prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Utan att föregripa pågående utredningsarbete vill jag dockframhålla att nu tillgängliga medel fungerar väl i situationer därstrukturförändringarna sker i relativt lugn takt och där förändringama inte ärmer omfattande än att den lokala arbetsmarknaden kan fås att fungera med hjälpav arbetsmarknadspolitiska insatser. De problem som uppstår i varvsregionernatill följd av den vikande efterfrågan på varvens produkter är emellertid av enmera omfattande art. Särskilda åtgärder av betydande omfattning behöver vidtasför atl klara den nödvändiga omställningen. Dessa åtgärder förutsätter att stora ekonomiska resurserstår till förfogande. Jag förordar efter samråd med statsrådet att 995milj. De medel som har anvisats för alternativproduktion vid varven (prop. 1977/78:174, NU 1977/78:76, rskr. 1977/78:377),250 milj. kr., har räknats in i del angivna beloppet. Medlen bör användas till ett särskilt regionalpoliliskl slödi varvsregionerna, för bildandet av utvecklings- och investmentbolag, tillmedelstillskott till regionala utvecklingsfonder i län som berörs, för varvensutveckling av altemativ produktion, stöd till beställare från påsärskilt förmånliga villkor samt för all stödja vissa stora ochkostnadskrävande industriella projekt med stort risktagande i berördaregioner. Efter samråd med statsrådet villjag beträffande detsärskilda re-gionalpoliliska stödet anföra följande. Siödet bör uppgå lill 300milj. och lämnas i kommuner som ingår i , , Malmös och 1978/79:49 29 Del bör ankomma påregeringen alt närmare ange dessa kommuner. Siödet bör lämnas enligt samma regler som gäller för'lokaliseringslån till Verksamhet utanför det allmänna stödområdet enligtförordningen (1970:180, omtryckt 1978: 573) om statligt regionalpoliliskl slöd.Det innebär att den som hedriver industriell eller induslriliknande verksamheikan få lån för investeringar i maskiner- och byggnader med belopp som motsvararhögst två tredjedelar av godkänd investeringskostnad. För lånen gäller högst 20års amorteringstid, högst anstånd med amorteringen och högsl ränlebefrielse. Med hänsyn lill arbetsmarknadssituationen iUddevallaregionen bör i denna region stöd kunna lämnas även i form av bidrag lillbyggnadsinvesteringar. Jag förordar därför all en del av del särskildaregionalpolitiska stödet får användas för bidrag enligt samma regler som gällerför lokaliseringsbidrag enligt förut nämnda förordning. Bidiagsandelen bördock i dessa fall begränsas till högsl av slödberätligade investeringar.Jag beräknar all 10 milj. av nämnda 300 milj. kr. 1 kommuner med underleverantörer till varven utanförvarvsregionerna bör vid uppkommande sysselsättningsproblem regionalpoliliskl slödenligt sedvanliga regler kunna lämnas inom existerande regionalpolitisk ram. Liksom förövrigi regionalpoliliskl stöd bör del ankomma på regeringen att fastställabeslutsordningen. Statsrådet avser därvid föreslå regeringen atl beslutom här aktuellt särskilt regionalpoliliskl slöd fördelas så atl länsstyrelsernai och får besluta om stöd vid investeringarsom uppgår lill högsl 3 milj. kr., vid investeringarmellan 3 och 8 milj. kr., medan regeringen beslutar i de fall investeringarnaöverstiger 8 milj. kr. Han avser vidare att föreslå regeringen all i fråga om stödberältigadverksamhet, inskränkningar i länsstyrelsernas beslulanderält, insyn ochuppföljning bör i tillämpliga delar gälla samma regler som för regionalpolilisklslöd. Del ärangelägel att åtgärderna för att lösa sysselsättningsproblem som uppstår kanbygga på initiativ från lokal och regional nivå, dvs, från företag, kommuneroch länsorgan. För att stärka möjlighelerna lill detta bör dels de regionalautvecklingsfonderna i berörda län erhålla ökade resurser, dels treutvecklings- och investmentbolag bildas. Jag beräknar 30 milj. kr. i medelstillskolltill de regionala utvecklingsfonderna. De ökade resurser som de regionalautvecklingsfonderna i länen härigenom får bör främst användas i de kommuner därsärskilt regionalpoliliskl stöd kan lämnas enligt regeringens beslul. Stödetfrån utvecklingsfonderna bör följa de regler som gäller för fondernas ordinarieverksamhei. För att ytteriigare förstärka möjligheterna till lokala initiativbör somjag framhöll tre investmentbolag bildas. Ett bolag bör verka iGöteborgsregionen, ett annat i och ett iredje i Malmö-Landskronaregionen.Jag beräknar 75 milj. kr. för aktieteckning och bidrag till bolagen. Prop.1978/79:49 30 Investmentbolagens uppgifter skall vara all stödja den industriellautvecklingen i legionen. Investmentbolagen bör utveckla egna projekt samtfinansiellt stödja nyelablei ing och expansion av förelag genom bl. a. aktieteckning. Genom det särskilda rcgionalpoliliska stödet,förstärkningen av de regionala utvecklingsfonderna och bildandel avinvestmentbolag skapas förutsättningar för ett aktivt och ki"aftfullt ai"betei länen när det gäller att lösa de sysselsättningsproblem som kan uppstå.Självfallet skall därutöver alla reguljära arbetsmarknads- och näringspolitiskamedel utnyttjas. För all uppnå en så stor samlad eftékt som möjligl börverksamheten samordnas på regional nivå. vilket kan leda till behov att för visslid förstärka den regionala statliga organisationen så alt den kan la sig an deproblem som uppstår- på ett effektivt sätt. Särskilda arbetsgrupper hartidigare på regeringens uppdr-ag tillsalts i ell antal län med sysselsättningsproblemtill följd av siruklurpioblem inom stål-, konfektions- och textilbranscherna.När det gäller varvsiegiunerna har en särskild Göleborgsdelegation tillsatts meduppgifi atl bl. a. samordna den statliga sysselsältningspoliliska planeringeni samt all behandla sysselsättningsproblem som uppslår lillföljd av sysselsältningsminskning vid varven i . Den senareuppgiften har fullgjorts av en särskild arbetsgrupp inom delegationen. Detlaarbete kommeratt fortsätla. Motsvarande arbetsgrupper kommer att bildas förUddevallaregionen och för Malmö- och Lands-kronaregionerna. I dessa grupperavses inga företrädare för länsstyrelse, länsarbetsnämnd och regionalutvecklingsfond och de investmentbolag som inrättas. Vidare avses företrädareför kommuner, förelag och fackliga organisationer att på lämpligt sätt knytastill grupperna. Somjag återkommer till i det följande beräknar jag 5.5 rnilj.kr. för bl.a. dessa gruppers verksamhet. För stöd lill alternativ produktion vid varven har jagberäknat att Svenska Varv skall kunna erhålla 200 milj. kr. "Ytterligare resurser lill Svenska Varv liksom stöd till alternativproduktion vid andra varvsföretag kan dock komma atl behövas. Jag vill erinraom all en särskild utredare har tillkallats med uppgifi all samordna arbetetmed alternativ produktion vid varven saml att därvid pröva förutsättningarnaför att skapa konsortier med även andra företag kring stora, framåtsyflan-de nationellaprojekt, 1 detla sammanhang villjag också nämna något om den utbyggnad av verksanihetensom f n, pågår vid statens skeppsprov-ningsanslall. kommer anstaltenatt ta i bruk ell manöver- och våglaboralorium med i flera avseenden unikaresurser. a. kommer olika undersökningar och provningar av offshorekonsiruktioneroch andra flytande anläggningar atl kunna ulföras. Laboratoriet är därför envärdefull tillgång i arbetet alt få lill stånd en produktion av alternativaprodukter vid varven. Jag vill här la upp ytterligare en fråga som har betydelseför sysselsätt- 1978/79:49 31 ningen vid varven. Möjligheterna för de svenska rederiernaatl beställa fartyg är begränsade . Även vid en kapaciletsminskningmed vid varven måsle de exportera en del av sin produktion. Jagvill i detta sammanhang peka på möjlighelerna alt öka försäljningen av fartyg lillu-länder. Sådana försäljningar kan ofta med fördel kombineras med olikautbildnings- och samverkansinsatser från svenska varv och rederier. Jag seringa principiella hinder mot atl en sådan möjlighet öppnas. 