prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Befolkningen väntas minska med ca 15400 personer underperioden. Delta beror dock i försia hand på atl det planerade bostadsbyggandeti regionen väntas leda till en fortsatt kraftig utflyttning tillgrannkommuner. 1 väntas indusirisysselsättningen minskamed drygt 1 000 arbetstillfällen utöver den beräknade minskningen i Göteborgskommun (se tabell 1), medan offentlig sektor bedöms komma att öka med ca 14000arbetstillfällen lill , Denna sysselsättningsutveckling är beroende av atlkommunerna och fullföljer sina ambitiösa ulbygg-nadsplaner. Även omsysselsättningen lolalt sett antas öka något, väntas befolkningen i regionenminska med nära 5000 personer fram , En neddragning av verksamheten vid Arendalsvarvet beräknasinnebära en befolkningsminskning utöver grundprognosen på ytteriigare drygt6000, dvs, till totalt 21 700 i och för regionen med ca 10300personer till totalt ca 15000, Antalet sysselsättningstillfällen inom regionenstillverkningsindustri väntas minska med ytterligare ca 3 100 och ökningen inomövriga näringsgrenar väntas bli ca 1 300 sysselsättningslill-fällen mindre än igrundprognosen (se tabell 1), Vid en total nedläggning av verksamheten vid Arendalsvarvetoch en neddragning av Cityvarvets kapacitet skulle indusirisysselsättningen iGöteborgs kommun minska med ytterligare omkring 2000 arbetstillfällen. Övrigsysselsättning skulle minska med ca 1 200 arbetstillfällen dels beroende påminskat underlag för underieveranlörer dels på minskal befolk-ningsunderiag ikommunen på omkring 4 700 personer. Effekterna på vid en nedläggning resp,neddragning av varvsverksamheten skulle bli en ytterligare minskning avindustri-sysselsättningen i regionen med 100 arbetstillfällen förutom deeffekter som redovisats för . erinrar om atl de fattade beslutenom neddragning av den svenska varvskapaciteten främst drabbatGöteborgsvarven som svarar för av den nu beslutade minskningen avantalet sysselsatta. Varven befinner sig f. n. i en stor och betungande omställningsprocess.Ytterligare neddragning av sysselsättningen vid Göteborgsvarven kan därförinte förordas i dagslägel. erinrar om att arbetsmarknadssituationenredan är bekymmersam i med hög andel förtidspensionerade ochmed av arbetskraften utanför den öppna arbetsmarknaden. 1978/79:49 75 är ett regionalt centrum beläget mellan tvåstora arbetsmarknader, och . De korta avstånden möjliggör arbelspendlingbåde till och /. Arbetspendlingen till de störrekommunerna /har ökat tillföljd av all sysselsättningsutvecklingen i kommunerna runt de störte centrainte har varil lika snabb som befolkningsutvecklingen. Landskronaregionenutgörs i denna analys av en arbetsmarknad som omfattar kommunerna . Näringsliveti regionen kännetecknas av en betydande andel sysselsatta inom lillverkningsinduslrinmed få och stora arbetsställen. har en stor andel sysselsatta inomvarvsindustrin, medan har en mer mångsidig arbetsmarknad. Förutomvarvsindustri och verkstadsindustri spelar även kemisk/teknisk- ochlivsmedelsindustri en betydande roll för sysselsättningen. Byggnadsindustri,varuhandel och samfärdsel är svagt utvecklade sektorer, Dessulom har man iregionen en relativt begränsad privat och offentlig tjänstesektor. Öresundsvarvet är regionens största arbetsgivare och hardärför stor belydelse för sysselsättningen och för näringslivets utveckling iLandskrona, Även om det finns ett fiertal företag som för sin verksamhet ärberoende av varvet, ulgör de sysselsatta vid sådana företag en förhållandevisliten andel i jämförelse med övriga varvsregioner. Den totala sysselsättningen i regionen ökade underperioden 1975 med ca 6200 