prop · G20390 · 1978-12-31 00:00:00 — Uppstår under ärendets gäng och utan atl biträdet avslutatsitt uppdrag eller rättshjälpen upphört behov för biträde alt genast fäersältning av allmänna medel - exempelvis i äktenskapsmål i direkt anslutningtill att tingsrätt meddelat beslul om betänketid - bör detta liksom f n. lösasgenom att biträdel fär förskoll pä sin ersättning. När myndigheien fastsläller rällshjälpsavgifi har den attutgä från maximibeloppet. Detla bör gälla även om rättshjälpsavgiften i sammaangelägenhet fastställs till följd av handläggning avangelägenheten i flera instanser. Som regel har maximibeloppet konsumerats avkostnaderna i försia instans. Det kan emellertid tänkas atl kostnaderna i denförsta instansen inte har uppgått till maximibeloppet och att avgiften enligt29 § försia siycket bestämis till kostnaderna. Nästa gång rättshjälpsavgiftenfastställs, vilket sker i den högre instansen, skall, som framgåti av specialmotiveringentill 27 §, maximibeloppet alltjämt vara utgångspunkten för faslställelse avrältshjälpsavgifl enligt 29 §. Det förhållandet att beslut om rättshjälpskostnadöverklagas utgör inget hinder mol all förelä åtgärder enligt 29 §. Den föreslagna lydelsen av paragrafen motsvarar i saknuvarande 29 §. Enligt första stycket tillämpas reglerna om fördelning avrättegångskostnader i fräga om räitshjälpskostnader i mål eller ärende vidallmän domstol och därmed likställda myndigheter. Som en följd av de ändradereglerna i 33 § om fördelning mellan siaisverkel och den rällssökande av denersättning som lappande molparl har atl erlägga har den nuvarande föreskrifieni andra meningen i stycket att ersättningen skall utges lill siaisverkel fålljämkas. Innehållei i andra-fjärde slyckena har kommenlerals i denallmänna motiveringen (avsnilt 11.8.3). Femle stycket överensstämmer med nuvarande fjärde stycketfrånsell en jusiering som motsvarar den som gjorts i första stycket andrameningen. Prop.1978/79:90 215 1 paragrafen har endast gjorts ändring av samma art som i31 S sista stycket. 1 första slyckel sägs all siaisverkel övertar denrällssökandes fordran på ersättning för rällshjälpskoslnader, om crsällningi:ntill den i om motsvarar den rätissökandes rättshjiilpsavgift uppgår lillhögsl fem proceni av basbeloppet för okiober ärel innan rällshjälp begärs. Denlällssökande är i sådani fall berättigad all av siaisverkel återfå ell beloppmotsvarande er-lagd rältshjälpsavgifl. Av praktiska skäl lorde del inie varamöjligl an kräva alltför omfattande undersökningar av om avgiften bliviteriagd. En uppgift om all avgiften erlagis bör, om den ej framstår somosannolik, som regel godias. upptar en föreskrift fördel fall all den delav ersiiilningen som motsvarar den rällssökandes rällshjälpsavgifi av basbeloppet. 1 del fallel skall den ersätlningsskyldige ulge sästor del som molsvarar rättshjälpsavgiflen till den rällssökande och återstodentill statsverket. Den rällssökande har all själv driva in den summa som lillkommerhonom. Av 9 a § följer emellertid all den som söker verkslällighel avmyndighelens avgörande i denna del är befriad från bl. a. uisökningsav-gift. Beiräffande försia och andra styckena kan i övrigihänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 11.8.2). Tredje slyckel innehåller en regel för den siluaiionen alljämkad ersättningsskyldighet ålagts molparl. Fjärde slyckel molsvarar nuvarande andra slyckel med vissaändringar som föranlelis av lidigare ändringar i lagen rörandeexekulionsavgifter. Den närmare innebörden av reglerna i 33 § kanåskädliggöias a\ följande exempel hämlade från uiredningcns belänkande.FöriUsällningen är alt A har haft allmän rättshjälp i mäl mol B och vunnitmålet hell. Gällande busbelopp antas vara . Rällshjälpsavgiften uppgick lill 450 kr.Rättshjälpskoslnaderna upp gick till . B skall lill statsverket ulge ersäiining för rättshjälpskoslnadernamed . A skall av statsverket erhälla den del av ersättningen sommotsvarar rättshjälpsavgiften eller . Rättshjälpsavgiften uppgick till 600 kr.Rättshjälpskoslnaderna upp gick till . B skall utge ersättning för rättshjälpskostnaderna med . Av detla belopp skall . eller den del av ersättningen som motsvararrättshjälpsavgiflen ulges lill A och ålersloden . 