prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — I konsekvenshärmed skall vid beräkning av realisationsvinst avseende mark och byggnaderbortses från vad som av försäljningslikviden liksom av kostnaderna förfastighetsförvärvet belöper på växande skog. Kommittén anger inle hur en sådanuppdelning av försäljningslikviden tekniskt skall genomföras. Det framhållsemellenid att uppdelningen kommer alt aktualiseras endasi undantagsvis eftersomrealisationsvinst vid avyttring av jordbruksfastighet är ovanlig. Åtskilliga remissinstanserhar framhållil att en bedömning av värdet på den växande skogen ofta blirofrånkomlig vid fastighelsförsäljningar. All en realisalionsvinslberäkningavseende hela fastigheten ulvisar föriust utesluter nämligen inte vinst såviiigäller mark och byggnader. Skattefriheten för skog vid faslighelsavyltringbefaras således ge upphov till värderingsiekniska problem. Dessutom kan - somtidigare framhållits- kommittéförslaget enligt nägra remissinslanser leda tillunderavverkning under innehavsliden, eftersom sparad tillväxt undgår beskauningvid avyttring av fastigheten. Av samma skäl befaras att de föreslagna reglerna uppmuntrartill inköp av skogsfastigheier i kapitalplaceringssyfte snarare än för aktivtskogsbruk. Ävende av kommittén förordade övergångsbestämmelserna ger upphov till vissaproblem. Enligl nuvarande regler har varje skogsägare ell för honom gällande ingångsvärdepå skogen och ett för honom gällande virkesförråd. Vid avverkning underinnehavet kan ägaren åtnjuta värdeminskningsavdrag i den mån han visar allåterstående värde eller virkesförråd understiger det lidigare för honomgällande värdet eller förrådet. Kommillénsförslag innebär alt alla avdrag för värdeminskning på skog bortfaller. Om intesärskilda övergångsbestämmelser tillskapas, kan etl genomförande av förslagelvara lill betydande nackdel för skogsägare som förvärvat sina fasligheter föreikraftirädandet. För det försia kommer ersättningar på grund av avverkningunder innehavstiden all beskallas i sin helhet även om avverkningen får tillföljd att värdel eller volymen pä resterande skog understiger gällandeingångsvärde respeklive gällande virkesförråd. Vid försäljning av fastighetensedan det föreslagna syslemel trän i kraft kan köparen vidare behöva ta hänsynlill den latenta skatteskuld som belastar den växande skogen. Delta är ägnatall sätta ned priset pä fastigheten. Storleken av denna nedsättning kommer -delvis beroende på köparens skaliesitualion - att variera frän fall lill fall.Om säljaren redan vid lillämpning av nuvarande regler hell undgår beskallningpå grund av fastighetsavyttringen blir fördelen av den generella skattefrihetenenligt kommilléns förslag skenbar. 1978/79:204 174 Eugenomförande av kommittéförslagei kan alltså leda lill ekonomiska förluster förskogsägare såvida de inte kompenseras för den mistade rälien tillskogsvärdeminskningsavdrag. Kommittén har mol bakgrund härav föreslagil auskogsägare under särskilda förutsättningar skall ges möjlighet lill sådanaavdrag även sedan det nya beskailningssystemet trätt i kraft. Delföreslagna utrymmet för sådana avdrag är emellerlid, som några remissinstanserpåpekat, mycket begränsal. Någon särskild övergångsbestämmelse är exempelvisinle tänkt för skogsägare, som köpt fasligheler med normall virkesförråd,såvida gällande virkesförrådet (ingångsvärdet) ungefär överensstämmer medverkliga förrådet (värdel) vid lidpunkten för ikraftträdandet. 6.2Utgångspunkter för alternativa lösningar Enväsentlig svaghet i skogsskaiiekommitléns förslag är atl en skogsägare kommeratt beskattas för värdeökning på skogen som hänför sig till föregående ägaresinnehavstid. En sådan ordning är betänklig från flera synpunkler. Ennäringsidkare som säljer ett lager eller en maskin för ett pris, som svarar molanskaffningskostnaden, träffas inte av beskallning. Det framstår därför somoriktigt alt beskatta en person, som köper en skogsfastighei och kort däreftersäljer skog på rot utan vinsl, för hela försäljningslikviden för rotposien.För att komma till rätta med denna konsekvens av den föreslagnakontantprincipen har kommillén föreslagit atl skogsägarna skulle få ökademöjligheler att utnyttja skogskontosystemet. Insättning på skogskonto geremellertid endasi en tidsbegränsad lindring i beskattningen. En utvidgning avrälten till resultalutjämning via skogskonioavsäitningar skulle troligen inteheller minska kontantmetodens avverkningshämmande karaktär. Många skogsägareskulle ha anledning atl spara tillväxt och i stället realisera den skaitefrittvid avyttring av fastigheten. En sådan ulveckling är inte önskvärd. Mot bakgrund av delanförda får övervägande skäl anses tala för att kontantmetoden inte läggs tillgrund för del framtida skogsbeskaitningssy-siemei. 1 stället bör rätten tillavdrag vid uttag av skog beslå i någon form och deltaoavsett hur beskattningen anordnas vid avyttring av fastigheten. Del är dock angelägelatt avdragsreglerna blir enklare att tillämpa än vad som f. n. är fallel. Etlnytt sysiem för skogsbeskaitning bör bygga på principen alt avverkning underinnehavstiden, som endasi innefaltar ett uttag av skogskapital, inte skallIräffas av beskattning. 1 fråga om beskattning av vederlag för växande skog somavyttras tillsammans med marken är det emellertid svårare all ha en bestämduppfattning. Skäl kan å ena sidan anföras för att värdet av växande skog ibeskattningshänseende skall behandlas enligl de regler som allmänl gäller förfast egendom, dvs. enligt realisalionsvinst bestämmelserna. Å andra sidan kandet hävdas au del saknas anledning alt beskatta skog som Prop.1978/79:204 175 avyttrastillsammans med marken på annat sätl än annan avyttring av skog. I denna promemoriaredovisas tvä olika metoder för beskattning av skogsinkomster. Skillnadenmellan metoderna hänför sig lill beskattnings-effekterna vidfaslighelsavyltring. Enligl den första metoden, som kan kallas sambandsmeioden,skall någon skogsbeskaitning inte förekomma när skog avyttras tillsammans medmarken. All beskattning skall i detta fall ske inom ramen förrealisationsvinstreglerna. Vidlillämpning av den andra metoden, som betecknas klyvmeloden, hällsrealisalionsvinstbeskaiiningen åtskild från skogsbeskaltningen. Vid beräkningav realisalionsvinst tas således hänsyn endast till värdet av mark ochbyggnader medan skogsbeskaltningen grundas uteslutande pä värdet av växandeskog. Idet följande redogörs först för utformningen av sambandsmeioden (kap. 7).Därefter beskrivs hur ett på klyvmeloden byggt system kan konslrueras (kap. 8).Därpå följande kapitel innehåller en redovisning av sambandsmetodens ochklyvmetodens beskattningskonsekvenser i etl antal konkreta fall (kap. 9). I detnäst sista kapitlet behandlas vissa frågor rörande skogsbeskaltningen vilkainte har något direkt samband med valet av beskallningsmeiod (kap. 10).Promemorian avslutas med en kommentar till förfatlningsförslagen (kap. 11). Prop.1978/79:204 176 Somframgår av det föregående baseras sambandmetoden på två huvudprinciper. Fördet försia skall avverkningar under innehavsliden träffas av beskattning endasti den mån de kan anses utgöra ett uttag av fastighetens avkastning. För delandra skall avyttring av skog tillsammans med marken beskattas helt inom ramenför realisaiionsvinstsystemel. Sambandmetoden företer därmed betydande likhetermed de regler för beskattning av skogsinkomsier som gäller efter 1976 ärsomläggning av beskattningen av realisationsvinster. Föratt hindra att kapitaluttag medför beskattning måste ett ingångsvärde förväxande skog fastställas för varje skaltskyldig som förvärvar en skogsfastighet.Detla ingångsvärde, som i princip bör motsvara anskaffningskostnaden förskogen, för utnyttjas som avdragspost vid avverkningar . Avväsentlig betydelse vid utformningen av sambandsmeioden är hur ingångsvärdetskall fastställas och på vilket säll detta för avräknas mot skogsinläkler underinnehavstiden. 7.2 Fastställandeav ingångsvärde på växande skog Skogensingångsvärde vid förvärvet (del ursprungliga ingångsvärdet) bör, som nyssnämnts, vara avgörande för skogsägarens möjlighet till avdrag underinnehavsliden. Från denna regel bör dock gälla ett undantag. Undantaget hänförsig till kostnader för skogsplantering. Av skäl som närmare kommer att angessenare (avsnitt 7.3), bör skogsägaren själv fö avgöra om sådana kosinader skalldras av det år de uppkommit eller senare under innehavet. Avstår ägaren frånrätten till avdrag för skogsplanteringskosinader, bör ingångsvärdetpä skogen ökas med summan av dessa kostnader. Summan av del ursprungligaingångsvärdet och inte avdragna kostnader för skogsplantering utgör skogensanskaffningsvärde. Harfastigheten förvärvats genom köp, byte eller därmed jämföriigt föng utgörursprungliga ingångsvärdet den del av kostnaden för förvärvet som kan ansesbelöpa på växande skog. I ingångsvärdet kan förutom avtalad köpeskilling ingåden del av mäklararvode och lagfartskostnader som kan anses hänföriig tillskogen. Vid förvärv av en skogbärande fastighet är det således - liksom f n. -nödvändigt alt fastställa hur stor del av vederiaget för fastigheten sombelöper på å ena sidan mark och byggnader och å andra sidan växande skog. Förden som säljer en skogsfastighei är det vid tillämpning av sambands-metodenlikgiltigt hur stor del av köpeskillingen som skall anses belöpa på ikogen.Någon avskild skogsbeskauning skall ju inte förekomma utan hela Prop.1978/79:204 177 köpeskillingenskall las upp som intäkt vid beräkning av eventuell realisalionsvinst. Köparenkommer däremoi i regel ha intresse av att hänföra största möjliga del avköpeskillingen lill skogen eftersom detla ökar utrymmet förvärdeminskningsavdrag . Det föreligger således inle någondirekl kontinuitet mellan säljarens beskattning och den nye ägarensingångsvärde. Motbakgrund av det anförda kan det knappast komma i fråga att under allaförhållanden låta säljarens eller köparens uppfattning om hur stor del avköpeskillingen som avser växande skog ligga lill grund för beräkningen avingångsvärdet. Det synes å andra sidan inte heller lämpligt att införa etlsystem som förutsätter att varje faslighelsavyltring följs av en ingåendeprövning av värdel på fastighetens växande skog. Slarka prakliska skäl talarför all fördelningen av köpeskillingen pä växande skog och övriga delar avfastigheten görs schablonmässigt. Ett ytteriigare skäl för detla är att de pågrundval av ingångsvärdet medgivna värdeminskningsavdragen inte behöver medföranågon definitiv skattebefrielse. Om den nye ägaren i sin lur avyttrarfastigheten skall nämligen summan av medgivna avdrag - omräknade med hänsyntill förändringar i penningvärdet - beakias vid realisationsvinslberäkningen. Enschablonmässig fördelning av köpeskillingen bör grundas pä den förvärvadefastighetens taxeringsvärde. Så stor del av köpeskillingen bör anses belöpa påväxande skog som skogsbruksvärdet minskat med skogsmarksvärdet ulgör avtaxeringsvärdet för hela fasligheten. Det anförda kan belysas med följandeexempel. En faslighets taxeringsvärde uppgår till . Med utgångspunkt i fastighetstaxeringenkan dä (""fSjooo"*'*' ~ fastighetens laxeringsvärde ansesbelöpa på växande skog. Denna relation skall användas vid beräkning avingångsvärde för nye ägaren. Säljs fastigheten exempelvis för 180 000 kr.skall (15 96 av 180 000 =) . anses belöpa på växande skog. Den nyeägarens ursprungliga ingångsvärde blir således . Dennu beskrivna schablonregeln bör regelmässigt tillämpas vid ingångsvärdeberäkningennär skogsfastigheier förvärvas genom köp, byte eller därmed jämföriigt föng. Ienstaka fall kan det emellertid inlräffa att den verkliga fördelningen mellan åena sidan växande skog och å andra sidan mark och byggnader avsevärt avvikerfrån de i taxeringsvärdet angivna delbeloppen. Så kan vara fallel t. ex. om enväsentlig förskjutning i prisnivån inträffat från den lidpunkt dåtaxeringsvärdet bestämdes till avyttringstillfället eller om betydandeavverkningar ägt rum före försäljningen. Vid försäljning av en delav en taxeringsenhet kan vidare en på grundval av hela taxeringsvärdet gjordfördelning ge missvisande resultat. I situationer av nu angivet slag böringångsvärdet fastställas efter en allmän bedömning av hur stor del avvederiaget som kan anses belöpa på den växande skogen. Denna undantagsregelbördock fö tillämpas endast om det 12 1978/79. 1978/79:204 178 aruppenbart all schablonregeln ger ett ingångsvärde som avsevärt avviker från ettingångsvärde som baseras direkt pä den avtalade köpeskillingen. Vid förvärv genom arv, gåvaeller liknande fång bör den nye ägaren fö överta den föregående ägarens vidförvärvstillfället gällande ingångsvärde. Till skillnad mot vad som f n. ärfallel förhindras därigenom att benefika förvärv för lill följd alt värdeökningpå skogen undgår beskauning eller beskatias mer än en gång. Molsvarandekontinuitet föreligger f ö. när varulager eller inventarier tillfaller ny ägarei samband med arv eller gåva av hel rörelse. Liksom enligt nuvarande reglermenas med del för ägaren gällande ingängsvärdei i princip skillnaden mellanursprungligt ingångsvärde pä skogen och belopp varmed avdrag för minskning avingångsvärdet medgivits vid lidigare taxeringar. Huruvida elt föng, som harbåde onerösa och benefika inslag, skall anses som onerösi eller benefikt förliksom bedömas med hänsyn lill omständigheterna i del särskildafallel. Vissaproblem uppstår vid beräkningen av nye ägarens ingångsvärde om denne förvärvarelt område av en skogbärande fastighel genom arv, gåva eller annal benefiktfång. I dessa fall bör logiskt sett föregående ägarens gällande ingångsvärdeminskas med belopp som svarar mol den av äganderälisövergången föranleddaprocentuella minskningen av skogens värde på hela förvärvskällan. Molsvarande belopp bör avnye ägaren las upp som ursprungligt ingångsvärde på skogen. Ofta är detemellerlid svårt att faslslälla värdel på den skog som omfattas aväganderälisövergången och värdet på kvarvarande skog. Av prakliska skäl bördärför fördelningen av gällande ingångsvärdet i nu avsedda och tämligensällsynia fall göras schablonmässigt. Lämpligen synes kunna föreskrivas atl dentidigare ägaren får behålla sill gällande ingångsvärde såvida mindre än eniredjedel av förvärvskällans skog tillfaller den nye ägaren. Nye ägaren fär däinte ta upp någol ingångsvärde på skogen. Om minst en tredjedel men mindre äntvå tredjedelar av värdet på förvärvskällans skog finns på det akluellamarkområdet, bör föregående ägarens gällande ingångsvärde halveras. Nye ägarenfår i konsekvens härmed som ursprungligt ingångsvärde ta upp hälften avföregående ägarens gällande ingångsvärde. Omfattar slutligen förvärvet minsltvä tredjedelar av förvärvskällans skog bör föregående ägarens hela gällandeingångsvärde övergå till nye ägaren. Denu redovisade schablonreglerna skall, som nämnts, tillämpas endasi när ettpå marken bestämt område övergår till ny ägare. Om ideell andel avförvärvskälla tillfaller någon genom arv, gåva eller annat benefikt fång bördäremoi nye ägarens ursprungliga ingångsvärde moisvara så stor del avföregående ägarens gällande ingångsvärde som den genom det benefika förvärveterhållna andelen utgör av hela förvärvskällan. Vid gåva av en Qärdedel av enskogbärande jordbruksfasiighei bör således givarens gällande ingångsvärdeminskas med 25 'A» och mottagaren som ursprungligt ingångsvärde ta upp 25 9oav givarens vid gåvotillfällei gällande ingångsvärde. 1978/79:204 179 Enav nackdelarna med de nuvarande skogsbeskaliningsreglerna är att det inteföreligger någon samordning mellan säljarens beskattning på grund av enfaslighelsförsäljning och fastställande av ingångsvärde för köparen. Efiersomfaslighelsavyltring inte kan ge upphov lill annan beskallning än realisationsvinstbeskattningsaknar fördelningen av köpeskillingen mellan å ena sidan mark och byggnader ochå andra sidan växande skog hell betydelse för säljarens vidkommande. Köparenhar emellertid ofta ell starkt iniresse av all hänföra största möjliga del avköpeskillingen till växande skog för att därigenom öka storieken av detursprungliga ingångsvärdet. Det ursprungligaingångsvärdets sloriek spelar vid lillämpning av sambandsmeioden en avgöranderoll såvitt gäller utrymmet för värdeminskningsavdrag under innehavsliden.Värdel skall, såvida fasligheten förvärvals genom köp e. d., normalt beräknasenligt en schablonmelod. Såväl fastighetsägaren själv som taxeringsintendenienkan dock begära all värdel skall fastställas på grundval av de verkligaförhållandena pä den förvärvade fastigheten. En sådan ulredning är av lättinsedda skäl ofta betydligt svårare atl göra sedan lång lid förflutit frånförvärvstillfället. Med hänsyn bl. a. till della bör del ursprungligaingångsvärdet fastställas redan vid laxeringen för första innehavsåret. Deltabör gälla även i de fall dä beräkningen sker med stöd av schablon eller däfastigheten förvärvats genom arv, gåva eller liknande fång. I sistnämnda fall,dvs. vid benefika förvärv, baseras beräkningen av den nye ägarens ursprungligaingångsvärde på förhållandena på den föregående ägarens fastighel.Taxeringsnämnden bör därför ha rätt att i nu angivna situationer anmana denföregående ägaren atl meddela upplysningar lill ledning för fastställande avden nye ägarens ursprungliga ingångsvärde. För atl underlättataxeringsnämndens prövning av det ursprungliga ingångsvärdets siorlek bör densom förvärvar en jordbruksfasiighei i sin deklaration för försia innehavsäretange hur slort del ursprungliga ingångsvärdet enligt hans uppfattning börvara. Sådan uppgift skall lämnas oavsett om den nye ägaren yrkar avdrag pågrund av avyttring av skog från den nyförvärvade fastigheten eller inte. Avpraktiska skäl bör behövliga uppgifier om fastighetsförvärvet lämnas på ensärskild blankett. Denna bör utarbetas av i samråd medskogliga myndigheler och organisationer. Del bör åliggataxeringsnämnd att pröva storleken av skogens anskaffningsvärde, dvs.summan av det ursprungliga ingångsvärdet och sådana skogsplanteringskostnadersom inte behandlats som driftkostnader, och det gällande ingångsvärdet påskogen. Denna prövning skall äga rum oavsett om resultatet påverkar denakluella taxeringen eller inte. Föreligger anledning aU avvika frän det värdesom den skattskyldige angivit i deklarationen bör, om hinder inle möter, denneha rält atl yttra sig i frägan. ingångsvärdet medavvikelse från deklara- 1978/79:204 180 tionenskall den skaltskyldige, liksom är fallet med avvikelsebeslul i allmänhel,skriftligen underrättas om avvikelsen och skälen för denna. Denskattskyldige bör ha en motsvarande rätt all föra lalan mot laxerings-nämndensbeslul om beräkning av anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde på skog.Del kan alltså här bli fråga omen ren fastställelsetalan. I sådana besvärsmålbör reglerna i laxeringslagen om besvär över vanliga taxeringsbeslutlillämpas. Besvär bör också kunna anföras av taxeringsintendenien och - såvittgäller taxeringen lill inkomstskatt - den berörda kommunen. Ordförande i dentaxeringsnämnd, som ombesörjer den skattskyldiges taxering till kommunalinkomstskatt, bör lill anmäla samlliga under beskaUningsåretinträffade överiålelser m. m. avseende skogbärande mark inomtaxeringsdistriktel. bör uppgift lämnas om skallskyldiga som harfött avdrag för minskning av skogens anskaffningsvärde eller som yrkat altplanteringskostnader skall läggs till anskaffningsvärdet. Ingår fastigheten iförvärvskälla, som i fräga om beskattningsort är atl hänföra lill skilda län,bör dock anmälan sändas till i del län vari fastighetsägaren harsin hemortskommun. Anmälningen bör göras på särskilt formulär och innehållauppgift om ägarens namn, framställda yrkanden, nämndens beslut m. m. Om deskattskyldiga blir laxerade även av annan taxeringsnämnd, bör detta antecknas iformuläret. Somtidigare antytts bör föra särskilda liggare med ledning avanmälningar från taxeringsnämnderna. I liggaren bör för varje förvärvskällaantecknas bl. a. tidpunkten för fastighetsförvärvet, ursprungligt ingångsvärdepä skogen samt medgivna värdeminskningsavdrag. Framkommer vid förandet avliggaren alt anmälan kan vara felaktig - t. ex. att avdraget vid kommunalataxeringen skiljer sig från avdraget vid statliga taxeringen -bör skattechefenofördröjligen uppmärksammas pä delta. De i liggaren införda uppgifterna böranses innefatta taxeringsnämndens beslut (jfr 68 § sista styckellaxeringslagen). Omden som förvärvat en jordbruksfasiighei lämnar oriktiga uppgifier för beräkningav skogens anskaffningsvärde eller del gällande ingångsvärdet bör rättelsekunna ske genom eftertaxering. Rättelsen behöver visseriigen inte medföra någonändring av den taxerade inkomsten, men en nedsättning av värdena innebärminskade framtida avdragsmöjligheter. Kostnadför plantering av skog på mark, som varit skogbärande, hänförs f n. till vårdoch underhåll av skog och är därför avdragsgill driftkostnad. Skogsplanteringpå mark som inte varil skogbärande (nyplantering) ansesdäremot utgöra s. k. grundförbättring. Avdrag för sådan kostnad medges enligtnuvarande regler varken eller i form av årligavärdeminskningsavdrag. Prop.1978/79:204 181 Förbudetmot avdrag för kostnad för nyplantering kunde tidigare till en del motiverasmed att skogsägare vid faslighelsavyltring hade möjlighet atl fö avdrag medbelopp motsvarande värdet av det för skogen beräknade minsta producerandeskogskapitalet. Vid försäljning av fastighel med nyplanterad skog kunde alltsåsäljaren fö visst avdrag även om fastigheten helt saknade skog vidförvärvstillfället. Vid lillämpning av sambandsmeioden föreligger inle räu tillavdrag för minsta producerande skogskapitalet. Metoden bör bl. a. av dennaanledning komplelleras med reglerom avdragsräii för kostnad för nyplantering avskog. Kostnad för inköp ochplantering av fruktträd för enligl punkt 1 Ijärde stycket av anvisningarna till22 § KL efter den skaltskyldiges egel val dras av antingen i sin helhetomedelbart eller enligl avskrivningsplan. Skillnad görs alltså inle mellankostnad för nyplantering av fruktträd och kostnad för utbyte av fruktträd påsamma brukningsenhet. Flera skäl talar för att en valfrihet mellan omedelbaravdragsrätt och aktivering av koslnaderna bör gälla även beträftandeskogsplantering. En sådan lösning innebär all problemel alt dra en gräns mellannyplantering och åierplaniering försvinner. Den valda lösningen i fråga omavdragsräii gör del vidare lättare för skogsägarna att föriäggaplanieringsarbete o. d. lill den från skoglig synpunkt lämpligastetidsperioden. Kostnad för skogsplantering bör alltså behandlas antingen somdriftkostnad eller tilläggas skogens ursprungliga ingångsvärde. Del finns inte någonanledning all förhindra alt en skaltskyldig behandlar viss del avbeskattningsårets planteringskostnader som driftkostnader och inräknarålerstoden av kostnaderna i skogens anskaffningsvärde. Av praktiska skäl bördock det aktiverade beloppet icke fö vara alltför lågt. Till anskaffningsvärdetav växande skog bör därför inte fö hänföras belopp understigande . 7.4Avdrag pä grund av avyttring av skog Dengrundläggande tanken bakom rätten till avdrag på grund av avyttring av skogunder innehavstiden är att avverkningen kan innefatta ett kapital-uttag. Dendel av avverkningen som ulgör ett kapitaluuag tillför inte den skaltskyldigenågon skatteförmåga och bör därför i princip vara skattefri. En förutsättningför alt den önskade skattefriheten skall kunna uppnås är -eftersom vederiagetför den avyttrade skogen i sin helhet skall tas upp som inläkl av skogsbruk -atl skogsägaren tillerkänns elt avdrag som motsvarar värdel av kapitaluttaget. Dendel av likviden för avverkad skog som kan betraktas som kapiialuiiag minskar avnaluriiga skäl fortlöpande med innehavslidens längd. Om en skogsägare upplåteravverkningsrätt pä en inköpt fastighet kan så goll som helaavverkningen betraktas som ett kapitaluttag. Vad skogsägaren uppbär pä grund avupplåtelsen bör i sådant fall vid ett oförändrai prisläge 1978/79:204 182 ungefärligenöverensstämma med den del av anskaffningskostnaden för fastigheten som belöptepä den avyttrade skogen.