prop · G203124 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:124 Regeringens proposition omstatens förvärv av varvsrörelse, m. m.; Regeringenföreslår att aniaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om godkännande av avtal mellan staten ochKockums AB om förvärv av Varv, m. m. Avtalet innebär bl. a. att KockumstiU staten överlåter samtUga tillgångar, bl. a. aktier i andra bolag än KockumsAB med undantag av aktierna i , andelar, fordringaroch rättigheter för en överenskommen köpeskilling av 20 milj. kr. jämte ettbelopp som svarar mot skulder per tillträdesdagen. I propositionenföreslås vidare att regeringen bemyndigas att avyttra från förvärvadeaktier och andra tiUgångar. Vidareföreslås i propositionen att fullmäktige i be myndigas attteckna garantier för Svenska Varv upp till 1 500 milj. kr. och att Svenska VarverhåUer bidrag med 735 milj. kr. Dessutom föreslås ett anslag av 50 milj. kr.för kapitaltillskott till . 1 1978/79. 1978/79:124 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , Mundebo, Wikslröm,, , , , , , , , Winlher, DeGeer, , , , , . Propositionom statens förvärv av varvsrörelse, m. m. Varvsindustrini världen befinner sig sedan nägra är tUlbaka i en allvarlig strukturkris. På gmndhärav har inom de oUka varvsländerna omfattande statliga ekonomiskastödåtgärder vidtagits för denna industri. De svenska stödåtgärderna har letttill bl. a. att en betydande del av varvsindustrin efter hand förts in understatligt ägande. Ar1977 (prop. 1976/77: 139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343) bildades , under vilket de statliga varvsintressena samordnades, däribland treav landets fyra stora nybyggnadsvarv. Landetsenda privatägda storvarv är Varv () AB. Det är ett av de bolagsom ägs av (). På grund av varvskrisen har Kockumskoncernensfinansiella ställning markant försämrats . Då det under år1978 stod klart att koncemen inte längre hade förmåga att bemästra sinaekonomiska problem, upptog förhandlingar med staten isyfte att till staten överlåta varv och andra verksamheter inom koncernen. Ettpreliminärt avtal har träffats mellan staten och Kockiuns om överlåtelse avbl, a. varvet till staten. Avtalet har godkänts av aktieägarna i vidextra bolagsstämma . Avtalet bör fogas tiUregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Kockumsär en mångsidig industrigrupp. Tonvikten ligger på produktion av avanceradefartyg, maskiner och system för skogsbmk och Prop.1978/79:124 3 skogsindustri, fordon för tunga transporter samtelektronikprodukter. I koncernen ingår också flera utvecklingsbolag. Antalet anställda inom uppgår till ca 7300, varav varvsdelen svarar för ca 4 900. Moderbolag är i ochverksamheten bedrivs genom dotterbolag grupperade i olika rörelsegrenar.Rörelsegrenarna är Varv, rederirörelsen, Induslri, KockumsAutomation, , Constmction, ochKockums Energisystem. Förutom dessa åtla rörelsegrenar bedriver Kockumstillsammans med staten ett utvecklingsarbete på den s. k. stirlingmotorn inomKB United StirUng () . Detta bolag ägs till vardera avKockums och staten genom förenade fabriksverken (FFV) samt till av United StirUngAB. Detla bolag ägs i sin tur lill hälften vardera av och staten genom ingår även ett antal icke rörelsedrivande bolag. Varv, som är koncernens största rörelsegren,tillverkar huvudsakligen stora och avancerade fartyg, såsom fartyg förtransport av flytande gas s. k. , tankfartyg och u-båtar, samtbedriver legoverksamhet och annan s. k. alternativ produktion inom olika områden.Tillverkningen är koncentrerad till Varv () AB i och är iviss utsträckning förlagd till i Helsingborg.Varvsrörelsens produktionsvärde uppgick till ca 1 000 milj. kr. AntaletanstäUda inom varvsrörelsen uppgick tUl ca 4 900, vilket utgör avkoncernens totala antal anställda. Rederirörelsens verksamhet bedrivs huvudsakligen genomRederi . Genom rederiet äger bl. a. andelar i fartyg byggdavid Varv för svenska och norska redare. Vid 1978 ärs slut hade Kockumsrederirörelse tre helägda fartyg