prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — UHÄ framhåller atlbehovei av förnyelse och ulveckling genom omprioritering av befintliga resurser ärell särskih viktigt skäl för insalser i fråga om personalutbildning. Om inteförutsällningar skapas för atl ge de anslällda kunskaper och erfarenheter allmöla de nya kraven, kan, anser UHÄ, effekten i slällel bli stagnation och motstånd motförändringar. Förutsättningar måsle därför skapas för arbetsrotation,växelljänstgöring, internulbildningetc. UHÄ framhåller all i den nyahögskoleorganisationen linjenämnderna haren nyckelroll. För atl underlätta linjenämndernas arbele har olikanämndledamöler under det gångna årel fält särskild ulbildning. För altförstärka särskilt yrkeslivsrepresentanternas möjligheter att fungera väl i linjenämnderna lägger UHÄ ianslagsframställningen fram förslag om ökade bidrag lill främsllöntagarorganisationema för utbildning i organisationemas regi avberörda ledamöter i linjenämnderna. UHÄ stryker under viklen avinternationalisering och erinrar om de förslagsom den av dåvarande UKÄ tillsatta internafionaliseringsulred-ningenlade fram. Inom ramen för det arbele som ulförts av utredningen om Sverigesinformations- och kultumtbyte med utlandet () har det blivit klarlagt att även mycket starkt motiveradebehov av intemationell kontaktverksamhetinte kan tillgodoses inom högskolan på grund av brist på resurser. UHÄ erinrar vidareom att budgetproposition (bil. 12 s. 381) föredragandenredovisar sin syn att intemationaliseringen inom högskolan i allt väsentliglmåste finansieras inom ramen för de resurser som står till förfogande undersektors- och fakultetsanslagen. Atl en ekonomisk satsning på iniernationaliseringsåtgärder ioch för sig vore berätfigad har emellertid vitsordals i uttalanden frånansvarigt håll. Vissa resurstillskott ärockså enligt UHÄ;s mening nödvändiga för att målen skall kunna nås. Delmåste beaktas all den allmänna resurssituationen inom högskolan nu är så ansträngd att möjlighetema all genomomprövningar skapa utrymme för inlemalionellt utbyte är mycketbegränsade. Mot denna bakgrund lägger UHÄ iårets anslagsframslällning fram förslag om ett begränsat tillskott tillde särskilda resursema för intemationellt utbyte. UHÄ erinrar om detprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män som ämbetet redovisade i sina förslagtill anslagsframslällning förta året. Debör, enligl UHÄ:s mening, kunna ligga fasl som utgångspunkter för konkreta förändringar inombåde gmndläggande utbildning ochforskning/forskamtbildning. Den bristande jämställdheten inom högskolan hänger samman med en rad faklorerinom andra samhällssektorer. Det ärdärför viktigt att arbetet för förändring inom denna del av utbildningsväsendetinle sker isolerat. UHÄ räknar med att genomförandet av handlingsprogrammet skall kunna få en bredare förankring genomden samverkan som inletts i en särskild arbetsgmpp med repre- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 387 sentanter för , statensinvandrarverk, socialstyrelsenoch SÖ. Inom UHÄ harfördelningen av de för innevarande budgetår anvisade medlen förjämställdhetsforskning beretts av en särskild arbetsgmpp, som bl.a. skall utredajämställdhetsforskningens nuvarande och framlida inriktning. Arbetsgruppen haransett det väsenfiigt att man i första hand använder de begränsaderesurserna för atl på några orter bygga upp en basorganisation förjämställdhetsforskning. En sådan organisafion kan, framhåller UHÄ, ta sig olikaformer. Som exempel har nämnts inrättande av särskilda forskartjänsterinom området och stöd till centrumbildningar. UHÄ har utgått från att detbelopp som är tillgängligt inte bör splittras på alltför många enheter.Samtidigt vill UHÄ se de befintliga medlen som en första etapp i enuppbyggnad över ell anlal budgetår. UHÄ fram förslag om ytterligaremedel för ändamålet, varigenom en ytterligare utbyggnad möjliggörs. UHÄ erinrar om att ämbetet i yttrandenöver betänkanden som har avgivits avforskningsrådsutredningen (FRU) och forskamtbildnignsutred-ningen (FUN) har närmare utvecklat sin syn pågrundläggande frågor om planering förforskning och forskarutbildning. UHÄ tar med utgångspunkt i den sålundaredovisade grundsynen upp vissa frågor som är aktuella i planeringsarbetet. 