1följande exempel har A:s yrkande i mål mol B bifallils endasl lill en del Prop.1978/79:90 216 och rälien har beslulal all B:s ersällningsskyldighel förrättshjälpskoslnaderna skall jämkas till hälfien. Rättshjälpsavgiften uppgick till 700 kr.Rälishjälpskoslnanderna upp gick . B skall till statsverket ulge ersättning för hälften avrättshjälpskoslnaderna eller . A skall av statsverket erhälla den del av ersättningen sommolsvarar hälften av rättshjälpsavgiflen eller . Rättshjälpsavgiflen uppgick till 1 200 kr.Rättshjälpskoslnaderna upp gick lill . B skall utge ersättning för hälften avrätlshjälpskostnaderna eller . Av detta belopp skall . eller den del aversättningen som molsvarar hälfien av rättshjälpsavgiften utges till A ochäterstoden . 1 paragrafens första-tredje siycken har i sak oförändradetagits upp bestämmelserna om förutsättningarna för och verkningarna avupphörande av allmän rättshjälp. Till paragrafen har lagts ett fjärde styckesom reglerar beslutsfunktionerna när fråga om upphörande av allmän rättshjälpuppkommer. I samband med att anför besvär enligt 49 a§ över beslut om rättshjälp med yrkande om undanröjande av beslutet kan detvisa sig att grund för beslul om upphörande eventuellt också föreligger. Som exempelkan nämnas att talan förs mot beslut om allmän rättshjälp åt näringsidkare påden gmnd atl förutsättningarna enligt 8 § 3 inte föreligger och det i sambanddärmed framkommer att den rätissökandes ekonomiska förhållanden ändrats isådan mån att han är berättigad till allmän rättshjälp.Besvärsnämnden skall då jämlikt en särskild föresknft i paragrafens fjärdestycke få meddela beslut om upphörande av den allmänna rättshjälpen med stödav 34 §. I syfte att nå parallellitet mellan 34 och 49 a §§ hartredje stycket i 34 § jämkats genom införandet av en beslämmelse av innebördatt om särskilda skäl föreligger fär förordnas att kostnadema helt eller delvisskall betalas av statsverket. Därmed åsyftas ingen ändring av vad som gäller f,n,, nämligen atl den rällssökandes kostnadsansvar när rättshjälp upphör pågrund av förhållande som anges i 34 § första siycket 1 eller 4 ej skallöversliga maximibeloppet om ej annat följer av nuvarande 29 §. Har sålunda denrätissökande inte erlagl rällshjälpsavgiften enligt 27 eller 28 § skall hansansvar inte överstiga maximibeloppet om rättshjälpen förordnas upphöra. 35 och 36 §§ Paragrafema har behållits oförändrade. 1978/79:90 217 Paragrafenhar undergått viss jämkning med hänsyn till den nya 9 a §. Paragrafenhar behållits oförändrad, Iparagrafen har företagits en ändring av samma art som i 34 § tredje siycket, Ändringenär av formell natur. Iparagrafen har gjorts en begränsad ändring i fråga om rättshjälp i utlänningsärenden.I likhet med vad som gäller i förpassningsärenden skall offentligt biträdekunna förordnas redan under polisutredningen, när fråga har uppkommit omutvisning. Det är även i dessa fall viktigt både för den enskilde och frånutredningssynpunkt, alt ett sakkunnigt biträde slår till förfogande frånbörjan. Iövrigt överensstämmer paragrafen i sak med lydelsen fr. o. m. den 1 juli 1978.Hithörande frågor har behandlats i avsnittet 11.9.1 i den allmännamotiveringen. Paragrafenär i sak oförändrad i förhållande till dess lydelse fr. o. m. den Ijuli 1978, Paragrafen,som upptar bestämmelser om beslutsfunktionerna vid förordnande av offentligtbilräde, har berörts i den allmänna motiveringen (avsnilt 11,9,2). Förstastycket har lämnats oförändrat, Iandra stycket har gjorts ändring som föranleits av ändring i 21 §, I tredjestycket har tagits in en bestämmelse om beslutsbefogenheterna vid beslut omentledigande, byle och substitution av offentligt bilräde samt om ersättningtill offentligt biträde. Beslutande myndighei är i dessa fall den handläggandemyndighet som enligt 43 § äger forordna om offentligt biträde. Föreskriften omatt ersättning till offentligt biträde utgår av allmänna medel har behållitsoch återfinns i Qärde stycket i paragrafen. Den enskilde kan inte i något fallåläggas att återgälda kostnad för biträdet. Prop.1978/79:90 218 1 försia siycket har ej gjorts någon ändring i sak. Andra stycket har ändrats lill överensstämmelse med vadsom i övrigi har föreskrivits i fråga om beslutsfunktioner, när del gälleroffentligt biträde. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som avses medrådgivning. Där anges atl rådgivning får lämnas under högst en timme.Rådgivningens längd har närmare berörts i den allmänna motiveringen (avsnitt11.4). Paragrafens första stycke upptar liksom f.n. bestämmelserom rådgivningsavgifi. Bestämmelserna har kommenterats i avsnittet 11.4 i denallmänna motiveringen. Enligt andra siycket får den rättssökande f.n. räkna sigeriagd rådgivningsavgift tillgodo såsom betalning på koslnadsbidrag.Molsvarande bör gälla även fortsättningsvis. Överstiger rådgivningsavgiftenrättshjälpsavgiflen bör den rällssökande kunna återfå mellanskillnaden i sammautsträckning som gäller vid urspmnglig allmän rättshjälp. Andra slyckel harjusterats i enlighel härmed. Paragrafens försia siycke har undergått en mindre jämkningföranledd av rättshjälpsnämndernas förändrade ställning i rältshjälpssystemel.I övrigi är paragrafen oförändrad. Paragrafen upptar bestämmelser om fullföljd av talan. Beträffande beslut av allmän domstol och därmed enligt 5 b§ jämställd myndighei föreskrivs i första stycket att talan får föras ienlighel med de regler som allmänt gäller för fullföljd mol myndighelensbeslul. 1 den mån talan inte kan ske mol avgörande i huvudsaken, såsomexempelvis vid arbetsdomstolen, innebär detta alt lalan är utesluten även irättshjälpsfrågan. 1 visst fall är talan mot beslut i fråga om rättshjälputesluten på grund av särskild författningsbestämmelse (se 49 kap. 7 §rällegångsbalken). Full-följdsbegränsningama inskränker även domstolsverketslaleräll enligt 49a§. I andra stycket har föreskriviis att lalan mot beslutenligt rättshjälpslagen som meddelats av rältshjälpsnämnd eller annan förvaltningsmyndighetsom ej omfattas av första stycket förs hos besvärsnämnden genom besvär.Förvaltningsmyndigheter som omfattas av första stycket är arrendenämnd,hyresnämnd, överexekuior och statens va-nämnd. 1 andra stycket har ocksåföreskrivits atl departementschefs m.fl, beslut överklagas till Prop.1978/79:90 219 Enligt Iredje slyckel gäller all lalan inte i något fallfår föras mot besvärsnämndens beslul enligt rällshjälpslagen. Någon besvärsrätl mot advokats eller biträdande juristsbeslut i fråga om beviljande av allmän rättshjälp eller om fastställelse avmaximibelopp har inte införts. I del förra fallet torde något praktiskt behovinte föreligga av besvärsmöjlighet. 1 del senare fallel blir behovet av atländra ett maximibelopp lillgodoselt genom myndighels rätt att jämka enligt 15§. I första stycket i denna nya paragraf har tagits in enföreskrifi som ger laleräll mot samtliga beslul irättshjälpsfrågor, under förutsättning att beslutet är överklagbart enligt 49§. Regeln har kommenterats närmare i den allmänna motiveringen (avsnilt11.10.2). 1 andra stycket har meddelats bestämmelser rörandeverkningarna av all beslut om allmän rättshjälp eller beslut om rättshjälpgenom offentligt biträde undanröjs efter överklagande. 1 sådani fall skall densom haft rättshjälpen som regel själv bära kostnaderna för denna. Föreliggersärskilda skäl får dock förordnas att kostnadema eller del därav skall betalasav statsverket. I vissa fall kan nämligen billigheten kräva att den rättssökandesansvar för kostnader begränsas. Har frågan om beviljande av rättshjälp varitIveksam bör staten i allmänhet slå för de kostnader som uppkommer i anledningav rättshjälpsförordnande. Av 34 § sisla stycket framgår att fråga om upphörande avallmän rättshjälp kan las upp i samband med besvärstalan. Som en följd av alt en vidgad krets myndigheter fårbefogenheter