prop · G20373 · 1978-12-31 00:00:00 — Rapporten visar också att vid ennordisk jämförelse ligger lägst när del gäller andelen förtidspensionerade.Svag sysselsättning, omfattande arbetslöshet och stort inslag av jord- ochskogsbruk tycks också vid internationella jämförelser förklara all ett land haren stor andel förtidspensionerade. Den väl utbyggda arbetsmarknadspolitiken iSverige är troligen en väsentlig förklaring till den intemalionellt sett lägreandelen förtidspensionerade. Delas förtidspensionärerna in efterdiagnosgmpper finner man atl den vanligaste sjukdomsgmnden för pensionering ärrörelsehinder. Därefter följer cirkulationsorganens sjukdomar, psykoser ochneuroser. Diagnos-gruppema varierar mycket starkt med ålder. Som exempel kannämnas atl för personer i åldrama som beviljadesförtidspension, förekom diagnosen psykoser, neuroser m.m. i av fallen.Vidare kan konstateras att av de förtidspensionerade saknar utbildningutöver folkskola. Också socialhjälpssitualionen kange vissa ledtrådar när det gäller all förklara tendensema till ökad utslagningfrån arbetsmarknaden. Antalet ensamstående män med socialhjälp har ökat med 80%från år 1966 lill . Särskilt i storstadsområdena är denna utvecklingmarkant, nu också . Genom att sammanställafolkräkningsuppgifter med uppgifter om förtidspensionering, socialhjälp ochlångtidssjukskrivning kan man få en uppfattning om försörjningssituationen ochutslagningen i olika åldersgrupper. De äldre männen och också i storutsträckning äldre kvinnor i hela landet dominerar. Det tycks också finnas entendens till utslagning av medelålders och yngre personer, i första hand män istorstadsområdena. Ökningstakten är oroande.Sociala problem och arbelsmarknadspoliliskaproblem följs här åt. En mycket stor andel av dearbetsvårdssökande på arbetsförmedlingarna har lång arbetslivserfarenhet. I deundersökningar utredningen gjort beträffande skyddad och halvskyddadsysselsättning i och , SOU (1977:44) Skyddad verkstad,halvskyddad verksamhet har en arbetslivserfarenhet som omfattar tio åroch mer. av de intervjuade anser alt deras nuvarande situationberor på sjukdom eller skada orsakad av något tidigare arbete. Arbetsmiljön kan dels direkt geupphov tiU skador, sjukdomar eller förslitning som leder till utslagning, delsindirekt medverka till utslagning genom all inte medge den önskvärda ochnödvändiga anpassningen av arbetsförhållandena. En rad arbetsmiljösludierunder senare år visar på faktorer som kan antas ligga lill gmnd förutslagning. Tunga lyft, enformiga arbetsrörelser, buller, damm, är exempel påfysiska arbetsmiljöfaklorer som i hög grad ger arbetstagarna besvär. På senareår har också de psykologiska och sociala inslagen i arbetsmiljönuppmärksammats. Inflytande i arbetslivet och självbestämmande över arbetstaktoch arbetsmetoder är av central betydelse för möjligheterna all upplevaarbetsglädje. Upplevelsen av överblick och mening i arbetet liksom samarbeteoch gemenskap med arbetskamrater är andra faktorer av stor betydelse. Sysselsättningsulredningen hartillsammans med genomfört en försöksverksamhet via anpassningsgruppernapå Torslandaverken 1978/79:73 90 1 en rapport från försöket (SOU1977:89) Betingat arbetsföra redovisas en särskild uppföljning vid Skövdeverkenbland de betingat arbetsföra (arbetshandikappade enligt utredningensdefinition) vars anställning upphört. Var femte av dessa blevförtidspensionerad. uppföljningen avsett blev var tredjebetingat arbetsför som slutat sin anställning utslagen eller utslagningshotad,enligt den definition som använts. Enligt definitionen har inte någon av deförtidspensionerade bedömts som utslagen. De direkt utslagna, ejförtidspensionerade, är främst unga män, invandrare med kort anställningstid ochpsykosociala problem. De från företaget förtidspensionerade är äldre, harlängre anställningstid, är svenskar och har fysiska arbetshinder. 