prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Bland målenkan nämnas ökad framkomlighet och säkerhet, minskade miljöstörningar ochbibehållande av befintligt vägkapital. Perspeklivplaneringen ger förutsättningarför en ytteriigare koordinering mellan vägplaneringen, den regionalatrafikplaneringen, länsplaneringen och den fysiska samhällsplaneringen. Metodför perspektivplanering på regional nivå befinner sig under utveckling ochkommer att underlätta en samordning mellan vägplaneringen och bl. a. denregionala utvecklingsplaneringen. Den inbördestidsordningen mellan olika vägåtgärder behandlas i tioåriga flerårs- och fördelningsplaner för stats- resp. statskommun-vägar. Flerårs-och fördelningsplanerna revideras normalt . Länsstyrelserna harfått bemyndigande att fastställa planerna för länsväg-nätel medan planerna iövrigt fastställs av . För drift av statsvägarupprättas en driftplan, som omfattar , där prioritering av olika ålgärdersker. För byggande och drift avstatliga vägar upprättas slutligen programbudgetarsom omfattar den närmaste treårsperioden. De revideras och fastställs för etlår i sänder. Bidragsgivningen till byggande av kommunala vägar och gatorbaseras på den nämnda fördelningsplanen. Bidragsgivningen till byggande av enskilda vägar grundaspå en inventering och standardbedömning av det enskilda statsbidragsvägnätet.Inventeringen omfattar även övriga enskilda vägar, som med ledning av gällandestatsbidragsbestämmelser kan anses bidragsberättigade. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 34 Bidragsgivningen lilldrifl av enskilda bidragsberättigade vägar baserar sig på återkommandedriftkostnadsberäkningar som utförs av vägförvaliningen i resp. län. Medhänsyn till kostnadsutvecklingen skall årliga jämkningar göras. Uppföljning avatt anvisade medel utnyttjas för avsett ändamål sker genom årligabesiktningar. Samordningen med denregionala utvecklingsplaneringen och den fysiska samhällsplaneringen tillmätsstor vikt vid vägplaneringen. Denna samordning kräver informationsutbyte somavser dels lokalisering av verksamheter som ger upphov lill vägtrafik, delsreservering av lämpliga terrängkorridorer för vägsystemels framtida utbyggnadframför allt i anslutning till tätorter. För att så väl sommöjligt anpassa utbudet av vägtjänster till efterfrågan måste särskiltbyggnadsåtgärderna styras av en planering på lång sikt. När etl väg- ellergatusyslem är utbyggt har det låst lokaliseringen av bebyggelsen i ett mönstersom är mycket dyrbart eller i det närmaste omöjligt atl ändra. För en framgångsrikvägplanering behövs därför information på riks-och länsnivå om statsmaklernasmål för den geografiska fördelningen av befolkning samt närings- och fritidslivoch på nivå om kommunernas program för markanvändningen ochbebyggelsens lokalisering. På riks- och länsnivålämnar den regionala ulvecklingsplaneringen information framför allt i form avprognoser och målsättningar för kommunernas folkmängd, orlsklassificering samlbefolkningsramar för planeringen i länen. Den fysiska planeringen angermarkhushållnings- och miljöaspekter som bör beaktas i vägplaneringen i olikadelar av landet. Den fortsatta fysiska riksplaneringen och den regionalautvecklingsplaneringen torde komma all beröra faktorer som i hög grad kanförbättra underlaget för vägplaneringen. Ett vägbyggnadsobjekt harall passera en lång kedja av aktiviteter från dess aktualiserande i samband medt. ex kommunernas generalplanearbete fram lill dess färdigställande. Denfysiska planeringen av vägobjeklen eller den s. k. projekteringen omfattar trehuvudfaser - lokalisering, utredning och detaljprojektering - som bör varasamordnade med den kommunala översiktliga och detaljeradebebyggelseplaneringen. Såväl den fysiska som denekonomiska vägplaneringen har en stark regional och lokal förankring. Enliglväglagstiftningens föreskrifter skall vid byggande av väg hänsyn tas bl. a. till näringspolitiska, sociala, ekonomiskaoch tekniska faktorer. Denna planeringsuppgift innebär sådana avvägningar avolika samhällsintressen