prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Inom gruppen scen- och filmkonstnärer har utgått 153 bidrag till etl sammanlagl belopp av . Huvuddelen av bidragen utdelas . 38 bidrag har utdelats för den längsta möjliga tiden, . Anlalet bidrag av pensionskaraktär uppgår till353. När det gällerprojektbidragen har 92 bidrag om sammanlagt . tillfallit bild- ochformkonstnärer, 18 bidrag om tillsammans . har tilldelatstonkonstnärer och fyra bidrag om sammanlagt . har delats ut lillscen- och filmkonstnärer. avseratt lägga fram en analys av resultaten av en undersökning av kulturarbetarnasarbetsmarknads-och inkomstförhållanden . Konstnärsnämndenföreslår att den under anslaget upptagna posten Bidrag till andra konstnärer m. m. i fortsättningen delas upp på endast två delposter, nämligen en delpost för projektbidrag för produktion av film samt en för konstnärsbidrag och projektbidrag i övrigt. Bidrag lill andra konstnärer m. m., vari ingår medel för nämndens adminis trationskostnader, bör räknas upp med sammanlagt . Av ök ningen avser 1 milj. kr. delposten projektbidrag till produkfion av film. (+9693 000 kr.) Konstnärsnämndendisponerar fr. o. m. innevarande budgetår 1 milj. kr. för försöksverksamhet medprojektbidrag till produktion av film som är avsedd atl distribueras på annatsätt än genom de vanliga biograferna. Som jag närmare kommer att motivera vidmin anmälan av anslaget Filmstöd bör beloppet för detta ändamål ökas med 500000kr. För övriga ändamål under anslaget beräknar jag en höjning med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillkonstnärer m. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av25049000 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 44 1977/78 Uigift 3652565 1978/79 Anslag 3 775000 1979/80 Förslag 4375000 Enligt förordningen(1976: 504) om inkomstgaranlier för konstnärer kan inkomstgaranti beviljaskonstnärer som står för konstnäriig verksamhet av hög kvalitet och slorbetydelse för svenskt kulturiiv. Beslul om innehavare av inkomstgaranti fattasav regeringen efter förslag från eller yttrande av konstnärsnämnden och skallavse kalenderår eller del därav. Den som innehar inkomstgaranti skall årligenunder sin återstående livstid åter utses lill innehavare av inkomstgaranti, ominte synnerliga skäl föranleder annat. Inkomstgaranti kan uppgåtill högst fem gånger del basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring gällde vid kalenderårets ingång. Det för fastställdabasbeloppet är . Garantins maximibelopp för är 1979 uppgår såledestill . Detta maximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och avårsinkomsten i övrigt. Antalet inkomstgarantier är innevarande budgetår120. föreslåroförändrat antal garantirum /80. För ökad belastning av anslaget under nästabudgetår, bl. a. till följd av basbeloppets höjning, beräknar jag etl ökatmedelsbehov av . Jag hemställer att regeringen föreslår att fill Inkomstgarantierför konstnärer för /80 anvisa ett förslagsanslag av 4 375 000kr. Ersättning åt författare m.fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m. m. 1977/78 Utgift 26899000 1978/79 Anslag 28320000 1979/80 Förslag 31670000 Från anslaget utgårinnevarande budgetår ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verkgenom, bibliotek med . samt ål författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar med 1 milj. kr. Gällande bestämmelser om biblioleksersällning finns i förord- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 45 ningen (1962:652) om (omtryckt1975: 1210, ändrad senast 1978:242). Ersättning ulgår för utlåning genomfolkbibliotek och skolbibliotek av litterärt verk i original av svensk upphovsman ochlitterärt verk i svensk översättning. Ersättning ulgår även för motsvarande verk vilka ingår i bibliotekensreferenssamlingar. Från detta anslagöverförs åriigen till medel motsvarande vissagrundbelopp för biblioleksersättningen. Innevarande budgetår uppgårgrundbeloppen i fråga om originalverk till för hemlån och till förreferensexemplar samt i fråga om översatt verk fill för hemlån och lill förreferensexemplar. Av fondens medel utbetalasindividuell förfaltarpenning till svenska författare av originalverk med för hemlån och med förreferensexemplar av originalverk. För författare med höga utlåningssiffror gällervissa begränsningar. Styrelsen för kan bestämma atlförfaltarpenning till viss upphovsman skall utgå med högre belopp än delstatistiskt beräknade. Denna möjlighet tillämpas för atl ge ca 135 upphovsmäns. k. garanterad förfaltarpenning,vilken f.n. uppgår till33000 kr. Återstoden av fondens medel,den s.k. fria delen, används efterstyrelsens bestämmande till stipendier,pensioner, understöd och andra för författare, översättare m.fl. gemensammaändamål. Vad i gällandebestämmelser om biblioteksersättning och förfaltarpenning sägs om svenskupphovsman avser fr.o.m. även sådan utländsk upphovsman somhar sin vanliga vistelseorti . Ersättning åtförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och laltidningar fördelas av enligt vissa avförbundet . En beräknad ökning av biblioleksullåningen fill 104,5 miljonerlånunder och av handbokssamlingama till 7,4 miljoner volymer medför vidoförändrade gmndbelopp att medelsbehovet ökar med . Styrelsen anser all biblioleksersätlningens grundbelopp bör anknytas tillden allmänna löne- och inkomstutvecklingen i samhällel. Styrelsen pekar också på att olika egenavgifterhar höjts för de fria yrkesutövarnasamt hänvisar till de regler som gäller fr. o. m. för inbetalning av sociala avgifter föruppdragstagare som inte är rörelseidkare.Styrelsen anser inle att den höjning av biblioteksersättningens gmndbelopp somskedde är tillräcklig för atl kompensera författarna för utvecklingen på dessa områden.Vidare hänvisar styrelsen till attden i yttrande över betänkandet (SOU 1977:46) Pensionfrågor m. m. har hemställl att långtidsstipendier frånförfattarfonden skall göras pensionsgrundandeför ATP. Socialförsäkringsavgifiema på dessa stipendier bör enligt styrelsen eriäggas av fonden.Styrelsen har också hos regeringen 1978/79:100 Bilaga 12 anhållit om ändrad lagstiftning så att skyldigheten atterlägga socialförsäkringsavgifter som belöper på förfaltarpenning kan flyttasöver till författarfonden.Enligt styrelsen bör en sådan överflyttning göras utan att de utbetaladebeloppen sänks. Styrelsen föreslåratt ersättningen för hemlån av originalverk höjs till och att övrigaersättningar höjs i motsvarande mån (. Slyrelsen fömtsätteratl överiäggningar, i likhet med vad som har förekommit ,kommer fill stånd mellan och utbildningsdepartementetrörande fördelningen av biblioleksersättningen mellan förfaltarpenning och den delsom skall gå lill fondens s. k. fria del. Preliminärt räknar styrelsen med atl gmndbeloppet om 34öre för hemlån av originalverk fördelas så att förs tillfondens fria del och utgår iförfaltarpenning med samma procentuella avtrappning vid höga utlåningssiffrorsom f n. tillämpas. Styrelsen redovisaratl den f.n. planerar en försöksverksamhet med individuell översältarpenning. Den beräknadekostnaden för en sådan försöksverksamhetkommer all kunna närmare preciseras . Styrelsensberäknade användning av fondens medel under nästa budgetår samt tidigareanvändning framgår av följande sammanställning. nade utgifter vid bifall lill styrelsens förslag Övriga arbets- och rese- Författarförbundetanser att styrelsen för har varit alltföråterhållsam i sina yrkanden och atl ersättningen för hemlån bör höjas till36 öre förött verksamhetens värde skall kunna upprätthållas. För ersättning ålförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och laltidningar beräknas medelsbehovel på grundval av uppgifier från talboks- ochtaltidningsproducentema under Prop.1978/79:100 Bilaga 12 47 nästa budgetår till 1,6 milj. kr., vilket innebär en ökning med600000 kr. jämfört med innevarandebudgelår. föreslår vidare atl förbundet skall ges rätl alterlägga de sociala avgifter som belöper på utbetalade ersäftningar. Om detta sker räknar förbundet med att utgåendeersättningar kan vara oförändrade.Ersättningen för förfatlarförbundels administrationskostnaderbör dock höjas med . De belopp som försöver av statsmedel till författarfonden bör höjas med verkan fr. o. m. . Beloppen föroriginalverk bör vara förhemlån och för referensexemplar. För översatta verk bör beloppen vara för hemlån och förreferensexemplar. Det ankommer på regeringen att efter överläggningar medberörda upphovs-mannaorganisationer besluta om reglema för bestämning avförfaltarpenning. Jag beräknarmedelsbehovet för biblioteksersättningen till . Slyrelsen för författarfondredovisar att styrelsen avser atl inleda enförsöksverksamhet med ersättningar tillöversättare och illustratörer somskall baseras på utlåningens omfattning. Om en sådan försöksverksamhet skallgenomföras inom ramen för oförändrade resurser måste enligt fondstyrelsen antalet arbets- ochresestipendier inskränkas. Med anledning häravvill jag anföra följande. Med nuvarande bestämmelser skall författarpenningen delaslika om det finns två eller tre ersättningsberättigade upphovsmän till litterärt verk. 1 frågaom sådant verk som till väsentlig del består av teckningar, målningar,fotografier eller musikaliska verk får författarfondens styrelse bestämma annanfördelning av författarpenningen mellan författare å ena sidan och tecknare,målare, fotografeller kompositör å den andra. Härigenom finns redan vissa möjligheter all i de fallillustralionema har en väsentlig betydelse tillerkänna illustratören enersättning som står i relation till utlåningens omfattning. Författarfondensstyrelse har vidare atl med hjälp av de medel som slår till förfogande inomramen för fondens s.k. fria del dela ut bl.a. arbets-och resestipendier. Härigenom kanstyrelsen stödja bl. a. debutanter och sådana upphovsmän som görkonstnärligt högtstående insalser ulan att derasverk kanske får den uppmärksamhet hos allmänheten som i och för sig vore befogat. Enligt min mening är dennauppgift en av författarfondens viktigasteoch det är angeläget alt nya åtaganden inte sker på bekostnad av den. Etl eventuellt införande av nya statistisktberäknade ersättningar bör därförinte ske i snabbare takt än ökade resurser medger. Med hänsyn till den betydelse som sådana ersättningar kan få förden långsiktiga belastningen på författarfonden utgår jag från atteventuella försöksverksamheter föregås aven fullständig redovisning för regeringen av uppläggning och kostnader. För ersättning åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk Prop.1978/79:100 Bilaga 12 48 i form av talböcker och laltidningar beräknar jag del avSveriges författarförbund föreslagna beloppel . Detta är en höjningmed . i förhållandetill innevarande budgetår. Anslagel bör föras upp med . Jag hemställerall regeringen föreslårriksdagen all 1. godkännavad jag har anfört om biblioleksersätlningens gmndbe lopp, 2. lill Ersättning åt författare m.fl.för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /80anvisa ett förslags anslag av . Prop,1978/79:100 Bilaga 12 49 Teater, dans och musik Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallades en sakkunnig' för altutreda elektronmusikens framtida utveckling i . Den sakkunnige, som antog namnetelektronmusikulredningen (U 1975: 15),avlämnade betänkandet (SOU 1977:30) Elektronmusik i . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av statskontoret, (), ,regionmusiken, () - efter hörande av länsskolnämnder,folkhögskolor m. m. efter överstyrelsens bedömande -, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) - efter hörande avuniversitet och högskolor efter ämbetets bedömande -, utmstningsnämnden föruniversitet och högskolor, musikakustiska forsk-ningsgmppen vid tekniska högskolani , i , organisationskommittén (U 1970:60) för högre musikutbildning (OMUS),forskamtbildningsulredning-en (U1974:06), stiftelseulredningen (Ju 1975:01), ,, (Operan), för rikskonserter (Rikskonserter),Musikaliska styrelse,, musikpedagogiska institut. Stiftelsen (), i (LO), . FöreningenSvenska tonsättare (),Föreningen (), ,, , , (), , StudioAndromeda - , saml Studio Viarp -. Härutöver har skrivelser kommil in frånorganisationer samt enskilda personer. Premisser,lägesbeskrivningar och överväganden Enligt sinadirektiv har utredningen bl. a. haft atl arbeta med en vid definition av begreppet eleklronmusik,där en helhetssyn på musiklivet Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 50 som innefattar både del seriösa och del populäraområdei borde komma lill ullryck. 1avsnittet definitions- och avgränsningsproblem definieras elektronmusik som musik"för vars framförande höglalarmediet är en nödvändig förutsättning".All musik som framförs med hjälp av högtalare betecknas dock inte somelektronmusik. Utredningen skiljer mellan musik, där den elektroniskaapparaturen enbart används till alt förstärka mekaniskt genererade klanger, ochmusik, där apparaturen på annal sätt förändrar dessa klanger eller genererarklanger hell på elektronisk väg. Endasi för det senare fallel är, enligluiredningen, begreppet eleklronmusik relevant. Uiredningen redogör ocksåför den svenska elektronmusikens framväxt,bl, a. tillkomsten av Stiftelsen och av elektron-musikstudion vidmusikhögskolan i , samt för el ek t ron musik inom det populärmusikaliska områdei. I utredningens uppdraghar ingått att granska hela det elektronmusikaliska fältet, både det seriösaoch det populära området. Förslagen till organisation och åtgärder skall gagnautvecklingen av eleklronmusiken ur både pedagogisk och konstnärlig synvinkel. Flera remissinstanser haruttryckt tillfredsställelse över att uiredningen rörande elektronmusikensframlida utveckling kommit till stånd. Enligt OMUS innehåller kapitel 1 och 2 ibetänkandet värdefulla översikter över elektronmusikens historia och dessnuvarande situation i . I några remissyttrandenhar utredningens försök till definitionoch avgränsning av begreppeteleklronmusik kommenterats. Ifråga om eleklronmusik inom det populärmusikaliskaområdei har bl. a. , regionmusiken, i ,EMS och SKÅP slälll sig tveksamma till utredningens begränsning av gjordaöverväganden till seriös musik med uteslutande av populärmusik. EMS ansersålunda att uiredningen konstruerar en konstgjord motsättning mellan seriösaoch populära upphovsmän av elektronmusik, som inte har någon motsvarighet iverkligheten. Enligl SKÅP bör samhällel la konsekvenserna av sitt engagemang ielektronmusiken och fullfölja den utveckling som emanerat från verksamheten vidEMS-studion genom en planmässig breddning och differentiering av insatserna.Musikaliska , FST och LO finner däremot från olika synpunkterutredningens avgränsning motiverad. Utredningen för nuvarande sludioresu rser i Sveri- 1978/79:100 Bilaga 12 51 ge' med begränsning främst tillinslitulionaliserade studior primärt inriktade på konstnärlig produktion ochutbildning inom det i traditionell mening seriösa eleklronmusikaliska områdei.Begränsningen motiveras av atl endasi denna del utgör den omedelbarautgångspunkten för utredningens konkreta förslag om organisalion och uibyggnadav sludioresurser. Enligl uiredningen är det dock önskvärt all den nuvarandemarkanta polariseringen mellan konstmusikaliskt och populärmusikalisklinriktade studior mildras. Iredogörelsen för utvecklingen av elektronmusikalisk apparatur framhåller utredningenatt den kvantitativt mest betydande tillämpningen av elektronik på musikområdetfrämst gäller hemelektroniken l.ex. Etl annal område är musikinslmment med olika grader avelektroniska inslag såsom elorglar och olika typer av synlhesizers. Inom detpopulära musikområdel används huvudsakligen klaviaturslyrda synlhesizers medanman inom det seriösa området främst använder andra typer l.ex. Vissa synlhesizers kan beskrivas som portabla elektronmusikstudior. Eleklronmusiken i utbildningen har föranlett övervägandenfrån utredningens sida vad gäller för- och grundskolenivån, gymnasieskolan,kommunala och studieförbunden och den högre musikutbildningenliksom beträffande fortbildning och vidareutbildning. Elektronmusikensbetydelse för alla utbildningsnivåer betonas. På för- och grundskolenivån bör,hellre än en pedagogisk särlösning, arbetet inriktas på att främja en generellöppenhet inför allt ljudmaterial. Som speciellt intressantastuderandekalegorier vid den högre musikutbildningen anges blivande komponisteroch musiklärare. Utredningen rekommenderar vidare sambruk av den allmännaskolans lokaler och utrustning med dels kommunala , delsstudieförbunden. Utredningen, somframhåller atl konstnärlig utveckling är ett mångtydigt begrepp, visarpå motsättningen mellan den s. k. spjutspets-estetiken och en växelverkanmellan konstnärer och publik. Teknologisk besinning rekommenderas. Stödet till elektronmusiken bör, enligt utredningen,kanaliseras mer till komponister och ej enbart till apparatur. Sist redovisar utredningenkorlfattai sina överväganden rörande elektronisk bild, distribution ochinternationella erfarenheter. ' EMS - stora studion(digitalstudion) EMS - lilla studion (analogsludion) studion vid i studion vid SÄMUS (särskildämnesutbildning i musik) i Göleborg studion vid SÄMUS i studio iStockholm studior vid några grund- och gymnasieskolor Studio - RalphLundsten Studio Viarp - Prop.1978/79:100 Bilaga 12 52 Utredningen är inteberedd alt avge förslag inom bildområdel. Dock hävdas att samverkan mellanelektronisk musik och bild sannolikt främjar den konstnärliga utvecklingen hosbägge. Distribution av elektronmusik skerenklast genom radio och fonogram, konstaterar utredningen. Vikten av lämpligalokaler när del gäller live-elektroniken betonas också. Utredningen berör olikadistributionsformer ulan att ange vilka distributionsvägar som bör väljas. Flera remissorgan, bl. a.kulturrådet, regionmusiken och , anser attutredningens beskrivning av nuvarandestudioresurser i hade behövt kompletteras med enutförlig beskrivning av den verksamhet som bedrivs utanför EMS. I anslutning till utvecklingen av elektronmusikalisk apparaturkritiserar ett stort antal remissinstanser på skilda sätt atl utredningensärskilt har förordat DATATON SYSTEM 3000, främst därför alt inga jämförelsermed likartad elektronisk apparatur har gjorts. Enligt OMUS, som avstår från atlyttra sig i den tekniska frågan, innebär systemet vissa begränsningar för friforskning och konstnärlig utveckling. I flera yttranden betonaselektronikens betydelse för utbildningen pä olika nivåer. Utredningens förslagrörande elektronmusiken i utbildningen bemöts överlag positivt av deremissorgan som har yttrat sig i frågan. SÖ instämmer sålunda i utredningenssyn på elektronmusiken på låg- och mellanstadierna och i gymnasieskolan samtanser att elektronmusik bör kunna ingå också i folkhögskolans musikundervisning.Vidare påpekar SÖ att sambruk gällande såväl lokaler som utrustning mellan denallmänna skolan, kommunala och studieförbunden redan förekommer.Sveriges Radio m.fl. erinrar om atl utredningen ej har berört SÖ:s projeklDatorn i Skolan () och om atl man vid bedömning av utredningens förslagangående eleklronmusikutbildningen i skolorna bör la hänsyn lill eventuellabeslul rörande dalorutbildning och datorutrustning. instämmer medflera andra remissorgan i utredningens syn på lärarutbildningens betydelse ochmålsättning, i hög grad gällande även fortbildning och vidareutbildning. SÖbetonar vikten av atl fortbildning och vidareutbildning sker i enlighel medutredningens och OMUS intentioner. Sådan utbildning är, enligt SÖ, angelägenockså för folkhögskolans lärare. a. i framhållerbehovet av fortbildningskurser för lärare i elektronmusik. konstaterar dock atl en önskad fortbildning måste begränsas,då andra undervisningsformer bör prioriteras, och att nödvändig elektroniskapparatur till stor del saknas. Vad uiredningen anfört omkonstnärlig utveckling har föranlett invändningar hos flera remissorgan.Sveriges Radio framhåller som ange- 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 53 lägel att de seriösa komponisterna får lillgång lillde nya arbetsmöjligheterna med elektronisk apparatur. m.fl. konstaterar attutredningen i fråga om elektronisk bild, liksom i fråga om vissa delar av musikområdel,inle har lagt fram några förslag ochhoppas atl dylika frågor blir mer utförligt behandlade i någol annatsammanhang. och föreslår atl en försöksverksamhet startas beträffandesamverkan mellan elektronisk musik och bild. I flera remisyttranden framhålls att frågan om distribution av elektronisk musik harbehandlats alltför summariskt av utredningen. a. konstateras att vissadistributionsformer berörts men andra inte alls. Enligl Radiosmening är det av slor vikt att svenska studior arbetar i regelbunden kontakt med de distribuerandeinstitutionerna och atl inte bara SverigesRadio tar ansvar för spridningen av denna musikform, utan att även Rikskonserler, Operan och andra teatraroch konsertföreningar deltar. EMS anser att statligt stöddamusikinstituiioner som Rikskonserter,regionmusiken. Operan och den eventuellt framtida statliga fono-gramverksamheten måste ta ett större ansvar änvad som är fallet för distributionen av elektronisk musik. Utredningens förslagkan sammanfattas på följande sätt. En upp- och utbyggnad av elektronmusikaliskaresurser inom högre musikutbildnings-anstalter utanför föreslås. Dessa resurserorganiseras som högskoleanknulna institutioner. För föreslås att de elektronmusikaliskaresurserna förstärks och att EMS omvandlas från en stiftelse institution med i som huvudman och med i princip oförändrat anslag. Vidareföreslås inrättandet av en låne-ochuthyrningsverksamhet av elektronmusikalisk apparatur administrerad avRikskonserter. Slulligen föreslås att SÖ. meddelar föreskrifter beträffande elektronisk basapparatur för alla skolor medhögstadium och gymnasium. En utgångspunkt förutredningens förslag är den statliga kulturpolitiken med dess målsättningatt decentralisera aktiviteter och resurser. En annan är att finna formerför hur eleklronmusiken skall kunna integreras i svensk musikutveckling istort, att finna en lämplig miljö för konstnäriig ulveckling. Detta innebäratt den elektronmusikaliska utvecklingen i bestäms av hur(relafivt) bred förankring den lyckas få bland publik, komponister och pedagoger. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 54 Betänkandets huvudtankeatt elektronmusiken huvudsakligen skall organiseras inom den högremusikutbildningens ram vinner gehör hos remissopinionen i stort. En placeringav elektronmusikstudior inom alla den högre musikutbildningens institutionerfinner t. ex. OMUS vara en riktig politik. Däremot släller sig OMUS tveksamtill förslagel att låta allt kom-positionsarbele ske vid institutioner som heltleds av den högre musikutbildningens organ. EMS bör sålunda vara ettsjälvständigt "institut" med egen styrelse. UHÄ, som i alltväsentligt tillstyrker utredningens förslag, ser sitt ställningslagande led i arbelel atl skapa resurser för konstnärligt utvecklingsarbete inomhögskolan. Enligl UHÄ är EMS en sådan resurs. Del är därför angelägel all föra inden i högskolan och därmed ge den samma stöd och rörelsefrihet för konstnärligtutvecklingsarbete som normalt kommer en högskoleinstitution medforskningsuppgifter till del. De principiellaöverväganden och värderingar som legal fill gmnd för utredningens förslag harbemötts positivt av flera remissorgan som yttrat sig därom. LO pekar dock påatt även andra kulturpolifiska delmål kan anföras i sammanhanget, framför alltatl kulturpolitiken skall stimulera fill konstnärlig och kulturell förnyelse,till aktivt skapande verksamhet och till alt motverka kommersialismens negativaverkningar. Rikskonserter framhåller atl utredningen inte har fört någonsamlad diskussion om elektronmusiken utifrån de kulturpoliliska målen eller omelektronmusikens roll i dagens samhälle, om behov av elektronisk musik eller omvilken inriktning utvecklingen av eleklronmusik bör ha. EMS säger sig sombakgrund lill utredningens huvudförslag sakna ett försök till en sammanfattandeframtidsanalys, där eleklronmusikens roll relateras till den kommandeutvecklingen inom musik- och kulturlivet.