prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — och , lämnade in lokaliserings- ochkoncessionsansökan för ett centralt lager för förvaring av använt kärnbränsle.Lagret avses bli dimensionerat för uran, dvs. lika mycket somberäknas bli uttaget fram till mitten av 1900-talel från tio reaktorer.Regeringen har meddelat tillstånd enligt 136 a § byggnadslagenför centrallagret. Idet försia av villkorslagens båda alternativ krävs också ett godtagbart avtalom upparbetning av det använda kärnbränslet. Förhandlingar med det franskaupparbetningsföretaget har lett till dels ett avtal om upparbetning avdet bränsle som kan komma atl las ur reaktorn , delsett avtal om transport, lagring och upparbetning av använt kärnbränsle, somtransporteras till . Energikommissionenhar som en väg atl minska oQeberoendet pekal på möjligheten att förse sydvästraSkåne, och med Qärrvärme från resp.Barsebäck, och Forsmark. har till regeringenredovisat vilka utredningar som redan har gjorts, pågår och planeras i dettaavseende. Vattenkraftenhar, enligt vattenfallsverkets mening, fått en mycket styv-moderlig behandlingi betänkande. Trots konstaterandet all det från såvälförsörjningstrygghetssynpunkt som ekonomisk synpunkt är önskvärl att ökautnyttjandet av vattenkraft har kommissionen med hänsyn till motståendeintressen endast räknat med ett mindre tillskott av vattenkraft fram till år 1990.Vattenfallsverket ställer sig tveksamt till om den av energikommissionenangivna produktionsnivån av kan uppnås med hänsyn till att en delutbyggnader i älvar och älvsträckor, som enligt nuvarande riktlinjer inte ärundaniagna från vattenkraftutbyggnad, kan befinnas olillåtliga enligtvattenlagen (1918:523) och atl andra kan få alltför dålig lönsamhet. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 299 Medhänvisning härtill, liksom till att vattenkraften enligt verkets mening är denmiQövänligasle formen för kraftproduktion, är lätt att reglera, utgör enförnyelsebar och inhemsk resurs samt bygger på en väl utprovad teknik, hävdarvatienfallsverkel all nuvarande riktlinjer för vattendragens utnyttjande böromprövas. Utbyggnad av några av de ännu orörda huvudälvarna och störreälvstäckorna, eller överledning av vatten från dem, skulle ge mycketbetydelsefulla tillskott till energiförsörjningen. Valtenfallsverkettar i sin anslagsframställning också upp frågor rörande försörjningmed bränsle och anför bl. a. föQande. I deinternationella energistudier som gjorts framståroljeförsörjningen som det allt överskuggande energiproblemet i världen. Detråder stor enighet om att allvarliga kriser är att vänla när det gäller denframlida tillgången på oQa, men delade meningar om den tidpunkt vid vilkensvårigheterna kommer att inträffa. är helt enigt i uppfattningen att den viktigaste energipolitiskauppgiften för vårt land är att förbättra säkerheten i vår energiförsörjning.Ätgärder, som syftar till att successivt minska användningen av olja och tryggaoQetillförseln, är självklara inslag i en sådan politik. Verket erinrar om redan i förra årets anslagsskrivelse pekade på möjligheten att ersätta oQamed bl. a. elenergi genom en utbyggnad av icke oQebaserade kraftverk och genomstimulans av omställning från oQa till elenergi. Ettviktigt led i strävandena alt säkra oQeförsöijning är enligtvattenfallsverket atl de påbörjade insatserna i prospekterings- och utvinningsledenbör vidareutvecklas vad gäller såväl OQeprospektering AB:s inhemska oQeletningsom Svenska och Petroswede AB:s engagemang utomlands. Vadbeträffar användning av naturgas i stället för oQa pekar vattenfallsverketbl.a. på att den i de flesta fall torde slälla sig dyrare men att naturgasenhar påtagliga fördelar i miQöhänseende. SwedegasAB, i vilket valtenfallsverket är delägare, har träffat ett preliminärt avtalmed i om leverans av 1,2 miQarder m''naturgas med början . Ett likaledes preliminärt avtal har ocksåslutits med det statliga algeriska bolaget om åriig leverans av 1,7miQarder m naturgas i flytande form. Världsmarknadsprisetpå uran steg med under / 78. Prospekteringen efter uranhar varit livlig världen över. deliar i finansieringen avinhemsk uranprospektering såsom en av finansiärerna av detprospekteringsprogram som har träffat avtalom med geologiska undersökning och (). Valtenfallsverkelsbehov av uran är helt täckt t. o. m. är 1980. Befintliga kontrakt täckerdärutöver drygl en Iredjedel av behovet t. o. m. . Delolala koltillgångarna i väriden är betydande. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 300 innebäremellertid stora hälso- och miljöproblem och stora ansträngningar görs utomlandsför att bemästra dessa. Vattenfallsverketprojekterar f. n. två kraft värme verk i samarbete med resp. SödertäQe ochGöteborgs kommuner. Projekteringsarbetet är i båda fallen inriktat på attanläggningarna skall kunna drivas med såväl oQa som kol. Påregeringens uppdrag har verket också utrett möjligheterna att utföra detnyligen beslutade kraftvärmeverkel i så att en framtida övergång tilleldning med fasta bränslen, t. ex. kol, underlättas. Beslutom en mera omfattande användning av kol i vårt land bör enligtvattenfallsverkets mening inte fattas förrän ett ordenUigt underiag tagitsfram, som gör det möjligl att bedöma hur en varaktig försörjning med kol skallordnas. har därför lillsammans med och ABstartat ett projekt som syftar till att klarlägga forutsättningarna för attsäkra en långsiktig tillförsel av kol till . TorvUtnytQas f. n. för energiproduktion i bl. a. , och Irland.I vårt land har torv kommit till användning framför allt i kristider, närtillförseln av importbränslen har varit beskuren. Dagens situatton påenergiområdet gör det emellertid angeläget att ta reda på möjligheterna att pånytt utnytQa torv för energiproduktion. Vattenfallsverkethar i visst samråd med böijat studera användningen av torv somenergiråvara. a. inventeras tillgången av för energiproduktion intressantatorvtillgångar i norra . Verket har vidare fåll i uppdrag av regeringenatt utreda förutsättningarna för att uppföra minst två torveldade anläggningari de fyra nordligaste länen. Närdet gäller kraftöverföring gör regionall stigande elförbmkning och tillkomstenav nya produktionsanläggningar det nödvändigt att förstärka kraftnätet, bl.a.genom utbyggnad av nya ledningar. understryker i sammanhangetbehovet av utbyggnad av kraftledningar för spänning. Med denna typ avledningar uppnås 3-4 gånger högre överföringskapacitet än med en 400 kV-ledningsamtidigt som överföringsförlusterna minskar och markanspråken ökar endastobetydligt. Vattenfallsverkettar också upp problemen med att klara personalplaneringen på ett för verketoch dess anställda tillfredsställande sätt till föQd av bl. a. oklaraenergipolitiska förutsättningar. /78 har antalet sysselsatta - egna och entreprenörers - vidvattenfallsverkets byggande avdelningar minskat med ca 1 150 personer. Avgångenbedöms bli ungefär lika stor under innevarande budgetår om varken det tredjekärnkraftblocket i Forsmark eller ledningar för spänning får byggasenligt föreliggande planer. Uppsägningar drabbar personer med tioårs anställningstid. Svårigheterföreligger också att rekrytera och behålla driftpersonal tillkärnkraftanläggningarna, främst beroende på de ovissa förutsättningarna förkärnkraften. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 301 Oklarheten i kärnkraflsfrågan är över huvud taget såbesvärande för personalplaneringen att svårartade konsekvenser förvattenfallsverkets ekonomi och funktionsduglighet är oundvikliga och kanbefaras bli värre, ju längre klarläggande beslut dröjer. De anställdas fackliga organisationer har gjort ettsärskilt ullalande i denna fråga i vilket framhålls atl en ansvarsfullplanering är nödvändig för de anställdas trygghet och viQa tillinsats. Elkonsumtionen i landet inkl. överföringsförluster varunder /78 i stort sett oförändrad jämfört med budgetåret innanoch uppgick till 86670 GWh. Exporten - huvudsakligen leveranser till Danmarkoch - uppgick lill 3930 GWh. Äv elkonsumtionen inom landet svarade industrin för 38 830GWh, vilkel är 2,lägre än förbrukningen under /77. Massa- ochpappersindustrin uppvisade en ökning med 3,. Praktiskt taget samtligaindustribranscher i övrigt har minskat sin elförbrukning. Största nedgångenuppvisade gruvindustrin (-16,) samtjärn- och stålverk (-7,). Inom hushåll,handel m.m. ökade elförbrukningen med 4,till 37900 GWh. Inom gmppensamfärdsel minskade den med 4,till 2050 GWh. Överföringsförlusterna uppgicktill 7890 GWh. /78 kan liksom närmast föregående budgelårbelecknas som ett utpräglat lågkonjunkturår. Utnyttjningen av industrins produktionskapacitetvar låg trots en viss ökning av exporten under budgetårets senare hälft. Dennakunde ttll väsentlig del tillgodoses från befintliga lager och medförde sålundainte något ökal elbehov. Lågkonjunkturen förklarar även den låga elkonsumtioneninom gruppen samfärdsel. Ökningstakten för elförbrukningen inom hushåll, handel m.m. var lägre än under föregående budgetår. Del lorde bl. a. bero på atttillskottet av nya bosläder också var lägre och att elsparandet har ökat. Äv föQande tabell framgår hur den totala tillgången påelkraft har fördelat sig på olika kraftslag och import . Vattenkraft Kärnkraft Övrig kraft Import Totalkrafttillgång 91,5 100,0 90,6 100,0 1976/1977 1977/1978 Den relativt stora skillnaden i produktionen avvattenkraft mellan de båda åren förklaras framför allt av att det råddeutpräglade torrårsförhållanden och att nederbörden var geografisktogynnsamt fördelad. Nederbörden under /78 blev av dennormala. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 302 Kärnkraften svarade under /78 för 24,avden totala krafttillgången i landet. Produktionen i de sex idrifttagnakärnkraftblocken uppgick till av den produktion som skulle erhållas viddrift med full effekt under och av den energimängd, som manmaximalt hade all räkna med, med hänsyn till normal avställning för revisionoch bränslebyten. Tillgängligheten hos kärnkraften var således god. Tack vare den goda tillgängligheten hos kärnkraften blevdel möjligt att hålla produktionen av oQebaserad värmekraft på en väsentligtlägre nivå än under budgetårel 1976/77. De gynnsammare nederbördsförhållandenaverkade i samma riktning. Även importen blev betydligt lägre än under budgetåret1976/77. Elkonsumtionens utveckling på är beroende avtillväxten i ekonomin, prisutvecklingen, tillväxtens fördelning på olikaindustribranscher samt befolkningsutvecklingen och bostadsbyggandet. Ökningstakten i elanvändningen har varitbetydligt lägre än förutsett. Den genomsnittliga ökningstakten under perioden1973-1977 har inte överstigit . Förändringarna från ena året till detandra har dock varierat mellan och . Det är svårt att med någonstörre säkerhet bedöma om den långsikliga prognosen på per årkommer atl uppnås för . Sannolikheten för att ökningstaktenskall bli lägre är dock större än den var . Denändring av de allmänna förutsättningarna - bruttonationalproduktens (BNP)utveckling, industriproduktionen, bostadsbyggandet etc. -som har skett efter1975 års energipolitiska beslut (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202)har lett till att elprognoserna har sänkts avsevärt. Det framgår av föQandetabell, som visar de olika bedömningar av elproduktionens omfallning åren 1985och 1990 som statens industriverk och CDL redovisade . SIND mars1977; referensprognos SIND okt.1977; reviderad referensprognos SIND okt.1977; besparingsprognos De lägre av dessa bedömningar grundar sig på antaganden omlångsammare BNP- och industriproduktionsutveckling, lägre befolkningstal ochmindre bostadsbyggande än vad som förutsattes energipolitiskabeslut. Det finns betydande osäkerhetsmoment i dessa antaganden ochvaltenfallsverket vill starkt understryka risken för underskattning av detframtida elbehovet. Verket vill tillägga all ökade farhågor för störningar ioQetillförseln på förhållandevis kort lid kan komma att medföra en betyd- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet ligtstörre efterfrågan på elektrisk energi än man har anledning att räknamed. Det är verkets uppfattning att det svenska kraftsystemet bör dimensionerasså att det