arbelslillfällen. Tillväxten skedde framförallt inom den offentliga sektorn som har ökat med nästan 3 600arbetstillfällen men även industrisektorn ökade något. Den grundprognos som har upprättat förLandskrona kommun visar på en sysselsättningsökning med ca 380 arbelslillfällenunder , Sysselsättningen inom tillverkningsindustrin väntasminska med ca 300 arbetstillfällen men delta kompenseras av tillväxt inom denoffentliga sektorn med ca 600 sysselsättningstillfällen. Även den privatasektorn väntas öka något. I väntas sysselsättningen minska inomjord- och skogsbruk, inom industrin och inom byggnadsindustrin med tillsammansca 2 200 arbetstillfällen. Det expansiva inslaget i regionen utgörs, liksom iLandskrona kommun, av den offentliga sektorn. Denna sektor väntas öka med ca 4000 arbetstillfällen 1982, Totalt vänlas en viss ökning avsåväl sysselsättning som befolkning. Vid en neddragning av Öresundsvarvet till en nivåkommer ytterligare drygt 1 800 arbetstillfällen försvinna inom Landskronakommuns tillverkningsindustri i förhållande till väntadsysselsättningsutveckling som fömiser en minskning med ca 300 arbetstillfällen.Det är vid varvet som de flesta sysselsättningstillfällena beräknas försvinna(se tabell 2), Detaljhan- 1978/79:49 76 deln får vidkännas en viss sysselsältningsminskning lillföljd av minskat befolkningsunderlag på knappt 4000 personer. Vid en total nedläggning av verksamheten vid Öresundsvarvelskulle industrisysselsättningen i kommunen minska med ytterligare 900arbetstillfällen. Sysselsättningen inom bl, a, underleverantörsledet,byggnadsindustrin och detaljhandeln skulle minska med ytterligare ett 100-talarbetstillfällen, även lill följd av en tillkommandebefolkningsminskning på 1 800 personer. En neddragning av verksamheten vid Öresundsvarvet ledertill att den prognostiserade ökningen av befolkningen i regionen förbytts iminskning. Förutom kommun är det främst kommunerna berörs. Totalt skulle en neddragning av Öresundsvarvet medföra enbefolkningsminskning med ca 3 400 personer och en minskning av antaletsysselsättningstillfällen med drygt 2 000 i förhållande till grundprognosenför regionen. Effekterna på Landskronaregionen vid en nedläggning avvarvet skulle ur aspekterna befolknings- och sysselsältningsminskning ihuvudsak bli de som redovisats för kommun. Möjligtvis skulle det iregionen ske en ytterligare minskning inom underleverantörsledet och inom denprivata och offentliga tjänstesektorn. Enligt skulle en väsentlig neddragning avvarvsverksamheten i göra del svårt all realisera uppställda mål förden regionala utvecklingen. Den negativa utveckling som skulle följa av ennedskärning av varvel skulle försvåra ansträngningarna atl stärkaarbetsmarknad och serviceutbud i regionen och äventyra positionsom regionalt centrum. Den aktuella och väntade situationen på arbetsmarknadenvisar atl de som friställs från varvet kommer all möta en svårarbetsmarknadssituation. De största problemen kommer dock att drabba de nytillträdandepå arbetsmarknaden liil följd av den minskade efterfrågan på arbetskraft somföljer vid en neddragning av varvsverksamheten. är huvudort i ett primärt centrum med stor belydelseför arbetsmarknaden i sydvästra . Arbetsmarknaden är stor och väldifferentierad. De korta avstånden medger en omfattande arbetskraftspendling. Näringslivet i regionen domineras avtillverkningsindustri, varuhandel och offentliga tjänster, främst vård.undervisning och övrig samhällsservice. Inom industrisektorn utgörverkstadsindustrin, livsmedelsindustrin och grafisk industri de väsentligasteinslagen. varv har en förhållandevis stor belydelse förutvecklingen på arbetsmarknaden både i kommunen och