prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av resultaten av KEU:s beräkningar av det geografiska lägets ochbebyggelsestrukturens betydelse är invändningarna mot en lägstaskattekraftsklass på i stället för i och för sig förståeliga.Utredningen har emellertid också velat tUlgodose andra syften med reformen, bl.a. önskemålet att lyfta upp den lägsta garantin till medelskattekraftens nivå.Om av medelskattekraften skall vara lägsta totala garanti måste denlägsta grundgarantin ligga något över medelskattekraften för att avdrag förgynnsam åldersstruktur skall kunna göras även från den lägsta grundgarantin.Kravet att alla kommuner och landstingskommuner allfid skaU vara tiUförsäkradeen skattekraft som motsvarar minst medelskattekraften anses ta över önskemålenom en längre gående differentiering av behovet av skatteutjämning för kommuneroch landstingskommuner i södra och liksom önskemålen om enytterligare spridning i garantinivåer mellan landets norra och södra delar.Utredningen är enig i denna bedömning. Jag tillstyrker i huvudsak utredningensförslag i denna del men kommer i det följande att förorda vissa justeringar avförslaget som innebär förbättringar främst för ett antal kommuner i Norrlandsamt för läns landstingskommun. KEU76 föreslår vidare att den högsta skattekraftsklassen i systemet skall ge engrundgaranti på av medelskattekraften. Kalkylresultaten utvisar etthögre behov av garanti för tre kommuner nämligen , ochJokkmokk. Endast en kommun anser det i princip felaktigt med en spärr uppåt vid136 %. Jag biträder KEU:s förslag om en högsta grundgaranti på . Skulleekonomiska problem uppstå för någon av de nämnda kommunerna bör hänsyn härtillkunna tas vid prövning av ansökningar om extra skatteutjämningsbidrag. Landstingskommunernasinplacering i skattekraftsklass har gjorts efter samma modell och på grundvalav delvis samma kostnadsfaktorer som 1978/79: 95 55 Det kan också konstateras att landstingskommunernas grundgaranti istort sett följer den garantiklass, i vilken huvudparten av resp. läns kommunerhar placerats. Jag tiUstyrker KEU:s förslag i fråga om grundgarantier förlandstingskommunerna. KEU:sförslag till inplacering av resp. kommun och landstingskommun iskattekraftsklass framgår-av bilaga 8. En sammanfattning av remissinstansernasyttranden över den föreslagna inplaceringen redovisas i bilaga 9. Av dennaframgår att förslag om ändringar av inplaceringen i skattekraftsklass förs framför ett relativt stort antal kommuner och några landstingskommuner. KEU 76 har, som jagtidigare har framhållit, med utgångspunkt i beräkningar över det geografiskalägets och bebyggelsestrukturens ekonomiska betydelse gjort särskildabedömningar av skälig grundgaranti för varje kommun och landstingskommun. Viddessa avvägningar har också hänsyn tagils till en från utredningens synpunktlämplig zonindelning. Utredningen är enig om dessa bedömningar. Enligt minmening måste därför mycket tungt vägande skäl föreligga för ändringar avutredningens förslag. Mot bakgrund härav avstyrker jag samtliga yrkanden om ändringarmed de undantag som jag i det följande kommer att redovisa. Resultatetav KEU;s beräkningar för kommun avviker så markant i förhållande tUlkalkylerna för övriga kommuner i att det finns skäl frångåutredningens önskemål om en gemensam zon för hela länet. liksomkommunen själv framhåller i sina remissvar att utredningenszonindelningsförslag ger ett oacceptabelt resultat för Hyltes del. Jagföreslår att kommun garanteras ytterUgare skattekraft och såledesplaceras i skattekraftsklass av medelskattekraften. Länsstyrelseni anser att KEU:s förslag leder till inbördes orimligagarantinivåer mellan kommunerna i länet och gentemot andra delar av landet.Länsstyrelsen föreslår därför att grundgarantin höjs för ochTorsby kommuner ooh att den sänks med samma procenttalför , och kommuner. Som skäl för höjningen av kommunanförs att utredningens beräkningar missgynnar kommunen. Sänkningen av nämndatre kommuner motiveras med att kommunerna inom den centrala regionen av länet,dvs. , , , och måste få en gemensam behandlingenligt uppfattning. anses däremot avlänsstyrelsen tillhöra mellangruppen i länet och bör tiU följd härav ges 106 %i grundgaranti. Jag är inte beredd att tUlstyrka en så radikal ändring somlänsstyrelsen föreslår. Däremot anser jag att det finns fullgoda skäl atttillstyrka förslag beträffande . Jag föreslårsåledes att tillerkänns en grundgaranti på avmedelskattekraften. Länsstyrelseni anser att kommunerna i länet i alltför hög grad jämställs medde södra delarna av landet och att garantinivån Prop.1978/79: 95 56 sedan höjs kraftigt norr om länet. En jämnare utvecklingfrån norr till söder skulle innebära att kommunerna i länet generellt harhamnat för lågt, speciellt markerat i främst för ochSandvikens kommuner och längst i norr för och kommuner.Samma effekter påtalas i ett gemensamt yttrande från Gästrikekommunerna, dvs.Gävle, , och . De betonar att en höjning av denföreslagna grundgarantin är särskilt viktig för och kommuner.Någon generell ändring av grundgarantin för länets kommuner är jag inte bereddatt tiUstyrka. De motiv som remissinstansema anför för en höjning avgrundgarantin för komniun är dock enligt min mening så starka att jagföreslår en uppjustering för denna kommuns del. Hoforskommun skulle därigenom få en grundgaranti på av medelskattekraften. kommun anser att dess grundgaranti bör höjas.Detta motiveras med att är arbetsmarknad för ett stort omland. Dimensioneringenav trafikanläggningar m. m. får göras med en betydligt större bas än den egnakommunens vilket medför kostnader som inte har beaktats i KEU:s förslag. Efterjämförelse av grundgarantin med övriga större centra i anser jag attdet finns skäl att höja grundgarantin för del med treprocentenheter i förhåUande till utredningens förslag. Vad jag här anför sommotiv för höjning av grundgarantin för kommun gäller i stort settäven för kommun. Jag föreslår således att grundgarantierna för Östersundsoch kommuner höjs till av medelskattekraften. En avvägning av grundgarantin för kommun iförhållande till kommun och övriga angränsande kommuner ger starka skälför höjning av kommuns skattekraftsgaranti. Jag föreslår därför attSkellefteå kommuns grundgaranti höjs till avmedelskattekraften. Sammanfattningsvis redovisar jag mina förslag tilländringar av grundgarantin i följande uppställning. Kommun Grundgaranti enligt Föredragandens 106 112 106 112 115 112 På framställning härom har regeringen den 8 februari 1979beslutat att den del av kommun som motsvarar området för förutvarande Do- Prop.1978/79: 95 57 roteakommun skaU brytas ut tUl en egen kommun benämnd Dorotea.Med anledning härav föreslår jag att såväl som den nybildade Doroteakommun tillerkänns en grundgaranti på av medelskattekraften, dvs. sammaskattekraftsgaranti som KEU 76 har föreslagit för kommun. Jagövergår nu till att beskriva de fördelningskonsekvenser som förslaget ominplacering i skattekraftsklasser för med sig och därvid berör jag också deregionalpolitiska aspekterna. KEU:s förslag innebär en kraftigt höjdskattekraftsgaranti för samtliga landstingskommuner och med några få undantag samtliga kommuner i södra och . Höjningarna motsvarar för deallra flesta en ökning av grundgarantin , dvs. från 95till av medelskattekraften. För kommunerna i de fyra nordligaste länenmedför förslaget ändringar i de inbördes relafipnerna, men totalt sett relativtobetydliga höjningar av garantin. Utredningen framhåller att spännvidden iskattekraftsgaranfi mellan kommunerna i södra och meUersta å ena sidanoch kommunerna i norra å andra sidan är för stor i det nuvarandeskatteutjämningssystemet. Även för landstingskommunerna sker en viss minskningi spännvidden mellan högsta och lägsta skattekraftsgaranti, dock inte såmarkant som för kommunerna. Avnaturliga skäl är flertalet kommuner i södra och positivatill KEU:s förslag, medan remissinstanserna från landets norra delar är merakritiska. i anser att den regionala obalansenförstärks. Systemets uppbyggnad med en lägsta grundgaranti på gynnarsödra och , framhåller i län.Länsstyrelsen i menar att KEU:s förslag innebär en förbättringför övriga delar av landet som i alltför stor utsträckning sker på länetsbekostnad. i hävdar attKEU 76 genom sin fixering vid minskad spännvidd i skattekraftsgaranti har överkompenseratkommuner, framför allt i de södra och mellersta delarna av landet. Jaghar tidigare anfört att jag accepterar KEU:s uppfattning om skäligheten i enlägsta grundgaranti vid och en minsta totalgaranti vid . De ändraderelationerna mellan och övriga delar av landet som KEU:s förslaginnebär är till en del en följd av detta principiella ställningstagande frånutredningens sida. I övrigt beror relationsändringarna på att spännvidden igaranti mellan norr och söder i nuvarande skatteutjämningssystem är något förstor enligt vad utredningens beräkningar ger vid handen. Den relativt kraftigaförskjutningen mellan olika landsdelar som KEU:s förslag leder till är dockenligt min mening för stor. Jag kommer i det följande i samband med behandlingenav de spärregler som bör gälla i systemet att föreslå en förändring av denregel som skall förhindra en försämring av garantin i förhållande Prop.1978/79: 95 58 tillnu gällande regler. Denna spärregel bör höjas iförhåUande till KEU:s förslag. Mittförslag i denna del utgår från att det särskilda bidraget till kommuner ochlandsfingskommuner för innebär en ökning av den tillförsäkradeskattekraften . Därutöver bör den garanteradeskattekraften enligt min mening öka med minst en procentenhet för alla somomfattas av skatteutjämningssystemet. Detta förslag gynnar så gott somuteslutande de norra delarna av landet. Ca 30 kommuner och en landstingskommuni norra tillförsäkras på detta sätt en totalgaranti som med mellan enoch överstiger den av KEU 76 föreslagna. Relationerna iskattekraftsgaranti mellan olika landsdelar kan mening istort sett anses tillfredsställande. KEU76 framhåller att behovet av särskilt stöd till kommuner och landstingskommunermed ogynnsamma förutsättningar tUlgodoses genom att det föreslagnaskatteutjämningssystemet har fått en mera nyanserad uppbyggnad än det nugällande systemet. Förslaget till ett reformerat skatteutjämningssysteminnehåller därför enligt KEU:s mening även det regionalpoUfiska stöd som kananses önskvärt. Flera av länsstyrelserna inorra , läns landstingskommun samt ett stort antal kommuneri kritiserar förslaget från regionalpolitisk synpunkt med hänsyn tillatt tyngdpunkten i ökningen av skatteutjämningsbidraget ligger i södra ochmellersta . ERU fäster uppmärksamheten på den regionala omfördelning somföreslås av utredningen och påpekar att behoven av stöd alltjämt är mycketstora i de nordligaste länen. Flera kommuner framhåller att sysselsättningsgradoch åtgärder för att främja sysselsättningen inte har beaktats vid utformningenav förslaget. I ett flertal remisssvar, bl. a. från Svenska kommunförbundetsåtta sydsvenska länsavdelningar, ifrågasätts om regionalpolitiskt stöd bör gesvia den generella form som skatteutjämningen utgör. Ett rikare urval avselektiva insatser som är behovsorienterade och målinriktade förordasi stället. Föratt inte sysselsättningsfrämjande åtgärder i vissa delar av landet skall motverkas,måste förutsättningarna för berörda kommuner att hålla en tillfredsställandeservice och normal skattesats i möjligaste mån jämställas med övriga kommuner.Jag anser att dessa allmänna förutsättningar bör tillgodoses genomskatteutjämningssystemet. KEU:s förslag syftar till en förbättrad utjämning avförutsättningarna genom att fler kostnadsskiljande faktorer än tidigare beaktasi systemet. Jag delar KEU:s uppfattning att den föreslagna utformningen avskatteutjämningen i stort sett tillgodoser behovet hos kommunerna ochlandstingskommunerna av allmänt regionalpolitiskt stöd. Denförordade höjningen av spärren i förhållande till KEU:sförslag innebär som jag har nämnt förbättrad totalgaranti för ett 30-talkommuner och en landstingskommun i norra Prop.1978/79: 95 59 Eftersom behovet av regionalpolitiskt stödfortfarande torde vara störst i de norra delarna av landet medför detta förslagäven en generell förbättring i regionalpolitiskt avseende. Naturligtvis kommerliksom regionalpolitiska faktorer att kunna beaktas vid prövning avansökan om extra skatteutjämningsbidrag. Skatteutjämningssystemet bör dock enligt min mening inte iförsta hand utgöra ett regionalpolitiskt styrmedel. Det huvudsakliga regionalpolitiskastödet bör i stället ges via åtgärder vid sidan av skatteutjämningen. Jag villi detta sammahang erinra om att chefen för avseratt föreslå regeringen att lägga fram en proposition tUl med förslagtill omfattande regionalpolitiska åtgärder. Befolkningens ålderssammansättning har stor betydelse förkostnaderna för många verksamheter som väger tungt i kommunernas ochlandstingskommunernas budgetar. Det finns därför särskild anledning att iskatteutjämningssystemet ta hänsyn till variationerna mellan kommunerna resp.landstingskommunerna i fråga om åldersstruktur. Åldersstrukturen kan inteheller påverkas från kommunernas eller landstingskommunernas sida. Vissaverksamheter som kan hänföras till avgräns-bara åldersgrupper är i första handlämpliga att ta hänsyn till i skatteutjämningssystemet. KEU 76 har studeratålderssammansättningens betydelse för kostnaderna för pensionärsservice,grundskola, förskolans deltidsgrupper, gymnasieskola, barnomsorg, kommunalabostadstillägg till folkpension (KBT) och statskommunala bostadsbidrag samt förlandstingskommunernas del sjukvårdskostnader. KEU 76 föreslår att kostnadernaför nämnda verksamheter med undantag för gymnasieskolan beaktas iskatteutjämningssystemet. KEU 76 finner alltför stora tekniska svårigheterföreligga för att på ett tillförlitligt och rättvist sätt väga in kostnadernaför gymnasieskolan. Utredningen föreslår i stället att gällande inierkommunalaersättningar för gymnasieskolan ses över. Remissinstanserna tillstyrker över lag att dengrundläggande garantin kompletteras med tillägg eller avdrag beroende påkommunernas och landstingskommunernas varierande åldersstruktur. Blandremissinstansema råder också rätt allmän enighet om att KEU 76 har lyckatsväga in de verksamheter som har störst betydelse i detta sammanhang. I fråga ombarnomsorgen är meningama emellertid mycket delade. Dessutom anser fleraremissinstanser att det är otillfredsställande atl inle kostnaderna förgymnasieskolan utjämnas. Ett av de angelägnaste kraven inför den nu gjordaöversynen var att kommunernas och landstingskommunernas olikheter i fråga ombefolkningens åldersstruktur skuUe beaktas i skatteutjämningssystemet. Det ärmed tUlfredsställelse jag konstaterar att utredningen har lyckats finna me- Prop.1978/79: 95 60 toderför att tUlgodose detta behov. Jag tUlstyrker därför KEU:s förslag om attgrundgarantin skall kompletteras med hänsyn till kommunernas ochlandstingskommunernas varierande ålderssammansättning. I likhet med det storaflertalet remissinstanser anser jag också KEU 76 har tagit hänsyn till deåldersberoende verksamheter som väger tyngst. För att utjämningen skall fungeratillfredsställande fordras att så många verksamheter som möjligt, som kanhänföras till vissa åldersgrupper, beaktas i systemet. Av beräkningstekniskaskäl har KEU 76 tvingats avstå från att föra in kostnadema för gymnasieskolan iskatteutjämningssystemet. Skulle dessutom även kostnaderna för barnomsorgen utgåföreligger stora risker för en snedbalansering av åldersstrukturfaktorn tillmen för de kommuner som har relativt sett många barn. Inte minst av detta skälbiträder jag KEU:s förslag att ta med kostnaderna för barnomsorgen iåldersstrukturen. Trots den från kommunalsynpunkt väsentliga förbättringen av statsbidragsreglerna för barnomsorgen fr.o. m. kvarstår stora nettokostnader för kommunerna. Efiersomnettokostnaderna är ojämnt fördelade mellan kommunerna anser KEU 76 att detfinns ett behov av utjämning- I en reservation till KEU:s betänkande föreslårde socialdemokratiska