prop · G20372 · 1978-12-31 00:00:00 — konstaterar att det uppenbarligen ofta är omöjligt attta ställning i frågan om aktuella medborgarskap på det lokala planet ochförordar atl ett organ tillskapas - förslagsvis inom invandrarverket - som kange auktoritativa besked i medborgarskapsärenden och gå allmänheten till händamed utredningar i dessa frågor. Medborgarskap antecknas ifolkbokföringen endast för den som inte är svensk medborgare. Likaså antecknasom en person är stalslös. Prop.1978/79:72 12 den föreslagna ändringen i 1 S medborgarskapslagen kommerfler barn alt bli svenska medborgare vid födelsen. I fler fall än tidigarekommer därför folkbokföringen all sakna uppgifi om eventuellt utländsktmedborgarskap som en person innehar. Jag har förståelse för debetänkligheter som har uttalats av de senast nämnda remissinstanserna.Anledning saknas emellertid atl nu återgå till den ordning med anteckning avsamtliga kända medborgarskap som tillämpades . Mot det lalar inteminst, atl den skulle ge upphov till betydande kostnader. Av större betydelseär svårighetema i många fall att fä lillföriilliga uppgifter frän främmandestat. Vad särskilt gäller de angivna komplikationerna vid lillämpning av 7 a §villjag peka påföljande. Bestämmelsema i den paragrafen om avveckling avdubbelt medborgarskap förutsätter för sin tillämpning atl avtal har ingåtts medannan stal. Jag delar uppfattningen i promemorian all sådani avtal i förstahand bör avse de nordiska länderna och alt man i fråga om andra stater börvänta och se om behov uppkommer av en överenskommelse. Räckvidden av reglemaoch därmed också av eventuella praktiska svårigheter är således begränsad. Näravtal av detta slag ingås lorde finnas anledning alt överväga omfolkbokföringsbestämmelserna - i och avtalsslutande stat - bör utformasså, alt båda medborgarskapen antecknas. Det är också möjligt att samordningenpraktiskt kan lösas på annat sätl. Vad särskilt gäller del av Sveahovrätt framförda förslaget om tillskapande av ell särskilt organ för alllämna besked i medborgarskapsfrågor vill jag hänvisa till atl biträde kanerhållas från samt att såväl som bl.a. har attbistå allmänheten i dessa frågor. Föreligger behov av en slutlig och bindandeförklaring i frågan huruvida en viss person är svensk medborgare, lämnas dennaav regeringen i s. k. förklaringsärende (11§ andra stycketmedborgarskapslagen). 1 ärendet hörs regeringsrätten. Jag finner därför inte idelta sammanhang anledning att föreslå inrättande av något ytterligare organför besked och bistånd i medborgarskapsfrågor. Med anledning av påpekandet avUtlandssvenskarnas förening, alt bestämmelserna i förevarande paragraf endastbör avse medborgarskap som har erhållits genom föräldrarna, föreslårjag ettförtydligande av 7 a S andra stycket. Andra stycket kommer med den av migföreslagna lydelsen att avse svensk medborgare, som genom fadern eller modernfrån födelsen har förvärvat medborgarskap även i fördragsslutande stat. Jagföreslår den redaktionella ändringen atl "varaktighemvist" ersätts med "hemvist". Av lydelsen i övrigt framgåratt hemvistet skall ha innehafts sedan minsl . I några remissyttranden understryksvikten av en omfattande information rörande möjligheten för svensk moder attunder en treårsperiod ge- Prop.1978/79:72 13 nom anmälan ge sitt svenska medborgarskap till barn somhar fölls före lagens ikraftträdande. Delta är självfallet en mycket angelägenuppgift. Jag delar därför i hög grad den uppfattning som framförts. Deinformationsåtgärder som därvid bör vidtagas får närmare övervägas i senaresammanhang. I anslutning tillövergångsbestämmelserna har RSV fäst uppmärksamheten på del fallet atl ettbarn, som fölls utom äktenskap av svensk moder, senare har förlorat sitt vidfödelsen erhållna svenska medborgarskap enligt 7S 4 medborgarskapslagen. Detlablev fallel om barnet till följd av atl modern gifte sig med dess utländskefader fick dennes utländska medborgarskap. Jag delar uppfattningen all ävenell sådani barn bör kunna bli svensk medborgare genom anmälan enligtövergångsbestämmelserna. En särskild regel om detta föresläs därför införd. 1övrigt har vissa smärre tillägg gjorts till de i promemorian föreslagnaövergångsbestämmelserna. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt antaga inomarbetsmarknadsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1950: 382) om svenskt medborgarskap. Regeringen ansluter sig tillföredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen atl aniaga det förslag som föredraganden har lagt fram. 1978/79:72 15 FÖRVÄRV AV SVENSKT MEDBORGARSKAP GENOM MODERN Ds A 1978:2 Juni 1978 Prop.1978/79:72 16 Sammanfattning .............................................................. ... 17 Upprättat förfaltningsförslag ........................................... ... 18 1 Inledning........................................................................ ... 22 2 Gällandeordning............................................................. ... 24 3 Betydelsen påskilda rättsområden av att ha svenskt medborgarskap 28 3.1 Civilrättens område................................................... ... 28 3.2 Processrättens område............................................. 31 3.3 Socialrältens område ............................................... 32 3.4 Försvarsmaktens område.......................................... ... 33 3.5 Det offeniligrättsliga området.................................... ... 34 4 Lagstiftningeni vissa främmande länder ....................... ... 35 4.1 Övriga nordiska länder.............................................. ... 35 4.2 ................................. ... 35 4.5 ..................................................................... .. 37 4.6 Vissa andra länder.................................................... .. 37 5 Internationellaöverenskommelser................................. .. 37 6 Reformkrav .................................................................... .. 39 7 Övervägandenoch förslag.............................................. 42 7.1 Inledande synpunkter............................................... 42 7.2 Rätlen till föräldrarnasmedborgarskap..................... 44 7.3 Konsekvenser av en utvidgad rälttill moderns svenska medborgarskap 47 7.4 Avveckling av dubbelt medborgarskap...................... .. 50 7.5 Överförande av faderns svenskamedborgarskap tili barn utom äktenskap........................................................ 54 8 Specialmotivering............................................................ 55 Prop.1978/79:72 17 I promemorian föreslås ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Enligtgällande rätt fär bam i bestående äktenskap eller äktenskap som har upplöstsgenom fadems död svenskt medborgarskap vid födelsen, om fadem är svenskmedborgare. Om fadem saknar svenskt medborgarskap blir bamet däremot intesvenskt, även om modern är svensk medborgare. Endast i fall då barnet inte vidfödelsen förvärvar något medborgarskap genom fadem får det modems svenskamedborgarskap, Bam lill föräldrar som inte har varit gifta med varandra ellervilkas äktenskap upplösts genom äktenskapsskillnad får svenskt medborgarskap,om modern är svensk medborgare. Bådei och andra länder har kravet på att modem skall få samma räu som fadematl ge sina bam i äktenskap sill medborgarskap vuxit sig allt starkare. Påsenare tid har i flera länders lagstiftning genomförts ändringar i syfte attlikställa föräldrarna i detta hänseende. Även inom hararbetebedrivits med denna fråga. Den svenska har understmkit viktenav att medborgarskapslagstiflningen ändras på denna punkt (InU 1975/76:44). I promemorian föresläs nu alt barn till svenskkvinna alltid skall bli svensk medborgare vid födelsen. föreslås gällaoavsett om föräldrarna är gifta eller ej och oberoende av om bamel föds ieller utanför . Vidare föreslås att svensk man som är fader tillutländskt bam utom äktenskap i vissa fall skall kunna ge barnet svensktmedborgarskap genom anmälan rill länsstyrelse eller, i vissa fall, statensinvandrarverk (). Del gäller emellertid endast under fömtsättning bl.a. allhan efter beslut av svensk domstol har del i vårdnaden om bamet. Som en följd av att allt fier bam genom de nyabestämmelserna får dubbla medborgarskap vid födelsen föreslås regler föravveckling i vissa fall av det ena medborgarskapet när bamet har uppnått vuxenålder. Dessa förslag till ändringar i medborgarskapslagenär resultatet av ell samarbete mellan tjänstemän inom de svenska, danska ochnorska regeringskanslierna. I diskussionema har även deltagit tjänstemän fråndel finländska regeringtjkansliet. I huvudsak likalydande förslag tilllagtexter har utarbetats i , och . I har ändringamaredan genomförts med verkan fr.o. m. den . Förslagetavses träda i krafl den . 1978/79:72 18 Lag om ändring i lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1950:382) om svenskt medborgarskap dels altI, 7, 8, 9, IIoch 13 SS skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 a Soch 7 a S, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1 S Barn förvärvar svensktmedborgarskap vid födelsen, om 1. fadern är svensk medborgare /. modern är svensk medborga- och gift med barnets moder, re, 2. fadern är avliden men vid sin 2. fadern är svensk medborgare död var svensk medborgare och gift och gift med barnels moder, med barnets moder, 3. modern år svensk medborgare . fadern är avliden men vid sin och gift med barnets fader eller död var svensk medborgare och gift änka efter honom, men fadern ej med barnets moder. har medborgarskap 1 någon stal eller barnet icke vidfödelsen förvärvar faderns medborgarskap, 4. modern är svensk medborgare och inlc år giji med barnets fader eller änka efter honom. Hittebarn som anträffas här i riketanses såsom svensk medborgare inlill dess annal utrönes. Har barn ej jörvårvat svensktmedborgarskap enligt I eller 2 § men är barnets fader sedan liden för barnelsfödelse svensk medborgare och har han genom beslut av svensk domstol fått vårdnadenom barnet ensam eller gemensamt med barnets moder, förvärvar barnet svensktmedborgarskap genom att fadern eller, vid gemensam vårdnad, föråldrarna hoslänsstyrelsen i det län, där barnet är kyrkobokfört, skriftligen anmäler sinönskan om detla innan barnet fyllt aderion år. Har barnet ej hemvist i ,sker anmälan hos den centrala utlänningsmyndigheten. Har barnet fyllt femlonår fordras barnets samtycke. 1978/79:72 19 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7S Svenskt medborgarskap förlorasav 1. den somförvärvar utländskt medborgarskap efter ansökan eller uttryckligt samtycke; 2. den somförvärvar utländskt medborgarskap genom alt inträda i allmän tjänst i annanstat; 3. ogift barnunder , som blir utländsk medborgare genom all utländsktmedborgarskap, pä sätt avses ovan i paragrafen, förvärvas av föräldrarna, om dehava vårdnaden om barnet, eller av endera, om han antingen ensam har vårdnadeneller har vårdnaden lillsammans med den andre och denne icke är svenskmedborgare; 4. ogiftbarn , som blir utländsk medborgare genom att föräldrarna ingåäktenskap med varandra: har barnet hemvist här 1 rikel, inträder dock förlustav svenskt medborgarskap endast om barnet innan det fyllt flyttar urriket och då har utländskt medborgarskap. Regeringen får, efter avtal medannan stat, vilket godkänts av , förordna om tillämpning av bestämmelsernaI andra och tredje styckena. Med fördragsslutande stat avses 1 dessabestämmelser den eller de stater, med vilka ingått avtal omtillämpning av bestämmelserna. Svensk medborgare, som från födelsenäven är medborgare i fördragsslulande stat, förlorar det svenskamedborgarskapet då han uppnår en i avtalet angiven ålder, som ej får understiganitton och ej överstiga tjuguivå år, om han har sittvaraktiga hemvist i den andra staten. I fall .som avses i andra styckettillämpas reglerna i 8 § andra stycket, om ej annat anges i avtalet. Den som enligt andra stycket förloratsvenskt medborgarskap och därefter oavbrutet varil medborgare 1fördragsslutande stat som där anges, återvinner svenskt medborgarskap genomatt, efter del han tagit hemvist här i riket, hos läns- 1978/79:72 Nuvarande lydelse styrelsen i det län där han är kyrkobokförd skriftligenanmäla sin önskan om detta. Vid sådant förvärv av medborgarskap skall reglernaI 4 § sista meningen och 5 § tillämpas. Svensk medborgare, som är född utom riket samt aldrig härhaft hemvist och ej heller uppehållit sig här under förhållanden som tyda påsamhörighet med förlorar sitt svenska medborgarskap, när han fyllertjuguivå år. På gjord ansökan må dock den centralautlänningsmyndigheten medgiva atl medborgarskapet bibehålles. Svensk medborgare, som är född utom riket saml aldrig härhaft hemvist och ej heller uppehållit sig här under förhållanden som tyda påsamhörighet med och som inte förlorar sitt svenska medborgarskapenligt 7 a § andra stycket, förlorar sill svenska medborgarskap, när han fyllertjuguivå år. På gjord ansökan må dock den centralauilänningsmyn-digheten medgiva att medborgarskapet bibehålles. När nägon enligt försia slyckelförlorar svenskt medborgarskap, medför detta förlusl av sådant medborgarskapäven för hans barn, som förvärvat medborgarskapet till följd av att han varitsvensk medborgare, om icke föriuslen skulle leda till atl barnel kommer atlsakna medborgarskap. Den centrala utlänningsmyndig-heten mä på ansökan befriaden som är eller önskar bliva utländsk medborgare från hans svenskamedborgarskap. År sökanden ej redan utländsk medborgare, skall som villkor jörbefrielsen stadgas, att han förvärvar medborgarskap i annanstat. Den centrala ullänningsmyndig-heten må på ansökan befriaden som är eller önskar bliva utländsk medborgare från hans svenskamedborgarskap. Befrielse får ej vågras den som har sitt hemvist utom rikel. År sökande ej redan utländsk medborgare, skall som villkorför befrielsen från svenskt medborgarskap föreskrivas, att sökanden inom visstid förvärvar medborgarskap 1 annan stat. När någon gör anmälan enligt 3, 4 eiler 10 §, åligger dellänsstyrelsen att meddela beslut, huruvida på grund av anmälningen svensktmedborgarskap förvärvals eller ej. När någon gör anmälan enligt 2 a, 3, 4, 7 a eller 10 Säligger det att meddela beslut, huruvida pä grund av anmälningensvenskt medborgarskap förvärvats eller ej. Motsvarande gäller i fråga om dencentrala utlänningsmyndigheten, når anmälan enligt 2 a § sker hos myndigheten. 1978/79:72 21 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Vill någon erhålla förklaring atlhan är svensk medborgare, må han göra ansökan därom hos regeringen, som efterregeringsrättens hörande äger meddela sådan förklaring; dock må härvid ickeprövas fråga som avses i första siycket. 13 S Den som fyllt ägerutan hinder av atl han står under annans ärdnad själv göra ansökan elleranmälan enligt denna lag. Anmälan må ej göras genom för- Anmälan/År ej, utom i fall som anges i 2 a H, göras genom förmyn- dare eller vårdnadshavare. Denna lag träder i krafl den . Barn som är fött den 1 juli 1961eller senare och som skulle ha blivit svensk medborgare om I S i dess lydelseenligt denna lag hade varit gällande vid barnets födelse, förvärvar svensktmedborgarskap genom all modern före den hos den centralautlänningsmyndigheien skriftligen anmäler sin önskan härom. Vad som sagts nugäller endast om vid anmälningstillfället modern är svensk medborgare och hardel i vårdnaden om barnel samt barnel ej fyllt . Har barnet fyllt 15 årfordras barnets samtycke. Har barn förvärvat svensktmedborgarskap enligt första stycket, skall barnel vid lillämpning av 7 a Sanses som svensk medborgare från födelsen. Prop.1978/79:72 22 Den nuvarandemedborgarskapslagstiflningen bygger på samarbete mellan , ochSverige (Belänkande (SOU 1949:45) med förslag lill Nya Medborgarskapslagar förDanmark, och ), Lagen Irädde för vidkommande i krafl denI , Ändringar i medborgarskapslagen hargenomförls 1968, 1969, 1971 och 1976, Någon allmän översyn av lagen har inteskell. Ett gemensami nordiskt belänkande låg lill grund för ändringarna 1968(Nordisk utrednings-serie 1965:8), Ändringarna innebar lättnader för medborgarei annat nordiskt land vid förvärv av svenskt medborgarskap, ändringarföregicks av överläggningar med , och , I fråga om deändringar som skett i medborgarskapslagstiflningen hänvisas i övrigi lillredogörelsen i prop. 1975/76: 136 s. 48-50. De nordiska medborgarskapslagarnabygger på härstamningsprincipen, vilket innebär alt föräldrarnas medborgarskapär avgörande för vilkel medborgarskap barn får vid födelsen. Liksom i flertaletandra stater vilkas lagstiftning bygger på härslamningsprincipen följer barnsom föds i äktenskap fadern i medborgarskapshänseende. Närmare bestämt gälleratl barnet blir svenskt vid födelsen om fadern är svensk och gift med barnetsmoder eller om fadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och giftmed barnets moder. I vissa fall får barnet svenskt medborgarskap om modern ärsvenska. Del är fallet, om föräldrarna visserligen är eller vid fadernsbortgång var gifta, men fadern är eller var statslös eller barnet annars inteförvärvade hans utländska medborgarskap vid födelsen. Utan en sådan subsidiärrätt till moderns svenska medborgarskap skulle barnet i den nämnda situationenbli statslöst. Likaså får barnet moderns svenska medborgarskap vid födelsen, ommodern inte är gift med barnets fader och inte heller änka efter honom. Modern har således enligt svenskrätl en underordnad ställning när det gäller rätten att ge barnen sill svenskamedborgarskap från födelsen. Som nämnts är detla ett förhällande som återfinnsi fiertalet av de stater som tillämpar härstamningsprincipen. En anledning tilldelta är den atl man av tradition har slräval efter att undvika uppkomsten avdubbla medborgarskap. I samband med den nuvarande svenska medborgarskapslagenstillkomst uttalade således föredragande departementschefen, att han inte kundeansluta sig till ett av vissa kvinnoorganisationer under remissbehandlingenframfört förslag av innebörd, atl varje i av svensk moder i äktenskapmed utländsk man fött barn skulle bli svensk medborgare genom födelsen.Föredraganden anförde vidare (prop, 1950:217 s, 28 och 29): Enär flertalet stater upprätthållaprincipen att faderns medborgarskap överföres på barnet, skulle nämligen denifrågasatta bestämmelsen leda till dubbelt medborgarskap i utomordentligt storomfattning, I motsats till nämnda organisaiioner kanjag icke finna, attbestämmelsen i andra hänseenden skulle innebära sådana fördelar framför dedelegerades förslag, att betänkligheterna mol dubbelt medborgarskap böra fåvika. Barnets medborgarskap synes icke ha så stor betydelse i envårdnadsprocess, som organisationerna anlagil, I en rällegång vid svenskdomstol angående vårdnaden om barn av svensk moder och utländsk fader lordesålunda svensk rält i myckel stor utsträckning böra lillämpas, vare sig barnelär svensk medborgare eller icke. Och om vårdnadsprocessen föres vid utländskdomstol, lärer svenskt medborgarskap för barnet knappast utgöra något skydd förmoderns iniresse, i varje fall icke om barnel är medborgare idomstolslandet. 1978/79:72 23 Frågan om barns rält till modernsmedborgarskap har, särskilt , fält förnyad aktualitet såväl ivårt land som i flera andra länder. Beträffande de reformkrav som framförts iSverige hänvisas lill vad som anförs i det följande (kap. 6). Diskussionen harinte endast berört de fördelar för barnet som en vidgad rätl till modernsmedborgarskap har anlagils medföra. Den har dessulom och i ökad omfattningtagit fasta pä den bristande jämställdhet mellan föräldrarna som den gällandeordningen innebär. tillkallades av nordiskarådet särskilda sakkunniga frän , , och för allutreda vissa frågor rörande bl. a, medborgarskap för barn. Det skedde motbakgrund av ett daterat medlemsförslag alt rådet borderekommendera regeringarna atl bl. a. genomföra sådana ändringar imedborgarskapslagstiflningen, att barn i äktenskap mellan utländsk man ochkvinna som är medborgare i nordiskt land kunde förvärva medborgarskap i modernshemland från födelsen. Förslagsställarna erinrade vidare om all en av orsakernatill att någon beslämmelse, som aulomatiskt gav även dessa barn medborgarskap ibo-sättningslandel, inte hade införts var de komplikationer som ett dubbeltmedborgarskap skulle kunna innebära. De ansäg emellertid, att ölägenheterna avdubbelt medborgarskap hade avsevärt överdrivits, om man såg dem i relation lillde nackdelar som kunde uppslå för dessa barn om deras medborgarskap alltfortbestämdes enbarl enligt faderns statsiillhörighet. juridiskautskott konstaterade atl ell tillmötesgående av förslaget skulle leda till atlbarnel fick dubbelt medborgarskap, Utskoitet erinrade om att det dittills hadevaril en gmndläggande princip i de nordiska ländernasmedborgarskapslagsiifining att söka undvika dubbla medborgarskap. Utskottetmenade ocksä att en sådan utveckling stod i strid mol de strävanden som lågbakom Europarådskonvenlion om begränsning av fall av dubblamedborgarskap m.m. Vidare erinrade utskoitet om att det inte alltid var ibarnets iniresse atl förvärva en viss förälders medborgarskap. majoritet föreslog i stället atl skulle hemställa hosregeringarna att undersöka om det vid fastställande av medborgarskap kunde tasstörre hänsyn till barnels intresse. Förslaget antogs av (rek.6/1970). De särskilda sakkunniga avgavdärefter betänkandet (NU 1976:9) Medborgarskap för barn och jämlikhetvid naturalisalion. I betänkandet anförs alt en riktig målsättning förutredningsarbetet måsle vara all finna lösningar som i största möjligautsträckning hindrar uppkomsten av dubbelt medborgarskap. Enligt de sakkunnigasmening kunde rekommendationen för tillfället bäst tillmötesgås genom enväsentlig liberalisering av naturalisationspraxis. För svenskt vidkommandegenomfördes en ytteriigare liberalisering av den redan dä generösalillämpningen av reglerna om självständig naturalisalion av barn (prop.1975/76: 136). Frågan om jämställande avföräldrarna i fråga om rätten att överföra det egna medborgarskapet lill barnenhar vidare behandlats i . Det arbelel ledde fram till en avEuroparådets ministerkommitté är 1977 anlagen resolution rörande medborgarskapför barn i äktenskap (Resolution (77)13). Resolutionen tar sikle på barn vilkasföräldrar har olika nationalitet. I inledningen till resolutionen anges som enprogramförklaring atl principen om likställighet mellan fadern och modern närdet gäller deras gemensamma barn i äktenskap bör för sädana barn innefatta likarätt till båda föräldrarnas medborgarskap. 1 resolutionen rekommenderas medlemsländernasregeringar atl antingen ge barn i äktenskap landets med- 1978/79:72 24 borgarskap vid födelsen, om fadern eller modern ärmedborgare där, eller i vart fall underlätta för barnel att genomnaturalisering få den förälders medborgarskap som barnet inte fick vid födelsen.En sådan ordning medför ökat antal dubbla medborgarskap. 1 resolutionenuttalas emellertid atl dubbla medborgarskap vanligen inte innefattar någrasiörre olägenheter innan barnel nått vuxen ålder. Fall av flerfaldigtmedborgarskap bör emellertid reduceras efter del bamen har blivit vuxna.Medlemsländerna rekommenderas därfiir att införa viss närmare angiven ordningför avveckling efter uppnådd myndig ålder av dubbla medborgarskap. Strävandena i riktning mot atl iökad utsträckning likställa föräldrarna när del gäller rätlen att lill barnenöverföra det egna medborgarskapet har sålunda förts vidare både nationellt ochpå det mellanfolkliga planet. Det kan i detla sammanhang även hänvisas lill attflera stater har iindrat sin medborgarskapslagsiifining för attlillgodose likställighets-kravet (se vidare kap. 4). Mol denna bakgrund och mot bakgrundav de uttalanden som har gjort i fråga om barns rätt tillsvenskt medborgarskap genom båda föräldrarna (kap. 6) redovisas i dennapromemoria förslag lill ändring av den svenska medborgarskapslagen.