prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den radioutrustning som installeras ombord blir alltmer komplicerad och därmed dyrare.Della beror huvusakligen på inlemalionellt skärpta lekniska krav, framtvingadeav den hårdare konkurrensen om lillgängligl frekvensutrymme. Del av leleverkelutvecklade maritima lelexsysiemet utnyttjas alltmer för ulväxling avmeddelanden mellan land och fartyg. F. n. är två fartyg på försök ulruslade förkommunikation via satellit. kommer ett mindre anlalfartyg att utrustas för saielliikommunikalion, sannolikt högsl 5st./år. Om övergång till satellitsystem bedöms vara ekonomiskt lämplig kommerstora investeringar alt krävas i början av 1980-talel. Utbyggnadenav den mobille lefonljäns ten, MTD, fortsätter i syfte all elimineraläckningsluckor främst i och för all lillgodose behovet avtrafikkanaler på basstationer med alltför låg trafikkapacitet. Antaletabonnemang ökar med ca 2600 och beräknades uppgå till ca 15 000 vidingången av . Två nya betjäningscentraler i Göleborg resp. logsi drifl . Härigenom har lillräcklig kapaciiel erhållits förMTD-ljänsten fram till den lidpunkt då den automatiskalandsomfattande mobi I telefon tjän sten,NMT, införs under /82. Övergången till etl automatisktmobiltelefonsystem motiveras främst av de kraftigt stigande kosinaderna för delpersonalintensiva expedilionssättet. Den tekniska utvecklingen påelektronikområdel har gjori all de komplicerade funktioner som ingår i ellauiomaliski syslem kan tillgodoses inom ramen för god ekonomi. Utformningen avden aulomaliska Ijänslen sker i nordiskt samarbete. Den nya tjänsten mobilsökning, MBS, togs i drifl hösten1978. Tjänslen fungerar som etl personsökningssyslem där man över hela landeifrån den egna telefonapparaten kan nå en person utrustad medpersonsök-ningsmotlagare. har till uppgift atl fördela och regleraanvändningen av radiofrekvensutrymmel utifrån tekniska och ekonomiskautgångspunkter. Vidare åligger det verket atl ägna sig åt avslörnings- ochkonlrollverksamhel. Del alll inlensivare uinyitjandel av frekvensutrymmet harmedfört att bättre och modernare utrustning erfordras förkontrollverksamheten. Av tabell 2 framgårutvecklingen av rörelse under budgetåren 1976/77 och 1977/78 mätti anlalet telefonapparater, telex- och modemanslutningar, samlalsmarkeringar,telegram och lelexmarkeringar. Antalet anslällda ileleverkel uppgick den lill 43 165, vilket innebar en ökningunder med 568 personer. 1978/79:100 Bilaga 9 191 Telexanslulningar (,) datakommunikation (.) minuter i utländsk trafik ' Viss del av markeringarnaberäknade med utgångspunkt från inläkterna. För budgetåret 197 7/7 8 beräknadesmedelsförbrukningen i prop. 1977/78: 100 bil. 9 lill 879,5 milj. kr.Investeringsramen höjdes genom regeringsbeslut under budgetåret ochinvesleringsutgifterna uppgick enligt verkels bokslut lill 890,1 milj. kr. Föratt få en mer rättvisande bokföring har i bokslutet materiel för 102,7 milj.kr., som tidigare redovisats som investering på teleområdena, återförts lilllager. har medfört alt medelsförbrukningen formellt minskal medmotsvarande belopp och uppgår därmed till 787,4 milj. kr. För budgetåret 197 8/7 9 räknar meden medelsförbrukning av I 077,3 milj. kr. I beloppet ingår 29,1 milj. kr. somenligt regeringsbeslut anvisats för vissasysselsältningsfrämjande åtgärder vid samt 13,6 milj. kr. till följdav regeringsbeslut . För budgetåret 197 9/80 räknar leleverkel meden medelsförbrukning av 1 003,6 milj. kr. enligl det investeringsprogram somredovisas i det följande, varvid verket räknal med alt investeringen i lokallinjenätfinansieras genom anläggningsbidrag. Av tabell 3 framgårfaktisk resp. beräknad medelsförbrukning budgetåren 1977/78-1979/80 medfördelning på rörelsegrenar samt för dessa gemensamma objektsgrupper. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 192 Medelsförbrukningen 1977/78-1979/80(milj. 1977/78 Utgift '1979/80 - Div, byggnader och fastigheter - Diverse och oförutsett -102,7 ='1003,6 ' Beloppen har räknats ut efter i juli månad1979 antagen materielpris-och lönenivå. ' Exkl. investeringar i lokallinjenät. invesieringari abonnenlulruslning finansieras fr. o. m. budgetaret 1978/79 helt och hålletmed anläggningsbidrag. Fördelen med denna finansieringsform är all den gerteleverket möjlighet alt mer flexibelt anpassa sig till abonnenternas behov avterminalutrustning. Mellan investeringar iabonnentutrustningar och investeringar i lokallinjenälei råder elt starktsamband. 1 båda fallen är investeringarna i hög grad marknadssiyrda ochavhängiga av den enskilda konsumentens beslul. söker på olika sätteftersträva en bättre marknadsanpassning med snabbare service och kortareväntetider som följd. En sådan slrävan underlättas om abonnenterna självafinansierar den marknadsstyrda delen av televerkels anläggningar. Investeringari lokallinjenälei bör därför i likhel med invesieringar i lerminalerfinansieras med medel från abonnenterna. Verkel föreslår därför atl fr. /80 såväl abonnenlanläggningar som lokallinjenät finansieras medanläggningsbidrag. Medelsförbrukningen förlelefonrörelsen /80 har beräknats mot bakgrund av denförväntade utvecklingen. Den totala medelsförbrukningen för anläggningar, somhelt kan hänföras till lelefonrörelsen. har beräknats till 714,9 milj. kr. ochär avsedd att fördelas på följande sätt. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 193 ägernästan samtliga byggnader som rymmer teleteknisk utrustning. Behovei av till-och nybyggnader av verkets stationer styrs av allmänhetens ökande efterfråganpå teletjänster. Utöver behoven för utökningar tillkommer ny-, till-och ombyggnad av fastigheter för planerade . Investeringsprojekten framgår av tabell 4. Investeringsplan för telefonstationsbyggnader(milj. Typ: N = Nybyggnad, T=Tillbyggnad, 0=Ombyggnad år/mån. Summa \ + \\ 13 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 194 Medförbindelseanläggningar avses det s.k. mellanorlslinjenälei, dvs. de anläggningarsom förbinder olika lelefonstationer samt del i de internationellaanläggningar som erfordras för irafik med utlandet. En långsiktig plan harupprättats för utbyggnaden av del befintliga rikslinjenätet. Genom attsuccessivt anpassa utbyggnaden enligt denna plan till trafikens utveckling kande förväntade förbindelsebehoven tillgodoses på det från teknisk och ekonomisksynpunkt bästa sättet. Investeringsbehovet förkoppiingstekniska utrustningar bestäms av trafik- och abonnentökningen. Någratecken lill mättnad kan ej skönjas vad gäller . En fortsalluibyggnad är således nödvändig. Härtill kommer att en stor del av befintligstalionsulrustning är föråldrad och måste ersättas med modern utrustning samlatt kunderna ställer krav på nya teletjänster. Denna utveckling kräversuccessivt större investeringar. Den beräknademedelsförbrukningen för telexrörelsen under /80 är 29,9 milj.kr. Det beräknade beloppet för koppiingstekniska anläggningar avser bl. a.utrustning för lagring och vidaresändning av telexmeddelanden (den s. k. Telex080-tjänslen) samt den helelekironiska telexsiationen i Göteborg.Medelsförbrukningen avses fördelas påföljande sätt. Den beräknademedelsförbrukningen för datakommunikationsrörelsen uppgår till 25,7 milj. kr.Beloppet skall huvudsakligen användas för utbyggnad av det allmänna datanätetsom beslutat om. Medelsförbrukningen förkommersiell radio under /80 är beräknad till 21,2 milj. kr.fördelad på följande sätt. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 195 Kuslradionätel har underhela 1970-talel omstrukturerats och moderniserats. Om övergång tillsalellilsystem bedöms vara ekonomiskt lämplig kommer stora invesieringar attkrävas i början av 1980-lalet. Den landmobila radionutgörs av den mobiltelefontjänslen MTD, den automatiskalandsomfattande mobiltelefontjänslen NMT och mobilsökning MBS. Vad de olikatjänsterna innebär har redogjorts för i del föregående. Den beräknademedelsförbrukningen avser huvudsakligen växelulruslning och basradiostalioner iNMT-nälel. Medelsförbrukningen förfrekvensförvallning under /80 beräknas uppgå till 0,4 milj.kr.som fördelas på följande sätt. milj,kr, Avstörningsverksamhel 0,2 De senasie årens ökadekrav på en såväl fysiskt som psykiskl god arbetsmiljö har för leleverkels delinneburit stora satsningar bl. a. på förbättring av förhållandena förfällpersonalen. Tillkomsten av välutrustade arbetscentraler innebär storafördelar för de anställda och för . 1 anslutning tillarbetscenlralerna anordnas personalulrymmen, cen-iralgarage och lokaler förarbetsledning. För byggande av arbetscentraler begär 71,8 milj.kr.Fördelningen av objekl framgår av tabell 5. Investeringsplan för arbetscentraler(milj.kr.) Typ: N = Nybyggnad,T=Tillbyggnad, 0=Ombyggnad Byggnadsobjekt Typ Investeringskostnad Medelsförbrukning Bygg- Färdig- ----------------------- ------------------------------------ start ställande Faktisk Beräknad för år/ år/mån. t.o.m. ----------------------- mån. 1977/78 1978/79 1979/80 Summa I 46,1 20,1 1978/79:100 Bilaga 9 196 Typ: N = Nybyggnad, T=Tillbyggnad, 0=Ombyggnad år/mån. nad av högst 1,0 I den nyaorganisationen ingår ett cenlralförråd förlagt lillNässjö samt 21 lokalförråd med lokaltanpassat sortiment. Arbetsuppgifter har successivt överflyttats lill lokalförråden från de lidigareförrådskonloren.Vidare har förråds- och konlorsdelarna i , ,och lagils i brukunder . Övrig byggnation vid dessa förråd beräknas pågå t. o. m. 1979/80. För byggande avförrådsanläggningar begär 54,0 milj. kr. Fördelningen avobjekl framgårav tabell6. 1978/79:100 Bilaga 9 197 Investeringsplan för förrådsanläggningar(milj.kr.) Typ: N = Nybyggnad, T=Tillbyggnad, 0=Ombyggnad (;tö||'inHp år/mån. nad av högst 1,0 nad av högst 1,0 För alt klaraomställningen från tillverkning av eleklromekanisk till elektroniskutrustning krävs stora satsningar vid samtliga televerkstäder. För budgetåret1979/80 beräknas medelsbehovel till5,5 milj. kr. enligt lahell 7. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 198 Investeringsplan för verksladshyggiwder (milj.kr.) Typ: N = Nybyggnad,T=Tillbyggnad, 0=Ombyggnad 1977/78 1978/79 1979/80 år/mån. Byggnader påbörjade Förråds- och produktionslokal i Diverse byggnader och fast igheler Teleskolan ochdatacentralen i färdigställdes . För en ny datacentral iStockholm beräknas en investeringskostnad för /80 om ca 16,5milj. För /80föreslaget belopp för övriga byggnader, 19,9 milj. kr., är bl. a. avsett förtillbyggnad av kontorshus i (1,4 milj. och lillbyggnad avradioslalionsbyggnad i /(5,5 milj. För inköp av fastigheterhar använt ca 9,7 milj. kr. under /78. En fullständigredogörelse för förvärven har lämnats i anslagsframställning. /80 begär för ändamålet 9,0 milj. kr. a. avseendeinköp av fastigheter i , , , och . För objektsgruppensammanlagt begär 53,1 milj. kr. för /80. har beräknatmedelsbehovet under denna rubrik till 8,5 milj. kr. för /80.DeUa belopp överstiger enligt den anbefallda planeringsramen förverksamhetsplanen med 1,3 milj. kr. Beloppet avser ökade medel förmodernisering av reservtelefonstationerna. Investeringarna förförsvarsberedskap föreslås avskrivas genom anslagpå driftbudgeten. Medelsförbrukningen förförsvarsberedskap vid fördelar sig på följande anslagsposter. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 199 ombesörjer överföring avSveriges Radios utlandsprogram till kortvågssändarei och saml utsändning av program från dessa. har erhållit medel fr. o. m. /77för att uppföra ell s. k.gardinantennsyslem vid föratt ge förbättrad mottagning främsli och östra . Projektering av elt sådant anlennsyslem pågår och systemet beräknaskunna tas i bruk under /81. För /80 beräknarteleverket investeringskostnaderna till 4,7 milj. kr. Planeringen avenergibesparande åtgärder är främsl inriktad på husbyggnads- ochVVS-områdena där de största besparingarna kan göras. F. n. testas vidteleverket ell eldrivel fordon med konventionella blybatterier, som förrulompositiva miljöeffekter beräknas ge en minskning av energiåtgången med 10-20%jämfört med en förbränningsmotor. Avsikten är att utöka provet tillatt omfatta etl tiotal fordon av denna typ. Totalt beräknasinvesteringsbehovet för energibesparande åtgärder under /80 till 10,9 milj.kr. Liksom tidigare århar föreslagit en post för diverse och oförutsett. Dennapost har upptagils lill 3,0 milj. kr., eller samma belopp som verkel enligtbemyndigande av regeringen under /79 får ta i anspråk försådana arbeten och anskaffningar som inle ingår i del av föredraganden förordadeinvesteringsprogrammet. har isin anslagsframslällning lämnat sedvanlig redogörelse för användningen avdenna anslagsposl under /78. Televerkelsinvesieringsplanering måsle på grund av den tekniska komplexiteten hosanläggningarna ske på relativt lång sikt. Beställningar av teleutrustningarmåste ske före leveranstidpunkten. Träffade avtal kan inle förskjutasvid kostnadsökningar eftersom tillverkningen av materielen redan påbörjats. Det är vidareförenat med stora svårigheter atl Prop.1978/79:100 Bilaga 9 200 snabbi anpassa arbetsstyrkan till den lägre anläggningsvolymsom följer av en kostnadsökning. Televerkels investeringsram omfattar drygt enmiljard kr. och mot den ovan angivna bakgrunden är det praktiskt laget omöjligtför att exakt anpassa den årliga medelsförbrukningen till den förbudgetåret medgivna ramen. föreslårdärför atl verkel vid behov får utnyitja upp lill 50 milj. kr. av nästkommandebudgetårs medgivna förbrukning för atl avbalansera det löpande åretsförbrukning saml rätt att intill 50 milj. kr. få utnyttja under ett budgetåricke ianspråktagna medel del nästkommande budgetåret. Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgetl det yttrande över bl. a. televerkels anslagsframställning somredovisas under rubriken (s. 59). genomfördesmed statsmaklernas godkännande en ny organisation för . Målet för dennya organisationen var alt skapa en organisations- och verksamhetsform somjämfört med den gamla organisationen tillät en ytterligare delegering ochdecentralisering till regional/ lokal nivå av uppgifter och beslutsfattande.Samiidigt skulle en effektivare styrning av verksamheten kunna erhållas.Organisationsarbetet har fortsatt med en översyn av teleområdesorganisationen.Den nya organisationen för teleområdena med delresultatenheter ochfunktionella stabsenheter beräknas vara genomförd . Målet förde organisatoriska förändringarna är atl förbättra teleområdenas effektivitetoch uppnå bättre ekonomi, service och arbetsmiljö. Även regionkontorens ställninghar studerats i anslutning till organisationsöversynen. Efter förslag frånregeringen i prop. 1977/78: 148 har beslutat godkänna en upplösningav regionkontoren fr. o. m. (/78: 24, rskr 1977/78:293). rörelseresultatförbättrades någol underbudgeiårei 1977/78. Härtill bidrog de avgiftshöjningarsom genomfördes . Resultatnivån blev emellertid trotsdessa höjningar inte helt tillfredsställande. Endast genom en fortsattupplösning av lagerreserv kunde verket redovisa detrörelseöverskott som krävs för förräntning av statskapitalet.Resultatprognosema för /79 visar att intäktsförstärkningar ärnödvändiga även under detla budgetår. Regeringen har därför beslutat om höjningav abonnemangsavgifterna för huvudledning med . per kvartal fr. o. m. den1 . Innan jag övergår tillatt redogöra för mitt förslag beträffande investeringar vill jag taupp frågan om befrielse från inträdes- och abonnemangsavgift för mobiltelefonför handikappade bilister. F. n. kan enligt 1978/79:100 Bilaga 9 201 () bestämmelser pä vissavillkor rörelsehindrade beviljas bidrag för anskaffning av mobiltelefon. AMS prövar därvid ommobiltelefonen är en nödvändig anordning för atl den handikappade skall kunnaanvända sin bil. För all vara berättigad lill bidrag krävs all man arbetar eller bedöms kunnafå arbete eller bedriver målinriktade studier. för Trafik- ochPolioskadade (RTP) m.fl. handikapporganisationerhar hemställt hos landstingsförbundel att mobiltelefon skall uppföras på landstingenshjälpmedelsförteckning. Mobiltelefon skulle därigenom kunna ordineras lillbilister med grava rörelsehinder. RTP m.fl. har vidarei skrivelse lill regeringen hemställt atl medel uppförs i statsbudgeten för atlläcka inträdes- och abonnemangsavgifter för sådana bilister som genom antingenbidrag från AMS eller ordination från landsting får mobiltelefonutrustning ibil. Kostnaden förstalen skulle uppgå lill ca . vid utbyggd verksamhet. RTP:sstockholmsavdelning har i skrivelse anfört att avdelningen förframtiden förordar televerkels mobila telefontjänst, MTD, somkommunikationssystem för handikappade bilister. Avdelningen hemställer, utöver vad RTP m.fl. lidigarehemställt, atl del även bör prövas hurkosinaden för samtal via mobiltelefon skall kunna minskas för den handikappade. För egen del anserjag all del ur såväl trafiksäkerhetssynpunkt som ur social synpunkt ärangeläget att en rörelsehindrad bilist kan kommunicera från sill fordon. Jagdelar handikapporganisationernas uppfattning all MTD-systemväl kan tillgodose dessa kommunikationsbehov. Samhället underlättar därföranskaffningen av mobiltelefonulfuslning för vissa handikappade genom bidragfrån AMS. När det gäller den av RTP m.fl.begärda avgiftsbefrielsen vill jag, efter samråd med cheferna för social- ocharbetsmarknadsdepartementen, erinra om att den allmänna regeln både inom sjukvårdshuvudmännens hjälpmedelsverksamhet och för AMS stödsystem är att samhället bekostaranskaffning och ersättande av hjälpmedlet. Även reparations- ochunderhållskostnader bestrids vanligen av samhället, medan däremot den enskildesjälv förutsätts beiala övriga löpandedriftkostnader. För merkostnader tillföljd av handikapp kan också utgå handikappersättning från den allmännaförsäkringen. Ersättningen Ulgör f.n. . beroende på merkostnadernas storiek. Jag anser mig med hänsyn härtill inle kunnatillstyrka all eU särskill statligt stöd avseende mobilielefonavgifterinförs. Jag går härefteröver till investeringarna i . Dessa syftar till att verketgenom tillämpning av den snabbt expanderande teletekniken skall kunna erbjudakunderna goda och billiga telekommunikationer och ett varierat utbud av modernateletjänster. Genom investeringarna i ny materiel kan uppnås betydandebesparingar i underhålls- och drift- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 202 kostnader samt en förbättrad arbetsmiljö för deanslällda. Genom utbud av nyatjänsier och produkler skapas även en tryggad sysselsättning och framlid förverkets personal. Även inom områdenmed anknytning till telekommunikation går utvecklingen snabbt. En sammansmältning av tradilionellteleteknik och dalateknik gör sig alltmer gällande. Denna utveckling möjliggörhelt nya sätt att överföra information. Ljud, dala, text och bild kommeri framliden all kunna överföras i gemensammalelesyslem. införande av sådana nya system för informationsöverföring kanpå sikt komma att förändra förutsättningarna för televerkels verksamhet. Dennuvarande televerksamheten kan då ses som en del av de framväxandeinformationssystemen. Enligl min mening ärdet naturligt, med hänsyn tillteleverkets instruktionsenliga uppgift,atl verket i denna process har ett samordnande systemansvar och svarar för att de långsiktiga samhällsintressena tillvaratas. Telekommunikationernahar slor betydelse för såväl hushållen som näringsliv och förvaltning. Välfungerande telekommunikationer och ell väl utbyggt telenät möjliggör snabba ochbilliga kontakter mellan och inom landets olika regioner. De lekniskaframstegen, inte minst införandel av elektronisk teknik, förbättrar ytterligareförutsättningarna för användning av telekommunikationer i de regionalautjämningssträvandena. Televerketsinvesteringsram för /78 beräknades i prop. 1976/77: 100 till840 milj. kr. Genom regleringsbrevet med ändring och regeringens beslut den27 , och höjdes ramen till 890,1 milj. kr. Hela beloppel har förbrukals under budgetåret. 1 verkets bokslut hardock viss materiel som tidigareredovisats som investering på teleområdena återförts till lager.Medelsförbrukningen har härigenom formellt kommil atl underskrida den medgivna investeringsramenmed ca 103 milj. kr. Investeringsutrymmetunder anslaget Teleanläggningar m. m. har därigenom ökat medmotsvarande belopp. 1977/78: IOOberäknades investeringsramen för / 79 till970,3 milj. kr. Ramen har genom regleringsbrev höjts med 33,4 milj. kr. Genom regeringens beslutden och den 7 september1978 att i sysselsätlningsfrämjande syfte tidigarelägga vissa byggnadsarbeten, främst arbetscentraler, vidteleverket har investeringsramenhöjts med ytterligare 60 milj. kr. Genom regeringsbeslut den 10 november 1978har ramen höjls med 13,6 milj. kr. och den uppgår därmed lill 1077,3milj. För budgetåret1979/80 har föreslagit en medelsförbrukning av 1 003,6 milj. kr.Därulöver har föreslagit att investeringar i lokallinjenät, 339milj. kr., skall finansieras genom anläggningsbidrag, dvs. på samma sätt somgäller för abonnentanläggningar. Som framgår av investeringsplanen förkommunikationsverken har jag tillstyrkt en inves- 1978/79:100 Bilaga 9 203 leringsram av 1 180 milj. kr. varvid jag räknat ininvesteringar i lokallinjenät. Medel för bidrag till energibesparandeålgärder inom affärsverken har beräknats under industridepartementetshuvudtitel. Medlen disponeras av industriverket.Jag har inom investeringsramen för därför inte beräknat några medelför energibesparande ålgärder i verkets byggnader. I följandesammanställning redovisas hur leleverkels investeringar ungefäriigen kanberäknas komma att fördela sig på olika objeklsgrupper. Av sammanställningenframgår även utfallet för /78 och den beräknademedelsförbrukningen för /79. Denna överstiger den i prop. 1977/78:100 angivna ramen med 107 milj. kr. 1977/78 Utfall "692,7 '780,5 '972,1 "890,1 '1077,3 '1180,0 Införande av teleområdeslager har medfört altmedelsförbmkningen enligt verkets bokslutför /78 uppgår till 787,4 milj. kr. Exkl. investeringar ilokallinjenät. Inkl. investeringar i lokallinjenät. Vid min bedömningav invesleringsbehovei har jag bl. a. utgått från atl verket måsletilldelas medel som möjliggör fortsatta investeringar i rationaliseringssyfte.Dessa krävs för atl så långl möjligi möta de ökande driftkostnaderna.Bland åtgärderna kan nämnas moderniseringen av såväl telefon- somtelexnäten genom införande av ny elektronisk teknik och datorstyrning. Dennya tekniken medger också atl abonnenterna kan erbjudas en rad nya funktioner ochtjänster. I fråga om lelefonrörelsen har jagberäknat medel så att planerför utbyggnad och modernisering av telenätet i alll väsentligt kan hållas, vilket bör innebära att föreliggande sysselsättningsplaner förTeli/ TEFAB kan uppfyllas. Jag hardärvid utgått från att telefontrafiken ökar i en någol långsammare takt än vad som varit fallet under de senaste åren.Investeringsramen är vidare beräknadmed hänsyn till behovet av en andraantenn vid den nordiska jordstationen för telesatellittrafik i i Bohuslän.Antennen byggs i nordiskt samarbete och en ekonomisk uppgörelse Prop.1978/79:100 Bilaga 9 204 har träffals mellan de nordiska televerken. Uppgörelsenoch lönsamhetskalkylerna är baserade på en investeringskostnad exkl. svensk tull och mervärdeskatt. Omdet svenska leleverkels andel skulle belastas med även dessa kosinaderuppkommer frän verkets synpunkt en avsevärd lönsamhetsförsämring för projektet. Tull- ochbeskattningsreglerna bör, enligt min mening,inle medföra all det är förenat medekonomiska nackdelar att investera iSverige jämfört med alt investera i etl annat nordiskt land. Jag vill därför redan nu avisera atl jag, sedaninvesteringen är slutförd och beloppen har preciserats, kommer att föreslåregeringen atl hos hemslälla om ell särskill avskrivningsanslag föratl neutralisera dessa skatletekniskaolikheter. Anslagel skall användas för att reducera den investeringskostnad som har attförränta. När det gäller investeringari lokallinjenälei är jag inle bereddatt låta dessa finansieras vid sidan avstatsbudgeten. Den av mig föreslagna investeringsramen omfatlar såledesäven dessa investeringar. För telexnälets delbör investeringsramen bl. a. kunna medge att landels andrahelelekironiska lelexslalion tas i drifl . Jag har beträffandedatakommunikationsrörelsen beräknat medel för en fortsatl uppbyggnad av del allmännadalanäi som beslutat om.