prop · G20316 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1978/79:16 omvissa anställningsfrågor beträffande vårdlärare i gymnasieskolan och kommunalhögskoleutbildning m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag tiUregeringsprotokoll. Enligtskolförordningen (1971: 235) finns i gynmasieskolan tjänster som lärare ivårdkunskap och i vissa andra ämnen inom vårdområdet. Tjänstema är statligtreglerade. I sådana tjänster kan inte inräknas undervisning i arbetsteknikeller annan undervisning med samma syfte som helt är förlagd tUl annaninstitution än skolan (inbyggd utbUdning). Förden inbyggda utbUdningen skall landstingskommunerna, vilka oftast är huvudmänför vårdutbUdningen inom gymnasieskolan och den kommunala högskoleutbUdningen, tUlhandahållalärare med kommunalt reglerad anställning. I de kommunalt regleradelärartjänsterna har emellertid i allt större utsträckning lagts in även sådanundervisning som enligt gäUande bestämmelser skall fullgöras av lärarna på destatligt reglerade tjänsterna. I propositionen läggs fram förslag som övergångsvisskulle göra det möjligt för innehavare av kommunalt reglerad lärartjänst attinom ramen för tjänsten fullgöra teoretisk undervisning i gymnasieskolan ellerden . Påvårdområdet föreslås också att betyg i praktikämnena inom gymnasieskolans vårdutbUdningarskall ges med något av uttrycken Underkänd eller Godkänd. Ipropositionen tas också upp frågan om tjänsteorganisationen för huvudlärare,institutionsföreståndare och tillsynslärare i . Förslag läggs omatt tiUs vidare bibehåUa tjänsterna som tUlsynslärare. 1 1978179.1 saml. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Propositionom vissa anställningsfriigor beträffande vårdlärare i gymnasieskolan och kommnnalhögskoleutbildning, m. m. 1 Vissa anställningsfrågor beträffande vårdlärare Enligtskolförordningen (1971: 235) finns i gymnasieskolan tjänster som lärare ivårdkunskap och i vissa andra ämnen inom vårdområdet. Dessa tjänster ärstatligt reglerade. Enligt högskoleförordningen (1977: 263) skall lärare vidgymnasieskolan fuUgöra undervisning inom högskoleutbUdning. I sådanatjänster kan inte inräknas undervisning i arbetsteknik eUer annan undervisningmed samma syfte som helt är förlagd tUl annan institution än skolan (inbyggd utbUdning). Vadavser vårdutbUdning är oftast landstingskommunerna huvudmän för gymnasieskolanoch högskoleutbUdning (inkl. sjukskö-terskeutbUdning). I aUmänhet ärockså landstingskommunerna huvudmän för de institutioner (sjukhus m. tUl vUkaman förlägger inbyggd UtbUdning eUer klinisk undervisning i gymnasieskolanresp. Landstingskommunernahar därför skyldighet att tiUhandahåUa lärare med kommunalt regleradanställning för inbyggd utbUdning i gymnasieskolan och kommunalhögskoleutbildning (inkl. klinisk undervisning i sjuksköterskeutbUdning).Vidare gäller att landstingskommunerna skall inrätta kommunala tjänster förteoretisk undervisning i sjuksköterske-utbildiungen. kommunalt reglerade lärartjänsterna har i aUt större utsträckning lagts insådan undervisning som enligt skolförordningen och högskole- Prop.1978/79:16 3 förordningenskaU fullgöras av lärare med statiigt reglerad anställning vid kommunens ellerlandstingskommunens gymnasieskola. Huvudmännen har därvid rekvireratstatsbidrag som om lärarna hade varit anstäUda som statiigt regleradetimlärare för den del av undervisningen som författningsenligt skall fullgörasav lärare vid gymnasieskolan. () har hos utbUdningsdepartementet påtalat sistnämnda förhåUandenoch såsom troligt skäl tUl skolhuvudmännens handlande angivit bl. a. att på såsätt skapats förutsättningar för en integration av teoretisk och praktiskundervisning. Mot denna bakgrand har LR uttryckt önskemål bl. a. om att skolhuvudmänneni enlighet med gällande bestämmelser förordnar vårdlärama på statligt regleradetjänster. LR har dessutom förutsatt att inbyggd utbUdning fortsättningsvis skaUkunna räknas in i underlaget för statiigt reglerad lärartjänst. Denav LR väckta frågan rörande anställning av vårdlärare för gymnasieskolan ochden kommunala högskoleutbildningen har berörts även av iolika sammanhang. Det som komplicerar frågan är enligt min mening dels hur maninom ramen för skolförordningens bestämmelser skall kunna tUlgodose behovet avintegration av teori och praktik, dels hur man organisatoriskt skall kunnaåstadkomma en ändamålsenlig tjänstefördelning. Jagär inte beredd att nu föreslå sådana ändringar i bestämmelserna att deninbyggda utbUdningen får inräknas i lärartjänst vid gymnasieskolan. Jag vUl idetta sammanhang erinra om att inbyggd utbUdning förekommer även utanförvårdsektorn. EventueUa förändringar gällande denna form av utbUdning skuUealltså beröra flera studievägar i gymnasieskolan. JagviU också erinra om att inbyggd utbUdning förekommer även inom högskoleutbUdning.Planeringen och genomförandet av vårdpraktiken är oftast samordnad meUangymnasieskolan och den kommunala högskoleutbUdningen. EventueUa förändringargällande inbyggd UtbUdning skulle alltså beröra även utbUdningsvägar ihögskolan. Idet regelsystem som gäller för inbyggd utbUdning ingår även be stämmelser om statsbidrag. Några mer genomgripande förändringar vad gäUer lärare för inbyggd utbUdning kan inte göras utan att statsbidrags- bestämmelserna ändras. Sådana ändringar i reglerna för inbyggd utbUd ning skuUe dessutom medföra ökade kostnader för staten. DärtUl kom mer att frågor som berör inbyggd utbUdning behandlas av ett flertal utredningar däribland gymnasieutredningen (U 1976: 10), lärartjänst- utredningen (U 1977: 04) och utredningen (U 1977: 06) om vissa vård utbUdningar inom högskolan (VÄRD 77). InteheUer i övrigt finner jag skäl att nu föreslå några mer genomgripandeförändringar vad gäller tjänsteorganisatoriska bestämmelser för gymnasieskolanoch högskoleutbUdning. 1978/79:16 4 självfalletviktigt att huvudmännen i möjligaste mån anpassar tjänsteorganisationen inom vårdutbUdningsområdetefter gäUande regler. Jaghar emeUertid viss förståelse iför de praktiska lösningar som skolhuvudmännenhar tUlgripit, även cm de inte har stöd i gäUande bestämmelser. Föratt inte rasera en praktiskt fungerande utbUdningsordning bör det därför varamöjligt att göra vissa mindre ändringar i bestämmelsema i syfte attprovisoriskt anpassa dessa tUl verkligheten. Det bör således vara möjligt förden som innehar en kommunalt reglerad lärartjänst inom vårdområdet att inomramen för tjänsten fullgöra även sådan teoretisk undervisning i vårdämnen, somavses i skolförordningen eUer högskoleförordningen. Statsbidrag tiU kostnadernaför denna tjänstgöring bör därvid utgå som om läraren varit anställd somtimlärare enligt statliga bestämmelser. Sistnämnda anordning kommer inte attföranleda ökade utgifter för staten. De nya reglerna bör införas fr. o. m. den1 . Detbör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter om tjänstgöring förlärare inom inbyggd utbUdning och om statsbidrag tUl kostnaderna härför enligtde riktiinjer jag i det föregående har angivit. 2 Betygsättning i praktik i gymnasieskolans vårdutbildningar JagvUI i detta sammanhang också, ta upp frågan om ändrad betygsättning i praktiki gymnasieskolans vårdutbildningar. Riksdagenbeslöt med anledning av proposition 1970: 159 (SU 222, rskr 437) att betyg igymnasieskolan skall ges i en femgradig numerisk skala i aUa ämnen där betygskall sättas. 1973års betygsutredning, vars bfstänkande (SOU 1977: 9) remissbehandlats och förnärvarande bereds inom departementet, förordar en samfälld lösning förutbildningar pk olika nivåer inom vårdområdet med likartade bedömningsproblem. Förde utbUdningar som för ovan nämnda riksdagsbeslut tUlhördegymnasieskolan men. vUka fr. o. m. tUl-hör högskoleutbUdning,sektorn för vårdyrken, har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ochskolöverstyrelsen (SÖ) i samråd föreskrivit att som betyg skaU något avuttrycken Underkänd eUer Godkänd användas. SÖhar i en skrivelse tiU regeringen hemställt att fr. o. samma uttryck skall användas vid betygsättning ipraktikämnen inom gymnasieskolans vårdutbildningar. Vidare anser SÖ att maninte bör avvakta beslut med anledning av betygsutredningsbetänkande utan föreslår en särlösning. Jagdelar SÖ:s uppfattning att del. inte är rimligt att elever som full- görsin praktiska utbildning vid samma sjukhusavdelning, daghem etc. skaU bedömasenligt olika betygssystem; De svårigheter att graderaelevemas prestationer under vårdpraktiken som anförts för högskoleutbUdningen gälleräven inom gymnasieskolan. Så är t. ex. handledarens erfarenheter begränsade tUlett fåtal elever, vUka dessutom ofta befinner sig på olika nivåer i utbUdningarmed olika utbUdningsmål. Jag anser det viktigt att utbUdningenleder fram tUl ett godtagbart yrkeskunnande. De elever som inte fullgörpraktiken på ett tillfredsställande sätt bör därför vägledas tUI utbUdning somvederbörande bedöms kunna fullfölja med godkänt resultat. För elever som trotsotiU-fredsställande praktikresultat väljer att fullfölja utbUdningen bör dåbetyget Underkänd komma tUl användning. Det ankommer på SÖ och UHÄatt i samråd utfärda erforderliga föreskrifter. 3Tjänsteorganisationen för huvudlärare, institutionsföreståndare ochtillsynslärare JagvUl här också la upp frågan om tjänsteorganisationen för huvudlärare, institutionsföreståndareoch tillsynslärare i grandskolan. Enligt de i propositionen om skolans inrearbete m. m. förordade riktiinjerna beträffande skolledare och annan personalsamt personalfrågor i övrigt, vilka godkänts av , skall nämndatjänsteorganisation upphöra (prop. 1975/76: 39, UbU 30, rskr 367). Ursprangligenavsågs att ett nytt system skuUe införas fr. o. m. /79samtidigt som ett nytt statsbidragssystem trädde i kraft. förutsattedärvid att förändringar i rådande förhållanden skuUe göras i nära samråd medpersonalorganisationerna. Efter kontakter medrepresentanter för personalorganisationerna samt med hänsyn dels tUl pågåendearbete med utformningen av ett nytt statsbidragssystem för grandskolan, delsförhandlingar rörande läramas arbetstider m. m. bedömde min företrädareemellertid att den nya ordningen inte kunde införas redan fr.o. m. /79. Ett bidragande skäl till detta ställningstagande varett behov att ytterligare överväga frågan om den framtida tillsynslärarorganisationen.Under /79 kommer sålunda hittiUs gäUande regler rörandehuvudlärare, institutionsföreståndare och tUlsynslärare att gäUa i stort seltoförändrade. Jag vUl emellertid nu anmäla för att min avsikt är attinför /80 föreslå regeringen att besluta om införandet avdet nya systemet. Jag föratsätter härvid att erforderliga avtal kan träffas isådan tid att övergången tUl en ny ordning kan ske . 1978/79:16 6 Denya statsbidragsreglerna möjUggör också med smärre ändringar att de medelsom är disponibla för här ifrågavarande funktioner i skolan även ifortsättningen kommer att finnas tiUgängliga för ändamålet. Denna fråga är förövrigt berörd även i årets löneavtal. Det finns nu goda förutsättningar attskapa ett system som möjliggör en smidig och rationell anpassning ochutveckling av de pedagogiska samordnings- och ledningsuppgifter som enligtskolförordningen skall fullgöras vid de enskUda skolenheterna. Vad gäUertiUsynslärarorganisationen har mina överväganden lett fram tUl att dennaorganisation tUls vidare bör bibehållas. TUlsynsläramaär enligt gällande skolförordning betecknade som biträdande skoUedare och somsådana fuUgör de i huvudsak administrativa ledningsuppgifter. Bland uppgiftemaenligt skolförordningen ingår att ha tUIsyn över skolanläggningen och ordningenvid denna, att vara förman för ekonomipersonalen samt att biträda vid ordnandetav föräldramöten, studieutflykter, skolavslutningar och dylUct. TUlsynslärarekan också ges beslutsrätt i ärenden som skolstyrelsen bestämmer och varaföredragande vid sammanträde med skolstyrelsen. TUlsynslärarens närmareåligganden regleras i särskUd instruktion som skolstyrelsen fastställer medledning av en av utfärdad nonnal-instraktion. Vidmånga skolor som inte är rektorsskolor är tUlsynslära-ren rektorsersättare. Denna skoUedarfunktion är enligt min mening mycket betydelsefuU. Jagser alltså tUlsynslärama som en värdefuU skoUedarresurs. Känt är också att desenare årens utveckling har ställt aUt större krav på skolledningen. För attmöta dessa krav har i samband med reformeringen av skolans inre arbetevidtagits åtgärder för att förstärka skolledningen i . Enligt minmening skulle det rimma iUa med dessa strävanden att nu avveckla tiUsynslärarorganisationen.Jag föreslår sålunda att denna organisation tiUs vidare bibehålls. Jag avseratt senare föreslå regeringen att föranstidta om en översyn av de föreskrifter somreglerar tiUsynslärarnas verksamhet. Även denna fråga kommer att behandlas inära samråd med personalorganisationerna. Medhänvisning tUl vad jag har anfört hemstäUer jag efter samråd med statsrådetWikström i vårdutbilldningsfrågoma att regeringen föreslår att 1.godkänna de riktlinjer i fråga om tjänstgöring för vissa lärare inom vårdutbUdningensamt de grander för statsbidrag tUl kostnader för denna anordning som jagförordat, 2. godkänna vad jag har förordat angående betyg i praktik inomgymnasieskolans vårdutbUdningar 3. godkänna att tUlsynslärarorganisationen inom grandskolan bibehåUs tUIsvidare. Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagtfram. medredogörelse för verksamheten inom ; Regeringenöveriämnar lill enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollredogörelse för verksamheten inom . Skr.1978/79:17 2 StatsministerFälldin, statsråden , , , , , Åsling,Söder, , , , , , . Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser (skr.1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr.1973:161, skr. 1974:131, skr. 1975/76:8, skr. 1975/76:141, skr. 1977/78:6). Enredogörelse for verksamheten inom under år 1977har utarbetats inom i samråd med övriga berördadepartement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende sombilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom utrikes-departemenlelupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighel med föredragandens hemställan. Skr1978/79:17 3 Det59:e ministerkommittémötet skuUe normalt ha ägt rum kring månadsskiftetnovember-december 1976. Det sköts emellertid upp till ianslutning tiU att den nya europarådsbyggnaden ""skulle invigas . innan den officiella invigningenägde ram hölls det återkommande koUokviet mellan ministerkommittén ochmedlemmar ur den parlamentariska församlingen. Huvudtemat för denna diskussionvar uppföljningen av slutakten från konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK). Vidministerkommittémötet leddes delegation av utrikesminister . På svensk sida deltog även ständiga ombud hos ,ambassadör , kabinettssekreterare ,departementsrådet , riksdagsman ,departementssekreterare samt biträdande ombudet hosEuroparådet, departementssekreterare . Ordförandevid mötet var den grekiske utrikesministem . Deviktigaste punktema på dagordningen utgjordes av en genomgång av framstegeninom europeiskt samarbete, läget beträffande uppföljningen av ESK:s slutakt samlutvecklingslinjer vid FN:s senaste generalförsamling. Vidare berördesdiplomatkonferensen om krigets lagar. budget samt proceduren försekretariatspersonalens löneförhandlingar. a)Utvecklingen av det europeiska samarbetet Diskussionenpå denna punkt inleddes av ordföranden i , Storbritanniensutrikesminister . Efter att ha lämnat en rapport om de niospolitiska samarbete, framhöll han värdet av som "oundgängligfaktor för samarbete i ". Det utgör, sade Crosland, ett forum förregelbundna och fraktbärande kontakter mellan EG-medlemmama och andravästeuropeiska demokratier, särskilt i fråga om politiska meningsutbyten påminister- och ambassadörsnivå. UtrikesministerKarin Söder talade i egenskap av ordförande i ministerråd och uttrycktesin tillfredsstäUelse över att det från och med den inte längreskulle existera tuUar på industrivaror mellan EG och EFTA. Vidare berörde hondet som planerades äga ram . I anslutning till EFTA-inläggetunderströk fra Söder, nu som svensk utrikesminister, det nödvändiga i attEuropas högindustrialiserade länder solidariskt samarbetar för atl söka kommatillrätta med de två sammanhängande problemen inflation och arbetslöshet"eller riktigare uttryckt - hotet mot våra medborgares grundlägganderättighet till arbete". Europarådetsgeneralsekreterare, , framhöU atl i ännu högregrad skulle kunna bidra till att närma medlemsstaterna tUl varandra omregeringarna fortsatte all utnyttja denna organisations möjligheter. Skr1978/79:17 4 Ministrarnakonstaterade med tillfredsställelse all del samarbete mellan de europeiskademokratierna, som bygger på verklig solidaritet och som har omsorgen ommänskliga rättigheter som en ytterst viktig beståndsdel, fortsätter atlutvecklas på ett hoppingivande sätt. b)Uppföljningen av ESK:s slutakt Efterinledningsanföranden av ministerkommitténs ordförande saml ordföranden i EG:sministerråd utbytte ministrarna åsikter angående uppföljningen av ESK:s slutakt.Inom ramen för en bedömning av utvecklingen sedan deras senaste möte i maj 1976noterade de att slutakten i vissa avseenden icke hade följts upp i tillfredsställandeutsträckning. Kommitténunderströk ånyo all alla delar av ESK:s slutakt har lika vikt och framhöU atlgraden av dess förverkligande skulle bli huvudämnet för diskussionerna viduppföljningsmötet i och utgöra ett prov på viljan i de berördaländerna atl åstadkomma en verklig avspänning. Ministrarna betonade behovet atlintensifiera åsiktsutbytet mellan regeringarna i medlemsstater ochkorn överens om att fortsätta diskussionerna vid sitt följande möte. FörbundsrepublikenTysklands utrikesminister, , som föreslagit dennadagordningspunkt, öppnade diskussionen kring FN:s senaste generalförsamling(den 31:a) och framhöll atl del -med den breda, grundläggande intresse- ochvärdegemenskapen mellan de europeiska demokratierna som bakgi'und - var viktigtför Europarådels medlemsstater att dryfta arbetet i delta världsomfattandepolitiska foram. Efteren genomgång av urskiljbara ulveckUngslinjer i beslöt ministrarna attfortsätta åsiktsutbytet mellan sina regeringar angående sådana punkter på FN:sdagordning som är av särskilt intresse för demokratiska länder. Deuppdrog ål sina ställföreträdare att inför den 32:a generalförsamlingen ta upplämpliga frågor - mänskliga rättigheter, allmänjuridiska spörsmål etc. tiUgemensam behandling med bistånd av experter från hemmaadministrationema. d)Övriga frågor Denschweiziske utrikesministem och tillika ordföranden vid diplomatkonferensen omkrigets lagar, , informerade om hur långt arbetet fortskriditinför konferensens Qärde och sista session. Han bad sina koUeger atl ulnyttiasitt inflytande för att säkra ett positivt konferensresul-lat. ItaUensutrikesminister, , uttalade betänkligheter inför Europarådetsväxande budget. Efter en kort diskussion enades ministrarna om atl instrueraorganisationens budgetkommitté att föreslå lämpliga åtgärder för atl begränsaEuroparådels administrativa kostnader. DenhoUändska delegationen föreslog slutiigen genom sin t.f. delega-tionschef,statssekreterare , atl ställföreträdarna skulle övervägaförbättringar [proceduren för sekretariatspersonalens löneförhandlingareftersom den f. n. föreföU otillfredsställande och t. o. m. hade resulterat istrejker eller hot om sådana. Skr1978/79:17 5 Detföljande ministermötet ägde ram efter det 59:e, den 27 april1977, i . Utöver delegationschefen, utrikesminister ,bestod den svenska delegationen av ständiga ombud hos ,ambassadör , kabinettssekreterare ,departementssekreterare samt biträdande ombudet hosEuroparådet, departementssekreterare . Irlandsutrikesminister, , fungerade som mötesordförande. Föratomden ständigt återkommande dagordningspunkten "utvecklingen av deteuropeiska samarbetet" ägnades mötet huvudsakligen åt uppföljningen av ESK:sslutakt. Bland övriga frågor som diskuterades kan nämnas , migrerandearbetare samt problem som sammanhänger med Ulegal handel och distribution avnarkotika. a) Utvecldingen av det europeiska samarbetet Ävenvid detta minislerkommittémöle avgav utrikesminister en rapport påEFTA-ländemas vägnar. 1 anslutning härtUl underströk hon hur nödvändigt intemationelltsamarbete är för alt komma tiUrätta med de osedvanligt långvariga ochkomplicerade ekonomiska problemen. Honbeskrev också den syn på diskussionerna i om politiska frågor av gemensamt intresse, särskilt ESK ochFN: "Utbytet av åsikter och erfarenheter är värdefuUt. Vi får själva ettbättre underlag för våra överväganden och vi kan föra fram våra egna synpunkteroch åsikter. Det är självklart all debattema aldrig kan ha tiU mål att utarbetaför medlemsstaterna gemensamma ståndpunkter". b) Uppföljningen av Itonferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) Denbrittiske statssekreteraren inledde såsom representant för EG:sministerråd diskussionen med en bedömning av den aktueUa situationen inför detförestående uppföljningsmötet i . Utrikesminister informerade omatt avsåg föreslå aktivering av arbetet på de s. k. förtroendeskapande åtgärdema,dvs. föranmälningar av manövrer, inbjudningar tiU observatörer att delta i demetc. Ministramavar eniga i bedömningen att Belgrad-mötet skulle ses som en första station iuppföljningsarbetet efter . De framhöll vidare allavspänningsprocessen inte borde slöras men underströk också att man av hänsyntill slutaktens integritet måste kräva en noggrann genomgång i av hurde olika statema uppfyUt dokumentets samtliga delar. Kommitténkom avslutningsvis överens om att fortsätta diskussionen mellan europarådsslalernaföre, under och efter Belgrad-mötet. c) övriga frågor Detförsta diskussionsämnet under övriga frågor valsituationen i Spanien.Kommitténs ordförande lämnade en rapport från sitt genomförda officieUabesök i . Ministrarna hälsade utvecklingen mot demokrati i medtillfredsställelse och sade sig se fram mot det tUlfälle då landet kunde intasin plats i . Skr 1978/79:17 6 Påförslag av berördes därefter läget beträffande arbetet på den europeiskakonventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. , ,m.fl. utvandringsländer pläderade med starkt stöd av för attarbetet skyndsamt skuUe slutföras och konventionen öppnas för undertecknande.I de;tta sammanhang kunde utrikesminister meddela atl beslutatbli medlem i fond för bosättning och regional utveckling. Dennorska delegationen underströk i ett inlägg behovet av gemensamma åtgärder pådel intemationella planet för att komma tillrätta med problem som sammanhängermed illegal handel och distribution av narkotika. Dettredje ministerkommiUémötet - det 61 :a sedan grundades- hölls i under ordförandeskap av Italiensutrikesminister . Den svenska delegationen leddes av utrikesministerKarin Söder och bestod i övrigi av ständiga ombud hos ,ambassadör , chefen for politiska avdelning,ambassadör , departementssekreterare samtbiträdande ombudet hos , departementssekreterare . Dettraditionellt förekommande diskussionsämnet "utvecklingen av det europeiskasamarbetet" kompletterades av ytterligare tre huvudpunkter pådagordningen, nämligen i , FN samt Liechtenstein.Mötet inleddes emeUertid med att kommittén hälsade välkommen somEuroparådets tiugonde medlemsstat. a)inträde i Procedurenför inträde i liuroparådet hade påskyndats lidigare . Medutgångspunkt från en vädjan om att skulle beredas plats iorganisationen från samtliga partier i det spanskaparlamentet, cortes, beslöt att inteinvänta den begäran om yttrande, som ministerkommittén enligt dess resolution(51)30 brakar rikta tiU församlingen beträffande nya medlemsstater. I detuttalande som församlingen antog helte det istället att den"rekommenderade ministerkommittén att utan dröjsmål inbjuda attbli medlem av ".