i regionen dels genom dendirekta sysselsättningen vid varvet, dels genom ett omfattande nät av underleve- 1978/79:49 77 rantörer inom länet, hade totalt ca I 700 underieveranlörerår 1977 varav ca 1 000 fanns inom länet och av dem drygt 700 inom kommun(se tabell 2), Antal sysselsatta inom varvsberoende näringarinom resp. varvsregion som skulle beröras av föreslagna förändringar inomvarvsindustrin fram t. o. m. Den totala sysselsättningen i regionen ökade underperioden 1970- 1975 med drygt 4600 arbetstillfällen beroende lill största delenpå expansion inom offentlig sektor. En viss tillväxt skedde även inomsamfärdseln, men i övrigi minskade samtliga sektorer i näringslivet både sintotala sysselsättning och sin andel av den totala sysselsättningen. Indusirisysselsättningenminskade med ca I 750 arbetstillfällen även om vissa branscherökade sin sysselsättning. Del senare gällde främst varvsindustrin och övrig transportmedelsindustri.Under de senaste åren har antalet arbetstillfällen minskal ytteriigare. Denstörsta minskningen både relativt och absolut har skett inomtillverkningsindustrin, bl, a, inom varvs-och textilindustrin. Enligt grundprognos väntas den totalaefterfrågan på arbetskraft i kommun öka med nära 4 900 arbetstillfällenunder perioden fram , En beräknad tillväxt inom offenflig sektormed ca 7 500 arbetsfillfällen kompenserar väl den väntade tillbakagången inomtillverkningsindustrin på ca 2 700 arbetstillfällen. En stor del av dessa ären redan beslutad neddragning inom varvsindustrin. Sysselsättningen vänlasemellertid minska även inom textilindustri och verkstadsindustri. Befolkningen i kommunen vänlas minska med omkring 6000personer vilket lill största delen beror på utflyttning från Malmökommun till kranskommunerna. Regionen som helhet väntas öka sin befolkning meddrygt 1 600 . Prop.1978/79:49 78 Indusirisysselsättningen i regionen beräknas minska med ca3 000 at-belslillfållen , en minskning som lill störsla delberäknas ske i kommun. Näringslivets expansion väntas ske inom den offentligasektorn där sysselsättningen beräknas öka med mer än 11 000 arbetstillfällen(se tabell 1). En neddragning av verksamheten vid varv lill en70% produktionsnivå i förhållande lill tidigare föreslagen nivå innebär enminskning av sysselsättningen i kommunen med ca 400 arbelslillfällen iförhållande lill gmndprognosen. Den ringa minskningen beror på alllänsstyrelsen redan i gmndprognosen antagit en betydande minskning vid varvet.Befolkningen vänlas minska med ytteriigare 300 personer fram . En neddragning av verksamheten vid varv fårsåledes inte heller några större effekter på befolknings- ochsysselsättningsutveckling i regionen. Däremot kan en neddragning vid tillsammans med enneddragning av verksamheten vid Öresundsvarvet i viss mån komma att påverkaunderleverantörer och andra varvsbeioende näringar i regionen. anser att redan den reduktion avsysselsättningen vid varv som har skett har haft ennegativ inverkan på arbetsmarknaden i regionen. Sysselsältningsminskningen vidvarvet har skett genom naturiig avgång. Detla innebär visseriigen att ingenvarvsanställd blivit friställd men i gengäld har nytillträdande påarbetsmarknaden drabbats av del minskade behovet av arbetskraft.Arbetsmarknadssituationen för ungdomar i är f. n.otillfredsställande och en ytteriigare reduktion av varv skulleförvärra ungdomens situation. Antal anställda totalt och enligt föreslagenproduktionsnivå ' Beräknad avgång omfattar beslutad icke verkställduppsägning, naturlig avgång och viss förtidspensionering. 1978/79:49 79 Varvens betydelse för övrig svensk industri För alt särskilt studera konsekvenserna för varvensunderleverantörer belägna utanför resp, varvsregion har ett 25-tal förelag medvärdemässigt omfattande leveranser och/eller betydande andel av produktionentill varven särskilt sluder"als. Totalt sysselsatte dessa förelag ca 14500 personer . Av dessa har ca 4 700 sysselsatta med produktion lillutländsk och svensk varvsindustri och av dessa var drygt 2 100 sysselsatta mednågon form av produktion lill svensk varvsindustri. Företagen har beroende på verksamhetens karaktär indelatsi olika grupper. Verkstäder, gjuterier, konstruktions- och försäljningsbolagsamt entreprenadföretag. Verkstäderna har generellt fåll vidkännas kraftiganedskärningar av sina leveranser lill svensk varvsindustri men kanske i änhögre grad av leveranser till utländsk varvsindustri. De störsla förändringarnainträffade 1976. En orsak till tillbakagången är atlvarven övergått från legotillverkning till all i princip själva tillverka detsom man har förutsättningar för alt utföra. Gjulerierna har fått vidkännas minskade leveranserberoende på såväl minskal fartygsnybyggande som övergång lill annan lyp av fartysproduk-lionoch kraftig utländsk konkurrens. Konstruktions- och försäljningsbolaget haräven drabbats om än i mer begränsad omfattning. Efiersom de har internationellinriktning, saknar egna produktionsanläggningar och har relativt få anställdakan de relativt lätt övervinna en minskning i beställningarna från varven. Entreprenadföretagens sysselsättning varierar kraftigtberoende på inneliggande orderslock. De har redan minskat sin sysselsättningmen den föreslagna kapaciletsförändringen inom varvsindustrin kommeratt drabbadessa företag med delvis ganska stor fördröjning eftersom mänga av dem kommerin sent i produktionskedjan. 1977 har inom de studerade underieverantörsfö-relagenskett en minskning av antalet sysselsatta med varvsproduklion med knappt I 800.Av denna minskning kan ca 600 sysselsättningstillfällen anses vara knutna tillneddragning av leveranser lill svensk varvsindustri och ca 1200 till utländskvarvsindustri. Minskade leveranser lill utländsk varvsindustri har såledessvarat för två tredjedelar av den totala minskningen. Minskningen av antalet arbetstillfällen knutna lill varvsproduklionsynes till största delen ha klarats inom förelagen. Minskningen av antaletanställda i dessa förelag beror emellertid inte enbart på nedgången avbeställningarna från varven. Företagen har nämligen också leveranser till kraflindu-slrinoch pappers- och cellulosaindustrin, även della branscher som haft dåligakonjunkturer. Det verkar troligt atl de största förändringarna i härberörda förelag redan har inträffat, även om det finns företag som påverkasvid en ytterligare 1978/79:49 80 neddragningav den svenska varvsproduktionen. Åtgärder för atl kompensera orderbortfall ärredan vidtagna och de företag som saknar sådana möjligheter håller i fierafall på all rekonstruera sin verksamhet. Det störsla varvsberoendetvisar generellt de företag som ligger i resp. varvsregion. Del år som regelentreprenad- och legoföretag vars verksamhet i hög grad är direkt relaterad tillomfattningen av fartygsproduktionen vid varven. Dessa företag är som regelockså personalintensiva men ofta små. De har dålig beredskap för alternativ produktioneller alternafiva marknader vid minskade leveranser till varven. Dessutom harman som regel en dåligt utbyggd marknadsföring. 