finns möjlighet ätt klara en sådan situatton. Ianslagsframställningen för /79 redovisade vattenfallsverket enprognos som innebär atl elkonsumtionen inom det statliga avsättningsområdetberäknas uppgå till , vilket svarar mot en åriig ökningstaktunder av 5,. Den nya prognosen godtogs av statsmakternasom gmnd för utbyggnadsprogrammet. Vattenfallsverketsprognos var baserad på samma förutsättningar beträffande den framtidautvecklingen som CDL:s prognosaltemaliv A, enligt vilket elförbrukningen ilandet anges till och . Detta synes stämma välöverens med bedömningar som har redovisat. Inuvarande konjunkturläge måsle osäkerheten om den framtida utvecklingen ansesvara mycket stor. har mot denna bakgrund funnit detlämpligast att basera årets anslagsframställning på samma prognos somredovisades . Det innebär att verket räknar med att elkonsumtioneninom det statliga avsättningsområdet kommer att uppgå till inkl.förbrukningen på . /78 togs Ritsems kraftstation och tillhörande reglering iSitasjaure i drift. Tidigarebeslutade kraftproduktionsanläggningar framgår av föQande sammanställning. 1977/78: 25 1976/77: 100 1977/78: 125 1975/76: 100 Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 304 Som framgår av sammanställningen har programmet /78 utökats med en ny gasturbin i Stallbacka, ullbyggnad av Näskraftstation i , ell iredje aggregat i Messaure kraftstation i ,ett dieselkraftvärmeverk i , Granboforsens kraftstation i ochett oQeeldat kraftvärmeverk i . Byggstarten för har senarelagts med sexmånader till föQd av att regeringens beslut i tillståndsfrågan har kommiisenare än beräknat. När anslagsframställningen inlämnades räknadevatienfallsverkel med att tillstånd enligt villkorslagen att tillförakärnbränsle till och skulle föreligga i september 1978.Tidpunkten för kommersiell idrifttagning beräknades med den förutsättningentill . Genom alt regeringens prövning har medfört krav påkompletterande undersökningar förskjuts denna lidpunkt. Övriga anläggningar i utbyggnadsprogrammet antas blifärdigställda i enlighet med de planer som har redovisats för de olikaobjekten. har således utgått från att ävenutbyggnaden av det tredje kärnkraftblocket i Forsmark kommer att få fullföljasoch att beslut härom skall föreligga i sådan lid all blocket kan tas i drifthösten 1984. Verkets behov av medel under budgetåren 1978/79 och 1979/80 harberäknats i konsekvens härmed. Energibalanser budgetåren 1979/80-1985/86 (i TWh) Förbrukning 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 förbrukning enligt normalårsprognosen inkl. tillkommande primaförbruk ning (0,) vid exception ella torrårsförhållanden 49,1 53,4 56,3 58,8 61,1 63,4 65,5 Försäljning lill andra kraftföretag inkl. export 2,6 1,8 3,0 3,1 2,2 1,3 1,3 Summa förbrukning 51,7 55,2 59,3 61,9 63,3 64,7 66,8 Köp från andra kraftföretag ' Energikriterium: Total produktionsförmåga = 0,8 xvattenkraftproduktion-l-0,9 x värmekraftproduktion 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 305 Med befintliga anläggningar, beslutade utbyggnader ochprognosticerad elefterfrågan erhålls energi- och effektbalanser i det statligakraftsystemet enligt här redovisade sammanställningar. EfTektbalanser budgetåren 1979/80-1985/86 (i MW) 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 Den prima förbrukningens maximalvärde 8960 9810 10310 10820 1122011620 12030 Försäljning till andra kraft företag inkl. export 270 120 400 380 210 60 60 Summa belastning 9230 9930 10710 11200 11430 11680 12090 Installerad effekt i egna valtenkraftanläggningar 6889 7573 7612 7781 7977 7962 7977 Installerad effekt i egna Köp från andra kraftföretag Dito i % av primaförbruk- Som framgår av sammanställningen kan den beräknadeenergiförbrukningen tillgodoses med önskad leveranssäkerhet t.o.m. budgetåret1985/ 86 med hiltills beslutade produktionsanläggningar. Även från effektsynpunktvänlas leveranssäkerheten bli tillfredsställande under samtliga redovisade budgetår.Detta gäller med undantag för , vars försörjning med elenergi kräversärskilda överväganden. Ytterligare produktions-tillskott kan komma att behövasdär fr. o .m. Bland de alternativ som studeras ingår ettkoleldat kondenskraftverk. Något begynnelseanslag för en ny anläggning behövsemellertid inte under budgetåret J 979/80. De överskott på produktionsresurser som balanserna antyderutgör i den osäkra prognossitualion som råder en säkerhei mot oförutseddaelbehov och gör del möjligl att begränsa användningen av oQa till ett minimum. Äv vad vatienfallsverkel har anförl följer atl någotbeslul om nya produktionsanläggningar inte behöver fattas under innevarandebudgetår för atl kraftförsörjningen inom det statliga avsättningsområdet påfastlandet skall kunna fram lill mitten av 1980-talel. Äv andra änkrafiför-sörjningsmässiga skäl kan emellertid ytteriigare produktionsenheterkomma att färdigställas . Det gäller t. ex. påkraft-värmeområdet, där verkei lillsammans med vissa kommuner f n. projekterarnya anläggningar. Tidpunkten för idrifttagning av dessa bestäms i första handav kommunernas värmebehov. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 306 Vattenfallsverketförhandlar således med och SödertäQe kommun om utbyggnad avkraft värme verk. Planerna på ett kraftvärmeverk i har däremoiskjutits . Ävenpå vattenkraftområdet kan vissa anläggningar tillkomma, som inte har redovisatsi utbyggnadsprogrammet. Således pågår prövning enligt vattenlagen av Sädvakraftstation i och Klippen i . Vidare pågårprojektering för alternativa utbyggnader av nedre Voj-mån. I vattenfallsverketsprojekteringsprogram ingår även några vattenkraftutbyggnader i Ångermanälvenmed sikte på idrifttagning under budgetåren 1983/84 och 1985/86. Tidplanernaför sistnämnda projekt är anpassade till sysselsättningssituationen förbyggnadsarbetare vid verkels norrlandsbyggen. undersöker f.n. också behovet av och förutsättningarna för upprustning och nyanläggning avsmå vattenkraftverk med effekter upp till 1 500 kW. Valtenfallsverketsaknar en för rationell elförsörjning ändamålsenlig projektreserv som kan tas ianspråk med kort varsel. De utbyggnadsprojekt som f. n. kan hänföras tillverkets projektreserv består av två gasturbiner om tillsammans ca 150 MW ochoQelagringsutrymmen om sammanlagt 750000 m?. Vissa möjligheter finnsemellertid att med relativt kort varsel öka investeringsvolymen, omsysselsättningssituationen i landet kräver det, genom att tidigarelägga vissainvesteringar och beställningar. Vattenfallsverketsinvesteringsram för /79 är fastställd till 2507,1 miQ. Ibeloppet ingår, utöver vad som upptagits i prop. 1977/ 78:116, 272,4 miQ. kr.som regeringen har medgett verket att föra över från budgetårel 1977/78.Tillsammans med outnytQad del av ur konjunkturreserven anvisade medel /78 och ur konjunkturreven anvisade medel under innevarandebudgetår, resp. 66,6 miQ. och 4,5 miQ. kr., blir den totalainvesteringsramen för budgetårel 1978/79 2 578,2 miQ. /80 har vattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 1 904,8miQ. Beloppet har beräknats med marginal för erfarenhets-mässigakostnadsförändringar fram till budgetårets början. Fördelningenpå olika typer av investeringsobjekt framgår av föQande sammanslällning somockså visar den verkliga medelsförbrukningen och det beräknade medelsbehovetför resp. budgetåren 1977/78 och 1978/79 (i miQ. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 74,4' 61,5' ' Dieselkraftverk på redovisas under "Övrigavärmekraftanläggningar' fr.o.m. /79. För vattenkraftanläggningar föreslår valtenfallsverketföQande investeringsprogram (i milj. för att fullföQa pågåendeutbyggnader saml för att genomföra angelägna efterarbeten på idrifttagnastationer. Totalt anslagsbehov beräknat år t. o. m 1977 1978 1977/78 1978/79 1979/80 Företag påbörjade luktanspumpkraftstation Harsprångets kraftstation aggregat 4 och 5 Poijus kraftstation aggregat 12 Liggakraftstation aggregat 3 ombyggn. ersättningskraft m. m. Anläggningsmedel till 483 204 292 440 117,5 48,5 37,2 48,4 70,7 38,5 69,8 74,6 -4,4 Företag som påbörjas 1978179 aggregat 2Messaure kraftstation aggregat 3 Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet Förkärnkraftanläggningar föreslår valtenfallsverket föQande investeringsprogram(i miQ. 1977 1978 1977/78 1978/79 1979/80 block 3 och 4 , block 1 och 2 3 308 3497 2 770,0 Medlen för kärnkraftutbyggnad behövs för atl fullföQautbyggnader av inkl. erforderiiga efterarbeten. Angivetbehov omfattar också kapitaltillskott till avseende såvälblock 1 och 2 som block 3. Medelsbehovet för kapitahillskotl bygger påförutsättning av normal lånefinansiering av byggnadsarbetena i Forsmark, förvilken borgen erfordras av . Medelsbehovet för har beräknatsutifrån nu förutsatta idrifttagningstidpunkter för block 3 och 4. På grund avförsenad idrifttagning har anläggningskostnaderna blivit högre. Verket avseratt senare återkomma med begäran om särskild kompensation för av förseningenföranledda högre anläggningskostnader. Medelsbehovel för kärnbränsle uppgår lill 2,2 miQ. ochavser ersättning för anrikningsQänster för inilialbränsle till och4. Medelsbehovel för övriga värmekraftanläggningar har verketberäknat enligt föQande (i miQ. Företag påbörjade Kapitallillskotl till Förelag som påbörjas 1978179 Kapitaltillskott till Totalt anslagsbehov beräknat år 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet Vattenfallsverketbegär också avskrivningsanslag med 5 miQ. för dieselaggregat på ienlighet med för anskaffningen tidigare angivna förutsättningar (prop. 1977/78:25, NU 1977/78: 32, rskr 1977/78:108). Valtenfallsverkethar lämnat en särskild redogörelse för investeringar avseende distributionsanläggningaroch därmed sammanhängande arbeten. Medelsbehovet beräknas till 719,1 miQ. kr.,varav 68,1 miQ. för driftövervakningsanläggningar, 326,1 milj.kr. förstamnätsanläggningar, 225,3 miQ. för regionala nät och 99,6 milj. kr. Medelsbehovet för tidigare ej redovisade men föreslagna arbetenframgår av föQande sammanslällning (i miQ. 220/iransformering i 400/iransformering vid Reparation och utökning av syn- -4,7 Förstärkning av diverse anlägg- ningar med hänsyn till otill- Ospecificerade utbyggnader i stam- Ny 130/station i samt Ny 130/station i Ny 130/40/station Troll- Förstärkning av matningen till Stigen-området: Ny ledning verk, modernisering och an- , utbyte av transformator samt installation av två nya Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet fack (anmäld an- slagsskrivelse), utökning med åtgärder p. g. a. för höga av DUBA (driftuppbyggnads- Akersberga, utbyte av befint- liga 2x40 MVA transformatorn Ny ledning Stene-Kungsbro, , samt ombyggnad lill 130 kV av ledningen Strängnäs- av matningen till Oppäng samt Eksund, ombyggnad av ställ- verket samt byte av brytare och , ombyggnad och förstärk- Midskog, byte av två trans- formatorer och tre reak- Div. smärre utbyggnader i Ospecifierade upprustningar, utbyggnader för nyanslutningaroch förstärkningar inkl. köp av anläggningar Driftcentraler vid Mellersta och NorrbottensKraftverk, komplettering av drifttelenätet samt div. hjälpanläggningar 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 311 Medelsbehovetför övriga ändamål har valtenfallsverket beräknat till sammanlagt 91,1 miQ. kr.31,8 miQ. härav avser diverse kompletteringar av verkets anläggningar -bl. a. och kraftstationer, förbättringar ivatlenkraftstationer och ombyggnader inom verkels huvudkontor i - samtutbyggnad av små vattenkraftverk om högst 1 500 kW effekt. Verket anser attärenden rörande utbyggnad av sådana kraftverk av praktiska skäl i beslutshänseendebör behandlas på samma sätt som andra kompletteringar. I övriga ändamål ingårvidare 19,9 miQ. för inköp av fastigheter, varav ca halva beloppet hänförsig till den beslutade kontorsbyggnaden i . Slutligen ingår 39,4 miQ.kr. för förvärv och finansiering av distributionsföretag, av vilket belopp 12,5miQ. hänför sig till förvärv av aktier i enligt en överenskommelsesom verket har träffat med AB . Riksdagenhar bemyndigat regeringen att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lånintill sammanlagt 4 673 miQ. varav högst 140 miQ. för lån tilldistributionsföretag. Av ramen har 3 830 miQ.