1 försia hand börden utnyttjas i fråga om fatliga , särskilt dem med vilka harutvecklingssamarbete. De kreditvillkor som skulle kunna bli aktuella för sådan kreditgivningskiljer sig frän vad som annars är normall vid fartygsexport, och bör därförendast komma i fråga inom ramen för bilaterala överenskommelser mellan Sverigeoch det upphandlande u-landet. Vissa institutionella former, t, ex, samarbetsavtaloch handelsavtal, finns redan som skulle kunna ge lämplig ram ål denna typ avfartygsexport, 1 det fall någon lämplig institutionell ram inte redan existerarlorde del vara behövligt att avtal om kreditvillkoren träffas mellan företrädareför den och u-landels regering. Fullmäktigei riksgäldskonloret kan enligt den lidigare nämnda förordningen(1976:482) om fartygskredilgaranti m, m, ställa kreditgarantier för lån med enlöptid upp till . De lån som tas upp med nämnda garanti bör kunna lämnas avABSvensk Exportkredit inom den ram för fartygsexport somjag har beräknat. Förförsäljning till bör kredittider kunna accepteras.Amorteringsfrihet bör kunna medges för del av löptiden. Garantin bör kunnaomfatta högst av kontraktsprisel för fartyget. Vidare bör fartygetbeställas före utgången av och leverans ske före utgången av . Del börenligt min mening finnas utrymme att förlänga kredittiden ulöver ispeciella fall där delta bedöms som mer lämpligt än alt via t.ex.räntesatsernas storiek eller en betalningsfri period åstadkomma förmånligakreditvillkor för köpare i . Enligt internationella överenskommelserom statsstödd kreditgivning vid export lill krävs att krediteninnehåller visst s. k. gåvoelemenf. Krediter med gåvoelemenl om minst 25%klassificeras som officiellt bistånd och för sådana krediter gäller inte deinternationella överenskommelser som reglerar villkoren för exportkre-dilgivningen.Jag ser del som nödvändigi, mot bakgrund av utvecklingen på del internationellakreditområdet, atl en åtskillnad görs mellan kommersiell kreditgivning och dentill . Den senare typen av kreditgivning bör enligt min mening därför alltidvara knuten till avtal på regeringsnivå mellan och det mottagandelandet. För alt öppna möjlighet att från svensk sida kombinera gåvoinslagmed lån på förmånliga kreditvillkor bör särskilda medel ställas tillregeringens förfogande. Jag har beräknat 125 milj. kr. för detta ändamål. Jag har redovisat mina förslag till disposition av 730milj. av de nämnda 995 milj. kr. För de angivna ändamålen bör påtilläggsbudget 1 till 1978/79:49 32 statsbudgeten fÖr /79 särskilda anslagföras upp. Efter den fördelning av medlen som jag här har angivitåterstår 265 milj. kr. Jag har häri räknat in de 250 milj. kr. som haranvisats för alternativ produktion vid varven. Motivet för atl hålla kvar en såstor del av den totala medelsramen är osäkerheten om hur stödbehovet kommer attvariera mellan regioner och ändamål. Dessa medel bör användas dels för all vidbehov yUeriigare förstärka investmentbolag och regionala utvec-lingsfonder,dels för alt ytterligare stödja alternativ produktion vid varven och dels förall efter beslut av regeringen i särskilda fall stödja projekt som är särskiltomfattande. Syftet bör vara atl framför allt stödja siörre och riskfylldaprojekt som bygger på framtidsinriklad teknologi och som bedöms bli lönsamma.Jag förutsätter atl regeringen vid beredningen av här åsyftade ärenden inhämtarsynpunkter från lillgänglig sakkunskap. Stöd vad avser stora projekt bör avse varvsregionerna ochlämnas som lån med upp till två tredjedelar av godkända kostnader förprojektet. Som angavs i prop. 1977/78:174 bör det dessutom finnas möjlighel alllämna avskrivningslån för alt underlätta anskaffningen av riskkapital förstora riskfyllda projekt vid varven. Ett särskilt anslag på 265 milj. kr., benämnt Bidrag lill sysselsältningsålgärderinom varvsregionerna, bör las upp på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79. Jag har härvid beaktat att 250 milj. kr. har anvisats