enligt rättshjälpslagen har bestämmelsen i paragrafen gjortstillämplig på allmän domstol i den mening som avses i 5 b §. Skälet lill att deifrågavarande myndigheterna inte har ansetts böra få befogenhet att beslula omrättshjälp i ärenden som avser myndigheternas förvaltande verksamhei är att denrällssökande i dessa ärenden kan stå i ett sådant motsatsförhållande tillmyndigheien att del framstår som olämpligt att myndigheten avgör rättshjälpsfrägor.Som exempel kan nämnas fallet att den rällssökande vill ha allmän rättshjälp iett disciplinärende där myndigheten har befogenhet att ålägga honomdisciplinpåföljd. Paragrafen har lämnats oförändrad. Ändringama i rättshjälpslagen avses träda i krafl den 1juli 1979, Har allmän rällshjälp beviljals före ikraftträdandet börvissa äldre be- Prop.1978/79:90 220 siämmelser av bäde formell och maleriell nalur alltjämtgälla. De formella reglerna bör dock endast gälla övergångsvis. Vilka reglemaär har särskilt angivits i övergångsbestämmelsema. De ändrade reglerna om ersättningsskyldighet och omfördelning av ersältning som motpart eller annan förpliktats återbetalaföranleder en särskild övergångsbestämmelse. F. n. skall motpart eller annansom är ersätlningsskyldig för rättegångskostnader enligt eUerannan lag åläggas att utge ersättning till statsverket utan avräkning av partenskostnadsbidrag. Det ankommer på rättshjälpsnämnden alt verkställaer-säilningsbeslulen, sker genom alt rättshjälpsnämnden begär verkställighethos kronofogdemyndigheten. Misslyckas indrivningsförsök finns det vissamöjligheter all med stöd av avskrivningskungörelsen (1965:921) avskrivastatsverkets fordran. 1 den del ersättningen avser rättshjälpstagarenskostnadsbidrag kan emellertid någon avskrivning inte äga mm, vilket leder tillatt ärendet även fortsättningsvis måste bevakas. En sådan ordning medföradministrativa problem. Detta kan undvikas om stalsverkels rätt atl enligtnämnda paragraf uppbära ersättning som lillkommer den rättssökande övergår pådenne, om ersättningen vid försök till indrivning inte kunnat uttas inom ett årfrån beslutet om ersättningsskyldighet. En övergångsbestämmelse av dettainnehåll har införts. 13.2 Förslaget till lag om ändring i 21 kap. 11 § Somjag närmare utvecklat i den allmänna motiveringen(avsnitt 11.6.4) och i specialmotiveringen till 9 § rällshjälpslagen föreslåsatt det utanför rättshjälpssyslemet införs viss rätt till ersältning förinställelse i samband med läkarundersökning enligt 21 kap. 10 § föräldrabalkenför den som har hand om bamet. En beslämmelse därom har tagits in i förevarandeparagraf 13.3 Förslaget till lag om ändring i De föreslagna ändringarna i rättshjälpslagen medför attallmän domstol får ökad behörighet att meddela beslul i fråga om allmänrättshjälp. Med anledning därav har andra stycket ändrats. Detta styckehardessutom ändrats redaktionellt. Prop.1978/79:90 221 1 paragrafen, som gäller rällegång i brottmål, harändringar gjorts som molsvarar dem som för Ivistemålens del vidtagits i 17 kap.14 § rällegångsbalken. Försia siycket har ändrats till följd av den ändradeterminologin i rättshjälpslagen. Andra stycket är oförändrat. I tredje stycket har pä grund av synpunkter som bl. a.framkommit under remissbehandlingen vidtagits en saklig ändring, F. n. gäller enligtförsta stycket att den tilltalades återbetalningsskyldighet till statsverketför vissa kostnader m. m. är begränsad lill maximibeloppet för hanskostnadsbidrag vid allmän rättshjälp. I tredje stycket anges att om det beloppden tilltalade skulle ha atl ersätta understiger visst av regeringen fastställtbelopp, kostnaden skall stanna på statsverket, F. n. är grundbeloppet förkostnadsbidrag . Det av regeringen med stöd av tredje stycket fastställdabeloppet var urspmngligen . men uppgår numera efter höjningar till 100kr. Om den nuvarande ordningen behålls, kan det antas att beloppen även ifortsättningen kommer att ligga nära varandra. Enligt min mening innebär det enenklare och mer rationell ordning atl i båda styckena anknyta till rättshjälpsavgiften,I tredje stycket har därför föreskrivits atl om det belopp som den tilllaladeskulle ha att ersätta statsverket understiger grundbeloppet förrättshjälpsavgiften, som alltså enligt förslaget utgör en procent avbasbeloppet för oktober året innan rättshjälp begärs, skall kostnaden stannapå statsverket. Bestämmelsen får genom hänvisning återverkningar på innehålleti 38 § rättshjälpslagen. Den nu föreslagna ändringen medför att den förordningvarigenom det återbetalningsfria beloppet beslämls kan upphävas. I paragrafen har vidtagits en formell ändring föranledd avde ändrade be-slulsfunktionema i rättshjälpssystemet. De utökade beslutsbefogenheter enligt rättshjälpslagen somförslaget Prop.1978/79:90 222 medför för de allmänna domslolarna har föranlett ändringari denna paragraf. Genom hänvisningar återverkar ändringarna i paragrafen påinnehållet i 54 kap. 3 och 8 S§. Genom en ändring i paragrafen har öppnats möjlighet fördet allmänna att föra lalan mot bifallande beslul om allmän rättshjälp. n. skall bifallande beslut om rättshjälp åt misstänkt i brottmål ej kunnaöverklagas. 52 kap. 1 S, 54 kap. 8 § och 56 kap. 1 § Ändringarna är en följd av den ändrade utformningen av 49kap. Av 54 kap, 8 § följer atl del i fortsättningen blir möjligl att tillhögsta domstolen fullfölja fråga om allmän rättshjälp som väckis i lingsrält, 13.4 Förslaget till lag om ändring iförvaUningsprocesslagen (1971:291) 1 paragrafen har i tydlighetens iniresse lagils in enerinran om laleräll i rättshjälpsfrågor. 1 första stycket har gjorts en ändring som motsvararändringen i 49 kap. 4 § försia stycket 8 . 13.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:729)om patentbesvärsrätten Ändringen är av samma nalur som ändringen i 34 §förvaltningsprocesslagen (1971: 291). I paragrafen har dessutom tagils in enerinran om laleräll. 13.6 Förslagen till ändringar i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hy resnämnder, lagen (1976:839) om statens va-nämnd och utsökningslagen (1877:31 s. 1) Ändringama är av samma karaktär som ändringen i 34 §förvaltningsprocesslagen (1971:291). 13.7 Förslagen till ändringar i lagen (1966:293) omberedande av sluten psy kiatrisk vård i vissa fall och lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. 23 resp. 45 § Ändringama har föranletts av attpsykiatriska nämnden inte skall vara Prop.1978/79:90 223 slutinstans såvitt gäller beslut i fråga om offentligtbilräde (se 49 § andra stycket rättshjälpslagen). 34 resp. 22 § Genom tillägg till dessa paragrafer har ordförandena i deolika nämnderna fått befogenhet att ensamma besluta i frågor som rörrättshjälp genom offentligt biträde. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen till 1. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429) 2. lag om ändringi 3. lag om ändringi 4. lagom ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291) 5. lag om ändringi lagen (1977: 729) om patentbesvärsrätten 6. lag om ändringi lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder 7. lag om ändringi lagen (1976:839) om statens va-nämnd 8. lag om ändringi utsökningslagen (1877: 31 s. 1) 9. lag om ändringi lagen (1%6:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall 10. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda. Regeringen beslutar i enlighel med föredragandenshemställan. Prop.1978/79:90 225 1 Förslag tiil ny Rättshjälpslag Härigenomföreskrives följande Inledande bestämmelser Rättshjälpenligt denna lag kan erhållas i egen rättslig angelägenhet, om det föreliggerbehov av sådant bistånd som avses i lagen. Rättshjälpsformernaär rådgivning, förlängd rådgivning, allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkti brottmål och rättshjälp i ärenden om administrativa frihetsberövanden ochvissa utlänningsärenden m. m. Förrådgivning, föriängd rådgivning och allmän rättshjälp utgår avgift enligt vadsom sägs nedan. Rättshjälplämnas av advokal eller biträdande jurisl på advokatbyrå eller, efter särskiltförordnande, av annan. Densom lämnar eller förordnats att lämna annan rättshjälp enligt denna lag änrådgivning eller föriängd rådgivning benämnes offentligt biträde. lagen sägs om advokat äger motsvarande tillämpning på biträdande jurist påadvokatbyrå. Rättshjälpkan beviljas av advokal (5, 16 och 18 S§), rätthjälpsnämnd (17 §, 21 i? förstastycket sista meningen och 47 ij), allmän domstol (21 § första siycket förstameningen och 44 S) och departementschef eller tjänsteman som departementschefenbestämmer (47 S). Medallmän domstol avses i lagen även arbetsdomstolen, bosladsdomstolen, krigsrättsaml statens va-nämnd. 1978/79:90 226 Kanden rättssökandes behov av rättshjälp tillgodoses genom kortare rådgivningeller därmed jämföriig ålgärd, lämnas rättshjälpen genom rådgivning.Rådgivning får lämnas . Befinnesden rättsliga angelägenheten vara av sådan beskaffenhet att handling behöverupprättas eller annan åtgärd vidtagas eller krävs av annan anledning längretid än men bedömes vara tillräckligt för alt klara av angelägenhelen,lämnas rättshjälpen som förlängd rådgivning. Områdgivning och föriängd rådgivning beslutar advokat. Rådgivningoch föriängd rådgivning får ej lämnas för upprättande av självdeklaration.Regeringen kan förordna atl rådgivning och föriängd rådgivning ej heller fårlämnas i fråga om vissa andra slag av ärenden som är talrikt förekommande ochnormalt är av enkel beskaffenhet (massärenden). Rådgivningmeddelas mot en avgift som motsvarar en proceni av det basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, som gällde för oktober året innan rättshjälpbegäres. Avgiften jämnas till närmast lägre tiotal kronor. Förföriängd rådgivning utgår dubbel rådgivningsavgifi. Avgiftenfår nedsättas eller efterges, om särskilda skäl föreligger. För vad somnedsatts eller eftergivits utgår ersättning av allmänna medel lill den advokatsom lämnat rådgivning. Beslut om nedsättning eller eftergift meddelas av denne. Allmänrättshjälp får lämnas endast fysisk person och dödsbo. Fysiskperson kan få allmän rällshjälp, om hans beräknade årsinkomst ej överstiger ettgränsbelopp som motsvarar åtta gånger det basbelopp som anges 17 5. Bidragerden rättssökande i väsentlig omfattning till annans underhåll, minskas den beräknadeårsinkomsten med ett belopp motsvarande ett halvt basbelopp för var och en tillvilkens underhäll han sålunda bidrager. Ärden rättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad på gmnd av förmögenhetsinnehaveller annan särskild omständighet eller väsenUigt nedsatt på gmnd avskuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknadeårsinkomsten jämkas på det sätt all skäligt belopp tillägges eller fråndrages. Prop.1978/79:90 227 Dödsbokan få allmän rättshjälp, om boel behöver sådant bistånd och del med hänsyntill boets behållning och delägarnas ekonomiska förhållanden är skäligt. Avliderden som har allmän rättshjälp, ulgår rättshjälpen till dödsboei. Allmänrällshjälp får ej lämnas för upprättande av självdeklaration. I fråga ommassärenden kan regeringen förordna om inskränkningar i rälien till allmänrättshjälp. Allmänrättshjälp får lämnas endast den som har befogat intresse av atl få sin sakprövad. Rättshjälp får ej lämnas i fråga om anspråk som överiåtiis till denrällssökande, om överiätelsen kan antagas ha ägl rum i syfte atl ge möjlighetlill rättshjälp eller vinna fördel vid prövningen av begäran om rättshjälp. Ifråga om rätten lill allmän rällshjälp gäller i övrigt all sådan rällshjälp fårlämnas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sätlbehandlas utom riket, bara om den rätissökande är bosatl här och särskilda skälför rättshjälp föreligger, 2. den som är bosalt utom riket, bara om han är svenskmedborgare eller om särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 3. näringsidkare i angelägenhet som uppkommit i hansnäringsverksamhet, bara om särskilda skäl föreligger för rättshjälp med hänsyntill verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska ochpersonliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt.