prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Mol beslut föres talan hos valprövningsnämndengenom besvär. Mot valprövningsnämndens beslut får lalan ej föras. Kommunfullmäktigefår göra framställning hos om indelning i valkretsar. Länsslyrelsenfår förordna om valkretsindelning, även om sådan framställning ej har gjorts. Isådant fall skall kommunfullmäktige beredas tillfälle all avge yttrande i ärendel. Beslul om indelning ivalkretsar Beslul om indelning i valkrelsar skall meddelas före utgången av skall meddelas före ulgången av oktober året före det år, under vilket oktober året före det år, under vilket besluiei skall träda i lillämpning. Det beslutet skall träda i lillämpning. Om antal fullmäktige, som varje valkrels det behövs med anledning av beslutad skall ulse, fastsiälles av länsslyrelsen ändring i den kommunala Indelning del är, då valel skall äga rum, före en, får dock sådant beslul meddelas april månads utgång med giltighet . Det anlal fullmäktige, som för den period som valel avser, varje valkrels skall ulse, fastsiälles Uppgår därvid i någon valkrels del av länsslyrelsen del år, då valel skall antal fullmäktige, som kretsen äger äga mm, före april månads utgång utse enligt de grunder som anges i med giliighel för den period som , icke lill femlon, skall antalel, valel avser. Uppgår därvid i någon medmotsvarandejämkningavanta- valkrels del anlal fullmäktige, som lel fullmäktige i övriga kretsar, likväl kretsen äger ulse enligt de grunder bestämmas lill femton. I sådani fall som anges i , icke till femlon, skall valkretsindelningen omprövas skall antalel, med molsvarande före nästa val. jämkning av anlalel fullmäktige i övrigakretsar, likväl bestämmas lill femton. I sådant fall skall valkretsindelningenomprövas före nästa val. Mollänsstyrelsens beslul enligl denna paragraf föres lalan hos valprövningsnämndengenom besvär. Mol valprövningsnämndens beslut får talan ej föras. Ifråga om valnämnd tillämpas bestämmelserna i 3 kap. , första Slyckel,, iredje slyckel, 7 och 8 §g, första slyckel och 10-12 gg kommunallagen(1977:179) pä motsvarande sätt. 1 annan kommun än 'Senaste lydelse 1977:187. 2 Senasle lydelse 1977:187. 1978/79:157 182 Stockholmskommun tillämpas även beslämmelserna i 3 kap. första slyckel och nämndalag på molsvarande säll. Omändring i den kommunala indelningen innebär att ny kommun bildas, skall indelningsdelegeradesna -rast möjligt innan indelningsändringen träder i kraft väljaledamöter och suppleanter i före ikraftträdandet. Utanhinder av 2 förvaltningslagen (1971:290) tillämpas bestämmelserna i 4 och5 gg nämnda lag i samlliga ärenden hos valnämnd. Varjekommun är indelad i valdistrikt. Är kommun indelad i valkretsar för val av kommunfullmäklige,skall varje sådan valkrels bilda etl eller flera valdislrikt. Valdistriktbör omfatla 1.200-1.500 röstberättigade. Endasi om särskilda skäl föranlederdel, får valdistrikt omfatta mer än 1.800 eller mindre än 300 röstberättigade. Länsstyrelsenbeslutar om kommuns indelning i valdistrikt på förslag av fullmäktige ikommunen. Del åligger kommun atl närmasl då ordinarie val tillriksdagen skall äga rum se över indelningen. Om del är påkallat fårlänsstyrelsen självmant besluta om indelningen i valdistrikt sedan fullmäktigei kommunen har beretts tillfälle au yttra sig. Beslutom indelning i valdistrikt om indelning i valdistrikt skall meddelas senasi en månad före skall meddelas senasi en månad före ingången av det år under vilket ingången av det år under vilket beslutet skall träda i tillämpning, beslutet skall träda i tillämpning. Ow Länsslyrelsen skall kun- det behövs med anledning av beslutad göra beslutet i ortstidning inom ändring i den kommunala indelning- valdislriklen saml tillställa centrala en, får dock sådant beslut meddelas valmyndigheten avskrift av beslu- . Länsslyrelsen skall omedel- let. bart kungöra beslutet i ortstidning inomvaldistrikten samt tillställa centrala valmyndigheten avskrift av beslutet. 