föralternativa produkter vid varven under investeringsanslaget på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1977/78. Dessa medel kommer inte atl disponeras, varför anslaget bör utgå urstatsbudgeten. Det är viktigt att de insatser som sätts in i varvsregionernainte förorsakar sysselsättningsproblem i andra delar av landet och därmotverkar de åtgärder som i övrigt vidtas t. ex. på del regionalpolitiskaområdet. Insatserna i varvsregionerna när del gäller särskilt regionalpolilisklslöd samt stöd från den del av medelsramen för varvsregionerna som disponerasav regeringen bör avbrytas när arbetsmarknaden i en region åter fungerar normall.Tecken på detta kan vara att vidtagna eller beslutade åtgärder bedöms ledatill att sysselsättningsnivån anpassar sig till den för landsdelen normala. Huvudsyftet med det stöd somjag här har redogjort för är atltrygga sysselsättningen i berörda regioner. Oberoende av stödform bör stöddärför i varje enskilt fall inte lämnas med större belopp än vad som ärnödvändigt för all uppnå avsedda sysselsättningseffekt. beslul om stöd lillenskilda förelag bör kunna knytas villkor om all viss sysselsättningsnivåskall upprätthållas liksom även andra villkor. 1 de fall då den åtgärd somstöds ligger tidigt i den process som leder till alt nya produkter kan sättas iproduktion, bör som villkor kunna ställas att företaget genomför de åtgärdersom erfordras för att avsedd sysselsättning senare skall kunna nås. Omföreskrivna villkor inte uppfylls skall återbetalning av stöd kunna krävas. 1978/79:49 33 De allmänna grunder jag harangett innebär alt det stöd jaghar redogjort för inte bör användas för att förlänga driften vid nedläggningsholadeförelag. Verksamheten i länen måste på skilda sätt stödjas fråncentral nivå. För att samordna det arbete som redan har inletts i regeringenskansli och påskynda beslutsprocessen där i ärenden som rör bl.a.varvsregionerna har en samordningsgrupp tillsatis med anknyining lilldelegationen för etable-ringsfrågor inom industridepartementet. Delegationenbedriver dessutom som service ål lidigare nämnda arbetsgrupper i länenproduktsökning i utlandet. Denna verksamhet bör nu utvidgas till alt gällaäven nu berörda län. För delegationens arbete med dessa frågor och för de redanverksamma arbetsgrupperna i länen har tidigare 13 milj. kr. För denutökning av verksamheten som blir aktuell förordarjag att 5,5 milj. kr.anvisas på tilläggsbudget I för /79. Både investmentbolagen - de som redan finns och de nuföreslagna - och problemortsgrupperna har till uppgifi alt aktivt sökaprodukter som kan placeras i befintliga förelag eller utgöra bas för nyaföretag. Därtill bedrivs produklsökande verksamhet av vissa regionalautvecklingsfonder, statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling.Det är nödvändigt alt alla dessa aktiviteter samordnas så atl tillgängligaresurser används på ett effektivt sätl. Detta syfte tillgodoses genomdelegationen för elableringsfrå-gor inom industridepartementet som redan har ensamordnande uppgifi när del gäller vissa åtgärder som vidtas till förmån förregioner som drabbas av sysselsättningsproblem lill följd avstrukturförändringar inom specialståls-, textil- och konfektionsbranscherna. För atl varvens nödvändiga omställning skall kunnagenomföras på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt måste staten vidta kraftfullaarbelsmarknadspoliliska åtgärder av fiera slag. Det gäller både åtgärder inomvarven och åtgärder som syftar till att hjälpa anställda att få arbete på annathåll. Underetl övergångsskede ärdet nödvändigt att medarbetsmarknadspolitiska medel stödja varvens fortsatta drift för att skapaökat rådrum för omställningarna. Detla kan ske genom tidigareläggning avstatliga beställningar. Jag har erfarit atl kan tidigarelägga enplanerad beställning hos varvsindustrin av en lågfärja. Även med hänsyn till den snabba utvecklingen i färjetrafiken mellan Golland ochfastlandet - för avsikt alt tidigarelägga beställning av tvä färjor.Ytterligare lämpliga tidigareläggningsobjekt inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde är byggande och modernisering av fem fariyg och båtar försjöfartsverkets räkning lill en beräknad kostnad av ca 60 milj. kr. saml, förvägverkels räkning, byggande av reservbromateriel för 10 milj. kr., tre färjorför sammanlagt 21,5 milj. kr. och en stålbro för placering i 1978/79:49 34 Kostnaderna för sistnämnda broprojekl kantotalt beräknas uppgå lill 130 milj. kr. Härutöver har behov av ett utsjöbevak-ningsfartygför ca 30 milj. kr. och 4-5 medelstora miljöskyddsfartyg till en kostnad av ca30 milj. kr. Det finns även vissa siörre statliga anläggningsprojektsom kan tidigareläggas. Jag tänker då på vägprojekt lill en beräknad kostnadav ca 190 milj. kr. innefattande en fortsalt utbyggnad av bl. a. väg E6 och enför godslrafi-ken aktualiserad upprustning av järnvägslinjen omläggning av järnvägslinjen m.m. för totalt ca 120 milj.kr. En förutsättning för att dessa arbeten skall kunna komma lill stånd underdetta budgetår är all arbetena kan bedrivas med i försia hand övertaligvarvspersonal. Som framgår av redovisningen torde tidigareläggning av vissaarbeten m. m. till en kostnad av drygt 1 200 milj. kr. vara möjliga atlgenomföra. Cheferna för berörda depailemenl avser att senare återkomma tillregeringen med förslag härom. Inom hamn pågår f. n. en omfaitande utbyggnadför torrlasi-trafiken. De loiala investeringskostnaderna har för hamnens delberäknats till ca 290 milj. kr. och för sluveriets del till ca 165 milj. kr.Härav är ca 50 milj. kr. resp. ca 110 milj. kr. planerade all utföras år 1982och därefter. Stora delar av hamnens investeringar i projektet är genomförda.Av belydelse för hamnens framlida verksamhet är atl vissa väg- och jämvägsin-vesteringargenomföi-s. Vissa av dessa arbeten bör efter sedvanlig prövning kunna utförassom beredskapsarbeten. Jag har tidigare föreslagit en rad näringspolitiska ochregionalpolitiska åtgärder för all främja den framtida indusirisysselsättningeni de orter som berörs av varvens nedskärningar. Dessa åtgärder måstekompletteras med effektiva arbelsmarknadspoliliska åtgärder som syftar till attstödja dem som måste byta arbete. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetfår jag därför anföra följande. En första arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör vara enförstärkning av den arbetsförmedlande verksamheten. Med förstärktaförmedlingsinsatser på ett tidigt stadium kan den enskilde beredas individuellrådgivning inför omställningen. Samhällets möjligheter att ge ekonomiskt slöd vidflyttning och arbets-pendling måste noga uppmärksammas i omställningsarbelet.Det är därvid viktigt atl en allsidig information om de skilda stöd samhälletkan erbjuda för atl vidga den enskildes arbetsmarknad på ett tidigt stadium nårde anställda vid varvsenheterna. Bidrag vid flyttning till annan bostadsortkan utgå för såväl sökanderesa som tillträdesresa och för flyttning av bohag lillanställningsorten. Vid tillträde av anställning på annan ort kan starthjälp gesmed . för ensamstående och . förgifta/sammanboende.Traktamentet vid dubbel bosättning kan normalt utgå , men kanibland förlängas ytterligare . Resa för alt besöka hemorten kanockså erhållas . Ersättning för dagliga resor kan utgå 1978/79:49 35 för atl under en övergångstid ge viss ekonomiskkompensation för ökade resekostnader till följd av arbelspendling. har i anslagsframställningen för budge>äret1979/80 föreslagit höjningar på flera punkter av flytiningsbidragen. Starkaskäl talar för atl flytiningsbidragen nu förbättras. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer all lägga fram förslag om delta liksom om andra arbelsmarknadspoliliskaåtgärder som behöver vidtas inför vinterhalvåret 1978-1979. Utbildning i olika former är ell viktigt instrument föratt underlätta övergången till nya arbeten. Arbetsmarknadsutbildning äryrkesinriktad utbildning som syftar till atl göra del lättare att fåstadigvarande arbete för de personer som måste byta yrke eller vidareutbildasig. Utbildningen bedrivs utan lerminsindelning. Vid fiertaletkurser sker intagning sä snart del finns ledig plats. Utbildningen kan därför iallmänhet påbörjas ulan längre väntetid. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs i huvudsak vid AMU-centermen kan förläggas även lill del reguljära skolväsendet, t.ex. gymnasieskolan,folkhögskolan eller studieorganisation. har också möjligheteratt köpa utbildningskapacitet i företag. Del finns i kommunernas planering olika arbeten som kan tidigareläggasför att ge snabb sysselsättningseffekt i varvskommunerna. Det är angeläget attdessa möjligheter tas tillvara. Då många arbetstillfällen försvinner på en arbetsmarknadär del ofta de nytillträdande på arbetsmarknaden som drabbas hårdast. Så vänlasbli fallet även i varvsregionerna. Det är därför min förhoppning altkommunerna i större utsträckning utnyttjar möjligheterna atl bereda bl.a.ungdomar sysselsättning genom beredskapsarbeten. Statsbidrag kan utgå med75% av de totala lönekostnaderna. Eftersom lönen vid beredskapsarbete ärskattepliktig inkomst kan kommunernas reella kostnader vid anordnande av sådanaarbeten anses vara mycket små. Jag hemställer att regeringen föreslår att I. godkänna de industripolitiska riktiinjer beträffandesvensk varvsindustri somjag har förordat, 2. godkänna deändrade riktlinjer för lämnande av garantier till svensk varvsindustri ochlämnande av lån och garantier till beställare av fartyg somjag har förordat, 3. godkänna degrunder för statsunderstödd exportkreditgivning till svenska varv genom ABSvensk Exportkredit som jag har förordat, 4. bemyndigafullmäktige i alt till utgången av år Prop.1978/79:49 36 1981 ikläda staten garantier till svensk varvsindustri -inkl. lidigare lämnade garantier - intill ett sammanlagtbelopp av högsl , 5. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret att ikläda staten garantier till beställare avfariyg lill ett sammanlagt belopp av högst 5 . - inkl. tidigarebemyndigande om . - avseende upplåning i anslutning till beställningav fariyg hos svenska varv i enlighet med vad jag har förordat. 6. vidta åtgärderför atl besvär över beslut av fullmäktige i riksgäldskonloret, som avserekonomiskt stöd lill varvs- och rederiförelag, skall kunna anföras hosregeringen, 7. bemyndigaregeringen att vid inrätta en ordinarietjänst för kanslichef med beteckningen P- 8. tillAvskrivningslån lill beställare av fartyg på tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 9. lill på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av2200000000 kr., 10, till Bidrag till Svenska Varv ABför alternativ produktion på lill-läggsbudgel 1 till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 200000000kr.. 11, till Regionalpoliliskl slöd: Bidragsverksundieti på tilläggsbudget I lill statsbudgeten förbudgetåret \91Sn9 under fjortonde huvudtiteln anvisa eu reservationsanslagav , 12, lill Bidrag till investmenlholaginom vorvsregiimerna på tiil-läggsbudgel I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 63 000000kr,, 13, till MedelstiUskolt till regionala utvcckUngsfondcrinom varvsregionerna på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 14, till Bidrag till sysselsältningsålgärderinom varsvsregionerna på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 15, lill Bidrag till fartygsexport tillutvecklingsländer på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av ,. 1978/79:49 37 16, lill Bidrag till mindre ochmedelstora varv på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av ,, 17, liW Åtgärder i etableringsfrämjandesyfte 1 vissa län på tillläggs-budgel I lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 5 500000kr., 18. till Regionalpoliliskl stöd:Lokaliseringslån inom varvsregionerna på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav ,