prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Men lill skillnad från skogsägaren kan han i en del avdessa fall därefter inte själv beslämma det totala utnyttjande (avverkningen)som leder till inkomster. gäller framför alll då en motpart (förlag,lealer eller annan arrangör) förmedlar verkel lill allmänheten och del ärverkets framgång hos denna allmänhel som beslämmer del ekonomiska utfallel.Även inkomster av sidorättigheter kan i vissa sammanhang ligga utanförupphovsmannens kontroll. Upphovsmannenkan ofta ej heller koncentrera sina plötsligt höga inkomster till etl enda år.En framgång kan vara tillfällig trots atl den eller till ochmed en rad av är ger höga inkomster. Detta är framför allt fallel då enbildkonstnär tar emot elt siörre offentligt uppdrag och då författare ochtonsättare får förlags- eller tealerinkomster. I del förra fallel baseras eltflerårigt uppdrag på betalningsterminer i anslulning till arbetetsforskridande. I förlags/tealerfallet finns det i ramavtal bestämda redovisningssystemsom automatiskt medför atl en succé ger inkomster . Delväsentliga motivet fördelningskonlo kan ändå vara för handen, nämligenall inkomsterna före och efter "topperioden" är väsentligt lägre ochatl ell behov därför föreligger all i rättvisans namn sprida samtliga ärs högainkomster . Förskogsägaren är skogsinkomslerna i regel en del av de inkomster av Prop.1978/79:210 ' ' 293 jordbruksfasiigheiav vilka han har sitt normala uppehälle. Det finns ålskilliga upphovsmän somlever på - eller söker leva på - den konstnärliga verksamheten. Men delförekommer i icke obetydlig utsträckning att upphovsmannainkomster liggerovanpå en tjänsteinkomst. Detta är särskilt fallet ifråga om författare ochtonsättare men alls icke ovanligt närdet gäller bildkonstnärer. Upphovsmannensyrke är så osäkert och genomsnittligt sä föga lönande all många av sociala skäl- t. ex. försörjningsplikt mot andra -inle vägar salsa på det förrän framgångenhar börjat visa sig i form av upphovsmannainkomster. I förbidan på en stabillillräcklig upphovsmanna-inkomst tar vederbörande en tjänst. Detta fär tillföljd att framgångens upphovsmannainkomsi skaliemässigl ligger ovanpåijänsleinkomsten och drabbas av den höga marginalskallen. Om man inle skaparenupphovsmannakonto som tar hänsyn lill delta förhållande kommer en upphovsmanav delta slag aldrig atl kunna hell övergå till sitt upphovsmannayrke, eftersomframgången trots de höga inkomsterna inle ger trygghet ens för de kommandeåren. Upphovsmannakontolmåste således tjäna ylterligare tvä särskilda motiv. Det mäsle utformas så atlde lillfälligi höga inkomsterna skapar trygghet för upphovsmannen underkommande år, då han har lägre inkomster eller kanske - vilket inte är ovanligt- är praktiskt tagel inkomsllös. Det är denna trygghet som ska ge honommöjlighet atl arbeta vidare och skaffa sig vidare inkomster. Upphovsmannakontolbörocksåge möjlighet fören framgångsrik upphovsman atl kasta loss frän etl"brödyrke" och med en för nägra är planerad trygghet välja det yrkesom han enligt vad det visar sig bör kunna leva på. Alladessa synpunkter gäller inte alla upphovsmän. Men reglerna måste uiformas säalt de verkar effektivt i alla överblickbara fall. Det ligger ingen risk i attgränserna görs vida - den som inle behöver eller inle kan utnyttja utrymmetkommer ju inte att (kunna) göra det. Och skulle del visa sig att en loppinkomstkommer all beslå, kommer ju uppskovsbeloppen atl återföras till beskattning påsamma höga nivå där de befann sig då uppskov beviljades. KLYShar med förväntan selt fram mol företagsskatieberedningens förslag. Vi har närtförhoppningen all beredningen skulle gå närmare in pä KLYS' förslag om eltsärskilt inkomstslag för "inkomst av konslnäriigl och litterärtarbete". Del är alllså med slor besvikelse KLYS nu konslaterar allberedningen inte lagit upp förslagel till behandling. Egentligen borde inteheller enligt KLYS' mening kulturarbetarnas skatte- och avgiftsproblembehandlas av en ulredning som har all arbeta med beskallning av företag. Vivill därvid instämma i det som ledamoten anför i sill särskildayttrande, dä han säger: "Beredningen går här in pä elt område där enperson som självständig yrkesutövare blir etl slags förelag genom alläganderätten till vissl konstverk - och därmed lill konstverkets avkastning -regleras i en särskild lag. Del är tveksamt om den personbeskallning delegentligen är fräga om borde ha behandlats av beredningen." KLYShar vid upprepade tillfällen fäll erfara all olika myndigheler, instanser ochutredningar inte ansett kulturarbetarnas rörelseidkarproblem höra lill sittarbetsområde. Pä della sätt har kulturarbetarnas problem ideligen skjutits åtsidan eller kulturarbetarna har fått finna sig i atl schablonmässigt hänförasunder lagregler och begrepp, som inle är utformade med hänsyn lill derasspeciella situation. 1978/79:210 294 Somovan har visats har denna status av rörelseidkare vittomfattande konsekvenserför kulturarbetarnas hela försörjningssituation. Det är uppenbart att enförändring måste komma till slånd. KLYS kräver därför all del tillsätts ensärskild utredning med uppgift all - med sikle på speciallösning -se överkulturarbetarnas ställning som rörelseidkare. del av remissinstanserna avstyrker förslagel. nämligen riksskaileverket,länsslyrelserna i , . och , Ålvsborgs. Örebro.Väslinaiilaiids, , , . LO saml redovisningkonsulieis förbund. Enminoritet av länsstyrelserna i Göleborgs och (sju ledamöter). (två ledamöler), (sex ledamöter), (sex ledamöter).Kopparbergs (fyra ledamöler) och (sex ledamöter)tillstyrker dock förslaget. RSVvill inledningsvis ifrågasätta om konstnärernas skatteproblem är av sådani slagalt det bäst löses genom den föreslagna formen för inkomstutjämning med deföreslagna alltför detaljerade villkoren. För många konstnärer är i ställetskatteproblemen mer rent prakliska. Hur skall bokföringen ske och lagret avkonstverk behandlas? Är en viss inkomst skattepliktig eller ej och i vilkenförvärvskälla skall den beskattas? Deföreslagna reglerna har ulformais med sådana kraftiga spärrar atl de torde blitillämpliga endast för ell fåtal konstnärer med myckel goda inkomster. Det kanifrågasättas om inte behovel av inkomstutjämning i dessa fall i ställetvanligen skulle kunna lillgodoses genom en för konstnärer något mer generöstillämpning av reglerna om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomsi än som synes vara fallel i nuvarande praxis. För övrigl bör isammanhanget nämnas alt beredningen inte gäll in på hur reglerna om upphovsmannakontoi del enskilda fallet avses förhålla sig till reglerna om beräkning av skaltför ackumulerad inkomsi. Den saken måste klarläggas. Skogskontolagsliftningenär i vissa avseenden av konlrollskäl slarkl formalistisk. Samma formella regleråterfinns i förslaget om upphovsmannakonto, som därmed kan framstå somkrångligt och stelbent för de berörda skattskyldiga. Förtaxeringsmyndigheterna skulle den föreslagna lagsiiftningen medföra en nyuppgift, nämligen all la slällning lill frågan om en inläkl faller underupphovsrällsbegreppel eller inle. RSV vill framhålla all delta är en svårlillämpningsuppgifl. Problemkan uppkomma vid skalleuppbörden om förslaget genomförs. Som allmän regelgäller att preliminär skall skall eriäggas under inkomståret med belopp somberäknas moisvara den slutliga skatten. Det är den skattskyldige själv somavgör om han avser att utnyttja rätten lill insättning på upphovsmannakonlo.Del ar därför inle möjligl för skallemyndighelerna att vid fastställande av denpreliminära skatten bedöma om sädan avsättning kan komma all ske. Denöverensstämmelse mellan preliminär och slutlig skalt som gäller inomskatleuppbörden kan därför uppnås endast genom 1978/79:210 -''- 295 aktiv medverkan av den skattskyldige. Sammanfattningsvis avstyrker RSV förslagel. 1 någon mån fär reglerna om ackumulerad inkomst redananses tillgodose upphovsmännens behov. Vad som framför allt gör altlänsslyrelsen avstyrker förslaget är dock att del - med all rält - kanförväntas leda till krav på motsvarande särbehandling från mänga andra grupperskattskyldiga. Dessutom skulle det, med de spärregler som satts upp, träffaendasi elt fåtal upphovsmän. När det gäller förslagel om upphovsmannakonto finns delvisserligen myckel som lalar för alt konstnärer, författare m, fl.kulturarbelare har ojämnare inkomstförhållanden än andra skattskyldiga. Någonnärmare undersökning av de faktiska förhållandena synes inte ha skett. Heltsäkert är emellerlid att del även finns andra kategorier eller enskildapersoner med samma problem och som med samma rält skulle anse sig berättigadetill molsvarande skattefördelar. Som förslaget är utformat synes det vidare iförsta hand gynna konstnärer som redan är etablerade och erkända. Alt ge dessagrupper speciella skallefavörer slrider mol principerna om skall efter bärkraftoch kan därför inle accepteras. Redan nu finns möjlighet lill inkomstutjämningmellan olika år som lorde ge rimlig kompensation, främst reglerna om ackumuleradinkomsi saml rätlen till avdrag för pensionsförsäkringspremie. Enligtlänsstyrelsens mening bör förslaget inte genomföras. Det synes länsslyrelsen ytterst tveksamt om en speciellgrupp av människor, vars inkomster är all betrakta som etl mellanting mellantjänst och rörelse, ska gynnas genom en uppskjuten beskallning och dessulomerhålla ränta påden uppskjutna delen. Om denna typ av uppskjuten beskallningöver huvudlaget accepteras bör istället etl belopp motsvarande avsättningeninbetalas lill . Normal bankränta lorde därvid kunna ulgå på 25 96 avbeloppet eftersom marginalskaltesatsen i de inkomstlagen del här är fråga omulgör . Reglema för särskild rätt lill avsättning förkulturarbetares upphovsmannainkomster framstår som invecklade ochsvårtillgängliga. De föreslagna beslämmelserna torde bli tillämpliga för ellsannolikt ringa anlal skallskyldiga med relativt slora upphovsmannainkomster.Det kan enligt bedömning också anlas alt gällande beslämmelserom beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst är lillfyllesl ide flesta fall. Det kan också tänkas atl krav på liknandeavsättningsmöjligheter kan komma alt slällas av andra gmpper skattskyldiga. Åandra sidan kan förhållandena vara sädana all en upphovsman vidoförändrad lagstiftning saknar möjlighet all ernå en rimlig resultat- ellerskatleutjämning. Mol denna bakgrund anser länsslyrelsen alt förslagel bör sesöver i denna del. 1978/79:210 296 Länsslyrelsen anser att redan lagen om ackumulerad inkomstger kulturarbetarna sådana möjligheler tili skatleutjämning atl behov av enspeciell lag för denna begränsade kategori skattskyldiga inle föreligger.Vidare kan med fog hävdas atl även andra skattskyldiga med oregelbundenårsinkomst borde få samma möjlighet till skatleutjämning som föreslagits förkullurarbelare. öm särskilda regler anses böra införas för kullurarbelare, villlänsstyrelsen i stället föreslä all denna yrkeskategori genom en utökaddispensgivning ges möjlighet alt teckna pensionsförsäkringar i vissa fall närlagen om ackumulerad inkomst inte är tillämplig. i Hallonds län: Reglerna blir jämfört med deras begränsade syfte ochräckvidd krångliga alt tillämpa både för skattskyldiga ochtaxeringsmyndigheter. De senare synes också komma att nödgas göra besvärligasubjektiva bedömningar. Berättigade krav pä liknande inkomslfördelningskonlokan förväntas komma frän än mer svärdefinierade grupper änkonstnärer och författare. Syftel med reglerna är uijämning av skatieprogressiviielenhos en lilen gmpp företagare ulan anställda, ulan vamlager och med inkomstersom förutsätts variera avsevärt mellan olika beskattningsår och som inte kanfördelas på olika år av föriäggare, uppdragsgivare eller liknande. Fråga är däom inte samma syfte kan nås med belydligl enklare medel. Enligl länsstyrelsensuppfattning bör-med de begränsningar och spärrar, som beredningen förbundit medupphovsmannakontol -ell lika bra och ibland bättre resultat kunna nås genomlillämpning av förordningen om ackumulerad inkomsi. Denna förordning bör dåkomplelleras med en beslämmelse av innebörd att inkomst av vetenskaplig,litterär, konstnärlig och därmed jämförlig verksamhet ulan utredning färfördelas på förslagsvis minsl . Del bör tilläggas alt handläggningen avframställningar om ackumulerad inkomstberäkning fr. o. m. 1979ärs laxeringsannolikt kommeraltöverföraslill taxeringsnämnderna. Därmed försvinner en delav de ölägenheter i den nuvarande handläggningen, som beredningen påtalat. i Göleborgs och län: Del är således en komplicerad lagstiftning som föreslås,vilken förutsätter flera besvärliga bedömanden. Ett införande avupphovsmannakonlo i skallelagstiflningen skulle därför ytteriigare kompliceraden svenska skattelagstiftningen på ett oanlagbart sätt. Härtill kommer attdel i samhället finns många andra gmpper, vars inkomster varierar mycket mellanåren, som ocksä kan ställa krav pä särlagsiiftning. Dä de föreslagna reglernadessulom är tekniskt komplicerade och därför besväriiga att hanlera i delprakliska laxeringsarbetet, avstyrker länsslyrelsen förslagel omupphovsmannakonlo. Del kan ifrågasättas om det föreligger något egentligtbehov av särskilda lagstiftningsåtgärder för kulturarbelare med verksamhetenligl lagen om upphovsrätt lill litterära och konslnäriiga verk. Spärrarna förtillämpningen gör atl endasi skattskyldiga med relativt höga inkomster avkonslnärlig verksamhei berörs av lagen. 1978/79:210 297 Dettorde också finnas andra grupper med liknande skatteproblem. Den nuvarandelagstiftningen om s. k. ackumulerad inkomst lorde enligt länsstyrelsensuppfattning i många fall vara elt tillräckligt instrument för att begränsaprogressivitelen hos den statliga inkomstskatten. anser atlfrågan bör ytterligare utredas. Genomde spärregler som kringgärdar de föreslagna bestämmelserna torde dessa endastkomma alt bli akluella för elt mindre anlal konstnärer och författare medtämligen höga inkomster. Enligt länsstyrefsens åsiki borde deras problem kunnalösas inom ramen för lagstiftningen om ackumulerad inkomst. Ettinförande av särbestämmelser för en kategori skattskyldiga kan medföra krav påmolsvarande beslämmelser från andra grupper av skattskyldiga. Varje inslag avsärbestämmelser i lagsiiftningen komplicerar givetvis tillämpningen av densammai det prakliska taxeringsarbetet. Vad beiräffar konstnärer och författare måstetaxeringsnämnderna avgöra om en intäkt avser ersättning på grund av upphovsrätteller ej, vilket inte alltid torde vara så lätt som beredningen föreställersig. Lagenom beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst ger möjlighetertill begränsning av effekterna av den progressiva inkomstskatten för sådanakullurarbelare som arbetat på elt projekt och härigenom fär ojämnainkomster. Det blir så all säga en fördelning av inkomsterna bakåt i liden.Beredningens förslag till lag om upphovsmannakonlo ger etl uppskov och enframflyttning av beskattningen. Förslaget kan inle i och för sig anses geolillböriiga förmåner och del synes tekniskt selt lillfredsslällande. Del bördock framhållas alt som förslaget utformats är del de redan elableradeförfattarna och konstnärerna med goda inkomster som kan använda sig avuppskovsmöjligheierna. Enligtlänsstyrelsens uppfattning innebär emellertid förslaget till lag om upphovsmannakonloen onödig komplikation av ell redan komplicerat skattesystem. Del kan las sometl typexempel pä hur den svenska skattelagstiftningen krånglas lill genom attförmåner genomförs för än den ena än den andra gruppen av inkomsttagare ulanalt reformerna i slort ger vare sig siörre rättvisa eller bäitre likformighet ibeskattningen men medför svårigheter både för allmänhet ochbeskattningsmyndigheler. 1 förevarande fall skulle exempelvistaxeringsnämnderna tvingas la slällning lill om intäkterna är hänföriiga tillsädana alster som omfattas av lagen om upphovsmannarätt. Säsom flerareservanter anfört har också andra grupper än författare och konstnärer problemmed ojämna inkomster. Länsslyrelsen avstyrker därför beredningens förslag idenna del. Säsom de föreslagna uppskovsreglerna är konstruerade synes de bli tillämpliga påendast ell ringa anlal personer. Med hänsyn härtill och då det enligtlänsstyrelsens uppfattning inle bör införas specialregler för så"udda" fall som här är fråga om, vilka ylterligare komplicerar vårredan nu mycket sväröver.skädliga skattelagstiftning, avstyrker länsstyrelsenförslaget. Nuvarande regler om progressionsutjämning genom ackumuleradinkomstberäkning torde vara tillfyllest i de flesta fall. 1978/79:210 298 Länsslyrelsen i läslmaiikuuls tim: Förslaget kommer med all sannolikhet atl beröra endast ettmycket ringa anlal skallskyldigii. Med hänsyn till alt bestämmelserna omberäkning av stailig inkomstskatt för ackumulerad inkomst är tillämpliga förkulturarbetare, som arbetat på ett projekl, avstyrkerlänsstyrelsen beredningens förslag i denna del. Länsslyrelsen i kin: Länsslyrelsen avstyrker även förslaget omupphovsmannakonto eftersom ingen närmare analys gjorts i förhållande till andragrupper med ojämna inkomster. Möjligheten för s, k, kulturarbetare att under vissaförutsättningar få avsätta s, k, upphovsmannainkomsi till ell särskiltinkomstfördelningskonto innebär enligl mening att en redan nukrånglig och svåriilläm-pad skattelagstiftning blir än mer komplicerad.Länsslyrelsen avstyrker beredningens förslag i denna del med hänvisning till demöjligheler lill resultatreglering som redan nu föreligger genom lagen omberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst. i Västerbollens län: Länsslyrelsen anser det vara ytterst tveksamt om enspeciell grupp av människor, vars inkomster närmasl är all betraktas såsom enblandning av tjänst och rörelse, skall gynnas genom en uppskjutning avbeskattningen och därtill erhålla ränta på uppskjuten del. Även andrakategorier kan ha slora ojämnheter i sina inkomster mellan åren. Stor riskföreligger därför alt den föreslagna ändringen åberopas av dessa grupper medoregelbunden inkomst och att systemet sprids till allt flera. Med hänsyn till reglernas utformning kommer endastkonstnärer och författare som blivit väl elablerade och erkända att kunnautnyttja dessa. Då man på annal sätt t. ex. genom avtal kan sprida inkomsternai tiden och därmed vinna fördelar främst ur progressionssynpunkt finnerlänsslyrelsen all del föreligger mycket begränsade motiv för beredningensförslag. avstyrker därför förslaget. i Nairboiicns län: De skäl som åberopats för särlagsiiftning anser inlelänsslyrelsen vara av sådan tyngd atl skattesystemet bör ytteriigarekompliceras. Länsslyrelsen avstyrker därför förslagel. Med hänsyn till den principielll långtgående konstruktionsom här valls och den troliga spridningseffekten av uppskovslekniken till enrad andra grupper med oregelbunden inkomsi anser LO all förslaget inte skallgenomföras. Det förefaller rimligt anta atl den som i lagens mening ärupphovsman har stora möjligheler all själv påverka arvodeslidpunkt etc. i avtalom konstverk. Man skulle också i delta fall avsevärt avlägsna sig från dengrundläggande principen om årsbeskatlning. 1978/79:210 299 I stället för utt tillskapa nya beslänmielser i form avavsättning till upphovsmannakontol kunde väl lämpligen reglerna för ackumuleradinkomsi ändras .så att de kan ersätta de nu föreslagna reglerna. När det gäller upphovsmannakontol kan den synpunktenanläggas alt det säkerligen finns andra grupper - och inte minsl enskildaskattskyldiga - som med samma riill som kulturarbeuirna kan ställa krav på enliknande resultaluljämningseffekt. Det kan alltså antas alt förslaget, om detskulle genomföras, snabbi får spridningseffekter. Beredningens förslag atl rätlen lill uppskov skall avseendast inkomst av rörelse som tillkommit den skaltskyldige i egenskap avupphovsman anses av flera remissinslanser leda lill etl någol för snävttillämpningsområde. motsätter sig inte att den kaiegoriyrkesutövare som omfattas av förslaget lill lag om upphovsmannakonlo erhållervissa möjligheler till skallemässig resultalutjämning. vill dockpåpeka alt även andra näringsidkare torde kunna åberopa de av beredningenanförda förutsätlningarna för att utjämning mellan olika beskaliningsår skallvara befogad och dessulom möjlig att administrativt genomföra. Som exempelhärpå kan nämnas uppfinnare. Kammanäiien i Göieborg: Man bör emellertid tänka på all alla möjligheler attskjuta upp beskattningen ökar risken för skatteundandraganden. Kammarrättenhar därför slor försläelse för de spärrar som föreslås. På en punkt kan mandock ifrågasätta om begränsningen är riktigt vald. När det gäller förutsätlningen för insättning avupphovsmannainkomsi krävs dels att den skaltskyldige uppbär intäkten i egenskapav upphovsman, dels alt den akluella intäkten skall redovisas som intäkt avrörelse. Enligt praxis skall upphovsmannainkomsi redovisas som inkomst avtjänst nar verksamheten inle uppfyller de s. k, rörelsekriterierna, se t.ex.RRK R 77 1:15. I mänga fall ärdel rimligt atl upphovsman, som redovisar inkomstav tjänst, har samma möjlighet lill resultalutjämning som en rörelsedrivandeupphovsman. Visseriigen kan det vara tveksamt om möjlighet lillresultat-utjämning bör finnas i fråga om inkomstslaget tjänst. Det kan nämligenleda lill krav frän andra yrkesgrupper, t. ex. provisionsanslällda. Emellertidsynes del rimligt att samma slags inkomst - upphovsmanninkomst - bedöms likaoavsell om den skall taxeras som inkomst av rörelse eller inkomst av tjänst,Enligl kammarrättens mening bör därlor möjligheten lill insättning påupphovsmannakonto finnas för all upphovsmannainkomsi om övriga av beredningenföreslagna villkor är uppfyllda. 1978/79:210 300 Genomatl knyta begreppet upphovsmannainkomsi till lagen om upphovsrätt kommer flera"upphovsmannainkomster" alt falla utanför. anser altavsättning lill upphovsmannakonto måste få avse alla inkomster som upphovsmanuppbär pä grund av sin yrkesmässiga konslnäriiga verksamhet. Beredningensprincipiella inställning lill den lekniska uppläggningen av"Upphovsmannakonlo" delas av STU. Emellerlid finner STU i likhet medsärskilt yttrande av ledamot att om beredningens förslag genomföresatt detta skulle kunna åberopas av andra grupper med oregelbunden inkomst. Engrupp, som måste kunna anses jämställda med kulturarbetare i inkomstavseende ochdärför falla in under reglerna om "upphovsmannakonto" ar uppfinnaresom egenföreiagare men som emellenid ej enligl beredningens förslag omfattasav reformen. STU kan därför ej tillstyrka beredningens förslag i vad avserbegränsningen lill kategorin kulturarbelare utan ansluter sig lill ledamolDahlströms yttrande vad avser yrkande om utredning rörande kulturarbetarnas ochandra gruppers problem med oregelbundna inkomster. Inkomslfördelningskonloför egenföreiagare skall enligt beredningen endasi få utnyttjas på inkomstersom en s. k. kulturarbetare erhåller i egenskap av upphovsman enligt lagen(1960:729) om upphovsrätt lill litterära och konslnäriiga verk. SUF villföreslå en uividgning av denna rättighet lill alt gälla hela det immateriellaområdei. emedan inkomster som uppfinnare uppbär vid licens ochpatentförsäljning ofta är väl så ojämna, och en fördelning av inkomslen framåti liden ökar uppfinnarens möjlighet till fortsatt verksamhei. KLYSfinner förslagel all knyta definitionen lill 1960 ärs upphovsrältslag utmärkt.Emellertid har här skett elt förbiseende, som skulle slälla en alldelessärskild grupp av kullurarbelare utanför reformen. Delta gäller fotograferna.Upphovsmäns rättigheter regleras inle enbart av upphovsrätislagen ulan också avlagen om räll lill fotografisk bild. I och för sig hade det varitmöjligt atl skydda fotografiet inom upphovsrältslagens ram, men lagsliftarenvalde en annan lagleknisk lösning. Man placerade beslämmelserna om fotografi ien särskild lag. Emellertid är fotografilagen utformad i nära anslulning lillupphovsrätislagen och bestämmelserna i de båda lagarna är på många väsentligapunkter praktiskt taget identiska.