1 allmän röstlängd upptages I allmän röstlängd upplages svensk medborgare som den1 juni svensk medborgare som enligt länsstyrelsenspersonband är enligt personband är kyrkobokförd ivaldistriktet och fyllt kyrkobokförd i valdistriktet och fyllt 'Senasle lydelse 1977:712. Prop.1978/79:157 183 ellerföre den 1 sepiember del år eller före det år röstlängden upprättas fyller sjutton röstlängden upprällas fyller . Skall beslutad ändring i den kommunala indelningenträda i kraft upplages i längden den som skullevara kyrkobokförd I distriktet om den nya Indelningen redan gällde. Under de förulsäUningarsom i första stycket angives för svensk medborgare upptages i röstlängden ävenutlänning som enligl personband varit kyrkobokförd i riket den Inovember de tre aren närmast före valåret. Densom enligt personband på gmnd av domstols förklaringär eller efter uppnådd myndighetsålder skall förbli omyndig upplages dock ej ilängden. Förden som ej fyllladertonården del år rösllängden upprällas antecknasden dag då han blir röstberättigad. För utlänning antecknas all rösträtt ejföreligger vid val till . Dennalag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1972:704) om Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval' delsatt skall ha nedan angivna lydelse, delsall i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a g, av nedan angivna lydelse. Omändring i församlingsindelningen skall träda i kraft året efterdet år då val i hela riket av kyrkofullmäktige äger rum, avser valel fösamlingenenligt den nya indelningen. 8gVid upprättandet av allmän röstlängd skall uiöver vad som sägs i 4 kap.vallagen (1972:620) följande särskilda beslämmelser iakttagas. Prop.1978/79:157 184 Förden som enligt personband ej är medlem av eller som enligt personbandel tillhör icke-lerriloriell församling göresanteckning i rösllängden om della förhållande. Omfattarvaldistrikt, som avses i Omfaltar valdislriki, som avses i vallagen, ivå eller flera församlingar vallagen, ivå eller flera församlingar eller dislrikt eller delar av försam- eller distrikt eller delar av försam lingar eller dislrikt vid val av kyrko- lingar eller distrikt vid val av kyrko fullmäktige, skall särskild del av fullmäktige, skall särskild del av rösllängden uppläggas för varje för- rösllängden uppläggas för varje för samling eller kyrkligt valdislrikt eller samling eller kyrkligt valdistrikteller del därav. Om det behövs med anled- ningav beslutad ändting iförsamhngs-Indelningen, skall särskild del av röstlängdenuppläggas för det område av församlingen som indelningsändringen avser. Har delbelräffande någon gjorts anteckning enligl andra slyckel och har anmärkninghäremot ej framställts på säll som föreskrives i 4 kap. förslå stycketvallagen, skall länsslyrelsen efter ansökan av honom eller lokalaskallemyndigheten beslula om rällelse i röstlängden, om det är uppenbart auanteckningen är felaktig. Sådan ansökan skall ha gjorts hos länsstyrelsensenast del år dä rösllängden upprättades. 1 fråga om sådanansökan och beslut med anledning därav äger 4 kap. vallagen motsvarande lillämpning. Denna lag träder ikraft . Lag omutdebitering och utbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och 1 §Om kommuns område ändras vid ingången av elt år, skall vid utdebitering av kommunalskatt enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skall, m. m. anlalel skaltekronor och skatleören beräknas med hänsyn tagen lill indelningsändringen. Vadsom har sagls i första styckel lillämpas pä motsvarande sätt då ny kommunbildas. 2 §Har kommuns område ändrats eller har ny' kommun bildats, skall från och med del år indelningsändringen träder i kraft vid tillämpning av bestämmelserna i fjärde styckel lagen (1965:269) med särskilda bestäm- Prop.1978/79:157 185 melserom kommuns och annan menighels utdebitering av skatt, m. m. om ökal förskott avkommunalskall invånarantalet i den ändrade eller nybildade kommunen beräknassom om indelningsändringen varil gällande vid den första av de i lagrummetangivna tidpunkterna. 3 §I fråga om område som har överförts från en kommun till en annan skall vid avräkning av uppburna förskoll för kommunalskall på grundval av laxeringarna under årel innan indelningsändringen iräder i kraft och det följande årel fordran hos eller skuld till staten påföras den kommun lillvilken områdei har hört enligl den äldre indelningen. Harkommun delats, skall sådan fordran eller skuld påföras kommunerna enligt dennya indelningen i förhållande lill de olika delarnas andel av skatteunderlageti den odelade kommunen under det är laxeringen avser. Fordran eller skuld, somavser kommun som har lagts samman med annan kommun, skall påföras densammanlagda kommunen. 4 §Vad som har sagls i denna lag om kommun och kommunalskatt lillämpas på molsvarande sätt i fråga om landstingskommun och landstings skatt. Beslämmelserna i 1 och 3 gg lillämpas på molsvarande säll i fråga om församling och församlingsskalt. Dennalag iräder i kraft den , då förordningen (1948:766) angående laxeringoch debilering av skall vid ändring i eller ecklesiastik indelning, m.m. skall upphöra att gälla. Lag om upphävande av vissa författningar omövergångsbidrag vid vissa ändringar i den kommunala indelningen Härigenomföreskrivs all lagen (1962:68) om nedsättning av allmän kommunalskatt ianledning av övergångsbidrag vid vissa ändringar i den kommunala indelningenoch kungörelsen (1962:69) om övergångsbidrag vid vissa ändringar i denkommunala indelningen skall upphöra all gälla . 1978/79:157 187 Omkring 130 remissinstanser har yttrat sig om indelningslagskommitlénsförslag sett som en helhet. Ettstort antal remissinstanser tillstyrker helt förslagen eller lämnar dem utanerinran. Bland dessa är . , Jämt/ands ochVästerbottens läns landstingskommuner, , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,Sienungsunds. , , , , , Karlskoga.Nora, Hallslahammars, , , , , , Bräckeoch kommuner, Badelunda, , , Överluleå,och församlingar, läders pastoral saml och Huddingekyrkliga samfälligheler. Ytieriigaie ell anlal remissinslanser har gjorl uttalandensom innebär att de - bortseli frän synpunkler eller invändningar i delfrågor -i slorl sett tillstyrker eller lämnar förslagen ulan erinran. Till dessa remissinslanserhör kammarkollegiet, länsstyrelserna i , , ,, , , , , och , ,, , och , kommunaldemokraliskakommittén (Kn 1977:07), domkapitlen I , , och ,landstingskommunerna i , , , , , , och , , ,, , , , , , , ,, , , , , ,, , , , , , , ,, , Hede-mora. , , , ,, , och kommuner, , , Salems, ,Vase, , Frösö, Jörns, Eskelhems och församlingar, och Stockholmskyrkliga samfölligheter. och Centralorganisationen /SR. Ingen remissinstans avstyrker att kommitténs förslag läggstill grund för lagstiftning. Några remissinstanser har närmare utvecklat sin syn påkommitténs förslag sett som helhet. Ett positivt omdöme redovisar bl. a.kammarkollegiet, som framhåller att indelningslag () sedan längehar behövt ses över både i sakligt och lagtekniskt hänseende till följd av kommunindelningsreformenoch vissa andra förändringar i samhället. Kammarkollegiet finner det därförtillfredsställande alt ett förslag till ny indelningslag nu läggs fram.Förslaget innebären modernisering av de regler som föreslås gälla även ifortsättningen och en kodifiering av den praxis som hunnit utvecklas under långtid, i vissa avseenden alllsedan lagens tillkomst. 1978/79:157 188 indelningslagskommitlénsförslag, sell som helhet, kan läggas lill grund för ny lagstiftning inom indelningsrätien.Enligt i är de regler som föreslås och som avsesgälla såväl för kommuner som för landstingskommuner och församlingar lämpligtutformade för atl tillgodose kraven både vid större och mindre indelningsändringar.Eksjö kommun anser alt kommittén väl har lagii till vara de erfarenheter somvunnits vid de omfattande kommunala indelningsändringar som har skett under desenare decennierna. Enmer kritisk hållning intar kommun, som nämner all det i uiredningsdireklivenanges att erfarenheterna av kommunindelningsreformen borde las tillutgångspunkt för en översyn och bedömning av indelningslagstiflningen, som isina huvuddrag är av gammalt datum. Kommunen ifrågasätter om inte kommitténvarit ute lite för lidigt, eftersom den inte inväntat utvärderingen av kommunindelningsreformen.Jönköpings kommun ifrågasätter om förslagen innefattar en så genomgripandeöversyn som erfarenheterna av den senasle kommunindelningsreformen moiiverar.En karlläggning av i vart fall de större kommunsammanläggningarna samt de mångadärvid förekommande problemen av administrativ, juridisk, ekonomisk ochorganisatorisk an hade enligt kommunen troligen gett underlag för vidgadebedömanden inför en ny indelningslagsliftning. Sådana bedömanden hade bortsträcka sig även lill annan lagstiftning i frågor, som aktualiseras vid enkommunal indelningsändring. Kommunen nämner koncessionslagstiftningen, somanses molverka uijämning av eliaxor i en ny kommunindelning och kommunallagsiiftningensliksiällighelsprincip, som anses försvåra nya gemensamma stadgor. UlifrånJönköpings kommuns erfarenheterav indelningsreformen konstaterar kommunen attde frågorsom kommillén tar upp till behandling är av underordnad, närmaslformell betydelse. /4vesra kommun anser all kommitténs förslag är alliför subsianslösioch föreslår därför all en mer konkret indelningslag uiformas. Som motiv härföranför kommunen att lagen i första hand bör ligga lill grund för de mindre jusleringarav kommungränserna som kan behövas av prakliska och ekonomiska samhälleligaskäl. Vid de slora kommunsammanläggningarna har ju indelningslagen ändå sattsur spel. Skulle det bli aktuellt med nya kommunsammanläggningar av siörre omfauninglorde enligl kommunen speciallagstiftning bli nödvändig igen. Endasielt fåtal remissinstanser har gjort invändningar mot kommitténs grundläggandesynpunkter belräffande indelningslagstiflningen. Avsnittet kommenteras dock avett flertal remissinstanser. Kommitténsuppfaiining all den kommunala indelningen inle kan vänlas ligga fast ens eftersådana allmänna revisioner som har skett genom de båda s. k.indelningsreformerna delas av bl. Prop.1978/79:157 189 anför att den sist genomförda kommunindelningsreformenvargenomgripande och i de flesta fall gav upphov till sä Slora kommuner all dekan bedömas livskraftiga under överskådlig lid. Undanlag finns dock. 1 Värmlandfinns några av de minsta kommunerna i landet. Det finns också enligllänsstyrelsen regioner där de näringsgeografiska sambanden är så slarka att enfortsall sammanläggning kan vara motiverad. Danderydskommun konstaterar att särskilt i kräver alll fler frågor inlerkommunaltsamarbele, som kan leda fram till indelningsändringar. Sådanalänkar har enligt kommunen fält viss aktualitet inle minsl i samband med den besluladeinomregionala skalte-utjämningen. Vissa kommuners problem skulle kanske ha kunnailösas den vägen. Kommunen hävdar därför atl kommunala indelningsändringarkommer au vara högsi aktuella, även om några lendenser till eller krav på enallmän kommunindelningsreform inte kan skönjas. Länsstyrelseni förutsätter emellertid att nuvarande indelning kommer atlbestå i sina huvuddrag . Enligt är det främstmindre indelningsändringar och gränsjusteringar som kan komma atl aklualiseras.Om ulvecklingen skulle gå mot en situalion med obalans mellan kommunalaförvaltningsuppgifter och befolkningsunderlag blir del enligt länsstyrelsennödvändigt att se över inte bara förutsätlningarna och formerna förindelningsändringar utan även kompetensfördelningen mellan slal och kommun ochprinciperna för både lokal och regional indelning. EnliglÖrkelljunga kommun synes den nuvarande indelningen i huvudsak fungera väl. Denbör därför inte revideras inom överskådlig framlid. Även kommunanser all behovel av indelningsändringar bör vara myckelbegränsat. Kommunen anför bl. a. alt en kommun efter en indelningsändringbehöver en lång lidsperiod för au få arbetsro och för atl de olikakommundelarna skall smälla samman lill en väl fungerande enhet.Tjänstemännens centralorganisation () som anför liknande synpunkter,framhåller vidare att en grundläggande stabilitet i kommunindelningen är starktönskvärd ur personalsynpunkt. Vid sidan av mätbara kostnader vid en ändringkommer de extra påfrestningar de kommunalanställda utsätts för vidorganisationsförändringar. 1 de fall förändringar ändock måste ske är del enliglTCO nödvändigl au de fackliga organisaiionerna redan från början ges möjligheiau delta i planeringen och genomförandel av ändringen. En sådan uppfattning omde fackliga organisationernas medverkan redovisar också iSverige (LO). EnligtMunkfors kommun bör man vara uppmärksam pä att det inte nödvändigtvis behöverfinnas elt motsatsförhållande mellan demokrati-värden och effektiviietsvärden.Kommunen anser all det är viktigt atl ha fastlagi vilka uppgifter kommunernaresp. Prop.1978/79:157 190 lösasuml vilka förändringar man här kan förutse. Kommunen anser allåtskilliga verksamhetsgrenar såsom bl. a. grundskola, barntillsyn ochfritidsaktiviteter till sin natur är sådana att något alternativ till lokalplacering inte existerar. Detta leder enligt kommunen fram till slutsatsen attåtskilliga relativt små kommuner kommer att finnas så länge som den nuvarandeortsstrukturen består i sina huvuddrag. Del är människornas krav och önskemålsom måste lillgodoses inte förvaltningsbyråkralins föreställningar om hur eneffektiv samhällsapparat lämpligen bör fungera. Delta hindrar inte all jusi effekliviietsaspekieni allra högsia grad brukar ingå i de enskilda människornas krav och önskemål.Kräver människorna au få en jämbördig service och behandling oavsett man bor ien lilen eller i en slor kommun, fordras del förhållandevis mera av de mindrekommunerna, om delta skall kunna lillgodoses. Efiersom den kommunala verksamhelenomspänner mycket skilda uppgifter, är del hell nödvändigl också för en litenkommun all ha tillgång lill såväl skickliga förtroendemän som en myckel kunnigoch miinerad personal. Om också delta krav är uppfyllt, kan man ändå intedecentralisera besluisfaiiandei på skilda områden hur mycket som helst utan atlföljden blir en slor förvaltningsapparat i kommunerna och relativt störst i demindre. Inte minst gäller detla om kraven på all rätt kunna tolka merakomplicerade författningar utökas undan för undan. Samma effekl har givetvisandra åtgärder som går ut pä all man mindre beaktar önskemål om en viss omfaltningi verksamhetsunderlaget. Vill man all del skall finnas små och väl fungerandekommuner mäsie man ha klart för sig all en anpassning av resurserna erfordras imotsvarande mån, anför kommunen. Kommiuénanser atl kommunindelningen bör vara själv-ständig i förhållande lill andraindelningar ochi förslå hand bestämmas av vad som ur synpunkl är mesländamålsenligt. Ingen remissinstans har gjort invändningar häremot. Kommunindelningenbör vidare enligt kommiuén vara siy rande för andra indelningar så att enändring av kommunindelningen följs av molsvarande ändringar i andraindelningar. Denna uppfattning delas uttryckligen av bl. a. iBlekinge län. Enligt kommun lorde en sådan princip kunna följas utanstörre komplikationer när det gäller den administrativa och judiciellaindelningen. Däremot kan man enligt kommunen räkna med atl problem skulleuppslå i fråga om den kyrkliga indelningen. Delta gäller särskilt som relativtsmå gränsförändringar mellan kommuner ofta skulle medföra revolutionerandeförändringar för berörda församlingar, efiersom dessa ju i regel är belydliglmindre än kommunerna. Dessulom bör man uppmärksamma den tveksamhel som kanlänkas föreligga hos befolkningen inom eu område i fall man skall la slällningi en folkomröstning, när starka skäl anses föreligga för ett bejakande av en kommunindelningsändring,om man samlidigl låt vara på känslomässiga grunder önskar oförändradförsamlingsindelning. Med hänvisning lill föreliggande förslag omrelationsändring mellan kyrka och Prop.1978/79:157 191 stat,tar kommittén ganska lätt på delta problem. Många tecken tyder dock på alt dellångt ifrån är säkert att denna relationsändring kommer till stånd, i varjefall inle inom den