prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 128 Bidragtill internationella fredsforskningsinstitut 129 Vissaåtgärder för rustningsbegränsning och kontroll 3 950 000 7 Summa för driftbudgeten 4 963 591 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 6 139 // Statens allmännafastighetsfond 132 Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för Summa för kapitalbudgeten 10 002 000 Totalt för 4 973 593 000 Bilaga 7 till butlgetpropositionen1979 Tillförsvarsdepartementet hör det militära försvaret, civilförsvaret ochpsykologiskt försvar. I departementet bereds dessutom ärenden rörande samordning mellan totalförsvarets olikagrenar. Försvarsmaktens resurser efter mobilisering framgår avföljande sammanställning. Fördelningsstaber med stabs- och sambandsförband Ca 50 självständiga infanteri-, pansar-, artilleri- och lurtvärns(robot)-bataljoner 24 infanteri- och norrlandsbrigader (motsvarande) 5 pansarbrigader (motsvarande) Totalt ca 300 000 man Totalt ca 300 000 man Ca 15 jaktflygdivisioner (ca 250 Ca 5 medellunga attackflygdivisio- ner, ca 5 lätta attackflygdivisioner (ca 150 flygplan) Ca 8 spaningsflygdivisioner (ca 80 Hemvärnet ca 100 000 man Armén totalt ca 700 000 man 1978/79. Nr 100 Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 2 6 jagare Kustarlilleribrigader 21 torpedbåtar Kuslarlilleribataljoner 2 moiortorpedbålar Spärrbataljoner och spärrkompa- 7 patrullbålar nier (fasta ochrörliga) 12 ubåtar Artilleri- ochrobotbatlerier 3 minfartyg samt hjälpminfarlyg Kustjägarkompanier Lednings- och basförband Totalt ca 60förband Totalt kan försvarsmakten mobilisera ca 850 000 man(inkl. hemvärn). Det militära försvarets fortsatta utveckling Grunderna för detmilitära försvarets fortsatta utveckling har fastställts genom 1977 årsförsvarsbeslut. Dessa grunder bör alltjämt ligga fast. Under den periodsom omfattas av försvarsbeslut gjordes stora ansträngningar föratl begränsa utgifterna för ledning och förbandsverksamhet. a.minskades antalet anställda med ca 3 000. Dessa åtgärder vidtogs för att skapautrymme för utveckling och anskaffning av materiel. Trots åtgärderna harutgifterna för ledning och förbandsverksamhet ökat. 1977 årsförsvarsbeslut innebar bl. a. all planeringsramen för det militära försvaret höjdesnågol. Därigenom har utrymmet för materielanskaffning samt forskning ochutveckling kunnat ökas trots att utgifterna för ledning och förbandsverksamhet har fortsatt atl siigai ungefär samma takt som . Ambitionerna i 1977års försvarsbeslut kan inte fullföljas till alla delar i den ekonomiska nivå som har angetts i beslutet. Den principiellainriktningen i beslutet föreslås dockstå fast. En godtagbar handlingsfrihet inom olika områden behålls införnästa försvarsbeslut. 1 enlighet med 1977års försvarsbeslut föreslås att planeringen för den närmastefemårsperioden sker inom en planeringsram av 65 329 milj. kr. För budgetåret1979/80 föreslås en utgiftsram av 13 112 milj. kr. /80förbättras de värnpliktigas förmåner. Dagersättningen föreslås höjd från 14 till15 kr. Vidare föreslås all ulryckningsbidraget höjs från I 000 lill . Även de familjesociala förmånerna föreslås bli 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 3 Maximibeloppet för familjepenningför maka föreslås höjt . för månad och maximibeloppet förfarhiljéperining för barn från 450 lill . Ökningen avförmånerna beräknas kosta ca 40 milj. kr. Planeringen inriktas mot följande antal enheteri krigsorganisationen, Förband/enheter 1979 1984 KA-förband (bataljoner motsvarande) Markslridsförbandenomfattar arméförbanden utom vissa luftvämsför-band saml kustartilleriförbanden. Enligt 1977 årsförsvarsbeslut prioriteras arméns brigader saml rörligt kustartilleri när detgäller markslridsförband. Handlingsfriheten altmodernisera elva infanieribrigader behålls. Den operativa röriighetenförbättras genom atl terrängbilar för personaltransporl anskaffas. Dessaorganiseras i fristående transportförband. De fyra norriandsbrigaderna behålls ochmoderniseras. Fyra pansarbrigader ochpansarförbanden i övre behålls. Handlingsfrihet bevaras till nästaförsvarsbeslut när del gäller den framtida pansarorganisalionen på ochi östra . Etl stort antallokalförsvarsförband och hemvärnsförband disponeras för försvar av vårtterritorium. Del lunga rörligakustartilleriet börjar förnyas under programplaneperio-den. Etl antal lunga fastakustanilleribatterier tillförs organisationen. Vissa äldre lunga fastakuslartilleribaiierier moderniseras och andra utgår ur organisationen. 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 4 Övervattensslridsförbandenbeslår av ytattackförband. helikopterförband samt min- och minröjningsförband. Palrullbålarbeväpnade med sjörobotar av typ Pingvin levereras. Beslut i frågan om sjörobotarmed medellång räckvidd för torpedbåtarna av typ T 131 fattas så snart somerforderligt underlag för beslutet finns. Ytattackförbandenorganiseras f. n. i två ytaiiacknolliljer som leds från jagare. Eftersomjagarna snart utgår ur krigsorganisationen studeras nu hur ytattackförbanden skall ledas iframliden. Större mineringarläggs i första hand ul från civila fartyg. Av beredskaps-och utbildningsskäl behövs i fredelt begränsat antal särskilda stamminfartyg. tredje minfartyg levereras . Minröjningsförbandenbehålls i ston sett . minskarantalet på grund av att äldre materiel inte kan ersättas med minjaktfartyg enligltidigare planering. Därför studeras nu hur behovet av minröjning skall tillgodoses i framliden. Fjärrstridsförbanden omfattar altackflygförband ochubåisförband. Frågan omanskaffning av attack- och skolflygplan las upp i särskild proposition. Ombeväpningen avatiackflygförbanden till flygplan AJ 37 är slutförd. 1 krigsorganisationen ingår även lättaattackdivisioner utrustade med skolflygplan SK 60. Tre ubåtar av typNäcken levereras . Arbetet med nästa ubålsgeneration (A 17) fortsätter, Luftförsvarsförbandenomfattar jakt-, luftvärnsrobol- och luftvärnsförband saml stridslednings- och luftbevakningsförband. Luftförsvarsförbandengenomgår f, n. stora förändringar. Den materiella kvalitetenförbättras genom atl flygplan JA 37 (Jakiviggen) tillförs organisationen.Planeringen inriktas mot åtta divisioner JA 37. Luftvärnsrobol 67Hawk moderniseras. Luftvärnsrobol 70 tillförs organisationen. Värnpliktsutbildningenhar i stort sett planerats i enlighet med försvarsbeslut. Avekonomiska skäl har dock repetiiionsulbildningen fått inskränkas. Pålängre sikt måste åtgärder vidtas för att förstärka repetiiionsulbildningen. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 5 De frivilligaförsvarsorganisationerna har stor belydelse för totalförsvaret. Vidresurstilldelning prioriteras organisationer som har lilländamål alt bedriva frivilligbefälsuibildning eller som rekryterar A-personal, dvs, personal som äravsedd för krigsplacering. Underprogramplaneperioden kommer fredsorganisationen att förändras enligl riksdagensbeslut om dels nedläggning, omlokalisering och sammanslagning av förbandinom armén och flygvapnet, dels organisationsändringar och personalminskningarvid försvarsmaktens centrala staber och myndigheter. Försvaretsfredsorganisationsuiredning har lämnat förslag om marinens och flygvapnetsfredsorganisalion på lägre regional och lokal nivå. Regeringen avser aulägga fram proposition om denna . Försvarsmaktensledningsutredning utreder f. n. den högre regionala ledningsnivån.Regeringen avser all lägga fram proposition i frågan . Ett omfattandeförberedelsearbete har satts igång för atl genomföra den nya befälsordningenoch för att bereda kvinnor möjlighet att fl anställning som befäl inom detmilitära försvaret på samma villkor som män. Gällande mål för personalminskningen är 3 900 anställdanetto , Fram lillseptember 1978 är den genomförda neltominskningen 3 870 anställda. För periodenmars till ärplaneringen inriktad mot en personalminskning av ca 3 600 anställda. Civilförsvarelsresurser efter mobilisering framgår av följande sammanställning. Ledning Skyddsrum m. m. Centrala, regionala och lokala led- och 10 alarmeringsledningar gruppe- 53 000 skyddsrum med ca 5,3 rade i luflförsvarsceniraler miljoner platser 28 regionala flyggrupper 3 miljonerskyddsmasker Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 6 Undsättning m. m. 185 staber för fällledning 4 400 bevaknings- och ordnings- 4 000brandgrupper 670 verkskyddsenheter 215 förbandsplutoner 20 undsättningskårer (ca 10 000 2 700 samarit-, sjukvårds- och am- personer) Totalt ingår ca 210000 personer i det allmänna civilförsvaret. Omfattande ändringar ikrigsorganisationen pågår f. n. I den nya krigsorganisationen ingår lednings- ochalarmeringsenheter, undsättningspluloner, sjukvårdsplutoner, specialplutoneroch underhållsenheter av mera enhetligt slag . Civilförsvaretsutveckling /80-1983/84 skall ha den inriktning somförutsätts försvarsbeslut. Tyngdpunkten läggs på förebyggandeåtgärder som förvarning, skyddsrum, utrymning och självskydd samt pååtgärder som syftar till atl kunna bistå människor som har drabbats avstridshandlingar. Särskild vikt läggs vid atl anpassa civilförsvaretsverksamhet till det fredstida samhällets och totalförsvarelsutveckling. Det finnssvårigheter atl helt nä de mål som har ställts upp i försvarsbeslutet inom denekonomiska ram som har anvisats. Dimensioneringen av krigsorganisationenoch utbildningen skall därför ses över. Omfattningen av grundutbildning ochövning inriktas t. v. mol 216 0(X) utbildnings- och övningsdagar per budgetår. Medel avsätts förall bygga en ny skol- och förrådsanläggning i . Alarmeringsanordningaranskaffas till nya skyddsrumsorter och nya bostadsområden. Skyddsmaskerna kompletterasmed anskaffning av skydd som är lämpligaför mindre barn och för äldre personer. Enligt beslut lillämpas nya regler förskyddsrumsbyggandet från den . Kommunerna får ansvar för attskyddsrum anordnas på lämpliga ställen i samband med ny bebyggelse i samhället.Fastighetsägare som åläggs att bygga skyddsrum får ersättning av statsmedel.Skyddsrumsbyggandet blirdärigenom finansierat av statliga medel. Förcivilförsvar utomskyddsrum föreslåsen planeringsram om totalt I 168 milj. kr. iprisläget för perioden /80-1983/84. För /80föreslås en utgiftsram om 236 milj. kr. i samma prisläge. Planeringen avskyddsrumsbyggandet skall utgå från alt utgifterna uppgår till 187milj. per budgetår i prislägel fr. o, m. /83. För /80 föreslås enutgiftsram om 60 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 7 Utgifterna för detekonomiska försvaret har för /80 beräknats tillca 1 330 milj. kr. 1 övrigt hänvisas till vad chefen för anför i bil. Inriktningen av deolika verksamheterna inom övrigt totalförsvar slår i överensstämmelsemed de grundläggande principer som lades fast försvarsbeslut. Psykologiskt försvar intar ensärställning på grund av försvarsviljans avgörande betydelse för vårmotslåndsförmåga. Utgifterna under /80 för övrigt totalförsvar uppgårenligl förslagen lill totaltca 266 milj. kr. För att utredafrågan om totalförsvarels inriktning efter /83 harenpariamentarisk försvarskommitté tillkallats , Kommittén skall arbeta under slor öppenhet. Förändringarna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /79 framgår av följande sammanställning(milj. A, Försvarsdepartementet m, m. 2 110,4' E, Central och högre regional ledning F, Gemensamma myndigheter och H, Övrig verksamhet Summa driftbudgeten 13466,5 14296,8 + 830,3 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anvisat 1978/79 Förslag 1979/80 II Statens allmänna faslighetsfond VII Fonden för förlag till statsverket IX Diverse kapitalfonder + 15,5 + 152,8 + 33,0 + 4,8 ' Inkl, 2 074 milj. kr.för beräknade pris- och lönehöjningar tillmedelprisläget för /79, 2 Inkl. 1 432 milj, kr. förberäknade pris- och lönehöjningar tillmedelprisläget för /80, Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anmälantill statsbudgeten för /80 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde Propositionen har ihuvudsak disponerats på samma sätt som prop, 1977/ 78:100 (bil. Efter ettavsnitt om säkerhetspolitik, som är gemensamt för totalförsvaret, harpropositionen delats in i tre avsnitt, del militära försvaret, civilförsvaretoch övrigt totalförsvar m. m. Under avsnitten om det militära försvaret resp.civilförsvarets fortsatta utveckling har tagits in korta översikter avförsvarets planerings- och ekonomisystem. När det gäller det militära försvaretfinns hänvisningar till de delar i propositionen, där olika komponenter i systemet behandlas. 1976/77:74(bil. I s. 31-41) redovisade min företrädare ulföriigi sin bedömningav den internationella utvecklingen och lämnade förslag till inriktning av vår säkerhetspolitik. Riksdagenbeslutade (UU 1976/77:3y, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311) om inriktningen av säkerhetspolitiken i enlighetmed förslaget. 1977/78:100(bil. 7 s. 8-10) redovisade min företrädare sin bedömning av den internationellautvecklingen och föreslog alt inriktningen av säkerhets- och försvarspolitikenenligl försvarsbeslut alltjämt skulle gälla. beslutade (FöU1977/78:19, rskr 1977/78:240) i enlighetdärmed. Jag redovisar i detföljande min bedömning av den internationella utvecklingen under del senaste åretoch lämnar förslag om inriktningen av säkerhels-och försvarspolitiken. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 10 Den politiskaavspänningsprocess som har kännetecknat förhållandet mellan debåda supermakterna och militärblocken utgår från en ömsesidig önskan alt befästa samlevnadeni fred och undvika varje utveckling som kanleda lill etl för båda parterförödande kärnvapenkrig. Men den harinte hindrat parterna från alt själva eller genom ombud med militär styrka hävda sina intressen utanför . Deökade spänningar som detta lidvis hargeU upphov lill har inle påverkal situationen i . Avspänningsprocessen har inle följts av någon minskningav vare sig kärnvapen-styrkor ellerkonventionella styrkor. De förhoppningar i detla hänseende som knöts lill avspänningsprocessen har inle infriats. Kärnvapenkapprustningenfortsätter, framförallt på del kvalitativa området. Nya typer av vapenbärare utvecklas och precisionen istyrningen lorbäliras. Detia leder i sin lur lill åtgärder för atl minska kärnvapnens sårbarhet. Den vapentekniska utvecklingen innebär atl supermakterna söker trygga sinsäkerhet på en allt högrerustningsnivå. Även de konventionella vapnengenomgår en snabb teknisk utveckling. Moderniseringen av förband och vapensystem fortsätter, särskilt i , därde båda maktblocken bibehåller sina stora och insatsberedda styrkor. I maj-juni 1978genomfördes FN:s tionde extra generalförsamling, den första medinriktning på nedrustningsfrågorna. Därvid kom dessa all i FN diskuteras påhögre politisk nivå och mera ingående än tidigare. Till följd av dekomplicerade frågor som stod på dagordningen och den korta tid somstod till förfogande kunde ingakonkreta resultat i fråga om nedrustninguppnås. Slutdokumentet gav däremot en ram och nya impulser för fortsattaförhandlingar. Supermakternas förhandlingarom etl nytl avtal om begränsningar av de strategiska vapnen (SALT 11) hardragit ut . Såväl politiska som tekniska orsaker ligger bakom. Bland de senare kan nämnasden fortgående utvecklingen av nya typer av vapenbärare och skillnaden i sammansättningen av de tvåsupermakternas strategiska kärnvapenstyrkor. Del förefaller dock som omförutsättningar för ell avtal skulle finnas. Först i elt senare skede (SALT III)bedöms dock väsentliga kvantitativa och kvalitativa begränsningar av arsenalerna komma allbli föremål för reella förhandlingar. 1 frågan om eltfullständigt förbud mol kärnvapenprov har trepartsförhandlingar under åretförts mellan , och . Inför FN:sgeneralförsamlings extra möte om nedrustning förväntades att dessa förhandlingarskulle leda fram till ett fördragsutkast. Ännu vid slutet av året hade emellertid parterna inle lyckats nå enighetom ett utkast alt föreläggas nedruslningskommittén i . Ett varaktigtfullständigt provslopp skulle kunna utgöra etl effektivt första steg på vägen mot kärnvapennedrustning.Det skulle utgöra etl Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 11 viktigt led i ansträngningarna atl förhindra