prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Av konsumtionsutgifternabestår av lönekostnader. Äterstoden är omkostnader i den löpandeverksamheten, hyror, försvarets materielinköp samt reparationer och underhåll. I princip skiljer sig inte detinvesteringsbegrepp som används i beräkningarna för den statliga sektorn fråndet som används för den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktashär utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civilaändamål. Till skillnad mot vad som följer vid en strikt tillämpning avSNA-systemet räknas dock även affärsverkens investeringar som direkta statligainvesteringar. I tidigare års långtidsbudgetar harstatliga bidrag till kommunernas och landstingskommunernas konsumtion ochinvesteringar sammanräknats med de statliga utgifterna av dessa slag. Det äremellertid svårt att enbart utifrån statsbidragen till den kommunala sektorngöra en bedömning av konsumtions- och investeringsutvecklingen i kommuner ochlandstingskommuner. I årets långtidsbudget har därför samtliga statliga bidragtill kommunernaskonsumtion och investeringar hänförts till kategorin transfereringar. Det bör understrykas att avgränsningen mellankonsumtion och investering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Detkan sålunda hävdas att delar av de som konsumtion betraktade utgifterna för t.ex. utbildning och forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad somexempelvis inköp av maskiner. Det bör också erinras om att utgifterna förförsvarsmateriel och militära befästningar i nationalräkenskapssystemet ochäven i denna redovisning betraktas som konsumtion och inte som investeringar. Den del av statens utgifter som endast indirektpåverkar samhällsekonomin indelas i transfereringar och finansiellatransaktioner. Transfereringarna indelas i undergrupper medutgångspunkt i olika mottagare av inkomstöverföringen. Den dominerande gruppenär transfereringar till hushållen. I denna grupp ingår de frånfördelningssynpunkt viktiga utgifterna för folkpensioner, bostadstillägg,barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknas också statens bidrag till företagoch organisationer, utgifter för utvecklingsbistånd samt ränteutgifter förstatsskulden.' Som påpekats ovan ingår fr.o.m. årets långfidsbudget ävenstatliga bidrag till kommunerna i kategorin transfereringar. Till gruppen finansiella transaktioner hänförsutgifter för utlåning, aktieteckning, markinköp, m. m. Denna utgiftskategorikan närmast uppfattas som en del av kreditmarknaden. Itabellen redovisas statens utgifter för konsumtion och investeringar. Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Anslag 1979/80 Statliga konsumtionsutgifter varav försvar utbildning och forskning vägunderhåll förvahning m. m. 5,1. -2,5 Summa statliga konsumtions-och investeringsutgifter Dessa utgifter för konsumtion och investeringar,vilka representerar statens direkta efterfrågan på varor och tjänster, /80 utgöra av de totala statsutgifterna. nas vara oförändrade . ökade motsvarande utgifter med 3,1 %.Detta beror framför allt på att utgifterna under den förflutna periodeninbegriper reformer medan beräkningarna för perioden framåt enbart avserkonsekvenserna av redan fattade beslut. Som framgår utgörs närmare hälftenav statens konsumtionsutgifter av kostnader för försvar, utbildning ochforskning samt vägunderhåll. Återstoden - förvaltning m. m. - innehåller storautgiftsposter som inte avser myndighetsutövning i traditionell mening t. ex.utgifter för de statliga sjukhusen. De samlade statliga konsumtionsutgifternastiger med i genomsnitt . De statliga investeringarna visaren genomsnittlig årlig nedgång om 2,. Detta sammanhänger främst med attbedömningen av investeringsutvecklingen än mer än konsumtionsutvecklingenpåverkas av långtidsbudgetens karaktär. beslutade investeringar kommerunder långtidsbudgetperioden att avslutas, medan kommande investeringsbeslutendast i begränsad utsträckning är inlagda i beräkningarna. Investeringarnaavser främst kraftstationer, teleanläggningar, vägar och byggnader. Transfereringarna /80 svara för av statsutgifterna. Utvecklingen avtransfereringarna framgår av tabell 23. Transfereringarna beräknas visa enbetydligt snabbare tillväxt än konsumtions- och investeringsulgifterna, någotsom har varit ett genomgående drag även under den historiskajämförelseperioden. Sammantaget beräknas transfereringarna öka med igenomsnitt 3,. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Anslag 1979/80 Till företag m. m. ' Deflaterade med konsumentprisindex. Transfereringarna till hushållenberäknas växa med i genomsnitt 0,. Folkpensionerna dominerar dennagrupp beloppsmässigt. folkpensionerna ingår i denna utgiftsgrupp bl. a. bidragentill sjukförsäkringen och det kontanta stödet vid arbetslöshet. Vissatransfereringar som direkt påverkar hushållens konsumtionsstandard redovisas ienlighet med SNA-systemet under andra rubriker. Detta gäller exempelvisräntebidrag för bostäder, livsmedelssubventioner och statens kostnader förkommunala bostadsbidrag. De statliga bidragen tillkommunernas konsumtion och investeringar innefattar dels bidrag avsedda försärskilda ändamål som exempelvis lärar-löner för gmndskolan och utbyggnad avbarnomsorgen, dels allmänna bidrag till kommunerna. Transfereringarna tillkommunsektorn beräknas öka under den framförliggande perioden.Förslagen i propositionen om den kommunala ekonomin innebär att vissa statligabidrag till kommunala sektorn slopas somöverföringarna från budgetens inkomstsida till denna sektor ökar. Dennakonstruktion medför att ovan angivna ökningstal för transfereringarna tillkommunsektorn underskattar de totala statsfinansiella konsekvenserna av destatliga överföringarna till denna sektor. Transfereringar till företag m.m.inkluderar såväl privata som statliga företag. Även transfereringar tillorganisationer och ideella föreningar ingår i denna grupp, liksomlivsmedelssubventioner och räntebidrag för bostäder. De senare ökar kraftigtunder långtidsbudgetperioden medan övriga transfereringar till företag m. m.sammantaget minskar . I posten finansiella transaktioner,se tabell 24, ingår fömtom den statliga utlåningen till bostadsbyggande,studiesociala ändamål m. m. även förändringarna i dispositionen av rörligakrediter. De minskade finansiella transaktionerna i oförändrad pris- ochlönenivå sammanhänger med att kostnader för industripolitiska satsningarbortfaller . kr., oförändrad pris- och lönenivå) Anslag 1979/80 Finansiella transaktioner -0,1 12000 6,7 -7,2 Vid beräkningen av statsinkomsternas utvecklingbeaktas för långtidsbudgetperioden beslutade och av regeringen föreslagnaeller aviserade förändringar av skatte- och avgiftsregler. Sålunda harregeringens förslag i prop. 1978/79: 160 om sänkt statlig inkomstskattfillämpats. Hänsyn las också till de föreslagna förändringarna av det kommunalaskatteunderlaget som avses gälla års taxering. Vidare har beaktatsbeslutade och föreslagna förändringar av arbetsgivaravgifterna. Sålundafömtsätts att socialförsäkringsavgiften till barnomsorgen höjs med 0,3procentenheter under vart och ett av , så att den detsistnämnda året kommer att uppgå till 2,. Vidare beaktas den föreslagnahöjningen av arbetsskadeavgiften fr. o. m. . Vidberäkningen av statsinkomsternas utveckling har vidare förutsatts att de föreslagnareformerna som berör den stafiiga inkomstbeskattningen och den kommunalaekonomin totalfinansieras genom åtgärder som berör budgetens inkomstsida vartoch ett av åren . Till en del harfinansieringskällor redan anvisats av regeringen. Detta gäller bl. a.höjningarna av stämpelskatten och energiskatten. Återstående finansieringsbehovhar beräknats uppgå till 1000, 2600, 3700, 4500 resp. 5 300 miljoner kr.budgetåren 1979/80 - 1983/84. Till grund för beräkningarna av den statligainkomstskatten ligger bl. a. antaganden om lönesummans och pensionsinkomsternasutveckling. Med hänsyn till att löner svarar för den övervägande delen av desamlade inkomsterna i samhället blir lönesummans utveckling av stor betydelseför skatteunderlagets tillväxt. Mervärdeskatten beror av den privata konsumtioneni samhället som i sin tur bl. a. sammanhänger med lönesummans storlek. (Milj.kr., löpande priser, avrundat) + 21,8" Totala statsinkomster +16,2 De beräknade förändringarna istatsinkomsterna under angivna förutsättningar framgår av tabell 25. Enligtkalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt att minska från 16,underperioden /74 - 1977/78 till 7,/80 - 1983/84.Delta beror bl. a. på att de faktiska ökningarna av lönesumman varit störreunder den historiska perioden än vad som antas för långtidsbudgetperioden. Av stor betydelse för statsinkomsternas utveckling ärförändringarna Under inkomstskattetiteln. Denna inkomsttitel utgör ettsamlingskonto för redovisningen av den allmänna skatteuppbörden och av vissasocialförsäkringsavgifter. På inkomsttiteln redovisas både inkomster ochutgifter. Skillnaden mellan dessa utgör den nettoinkomst som redovisas på statsbudgeten.Vad gäller den statliga och kommunala inkomstskatten redovisas på titelnsinkomstsida, främst statens brultouppbörd av preliminär A-skatt och B-skatt,fyllnadsinbetalningar och kvarskatt och på titelns utgiftssida främstutbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt. De mest betydandesocialförsäkringsavgifterna som redovisas under inkomstskattetiteln ärfolkpensionsavgifien, barnomsorgsavgiften och sjukförsäkringsavgiften. För densistnämnda avgiften gäller att av försäkringens utgifter finansieras direktöver inkomstskattetiteln och således utgör en avdragspost från statensinkomster. Sjukförsäkringen påverkar med andra ord inte inkomstskattetitelnsnetto. Som framgår av tabell 25 beräknas nettot påinkomstskattetiteln öka i betydligt långsammare takt /80 -1983/84 än /74 - 1977/78. En orsak till den långsammareökningstakten, utöver vad som förklaras av lönesummeulvecklingen, är deföreslagna förändringarna av det kommunala skatteunderlaget som leder tillökade kommunalskatteutbetalningar fr.o.m. . De ökade kommunalskatteutbetalningarnaunder budgetåren fr. o. m. 1981/82 motsvaras dock i stort sett av minskadeutgifter för vissa allmänna statliga bidrag till den kommunala sektorn. Mervärdeskatten är beroende avökningen av konsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor.Mervärdeskatteinkomsterna beräknas stiga iungefär samma takt som den totala lönesumman. Övriga inkomster bl. a.automobilskattemedel, skatt på energi, sprit och tobak samt inkomster avstatens kapitalfonder förutses öka med 5,. Det samlade uttaget av skatter ochobligatoriska avgifter till stat och kommun har stadigt ökatsom andel av bruttonationalprodukten. uppgick de debiterade skatternaoch avgifterna till 53,av bruttonationalprodukten. 1973 1974 1975 1976 1977 avgifter i% av BNP 42,4 44,3 46,9 50,5 53,2 Med de antaganden ochförutsättningar som gäller för beräkningarna i långtidsbudgeten blir detsamlade skatte- och avgiftsuttaget som andel av BNP i stort sett oförändratunder långtidsbudgetperioden. Beräkningen för långiidsbudgetperioden avserinfiutna skatter och avgifter. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Influtnaskatter och avgifter i % av BNP Eftersom viss eftersläpning normaltförekommer i uppbörden är beräkningen av skatte- och avgiftsuttaget underbudgetåren 1978/79-1983/84 inte helt jämförbar med uppgifterna för åren1973-1977. 4.4 Statens budgetsaido och finansiella sparande De tidigare presenteradeberäkningarna av inkomst- och utgiftsutvecklingen under långiidsbudgetperiodenhar sammanställts i tabell 26, som visar budgetutfallet budgetåren 1973/74 -1977/78 samt vilket budgetsaido som beräknas för vart och ett av budgetåren1978/79 - 1983/84. Underskotten för budgetåren 1978/79 och 1979/80 beräknas nuuppgå till 42,3 resp. . Budgetsaldots utveckling /74 - 1983/84 kr., löpande priser, avrundat för budgetåren1980/81 - 1983/84) 1973/74 Utfall 1974/75 Utfall 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Ber. 1979/80 Enl. rev. 163 200 212 100 