prop · G203145 · 1978-12-31 00:00:00 — Förtekoområdet hur beslutat om vilken tillförsel som under en treårigkris måste kunnu tillgodoses genom inhemsk produklion och beredskapslagringunder förutsättning uv att en viss krisimport kan ske. Dennu har förutsattsuppgå till en viss bestämd kvuntilet som molsvarar av den åriigaimporten . Del hur vidure antagits ull f/(' kommersiella lagrenav lekovuror hos näringslivet skull lill en del kunnu uinyiljus i etl krisläge. Sc k i o r i n r i k i u (.1 c åtgärder Riksdugenbeslöl om ett krciliisiöd för viss teko- och skoindusiri (prop.1972:127, FöU 1972:25, rskr 1972:325). Åtgärden som främsi vur Prop.1978/79:145 12 nioiiverudav försörjningsberedskapsskäl syftade lill uti åsiudkommu en krullig ökning uvinvesieringsverksumhcien och härigenom öku brunschens konkurrenskraft. Stödetinnebär ull stulen ger föreiug s. k. u v s k r i v n i n g s I å n för upp lill50 "'] UV invesieringar i maskiner och byggnader. Lånet skrivs av under en10-15-års|x;riod om löreiagei uppfyller vissa förpliklelser beträffandeproduktion och produktionskapuciiei. Vidure kan lånegurunlier lämnus lör upplill UV den toiula investeringen. Slödet administreras uv ÖEF. Omfuttningenav del kredilstöd som hur lämnuls frumgår uv följande labell. Kredilstödlill tekoindustrin (1000-tal kr.) Bomull* Ylle* Trikå Övrig textil 75 800 14 127 17 557 93 667 6 595 3 825 17 645 1 150 1 275 1060 *Spinniiig och vävning Sedanår 1972 gäller i frågu om upphandling beslämmelser som innebär att sådanamyndigheter som upphandlar teko- och lädervaror (inkl. skor) i vissu full införstörre upphandlingar skull sumråda med ÖEF. Genombeslulav hösten l975(prop. I975/76:57,NU 1975/76:15, rskr1975/76:107) bemyndigades regeringen bestämma om all ÖEF i vissaupphandlingsärenden skall kunna falla beslul om särskilt slöd - s. k.försörjningsberedskapsslöd - som under vissu förulsäUningar skall kunna Ulgåför ull täcka kostnader vid sådun upphandling. Slödel kan ulgå vid Slutlig,och landsiingskommunal upphandling. Ibeslul föreskrev regeringen all ÖEF, efter samråd med AMS, SINDoch annun berörd myndighet, får besluta om att försörjningsberedskapsslöd kunulgå i de fall merkostnaden vid inköp från svensk tillverkare uppgår lill högst100 . eller högsi uv inköpssumman. Föreligger skiljukiig meningmellan myndigheternu eller finns ivekun om ell beslul är förenligt med Sverigesinternationella åtaganden skall ärendet hänskjuius lill regeringen föruvgörunde. Rumcnför försörjningsberedskapsslöd hur sedun /76 uppgåii lill 10milj. 1 budgetproposition föreslår regeringen allramen lör budgelårel 1979/80 skall höjus lill 12 milj. kr. Prop.1978/79:145 13 ÖEF hur sedun ur 1972 byggt upp elt hulTcnkigcr avuiiijormsväv som /1979 niotsvurude cu värde uv cu 100 milj.kr. Med börjun ur 1975 hur hos ÖEF vidare byggts upji etthuffcnlagcr av sjukhusiexiilicr lorden civilu sjukvårdens behov. Bullcrilugrcisvärde uppgick /1979 lill cu 40 milj. kr Mot bakgrund av den svenska bomullsindustrins svårigheteralt upprätthålla en från försörjningsberedskapssynpunkt tillräckligproduktionska-pacilel i fråga om bomullsgarn ingicks preliminäraavial mellan sluten och bomullsindustrin om ålgärder i syfte utt stödja ochomstrukturera branschen. bemyndigade samma är regeringenalt träffa slutliga avtal med företagen (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78:81). Avtalen innebär atl juni1980 en koncentration sker av tillverkningen från fem till två föreiug (och ). Stödet till bomullslöretugen uigörs lörtreårsperioden UV lörsörjningsbercdskupslån på ca 45 milj. kr. samt kreditstödför investeringar i form uv uvskrivningslån på ca 41 milj. kr. ochkreditgarantier på cu 9 milj. kr. I struklurgaranlier hur vidure utgått cu 30milj. och i lån för hållande av bomullsluger 7 milj. kr. För all trygga försörjningsberedskapen i frågu omtextilfiber ocb cordgarn ingicks i murs 1978 etl uvtui mellan ÖEF och omfultunde . För all upprälthållu erforderligprodukiionskupucitet, som delvis ligger i mulpåse, sumt vissa lager uvlörsörjningsberedskupsvikiiga insulsvuror, erhåller Svensku Ruyon ABförsörjningsberedskupslån på totalt ca 55 milj. kr. För inriklning uvprodukiionskupaciieien mot frumslullning uv s. k. modulfiber får löretugetvidure avskrivningslån på ca 67 milj. kr. 2.3 Rapporter och skrivelser från ÖEF, AMS och SIND 2.3.1 SIND:s bedömning av tekoindustrins utveckling Regeringen uppdrog åt SIND atl göru enbedömning uv tekoindustrins konkurrenskruft och utveckling. Härvid bordesärskilt belysus effeklen av tekoföreiugens imporl eller produktion utomlands.Uppdraget avseende importen guvs mot bukgrund av atl riksdugen beslutui uiiulasig för utt dennu fråga skulle utredas (NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172). SIND redovisade en första del avutredningsresullulen, en bedömning av utvecklingen t. o. m.år 1981 uvproduklion och sysselsättning inom lekoindustrin med uppdelning på viktigarevaruområden och delbranscher. En andra del. De svenska tekoindustriernasullundsverksumhei (SIND PM I979:2)överlämnades . Efleren vissuppdulering och kontroll' Prop.1978/79:145 14 uv den lörslu ilelcn av ulredningen, vilkei dock inie hurlörunlcil någon förändring i frumiidsbcclömningurnu överlämnudc SIND även ijunuari Tckouircdning 1978, Bedömning uv ickoindusiriernus ulveckling(SIND PM 1979:3), som redovisar utredningsresullulen i sin helhet. Bedömningen av tekoindustrins ulveckling hur gjortsdelbrunschvis och huserats på tlcls tidigure gjortlu dcibran.schsiudicr som iell tlcriul full uppduieruts, dels en enkät lill huvudsukligcnpluggtillverkunde föreiug. Vidure har ledande lillverkurc intervjuats och en cnkäiundersökningrörande hundelns åsikter om den svensku tekoindustrin gcnomlörts. Branschenslönsumhet och finansiellu läge hur undersökts med uinyttjunde uv slalisiiskucentrulbyråns maieriul. Med hänsyn lill tiel s. k. äldreslödeis betydelse förföretagen har ullernuiivu prognoser med olörändrui resp. uuin äldreslödutarbetats. I summundrug innebär prognosernu löljundesysselsuliningsuiveckling. 1970-1975 1975-1978 1978-1981 1978-1981 Genomsniltlig lör-iinUring i % av anial svsselsalla -5,5 -9 -10,5 -5,5 Uiun stöd bedöms nedgången inom tekoindustrin Ibrtsättu ihög takt. Med oförändrat stöd beräknas nedgången kunna begränsas till ungefärden laki som gällde under första hälften av 1970-talel. SIND räknar med alt nedgångstakien kommer au vuru störst ibörjan uv med en nedgångsiakl på 8eller med resp. utan äldreslöd. Därefter förutsätts en viss utplåning skemed minskningar på och . Ulvecklingen förutses bli olika inom lextilinduslri ochkonfeklionsindusiri (inkl. irikåindustri). i % av 1978 i % av 1978 Textilindustri Konfeklionsindusiri (inkl. irikåinduslri) 16 500 21 700 12 800 14 600 14 900 17 700 SIND bedömer ull den krufligusie minskningen liksomhiuills under 1970-lulei - särskilt uitului - kommer utiägu rum inom Prop.1978/79:145 15 Betlöniningur har ulurbciulsavseende den Iraniiidu produktions- och syssclsiitiningsuivecklingcn inom elvadclbrunschoniri°idcn inom konlckiionsindusirin. Endusi någru lu uv dessasektorer, främsi tillverkningen uv dumslrumpor och slrumpbyxor suml arbets- ochskydds-kläder, bedöms hu lörulsättningur ull bellisia en ungelur olörändrudproduktionsnivå. För ncriulet övrigu områden anges minskningur i v;iricrundeomfullning. Krullig nedgång förutses inom de lyru delbrunschcr, som tillverkartung herrkonfeklion, långbyxor, sport- och rrilidskonlcklion suml liiudamkonfckiion. Av den bcräknudc syssclsällningsminskningcn inomkonlbklionsområdei frum t. o. m. ur 1981 kun mellun hälften och ivå iredjcdclurhunlörus lill nedgången inom dessa delbrunschcr. SIND:s undersökning uvseende tekoindustrinsullundsverksumhei buserus pu en cnkäi lill de ukluella företagen. Antuleisysselsuliu i vid företag med lillverkning utomlunds i egnuproduktionsenheter eller som lönsömiiud uppgick ur 1978 till drygt 6 000personer eller cu 25 'u uv sysselsiiitningen inom konfektionsinduslrin (inkl.trikåindustrin). Vid egnu anläggningar utomlands sysscisutie dessu föreiugdrygt 4 000 personer. Den införsel som härrör från utlundsiillverkningen har uppskallulslill cu uv lotuluuniulet imporierude plugg. Ulredningen visur ull föreiug med ullundsverksumhei ökalsin undel uv sysselsättningen i under loppet uv 1970-iulei. Enminskning hur visserligen skett sedun men inte mer än utt dessu förelaglör perioden som helhet hur hållit uppe sin inhemsku sysselsättningbättre än konfektionsinduslrin i övrigt. Vidure visur utredningen ulllönsamheten för ell urvul uilandsverksummu föreiug inom den i summunhungeistörsta delbranschen har vurii bällre än genomsnittligt lör delbrunschen. Dessuindikationer på en gynnsummurc utveckling för de uilandsverksummu förelugeninnebär inle enligl ulredningen ull ell entydigt orsakssummunhung skulleföreligga mellun produktion utomlands och den inhemskusysselsäll-ningsuivecklingen. Del skulle kunnu vuru så ull dessu föreiugexempelvis genom tillgång till bällre ledningsresurser i förening med bällrekompelens inom vissa funktioner under ullu förhållunden haft lörutsäliningurutt uivecklus mer positivt än brunschgenomsnittet. Å undra sidun kunuilunds-verksumheten länkus hu bidragit lill etl bättre resursutnsttjunde uvför inhemsk och utländsk verksumhel gemensummu funktioner. Enligt utredningenskulle etl hypotetiskt aliernaiiv uiun ullundsverksumhei hu inneburit en sämrekonkurrenskraft hos dessu föreiug och därmed hos den svenska tekoindustrin somhelhet. Konsekvensernu av detlu skulle i en i övrigt olörändrud omvärld hublivit såväl siörre imporl som mindre export jämfört med nuläuei. 2.3.JAMS iiiivdning om ickoindusirins betydelse för sysselsällningen i olikaregioner Regeringenuppdrog ål AMS ull som ett led i arbelel med en lungsikligplanför tekoindustrin ulrcdu branschens betydelse lÖr sysselsällningen i olikuregioner. 1 uppdraget ingick ull kuriluggu huraniulci sysselsatta inombrunschen fördelar sig på oliku regioner och ull bedömu i vilka orter ochregioner en forlsall minskning av sysselsällningen kan väntas ge de störstanegutivu konsekvensernu. AMSöverlämnade uircdningsresultalci lill regeringen i september 1978.Uiredningsurbetel hur genomförts i sumarbcte med lunsurbetsnämndernu, som inomrespektive län vuli ut de kommuner där en fortsuu minskning av sysselsättningeninom tekoindustrin bedöms kunnu få sloru negativa effekter lörarbetsniurknuden. För dessu kommuner har numndernu sanimunsiäli uppgifterrörande den ukluellu :>iluuiionen på urbetsmurknuden. Avulredningen frumgår att ensumi svarur lör närmure Kommunermed mer än 500 sysselsatta 1976 i % av an- i % av be- 1978/79:145 17 uvantulei sysselsalla inom tekoindustrin. Förutom är unlalettekosysselsalla siorl även i fiera andra län i södra och västra samt iKopparbergs län. Av tabellen framgår kommuner med merän 500 sysselsalla inomtekoindustrin . Hälften av alla tekosysslesatta återfanns detla år i tiokommuner. Boråskommun svarade ensamt för ungefär en femtedel av sysselsättningen inomtekoindustrin. Av labellen frumgår också all tekoindustrin i många kommunersvarar för en mycket hög undel uv induslrisysselsätlningen och sysselsätter enslor del uvden vuxna befolkningen. Vud gäller den relativa arbetslöshetenskiljer sig däremot inle lekoorterna på någol entydigt sätl från övriga landet. 2.3.3ÖEF:s utredning om olika möjligheter att upprätthålla försörjningsberedskapenpå lekoområdet Regeringenuppdrog åt ÖEF atl utreda vilka möjligheter uiöver stöd lilllöpande produklion som kan slå lill buds för atl Irygga försörjningsberedskapeninom tekoindusirins olika delområden. Vidare uppdrogs åt ÖEF atl utredamöjligheterna till utbytbarhet mellan olika slag av tekovaror i fråga omanvändningen och omställningsmöjligheterna i produktionen. ÖEFöveriämnade utredningsresultatet lill regeringen. ÖEFkonstaierar inledningsvis i rapporten alt vissa möjligheler förekommer tillutbytbarhet. Allmänt sett kan konslalerasatt utbyibarhelen är större ju högreupp i förädlingskedjan man kommer. Behoven av kläder med viss funktion t. ex."plagg över midjan" för män kan således lillgodoses med både tröjor,kavajer och jackor. Flexibiliiel finns även i produkiionen genom atlproduklionsinriklningen inom vissa gränser kan ändras. ÖEF bedömer dock altutbytbarheten även högt upp i förädlingsleden är tämligen begränsad. ÖEFhar studerat hur etl antal olika alternativ till löpande produklion skullekunna tillgodose behoven i en krissituation. De alternativ som undersökts är iförsta hand malpåsehållning av maskiner och beredskapslagring. ÖEFbedömer att maskineri malpåse i vissa enskilda fall t. ex. i fråga om vissatrikåmaskiner bör kunna kompensera bortfall av löpande produklion men allmöjligheterna härtill i del slora hela är begränsade med hänsyn tillsvårigheterna atl i etl krisläge ulbilda erforderlig personal. ÖEF framhålleratt det i planeringen förutsätts au skiftgången inom lekoinduslrin skall kunnaökas i en krissiiuation. Delta innebär i prakliken att en form avmalpåsehållning finns . Enligt ÖEF är det inie rimligt att räkna medatl anlalel sysselsatta i lekoinduslrin i ell krisläge skall kunna ökas i någonstörre utsträckning än vad som krävs i samband med ökningen av skiftgången. ÖEFtaräven upp arbelskraftproblemet ur elt annal perspekliv. Den mångåriga nedgångeninom tekoindustrin har medfört alt branschen har Prop.1978/79:145 18 läll cu lörsunirul rykte. Härigenom hur intresset lÖrulbildning koniniil utt minsku. Enligt ÖEF kun brisl pu kvalillccrudurbeiskiuri kommu ull uppslå inom en snar fruniiid. Eftersom så lå pcr.soncrvidureulbiklur sig kun vidure en nciklrugning kommu uu ske uvuibiklningsiiiöjlighclcnia. Suniniuniugci lörsiimrus genom dennu utvecklingmöjlighclcrnu utt i en kris uibildu kvalificerad urbelskrufl. u. genom ulllekoinduslrin i slor uisiräckning är koncentrerad lill fu orter i luiulci kunvidure möjlighclcrnu utt rckrytcru okvulilkerud urbciskruft vuru bcgrunsudc. Mot don här rcdovisude bukgrunden kun del enligt ÖEFllnnus skäl lill en omprövning uv de uniugunden som gjoris bctriiriundc ökninguv skiftgången. Du tici gäller möjlighcicrn;i ull tillgodose bciiovcngenom ök;id be red -sk:i psl ugri ng rumhullcr ÖEF ull detla ulicrnuiiv uvkosinudsskiil bör inrikius på varor lungt ner i lörudlingskctljun. 1 IVugu omkonleklionerude plugg innebär bcrcdskupslugring enligl ÖEF niiru nog orimligukosinuder. Behovet uv invesieringsmedel lör ull genom bcrcdskupslugringtillgodose de loiulu behoven, dvs. utt helt crsullu nuvurundeprodukiionskupucitet med luucrhullning. fraintiur uv löliundc tubcll. Behov av investeringsmedel för alt med beredskapslagringtäcka tillförselbehovet av garn, väv, kläder och arbelshandskar under entreårig kris Varuområde Kapitalbehov (milj. Garn 1 650- 2 050 Våv 4 000- 4 800 Kliider 8 150-10 100 ÖEF frumhållerutt hc msöm nud på lundels cu 2 milj.hems>'muskiner främst får ses som en tillgång för ökut behov av ull repurerukläder. Hemsiickning förutsätts ske i lörslu hund uv vuniur. ÖEF anser att frågan om lugring uv begagnade klädernärmure bör utredus. ÖEF beräknar ull ell luger uv ytter- och överkläder på 10000 lon skulle medföra en årskostnad på 70-100 milj. kr. Erforderlig omsättningskulle kunnu ske via befinlligu hjälporgunisaiioner. Som en jämlorclse kunnämnas alt del tolulu behovel uv sådana kläder från inhemsk produktion ellerberedskupslager under en ireårig krissituation uppgår till ca 60 000 lon. Delbör dock frumhållus ull slilvurdel givetvis är lägre hos begugnude än hos nyukläder. Prop.1978/79:145 19 2.3.4Övriga rapporter samt skrivelser från ÖEF Ru|5port om produkiionskupucileten 9 m. m. ÖEFlämnade den 6 fcbruuri 1979 en rupporl uvseende krisbehov och möjlig produklionpå lekoområdet. ÖEFframhåller i rapporten all del i prop. 1977/78:42 rcdovisude behovel avlekovuror hur bcräknuls under löruisutining uv en ireårig krissituation. ÖEFIrumhåller vidure ull lör övriga försörjningsområden förulsätls med undanluglör livsmedel och energi en försörjningsuthållighel på etl år. Moldenna bukgrund kun enligt ÖEF del i prop. 1977/78:42 beräknude behovel uvlekovaror avseende bl. a. teknisk textil ifrågusättas. ÖEF har därtör ulförlpreliminära beräkningur för dessa varor uvseende en ettårig uthållighet. Enligtberäkningurnu sker en viss minskning uv behoven i fråga om väv och garn.Således minskar behovet under en treårig kris av bomullsgarn med cu ,av kardgarn med cu och uv egentlig väv med ca 25 milj. m. ÖEFredovisar i rapporten även produktionskapaciteten för oliku lekovuror den 31december 1978. Enligtrupporien har sedun skett en viss minskning avprodukiionskapuciteten i fråga om flerlulei lekovuror. Kapacilelsnedgången ärslörsi i frågu om kardgarn med . För övriga tekovaror uppgår minskningenlill storleksordningen . ÖEF:sberäkningar avseende behov av och möjlig produklion av lekovaror bör fogus sombilaga l.l till regeringsprotokollei i deila ärende. Skivelsermed förslug lill ålgärder ÖEFföreslog i skrivelse den 23 sepiember 1977 atl extra stödbeställningar påsammanlagt 102 milj. kr. skulle läggas ut hos tekoindustrin. I enpromemoria föreslog ÖEF atl kvarstående besiällningur på71 milj. kr. enligt förslaget i sepiember 1977 skulle genomföras samt althärutöver beställningar skulle läggas ut för 14,5 milj. kr. Slutligenhar ÖEF i skrivelse bl. a. föreslagit attförsörjningsberedskapsslöd skall kunna ulgå vid omsätlning av väv som lagrashos ÖEF. Jag återkommer häriill i del följande. 2.3.5Pi ognos för produktionskapacitetens utveckling i fråga om kläder under åren1979-1981 ÖEFhar i sin rapport redovisat dels del behov av lekovaror som börkunnu tillgodoses i en krissiiuaiion med inom landel befintliga resurser, delsmöjlig produklion med kapacileislägei vid Prop.1978/79:145 20 Vidurehur SIND i Tekoutredning gjort en prognos uv bl. a. produktionsvolymensutveckling vid oliku uniugunden om slutliga stödåtgärder.SIND:s prognoser avser främst oliku slag uv kläder. Produktionsvolymensutveckling kun i slorl bedömas moisvuru utvecklingen uvproduktionskapaciteten. Mot denna bukgrund kun med ledning av ÖEF:s och SlND:srapporter en bedömning görus av produklionskapacilctens ulveckling för olikaslag av kläder . Denna bedömning redovi.sus i det följandei diugrum dur även behov av produktion under en ireårig krissituation redovisas.Både behov UV produklion och bedömd möjlig produklion har i diagrammenuitrycktssom index för produktionsvolym. Möjlig produklion äruttryckt som index = 100. Fukliskt behov av produktion har reluieruis tilldetla och redovisas i diagrammen som horisontella linjer lör olika aniagundenom krisimpori (18 resp. uv den årligu importen . )Prognoser för produktionskapuciletens ulveckling framgår uv kurvornu mä och uäi diagrammen. Kurvorna visar den bedömda ulvecklingen vid bibehållet äldreslöd(mä) resp. utan äldrestöd (uä). Den streckude linjen betecknar index lordenfuktiska produktionskapacitetens utveckling från lill den 31december 1978. Ensunmiansältning av de oliku slag av kläder som ingår i varugrupperna bör fogassom bilaga 1.2 lill regeringsprotokollei i delta ärende. Denforlsalia nedgången inom lekoindustrin har föranlett bl. a. de anställdas ochförelagens organisationer atl lill den tidigare och nuvarande regeringen framförasynpunkter och framlägga förslag lill åtgärder. a. i fieru skrivelser under föregående år krävt atl olikaåtgärder skall vidtas. I en framställning den 10 sepiember 1978 kräverförbundel bl. a. en samhällelig planering som innebär all en nivå förbeklädnadsprodukiionen fastställs, en omprövning av villkoren och formerna förfrihandeln på beklädnadsområdel, eu ökat statligt ägaransvar inom områdei ochen lagsliftning avseende beklädnadsdelaljhandelns pris-sätlning men också extrainsalser för att finna ny, meningsfull sysselsättning för dem som måste lämnasina arbeten och för all skapa ell mer differentierat näringsliv på orter medensidig inriklning på beklädnadsindustrin. Vidflera lillfällen under föregående år har förelrädare för lekoförelagensorganisalioner, bl. a. i en skrivelse överlämnad ,hemsiälli om åtgärder på de sysselsäiinings-, industri- och handelspolitiskaområdena för all åsiadkomma en uppbromsning av den pågående utvecklingen. Sommålsättning för tekopolitiken har angetts atl konsumiionen till åtminstone entredjedel skall täckas med inhemsk produklion. Prognos för produklionskapacitcicns ulveckling i fråga om tyngre konfektion, lättare konfektion och underkläder, strumpor saml slrumpbyxor(Index. \ \ \ \ 1977 1978 1979 1980 1981 1977 1978 1979 1980 1981 -I-------- t >> Tid 1977 1978 1979 1980 1981 ------------ 1 I---------------------------- 1 I------------------------ 1977 1978 1979 1980 1981 -*- Tid 1978/79:145 23 u. förlängning och höjning uv äldresiödel. lörslärkning uv deindusiripolitiska ålgärdernu, däribland de cxporifrämjundc ålgärdernu,ökudcmöjligheler till offentlig upphundling inom lundel suml vissu hundclspoli-liskuåtgärder. Tckodelcguiionenhur i en skrivelse med hiinvis-ning lill den rådundesituulionen inom tekoindustrin pckut på del oroande i au arméns planer påminskade inköp uv beklädnadsvuror ytteriigare försvårar brunschens läge.Delegationen unger som sin uppfattning atl armén under rådunde omständigheterinte borde skura ned sina inköp. Markskommun har i skrivelse pekat på tekoindustrins betydelseför kommunen och även för helu Sjuhärudsbygden. I skrivelsen understryksbehovet uv stulligu uigärder som förbäitrur löruisuliningurnu för textil verksumhel.I en skrivelse den 15 februuri 1979 beionur i länlekoindu.sirins betydelse för Sjuhärudsbygden och för helu länet. Även i dennuskrivelse föreslås oliku åtgärder för ull lörbällru tekoindusirinskonkurrensmöjlighcier. Företrädareför distrikt av SSU överlämnade en skrivelseoch namnlistor med kruvombl. u.en bestämd nivå för den svenskatekoproduktionen, mer resurser lill del stulligu lekobolugel ochersättningsindustrier lill Sjuhärudsbygden. 2.5Övergripande plan för tekoindustrin 2.5./Allmänl Jaghur i del föregående redogjort för tekoindustrins ulveckling under 1970-iulei.De slulligu ålgärder som under denna lid har suils in för alt påverka dennuutveckling har främsi vidtagits av urbetsmurknads- och indusiripolilisku skäl.Slruvun hur varit atl nedgångstakien i sysselsättningen inte skull översiiguvud som är sociuli ucceptubeli suml ull brunschen skull ges den struktur ochomfullning som medförde bastu överlevnudsmöjlighelerna . Tekobranschensförsämrade läge från mitten uv 1970-tulei hur medfört au de arbeismurknuds- ochindusiripolilisku insulsernu ökul kraftigl . SINDoch AMS handlägger frågorom industri- resp. urbeismurknudspoli-liskt Slöd tilltekoindustrin. Minskningenav tekoindustrins produklion och produktionskapuciiei har medförl all deförsörjningsberedskapspolitisku uspekiernu alllmer hur kommil i förgrunden vidöverväganden om ålgärder för brunschen. Plunering uv försönningenmed lekovuror i en krissituation har sedun lång lid skett inom ÖEF. Till enbörjan var beredskupsålgärdernu i huvudsak inriklude på beredskapslugring avimporierude lexiilfibrer som ull och bomull och på plunering uv främstgrundlexlila Ibretugs verksumhel i elt krig. På grund av den grundtexlilutillverkningens lillbukugång börjude ÖEF från- 1978/79:145 24 sluieiav 1960-lalel all beredskupslagru vissu lunnu irikågarner sami tyngre vävnader. Beredskapslagringhar på lekoområdel endast betraktats som ell komplement lill den levandeproduktionen. Då minskningen uv produktionen forlsalle under början av1970-lulet aktualiserades vid dennu lid åtgärder för att dämpa nedgången. Deålgärder som vidtagits i detia syfte har hiuills enbart gällt den grundlexlilasektorn saml irikåindustrin. Insatserna som administreras av ÖEF har i huvudsakavsett kredilstöd för invesieringar i maskinutrustning och byggnader. Sedanmitten uv 1970-talel har dock även försörjningsberedskapslån lämnats i någrafall. Deninriktning av försörjningsberedskapen på lekoområdel som beslutades avriksdagen innebar som jag redan har nämnl atl mål angavs förförsörjningsulhållighel och försörjningsstandard.