på olika nivåer att den bör genomföras gemensamt avvägverket och länsstyrelserna. I den statligasysselsättningspolitiken ingår att säkra en hög och jämn sysselsättning. Tillde sysselsättningsskapande åtgärderna hör beredskaps- 1978/79:100 Bilaga 9 35 arbeten på vägar. Beredskapsarbeten på detstatliga vägnätet har utförts till eri kostnad av 1656 milj. kr. i löpandepriser, vilket motsvarar av de totala väginvesteringarna på dettavägnät under samma lid. Omfattningen av beredskapsarbetena under perioden1973-1977 har varit följande. Vägbyggande i arbetsmarknadsverkets regi ' Fr. o. m. ingår mervärdeskatti redovisade belopp. Beredskapsarbeten drivs isåväl som arbetsmarknadsverkets regi. väljer i samråd medarbetsmarknadsverket i första hand ut lämpliga vägobjekt som beredskapsarbetenbland sådana som finns upptagna i fierårsplanerna. Med hänsyn till sysselsättningen inom olika regionerhar dock ofta som beredskapsarbete utförts sådana objekl som inle finnsupptagna i dessa planer. Önskvärdheten av att ha tillgång till lämpligavägobjekt som beredskapsarbeten har varit speciellt markant vid den utökningav verksamheten som påkallats av sysselsättningsläget under senare år.Arbetsmarknadsverkets önskemål har även kunnat tillgodosestrots att en mycket begränsad lid stått till förfogande för atl påbörjaarbelena. har genomberedskapsarbeten i regi en sammanlagd våglängd av öppnatsför trafik. har arbeten med , som påbörjats ,pågått. Objekt har påbörjats med en total väglängd av . Mindreomläggnings- och förbättringsarbeten har utförts lill en kostnad av ca 91milj. 1.5 Utvecklingen inom samt aktuellaarbetsuppgifter inom väg-väsendets område Anlalet fasl anställdavid uppgick till 10746. Minskningen sedan den 1januari 1977 utgör 137 anställda. Om tillfälligt anställda, beredskapsarbetareoch personal anställd hos verkets entreprenörer, medräknas var helapersonalstyrkan ca 13970. Jämfört med samma tid förra åretinnebär det en ökning med 80 personer. Utan aU ge avkall på singrundläggande strävan att värna om anställningstryggheten har verket kunnatminska sin personalstyrka. Dock kvarstår för såväl drift- sombyggnadsorganisationen vissa problem med regional och lokal överkapacitet. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 36 För vissapersonalkategorier är pensionsavgångarna under den närmaste tioårsperiodenbetydande. Till bilden hör också att tidigare års rekryteringsbegränsningarhar orsakat en oförmånlig ålderssammansättning av personalen. Med hänsynhärtill måste verket föra en aktiv rekryterings-verksamhet. Förberedelser pågår förden beslutade omlokaliseringen av centralförvaltningen till Borlänge.Omlokaliseringen genomförs i två etapper - och hösten 1980.Vägverket och slalens samlokaliseras. Antalet fastanställda på cenlralförvallningen som uppgick till 755kommer att successivt reduceras lill ca 700. I fråga om organisationsutveckling kan framhållas atlvägverket fr.o.m. utökades med en planeringsavdelning. Dencentrala planeringsverksamheten som lidigare var uppdelad på skilda avdelningarhar därigenom kunnat sammanföras lill en avdelning. Det ekonomiadministraiiva informations- och styrsystemsom används inom omfattar rutiner för planering och budgetering, samtkostnads- och prestationsredovisning. Informations-och styrsystemet gerunderlag för ett decentraliserat beslutsfattande. Inom pågårfortlöpande ett tekniskt utvecklingsarbete som kan indelas i tvåhuvuddelar, nämligen forskning och utveckling (FoU) och produktionstekniskutveckling. Verkets FoU-arbete sker i huvudsak genom forskningsinstitut,framför alll statens väg- och irafikinsii-tut, och konsulter. Denproduktionstekniska utvecklingen utförs till största delen genom utnyttjande avegna resurser vid såväl centrala som regionala enheter. anslagsframställning /80 m. m. Vägverkels verksamhet är uppdelad på följandeprograminriktade anslag på driftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter, Driftav statliga vägar. Byggande av statliga vägar. Bidrag till drifl av kommunalavägar och galor, Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator. Bidrag tilldrift av enskilda vägar m.m.. Bidrag till byggande av enskilda vägar samlTjänster till utomstående. Under /78 har anslaget Byggande avmellanriksvägen tillkommit. Utöver dessa anslag finns påkapitalbudgelen investeringsanslaget Vägmaskiner m.m. har förutsattatt de nämnda anslagen bibehålls. Beträffande invesieringsanslagel harvägverket förutsatt alt en praktiskt anpassad anslagsform erhålls för dettaanslag i samband med införandet av etl nytl statligt budgetsystem. För samtliga anslag pådriftbudgeten utom Tjänster till utomstående redovisar tvåprogramnivåer A och B, där A är den högsta och B utgör besparingsalternativenligt regeringens anvisningar för myndigheter- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 37 För anslagetTjänsier lill utomstående anges enbart en programnivå. Innehåll, inrikining ochkosinad anges för varje anslag och nivå. Dessutom anges inom resp. anslag etlfrån /79 reellt oförändrat anslag. Driftverksamhelen börenligt vägverkels uppfattning ha tillräcklig omfattning för atl ulföraserviceåigärder i erforderlig omfattning och läcka del periodiska behovet avunderhållsåtgärder så all vägnätet inte utsätts för kapitalförstöring. begär därförmedel till vad verkel anser vara etlvidmakl-hållandeprogram såväl för statlig som för och enskild väghållning. framhåller alten lägre medelstilldelning till drift av statsvägar än vad som motsvararvidmakthållandenivån innebär en uppenbar risk för att person- ochgodstransporter inle skall kunna ske planmässigt och säkert på vägnätels olikadelar. Programnivå A föranslaget Byggande av statliga vägar utgör enligl en miniminivå förbyggnadsverksamheten som innebär atl anlalet trafikolyckor inle ökar och altmera målinriktade insatser kan göras för atl förbättra bl. a. restid och miljösamt för alt förslärka och belägga grusvägar. Programnivå B grundas på denplaneringsnivå som regeringen angett inför flerårsplanernas upprättande. Programnivå A föranslaget Bidrag lill byggande avkommunala vägar lar sikte på atl delvis tillmötesgå de önskemål kommunernaframfört i samband med fördel ni ngsplanearbetet. Denna anslagsnivå möjliggörenligt ylterligare satsningar för att komma till rätta med den lågatrafiksäkerheten, den dåliga framkomligheten och miljösituationen i kommunerna.Programnivå B grundas på den planeringsnivå som regeringen angett förfördelningsplanen. Även för anslagel Bidrag lill byggande av enskilda vägarredovisas två programnivåer. De redovisade programnivåernaär avsedda att utgöra underlag för olika verksamhetsalternaliv med beskrivningav konsekvenserna för den framtida verksamheten inom väghållningen. En sådanredovisning bör enligt underlätta för statsmakterna att göra sinaavvägningar med utgångspunkt från trafik- och vägpolitik samt med hänsyn tillkraven från övriga samhällssektorer. Mot bakgrund av deredovisade programnivåerna har framlagt två verksamhetsalternativ (Ioch II). Därtill har i enlighet med regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar ett besparingsalternativ angetts, verksamhetsalternativIII. Inomverksamhetsalternativ I, som medför de högsta kostnaderna, framför iårets anslagsframställning programnivå A för samtliga byggnadsanslag och inomverksamhetsalternativ II programnivå B. I likhet med tidigare århar prioriterat driftverksamhelen. Följaktligen har verket för såvälverksamhetsalternaliv I som II framfört Prop.1978/79:100 Bilaga 9 38 programnivä A för samtliga anslag som avser drift.Verksamhetsalternativ 111 omfattar programnivå B för såväl statlig som kommunaloch enskild väghållning. harhemställt alt ettdera av de två framförda verksamhetsal-ternaliven 1 och IIbör komma i fråga för /80 (). Medhänsyn till de starka krav som finns pä väghållningsinsatsersamt statsmakternas riktlinjer för den framtida väghållningen förordarvägverket verksamhetsallernativ 1. De av vägverketbegärda anslagsökningarna enligt de två första verk-samhetsallernativen framgårav följande sammanställning, i vilken också redovisas besparingsalternalivetenligl regeringens anvisningar för myndigheternas äskanden,verksamhetsallernativ III saml pris- och löneomräkningens storlek. Bidrag till drift av föreslårsåledes för /80 enligt sitt högsta alternativ, alt. I, en total ökning med 1012,9milj. kr., till ca 4866 milj. kr. Enligt alt. II begärverket en ökning med 607,8 milj. kr. Pris- och löneomräkningen har beräknats till 341,0 milj. kr. eller på anslagen. 1 syfte atl skapaförutsättningar för en rationellare planering, projektering och budgeteringhemställer i likhet , att de anslag som avserverksamhet under samma kalenderår som anslagen beviljas av -bidragsdelarna av anslagen Bidrag till drift av kommunala vägar och gatoroch Bidrag till drift av enskilda vägar m.m.- anvisas som övriga anslag, nämligen kalenderåret efter det anslagen Prop.1978/79:100 Bilaga 9 39 Detla medför en nominelluppräkning av anslagen för att täcka anslagsbehovet under somför den kommunala bidragsdelen beräknas lill ca 342 milj. kr. och för denenskilda bidragsdelen lill 220 milj. kr. kostnadsnivå utöver vadsom framgår av den redovisade sammanställningen. hemställervidare atl ca 250 milj. kr. av konjunkturpolitiska medel, AMS-medelm.m., som under en följd av år varit av storleksordningen 500 milj. kr. och somverket även förutsatt enligt redovisade programnivåer anvisas som ordinariebyggandeanslag. På kapitalbudgetendisponeras som nämnts invesieringsanslagel Vägmaskiner m.m. som avserinvesteringar i förrädsfond. Förrådsfonden är ett instrument förfinansiering, periodisering, förmögenhelsredo-visning och förvaltning av bl. a.driftanläggningar, fordon och maskiner som behövs för verksamhet.Vägverket har för /80 tagit upp endast en programnivå med enberäknad medelsförbrukning på 140,5 milj. kr. framhåller att detförhållande som råder med å ena sidan en verksamhet finansierad överdriftbudgeten och å den andra anskaffning av hjälpmedel i form av främst fordonoch maskiner över kapitalbudgeten inte är rationellt för väghållningen.Vägverkets möjligheter atl anskaffa erforderliga hjälpmedel begränsas ochdärmed möjligheterna alt bedriva en rationell produklion. Vägverketförutsätter att en praktiskt anpassad anslagsform erhålls i samband medinförandet av ett nytt statligt budgetsystem. Anslaget är ettkalenderårsanslag och verkets förslag avser . Anslaget omfattardelposterna central administration (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner, försvarsuppgifter och järnvägsärenden. Delprogrammet central administrationomfattar vissa för gemensamma kostnader.Budgeten för uppgår till , varav 7 milj. kr. för kostnader isamband med omlokaliseringen till . Medelsbehovet för år 1980uppgår till , varav . för centrala förvaltning och 17 milj. kr. förgenomförandeskedet av omlokaliseringen till . Målet för den översiktliga vägplaneringen är att ta fram, analysera och ställa sammanunderlag för statsmakternas utformning av samhällets vägpolitik samt attutreda och formulera de såväl långsiktiga som mera aktuella förutsättningarnaför verkets konkreta planläggning. väntas ökade krav komma att ställas på bättre planeringsunderlagoch planeringsmetodik inom den översiktliga vägplaneringen. Arbetet ärinriktat på en vidareutveckling av perspektivplaneringen. För verksamhetsåretförutsätts oförändrad resursinsats, motsvarande ett medelsbehov av 2 270000kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 40 uppgifter vid fastställande av arbetsplaner regleras bl.a. i väglagen (1971:948), iförvaltningslagen (1971:290) och i väg-kungörelsen (1971:954, ändrad senast1977: 1130). Efterfrågan inom detta område är beroende av omfattningen,lokaliseringen och svårighetsgraden av vägbyggandel. Medelsbehovel för år 1980för angivna verksamhetsområde uppgår till , varav . ulgörökade annonskoslnader i samband med kungörande av faslställelsebeslul. Under delposten förs varsuppgi fterär målet att bl. a. genom ålgärder belräffande fredslida arbetsplaner ochförändringsärenden, krigsvägsplaner, tillgodoseende av personal