tidsrymd man tänkt sig. Enligt kommunens uppfattning bör detdärför övervägas om man inte bör bryla den praxis som säger attförsamlingsindelningen alltid ändras i samband med ändrad kommunindelning, omkommungräns annars kom att skära församlingsgräns. Man har ju ändå i nulägetganska brokiga förhållanden inom många kommuner. Åtskilliga församlingar ochpastorat finns inom samma kommun. Pastorat med församlingar i skilda kommunerförekommer. Den kyrkliga utdebiteringen varierar också åtskilligtinom samma kommun. Man kan, anför kommunen, utan vidare förutse att om intedenna praxis bryts kommer kommungränserna på många häll atl under lång lidframöver följa församlingsgränser, vars sträckning har dragils då ivarje fall inga behov av och krav på en ändamålsenlig kommunindelningexisterade. Kommillénsuppfattning all bestämmelsen i 8 kap. regeringsformen (RF) får ansesinnebära ett krav på en indelningslagstiftning även belräffande den landslingskommunalaindelningen delas av landstingskommunerna i , och länsamt . I övrigt har kommilléns diskussion om vilka krav beslämmelsernai RF om kommunerna och deras verksamhet ställer på indelningslagsliftningeninte kommenterats av remissinstanserna. Kommillénframhäller i betänkandet alt indelningslagsliftningen endasi reglerarändringar i indelningen. Den har inte till uppgift all ange hur indelningen somhelhet faktiskt bör vara utformad. Några remissinslanser har lagil upp dennafråga. i delar uppfattningen all lagstiftningenbör begränsas på della sätl. påpekar att riksdageninför den senaste kommunindelningsreformen fastlade vissa krilerier förindelningen. Riktpunkter för reformen var au varje kommun skulle uigöra en näringsgeografiskenhet, dvs. bestå av en centralort med dess omland, samt vara sä stor atlbefolkningsunderlag för en lillfredsställande samhällsservice fanns. Denna målsättningbör enligl kommunförbundel även i forlsällningen vara vägledande vid beslul iindelningsärenden. Fömlsällningarna för au nå dessa mål kan dock komma atländras lill följd av samhällsutvecklingen. Kriterier av detta slag bör därförinte las in i en lag som främsi reglerar lillvägagångssället vidindelningsändringar, ulan får fastläggas på annal sätt. och Gotlandskommuner anför liknande synpunkler. Kammarkollegiet framhållerall de principer som gäller för hur kommunerna skall se ul är desamma somläg till grund för den senaste indelningsreformen. De åierfinns i förarbelenatill 2 a § . Enligl kollegiet skulle del naturligtvis underiätla, inte endasiför vederbörande myndigheler ulan också för kommuner och enskilda, om gällandeprinciper för kommunindelningen hade varil konkretiserade i klara och enlydigalagregler. Prop.1978/79:157 192 inteär fallet lorde ha sin grund i att indelningslagen vid sin tillkomst 1919utgick från då gällande indelning, trots att man var väl medveten om alt dennai flera hänseenden var bristfällig. När sedan den allmänna samhällsutvecklingenframtvingade försl och därefter kommunin-delningsreformer,drogs riktlinjerna för den nya kommunindelningen upp av statsmakterna utan attnågon särskild lag i ämnet utarbetades. Den gällande indelningslagen användes endasisom inslrumeni vid reformernas genomförande. Vid prövning av förutsätlningarnaför ändring av den med stöd av riktlinjergenomförda kommunindelningengäller det enligl kollegiel att även väga in och lolka dessa principer somalltså fortfarande gäller och som kommer att gälla sä länge intebeslutar om ändring av dem. Kommitlénsuppfattning atl en ny indelningslag bör reglera alla typeravindelningsändringar och så långl möjligl vara neutral lill olika typer las uppav några remissinslanser. Bland dem som positivt tar upp dessa uttalanden ärlänsstyrelserna i och samt , och Krokomskommuner. uttalade sirävan all undvika onödig detaljreglering av förfarandelvid indelningsändringar har bemötts positivt av de remissinslanser som lar uppdenna fråga. Här kan nämnas länsstyrelserna i , , Västmanlandsoch saml , och kommuner. 1Plan för länets indelning i kommuner