prop · G203149 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att aniaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1syfie att tillgodose de kontaktbehov som finns mellan de norra delarna av ,och samt för att ytterligare slarka och ulveckla det nordiskasamarbetet föreslås i propositionen att en riskgaranli ges lill reguljär fiygtrafikpå sträckan . Trafiken avses knyta an lill () ordinarie linje Stockholm-Luleå-Kiruna. Ulväxling avpassagerare mellan och samt mellan och skall skemed mindre fiygplan. Härigenom tillgodoses rimliga krav på snabbhet och komfortsamtidigt som kostnaderna kan hållas på en relativt låg nivå. 1Riksdagen 1978/79. Närvarande:slalsminisiern Ullslen, ordförande, och slalsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , ,, , Bondeslam. Föredragande: statsrådet om flygtrafik påNordkalotten Behovetav förbätlrade resemöjligheier mellan de norra delarna av , ochFinland har framhållits i olika sammanhang bl. a. av . Successivthar möjligheterna att resa mellan länderna förbättrats genom i första hand en uibyggnadav vägnätet i området. Den kollektiva irafiken är däremoi ulbyggd endasi ibegränsad omfaiining. Under elt fierlal år har därför önskemål framförts omflygförbindelser mellan ländernas norra delar. Föratt utreda frågan om flygförbindelser i delta område tillsalle Nordisk ämbeismannakommitléför Iransportfrågor (NÄT) på uppdrag av ensärskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen avlämnade belänkandel (NU1976:17) Flygförbindelser mellan de norra delarna av , ochFinland. Efierremiss har yitranden över betänkandet avgetts av följande instanser. Nordiskaoigan Nordkaloiikommiuén, , Kvarkenrådel,Arbetsgruppen för utveckling av regionalt samarbete mellan och Trondelagen,, (), FöreningenBlå vägen. Kjolengruppen, i statsrådets kansli. Ministeriet förinrikesärenden, Luftfartsslyrelsen, Post-och telegrafstyrelsen. Länsstyrelsernai , och län. Centralen för turistfrämjandei, Regionalplaneförbundetför , Kaja-naland och län, stad, . , och SvenskaÖsterbotten, , , i Prop.1978/79:149 3 ,i , Industridepartementet, Kommunal- ogArbetsdepartementet, Landbruksdeparlementet, Departement for industri og håndverk,Luflfartsdirektoratet, Postdirektoratet, Sor-Trondelag fylke, Nord-Trondelag fylke.Nordland fylke, Troms fylke. Finnmark fylke, Rutebileirforbund, Universiieii , Landsforeningen for Hjerle- og Lungesyke, SAFE A/S, Wider0e'sFlyveselskap A/S, Stalsbaner, i lufifartsverkel, arbelsmarknadsslyrelsen,länsstyrelserna i ,Jämilands, Väslerbottensoch Norrbollens län,. Högskolan iLuleå, , , . 2Betänkandet (NU 1976:17) Flygförbindelser mellan de norra delarna av ,och Detområde som studerats i betänkandet har vant något siörre än det i lidigaresamnordiska utredningar diskuterade Nordkalotlområdel. Sålunda har i Norgeundersökningsområdet omfattat fylkena Finnmark, Troms, Nordland och Nord-Tröndelagsaml byregion. Vad gäller täcker avgränsningen de fyra nordligastelänen, dvs. , , och . 1Finland har del område som studerats utgjorts av , samt Vasalän. Ibetänkandet redovisas en analys av kontaktbehovet mellan länderna och vilka bristersom finns i transportförsörjningen. Härav framgår att etl betydandekontaktbehov finns mellan de norra delarna av och frånnäringslivs, myndigheters, forsknings- och utbildningsinslilutioners och allmänhetenssida. Härtill kommer de resbehov som lurislnäringen alstrar. Enligl betänkandetger analysen klart vid handen att det föreligger behov av en tvärförbindelseinom området. Detla behov bör lämpligen lillgodoses med en fiygförbindelse. Deresmängder som skulle erhållas vid etablerande av flyglinjer mellan de nämndaregionerna har för såväl en nordligare som en sydligare förbindelse uppskattatstill ca 10 ä 15 passagerare per enkellur. Medhänsyn lill det relativt välulbyggda flygnät som finns i resp. landär del enligt arbetsgruppen inle ekonomiskt realisliskl alt skapa ell nylt fiygnäli form av s. k. rundfiygning, dvs. en särskild linjesträckning i form av enringlinje inom