1undersökningen framgår klart sambandet mellan arbetshandikapp ochutslagningsrisk, liksom sambandet mellan sjukfrånvaro och arbetshandikapp.Långlidssjukdom är sex gånger så vanligt bland betingat arbetsföra och högkorttidsfrånvaro dubbelt så vanlig. Både långtids- och korttidsfrånvaro harstarka samband med svårigheter p.g.a. sjukdom i arbetet liksom med den allmännatrivseln. Utredningen framhåller i fråga omutslagning all man kan skilja på utslagning från en arbetsplats och utslagningfrån arbetsmarknaden. Atl bli utslagen från en arbetsplats är ett första steg ien utslagning från arbetsmarknaden. Den senare inträffar dock först sedanolika försök med arbetsplacering, rehabilitering m.m. har misslyckats. Atlförhindra utslagning från arbetsplatser är mot denna bakgrund i många fall deteffektivaste sättet alt förhindra utslagning från arbetsmarknaden, inte minstför grupper med psykiska och sociala handikapp. För atl uppnå delta måsteförebyggande eller rehabiliterande åtgärder sättas in på ett sä tidigt stadiumsom möjligt. Utslagningen från en arbetsplatssker i princip på två sätt, genom atl hela, eller en del av en arbetsplatsläggs ned, eller genom alt vissa individer slutar eller tvingas sluta sinanställning därför att man inte lyckats anpassa arbetsuppgifterna tillindividens fömtsättningar. De största problemen vid företagsnedläggelser ellerdriflminskningar uppstår när företagen sysselsätter en stor andel äldrearbetskraft och den lokala arbetsmarknaden där företaget finns är begränsad. 1detta fall blir också ofta de förelagsekonomiska kalkyler som ligger bakom enförelagsnedläggning mycket avvikande från det resultat en samhällsekonomiskkalkyl skulle ge. Det bör därför diskuteras om det inte skulle finnasmöjligheter atl göra mer systematiska samhällsekonomiska bedömningar innan ennedläggning görs och i vilka former och med vilka finansieringsmetoder ettingripande skall ske. När det gäller utslagningen frånexisterande arbetsplatser framhåller utredningen atl irygghelslagstiftningen ihög grad bidragit till all minska utslagningen av äldre ocharbetshandikappade. De förtidspensionerade tycks komma från yrken medförhållandevis stora fysiska krav och från näringsgrenar med små företagoch/eller få yrken representerade. Särskild uppmärksamhet borde ägnas åt hurutslagning i dessa branscher skall mötas. Arbetet med den fysiska ochpsykiska arbetsmiljön måste byggas ut och göras mer systematiskt. Enförelagshälsovård inriktad på förebyggande och arbelsplatsanpassad verksamhethar här myckel viktiga uppgifter. De långtidssjukskrivna bör kontinuerligtföljas upp och behov av arbetsanpassning, som gör det möjligt att eftersjukdomens slut återkomma lill arbetet, diskuteras tillsammans med anpassningsgmpperna. Prop.1978/79:73 91 greppom de arbetsmiljövårdande resurserna på arbetsplatserna är nödvändigt.Anpassningsgrupperna bör vara det centrala organet för att leda arbetet med atlförhindra utslagningen. Inte bara arbetet med individuella fall är viktigt,utan också systematiska kartläggningar av arbetsplatsernas krav på psykisk ochfysisk förmåga, saml möjlighetema all påverka dessa krav. Det bör särskiltobserveras atl utslagning förekommer också från Ijänstemannaarbetsplatser ochfrån statiiga och kommunala myndigheter även om anställningstryggheten därtraditionellt sett är mycket stor. Större uppmärksamhet bör också ägnas denpsykiska miljön på arbetsplatserna. Utslagningen representerar stora ekonomiska värden.Insalsema för atl bekämpa den måste ses i relation till delta. 1 etträkneexempel belyser utredningen hur ojämnt förtidspensioneringen är fördeladregionalt. Utgångspunkten har varit att ta fram det län som har den lägstaandelen förtidspensionerade i varje åldersgmpp. Vidare har antagils alt allaandra län skulle kunna uppnå denna lägre pensioneringsgrad. Resultatet avräkneexemplet är atl man med de gjorda antagandena skulle haft ca 77000 färreförtidspensionärer , som varit beräkningsår. Del genomsnittliga antaletår till den allmänna pensionsåldern för de 77000 förtidspensionärerna är ca 11.Om man antar atl en förtidspensionär i genomsnitt kostar ca . (nettoefter skatt) i utgifter för stat, kommun och socialförsäkringssystem blir denårliga kostnaden för 77000 personer ca . Beräkningar avallernalivkoslnader har utgått från halvskyddad sysselsättning. Detta kansägas vara ett mellanting kostnadsmässigl mellan helt skyddade sysselsättningaroch de mindre kostsamma och ekonomiskt mer gynnsamma insatser som innebärplacering på den reguljära arbetsmarknaden med olika introduktionstider. Lönenhar antagits vara /år. Skillnaden mellan förtidspensioneringsalternativetoch halvskyddad sysselsättning blir /år. Detta skall relaterastill atl AMS utgifter för rehabilitering och stödåtgärder uppgår till 100milj. För den enskilde individen skulle konsumtionsökningen öka med 1000kr./månad efter skall. Om produklionstillskollet antas vara skillnaden mellanden lo-tala lönekostnaden och den statliga subventionen blir tillskottet 3,3 miljarderkr. Också det samhällsekonomiska tillskottet skulle alltså vara stort. YRKESINRIKTAD REHABILITERING - UPPGIFTER, RESURSER OCH ORGANISATION Den yrkesinriktade rehabiliteringen har tilluppgift att stärka ställningen för personer som har svårt atl få eller behållaett arbete på arbetsmarknaden. Enligt denna definition är yrkesinriktadrehabilitering detsamma som arbetsvärd. Begreppet arbetsvärd avser såvälinsatser lill stöd för den enskilde individen som ingrepp på arbetsplatsen. Den enskildes arbetsförmåga och arbetshinder kanutredas och kartläggas på olika nivåer och med olika resursinsatser. Detta kanske genom samtal på arbetsförmedlingen, i psykologiska anlagsundersökningar, genomarbelsprövning/lräning på kommunala arbetsvårdsinstitul eller i utrednings-och träningskurser (OT- och ALU-kurser) med yrkesförbere-dande praklikinslagvid AMU-cenler eller på arbetsplatser. Vid arbetsvårdsinstituten och i samband medträningskurserna eftersträvar man att systematiskt träna upp handikappadepersoners fysiska och psykiska arbetskapacitet. vanligt sätt att sökakompensera arbetshandikapp är utbildningsinsatser och omskolning till yrkendär det primära arbetshandikappet inte spelar någon roll. 1 samband med en arbetsplacering Prop.1978/79:73 92 kan handikappet kompenseras genom olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som bidrag till arbetsbiträde, arbetstekniskahjälpmedel m.m. En central uppgift irehabiliteringsprocessen är atl försöka finna en arbetsplats för denarbetsvårdssökande som så långt som möjligt är anpassad lill hansförutsättningar och önskemål. Hjälpmedel för detta är platsförmedling,ackvisition hos arbetsgivaren, kontakter med anpassningsgruppema och slutligenfrämjandelagens olika påtryckningsmöjligheler. Med utgångspunkt från olikastatistiska uppgifter kan man göra en ungefärlig uppskattning av vad somhänder med de personer som kommer till arbetsvärden för rehabilitering.Skattningar ger vid handen att går tiU arbete på den reguljäraarbetsmarknaden och lill halvskyddat arbete. Sådana ibland efterutbildning eller prövning och träning. går lill skyddadsysselsättning. Arbetsplaceringama uppgår således lill . Utslagningen från arbetslivetdrabbar allt yngre åldersgrupper. Därtill kommer all många av dearbetshandikappade ungdomarna aldrig har förvärvsarbetat. Efter ett omfattandeutrednings- och rehabiliteringsarbete förtidspensioneras många av ungdomamaefter kort eller ingen yrkesverksam tid. Knappt 25 000 ungdomar i åldem 16-34år är förtidspensionerade. Bland de nybeviljade pensionema har omkring 40%huvuddiagnosen "psykoser, neuroser m.m.". Fömtom de psykiskt ochsocialmedicinskt arbetshandikappade har främst de utvecklingsstörda och gravtrörelsehindrade ungdomarna stora svårigheter att komma ut på arbetsmarknaden.Gemensamt för dessa grupper är att deras arbetsrehabililering måste innehållaen samordning av olika rehabiliteringsresurser som angriper deras totalasituation. Genom ett initiativ frånsysselsältningsutredningens sida och med medel från Allmänna arvsfondenbedriver kommun , i nära samarbete medarbetsförmedlingen, en försöksverksamhet med speciella insatser för ungdomarmed socialmedicinska arbetshandikapp. antal ungdomar har placerats påberedskapsarbeten inom kommunförvaltningen. Socialarbetare, fritidspedagoger,psykologer och arbetskamrater främst s.k. faddrar etc. stöttar ungdomarna. Förutomarbetserfarenheter är social träning ute i samhället samt studie- ochfritidsaktiviteter viktiga inslag för alt bryta ungdomarnas isolering. 1 samband med försöksverksamhetenhar en fristående ekonom sökt belysa de finansiella effekterna som de rehabiliterandeinsalsema i samband med försöket kan få på den offentliga ekonomin under entio-årsperiod. Resultaten presenteras i en rapport kalkylerför rehabiliteringsinsatser för 22 ungdomar i . Sämsta utfall förungdomarna i samband med projektet har jämförts med bästa utfall ulanprojektet. För den offentliga sektorn totalt beräknas försöket ge ell betydandefinansiellt överskott (ca en halv milj. Ö\'erväganden och förslag 1 regeringens proposition1977/78:30 om bl.a. den yrkesinriktade rehabiliteringen lämnades frågan omdennas organisation öppen i avvaktan på sysselsätlningsutredningens betänkande.Utredningen har mot denna bakgmnd ägnat stor uppmärksamhet ål dessa frågor. En gmndfömtsällning för lyckadrehabilitering är alt den enskilde individen är motiverad för enrehabilitering. Delta är en myckel viktig uppgift 1978/79:73 93 Det är enligt utredningens uppfattningvidare angelägel all få ell bättre informationssystem om resultaten avarbetsvärdens insatser. Detta bör bygga på regelbundna uppföljningar av dearbetsvårdssökande, t.ex. stickprovsundersökningar. Det är naturligt all delmetodut-vecklingsinslitui som föreslås, får ansvar för uppföljningarna. En förbättrad yrkesinriktadrehabilitering förutsätter atl arbetsvärden får resurser, en mer sammanhållenorganisation och alt ansvaret för den enskilde individen inom systemet blir merenhetligt. En gmndläggande fråga är hur en arbelsförmedlingsljänstemankan använda för atl skaffa ell lämpligt arbete åt en gravt handikappad. Om dearbetsvårdssökande i genomsnitt skulle kunna räkna med en veckas arbetsinsatserfrån arbetsförmedlingen skulle det krävas cirka 2000 tjänstemän bara för dessauppgifter. Förmedlingens resurser måste enligt utredningens uppfattning ökasså atl det blir bättre balans mellan den fysiska och psykiska rehabiliteringen,de karlläggande och utredande insatserna å ena sidan och de insatser som sedangörs för alt skaffa ett lämpligt arbete, å andra sidan. Samma resonemang kan föras omresursema för att anpassa den enskilda arbetsplatsen lill individens behov.Delta gäller inte bara den fysiska anpassningen utan också introduktion,utbildning, information etc. Del finns f.n. möjligheter att ge bidrag tillarbetsgivare, / timme, vid utbildning av arbetshandikappade och vid s.k.praktikanställning. Bidraget kan vid utbildning jämkas upp lill full täckningav arbetskraftskostnaden för personer med grava handikapp. Utredningen föreslårall grundbeloppet för både utbildning i förelag och praklikanslällning höjstill av de totala lönekostnaderna med möjligheter atl jämka bidraget upptill full kostnadsläckning vid grava handikapp. Kostnadsökningen härförberäknas till 6 milj. kr. Utredningen föreslår vidare att denmodell för samverkan mellan olika rehabiliterande institutioner som prövats iSödertälje, bör bilda utgångspunkt för en vidgad försöksverksamhet förungdomar med socialmedicinska handikapp i fem kommuner i storstadsregionerna.Försöken bör pågå och melodulvecklingsinslitulel föreslåsutvärdera försöken. För de fortsatta försöken beräknas ett medelsbehov om 2milj. kr., varav 1 milj. kr. Fr.o.m. utgår lillhalvskyddad sysselsättning bidrag som motsvarar av den totalalönekostnaden och under de tre följande åren tillarbetsgivare som anställer svårt fysiskt handikappade eller psykisktutvecklingsstörda under . föreslår, motbakgrund av att gruppen ungdomar med psykiska och socialmedicinskaarbetshandikapp ökar snabbt, atl denna bidragsform utsträcks lill all omfattaäven gravt socialmedicinskt och psykiskt arbetshandikappade under . Unga förtidspensionerade är enväxande grupp, ca 25000 under . De har visserligen fått sin ekonomiskasituation tryggad, men detta är inte en tillräcklig lösning på deras problem.Utredningen föreslår därför alt även yngre förtidspensionerade i åldem 26-35 åromfattas av möjligheten till förhöjt statsbidrag vid halvskyddadsysselsättning. RFV föreslås få i uppdrag atl konstruera ett system som delskompenserar förlusten i de fall lön av arbete understiger tidigarepensionsbelopp vid övergång från förtidspension lill arbete, dels stimulerartill arbete. bör också för-tidspensionsbestämmelserna ses över fördem som arbetar i skyddad verkstad med lön och bibehållen förtidspension.Målsättningen bör vara atl den som förvärvsarbetar får lön på vanligt sätt. Prop.1978/79:73 94 Utredningen föreslår också allförtidspensionärer som tar ett arbete skall ha rätt lill vilande förtidspensionunder . Detta skulle innebära atl de som inte kan fortsätta att arbetaåterfår sin förtidspension genom ett enkelt anmälningsförfarande. , socialvård, sjukvård och försäkringskassa diskuterartillsammans i s.k. rehabiliteringsgmpper behov av rehabiliteringsinsatser bl.a.i samband med beslut om förtidspensionering. Utredningen föreslår attrehabiliteringsgmppema också får i uppdrag atl ta årligarehabilileringskonlakter med de redan förtidspensionerade och diskutera derasmöjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. Rehabiliteringen är inte avslutad ioch med en arbetsplacering. Det rehabiliteringsarbete som måste fortsätta innei företagel fömtsätter en utbyggnad av företagens möjligheter all medverka irehabiliteringsprocessen. En fortsall satsning på arbetsvärden genomarbetsförmedling och särskilda institutioner måste, för atl bli effektiv,kompletteras med en kraftig utbyggnad av förelagens möjligheter att medverka irehabiliteringsprocessen. Om arbetsgivarna skall la större ansvar förrehabiliteringen måste samhället på olika sätt garantera detta. Det kan I.ex.ske genom lagstiftning och/eller bidrag till särskilda åtgärder. Båda vägarnadiskuteras av utredningen. Försök inom den statliga ochkommunala sektom med faddrar/handledare för arbetshandikappade har gett godaresultat. Handledare har till uppgift all stödja den arbetshandikappade både påoch utanför arbetsplatsen. Utredningen föreslår att AMS får i uppdrag alt påriksnivå bedriva försök med bidrag lill sådana handledare. Bidragen bör uppgåtill högst /år och person och kostnaden härför beräknas lill 2 milj.kr.för 400 faddrar. Det är angeläget att företag ochförvaltningar medverkar i rehabiliteringsverksamheten genom att ställa platserlill förfogande för prövning och träning i reell miljö. Utredningen förutsätteratt ett tillräckligt antal irä-ningsplatser kan las fram på frivillig väg. Omdetta, mot förmodan, inte skulle visa sig möjligt, bör det finnas en beredskapför lagstiftningsåtgärder. Den ekonomiska frågan kan enligt utredningen lösasgenom atl den som genomgår träning liksom nu får sin lön betald enligt deregler som gäller vid arbetsmarknadsutbildning. Ett annat sätt är all lönutbetalas genom arbetsgivaren som därefter erhåller kompensation för huvuddelenav kostnaden genom arbetsmarknadsverket. Härutöver kan man enligt utredningendiskutera om bidrag skall utgå till arbetsgivama för administrativa merkostnader. På större arbetsplatser bör del vara möjligt att bygga uppsärskilda resurser för prövning och träning som kunde utnyttjas i första handför de in-lema behoven. De bör också kunna användas för icke anställda bl.a.eftersom det på vissa håll finns köer till arbetsvårdsinstituten. Till företagsom på detta sätt bygger upp resurser för prövning och träning skulle det enligtutredningen utgå visst bidrag som kompensation för merkostnader för I.ex.administration, lakar- och kuralorskostnader etc. Utredningen förordar atl enförsöksverksamhet av delta slag inleds i samband med utbyggnaden av den nyaarbetsvårdsorganisationen. föreslås svara förgenomförande och utvärdering och försöken bör pågå . Kostnadenhärför beräknas till 1 milj.kr. 2 milj. kr. 1 regeringens proposition(1977/78:30) om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m., somantogs av , läm- 1978/79:73 95 nas centrala avsnitt öppna med hänvisning tillsysselsätlningsutredningens väntade belänkande. Det gäller frågan om denyrkesinriktade rehabiliteringens organisation vid arbetsvårdsinstituten.Propositionen lar endast ställning till att instituten skall ha stadigthuvudmannaskap. Också frågorna om organisationen av psykologmedverkan, liksomPsykotekniska institutet (PTI) och statens arbelskliniks framlida ställninglämnas öppna med hänvisning lill sysselsällningsutredningen. Utredningendiskuterar tre alternativ lill organisation och huvudmannaskap för denyrkesinriktade rehabiliteringen; - (AMU-centra) - anknytning tillde regionala stiftelserna för skyddat arbete - inordnande iarbetsmarknadsverket. Av dessa alternativ förordasarbetsmarknadsverket. Skälen härtill är bl .a. alt ett sammanhållet ansvar förde arbetsvårdssökande erhålls liksom en knytning lill förmedlingsverksamhetenden reguljära arbetsmarknaden. Därtill får man möjlighet till avvägning avolika resursinsatser mot varandra. Den prövnings/träningsverksamhelsom i form av OT- och ALU-kurser bedrivs vid AMU-cenler har samma målsättningsom den yrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsvårdsinstituten. Utredningenföreslår därför att OT- och ALU-kursema förs samman med arbetsvårdsinsliluiensresurser i nya enheter, som kallas . ALU-kursema bör dockäven i fortsättningen kunna anordnas lokalmässigl decentraliserat eller ianslutning till AMU-cenler. Utredningen föreslår vidare att psykologre-sursemaknyts lill de nya arbetsmarknadsinstituten. Härigenom skulle flexibilitetuppnäs i användningen av psykologmedverkan och fömtsättningar skapasför atl flera psykologer får kontakt med förmedlingsarbetet. Någon kostnadsökning bör enligtutredningen inte följa av ett inrättande av arbetsmarknadsinstituten. Arbetsmarknadsinstituten bör få ensjälvständig ställning under länsar-betsnämndema, med särskilda styrelser somföreträder olika intressen. I vaije län skall under länsarbetsnämnden finnasett eller flera institut som har ansvar för ALU-kurser, anlagsundersökningaroch prövnings/träningsverksamhel, dels i institutionell miljö men framför alltpå Iräningsplatser på den reguljära arbetsmarknaden. Det är viktigt attunderstryka att organisationsformen innebär att instituten får tillgång tillalla de hjälpmedel som förmedlingen har till sitt förfogande, t.ex. i form avbidrag till arbetsgivare. Behovet av forskning kringhjälpmedel och metoder i den yrkesinriktade rehabiliteringen understryks avutredningen. Enligt direktiven skall utredningen också pröva frågan om encentral organisation för forskning och metodutveckling inom denna sektor. Ilikhet med direktiven anser utredningen all fördelar finns med en samordningav statens arbetsklinik och PTI. Mot bakgrund av risken för attpraktisk prövning och träning tar överhand i en institution som har både praktiskverksamhet och metodutveckling anser sig utredningen inte kunna förorda enfullständig sammanslagning av statens arbetsklinik och PTI. Ett sådantsammanslaget institut skulle därtill bli mycket stort. 1 stället föreslår utredningen allett centralt rörandeyrkesinriktad rehabilitering bildas genom alt ar-betsklinikens resurser förmetodutveckling sammanförs med vissa forsk- Prop.1978/79:73 96 nings- och utvecklingsinriklade delar av PTI. föreslås bli organisatoriskt knutet till AMS. menfå en frislående ställning under ledning av en särskild delegation.Konstruktionen kan ses som en parallell till arbetslöshetsförsäkringsdelegalionen.Till metodul-vecklingsinstilutel bör knytas såväl sociologisk som psykologiskoch medicinsk expertis. Institutet skall ägna sig ål dokumentation ochinformation om resultaten av det utvecklingsarbete som bedrivs, i.ex. i form avegna skriftserier. Det skall också delta i planering av och medverka vid utbildningav personal vid de nya arbetsmarknadsinstituten.