spridningav kärnvapen lill nya stater. De kärnvapenkaiegoriersom inte omfattas av SALToch som likaså fortgående moderniseras av miliiärblocken har ännu inte i någonväsentlig utsträckning gjorts lill föremål för förhandlingar. Vikligavapenkaiegorier av slor belydelseför lägel i faller således fortfarande utanför ansträngningarna alluppnå resultat på nedruslningsområdel. Regeringen har därför i nedrustningsförhandlingarna särskilt fästuppmärksamheten på de risker som är förenade med utvecklingen inom dettaområde. Vissa begränsadeframsteg kan noteras i Wien-samtalen om slyrkereduk-lioner. Del är dockrealistiskt att anta att steget ännu är långt lill en första förhandlingsuppgörelse, 1 mars 1978avslutades i del första uppföljningsmötet lillden avslutade konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK). ESK-processens kontinuitet säkerställdes genom mötets beslut alt hålla ellandra uppföljningsmöte ochgenom deliagarslaternas förnyade utfästelse att genomföra ESK-dokumentet i alla dess delar. Några konkreta resultat i form av nya och fördjupade åtaganden uppnåddes dockinte i , Sålunda saknas imötets avslutande dokument bl. a. inslag om s. k. förtroendeska-pande åtgärder, trots all många stater, däriblandSverige, aktivt förespråkade utvidgade åtaganden på detta område. De mest akutakonfiikthärdarna finns alltjämt i ,södra och östra samtIndokina, Överenskommelsen i mellan president , president ochpremiärminister och arbetet på etl fredsavtal mellan och är betydande steg ipositiv riktning för allkomma ur del låsta lägel i . återstår emellertid många och mera svårlösta frågor innanen allomfattande fred i området kan uppnås. Vad gäller vårtnärområde bör den militära uppbyggnad som har skett på och desuccessiva förändringarna i de styrkeförhållandena på Nordkalottenfrämst ses i ett globalt stragegiskl sammanhang, men de påverkarnaturligtvis även situationen i . Från våra grannländer har på nytt gettsuttryck för den vikliga roll som en fast svensk utrikes- och försvarspolitikspelar för all vidmakthålla stabiliteten i del nordiska området. Beslut har faltalsom atl från den utvidga del svenska territorialhavels bredd från 4 lill . Detta innebär vissa fördelar från svensk försvarssynpunkt i fred och underneutraliletslillstånd men också vissa ökade förpliktelser. Sammanfailningsvisanser jag all utvecklingen inle ger anledning lillnågon förändring av säkerhels- och försvarspolitik. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 12 Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bereder riksdagentillfälle alt yttra sig övervad jag har anfört om säkerhets- och försvarspolitiken. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 13 Liksom minföreträdare vill jag tillatt börja med lämna en kort redogörelse för försvarets planerings-och ekonomisystem vad gäller det militära försvaret.Vid redogörelsen anger jag också var i propositionen som systemets olikadelar las upp. En grundtanke iförsvarels planerings- och ekonomisystem är atl särskild vikt skall läggasvid all ange de långsikliga målen för försvaret, så att de kan tjäna som vägledningnär verksamheten inom försvarsmakten planeras och genomförs. Verksamheten inomdet militära försvaret är inriktad mot att underhålla och utveckla ettvisst antal förband i krigsorganisationen. När den planerade verksamhetengenomförs eftersträvas atl decentralisera befogenheterna au falla beslut så långt ned iorganisationen som möjligt. I försvarelsplanerings- och ekonomisystem indelas verksamheten vid myndighelerna i trehuvudfunktioner, nämligen en operaliv funktion, en programfunktion ochen produklionsfunkiion. Den operativa funktionen svararför del operativa krigsförberedelsearbelet. Funktionen utövas av överbefälhavaren ochmilitärbefälhavarna. Programfunk-t i o n e n svarar för att formulera mål förverksamheten, fördela resurser och konirolieraau målen uppfylls. Under regeringen utövas denna funktion främst av överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna. Produktions-funktionen förfogar över de ekonomiska resurserna och svarar för all de mål som anges av programfunktionen uppfylls istörsta möjliga utsträckning och på del sätt som är mesl rationellt.Produkiionsansvariga myndigheter är huvudsakligenförsvarsgrenscheferna när det gäller utbildning, i fråga om utveckling ochanskaffning av materiel, försvarets forskningsanstalti fråga om forskning och fortifikalionsförvaliningen när det gälleranskaffning av mark och anläggningar. Utöver de nämnda huvudfunktionerna finns specialist- eller f a c k f u n k i i o n e r för verksamhet som berör fiera program ellerproduktionsområden och som kräversärskild kompelens. För fackfunklionerna svarar särskilda fackmyndigheter Sålunda svarar i. ex. försvarelsmaterielverk för förrådsverksamheioch fortifikalionsförvaliningen för fastighetsförvaltning. I planerings- ochekonomisystemet läggs särskild vikt vid krigsförbanden. Dessa förs samman idelprogram. Pansarbrigader,ubåtsförband och jaktförband är exempel på sådana. Delprogrammen läggs samman till programefter två modeller. Den ena ger avvägningsprogram och den andra organisatoriska huvudprogram. Avvägningsprogrammenär avsedda all utnyttjas främst i den långsikliga planeringen. Jagvill understryka alt indelningen i och benämningen på avvägningsprogrammenär föränderlig och måste anpassas med hänsyn lill Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet behoven i studie- och planeringsverksamheten.Indelningen i organisatoriska huvudprogram återspeglar ansvarsförhållandena ifredsorganisationen. Överbefälhavarenbeskriver i sin programpian för del militiira försvaret försvarsmaktens krigsorganisatoriska utvecklingenligt avvägningsprogrammen. Cheferna för armén, marinen och flygvapnetbeskriver i sina programplanerutvecklingen inom de försvarsgrensinriktade organisatoriska huvudprogrammen. Följande figur visar hur delprogrammen f. n. förs samman tillavvägnings-program och organisatoriska huvudprogram. Gemensamma myndig heter och funk tioner (s. 62; (s. 67) (s. 67) Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Verksamheten inom del militära försvaret indelas efter sinkaraktär i delprodukiionsområden.Dessa förs samman till huvudpro-dukiionsområdenoch avvägningsområden enligt vad som framgår av följande figur. Allmän ledning och förbandsverksamhet Utbildningtill och av fast anställd personal m.m. Repet it ionsutb i Idning av värnpliktiga Anskaffning av befästningar m. m. Anskaffning'av anläggningar Anskaffningav kaserner m. m. Iståndsättning av befästningar och kasernerm.m. 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Indelningen iavvägningsområden används i den långsikliga planeringen och indelningen i huvudproduktionsområdeni den löpande verksamheten. A n s I a g e n till de tre försvarsgrensinriktade huvudprogrammenavgränsas efter indelningen ihuvudprogram och huvudproduktionsomräden. Anslagen inom de två övriga huvudprogrammen knyter i stort sett an lillindelningen i delprogram ochhuvudproduktionsomräden. Anslagsindelningen framgår av följande figur. Anslag B 1 (s. 98) Anslag B 2 (s. 104) (s. 107) (s. 259) Anslag B 4 (s. Anslag C 1 (s. 114) AnslagC 2 (s. 119) (s. 123) och11! (s. 273) Anslag C 4 (s. 125) Anslag D 1 (s. 128) AnslagD 2 (s. 134) Anslag D 3 (s. 134) och 111 3 (s. 279) Anslag D 4 (s. 137) Centraloch högre regional ledning AnslagE 1 -E 6 (s, 138-164) Anslag E 7 (5. Anslag E (s. 167) och ni 4 (s. 290) AnslagE 7 (s 165) Gemensamma myndigheter och funktioner (s. 170-188) F 6 - F 22 F 6(s. F17(s. F 21 (s. Den indelning i facksom formellt gäller i planerings- och ekonomisystemet framgår av följande sammanställning där också de olika fackmyndigheternaanges. 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Behandlas på s. 54-55, 59-60, 72, 177, 179 22, 50-60,73 ' Ansvaret för dencentrala förrådsledningen av sjukvårdsmateriel har förts över till försvaretsmaterielverk genom beslut . 2 Ansvarsförhållandena ses f n, över. 2 1978/79. Nr IOO Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 18 3.2Verksamheten under det senast Förflutna budgetåret