områdei. S. k. slingning av fiygirafiken mellan ochSverige avstyrks av arbetsgruppen med hänsyn till de beiydande ekonomiska,administrativa och planeringsmässiga problem som anses förenade med en sådantrafik. Slingning av flygtrafiken kan innebära all ell plan på en inrikesslräckamellanlandar i ell grannland och sedan fortsätter till den ordinarie ankomsiorien.Arbetsgruppen förordar i stället all däresl flygtrafik etableras mellanländerna delta bör ske genom förbindelser mellan irafikknutpunkter i resp.land, dvs. Närdel gäller den närmare relationsbeslämningen och valet av orter som \* Rikstlagcn 1978179. 1978/79:149 4 enförbindelse skulle binda samman, har i betänkandet olika alternativanalyserats. 1 den norra relationen föreligger ett stort anlal möjligheler lilltrafikuppläggning. Frågan har varit föremål för en omfattande diskussion medolika berörda organ representerande skilda funktioner inom området. a. häri förordas i betänkandet att i det fall en fiygförbindelsemellan de nordliga delarna av och etableras bör denna finnasmellan och . Prioriteringenav kan dock enligt arbetsgruppen inle göras reserva-tionslösl utan detslutliga valet måste även bli beroende av vilka ekonomiska resurser som ställs tillförfogande och den norska inrikestrafikens uppläggning. ex. med orlvalet som i sin tur påverkar linjeuppläggning och val av flygplanstyp. Dengjorda analysen ger också vid handen att behov föreligger av en flygförbindelsemellan norra delarna av och . Arbetsgruppen har härvid stannatför att föreslå som den ort i som bör sammanbindas med en finskort i det fall en flyglinje mellan och etableras. I fråga omfinsk anknyiningspunkt utgör enligt betänkandet den mest naturligaorten. Ibelänkandel har en nordlig förbindelse i del undersökta områdei prioriterats.Samtidigt anför arbetsgruppen skäl för en förbindelse mellan de olika ländernai undersökningsområdets södra delar. Denna förbindelse är dock enligtarbetsgruppen av lägre angelägenhetsgrad. Arbetsgruppenförordar en regelbunden trafik med hög regularitet. Den närmare tidtabellsmässigaulformningen av irafiken har inte kunnat fastställas i detalj efiersomtrafiksystemet i övrigl torde komma att förändras fram lill den lidpunkl då de akluellaförbindelserna kan etableras. 1 stället ges i belänkandet vissa allmännariktlinjer för irafikuppläggningen. Den trafikuppläggning somslutligen fastställs måste enligt arbetsgruppen grundas på en strävan attåstadkomma en tidsmässig samordning mellan de nya linjerna och befintligaflygsystem inom de olika länderna. Den nya flygtrafiken måste således kunnaerbjuda goda anslutningsmöjligheier för resor inom resp. land. Vidare bör dennya flyglrafiken ske vid ett morgonpass och/eller ett eftermiddags- ellerkvällspass. Turtäthetenbör i pnncip avse en dubbeltur per dag i de olika relationerna. För relationen Luleå-Uleåborgkan dock enligt arbetsgruppen övervägas all upprätthålla irafiken med tvådubbelturer per dag. Trafiken bör enligt arbetsgruppen bedrivas regelbundet,dock högsi . Deförbindelser som studerats lorde - i varje fall - inlevara företagsekonomiskt lönsamma. Det ekonomiska resultatet kommer all starktvariera beroende på flygtrafikens närmare ulformning. Väsentliga faktorer isammanhanget är bl. a. vilken flygplanstyp som kommer alt utnyttjas, om ledig flygplanskapaciielfinns inom området, vilken linjesträckning som skall trafikeras och med vilken luriälhetsamt den offererade biljeltaxan. 1978/79:149 5 Medutgångspunkt från vissa antaganden avseende dessa faktorer har de samhälleligaersättningsbelopp som kan bli aktuella beräknals. 1 dessa kalkyler har förulsällsatt fiygplan finns lillgängliga inom området för denna trafik och all en skäligersättning ges för avskrivningar och för att täcka andra fasta kostnader.Vidare har en turtäthet om en dubbellur per vardag () fömtsatts.Beräkningarna avser 1974/kostnadsnivå. För relationen Bodö-Luleåberäknas trafik med F-28 ge etl årligt underskott av ca 2,3 milj. skr.Trafikeras relationen Tromsö-Kimna med Twin torde trafiken, i de fallledig kapacitet finns, eventuellt kunna upprätthållas utan underskoll. 1 annalfall kan underskottet skallas till uppemot 2 milj. skr. För relationen Luleå-Uleåborghar arbetsgruppen beräknat underskottet till ca 0,8 milj. skr. vidanvändande av flygplanet 340/440 Metropolitan. BeträlTande huvudmannaskapoch koncessionsförhållanden framhålls i betänkandet att ett slutligtställningstagande mäste bli en följd av det flygplansulbud som föreligger ochde flygbolag som opererar vid den lidpunkl som irafiken skall etableras.Eftersom del är fråga om internationell trafik bör i första hand SAS och Finnairanses som naturliga koncessionsinnehavare. Del kan dock vara lämpligt all i delfall SAS eller innehar koncession dessa incharirar plan jämlebesättning från etl annal fiygbolag. Med hänsyn lill atl irafiken- i varje fall - kan komma all gå med underskoll måsiede berörda ländernas regeringar engagera sig såväl vad gäller all initiera Irafikensom alt helt eller delvis svara för de akluella underskotten. För att klarläggasamarbelel mellan de tre länderna bör elt avtal slutas mellan ländernasregeringar. Detta avtal bör reglera de ekonomiska ansvarsförhållandena mellanländerna och de allmänna villkoren för hur trafiken skall bedrivas. Förhandläggning av frågor som rör irafiken bör vidare inrällas en nämnd medledamöter från de tre länderna. Denna nämnd har i sin lur att träffa irafikavtalmed de flygförelag som skall upprätthålla irafiken eller på annat säll berörsdärav. 1 fråga om den ekonomiskaersättningen rekommenderas all denna baseras på garantibidrag eftersom etl sådanibidrag bl. a. kan stimulera bolagen lill olika försäljningsfrämjande ålgärder.En sådan ersättning innebär all samhällel garanterar inköp av ell vissl anlalplatser vid varje fiygning. Ersättningen följer härvid gängse taxa ochbortfaller självfallel om platserna utnyttjas. Ersättning kan också ulgå i formav förlustbidrag som innebär all flygbolaget lår full ersättning för evenluelllunderskotl i irafiken. I fråga om fördelningen avdet ekonomiska bidragel på resp. land föreslås i belänkandel all de av varjeflyglinje direkl berörda länderna vardera svarar för av kostnaden.Återstoden, dvs. , bör med hänsyn till iransitrese-närer erläggas av del iredjelandet. Ibetänkandet förordas atl i del fall beslul fattas om etablerande av trafik dennabedrivs som försöksverksamhet . 1978/79:149 6 Allmäntsett har förslagen i belänkandel mottagits positivt av remissinstanserna. Remissinstansemadelar som regel arbetsgruppens uppfattning om behovel av förbättrade resemöjlighetermellan de norra delarna av , och . Man framhäller att dethos såväl näringsliv, förvaltning som ulbildnings- och forskningsinstitutioneri de olika länderna finns behov av förbätlrade flygförbindelser i delta område.Vidare anser man atl en utökad flygtrafik skulle förbättra förutsättningarnaför turism i området. Flera remissinslanser bedömer all del föreligger elt betydandelatent resbehov på gmnd av alt lämpliga förbindelser saknats, vilket hämmat enutveckling mot ökade kontakter mellan grannländerna. Tillkomsten av nya flygförbindelserses mot denna bakgrund som en viktig åtgärd för atl förstärka och utvidga detnordiska samarbetet liksom ett värdefullt inslag i de regionalpoliliskasträvandena i resp. land. Fleraremissinstanser konstaterar att ett ökal industriellt samarbete över gränsernahar skett . Det nordiska industriella samarbetet bedömsockså komma all pålagligl förslärkas i framliden. Närdetgällerdenprincipiella ut form ningen av flyg förbindelserna mellan de nordligastedelarna av , och har i betänkandet rekommenderats allländerna sammanbinds med s. k. punkt-till-punkl-lrafik, dvs. atl flygförbindelsernaupprättas mellan trafikknutpunkter i resp. land. Detta förslag tillstyrkseller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Ifråga om trafik uppläggningen föresläs i betänkandet, alt idet fall beslulfattas om en Ivärfiygförbindelse, reguljär flygtrafik bör upprällas i den norradelen av del undersökta området och på relationen Bodö-Luleå-Uleäborg.Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser.Man understryker med hänvisning till de svagt utbyggda resemöjligheter som f. n.finns i området all den föreslagna ivärlorbindelsen är mycket angelägen. Medden föreslagna irafikuppläggningen anser man vidare att en god sammanknylningkan ske med trafikförsörjningen i resp. nordiskt land. Vissa remissinslanser främsipå lokal och regional nivå delar inle arbetsgruppens uppfattning om vilka ortersom är mest lämpliga som anknytningsorter i resp. land. Således anför elt anlalremissinstanser alt vore etl bättre alternativ än . Några remissinslanserhävdar att med som norsk ulgångspunkt vore mer lämpad än Luleåsom svensk anknytningspunkt. Några remissinslanser för fram i stället för Luleåresp. i stället för som anknytningspunkter. Ibetänkandet har även diskuterats möjligheterna att etablera reguljär flygtrafiki den sydligare delen av undersökningsområdet på linjen ,med anknytning till den befintliga flyglrafiken på relationen Vasa-Umeä-Sundsvall.Flera remissinstanser anser att behov föreligger av en internordisktvärförbindelse på denna relation. 1978/79:149 7 Vissaremissinstanser är negativa till att flygtrafik upprättas pä denna relation.Dessa remissinstanser anför atl Öslersund ej fungerar som en irafikmässig knulpunkl,varför en svag integrering skulle uppstå med det svenska inrikesnälet. Vidareframhålls att en lörbällring av järnvägsförbindelsen är mer angelägen än en nyflygförbindelse med tanke på atl resemöjligheterna härigenom även skulle förbäilrasför områdei mellan och Öslersund. Några remissinslanser har uppehållilsig vid den nuvarande flyglrafiken över Kvarken. Dessa anser att även om något konkurrensförhällandeinle föreligger mellan den nordliga och sydliga linjesträckningen ett slutligt avgörandeom den nordliga förbindelsen inte lorde kunna träffas om man inle samlidigltryggar fortbeståndet och utvecklingen av flygförbindelserna över Kvarken. När det gäller frågan om lämpligflygmateriel förordas i betänkandet alt tvärförbindelserna skall ulföras medstörre planlyper. Några remissinslanser hävdar dock all den akluella Irafikenbör baseras pä mindre fiygplanslyper. Elt Irafikupplägg med exempelvis Twin Otlerger enligt dessa remissinslanser större flexibilitet när del gäller anpassningav lidtabellerna lill efterfrågan och beträffande anslutningarna till de olikainrikesnäten. Vidare bör det vara möjligt all härigenom hålla nere koslnaderna. Av säkerhelsmässiga skälanser hiftfärtsverkci i all del är nödvändigt att de fiygplan som skalltrafikera de aktuella norsk-svenska relationerna har tryckkabin. Närdelgäller frågan om hur Irafiken lämpligen boro rgan iserasbördet enliglarbetsgruppen övervägas om trafiken skall utövas av SAS och . Somalternativ anges andra organisationsformer, t. ex. enlreprenadlrafik. Huvuddelenav remissinslanserna har inle behandlal denna fråga. Fiertalel av dem sombehandlat avtals- och koncessionsfrägorna ansluter sig till arbetsgruppensförslag. Deaktuella flyglinjerna torde enligt belänkandet bli trafiksvaga under etl inledningsskedeoch därmed förlustbringande. För detta skede föresläs att ekonomisk ersättning utgårför trafikens bedrivande i form av garaniibidrag. Fiertalel remissinslanser harlämnat arbetsgruppens överväganden i ersättningsfrågan utan erinran. Någraanser dock atl, med hänsyn till trafikrelalionernas speciella karaktär, detekonomiska stödet bör utformas som etl förlustbidrag. 4Den fortsatta behandlingen av frågan År1977 tillsalles en särskild beredningsgrupp med representanter från de norska,svenska och finska kommunikationsdepartementen för atl ytteriigare övervägafrågan om flygförbindelser på . Beredningsgruppenutarbetade en remissammanställning som lades fram för NÄT . NÄTbeslutade alt sända sammanställningen lill 1978/79:149 8 detre ländernas kommunikationsministrar. I och med detta ansåg NÄT alt uppdragetfrån var genomfört. Frågan om flygförbindelsernabehandlades vid ett möte mellan trafikmi-nistrarna och Nordiska rådels trafikutskolii . Vid möiel beslutades alt den särskilda beredningsgruppen, somi enlighet med NÄT.s rekommendation arbetat med projektet, skulle fortsätta medplaneringen av flygförbindelserna så att dessa skulle kunna inrättas så snartdetta var möjligt från bl. a. siatsfinansiell synpunkt. Beredningsgmppen har iförsta hand studerat allernaliva irafiklösningar. Delta har skelt med ulgängspunkli del förhållandel att den uppläggning av den norska inrikesirafiken somförslagen i belänkandet baserades på aldrig kom att realiseras samt alt ettbetydande anlal remissinstanser anser att är att föredra framför Bodösom norsk anknytningspunkt för en nordkalott förbindelse. Beredningsgruppen harvidare studerat frågan om lämpliga flygplanstyper för trafik på de akluellarelationerna efiersom del har introducerats olika typer avmindre flygplan på marknaden, vilka skulle kunna vara lämpliga för irafikuppgifierpå Nordkalollen. Dessa fiygplan fyller som regel kraven på komfort, snabbhetoch god passagerarkapaciiei. Beredningsgruppenhar också ägnat speciell uppmärksamhet ät frågan hur taxorna skall bestämmas. Allmänl sell harberedningsgruppen kommil fram lill au om flygirafik etableras i områdei det börske på relationen Tromsö-Kiruna-Luleå-Uleåborg. Beredningsgruppen är av denuppfattningen att s. k. punkt-till-punkl-lrafik har så stora fördelar framföralternativa utformningar av trafiken alt tvärförbindelser bör etableras mellan irafikknutpunkteri resp. land. Hängenom binds begränsade resurser i fiygmaterial ochbesättningar som befmfiiga transportnät kan utnyttjas för resor inomresp. Defördelar som är förenade med en lösning typ mndfiygning - främsi en ökadflexibilitet och anpassbarhel lill trafikefierfrågan - kan inle uppväga nackdelarnai form av högre trafikkostnader och längre restider m. m. Somett andra alternativ finns "slingning" av flygtrafiken. En trafikuppläggningenligl denna princip kan uiformas efter olika grader av integration mellan denationella inrikesnäten. Beredningsgmppen har bett SAS sludera koslnaderna för atllåla ett plan på en norsk inrikeslinje mellanlanda i föratt sedan fortsälladen ordinarie inrikesslräckan. En sådan lösning skulle enligl SAS ge en årliglunderskoll om 3-4 milj. skr. (1976/prisläge). A vsåväl irafikiekniska skäl som kostnadsskäl anser beredningsgruppen all dennaprincipiella form för trafikuppläggning inle är lämplig au genomföra. Närdet gäller irafiken mellan och delar beredningsgruppen uppfattningenatt och är lämpliga anknyiningsorter. Trafiken bör bl. a. avkostnadsskäl utgå från . Vidare är del angelägel alt förbindelsensamordnas taxe- och tidlabellsmäs- 1978/79:149 9 sigtmed den finska inrikestrafiken. Det finns enligt beredningsgruppen skäl somtalar för alt handhar trafiken mellan och . Efierdiskussioner mellan beredningsgruppen och har förklarat sigpositiva till detta, vilket kan ske med egna resurser eller med anlitande av annatflygföretag. Det sluiliga valet av flygplanstyp är beroende av det ekonomiskautfallet av olika trafiklösningar, satl i relation lill kapacitelsmäs-siga ochoperativa krav. Beredningsgruppenhar studerat två möjligheter att utföra trafiken, nämligen dels med flygplansom nattelid utnyttjas för poslflygningar eller med någol annal lämpligt mindreflygplan, dels med tyngre flygplan. Poslflygetmellan och norra bedrivs av Finnwings OY. Bolaget hardagligen två plan med besättningar i som skulle kunna användas förtrafik mellan och . Det fiygplan som används i irafiken ärCessna Titan med plats för tio passagerare. Vid användning av poslflygplan ärdel möjligl alt förlägga en förbindelse lill tidsinlervallel06.00-18.00 (svensk tid). Vidare är det möjligl atl flyga två dubbelturer perdag. Den årliga bruuokoslnaden för en sådan lösning med en dubbellur per dagberäknas lill ca 1,25 milj. fmk. Planet utgår från , varför densammanlagda fiygtiden blir förhållandevis lång. Även andra finska fiygbolag ärintresserade av alt bedriva trafik på relationen med mindreflygplanstyper. Vissamöjligheter finns enligt beredningsgmppen också alt utnyttja DC-9-10för trafikuppgiften. Härvid måste avgångs- och ankomsttider från resp. till Uleåborgligga i tidsinlervallel 11.00-14.00 (svensk lid). I annat fall kan fiygningeninte ske på marginalkoslnadsbasis. Ett Irafikupplägg med beräknaskosta 1,55 milj. fmk (en dubbellur per dag). DC-9-lOärdock intedisponibel för trafik på marginalkoslnadsbasis i del lidsintervall dä den bästaanknytningen med irafiken på relationen Luleå-Kiruna-Tromsö kan ske. Annan flygmaterielmåste därför enligt beredningsgruppen användas för alt ombesörja irafikenmellan och . Belräffandeirafiken mellan och förordar beredningsgmppen - i likhel med fieraremissinslanser - som norsk anknyiningspunkt framför . Enligtberedningsgmppen ger nu väsentligt bättre anknytnings-möjligheter lilldet norska inrikesnätet än . Med som norsk anknyiningspunkt bör detvidare vara möjligt alt upprällhålla trafik lill jämförelsevis låga kostnader. 1 belänkandet föreslogs atlirafiken mellan och skulle ske antingen med en kvälls- ellermorgontur för att bästa möjliga anknytningar lill resp. inrikesnät skulle nås.Då det förslag lill trafikprogram förden norska innkeslrafiken som låg till gmndför den ursprungliga skissen till irafikupp-läggning aldng realiserades gesnumera andra fömlsättningar när del gäller lidpunkten för ulväxling avpassagerare mellan och . Prop.1978/79:149 10 Avkostnadsskäl anser beredningsgruppen all de resurser som finns i områdei imöjligaste mån bör utnyttjas. a. det skälet bör en nordkalollförbindelseanknyta lill SAS' ordinarie lur Stockholm-Luleå-Kiruna. Detla kan ske genomatt SAS förlänger denna tur lill eller au trafiken mellan ochTromsö utförs med elt mindre flygplan. Efterdiskussion mellan beredningsgruppen och SAS har SAS utarbelal förslag lilltidtabell och beräknat kostnaderna för den först nämnda irafik-lösningen. De SAS-linjersom direkl berörs är Slockholm-Luleå-Kiruna. Med 15 minuters tidigareläggningav den nordgående luren och drygi ivå limmars senareläggning av den sydgåendeturen skapas utrymme för atl utföra flygningen mellan och Tromsö.Anknytningen i sker vid 13-14-liden . Denna trafiklösning skulleenligl SAS leda till etl årligl underskott om 5,3 milj. skr. (kostnadsnivå1978/79). Denföreslagna irafikuppläggningen ger enligt beredningsgruppen goda anknylningsmöjligheterpå den norska sidan. Även på den svenska sidan är anknytningsmöjigheiernatillfredsställande även om del vid resor till orter ulmed norrlandskustenuppstår vissa väntetider. Förslaget ger vidare förhållandevis goda anknylningsmöjligheterpå den finska sidan. Beredningsgruppen har ävenstuderat elt alternativ som innebär att relationen trafikeras medett litet fiygplan. De flygplanstyper som beredningsgmppen studerat kanexemplifieras med fiygplanen Conquesl och Piper III. , som kan la upp till 10 passagerare, är bl. a. mot bakgrund avförväntade passagerarmängder enligt beredningsgruppens uppfattning lämpligareför uppgiften än . Conquesl och Piper III erbjuder god passagerarkomforioch är förhållandevis snabba. 1 sammanhanget bör uppmärksammas all flygplan utrustademed tryckkabin krävs på denna relation, på gmnd av den höglänta terrängenmellan orterna. Conquesl och Piper 111 uppfyller detta krav,vilket inte flygplan av typ Twin Otler gör. Enligt de kontakterberedningsgruppen haft med del norska bolaget A/S kan bmtlokostnadernaför att utföra trafiken med en Conquesl beräknas till ca 1 milj. skr.år, Enligl beredningsgruppen lårSAS anses ha företrädesrätt lill regelbunden flygtrafik mellan ochSverige. Beredningsgmppen har därför funnit del naturiigt alt SAS omhänderharförbindelsen . Därmed skulle nordkaloilrafiken ingå i SAS'trafikprogram och förbindelsen inordnas i det i områdei befintligaflyglinjesystemet. Härigenom skulle behovet av en tidtabellsanpassning mellan nordkaloilrafikenoch inrikesirafiken i och kunna tillgodoses. En nödvändigtaxesamordning kan också komma till stånd.