jämte andelar i fem andra. Rederirörelsensintäkter uppgick till 61 milj. kr. Industris verksamhet omfattar huvudsakligentillverkning av skogsbruksmaskiner, skogsindustrimaskiner och truckar för tungatransporter. Förutom vid de svenska fabrikerna i , ,och bedrivs verksamhet genom bolag i , ,, , och . Industristotala fakturerade försäljning uppgick tiU ca 640 milj. kr. Antalet anstäUdauppgick till ca 2 000, varav i ca 1 300. Automation arbetar huvudsakligen inom de treproduktionsområdena fartygsautomatik, sågverksautomatik ochljudsignalapparater. Tillverkningen sker i och . Den svenskaverksamheten bedrivs inom . Dess totala fakturerade försäljninguppgick tiU 58 milj. kr. Antalet anstäUda uppgick tUl ca 170.Kockums Computer Systems verksamhet, som bedrivs i , omfat- It 1978/79. 1978/79:124 4 tarutveckling och införande av datorbaserade styrsystem, datorproduktion tillolika bolag inom koncernen samt marknadsföring av system och systemtjänsterutanför koncernen. totala fakturerade försäljninguppgick till ca 22 milj. kr. Antalet anställda uppgick till ca 100. KockumsConstruction utvecklar och tillverkar utrustningar för injicering av pulverformigamaterial i metallbad i t. ex. stålverk. Verksamhetsgrenen utvecklar också ettsystem för hantering och bearbetning av olika grödor. Verksamheten bedrivsgenom i som ägs av till drygt 90 %.Kockums Constructions rörelseintäkter uppgick tUl 10 milj. kr. Antaletanställda uppgick till ca 25. KockumsChemical bedriver utvecklingsarbete inom området biokemi. Det längst komnaprojektet är en biokemisk tids-/temperaturindikator avsedd för att kontrollerabehandling av djupfrysta och kylda livsmedel, läkemedel, vacciner m. m.Verksamheten bedrivs genom företaget och harstörre delen av sin verksamhet förlagd till . Antalet anställda uppgick år1978 till ca 30. Energisystem utvecklar olika energianläggningar såsomvärmeverk, kraftvärmeverk och fjärrvärmesystem. Verksamheten bedrivs i Malmö.Antalet anstäUda uppgick till ca 10. är ett vUande bolag. kommer att till detta bolag överföra sinaaktier i () AB och sina andelar i KB United Stiriing (). 2.2Avtal mellan staten och 1977/78: 174 redovisades Kockumskoncernens resultatutveckling ochställning t. o. m. samt en prognos avseende resultat och likviditet år1978. Härvid konstaterades att ett akut behov av likviditets-förstärkningförelåg som inte kunde lösa på egen hand. Det stod klart att utan en likviditetsförstärkningför bolaget var betalnings-instäUelse oundviklig. En sådan utveckling ansågsallvarligt försvåra det arbete som pågick inom företaget ochindustridepartementet för att åstadkomma en lämpUg stmkturanpassning avverksamheten. erhöll med anledning härav ett statiigt lån av 340 milj.kr. enligt beslut av (prop. 1977/78: 174, NU 1977/78: 76, rskr1977/78: 377). Tillsammans med överenskommelser med vissa kreditgivare, som fömtsattesvid lämnandet av statens lån, möjliggjorde detta att Ukviditeten upprätthöllspå en tillfredsställande nivå in på 1979. Kockumstidigare förväntningar om försäljning av och annan fartygsproduktiontill kostnadstäckande priser har inte förverkligats.Likviditetsproblemen kunde nu inte längre angripas med 1978/79:124 5 tillfälligaåtgärder utan måste lösas genom varaktiga kapitaltillskott. styrelseansåg sig i denna situation inte kunna ta ansvar för beslut om fortsatt förlustbringandeproduktion som skulle urholka koncernens tillgångar ytterligare. Bolagetanhöll därför om att förhandlingar skulle upptas som syftade till att statenhelt eller delvis skulle överta koncernen. Sådana förhandlingar upptogs inovember 1978. Statens intresse för frågan hade främst sin grund i att Kockumskoncernenmed ca 7 300 anslällda har stor betydelse för sysselsättningen. Vidare harstaten genom garantiåtaganden ett stort engagemang i . Utan statliga åtgärderhade måst instäUa sina betalningar med konkurs som följd. Somett resultat av förhandlingarna har, med förbehåll för regeringensgodkännande, ett avtal träffats med . Huvudpunkterna i avtalet ärföljande. Kockumsöverlåter till staten samtiiga tillgångar, bl. a. aktier med undantag av aktiemai , andelar, fordringar och rättigheter, för enÖverenskommen fast köpeskilling av 20 milj. kr. jämte ett belopp som svarar motKockums skulder per tiUträdesdagen. I överlåtelsen ingår även samtliga framtidaintäkter tUl i den mån de belöper på eller är att hänföra tilltillgångar som omfattas av överlåtelsen. Denöverenskomna köpeskillingen erläggs genom kontant betalning av 20 milj. kr.snarast efter regeringens godkännande av avtalet och genom övertagande avsamtliga skulder och förpliktelser per tillträdesdagen. Denna bestämsi samråd mellan parterna och skall infalla . Detaljerna iavtalet framgår av bilagan. Enligtmin mening är den träffade överenskommelsen det bästa sättet att skapa förutsättningarför att lösa Kockumskoncemens problem med tillvaratagande av statens intressen.Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigande attgodkänna avtalet i vad staten därigenom ikläder sig ekonomisk förpliktelse. 2.3Åtgärder för de övertagna verksamhetsgrenarna Ettgodkännande av avtalet innebär att staten övertar samtliga tUlgångar,med undantag av aktierna i . I gengäld övertar statenansvaret för skulder och förpliktelser till de belopp dessa uppgår tillpå tillträdesdagen beräknade tUl 1103 milj. kr. och betalar dämtöver ettbelopp av 20 milj. kr. Jag förordar att detta belopp anvisas på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /79 såsom ett investeringsanslagunder fonden för statens aktier. Mot dessa åtaganden erhåUer staten fordringaroch aktier till ett i vid tillträdesdagen bokfört värde av 1123 milj.kr. efter den omvärdering som aktualiseras före statens övertagande. 1978/79:124 6 Efterstatens övertagande av verksamheterna från Kockumskoncernen anser jag attmålsättningen bör vara att hänföra de olika rörelsegrenarna till sådana företagdär rörelsegrenama kan anses strukturellt bäst passa in och därmed geförutsättningar för bästa resultat. Sålundabör Varv och rederiverksamheten ägarmässigt och organisatoriskt ingå iSvenska , eftersom detta företag har bildats för att möjliggöra ensamordning och rationell skötsel av statens varvs- och rederiintressen. Jagförordar därför att aktierna i () AB och Malmoilöverlåts till . Blandövriga rörelsegrenar anser jag att , Constructionsamt Energisystem bedriver verksamheter som helt eller tiU störredelen naturligen anknyter till varvets skeppsbyggnadsverksamhet elleralternativa produktion. Av denna anledning bör därför även aktierna ochandelarna i följande bolag överlåtas till , nämligen , och . Detankommer på Svenska Varvs ledning att organisatoriskt placera in bolagen ivarvskoncernen på ett sådant sätt att högsta rationalitet och bästa lönsamhet erhålls. Somvederlag för andelar och aktier betalar . kontantsamt övertar fordringar och skulder till ett nettoskuldvärde av ca 194 milj.kr. Ettantal av de verksamheter som övertas från har inte någon anknytningtill varvs- och rederirörelserna. De verksamheter det här är fråga om ärhuvudsakligen tiUverkning av skogsbruksmaskiner, skogsindustrimaskiner och tmckar.Dessa verksamheter anser jag bör tillföras . Det bolag som berörshärav är . Aktierna i detta bolag bör alltså överlåtas tillStatsföretag. Denproduktion av skogsbruksmaskiner som bedrivs inom rörelsegrenen KockumsIndustri är förlustbringande. Föratom av tillverkasskogsbruksmaskiner i också av BM och av ()m. fl. Branschen har svåra lönsamhetsproblem och behov avstrukturrationaliseringsåtgärder. a. är det nödvändigt med enkapacitetsminskning av branschen. Samarbete meUan aktuella företag tordebehövas i syfte att nå rationellare produktion samt mer ändamålsenligproduktutveckling och marknadsföring. Det får ankomma på Statsföretag attmedverka i pågående utredning om erhållande av lämplig stmktur för branschen.Inom Kockimis Industri bedrivs tillverkning av skogsbruksmaskiner i , Stenseleoch . och den verksamhet som bedrivs inom bör hänföras tiU Statsföretag. Jag förordar därför att aktiernaoch andelama i och 1978/79:124 7 samt i överlåts till Staisföretag. Statsföretagövertar utan Ukvid såväl AB:s aktieinnehav i dessa bolag som koncemfordringarpå dessa. Delta innebär att Statsföretag övertar fordringar som i förhållandetill bokförda värden i nedvärderas med ca 165 milj. kr. samt aktiersom värderats till noll, vilket motsvarar en nedvärdering med ca 70 milj. kr.i förhållande till dessa bolags redovisade egna kapital. Nedvärdering av de övertagnafordringarna innebär att en motsvarande nedsättning av Industri AB:sskuld kan ske. Sammanlagt kommer alltså 235 milj. kr. Statsföretag tillgodo.Detta anser jag vara motiverat om Statsföretag skall kunna bibehålla enacceptabel soliditet inför ett genomförande av de för den övertagnaindustrigruppen nödvändiga och kostnadskrävande stmktureringsåtgärdema. Riksdagensbemyndigande bör inhämtas att på de sätt jag angett överlåta från ABövertagna tillgångar. I prop.1972: 85, 1972:130, 1973: 170, 1974: 170, 1975/76: 25, 1976/ 77: 25, 1977/78:25 och 1978/79: 101 har redogörelser lämnats för och medverkan iutvecklingen av stirlingmotorn. FFV har i skrivelse den 9 februari 1979föreslagit att de från övertagna andelarna i United överförstill FFV. Stirlingprojektetär av stort industripolitiskt inttesse. Enligt min mening börägarförhållandena för de berörda företagen närmare övervägas. I avvaktan påresultat av dessa överväganden bör aktierna och andelarna i Stirlingförelagent. v. vara kvar i det från övertagna . Detta bolag bör t.v. ligga kvar hos staten och redovisas under statens fond för aktier. Jag ärdärför inte nu beredd att förorda en lösning enligt FFV:s förslag. I prop.1978/79: 101 (bil. 11) har regeringen föreslagit bl. a. att måttebemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att solidariskt med annandelägare teckna borgen för lån till KB United () AB & Cointill 110,5 milj. kr. Annan delägare bör t. v. vara AirAB. lämnade medgivanden för förenade fabriksverken att teckna borgensolidariskt med bör upphävas och ersättas med ett medgivande attteckna borgen solidariskt med intill nämnda belopp jämte ränta.Riksdagens medgivande härtill bör inhämtas. Underde har Kockumskoncernens finansiella ställning försämrats markant,vilket ledde till bl. a. akuta likviditetsproblem . För attöverbrygga dessa länmade staten enligt det fömt nämnda beslutet av riksdagenett lån av 340 milj. kr. 1978/79:124 g Lånetiimebar att likviditeten tryggades in på innevarande år.Det stod klart att ytterligare kapitaltillskott behövdes ominte varvets lagerproducerade snart kunde säljas och varvet erhöllnya order tUl kostnadstäckande priser. Inom industridepartementet bedömdesredan tidigare att det var alltför optimistiskt att tro att varvet skullekunna sälja dessa fartyg och få nya order till kostnadstäckande priser. Dettahar heller inte inträffat. 1977/78: 174 och 1978/79: 49 har framhåUitsatt vid jämförelse med Svenska Varv använt andra värderingsprinciperför bl. a. fartygsfordringar, eget fartygsinnehav samt lagerproducerade fartygoch att en tiUämpning av Svenska Varvs principer skulle medföra att Kockumseget kapital inte bara var förbmkat utan även att mycket stora kapitaltillskotterfordrades för att återställa det egna kapitalet. Kockumskoncernenstotala förlust för beräknas med tillämpning av Kockumsvärderingsprinciper f. n. till 349 milj. kr. före bokslutsdispositioner ochskatt. Resultatet fördelas på koncernens bolag enligt följande: KockumsVarv () AB 46,5 övrigabolag (netto) och koncemelimineringar 29,3 Förlustenmedför att samtliga lagerreserver samt överavskrivningar, så långt detla ärmöjligt, måste upplösas i de bolag som staten nu föreslås förvärva. KockumsVarv har efter dessa dispositioner samt efter överförande av medel för atttäcka rederirörelsens förlust kvar ett eget kapital på 44,1 milj. kr. ochobeskattade reserver i form av överavskrivningar på 164,5 milj. kr. ellertillsammans 208,6 milj. kr. I samband med att varvs- och rederirörelseninordnas i Svenska Varv är det nödvändigt att värderingsprinciperanpassas efter Svenska Varvs. Svenska Varvs principer är som nämnts avsevärtförsiktigare men enligt min mening också mer realistiska. Kockumshar fordringar på ett antal norska rederier om sammanlagt ca 1 200 milj. kr.avseende fartygsleveranser. Rederierna har inte kunnat betala vare sigamorteringar, räntor eller i ett faU, del av den kontrakterade kontantlikviden.Trots en på sina håll väntad förbättrad fraktmarknad torde inte nämndarederier kunna fuUgöra väsentliga delar av sina förpliktelser under de närmasteåren. har ansett dessa fordringar fullgoda och har därvid utgått ifrånatt en normaliserad frakt-marknad för stort tanktonnage skall möjliggöra förrederierna att fullgöra såväl ursprungliga förpliktelser som skyldigheten atterlägga bl. 1978/79:124 9 denränteskuld som uppkommit på grund av det anstånd som har lämnat. EnligtSvenska Varvs principer värderas fordringar i motsvarande fall medutgångspunkt i marknadsvärdet på fartyget. Bedömningen av marknadsvärdet görshärvid så, att kortsiktiga fluktuationer inte ges avgörande betydelse. Det faktumatt Svenska Varv avstår från alt realisera ett stort antal fartygspanter pekardock på att de nuvarande marknadsvärdena bedöms som låga i förhåUande till denväntade långsiktiga utvecklingen och att en nedskrivning till marknadsvärdenainte skulle behöva göras. Mot bakgrund av den stora osäkerhet som alltjämtråder beträffande frakt- och fartygsvärdesutvecklingen finner jag det docklämpligt att utgå från marknadsvärdena på fartygspanterna vid bedömning avförlustriskerna på här aktuella fordringar. bör möjligheten tillförbättrade fartygsvärden beaktas såtillvida att kapitaltillskott somföranleds av dessa reserveringar inte betalas ut förrän eventuell slutligförlust har konstaterats och till belopp som motsvarar denna. Ett liknande värderingsproblemföreligger beträffande Kockumskoncernens eget fartygsinnehav, som omfattar trehelägda och fem delägda fartyg. Fartygen är tillsammans bokförda till 672 milj.kr. Inte heller dessa lämnar intäkter som täcker amorteringar och fulla räntekostnader.Jag finner av samma skäl som beträffande fartygsfordringarna det motiverat attutgå från marknadsvärdet vid värderingen av dessa fartyg och andelar. TiU det egnafartygsinnehavet skall inräknas även de två som produceras i egen regioch färdigställs . Självkostnaden för dessa uppgår tiUca 500600 milj. kr. har tidigare haft förhoppningar attkunna avyttra dessa till kostnadstäckande priser relativt snart efterfärdigställandet. På grund av att flera stora LNG-projekt har lagts ned eller senarelagtsframstår det som sannolikt att försäljning av fartygen kommer att dröja.Kockums Varv kommer i så fall att drabbas av betydande räntekostnader ochuppläggningskostnader till dess fartygen kan säljas. Dessa väntade kostnadermåste beaktas vid värderingen av fartygen. Så har inte skett i bokslut.Det är inte möjligt nu att med säkerhet bedöma den troligaförsäljningstidpunkten för fartygen. Enligt min mening bör nu reservationergöras för kapitalkostnader m. m. under räknat från fårdigställandetidpunkten. Det reserveringsbehov förförlustrisker beträffande fordringar, eget fartygsinnehav samt LNG-fartygen somnu redovisats uppgår sammanlagt till ca 1 500 milj. kr. har även iövrigt tillämpat andra värderingsprinciper än Svenska Varv bl. a. avseendevalutor. En anpassning till Svenska Varvs principer innebär en ytterligareresultatbelastning med ca 30 milj. kr. Avslutningsvis kanbeträffande värderingsprinciper framhållas att varvsanläggningen snart väntasvara utnyttjad till endast och 1918 f 19:124 10 attfullt kapacitetsutnyttjande inte förutses under överblickbar framtid. Det kanunder dessa förutsättningar övervägas om anläggningens bokförda värde bör engångsnedskrivasmed hänsyn till det minskade kapacitetsutnyttjandet. En nedskrivning till 50 %nivå innebär en resultatbelastning med ca 335 milj. kr. Inom Svenska Varv harsådana nedskrivningar övervägts men ännu inte genomförls. Jag finner därförinte anledning att ta ställning särskilt för Kockumsvarvet i deima fråga. Budgetenför visar föriuster avseende såväl varvs- som rederirörelse. Förvarvet förutses ett underskott av 265 milj. kr. till vilket skall läggas enberäknad förlust i rederirörelsen av ca 90 milj. kr. Den sammanlagda förlustenberäknas således till ca 355 milj. kr. Beräkningarna baseras på att nya ordererhålls på fyra fartyg och att avskrivningslån beviljas för dessa. Fraktnivänför rederiets 355 000 dwt tankfartyg har enligt det intemationeUa fraktindexsystemetför tankfartyg beräknats till genomsnittligt World Scale 35. De medresultatbudgeten förknippade riskerna illustreras av att en tre månadersförskjutning i erhållandet av nya order försämrar resultatet med 80 milj. kr. samlatt 810 enheter lägre fraktindex minskar resultatet med ca 60 milj. kr. Kockumsnettoskuld i dollar uppgår tUl ca 1 000 milj. kr. Budgeten baseras på en kursav 4: /dollar. En avvikelse med ett öre per dollar påverkar resultatetmed 2,3 milj. kr. Sammanlagt finner jag det realistiskt att utöver årsbudgeterade förlust beakta risker för förskjutningar av beställningar, lägrefraktsatser och valutaförluster med totalt ca 200 milj. kr. Blandövriga bolag som föreslås bli överförda till erfordraskapitaltillskott till Construction och Energisystem för att täckadessa bolags utvecklingskostnader. Det sammanlagda kapitalbehovet för dessabolag uppgår till ca 20 milj. kr. Kapitalbristeni Varv och rederi samt övriga bolag som överförs till Svenska Varv kanhärefter beräknas till följande Eget kapital inkl. obeskattade reserver -f 208 Effektav ändrade värderingsprinciper 1 530 Förlustvarv och rederi 1979 355 Riskerför förskjutningar av bestäUningar, lägre fraktsatser och valutaförluster 200 Bristi eget kapital 1 897 Utövertäckning av kapitalbristen erfordras att Varv erhåller en rimligsoliditet. Utgångspunkt bör härvid vara att Svenska Varvs-koncernens totalasoliditet inte skall påverkas av införlivandet av Varv ochrederirörelse. Svenska Varvs soliditet uppgår till ca 1978/79:124 H 10%.Om denna soliditetsnivå skall bibehållas behövs ett ytterligarekapitaltillskott av ca 700 milj. kr. Sammanlagterfordras för de företag som föreslås bli överlåtna till Svenska Varv ettkapitaltillskott på 2 595 milj. kr. för att täcka kapitalbristen och geSvenska Varv en rimlig soliditet. Det nämnda kapitaltillskottet bör tillföraspå följande sätt. SvenskaVarv fömtses komma att överta betalningsansvaret för det lån på 340 milj. kr.som staten lämnat till . Lånet bör kunna efterges. tillståndhärtill bör inhämias. De beräknade förlustema för Consttuctionoch Energisystem om ca 20 milj. kr. bör kunna täckas inom ramen för deanslag som har beviljat för sysselsättningsåtgärder i varvsregionerna(prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115). 1500 milj. kr. avseendeinte realiserade förlustrisker bör lämnas i form av statliga garantier, s. k.värdegarantier. Återstående del av kapitaltillskottet, 735 milj. kr., börtillskjutas kontant, varvid utbetalning får ske med hänsyn till SvenskaVarvskoncernens (inkl. ) likviditetssituation. Härvid torde beaktas attbanklån om högst 400 milj. kr., som upptar för att täcka sittlikviditetsbehov , skall återbetalas efterstatens övertagande av verksamheter. Likviditetsbehovet i Varvoch rederi uppgår för till mellan 600 och 800 milj. kr. Jag förordaralltså att fullmäktige i bemyndigas att ikläda statengarantier till Svenska Varv till ett sammanlagt belopp av 1 500 mUj. Vidareförordar jag att ett bidrag av 735 milj. kr. lämnas till Svenska Varv, varav 500milj. anvisas på tiUäggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1978/79 och 235 milj. kr. anvisas för /80 somreservationsanslag. Tillskottenavses bU lämnade till . Det ankommer på Svenska Varv att till defrån förvärvade bolagen överföra så stor del av medlen att dessa bolagseget kapital kommer att motsvara det värde som åsatts aktierna i bolagen, dvs.214 milj. kr.