningstillgång i lomlrörelse.Anskaffningsvärdet och gällande ingångsvärdet skall hell försvinna resp.reduceras till hälften om minsl två tredjedelar resp. minsl en iredjedel menmindre än två tredjedelar övergått till att bli omsättningstillgång itomtrörelse. Deföreslagna tredjedelsreglerna har vid remissbehandlingen fått ett övervägandekritiskt mollagande. Ålskilliga remissinslanser framhåller au schablonreglernaibland kan ge stötande beskattningsresultat och att de inte heller medför deavsedda förenklingarna. Bl, a. bedöms behovet av utredning om förhållandena påfastigheten öka när äganderättsövergången avser ungefär en iredjedel ellerungefär två tredjedelar av skogens värde. Nägra remissinslanser förordar alt enschablonregel införs som i första hand tar sikle på smärre ägojämkningar ochupplåtelser av mark. I sådana fall bör, framhålls det, avdrag inte återförasoch överläiarens eller upplåtarens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärdeinle ändras. För egendel ansluter jag mig till uppfattningen all schablonreglerna kan medförairöskeleftekler som inle är önskvärda. Förekomsten av tredjedelsregeln tordeinte heller medföra någon avgörande arbetsbesparing för taxeringsmyndigheternam. Enligt min mening bör promemorieförslagel därför inte genomföras. Istället bör reduceringen av anskaffningsvärdet och gällande ingångsvärdet iprincip göras med hänsyn till de verkliga förhållandena på fastigheten. Tillgrund för denna proportionering bör läggas den överlåtna skogens ochskogsmarkens värde i förhällande till värdel av all skog och skogsmark påförvärvskällan före äganderälisövergången. Vad gällerberäkningen av realisationsvinst anserjag inle minst prakliska skäl tala föralt medgivna avdrag på grund av avyttring av skog skall behandlas på samma sätlsom värdeminskningsavdrag på byggnader, naturtillgångar m. m. Hänsyn tillmedgivna avdrag på grund av avyttring av skog bör alltså las enligt de reglersom allmänt gäller vid avyttring av del av fastighel. Det innebär enligthuvudregeln i punkt 2.a. trettonde stycket av anvisningarna lill 36 S KL altavdragen skall beaktas vid realisationsvinslberäkningen om de hänför sig lillden avyttrade fastighetsdelen. Beräknas omkoslnadsbeloppel enligl det andraalternativet i det nämnda stycket, återförs så slor del av avdragen som värdelav den avyttrade fastighetsdelen Ulgör av hela fastighetens värde vidavyttringstillfället. 1978/79:204 65 finnasanledning alt införa särskilda regler fördel fall alt avytiringen omfattar baraen liten del av fastighetens skog och skogsmark. Jag återkommer slrax tilldenna fråga. Jaghar redogjort för mitt förslag till beskattningsregler för den somförvärvar en hel skogsfastighei genom arv, gåva eller liknande fång (avsnitt2.2.1). Förslaget innebiir all förvärvaren sätts i samma skattesituation somden tidigare ägaren. Detta åstadkoms genom att förvärvaren får överta denlidigare ägarens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. För alt få ettlikartat beskallningsresullat vid förvärv av del av fastighel bör gälla atlförvärvaren som anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde får ta upp debelopp varmed den tidigare ägarens anskaffningsvärde resp. gällandeingångsvärde har minskat på grund av äganderälisövergången. Beskaltningskonsekvensernavid övergäng av del av en fastighel genom benefikt gång kan belysas medföljande exempel. .A:s anskaffningsvärde är . Han har medgetts avdragpå grund av avyttring av skog med . och hans gällande ingångsvärde ärdärför . A Överiåter genom gåva etl markområde till B. Värdet av allskog och skogsmark i förvärvskällan före överlåtelsen kan uppskattaslill . Av della belopp belöper . eller 30 ". på detöverlåtna området. A:s anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde reduceraslill följd av gåvan till (120 000 ./. 30 Vi> av 120 000 =) . resp.