ledamöterna i utredningen, att stödet till barnomsorgenliksom hittiUs skall följa kommunemas faktiska utbyggnad. Frågan ombarnomsorgens finansiering bör enligt reservanterna lösas genom en uppräkningav utgående specialdestinerade statsbidrag så att det täcker avkommunernas kostnader för verksamheten. Detta anses ge en starkare stimulanstill fortsatt utbyggnad än om nettokostnaderna för verksamheten utjämnas iskatteutjämningssystemet. Remissyttrandenafrån kommunema är i stor utsträckning delade efter samma skiljelinjer sommellan majoritet och reservanter i utredningen. LO, TCO och anser attbamomsorgen skall lämnas helt utanför skatteutjämningssystemet och att detspecialdestinerade statsbidraget skall höjas. Svenska kommunförbundets åttasydsvenska länsavdelningar m. fl. menar att bamomsorgen f. n. bör hållasutanför skatteutjämningssystemet och finansieras på det sätt som sker. Närverksamheten har byggts ut kan den vägas in i systemet och utjämnas via enbartåldersfaktorn. Meningarnaär som framgår av såväl KEU:s betänkande som remissutfallet mycket delade vadgäller frågan om nettokostnaderna för barnomsorgen skall beaktas iskatteutjämningssystemet eller ej. För egen del vill jag erinra om attbetydande nettokostnader för barnomsorgen kvarstår för kommunerna, trots attjämförelsevis höga statsbidrag utgår tiU verksamheten. Detta torde komma attgäUa även om en höjning av statsbidragen skulle genomföras. Nettokostnaderna ärdessutom ojämnt fördelade mellan kommunema. Även av denna anledning anser jagatt en kostnadsutjämning för barnomsorgsverksamheten bör ske inom skatteutjämningssystemetsram. 1978/79: 95 61 Behovetav barntillsynsplatser beror inte enbart på antalet barn utan även andraomständigheter inverkar såsom förvärvsfrekvens m. m. En utjämning, som skall gerättvisa mellan kommunerna, kan därför enligt min mening inte enbart bygga påålderstrukturen. Det verkliga behovet i den enskilda kommunen är å andra sidansvårt att ange. KEU 76 föreslår att kostnadema för barnomsorgen utjämnasutifrån en sammanvägning av antalet barn och det faktiska antalet platser. Jagfinner att detta f. n. kan anses var en lämplig kompromiss. KEU 76 förordar attenhetliga regler för pensionärernas bostadstill-lägg fastställs. Samtidigtföreslås att en gemensam statsbidragsprocent införs för statskommunalabostadsbidrag och kommunala bostadsfiUägg till folkpension (KBT). bör kommunernas nettokostnader för dessa bidrag utjämnas iskatteutjämningssystemet. Jag återkommer till dessa förslag i det följande(avsnitt 2.8). Omfattningen avgymnasieskolutbildning påverkas i första hand av antalet ungdomar . Denna faktor är dock inte ensam avgörande för kommunernas kostnaderför gymnasieskolan. Dels är utbildningen frivUlig, varför kostnaderna påverkasav variationer i efterfrågan på utbildning, dels föreligger storakostnadskillnader mellan olika linjer. framhåller attdet, när de inierkommunala ersättningarna har setts över, kan bedömas, om deåterstående kostnadema är av så stor betydelse, att de bör beaktas iskalteutjämningssystemet. åtta sydsvenska länsavdelningar ochett stort antal kommuner betecknar det som otillfredsställande, att gymnasieskolanskostnader inte har vägts in i systemet med hänsyn till de stora skillnader iutdebiteringsbehov för denna verksamhet mellan kommunerna som har påvisats avutredningen. Kostnaderna förgymnasieskolan är betydande och belastar kommunerna olika. Från denna synpunkthade det varit värdefullt om verksamheten kunde ha beaktats iskatteutjämningssystemet. Eftersom det inte har varit möjligt att f. n. kommatill rätta med de beräkningstekniska svårigheterna delar jag utredningensbedömning att t. v. lämna kostnaderna för gymnasieutbildningen obeaktade iskatteutjämningssystemet. Jag vill dock framhålla vikten av att deinierkommunala ersättningarna på detta område i stället ses över. har också förklarat sig berett att påbörja en sådanöversyn. Utredningenhar omprövat gällande regler för bidrag till kommuner, vilkas invånarantalminskar kraftigt. Nuvarande skatteutjämningsregler innebär att bidrag erhållsnär minskningen överstiger , KEU 76, somfinner att avfolkningskommuner inte kan avveckla sina fasta kostnader såsnabbt, föreslår att den del av befolkningsminskningen, som överstiger en halvprocent , skall beaktas. Någraremissinstanser framhåller att är en alltför Prop.1978/79: 95 62 ochandra att hänsyn bör tas till en större del av befolkningsminskningen än dendel som överstiger . De föreslagna reglernainnebär ett väsentligt ökat stöd till de kommuner, som har den störstabefolkningsminskningen. Beträffande periodens längd ansluter jag mig till KEU:suppfattning att är en rimlig tid att räkna med för avveckling av defasta kostnader som belöper på utflyttande. Jag biträder KEU:s förslag ifrågan. KEU 76 uppmärksammar attsnabbt växande kommuner under en längre eller kortare övergångsfid åsamkasspeciellt höga kostnader på grund av överdimensionering av anläggningar m. m.Med hänsyn till att inflyttningskommunernas ekonomiska problem varierar i höggrad beroende på olika omständigheter, som är svåra att ta hänsyn till i ettgenerellt system, föreslår dock KEU 76 att behovet av stöd tUl dessa kommuneri stället beaktas vid prövning av ansökningar om extra skatte-utjämningsbidrag. Söderkommunernai anser att den snabba expansionen förklarar en betydande delav deras ekonomiska problem. De föreslår att grundgarantin höjs för dekommuner, för vilka det kan beläggas att de har ekonomiska problem av störreomfattning på grund av snabb befolkningsexpansion. Även iGöteborgs och län föreslår att hänsyn till snabb tillväxttakt tas vidinplacering i skattekraftsklass. i ochflera kommuner i norra framhåller att förslaget inte tar hänsyn tUlbefolkningsomflyttningar inom kommunerna, Ytstora kommuner har ofta en storintern befolkningsomflyttning med inflyttning till tätorter frånglesbygdsdelarna. Detta medför kostnader för såväl utflyttnings- sominflyttningsområdena. Debefolkningmässigt snabbt expanderande kommunernas ekonomiska problem har iskälig omfattning beaktats vid tilldelning av extra skatleutjämningsbidrag.Jag anser att denna bidragsform även i fortsättningen ger de störstamöjligheterna att beakta de individuellt mycket skiftande omständigheterna hosdessa kommuner. Jag biträder därför KEU:s förslag i fråga om stödet tillkommuner med ökande invånarantal. Storasvårigheter torde föreligga att finna lämpliga och rättvisa indelningskriterierför att objektivt kunna bedöma de ekonomiska effekterna avbefolkningsomflyttningar inom kommunerna. Jag kan därför inte tillstyrka, attkostnader för sådana befolkningsomflyttningar beaktas i skatteutjämningssystemet. Beräkningarnaför de verksamheter som ingår i åldersstrukturfaktorn bygger på betydligtsäkrare underlag än de schabloner som i stor utsträckning måste användas förberäkningarna av koslnadsavvikelser för geografiskt läge ochbebyggelsestruktur. Mot de enhetskostnader, som Prop.1978/79: 95 63 har kalkylerats fram för pensionärsservice, grundskola,deltidsförskola och barnomsorg gör remissinstanserna i stort sett endast deninvändningen att de missgynnar kommuner med mindre enheier än de som har lagtstUl grund för kalkylerna. Från beräkningsteknisk synpunkt är det emellertidnödvändigt att använda sig av en enhetskostnad som är relevant för det storaflertalet kommuner. Jag ansluter mig därför till utredningensberäkningsmetoder. Mitt förslag tiU ett nytt skatteutjämningssystem innebäratt den för varje kommun och landstingskommun fastställda grundgarantin kompletterasmed tillägg eller avdrag för ogynnsam resp. gynnsam åldersstruktur samt iförekommande fall med tillägg för snabb befolkningsminskning. För den på dettasätt erhållna totalgarantin skall emellertid enligt KEU:s förslag gälla tvåspärregler. Avdrag för gynnsam åldersstruktur, eventuellt justerad medfillägg för befolkningsminskning, får enligt KEU 76 inte leda till att enkommun eller landstingskommun erhåller lägre skattekraftsgaranti än100 % av medelskattekraften.