prop · G20385 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är i försia hand den produktiva skogsmarken somhar ökat, under del all åkerarealen har minskat. Enligtulredningen bör den jordpolitiska prövningen av köp och försäljningar som görsav kyrkan ske på samma sätl som för övriga markägarka-legorier. Det finnsenligt utredningen inte någon anledning all låta kyrkan inta en särställning iförhållande till slal och kommun som enligt utredningens förslag i vissulsiräckning bör vara underkastade lillslåndspliki enligt jordförvärvslagen.Utredningen föreslår därför alt nuvarande undanlag i jordförvärvslagen förkyrkans förvärv och överlåtelser av jordbruksfasligheler upphävs. Det alldeles övervägande flertalet remissinstansertillstyrker utredningens förslag. Kammarkollegiel förordar emellertid atl delnuvarande sam-rådsförfarandel behålls och anför alt della enligi kollegieismening har fun-geral väl. För egen del ansluler jag mig lill utredningensförslag och förordar således, främst av samordningsskäl, all kyrkans förvärvoch överlåtelser av fastigheter som är laxerade som jordbruksfastigheter iforlsällningen blir föremål för prövning enligt jordförvärvslagen. Därigenomökar föruisätiningarna för en aktiv medverkan från kyrkans sida i strävandenaall förbättra fastighetsstrukluren. Enligt nu gällande lag görs vidsträckta undanlag frånskyldigheten all söka förvärvslillstånd för förvärv av släktingar.FörvärvsUllstånd behöver således inte sökas 1. om förvärvaren är gift med överiålaren, 2. om förvärvaren är avkomling (barn, barnbarn osv. )till överiålaren el ler dennes make. Prop.1978/79:85 20 3. om förvärvarenär syskon lill överlålaren eller dennes make. 4. om förvärvarenär avkomling (barn, barnbarn osv.) lill syskon lill överiålaren eller dennesmake, 5. om makarförvärvar gemensamt och någon av dem slår i sådani släktskap lill överlålareneller dennes make som anges i punklerna 1-4. Del är all märka all förvärv som sker bakåt i ensläktkedja inie är undaniagna från lillslåndsplikten. Om en person förvärvaren jordbruksfastighet från t.ex. sin son elleretl syskonbarn, fordras sålundatillstånd. Enligt en undersökning som utredningen har låtit görauppgick antalet släktförvärv genom köp, byle och gåva 1974till omkring 18300 eller 3700 . Eftersom undersökningen endasl avsågförvärv som omfaltade mer än 5 ha åker eller 5 ha skog, är antalet i självaverkei siörre och kan enligt ulredningen totalt beräknas uppgå lill omkring 5000 . Enligt undersökningen var förvärvaren besläktad med överlålarenenligt följande: make , barn , barnbarn , syskon och syskonbarn . Ulredningen konstalerar på gmndval av den gjordaundersökningen atl släklskapsundanlagel har myckel sior räckvidd. Stalisliskauppgifier visar också enligi ulredningen att antalet överiålelser tillsläktingar ökar. Släktskapsundantaget har således medfört alljordförvärvslagens reella räckvidd har blivit alltmer begränsad. Resultatet avde gjorda undersökningarna skulle enligt utredningens majoritet i och för signärmasi leda lill slutsatsen all släklskapsundantagen borde hell avskaffas, omhänsyn enbarl togs lill jordförvärvslagens syften. Enligi ulredningsmajoritelenskulle del dock bl. a. med hänsyn lill gällande familjerätlsliga lagstiftningleda för långt atl föra in förvärv som görs av make eller barn under lagen. Medhänsyn till angelägenheten av all lagens lillämpningsområde utvidgas harutredningens majoritet stannat för atl avskaffa lillsiåndsfrihelen för syskon,syskons avkomling och makes avkomling. Endast förvärv av make och avkomlingarbör således i forlsällningen vara undaniagna frän kravel pä förvärvslillstånd.Enligt utredningsmajoritetens mening är dock det mer avlägsna släktskapet enomständighet som bör kunna beakias vid tillståndsprövning. Är omsländighelernasådana alt del framgår att syskon, syskons avkomling eller makes avkomlingavser att bosätta sig på och bruka egendomen bör förvärvslillstånd inte vägrasutan särskilda skäl. Detta innebär att om man överväger avslag på gmnd av rationaliseringsskälförutsätts att siarka sådana skäl föreligger. På molsvarande sätt börsammanboendes ställning kunna beakias vid tillståndsprövningen. Förslageiberäknas få till följd all de från lagen undaniagna släklförvärven genom köp,byte, gåva kommer all minska med . En ledamot av ulredningen reserverar sig motutredningsmajoritetens förslag och anser all syskon även i fortsättningen börfritt kunna förvärva jordbruksfastighet och vill dessutom utvidgasläklskapsundanlagel utöver vad som gäller f. n. lill atl omfatia även förvärvsom görs av föräldrar. Prop.1978/79:85 21 Föregen del villjag framhålla atl utredningens undersökningar visar alt allt färrefastigheter pä senare tid har bjudils ut på den öppna marknaden. harfrämst släklförvärven, som ligger utanför lagens kontroll, ökat markant bädetill antal och areal. Dessa förvärv har medfört svårigheter närdet gäller att med hjälp av jordförvärvslagen underiätta jordbrukets ochskogsbrukels rationalisering. Rationaliseringsfastigheter behålls ofta avsläktingar och av delägare i dödsbon även om dessa inte längre har någon somhelst anknytning vare sig till orten eller till jordbruket eller skogsbruketsom näring. Jag anser i likhel med de flesta remissinstanserna attutredningens förslag till begränsning av det nuvarande släktskapsundantagetinnebär en rimlig och godtagbar avvägning mellan ä ena sidan det jordpolitiskaintresset att minska det passiva ägandet, som huvudsakligen orsakas avsläktförvärven, och ä andra sidan de närmaste släktingamas intresse av attfritt få förvärva släktegendomen. Jag förordar således att släktskapsundantagetinskränks till att gälla dem som är närmast arvsberättigade, dvs. Släktskapsundantaget bör således i fortsättningen inte omfatiasyskon, syskons avkomling och makes avkomling. I likhet med utredningen anserjag emellertid att sistnämnda, mer avlägsna släktskap liksom sammanboende börkunna anses som ett särskilt skäl för bifall till förvärvslillstånd även omandra skäl skulle tala emot förvärvet. Det är också givel att släktingarsönskemål att efter avslyckning få förvärva bostad och gärdstomt förfritidsändamål sä långt möjligt bör tillgodoses. Attsom reservanten föreslagit utvidga släktskapsundantaget tUl att omfatta ävenföräldrar kan jag inte biträda. Antalet sådana överlåtelser torde också varamycket begränsat. 2.2.6Exekutiva auktioner och andra frågor om undantag från jordför-vårvstagen Enligtnuvarande jordförvärvslag görs undanlag för förvärv av jordbmksfastighei genominrop på exekuUv auktion. Undantaget kombineras emellertid med regler omskyldighet för förvärvaren alt avyttra egendomen underförutsättning att förvärvel har skett under sädana förhållanden att tillståndskulle ha krävts vid vanligt köp och förhållandena inte har upphört inom en tidav tvä år eller tillstånd lämnats att behålla egendomen. Förvärvstillståndenligt nuvarande jordförvärvslag behövs inte heller 1. om egendomen förvärvas avkreditinrättning som enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning,som regeringen har fastställt, är skyldig alt åter avyitra egendomen, 2. om fånget skall prövas enligtI, 2 eller 4§ lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m., 3. om egendomen ingår i stadsplaneller enligt byggnadsplan, fastställd efter den , är avsedd förannal ändamål än jordbruk eller skogsbmk. Prop.1978/79:85 22 4. om egendomenutgör faslighet som genom avslyckning har bildals för annal ändamål än jordbrukeller skogsbruk och därefier inie har undergåll laxering, 5. om andel ifasiighel förvärvas av nägon som redan äger lill samma laxeringsenhel hörandeandel i fasligheten och inte enligi 12 § jordförvärvslagen är skyldig allavyitra andelen, 6. om egendomenutgör fideikommiss eller ingår i fideikommissbo under avveckling och förvärvetsker genom tillskott i samband med teckning av aktier. Till dessa frågor som rör undanlag från lillslåndspliktenenligt jordförvärvslagen återkommer jag i specialmoliveringen. Jag villemellertid redan nu fömlskicka alt jag i likhet med ulredningen anser alt maninie längre bör göra undanlag för förvärv genom inrop på exekutiv auktion,under del alt övriga, angivna undantag bör behållas i princip oförändrade. 2.3 Förutsättningar för förvärvstillstånd Utredningen anser det vara lämpligt atl, till ledning förtolkningen av de bestämmelser som närmare anger de särskilda förutsättningarsom bör gälla vid prövningen av förvärvslillstånd, i en inledande paragrafange den grundprincip efter vilken prövningen skall ske. Enligi ulredningen börvid lillslåndsprövningen gälla som gmndprincip all behovei av ralionella lanlbmksförelagsärskili beaktas. Förvärv som motverkar tillkomsten av ändamålsenligalanlbmksförelag som utnyttjar markens produktionsförmåga rationellt skallförhindras genom atl förvärvslillstånd vägras. Ulredningen erinrar om attregeringen i prop. 1977/78:19 om nya riktlinjer för jord-bmkspoliUken, m.m.,vilken numera har antagils av (JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103),särskilt har framhållit alt den ställiga ralionaliseringspoliliken bör ha somutgångspunkt atl familjelantbrukel skall vara den dominerande företagsformenoch atl ett huvudsyfte med denna politik därför bör vara att främjauppbyggandet och vidmakthållandet av rationella familjeföretag. Förutsättningarna för jord- och skogsbmkets produktionvarierar i olika landsändar och tillämpningen av bestämmelsen måste därförenligt utredningen anpassas till de skilda förhållandena. Därvid bör hänsynlas lill den målsättning för jord- och skogsbmket som finns i olika områden.Härav följer å andra sidan atl förvärvstillstånd skall lämnas, närförvärvsegendomen saknar väsentlig betydelse för lantbmkets rationalisering.Vad som skall anses vara av väsentlig betydelse bör enligt ulredningen ses motbakgmnd av nyssnämnda målsättning och förhållandena i övrigt. omfattar enligt utredningenföretag inom jordbruket, skogsbmket och trädgårdsnäringen. I sådana förelag kanockså ingå fiske som har sådan omfattning atl det utgör ett komplement lillan- Prop.1978/79:85 23 Lantbruksföretagen indelas enligt denya riktlinjerna för jordbmkspolitiken i tre olika kaiegorier, nämligenulvecklade och ul-vecklingsbara. begränsal ulvecklingsbara och ejutvecklingsbara lantbmksföretag. Till ulvecklade och ulvecklingsbara företagräknas företag som har eller förväntas få en sådan kombination av resurser, attde vid en fortlöpande tillämpning av känd teknik kan producerajordbruksprodukter till lägsta möjliga kostnad, som inkomsimålet föri jordbruket sysselsatta kan uppnås. Begränsat utvecklingsbara företag hardefinierats som företag som har fömtsättningar alt bli bestående under visstid, men som har sä begränsade utvecklingsmöjligheter att de inte ens efterlämplig investering kan anses vara utvecklingsbara. Övriga företag, som inte ärulvecklingsbara, har beskrivits som företag som inte har eller efter lämpliginvestering inte kan anses få en sådan omfattning och kombination av.produktivaresurser, att de kan hänföras varken till gruppen ulvecklade ochUlvecklingsbara förelag eller lill gmppen begränsal utvecklingsbara företag. I likhet med remissinsianserna ansluter jag mig tillförslaget atl det bör uppställas som gmndprincip att behovet av rationellaföretag inom jordbruket, skogsbmket och trädgårdsnäringen (lantbruksföretag)särskilt beaktas vid prövning av fråga om förvärvstillstånd. Jag avser att idet följande behandla de särskilda fömtsättningar som bör gälla i övrigi. 2.3.2 Priskontroll och kapitalplacering Ulredningen konstalerar som tidigare nämnts allprisstegringen på lantbmksföretag har skett snabbare än denallmänna prisstegringen. För sådana förelag betalas ofta priser som betydligtöverstiger det värde företaget har i förhållande till dess avkastning. Dettaförsvårar för lantbrukare ulan tillgång på betydande eget kapital att etablerasig som egna företagare. Vidare kan utvecklingen medföra krav på att prisernapä jordbruksprodukter höjs för att medge förräntning av fastighetskapitalet.Även om prisstegringen på skogsmark lill en betydande del har sin orsak iväridsmarknadsutvecklingen på skogsprodukter tenderar också priserna påskogsmark enligt ulredningen all överstiga avkastningsvärdet. Vid tillämpningen av den nuvarande jordförvärvslagen skeri praxis viss kontroll av priset vid förvärvet. Del förekommer således altansökan om förvärvstillstånd avslås med slöd av 4§ lagen när köpeskillingen ärså hög an den översliger från jord- och skogsbmkssynpunkt skäligt värde och kanbedömas ha prisdrivande effekt. För en sådan tillämpning av bestämmelsen finnsslöd i förarbetena till lagen och vad som där sägs om markspekulation.Möjligheterna till en sådan tillämpning är dock begränsade, eftersombestämmelsen inte är lillämplig på alla förvärv. Utredningen anser atl lUlståndsmyndigheten alllid skall hamöjlighet att pröva köpeskillingens eller annat vederiags skälighet.Utredningen föreslår därför alt i lagen införs en uttrycklig bestämmelse sominnebär atl för- 1978/79:85 24 värvstillslåndskall vägras, om köpeskillingen eller annat vederlag inie endasl obetydligtöversliger egendomens värde med hänsyn särskilt till dess avkastning.Bestämmelsen bör gälla alla förvärv. bör det i försia hand vara avkaslningsvärdel som ulgör grunden förprövning av köpeskillingens skälighet, eftersom det från samhällssynpunkt ärangeläget atl priserna på lanlbmksförelag inte överstiger den avkastning markenger vid användning för jordbruks- och skogs-bmksändamål. Prövningen avköpeskillingens skälighet bör således i första hand utgå från egendomensavkastningsvärde vid en för orten normal driftsinriktning. På mångalantbmksföretag finns dock värden som inte har samband med jord- ochskogsbmket. Exempel härpå är vissa byggnader, grustag, jakträtt m, m. Värdetpä sädana nyttigheter bör enligt utredningen sättas med ledning avmarknadsvärdet. Vidprövning av fräga om köpeskillingen överstiger egendomens värde med hänsyn tilldess avkastning torde det enligt utredningen normalt vara tillräckligt medöverslagsmässiga värdeberäkningar. Utredningen bedömer atl det endast i ettbegränsal antal fall blir nödvändigi alt göra mer noggranna kalkyler omavkastningen av jordbruksmarken och värdet av den växande skogen. Vidberäkningarna bör de metoder användas som lantbmksnämndema nu tillämpar närdet gäller att faslställa värdet pä lanlbmksförelag vid prövning av frågan omstatligt stöd skall lämnas. Eftersom all värdering är behäftad med osäkerhetanser utredningen atl som något överstiger värderingsresultaletkan godtas. Hur stor avvikelse som bör accepteras får bero på omständigheternai det enskilda fallet. Utredningenframhåller alt ett av huvudsyftena med jordförvärvslagen bör vara attutvecklade och utvecklingsbara företag i första hand skall förbehållaspersoner som avser all aktivt ägna sig ät lantbmk. Det är därför angeläget atlkunna förhindra förvärv i spekulaUons- eller kapitalplaceringssyfte avpersoner som inte avser atl aktivt bruka företagen. Utredningen föreslårdärför alt förvärvstillslånd skall vägras om det kan antas alt förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering. Några generella regler kan svårligenuppställas för vad som skall anses som kapitalplacering. Enligt utredningen fårbedömningen av omständigheterna i del enskilda fallet tillmätas avgörandebetydelse. Förvärv som görs av sUftelser och fonder, av andra juridiskapersoner utan anknytning till jord- eller skogsbmk och av fysiska personer,sopi inte avser att bli yrkesverksamma jord-och skogsbmkare, är regelmässigtatt hänföra till kapitalplacering. I vissa fall kan särskilda skäl föreliggaför atl ändå tillåta förvärv som huvudsakligen sker för kapitalplacering. Ettsådant skäl är atl egendomen saknar intresse för jordbmks- ochskogsbmksändamål. Ett annat skäl kan vara att lantbruksföretaget är ovanligtstort och kapilalkrävande eller att förvärvaren förbinder sig att vidta vissaproduktionsbefrämjande åtgärder på egendomen. 1978/79:85 25 Remissinstansernasläller sig allmänt positiva till förslaget atl i lagen införa en bestämmelsesom möjliggör en prövning av prisels skälighet. Från flera håll påpekas attsyftet med en lagbestämmelse av ifrågavarande slag i första hand bör vara attkomma till rätta med de fall dä ell påtagligt överpris föreligger. Någonremissinstans uttalar emellertid farhågor för all en sådan priskontroll ienskilda fall kan innebära fara för kreditgivarna. Utredningensförslag att i försia hand avkaslningsvärdel bör ligga lill gmnd förköpeskillingens skälighet har föranlett delade meningar bland remissinstanserna.Många remissinsianser påpekar alt den föreslagna pris-kontrollbeslämmelseninrymmer en rad tillämpningsproblem som kan bli svårbemästrade. Som exempel påsädana problem pekas på svärigheten atl bestämma den driftsinriktning som skallläggas till gmnd för avkastnings-värderingen särskilt med hänsyn tjlll de storaskillnaderna pä jordarnas kvalitet såväl mellan olika bmkningsenheter på sammaort som mellan olika ägoskiften inom samma fastighet. Vidare påverkas värdelav många faktorer som är beroende av köparens fömtsättningar, intressen och förväntningar.Vissa remissinstanser förordar därför atl regeln i nuvarande lag, skäligtmarknadsvärde, bör bibehållas men med en striktare tillämpning. Utredningensförslag att förvärvstillstånd skall kunna vägras om det kan antas att förvärvelsker huvudsakligen för kapitalplacering godtas av alla remissinstanser utom en,som ifrågasätter om inte bestämmelsen kan undvaras. Jaganser för min del att det är angeläget alt jordförvärvslagen ges en sädanuiformning att den i samspel med andra åtgärder från samhällets sida mereffektivt än f. n. motverkar omotiverade prisstegringar på jordbmks-ochskogsmark och spekulation i sädan mark. Särskilt däinflationstakten är hög och det finns förväntningar om fortsatt inflation sökersig kapitalet till realvärden. Eftersom tillgången på mark är begränsad uppstårett efterfrågetryck pä prisnivån. Erfarenheten har visat att denna prisnivåäven vid en optimistisk framtidsbedömning ligger betydligt övervad som betingas av inflaiionen och lönsamhetsutvecklingen inom näringen.Detta innebär att aktiva lantbrukare, som i huvudsak måste värdera fasUghelernaefter deras avkaslningsvärde och således inte kan lägga skattemässiga och andravärderingar ovanpå detla värde, inte kan konkurtera på lika villkor.Utredningen anför att utvecklingen ocksä kan komma att innebära krav på höjdapriser på jordbruksprodukter. Jag förordar således att i lagen tas inbestämmelser som gör del möjligl för lUlståndsmyndigheten att prövaköpeskillingens eller annat vederiags skälighet. När det sedan gällerfrågan vilkel värde som bör tjäna som norm för bedömningen om köpeskillingeneller annat vederlag skall anses skälig anser jag i likhet med utredningen ochflertalet remissinstanser att det i princip bör vara egendomensavkastningsvärde som bör utgöra riktpunkt för be- 1978/79:85 26 dömningen.Jordbmkspoliiikens mål är ju bl. a. all Ullförsäkra dem som är sysselsatta inomjordbmket i alla delar av landet en ekonomisk och social standard, som ärlikvärdig med den som andra grupper uppnår som konsumenternasberättigade krav på säker tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimligapriser tillgodoses. Delta innebär all del är angeläget alt prisel påjordbmksmarken inte översliger det värde som motsvarar en skälig avkastning avmarken. Jag vill framhålla atl avsikten med den föreslagnaprisprövningen inte är att snabbt åstadkomma en radikal förändring av prisnivånpå jordbmksfasUgheter. Syftet är i stället atl i första hand bryta de senareårens onormala prisutveckling och nå en bättre anpassning av fastighetsprisernasutveckling till förändringarna i den allmänna prisnivån. Syftei är också atlfå ell hjälpmedel att styra stmkturra-lionaliseringen så atl lillgänglig markkan tillföras enheter som bäst behöver förstärkas. framhåller måste emellertid vissa nyttigheter värderas med ledningav marknadsvärdet. På många lantbruksföretag finns nämligen värden som intehar samband med egendomens användning för jordbmk eller skogsbmk. Exempelhärpå är vissa byggnader, grustag, jakträtt m. m. Vid prövningen bör givetvisvärdel på sådana nyttigheter sättas med ledning av marknadsvärdet. Vissaremissinstanser har uttryckt farhågor för all en regel om priskonlroll somgmndar sig på avkastningsvärdet kommer all innebära svårbemästrade problem vidtillämpningen. Jag anser för min del all farhågorna är överdrivna även om jagär medveten om att metoderna att beräkna avkastningsvärdet är relativt osäkra.Lantbruksnämnderna besitter nämligen stor erfarenhet av värdering avjordbmksfasligheter, varvid värdet av skogsdelen grundas påavkastningsvärdet. Den förelagsekonomiska lönsamhetskalkyl som i storomfattning används av nämnderna vid prövning av ansökningar om stadigtinvesteringsstöd bör kunna vara vägledande även då det gäller att vidtillämpningen av jordförvärvslagen bedöma prisels skälighet med hänsyn tillegendomens avkastning. Jagdelar utredningens uppfattning an det normalt bör vara tillräckligt medöverslagsmässiga värdeberäkningar av avkaslningsvärdel. på gmndval av sådana beräkningar preliminärt kommer till detresultatet att priset är så högt atl tillstånd bör vägras bör dock krävas atllanlbmksnämnden gör mer noggranna kalkyler om avkastningen av jordbruksjordenoch värdel av den växande skogen innan definitiv ställning tas itillståndsfrågan. Eftersom all värdering är behäftad med osäkerhet anserjagalt eller annat vederlag som endast obetydligt överstigervärderingsresultatet kan godtas. Hur stor avvikelse som bör accepteras fårbero pä omständigheterna i det enskilda fallet. Utredningenhar utformat regeln om priskontroll som en obligatorisk regel enligt vilkentillstånd alltid skall vägras, när köpeskillingen eller annat vederlag föregendomen bedöms vara för hög och skillnaden inte endast är Prop.1978/79:85 27 Efiersom det kan förekomma fall då del kan varamotiverat all ge tillstånd trots att priset är högt, bör del finnas möjlighetalt medge undanlag från huvudregeln, om särskilda skäl föreligger. Ett sådantsärskilt skäl kan vara all fasligheten endasl har ringa belydelse frånjordbruks- eller skogsbmkssynpunkt och andra värden är starkt dominerande. Mol utredningens förslag till priskontrollregel harinvänts att den kan medföra risker för kredilgivama och sänka värdena på vissafastigheter. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning det verkligenförhåller sig så. Klart är emellertid att de marknadsvärden som i dagförekommer pä vissa håll har en spekulativ karaktär, vilkel har visat sig geresultat som inte är godtagbara från jordbrukspolitisk synpunkt. Ett konsekventfullföljande av kritiken mot utredningens förslag på denna punkt skulle ledatill att man av hänsyn till markägare och kreditgivare över huvud taget inteskulle kunna bringa lagstiftningen i bättre överensstämmelse med denjordbrukspoli-liska målsättningen. Sådana hänsynstaganden till angivnaintressen kanjag inte biträda. På gmnd av det nu anförda förordarjag atl i den nyajordförvärvslagen las in en regel all förvärvstillslånd skall vägras, omköpeskillingen eller annan ersättning inte endasl obetydligt överstigeregendomens värde med hänsyn lill dess avkastning och övriga omständigheter.Regeln bör kompletteras med en undanlagsregel enligi vilken tillstånd ändå fårlämnas, om det finns särskilda skäl lill del. I likhel med remissinstansema ansluler jag mig lillutredningens förslag att förvärvstillstånd skall vägras om del kan antas attförvärvel sker huvudsakligen för kapitalplacering. En bestämmelse avmotsvarande innebörd fanns i 1955 ärs jordförvärvslag och en sådan bestämmelsestår väl i överensstämmelse med syftei med den nu föreslagna lagen. Om sådanasärskilda skäl som utredningen ger exempel på föreligger, bör undantag frånbestämmelsen kunna medges. Andra sådana skäl kan vara att egendomen är avsärskild belydelse för naturvården eller kulturminnesvården eller attförvärvaren avstår delar av egendomen som är av betydelse förfa-miljelantbmket. 2.3.3 Sammanförande och uppdelning av lantbruksföretag