(80 000 ./. av 80 000 =) . B får som anskaffningsvärde ochgällande ingångsvärde ta upp . B:s avdragsutrymme ärsålunda (av 36 000 =) . Av detta belopp skall B redan anses haförbrukat (36 000 ./. 24 000 =) . För B återstår därför (18 000 ./.12000 =). att utnyttja som avdrag mot skogsintäkter. Vidremissbehandlingen har framförts önskemål om atl reducering avanskaffningsvärde och gällande ingångsvärdet och återföring av medgivna avdragför kostnad för anskaffande av växande skog inle skall behöva göras om enavyttring e. d. avser en förhållandevis litet markområde. En sådan regel ärenligt min mening ägnad att underlälta genomförandet av angelägnamarköverföringar m. m. Lämpligen kan föreskrivas all anskaftningsvärdei och delgällande ingångsvärdet inle skall ändras och återföring av avdrag på grund avavyttring av skog inte behöver ske om avytiringen avser etl markområde ochvärdet av den avyttrade skogen och skogsmarken ulgör av värdetav all skog och skogsmark på förvärvskällan vid avyuringsiillfällel. Vidfastighetsreglering och klyvning bör en bedömning göras om värdet av skogen ochskogsmarken på fastigheten genom fastighetsbildningen har minskal med minsl eller ej. Den föreslagna regeln bör lillämpas också vidallframtidsupplälelser av fastighet. Jag återkommer i del följande lillreglernas närmare innebörd vid sådana upplåtelser. Slutligen börenligi minmening 20-procenlsregeln vid reducering av anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde också tillämpas vid övergång av ett markområde genom arv, gåvaeller liknande föng. 5 1978/79. 1978/79:204 66 vissa inskränkningar i förfoganderätt till fastighet och upplåtelser avnytijanderäit eller servitut för obegränsad lid mol engäng.sersättning -behandhis skattemässigt som avyttring av fastighet. Ersättningen beskattasenligt realisationsvinsireglerna. Utgår ersällning för skog som växer på denupplåtna marken beskattas denna ersättning enligt samma regler. Ingår ä andrasidan skogen inte i upplåtelsen, något som torde vara relativt vanligt,beskattas upplåtaren (fastighetsägaren) vid avyttring av skogen för intäkt avskogsbruk. Sker skogsavyiiringen i samband vntd eller med anledning avupplåtelsen får, somjag lidigare nämnt (avsniu 2.2.4), de i övrigl upphävdaavdragsbestämmelserna i punkl 8 av anvisningarna lill 22 § KL användas. Om denskattskyldige tillämpar förrådsmetoden beskattas han därför inte för annal änden ifrågavarande skogens tillväxt. Delta gäller inie bara för skog som växt påden upplåtna marken ulan också för skog som växt på annan mark, såvidaskogsavyiiringen har ett samband med markupplåtelsen. Ipromemorian slås fast alt det är angeläget att väg- och kraftledningsupplåtelserm. m. beskattas förmånligt även i fortsättningen. Såvitt gäller ersättning föravyttrad skog bör detta enligl promemorian ske på annal sätt än f n.Sambandsmeioden anses inle böra belastas med särskilda avdragsregler förupplåtelse fallen. I stället föreslås att den skog son\ den skauskyldigeavyttrar i samband med eller med anledning av upplåtelsen skall kunna beskattassom om skogen hade omfattats av upplåtelsen. Den avyttrade skogen kommer pädetla sätl atl beaktas vid beräkning av realisationsvinst. Detta avses dockbara gälla för skog som skall inkomstredovisas för det beskattningsår då beräkningenav realisationsvinst skall ske. I den män ersättningen för skogen skallredovisas för annat beskattningsår, beskattas ersättningen enligt vanligaregler som intäkt av skogsbruk. Görs inte denna begränsning kan, sägs det ipromemorian, samordningsproblem uppkomma mellan beräkningen avrealisalionsvinst och skogsbeskaltningen. De nu beskrivna reglerna skall enliglförslaget tillämpas bara om den skattskyldige begär det. Den skattskyldigeskall alltid ha möjlighet alt redovisa all ersättning för avyttrad skog påvanligt sätt, dvs. som intäkt av skogsbruk. Remissinstansernahar i allmänhet anslutit sig till principen att skog som avyuras i anslutningtill en allframiidsupplåtelse skall kunna beskattas enliglrealisationsvinstsystemet. RSV anseralt någon valfrihet inte behövs utan attrealisationsvinstreglerna alllid skall tillämpas på de ifrågavarandeintäkterna. och Lantbrukarnas skattedelegation riktar invändningar mol attvalfriheten bara gäller intäkter som beskattas samma är som beräkningen av realisationsvinstäger rum. Föregen del vill jag först framhålla att åtskilligt lalar för auallframlids-upplåtelser skall behandlas förmånligt vid beskattningen. Dettatillgodoses f n. - såviii avser skog som avyttras på grund av en upplåtelse -genom alt Prop.1978/79:204 67 denskatiskyldige får tillämpa den förmånligare varianlen av förrådsmetoden. Endasivärdel av skogens lillväxl blir därmed föremål för skogsbeskaitning. Den ipromemorian föreslagna principlösningen - dvs. rält au beskatta skogsinläklerinom ramen för realisaiionsvinstsystemel - tillgodoser det nämnda önskemålet pålikarlat säll. Beskattningen kommer nämligen enligl denna lösning i princip attiräfta endast lillväxl och prisstegringar utöver höjningen avkonsumentpriserna. 1likhet med remissopinionen anserjag att den i promemorian föreslagnaprinciplösningen bör genomföras. Jag anser också atl den skaltskyldige bör havalfrihet att beskatta ersättning för avyttrad skog som intäkt av skogsbrukeller inom ramen för realisaiionsvinstsystemel. Den senare beskattningsmeiodenbör lillämpas bara om den skaltskyldige yrkar det. Beträffande den närmareutformningen av beskattningsreglerna vid allframtidsupplälelser vill jag anföraföljande. Jaghar i del föregående (avsnitt 2.2.6) behandlat frågan om på vad sättanskaffningsvärdet och gällande ingångsvärdet av skog skall reduceras vid bl.a. avyttring av del av en skogsfastighei. Milt förslag innebär att någonreducering inte skall äga rum om avytiringen omfaltar av värdelav all skog och skogsmark i förvärvskällan. Denna regel bör också lillämpasbelräffande de ifrågavarande upplåtelserna. Avser upplåtelsen i förening medavyttrad skog som beskattas enligt realisaiionsvinstsystemel avvärdel av all skog och skogsmark i förvärvskällan, bör någon reducering avanskaffningsvärdet och gällande ingångsvärdet inte ske. 1 sådani fall bör detinte heller vara obligatoriskt atl vid realisationsvinslberäkningen återföramedgivna avdrag pä grund av avyttring av skog. Båda dessa förhållanden ärägnade att underlätta genomförandet av allframtidsupplälelser. Vidremissbehandlingen har riktats kritik mot atl anknytningen lillrealisaiionsvinstsystemel bara avses gälla skogsinläkler som skall redovisasför det beskattningsår då realisationsvinsten skall uppges lill beskattning.Jag inslämmer i och för sig i au det skulle vara önskvärl atl slippa dennabegränsning. Allernaliva lösningar är emellerlid förenade med både principiellaoch praktiska nackdelar. Enligt min mening är det nödvändigt atl man vidlaxeringen för det beskattningsår då ersättningen för allframtidsupplåielsenskall beskattas ocksä vet om och i vad mån ersättning för avyttrad skog skallrealisaiionsvinsibeskaltas. En annan lösning skulle förutsätta att realisationsvinstenskulle beskattas i takt med atl ersättning för avyttrad egendom flöt in. Ensådan ordning skulle strida mot grundläggande principer förrealisalionsvinslbeskatlning. Moldenna bakgrund anserjag atl rälten lill realisalionsvinslbeskatlning av avyttradskog måste kombineras med den föreslagna begränsningen. Realisationsvinstbeskattningenbör således omfatta endast engångsersättning för upplåtelsen och ersättning föravyttrad skog som vid realisationsvinstbeskattningen är alt hänföra lill sammaär som engångsersättningen. Jag vill i sammanhanget erinra om atl denskaltskyldige ofta lorde kunna hänföra Prop.1978/79:204 68 ersättningpå grund av avyttring av skogen till det beskattningsår dä eventuellrealisationsvinst pä grund av allframtidsupplåielsen skall beskattas.