ochmaterialbehov, försvarsulbildning och säkerhetsskydd initiera och samordnavägverkets beredskapsplanläggning samt förbereda dess organisalion. har i augusti1978 i enlighet med regeringens anvisningar överlämnat programpian fördelprogrammel Vägar inom programmet Transporter i del ekonomiska försvarei. Enligt anvisningarna förprogramplaneringen för perioden /80-1983/84 skall planera delsför driftkostnader, dels för investeringskostnader. Programmet Vägar omfattartvå programnivåer A och B, varav B utgör besparingsalternativ. Driftkostnaderna skallenligt anvisningarna planeras inom en kostnadsram av . i 1980 årskostnadsnivå. För att ålagda uppgifter och åtaganden skall kunna lösas begärvägverket härutöver . för utbildning av det frivilliga driflvärnetsamt . för en handläggartjänst vid försvarssektionen. för driftkostnader under år 1980.Driftkostnader till följd av investeringar uppgår för lill . Investeringskostnadernaunder programmet Vägar skall enligl anvisningarna för femårsperioden planerasinom en ram av 51,2 milj. kr. tarvägverket i programnivå A upp investeringar till ett belopp av . Iprogramnivå B har samma insatser förutsatts bortsett från en minskadmaterialanskaffning på . Sammantaget begärvägverket för till detta delprogram i programnivå A . och iprogramnivå B . För järn väg sä re nde n m.m. väntas för den kommande femårsperiodeninte någon större förändring av resursinsatserna. beräknasanslagsbehovet till , vilketinnebär oförändrad reell nivå jämfört med . Sammanlagt begärs för år1980 under anslaget Ämbetsverksuppgifter i programnivå A 41,9 milj. kr.innebärande en ökning med 20,2 milj. kr., varav pris- och löneomräkningen utgör1,1 milj. kr. I programnivå B begärs 41,4 milj. kr. 2.2 Drift av statliga vägar Anslaget är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. 1978/79:100 Bilaga 9 41 förslag avser således . Denegentliga driftverksamhelen omfatlar service-och underhållsarbeten. Därtillutför driftorganisationen förbättringsarbeten,främsl på det sekundära och lertiära länsvägnälet. Servicearbeten omfattar ålgärder för att pä kort sikt säkerställaframkomligheten för trafiken och berör därvid såväl reshaslighet som säkerhetoch i viss utsträckning bekvämlighet och miljö. Som exempel på ålgärder kannämnas snöplogning, halkbekämpning, reparation av mindre skador, hyvling ochdammbindning på grusvägnätet. Underhållsarbetenomfattar ålgärder för att vidmakthålla vägens standard genom l.ex. dikning,förnyelse av slitlager och vägmarkeringar. De olika delarna avdriftverksamheten är beroende av varandra. En utebliven förbättring ellerunderhållsåtgärd kan i en dei fall kompenseras genom ökadservice. Så kan t. ex. ersättning av etl asfaltslit-lager skjutas något ärframåt i tiden genom ökade reparationer. Del allmänna målet fördriftverksamheten har med utgångspunkt från väglagen av tolkats säatt drifien av vägarna bör ske så att en i förhållande till trafikvolymenlikvärdig standard vad avser trafiksäkerhet, reshaslighet, miljö etc. kanupprätthållas på vägnätet i landets olika delar. Den nuvarande nivån påservicearbeten och därmed också på beredskap bedömer varaen förutsällning för atl såväl person-som godstransporter skall kunna skeplanmässigt och säkert under olika väderleksförhållanden, vilket i sin tur ärav stor betydelse för övriga samhällsfunktioner. Enligt bedömninghar medelstilldelningen lett till att servicenivån pågrusvägar under barmarkstid varit för låg. För att i vägnätetinvesterat kapital skall kunna vidmakthållas, måste underhållsarbetenfortlöpande utföras. Med hänsyn till att förslitningen inte bör ske mer än viss, optimal, nivå måste underhållsarbeten utföras med vissa tidsintervall.Intervallen, som för många arbeten lill stor del bestäms av trafikflödet, ärolika för olika underhållsåtgärder. måste den del av hela det berördavägnätet åtgärdas som nått den optimala förslitningsnivån. Denna del utgör detperiodiska behovet. Om en del av vägnätet som nått den optimalaförslitningsnivån inle kan åtgärdas uppslår ett ackumulerat behov. Detta behovuppskattar f. n. uppgå till ca 1 500 milj. kr. Driftåtgärdernaskaraktär, främst dä servicearbeten , medför att driftorganisationeninte kan hålla en balanserad sysselsättning enbart med service- ochunderhållsarbeten. De sysselsättningsproblem som korttidsvariationer i arbetetskapar måste i huvudsak mötas med förbättringsarbeten. De förbättringsåtgärder somutförs av driftorganisationen medför att angelägna behov på främst detsekundära och lertiära länsvägnätet kan åtgärdas för låga kostnader. harvägverket upprättat en ny femårig verksamhetsplan för perioden 1979- 1983. Dentotala volymen i den nya planen är baserad på förutsättningarna att Prop.1978/79:100 Bilaga 9 42 - serviceåtgärder utförs i erforderligomfattning för atl upprätthålla säker het och framkomlighet, - underhållsåtgärder utförs i en omfattningsom svarar mot det periodiska behovet, - förbättringsarbeten utförs i sådanomfattning atl årsbalanserad syssel sättning erhålls för driflpersonalen, satsningen på irafiksäkerhelsfräm- jande punktåtgärder ökar samt alt andelen belagd väglängd kraftigt ökas. Parallellt medverksamhetsplaneringen har en resursdimensionering av verkets driftorganisationutförts, med utgångspunkt års anslag. har för år 1980redovisat två programnivåer, A och B, för anslaget Drift av statliga vägar.Programnivå A som utgör ett vidmakthål-landeprogram uppgår till 2 452 milj. kr.och nivå B som utgör ett besparingsalternativ till 2 232 milj. kr.Fördelningen på delprogram för nivå A framgår av följande sammanställning. Till delprogram direkt hänförbara kostnader Gemensamma kostnader - kalkylmässigt fördelade Det ordinariedriftanslaget för uppgår till 2045 milj. kr. Pris- och löneomräkninguppgår till ca 188 milj. kr. Programnivå A angerkosinadema för ett vidmakthållande, dvs. vad som krävs för att - utföraserviceåtgärder i erforderlig omfattning - tillgodosedet periodiska årliga behovet av underhållsarbeten - upprätthållaårsbalanserad sysselsättning för driftpersonalen med förbättringsarbeten,utföra trafiksäkerhetsfrämjande punktåtgärder i ökad omfattning samt utökaandelen belagd väg. Programnivå B som utgörbesparingsalternativ innebär att kostnadsökningen p.g.a. vägnätsförändringar,beräknad trafikökning på ca 3 å samt arbetsmiljöåtgärder förutsätts täckasav rationaliseringar. - nuvarandeservicenivå i stort kan upprätthållas, dock minskar grusvägsservicen med ca10%, - underhållsarbetenkan utföras till avvidmakthållandenivån, - årsbalanseradsysselsättning kan upprätthållas för driftpersonalen. Trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder kan utföras till sapima nivå som i programnivå A medan däremotbeläggning av grusvägar begränsas till av programnivå A. 1978/79:100 Bilaga 9 43 Vid en planering för enanslagsnivå som ligger lägre än vidmakthållandenivån anser attsatsningar på servicearbeten måste vara i stort enligt vidmakthållandenivånsamt att trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder, sysselsätlningsåtgärder ochbeläggningsverksamheten skall ha hög prioritet. Detla innebär all deneddragningar i förhållande lill vidmakthållandenivån som måsle utföras ihuvudsak drabbar underhållsarbetena. Det förslag lill egetresursinnehav som utarbetats parallellt med verksamhetsplaneringen utgår från en verksamhet som kan bedrivas med 1979 årsanslag och kostnadsnivå. Jämfört med dagsläget innebär förslaget en minskningav de egna resurserna . Detta innebär en inte oväsentlig försvagning avorganisationen med ökade krav på personalen. Dessutom ökar organisationenskänslighet med minskad uthållighet som följd, vilket påverkatservicestandarden. Vid en medelstilldelning motsvarande programnivå A mildrasde negativa konsekvenserna av en resursminskning som handlingsfrihetvid val av driflål-gärder föreligger. 2.3 Byggande av statliga vägar Detta anslag, som ilikhet med föregående anslag är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår, omfattar ny- och ombyggnadsåtgärder på detstatliga vägnätet. har nyaflerårsplaner för riks- och länsvägar upprättats. De nya planerna .