Tendensen underlångtidsbudgetperioden är att budgetunderskottet ökar, vilket även var fallet iförra årets långtidsbudget. Som framgår av avsnitt 4.2innehåller statsbudgetens utgiftssida såväl utgifter som innebär en direktefterfrågan på produktionsresurser som utgifter som snarare påverkarlikviditetssituationen inom andra delar av ekonomin. Genom att frånbudgetsaldot dra dessa finansiella transaktioner, som enligt gängsedefinitioner omfattar bl. a. statlig långivning, aktieteckning samt köp ochförsäljning av mark, framkommer statens finan- Vid en analys av sparandeutvecklingen i samhället är detta ett merarelevant begrepp än det traditionella budgetsaldot. Beräkningarna av statensfinansiella sparande redovisas i tabell 27. sparande 1973/74 - 1983/84(Milj. kr., löpande priser, avrundat) 1973/74 Utfall 1974/75 Utfall 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Ber. -3 700 4900 -10500 5 600 -42 300 9300 1979/80 Enl. rev. 1980/81 LB- Utvecklingen av det finansiella sparandel är ihuvudsak parallell med budgetsaldots förändring under långtidsbudgetperioden.Att de finansiella transaktionerna, räknade i löpande priser, ökar underlångtidsbudgetperioden förklaras främst av atl utgifterna underbostadslånefonden beräknas stiga kraftigt i löpande priser. Delar av del sociala trygghetssystemet finansierasi sin helhet över statsbudgeten. Så är fallet med folkpensionerna. Andra delar,som allmänna tilläggspensioner (ATP), ligger helt vid sidan av statsbudgeten.Ytterligare andra delar av socialförsäkringssystemet, t. ex. sjukförsäkringen,berör delvis budgetens utgifts- och/eller inkomstsida och därmed, i vissa fall,budgetsaldot. Gränsdragningen mellan statsbudgeten och socialförsäkringssektornutanför budgeten är med andra ord i viss mån godtyck- Gemensamt för hela socialförsäkringssektorn och denverksamhet som finansieras över statsbudgeten är att de helt regleras av beslutsom fattas av statsmakterna. Vid en analys av den offentliga verksamhetensreala och finansiella utveckling är det därför motiverat att behandla såvälstatsbudgeten som socialförsäkringssektorn. I den till finansplanen fogadenationalbudgeten presenteras för detta ändamål prognoser inte bara för statenoch kommunerna utan även för socialförsäkringssektorn. Den användadefinitionen, som är i enlighet med internationell praxis, omfattarförsäkringsformer såväl inom som helt eller delvis utanför statsbudgeten. Vidsammanställningen i nationalbudgeten av den totala offentliga sektorn fårdärför transaktionerna mellan statsbudgeten och socialförsäkringssektornelimineras. I långtidsbudgeten harsocialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten definierats på sådant sätt attden endast omfattar de transaktioner inom socialförsäkringssektorn vilkas nettointe påverkar statsbudgetens saldo. Därmed kan denna sektors och statsbudgetensfinansiella sparande direkt adderas så att man får fram ett samlat finansielltsparande för dessa två områden. Därmed erhålls i princip samma resultat som viden sammanställning enligt den definition som tillämpas i nationalbudgeten. långtidsbudgeten tillämpade socialförsäkringssektorn utanför statsbudgetenomfattar allmän tilläggspensionering (ATP), del av arbetslöshetsförsäkringen,delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och den frivilligapensionsförsäkringen. Den helt dominerande delen avsocialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten utgörs av den allmännatilläggspensioneringen (ATP). ATP-av-gifterna tillförs AP-fonden och ligger,frånsett egenföretagares avgifter, helt vid sidan av statsbudgeten. AP-fondenhar ökat kraftigt under 1960-och . Denna tillväxt haremellertid stagnerat . De främsta orsakerna till detta äratt det procentuella avgiftsuttaget som tidigare stegrades snabbt, hållits påoförändrad nivå som pensionsutbetalningarna stigil. 1 tabell 28redovisas beräkningar av AP-fondens utveckling under långtidsbudgetperioden.Därvid har beaktats regeringens förslag att öka avgiftsuttaget med 0,25procentenheter fr. o. m. så att avgiften blir . AP-fondens utveckling /80-1983/84 (Milj.kr., löpande priser, avrundat) 1982/83 1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 + 9,9 + 14,2 + 19300 + 4,8 Det positiva saldot av AP-fondensinkomster och utgifter beräknas som framgår av tabell 28 stiga med närmare 5%per år. Utvecklingen innebär dock, trots det ökadeavgiftsuttaget, att inkomsterna ökar i betydligt långsammare takt änutgifterna. Vid beräkningen av sparandet inomövriga fonder utanför statsbudgeten härden beslutade höjningen avdelpensionsavgiften fr. o. m. beaktats. Vidaretas hänsyn till den föreslagna höjningen av arbetsskadeavgiften med 0,35procentenheter . För övriga fonder förutses sparandeöverskottunder samtliga år. Saldot ligger dock nära noll samtliga år. I tabell 29redovisas saldot av inkomster och utgifter för den samladesocialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten. for socialförsäkringssektorn utanförstatsbudgeten /80-1983/84 kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1979/80 1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 +16000 +16800 + 400 + 400 +17500 +18300 +19300 + 400 + 600 + 600 + 17900 +18900 +19900 Som framgår av tabell 29överensstämmer de framräknade saldona för socialförsäkringssektorn utanförbudgeten i stort sett. med AP-fondens beräknade saldon. 6 Den kommunala sektorn Den kommunala sektorns framtidautveckling är i flera avseenden av betydelse förde bedömningar som görs ianslutning till långtidsbudgetarbetet. Dels påverkas olika poster påstatsbudgetens utgifts- och inkomstsida av kommunernas ochlandstingskommunernas ekonomiska förhållanden, dels måste den kommunala sektorntas med i bilden vid de mer övergripande ekonomisk-politiska bedömningarna avdet totala skattetrycket i samhället, den offentliga sektorns realaresursutnyttjande samt utvecklingen av det finansiella sparandet i den samladeoffentliga sektorn. Förutsättningarna för den statliga budgetpolitiken ärsåledes i betydande utsträckning beroende av den kommunala utvecklingen. Statsbidragen till kommuner ochlandstingskommuner utgör en tung post bland utgifterna på statsbudgeten.Skatleutjämningsbidragen påverkas av det kommunala skatteunderlagets och denkommunala utdebiteringens utveckling. Många av de särskilda statsbidragen ärockså som har framgått av tidigare avsnitt direkt kopplade till den kommunalautvecklingen. Detta gäller t. ex. bidragen till barnomsorgen som utgår per plats,skolbidragen som täcker lärarlönekostnaderna, samt de bidrag som utgår som enfastställd andel av de kommunala bruttokostnaderna för en viss 1978/79:150 46 verksamhet.För andra speciella bidrag prövas bidragsgivningens omfattning tillår. Staten svarar för uppbörden av den preliminärainkomstskatten, även den del som avser inkomstskatt. För varjekalenderår betalar staten ut ett förskott av kommunalskattemedel till kommuneroch landstingskommuner. Förskottet grundas på senast kända taxering och denutdebitering som har bestämls för kalenderåret. Slutavräkning sker närtaxeringsutfallet föreligger. Uppbörden och utbetalningen av kommunalskattemedelpåverkar således statsbudgetens inkomstsida. Det kommunala skatteunderiagelsoch utdebiteringens utveckling är även av detta skäl av betydelse förlångtidsbudgetbedömningarna. som publicerades i slutet av år1978 täcker perioden fram t.o.m. . Utredningens huvudaltemativ anger dekrav som ställs på olika delar av ekonomin för att återställa inre och yttrebalans. Därmed ger kalkylerna också ett underlag för att bedöma detsamhällsekonomiska utrymmet för den kommunala sektorns framtida utveckling. Utrymmet för den kommunala konsumtionens ökningberäknas i långtidsutredningens huvudalternativ till . baskalkyl, som är en beräkning av den utveckling av denkommunala konsumtionen som är intecknad av redan fattade politiska beslut ochav förskjutningen i befolkningens åldersmässiga sammansättning, krävs en årligökning med 1,. I baskalkylen förutsätts atl utbyggnaden avbarnomsorgen kommer att fortsätta också , dock i enlångsammare takt än . Ett annat område där de politiska bindningarnahar beaktats är långtidssjukvården. I baskalkylen ingår samma utbyggnad somanges i landstingskommunernas planer. träffades en överenskommelse mellanregeringen å ena sidan och och åandra sidan. I överenskommelsen anges riktpunkten för den kommunalakonsumtionens volymökning till . I denreviderade nationalbudgeten beräknas den kommunala konsumtionens volymökninguppgå fill inemot , vilket innebär att utbyggnaden av den kommunalaverksamheten förutses bli mer omfattande än vad som förutsattes iöverenskommelsen med kommunförbunden. Volymökningen ligger vidare högre än vadlångtidsutredningen anger som förenligt med förutsättningarna för att nåsamhällsekonomisk balans . För att utvecklingen inom denkommunala sektom skall anpassas till det samhällsekonomiska utrymmet är detnödvändigt med ytterligare dämpning av den kommunala konsumfionsutvecklingenunder av i förhållande till den beräknade ökningenunder . Det bör påpekas att en snabbare konsumtionsökning viastatsbidragen får återverkningar även på statens utgifter. Regeringen har tidigare i vår lagt fram förslag omen reformering av skatteutjämningssystemet. Reformen föreslås genomförd i tvåetapper . Den ökning av skatleutjämningsbidragen somblir en följd av förslaget motsvarar, då reformen är helt genomförd, fr. o. m.år 1981, ett minskat kommunalt utdebiteringsbehov på ca 1: /skr. Vidarehar regeringen föreslagit vissa justeringar av det kommunala skatteunderlagetfr. taxering, bl. a. tillförs kommuner och landstingskommunerökade medel jämfört med nu gällande regler. Den ökade statligaresursöverföringen lättar finansieringsbördan för kommuner ochlandstingskommuner. Även om förhållandena naturligtvis kan variera mellanolika kommuner och landstingskommuner bör behovet av kommunal-skaltehöjningartotalt sett bli begränsat . Under förutsättningatt den kommunala volymexpansionen kan hållas inom de angivna ramarna samt attpris- och löneutvecklingen fortsätter i den lugnare takt som har uppnåttsbör skattesatserna kunna sänkas i de kommuner och landstingskommuner som fårstora inkomsttillskott. Å andra sidan innebär de framlagda förslagen att statenpåtar sig en större finansieringsbörda. Vidbedömningen av hur den samlade offentliga sektorns finansiella sparande kommeratt utvecklas är även kommunernas och landstingskommunernas sparande avintresse. Någon bestående underbalansering av de kommunala finanserna ärknappast tänkbar bl. a. av det skälet att den kommunala budgeten skall varaformellt balanserad i den meningen att samtliga utgifter skall motsvaras avinkomster. Enligt kommunallagens bestämmelser skall det överskott ellerunderskott som har uppstått i föregående års avslutade räkenskaper upptas ibudgeten. Det innebär exempelvis att ett underskott på driftbudgeten för år1978 skall täckas budget. Dessa budgetbestämmelser leder till att desamlade över- resp. underskotten i kommunernas och landstingskommunernas finansiellasparande blir relativt begränsade. För har det finansiellasparandet totalt för den kommunala sektorn enligt nationalräkenskapernavarierat från överskott på ca 500 milj. kr. till underskott av istorieksordningen 3 000 milj. kr. uppvisade den kommunala sektornett sparandeöverskott på ca . förutses enligt 1979års reviderade nationalbudget ett sparandeöverskott på inemot 2 miljarder kr.Det finns emellertid inte anledning att räkna med att kommunernas ochlandstingskommunernas finansiella sparande på något församhällsekonomin avgörande sätt kommer att avvika från de nivåer som uppnåttsunder senare år. 1978/79:150 48 Långtidsbudgetens syfte är att kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. På grundval av bl. a. långtidsbudgeten kan bedömningar görasav finanspolitikens förutsättningar på . Långtidsbudgeten behandlari första hand statsbudgetens inkomster och utgifter. Utvecklingen inom andradelar av den offentliga sektorn är emellertid också av intresse i dettasammanhang.