1 , liksom iett stort antal andra högindustrialiserade länder, råder ellintensifierat intresse för forskningsfrågor med bl. a. starka politiska markeringarav vikten av satsningar på forskning och utvecklingsarbete. UHÄ erinrar om atlbehovei alltmer betonas av en slagkraftig teknisk ochnaturvetenskaplig forskning som ett nödvändigt led i ansträngningarna att öka industrins konkurtenskraft påufiands- och hemmamarknaden. UHÄ villsärskill peka på den miljardsalsning som görs inom ramen för det slatliga energiforskningsprogrammet. Vidareframhåller UHÄ atl statsmaktema i århar fattat beslut om ökade resurser till forskning och utvecklingsarbete(FoU) som stöds av styrelsen för teknisk ulveckling (STU). Parallellt medintressel för en intensifierad teknisk utveckling finns det på många håll enbestämd oro för alt den vetenskapliga och lekniska utvecklingen förmed sig negativa konsekvenser för både samhället och den enskilde individen. På etl konstruktivtsätt bör enligt UHÄ den kritik beaktas som gäller forskningsresultatens ochteknikens användning och därmed också aktualiserar vilken forskning och vilkenteknik som i första hand bör ha samhälletsaktiva stöd. Samhälletsökade beroende av forskningen för en fortsatl välfärdsui- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 388 vecklingkräver enligt UHÄ:s uppfattning atl slalsmaklerna medvetet söker inrikta forskningen så all en balanseradsamhällsutveckling främjas. Utöveren satsning på teknik och naturvetenskap måste områden som medicin, humanioraoch samhällsvetenskap beaktas mer än hiuills. UHÄ vill här särskilt peka på atl enväxande andel av samhällets resurser nu tasi anspråk för hälso- och sjukvård och annan omvårdnad. Ökad uppmärksamhet måstedärför ägnas della område även i forskningen. UHÄ berör, medhänvisning lill sina yttranden över FRU:s och FUN:s betänkanden, några av desvårigheler som möter strävandena atl allsidigt utnyttja högskolans resurser för bådeav högskolan inleml och av det omgivande samhällel prioriterad forskning och kompetensuppbyggnad. Samhällets ökadeforskningsberoende innebär bl.a. elt ökal behov av forskamtbildade. Påsenare år har emellertid forskamlbildningen, som i vårt land nästan helt sker inom högskolan, drabbats av stagnation ellertillbakagång, framhåller UHÄ. Antalet avlagda forskarexamina har under1970-lalel minskal inom bl.a. de humanistiska, samhällsvetenskapliga, maiemalisk-naturveienskapligaoch lekniska fakulteterna. UHÄ erinrar omalt man i nyssnämnda yttranden framhållit att etl av de viktigaste principiella beslul som behöver fallasgäller en långsiktig uppruslning avforskarutbildningen, eftersom den är av strategisk betydelse för också den sektoriella forskningens vidkommande.UHÄ vill framhålla de problem som möter vid en styming av forskamtbildningensdimensionering och inrikining, l.ex. när sekloriellt betingade krav på viss kompetensuppbyggnad skall vägas motinomvelenskapligl motiverad for-skamlbildningoch de studerandes egna önskemål. Dessa praktiska svårigheter får dock enligl UHÄ:suppfattning inte leda lill alt behovet av en planering avforskamlbildningen enligl de rikllinjer UHÄ ställt sig bakom i yttrandena -försummas. Som ett ekonomisklbalansproblem, med viltgående effekter för dimensioneringen och inriktningen av bådefors£ärutbildning och forskning, framhåller UHÄ högskolans beroende av olikafinansieringskällor. UHÄ erinrar om att s.k. externa medel, inte minst från forskningsråd ochseklorsorgan, spelar en alll störte roll. Enligtstickprovsundersökningar som utförts inomramen för FUN:s utredningsarbete är del numera inte ovanligt alt omkring hälften av en institutionskosinader för forskning och forskarutbildningbestrids med extema medel. Enligt UHÄ:s bedömning blir avvägningsproblemen särskilt svåra förhögskolan i etl kärvt budgetläge, eftersom då sektoriella och andraexterna medel kan få en ännu kraftigare styrande effekt än eljest. En väl utvecklad fasl forskningsorganisation är, anserUHÄ, en förutsättning för atl högskolan med framgång skall kunna åta sig tillfälligaforskningsuppdragfinansierade av extema forskningsinlressenter. Del finns samlidiglforskningsområden inom högskolan där del överhuvud Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 389 tagel inte existerar någon forskningseflerfråganutifrån. UHÄ framhåller atl även för dessa områden måste garanteras enlivskraftig organisation för forskningoch forskarutbildning. Enligl UHÄ:s åsikt måsle högskolan byggaupp kunskapsberedskap också inom andraproblemområden än dem som upplevs som aktuella eller aktivt stöds utifrån. Del är vikiigl all vårtland upprätthåller åtminstone en begränsadforskningskompetens också inom problem- och ämnesområden som inte står i centrum för just dagensforskningsintresse. Mot denna bakgrundframstår del för UHÄ som angelägel atl de skilda fakullelemas basorganisation förforskning ytterligare förstärks. Delta ger högskolan möjlighet atl mera oberoendeav externa medel bygga upp en forskningskompetens, bl. a. genom att knyta ungaforskare till organisationen. Enligt UHÄ:s meningmåste sekloriellt programansvariga organ i ökad omfattning använda högskolan försektorsanknuten långsiktig forskning. Ett viktigt mäl för sektorsforskningen måsle vara inlebara all söka bidra lill alt "lösa" bestämda seklorsproblem utanockså att på ett mera obundet sätt analysera resp. samhällssektors situation och dessproblem samt formulera angelägna forskningsuppgifter. För sådansektorsforskning krävs insatser frän samtliga fakulteter. UHÄ säger sig för sindel som seklorsan-svarig myndighet för högskolan söka stödja en sådanlångsiktig forskning. Genom föreskrift ihögskolelagen har universitet och högskolor ålagts ett särskill ansvar föralt sprida kännedom om pågående forskning och utvecklingsarbete. UHÄ erinrar om attämbetet i sitt yttrande över FRU:s och FUN :s förslag har strukit under attforskningsinformation i första hand måsle utformas och bedrivas i nära kontakt medforskningsmiljön, dvs. inom universitet och högskolor. UHÄ har bl.a. därförförordat alt de av FRU föreslagna särskilda resursema för forskningsinformationkommer inlebara forskningsrådsnämnden (FRN) utan även högskolan till del., För de förslag omökade basresurser som UHÄ förordar för flertalet fakulteter för budgetåret1979/80 är behovet av resurser för en förbättrad och fortlöpande forskningsinformation ett viktigt motiv. UHÄanser att vad som i första hand behövs föratt ge arbetet stadga och kontinuitet är en viss förstärkning av basresurserna,bl. a. för att ge forskare möjlighet atl på heltid för kortare eller arbeta medforskningsinformation. Forskningens förnyelse och uibyggnad UHÄ erinrar om atten flexibel forskningsorganisation inom högskolan är en viktigförutsäUning för atl högskoleforskningen skall kunna svara mol de skilda kravsom ställs på den. Högskolereformen har gett nya utgångspunkter även förforskningsorganisationen i och med att nya verksamhetsområden sammanförts med dettradifionella universitetsområdet. Allmänt sett kanenligl UHÄ:s mening förverkligandet av forskningsanknytningen vänlas öka den tendens attbilda tvärvetenskapliga centra Prop.1978/79:100 Bilaga 12 390 som redan finns. Det är, framhåller ämbetet, viktigt attunderlätta sådana centrumbildningar och atl stärka dessa enheters formella ochreella ställning ihögskoleorganisationen. Vid sidan avcentrumbildningarna framstår enligt UHÄ den planerade tematisktorienterade forsknings- och forskamlbildningsorganisationen vid iLinköping som det mest påtagliga exemplet pä nytänkande i fråga omuniversitetsforskningens organisation i . Uppbyggnaden av dentemaorienterade organisationen inleds /80. har lagtfram en femårsplan för verksamhelen. UHÄ tillstyrker för sin del den föreslagnalidsplanen och beräknar i långtidsbudgeten medel för utbyggnaden. UHÄ säger sig haförståelse för en strävan efter flexibilitet och menar också i likhel meduniversitetet atl den lematiskl orienterade forskningen bör ha en slörre andel tidsbegränsadeijänster - eller kontraktsansläll-ningar -än högskoleforskningen i allmänhet. Frågan om sådana tidsbegränsade tjänsier kan enligl UHÄ behöva lösasgenom särskild lagsfift-ning. Samlidigl anslutersig emellertid UHÄ lill uppfattning atl det är omöjligt attbygga temaforskningen helt på tidsbegränsade tjänster. För atltemaforskningen i skall kunna konkurtera på i stort setl lika villkor medden disciplinorienterade forskningen inom högskolan är det enligt UHÄ:s meningnödvändigt atl viss forskningsledande personal ges en fast förankring itemaforskningen. UHÄ biträder bedömningen alt detla inle behöver få den för högskolantraditionella formen av ordinarie professorstjänsterulan föreslår alt för temaforskningen inrälias högre Ijänster av samma slag som vid bl. a. forskningsråden, dvs. extraordinarie Ijänster som professor ochbiirädande professor. UHÄ avser att senare återkomma med förslag om vissasådana tjänsier alt inrättas inom ramen för de för /80 beräknade medlen för den temaorienterade forskningen. Det finns enligtUHÄ en tendens att begränsa diskussionen om forskningens fömyelse lill frågorom ändrad inrikining av ledigblivande professurer. Även om detta är en viktig delav forskningens förändring till följd av nya krav, är det enligt ämbetet angeläget atl i likahög grad beakta de resursersom finns i form av l.ex. tjänster som docent och forskarassistent. Just dessatjänster måste ses som viktiga instmment för en snabb och lokalt anpassad förändring av forskningens inrikining, eftersomderas ämnesinnehåll avgörs av högskoleenheterna själva. UHÄ framhåller atldel är viktigt all frågoma om omprövning av ijänster ses i ell längreperspektiv som medger att både institutioner och enskilda forskare kan anpassa sig lill nyafömtsättningar. Det bör, anser ämbetet, varamöjligt att inom fakulteter eller på annal sätt avgränsade forskningsfält göra mera långsikliga program förinriktningen av docent-ochforskarassistenttjänster, som på elt rimligt säu kan balansera kontinuitetoch fömyelse. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 391 UHÄ för i åretsanslagsframställning fram ett anlal förslag lill professurer inom nyaämnesområden som avses tillkomma genom omprövning av redan befintliga tjänster.UHÄ räknar med att detla sätt atl förnya forskningen måste få en ökad tillämpning i del framtidaplaneringsarbetet. Bland angelägnaområden för utbyggnad av forskningen tar UHÄ först upp sjukvårdsområdet. Därviderinrar UHÄ om att hälso- och sjukvårdssektorntraditionellt är starkt beroende av medicinsk forskning och all stora satsningar har gjorts för att nå en högvetenskaplig nivå inom sjukvården.Den medicinska forskningen kännetecknas av slark specialisering och inriktningmot sluten vård. Tyngdpunkten i den vårdpoliliska debatten har förskjutits mot en starkarebetoning av omvårdnaden som komplement fill den tekniskt välutveckladesjukvården. Därvid har efterlystsstudier av relationen mellan vårdpersonal och patienter, av frågan hur vårdarbetet kan göras mer patientcentreral ochöver huvud laget av omvårdnadens betydelse inom sjukvården. Det framstårdärför enligt UHÄ:s mening somnödvändigt att den medicinska forskningen kompletteras med andra typerav forskningsinsatser. Analys av vårdbehov, vårdkostnader och vårdeffektivitet liksom av arbelsorganisafionoch arbetsmiljöfrågor inom sjukvårdenbehövs som underlag för fortsatta värdpolifiska överväganden och beslut om ambitionsnivå ochprioriteringar. Vårdinriktad forskning av här antytt slag bedrivs sedanlänge utomlands men har i hittillshaft mycket begränsad omfattning, framhåller UHÄ. De frågeställningarsom aktualiserats i sjukvårdsdebatten under 1970-lalel kring de äldres ochlångtidssjukas problem måsle enligt UHÄ:s mening fä ökat utrymme också inommedicinsk forskning och utbildning. En utbyggnad av forsknings- och utvecklingsresurserna måstei första hand ske inom långvårdsmedicin. UHÄ räknar med att i nästa års anslagsframslällning kunna föra fram förslag medanledning av betänkandet (Ds S 1978: 1) Deäldre och hälso- och sjukvården. föreslår UHÄ atl enprofessur i geriatrik inrättas i . Inom det lekniska och naturvetenskapligaområdet har, framhåller UHÄ, den senasietidens forskningspolitiska diskussion visat på belydelsen av riktad grundforskning som komplement till mer tillämpningsnära FoU. I UHÄ:s förslag till nya högre forskartjänster inom de matematisknaturvetenskapligafakulteterna återspeglas denna inställning. De områden som UHÄ vill förstärka med professorstjänsler fr.o. m. /80 är kemisk meteorologi, genetik ochmikrobiologi. UHÄ:s förslag till förstärkningar inomteknisk fakultet syflar i första hand tillatt fullfölja UHÄ:s lidigare för statsmakterna presenterade utbyggnad sprogram avseende områdenasamhällsbyggnadsteknik, arbetsvetenskap och energiteknik vad gällerinrättande av högre tjänster. Inom ramen förstatsmakternas stöd till FoU för aU höja svensk industris konkurtenskraft påbåde inhemsk och utländsk marknad bör vidare, så snart budgetlägel så medger,resursförstärkningar enligt UHÄ:s bedömning gö- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 392 ras fördels viktiga teknikområden i egentlig mening såsomkvalitetsteknik, högspänningsleknik och polymerteknik, dels området industriellekonomi i vid mening innefaliande bl.a. industriell marknadsföring, intemationelltföretagandesamt innovations- och entreprenörsteknik. När del gäller denhumanistiska forskningen framhålls som särskilt besvärande brislen pårekyteringstjänsler och på basresurser, någol som bl.a. försvåraren förnyelse av forskningen och etablerande av tvärvetenskapligforskning. För den humanistiskaoch teologiska forskningen arbetar vederbörande planeringsberedning i samråd med deberörda fakultelsnämndema på en långlidsplan som väntas bli färdig /79. Planen skall omfatta förslag om högre tjänsier, rekrytenngstjänster,basresurser och särskilda centra för bl.a. tvärvetenskaplig forskning. Ettviktigt inslag i planen utgörs enligl UHÄ:s mening av omprövning av högre tjänster som blir lediga . Vidare framhållerUHÄ alt inom humaniora och teologi förslag kommer alt aktualiseras ide kommande årens anslagsframställningar om nya högre Ijänsler inom elt antalområden med hög angelägenhelsgrad. De forskningsinriktningar tjänsternarepresenterar har i flertalet fall påtaglig anknytning lill kulturpolitiskamål som statsmakterna uppställt. För budgetåret1979/80 föreslår UHÄ att en professur i etnologi inrättas vid i . Inom de juridiskaoch samhällsvetenskapliga fakulletema är del enligl UHÄ:s meningangelägel att fortsätta genomförandel av påbörjade program inom områdenakonsumentforskning, arbetsvetenskap och socialt arbete. Vidare omfattar UHÄ:s förslagbl. a. massmedieforskning, administrafivdalabehandling och vuxenpedagogik. De nya lilhrädesreglerna till grundläggande utbildning UHÄ erinrar om atlde nya tilllrädesreglerna har skapat förutsättningar för atl myckel storagmpper nu kan utnyttja högskolans resurser. Högskolan har å sin sidafåll en delvis ny utbildningssituation föranledd av de studerandes, ijämförelse med tidigare förhållanden, mer skiftande bakgmnd i form avutbildning och yrkeslivserfarenhet. Denna situation ger högskolan enbredare samhällskonlakt. De studerandes erfarenheier från arbets- ochsamhällsliv är enligt UHÄ:s mening en resurs som kan nytfig-göras iundervisningen som anpassningen till de nya studerande-gmpperna bör kunnabli en intressant utvecklingsuppgift för de utbildningsansvariga i högskolan. UHÄ framhåller altden pågående utvärderingen av tillträdesreglernas effekter kan ge anledningtill omprövning av störte eller mindre delar av regelkomplexet. På motsvarande sätt kanförändringar av gymnasieskolans betygssystem eller organisation inverka påbestämmelsema om behörighetoch urval till högskolan. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 393 1 en rapport(1978:6) har redovisats urvalsreglemas effekter på rekryteringenlill spärtade utbildningslinjer . Vissa resultat av den irapporten redovisade studien sammanfattas i tabell 2. UHÄ erinrar om inom det i del föregående nämnda uppföljnings-programmet förhögskolereformen har inlett ell projekt som rör tillträdes-reglerna.Beträffande några utbildningar lämnas utförligare uppgifier i rapporten. teknisk utbildning, läkamtbildning, lärarutbildning och denreformerade junstutbildningen. För alla dessa utbildningar har inträdesåldemhöjls, minst för de lekniska linjema och mesl för jurist-och lågsladielärarlinjema. Detta är iflertalet fall, anser utredama, en naturligföljd av den hårda konkurtensen i kombination med principen att arbetslivserfarenheltillgodoräknas som merit. Det förefaller ocksåaU finnas en viss tendens lill atl andelen kvinnor sjunkit inom en dellånga utbildningar; andelen har minskal i både teknisk Ulbildning och läkarutbildning. Rapporteninnehåller en särskild granskning av hur tillgodoräknandet av föreningsmerilerinverkat på urvalet till etl antal utbildningar. I första hand är det manligasökande med gymnasieutbildning som utnyttjat denna möjlighet tillextrapoäng. Dessutom förefaller det som om föreningsmeritema haft relativt stor betydelse vid urvalet lillvissa hårt spärrade utbildningar. Föreningsmeriler som merit vid urvalet kan,anser UHÄ, ha gynnat vissa gmpper av sökande. UHÄ anser allunderlaget ännu är alltför bristfälligt och erfarenheterna alltför begränsadeför atl man av denna rapport om den första antagningen skall kunna dranågra mer bestämda slutsatser om effekterna av de nya reglerna förtillträde till högskolan. Under del närmaste årel väntas ytterligare rapporter från tilllrädesprojektel somkompletterar bilden av hur reglema förbehörighet och urval fungerar i praktisk tillämpning. UHÄ anser atl delbör kraftigt understrykas att vad som hitfills redovisats berör en storoch viktig del av högskolan men långtifrån hela högskolan. den kommunala högskoleutbildningen inle av del nämnda projektet.Uppgifter saknas dessulom ännu om den lokala antagningen till enstaka kurser.Enligl statsmakternas beslut är, framhåller UHÄ, dessa kurser avsedda att vara eltav de viktigaste instrumenten för återkommandeutbildning och lorde under del första årel ha samlat elt stort anlalvuxenstuderande. Uppgiftema om en begränsad tillströmning tiU de spärrade utbildningslinjerna av personer me. s.k. 25:4-behörighet måste enligt ämbetet ses mot denna bakgmnd. Underlag finns således inteännu för en helhetsbild av denvidgade behönghetens effekter på rekryteringen lill högskolan. UHÄ genomförde underhöslen och /78 en första översyn av sysiemel för anmälan och antagning somvisserligen i första hand inriktades pä frågor om anmälningstider men som ocksåuppmärksammade en del Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 394 Som elt resultat av denna översynhar vissa förenklingar i systemet för anmälan och antagning uppnåtts införantagningen till utbildning som börjar . UHÄ har besluialtillkalla en särskild arbetsgmpp - med representation för bl. SÖ och dekommunala utbildningshuvudmännen - för att närmare belysa och lägga framförslag i frågor som rör systemet för anmälan och antagning. UHÄ erinrar om all dengmndläggande ulbildningen inom den nya högskolan omfallar ca 130000årsstudieplatser jämfört med ca 80000 års-studieplatser inom dåvarande UKÄ:sförvaltningsområde. I en översikt redovisar UHÄ antalet registreradestuderande, nybörjarplatser och antalet årsstudieplatser. Av UHÄ:s redovisningframgår atl mot de ca 125000 årsstudieplatsema /78 svarar ca150000 studerande individer . Antalet studerande individerunder läsåret kan antas vara av storleksordningen 170000. Del är främsl ifråga om enstaka kurser och studier enligl äldre studieordning vid defilosofiska fakulteterna som antalet studerande individer väsenfiigtöverstiger antalet årsstudieplatser. Enligl olika skattningar varierar antaletstuderande individer per ärsstudieplats mellan 1,1 och 1,5 vid olikahögskoleenheter. Denna variation beror främst på skillnader i andelen kortaenstaka kurser.