prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — För dettredje bör den lösning som väljs i sina huvuddrag vara acceptabel för destuderandes organisationer. Av de förslagobligatorieberedningen har presenterat uppfyller alternativen I och 11 kraveipå alt obligatoriet skall avskaffas såväl formelll som i praktiken. Det ärenligl min mening däremol tveksamt om alternativen medger att de väsentliga delarna avverksamheten skall kunna fortsätta. Det hari överläggningar med SFS också framkommil att inget av dessa tvä alternativär acceptabelt för studentkårerna. Jag anser därför atl varken alternativ 1 eller alternativ II bör ligga till grund för beslul iobligatoriefrågan. 1978/79:100 Bilaga 12 429 Obligatorieberedningensalternativ III uppfyller enligl minbedömning så gott som hell kravei på att medge en fortsättning av de väsentligadelarna av studerandesammanslutningarnas verksamhei. Genom överläggningarna medSFS har också framkommit all förslagel - åtminstone om det kombineras med eltgeneröst tilltagel statsbidrag - inte är helt oacceptabelt förstuderandeorganisalionerna. Nackdelarna med alternativ 111 anser jag i ställetligga på del principiella planel. Visserligen tillgodoser förslagel formelllkravei alt obligatoriskt medlemskap inte längre skall finnas, men deföreslagna, statligt reglerade sluderanderåden kommer dock i praktiken att iväsentliga avseenden likna de nuvarande studentkårerna och kommer i huvudsak altfortsätta dessas verksamhet. Med undanlag för atl en kåravgift uttagen med stödav obligatoriskt medlemskap inte skall förekomma - vilket i sig är enbetydande skillnad mot dagens förhållande -kan enligl min mening beredningensalternativ III komma atl uppfattas som liggande myckel nära det nuvarandeobligatoriet. Sådana tankegångar har också kommit lill uttryck i bl. a.justitiekanslerns yttrande över obliga-toriekommitléns betänkande (SOU 1976:14) Kårobligalorium?, vilket innehöll ett förslag som i detta avseende liknadede nu föreslagna studeranderåden. Enligl min uppfattning uppfyller såledesinte heller obligalorie-beredningens alternativ III de krav somjag i detföregående har . Inle heller detla alternativ bör därför enligt minmening läggas till grund för en lösning av obligatoriefrågan. Mot bakgrund av desvårigheter att motivera medlemskap i en hell frivillig sluderandeorganisationsom finns bl. a. på grund av alt den fackliga bevakningen ofta måste ske på sålång sikl att dess resullal kommer först nästa studerandegeneration till godo,menar jag atl del sannolikt är svårl all över huvud laget hitta en lösning somutan atl bygga på någon form av statlig reglering - och därigenom i praktikenetl obligatorium - ger rimliga förutsättningar all bedriva studerandefackligverksamhei. på nuvarande ambitionsnivå. Detta antagande styrks av atl varkenobligatorieberedningen eller obligaloriekommittén trots förtjänstfullt arbetelyckats hitta en lösning som uppfyller samtliga de krav jag har ställt upp. De statliga bidrag somskulle behöva utgå för all sluderandeorganisa-lioner som f n. har obligatorisktmedlemskap skulle kunna behälla sin nuvarande nivå på facklig verksamhei ochsocial service, om medlemskapet görs frivilligt, är av den sloriek, 20 milj.kr., all del i dagens ekonomiska läge är svårl all bereda uirymme för dem. Ellavskaffande av det obligatoriska medlemskapet skulle därför, oavsett vilketalternativ som väljs, medföra en beiydande nedtrappning av organisationensverksamhet med påföljd au den studerandefackliga bevakningen allvariigtförsvagas och atl den sociala servicen kraftigt försämras. Jag är under sådanaförhållanden beredd all låta de principiella invändningarna mol delobligatoriska medlemskapet komma i andra hand och förordar därför all delobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslulningar tills vidarebibehålls. 1978/79:100 BUaga 12 430 I samband medhögskolereformen infördes en provisorisk reglering av de obligatoriska studerandesammanslulningarna.Jag angav i prop. 1976/ 77:59 au ulgångspunklen för den provisoriskaregleringen var alt obliga-loriet tills vidare skulle fä beslå för de gruppersom lidigare omfallades av del, men all del inle fick uividgas lill nya grupper. 1 förordningen (SFS1977:401) om obligatoriska studerandesammanslulningar (ändrad senast 1978:496)har följande tre grupper undanlagils från obligatoriet. Sådanastuderande som bedriver sludier för vilka före den 1 juli 1977.eller i fråga om studerande vid högskoleenhet som har inrätlais den 1 juli 1978för vilka inte fanns skyldighet au lillhörasluderandesammansluining, Sådanastuderande som bedriver studier som närmasl motsvarar studier för vilkaomedelbart före , eller, i fråga om studerande vidhögskoleenhet som har inrättats , för vilka omedelbartdessförinnan inle fanns skyldighet atl tillhöra sluderandesammansluining vidsådan läroanstalt i landet, som helt eller delvis har gått upp i högskoleenhet, Destuderande som deltar i utbildning som anordnas av högskoleenheten pä annanort än högskoleorten. Ca 15 000 studerande iden ställiga högskolan omfatlas f.n. inle av obligatoriet.Obligalorieberedningen har dock visat alt högskoleenheternas lilllämpning avbeslämmelserna inte är enhetlig och atl på många håll oklarhet råder om vilkagrupper av studerande som inle omfattas av obligatoriet. Vid ell bibehållande avdel obligatoriska medlemskapet blir del nödvändigl all la siällning till om dennuvarande regleringen bör beslå eller om obligatoriet bör utvidgas till atlomfatta samtliga studerande inom i vart fall den slatliga högskolan. För egendel anser jag, med hänsyn lill all de principiella invändningarna molobligatoriet i sig fortfarande kvarstår och med hänsyn lill all någol merbeiydande missnöje mol del nuvarande sysiemel inle kan märkas bland destuderande själva, all del inle nu kan bli fråga om atl utvidga obligatoriet.Den reglering som finns bör i stället fortsätta all gälla tills vidare.För all minska oklarheterna vid tolkningen av de nuvarande beslämmelserna avserjag atl i annal sammanhang föreslå regeringen all uppdra åt UHÄ atl följatillämpningen av reglerna om vilka studerande som bör stå utanför obligatorietoch atl lämna förslag till sådana ändringar av reglerna som kan visa siglämpliga. Genom den uppdelning avde studerande i obligatoriskt resp. icke-obligaloriskl anslutna som ävenfortsättningsvis kommer att finnas har staten kommil att ge olika ekonomiskaförutsättningar för studerandefackligt arbete. Del kan enligt min bedömningantas vara betydligt svårare för en frivillig sammanslutning av studerande somstår uianför obligatoriet all 1978/79:100 Bilaga 12 431 bygga upp en slagkraftig verksamhei än för enobligatorisk sluderandesammansluining. För att i viss mån kompensera dessasämre förutsättningar har jag under anslagel Vissa särskilda utgifter inomhögskolan beräknai . för bidrag lill sluderandefacklig verksamhei förbl.a. sådana gmpper av studerande som inte är anslutna till obligatoriskstuderande-sammanslutning. Sluderandehälsovården harutretts i olika sammanhang bl.a. av stude-randehälsovärdsutredningen (U1972:05) som i sill belänkande (SOU 1975:7) Framlida sluderandehälsovård lämnatvissa förslag. Utgångspunkten för såväl denna utredning som andra utredningarsom har berört sluderandehälsovårdsfrägor har dock varit atl det obligatoriskamedlemskapet i studerandesammanslulningar skall avskaffas. Jag avser, sedandenna förutsällning nu ändrals, att i annal sammanhang föreslå regeringen allbemyndiga mig all tillkalla en särskild arbetsgrupp med uppgift atl ufifrånhittills gjorda utredningar inom studerandehälsovårdsområdet framlägga förslagom hur sluderandehälsovården skall organiseras och fungera i elt syslem medforlsall obligatorium för flertalet studerande i högskolan. Högskolans dimensionering och vissaanslagsfrågor 1 regeringenskompletterande budgetanvisningar till myndighetema som lämnades i mars 1978angavs atl myndigheterna i sina förslag lill anslagsframslällning skulleredovisa elt besparingsallernativ. Arbetet med förslagen tillanslagsframslällning inom högskolesektorn var då långl framskridet, vilketomöjliggjorde för de lokala högskolemyndigheterna atl beakta de nyaanvisningarna. UHÄ har dock följt anvisningama, och ämbetets förslag tillanslagsframslällning innehåller förslag till besparingsåtgärder om sammanlagtca 59 milj. kr. Detta belopp motsvarar av anslagen till högskolan. Enligt min mening har UHÄ- med de förutsättningar som gällde -utarbetat etl besparingsallemativ som välägnar sig för fortsall analys av möjliga rationaliseringar inom högskolan ochockså för direkl genomförande av vissa besparingar. Jag har noterat all UHÄinle haft möjlighet alt diskutera sina förslag med lokala och regionalahögskoleenheter. Jag delar också UHÄ:s uppfallning alt, med dendecentraliserade ordning för beslutsfattande som gäller inom högskolan,rationaliseringar och besparingar bör grundas pä bedömningar gjorda påregional eller lokal nivå. För att detla skall kunna ske på elttillfredsställande sätt fordras en förbältrad planering av verksamheten pånågra års sikl. Det ekonomiska lägel är, enligl min mening, sådani alt enplanering med denna inriktning nu måste komma till stånd också pä regional ochlokal nivå. Därvid bör UHÄ:s besparingsförslag i allt väseniligi kunna utgöraen god utgångspunkt. Jag har mol denna bakgrund bedömt de framlagda förslagentill besparingar för nästa budgetår utifrån följande synsätt. 1978/79:100 Bilaga 12 432 Verksamheten inomhögskolan intar i vissa avseenden en särställning jämförd med andra av statenfinansierade verksamheter. Satsningar på ulbildning och forskning är av slorbelydelse för lillväxl i såväl kvanlilali va som kvalilativa termer.Investeringar i denna verksamhet är långsiktiga i den meningen alt resultaten iallmänhet inte visar sig förrän efter en följd av år. Ulbildning och forskningär således verksamheter med en framåisyf-tande karaktär. Därav följer enliglmin mening all den åriiga bedömningen av resursbehovet för dessa verksamheternormall inte kan bringas till en posiliv korrelalion med konjunklursvängningar.Samlidigl står det hell klart all uirymme för reformverksamhet i nuvarandesamhällsekonomiska läge även inom högskolan i huvudsak måsle skapas genomomprioriteringar och ralionaliseringsålgärder. Mol denna bakgrund bör därförinte endast prövas egentliga besparingar utan även ålgärder som höjer effektiviteteni vid bemärkelse. Med hänsyn till vad jagnyss har anfört räknar jag inle med några egentliga besparingar inom forskningoch forskarutbildning. När det gäller den gmndläggande högskoleutbildningen ärjag inle beredd alt tillstyrka UHÄ:s förslag i den del som avser områdei medfritt tillträde. Jag är inte heller beredd all nu förorda ålgärder som innebärsänkta kosinader per utbildningsplats. Enligl min mening måsle sådana åtgärderbygga på bedömningar gjorda av de direkt utbildningsansvariga. Del äremellerlid angeläget atl möjligheterna alt sänka kostnaderna per årsstudieplatsinom vissa utbildningar noga prövas. Enligt vad jag har erfarit granskas f.n.dessa kosinader av UHÄ i samarbeie med högskoleenheterna. Jag utgår från alldenna granskning kommer all ge ell underiag för en prövning av kosinaderna perårsstudieplats i kommande budgetarbeten. Jag kommer därför i del följande allinrikta besparingsinsalserna mol en minskning av planeringsramar för vissa utbildningslinjeroch för enstaka kurser. En grundtanke ihögskolereformen är alt dimensioneringen av högskoleutbildningen skallbestämmas av dels samhällets efterfrågan på utbildade, dels individernas behovoch efterfrågan på utbildning, dels också tillgängliga resurser. En bedömningav arbetsmarknaden visar inte på några slörrebesparingsmöjligheter. Jag anser dock all del bör vara möjligt alt minskaplaneringstalen för etl par ulbildningslinjer som i och för sig har en godefterfrågan bland de studerande men där en viss osäkerhet omarbetsmarknadsulsiklerna kan råda. Min slrävan har emellertid i första handvarit all minska utbildningskapacitet som väsentligl överstiger individemasefterfrågan. Vid min beräkning av hur stora besparingar som kan göras vidminskningar av antalet utbildningsplatser på en linje har jag beaktat dels desvårigheter som kan finnas aU på kort sikl minska den befintligaorganisationen, dels atl den marginella kosinaden per utbildningsplats ochinle den genomsnillliga bör lillämpas vid mindre neddragningar. Prop.1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 433 Jag går över lilldimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen. Frågor som rördimensioneringen av ulbildningen för undervisningsyrken behandlas avstatsrådet under anslagel Ulbildning förundervisningsyrken. 1 närmasl föregående budgetproposition diskuteradejag dimensioneringen, framför allt i vad avser arbetsmarknadens behov av högskoleutbildade. De bedömningar jag därgav uttryck för gäller enligl minmening fortfarande i allt väsentligt. Under del gånga året har bl.a. fyra rapporter av intresse för den grundläggandehögskoleutbildningens dimensionering publicerats av () prognosinslilui. Rapporternaberör elevströmmarna genom utbildningsväsendet, utflödet av utbildade lill arbetsmarknaden, förvärvsarbetets ulveckling och arbetsmarknadens nyrekrytering. Isamtliga fall gäller prognosernaliden fram lill 1990. Rapporterna innehållerenligl min mening åtskillig inlressant information och förtjänar uppmärksamheli del kontinuerliga arbetet med den kvantitativa planeringen av dengrundläggande högskoleutbildningen. Prognoserna om den framlida arbetsmarknadssituationenm.m. för de högskoleutbildade bygger med nödvändighet på en mängd osäkra faklorer. Två cenlralafaklorer när det gäller de studerandes efterfrågan på utbildning är för detförsta vilka effekter högskolans nya behörighels- och urvalsregler kommeratt få och för det andra gymnasieskolans lolala dimensionering och fördelningav elevplalser på olika linjer. kommer antalet ungdomar i övre tonårenatt öka snabbi för all sedan återgå tilldagens nivå. Detla torde leda till en kraftig ökning i tillströmningen till högskolan under mitten av 1980-lalet. Närdet gäller efterfrågan fränarbetsmarknaden är självfallet den svenska ekonomins ulveckling avcentral betydelse. SCB har byggt sina prognoser långtidsutrednings (LU 75) bedömningar av den svenska ekonomins förändring och de därav följandeförändringarna i behovet av arbetskraft.Det finns anledning alt nu beakta alt en ny långtidsutredning har presenterats. Det har inte varitmöjligt att ta hänsyn lill bedömningarnai denna vid avvägningarna rörande högskoleutbildningens dimensionering /80. Jag ulgår emellertid från att högskolemyndighetema i sinplanering för kommande budgetår beaktar utredningen. I SCB:s rapport(Information i prognosfrågor 1978:3) Utflödet av utbildade ocharbetsmarknadens rekryteringsbehov - prognos lill 1990 redovisas resultat avjämförelser mellan utflöde och rekryteringsbehov. SCB beräknar atlbalans kommer atl råda för civilingenjörer och naturvetare. Bedömningenulgår ifrån tillströmningen , dvs. att hela den utbjudnautbildningskapaciteten inle har utnyttjats. Under 1980-talel beräknar man alldel kommer all råda i stort setl balans mellan utflöde och 28 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 434 rekryteringsbehov av personer med administrativ,ekonomisk och social högskoleutbildning. Utflödet från denna sektor väntas ökaefter 1980. Ökningen hänger i huvudsak ihop med etl antagande om alt della område kommer all lill stor del ha friutillträde under del atl kapaciteten på spärradeutbildningar inte ändras. Jag vill här nämna atl SCB inte har gjort någon bedömningav de effekter ställningstagandena lillsocialuiredningens förslag kan få. När del gällervårdyrkesutbildade på högskolenivå räknar SCB med all balans kommer all råda.Behovsprognosen för den offentliga sektorn baseras på LU 75:s prognos över hur myckelman tror sig kunna satsa på en uibyggnad av den offentliga sektorn. Denkalkylerade balansen skall därför tolkas så att den nuvarande dimensioneringen avvårdyrkesutbildningar passar tämligen bra till den utbyggnadstakt av hälso- och sjukvården som bedömts vara möjlig att genomföra. SCB:sberäkningar visar atl det kommer atl finnas överskoll på personerutbildade för kullur- och informationsyrkenunder prognosperioden. För inriktningen kulturförmed-ling betraktar SCBöverskottet som stort. Den slutsals jag villdra av SCB:s beräkningar är alt för dagen inga slörre problem finns när del gällerhögskoleutbildningens dimensionering belräffande de sektorer jag här har berört. Detta utesluter givetvis inte attsvåra problem kan finnas inom varjeenskild seklor. Exempelvis kan den aktuellatillströmningen till vissa linjer inomAES-sektom uppmärksammas. Jag vill än en gångunderstryka att prognoser av del. slag jag här har redovisatofrånkomligen är behäftade med många svagheter, som gör atl de bör lillämpas med slor försiktighet. Vid min anmälan idet följande av anslag lill grundläggande högskoleutbildning kommer jag attlämna förslag till planeringsramar för olika utbildningslinjer eller grupper av linjer.Förändringarna är dels resultatet av de besparingsåtgärder jag har berört, dels en omfördelning mellanolika linjer inom i första hand AES-sekiorn, dels också tekniska justeringar tillföljd av atl tidigare angivnaplaneringsramar har blivit felaktiga i samband med övergången till ett nytl anslags- och planeringssystem. När detgäller omfördelningen inom AES-sektomhar jag i väsentlig utsträckning utgått från de studerandes efterfrågan pä olika slag av utbildning. Den totaladimensioneringen av utbildningen inom någon högskoleenhet påverkas inteav dessa åtgärder. Trots elt slorlanlal ändringar av planeringsramarna räknar jag med all det även nästa budgetår kommer atl finnasen del brister i förhållandet mellanplaneringsramar och tilldelade resurser. I och med atl studier enligl äldre studieordning blir mindre vanligtförekommande och att högskolemyndigheternablir bättre förtrogna med tillämpningen av systemet med planeringsramar bör det inför /81 vara möjligtatt mer slutgiltigt göra nödvändigalekniska ändringar av samtliga planeringsramar. 1978/79:100 Bilaga 12 435 På tvä av de i 1975 årsriksdagsbeslut om högskolereformen utpekade ulbyggnadsortema, nämligen Halmstadoch , finns en interimistisk stafiig högskoleorganisation. I sittbetänkande 1976/77: 20 uttalade utbildningsutskottet att på en utbyggnadsortbör inrättas en statlig högskoleenhet i princip så snart en allmän statligutbildningslinje lokaliseras lill kommunen i fråga. Därtill ansåg utskottetemellertid att det måsle vara fråga om en utbildning av inte alltför begränsadomfattning i vad gäller studerandeantal m.m. 1 budgetpropositionförutsatte jag all högskoleutbildningen i och den Ijuli 1979skulle ha en sådan omfattning att högskoleenheter då kan inrättas. Resp.regionslyrelse har föreslagit att högskoleenheter inrättas i ochSkövde . I finns f n. tvåallmänna utbildningslinjer inom den statliga delen av högskolan. I skallenligt UHÄ:s förslag i det följande upprättas en allmän utbildningslinje medinriktning mol handel och distribufion med 30 nybörjarplatser i och med attden nuvarande försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning uppgår iden reguljära högskoleorganisationen. UHÄ finner därför inte skäl att avvika frånregionslyrelsemas förslag. 1 enlighel härmed föreslår även UHÄ atl statligahögskoleenheter inrättas i och . Inrättandet av slatligahögskoleenheter på de båda orterna medför betydande kostnadsökningar föradministrativa ändamål. Enligl min mening är ulbildningen ännu inte av denomfattningen atl den uibyggnad av administrationen som följer härav ärmotiverad. Jag är således inte nu beredd atl biträda UHÄ:s förslag menförutsätter all del skall vara möjligt all inrätta statliga högskoleenheter påde två orterna . Anslagssystemei förhögskolan innebär i huvudsak att medel anvisas varje högskoleenhet i form avramar inom ändamålsinriktade anslag lill yrkesulbildningssektorer (motsv.) Detla anslagssyslem innebär i förhällande till lidigare gällandeordning en långl gående decentralisering. Syftet har varit alt ändra detviktiga styrinstrument som anslagssystemei ulgör på etl sådani säll altsträvandena atl i övrigt föra över vikliga beslutsbefogenheter från central lill regional och lokal nivå får reell innebörd.Anslagslekniskl innebar förändringen en slor samlad omläggning, detta ijämförelse också med andra grenar av statsförvaltningen. Del är givet, allomläggningen lill de nya anslagen har varit förenad med etl omfattande ochsvårt beräkningsarbete främst för högskoleenheterna. Högskolemyndigheterna harställts inför en ny planeringssituation. Till en börian rådde på många håll enbetydande osäkerhet om de verkliga kostnaderna för löner vidhögskoleenheterna, vilket ledde dessa lill atl iaktta en Prop.1978/79:100 BUaga 12 436 viss försiktighet när de planerade resursema föroch därmed omfaiiningen av verksamheten. Enligl min mening bör detefter hand som erfarenheier vinns finnas goda möjligheter all komma till rättamed sådana planeringsproblem somjag nu har redovisal. Efter utgången avbudgeiårel 1977/78 har del visal sig all en del högskoleenheter har slörrereservationer än man räknal med vid an-siagsomläggningen. Jag vill peka på alletl av syftena méd anslagsomläggningen har varit all del skall vara möjligtför högskoleenheterna att genom reservationer bedriva en mer långsiktigekonomisk planering av sin verksamhet. I de nu akluella fallen ser jag dockreservationerna efter /78 också som ett utslag av deplaneringssvärigheter som har förelegal. Medelsanvisningen har enligl minbedömning inte varit felaktigt beräknad. Jag räknar med att högskolornasbudgeterings- och kostnads-uppföljningsruliner fr. o. m. innevarande budgelårgör det möjligt atl över lag komma lill rätta med de planeringsproblem jag nuhar redovisat. Området med fritt tillträde UHÄ har inom sillbesparingsallernativ föreslagit ätt för /80 medel, såvitt gällerlokala och individuella linjer och enstaka kurser inom områdei med fritttillträde, skall beräknas som svarar mol den urspmngliga inför budgetåret1977/78 beräknade omfattningen av denna ulbildning. Enligt min mening bör ensådan planering genomföras endasi om det finns anledning att räkna med enminskad tillströmning inför /80. Även under innevarandebudgetår har emellerlid anlalet studerande inom utbildningsområdet med fritttillträde ökal så att resurstillskott blivit nödvändiga sedan alla lokala ochregionala reservmedel och möjligheter till omdisposiiioner tagits i anspråk.Liksom föregående år rör ökningen främsl ekonomlinjen och enstaka kurser inomdel samhällsvetenskapliga området. Antalet årsstudieplatser inom del friaområdei har ökat frän beräknade 30200 till 32250. Jag har under berörda anslagför /80 beräknai sammanlagt . som motsvarar de medelsom innevarande år anvisats som förstärkning för det fria området. Dessulom harjag med hänsyn till tillströmningen under budgetåren 1977/78 och 1978/ 79beräknat en basresursförstärkning av sammanlagt . Jag vill i dettasammanhang nämna att jag vid min beräkning av besparingarna avseende budgetåret1979/80 tagit hänsyn till utvecklingen inom det fria området genom att istället för besparingar av väsentlig sloriek, som eljest skulle ha föreslagitsav mig, räkna med omfördelningar. Jag avser att i det följande vid mina förslagtill planeringsramar beakta detta. har den 20december 1978 beslutat alt tidigare beslul om fritt tillträde fillvissa utbildningar i högskolan skall upphöra alt gälla med utgången av junimånad 1979. har begärt atl regeringen läggerfram de förslag till ändringar i nuvarande Prop.1978/79:100 Bilaga 12 437 system för planering och resursfördelning m.m. samt tillmedelsanvisningar för dengrundläggande högskoleutbildningen, som föranleds av att del fria området slopas, inklusive förslag tillövergångsanordningar. Vidare harriksdagen begärt alt regeringen lägger fram förslag om extra resurser till regionslyrelsemas disposifion (prop.1978/79:25, UbU 1978/79: 15, rskr 1978/79:124). Jag avser att senare återkomma lill regeringen i denna fråga.