1978/79:49 81 FINANSIERINGSGRUPPENS ANALYSER RÖRANDE FINANSIERING AV DESVENSKA VARVEN Promemoria upprättad inom industridepartementet. Denna promemoria baseras på vissa antaganden om de svenskavarvens framlida produktionskapacitet och struktur. Förslagen i föreliggandeproposition avseende finansiering av varvens produktion baseras i allt väsentligtpå de beräkningar som redovisas i denna promemoria. Regeringen utgår i sinaförslag från en annan varvsstruktur än den som har antagils i dennapromemoria, varför förslagen i vissa avseenden avviker från promemorians. Storvarvens resultatutveckling vid olika kapacitetsnivåer 1.1 Övervägande kapacilelsallernaliv för de svenskastorvarven stöd lill orderproduklion,omstrukturering mot alternativ produktion och ramar för kreditgarantier 2.4 Avveckling av de statligagarantierna för varvens fartygs-innehav 3.2 Exister-ande stödformer i andraländer 3.6 Kreditfinansiering m. m. vid orderfrån utländska kunder Insatser föromstrukturering mol alternativ produktion 4.1 för statliga kreditgarantier m.m. Kapitalbehov förden statliga varvskoncernen Prop.1978/79:49 82 Storvarvens resultatutveckling vid olikakapacitetsnivåer 1,1 Övervägda kapacitetsalternativ för de svenska storvarven En bedömning av marknadsutrymmel för nyproduktion vid desvenska storvarven är förenad med stor osäkerhet. EnligtSvenska Varvs och slrukturulredningar motsvaras del mest sannolikamarknadsutrymmet av en produktionsnivå på 4-6 milj. direkta produktionstimmarper år. F. n. uppgår nybyggnadsvolymen till ca 12,8 milj. limmar . Vidnivån 4-6 milj. limmar bedöms det finnas möjligheler lill lönsamhetinom en omstrukturerad varvsindustri. De förluster som kan förutses för denärmaste åren medför dock atl vid en ren företagsekonomisk bedömning enfullständig nedläggning av varvsindustrin måsle övervägas. För-ulsätlningarna för fortsatia neddragningar varierarmellan varvsenhelerna lill följd av olikheter i tidigare genomfördaanpassningar av verksamhetsvolymen. Sålunda har exempelvis Varvreducerat sin kapacitet med , medan Arendalsvarvels kapacitet lill följdav sammanläggning med reduceials betydligt mindre. Generellt har enreduktion lill av den i prop. 1976/77:139 angivna nivån för bedömtssom den störsla som kan vidtas utan att genomföra stora förändringari organisations- och produktionsapparaten. Vid en större kapacitelsreduklionerfordras kraftiga sliuklurella förändringar i företagens or'ganisation. Delkan i sammanhanget observeras all den s. k. analysgruppen fann denplanerade kapaciletsnivån för som den lägsta möjliga vid oförändrad organisation. Vid en 70-procenlig produktionsnivå, i förhållande lillvad som förordats i prop, 1976/77:139. för samtliga storvarv erhålls enkapacitet på 8,3 milj, timmar, vilket överstiger den beräknademarknadspotentialen med 2,3-4,3 milj, timmar. Denna kapaciletsnivå innebäralltså alt varven även på måsle fortsätla med förlustproduktion av standardfarlyg. Först vid en så låg genomsnittlig kapacitetsnivå som molsvararden samlade kapaciteten den övre gränsen av den prognostiserade marknadspotentialenpå 4-6 milj, direkta limmar. En så omfattande neddragning vid samtliga storvarvmed de organisatoriska och produktionstekniska konsekvenser detta för med sigär inte all betrakta som realistisk. Den lösning som i stället har förordats ur ekonomisksynvinkel, om kapaciletsnivån skall minskas lill 4-6 milj, limmar, är ennedläggning av två varvsenheler, nämligen Öresundsvarvel och något avUddevalla- och Arendalsvarven, För de två återstående nybyggnadsvarven minskasden planerade kapaciletsnivån lill och för City varvet till av nuvarandenivå (Ivåvarvsalternativet), Mol bakgrund av analyser över arbelsmarknadspoliliska,sociala och rcgionalpoliliska konsekvenser vid nedläggning av eU varv har ytteriigareett alternativ analyserats. Alternativet innebär atl Varv och Udde- 1978/79:49 83 vallavarvet vid utgången av är 1980 skall ha minskatantalet anställda med I 100 resp. 1 000 i förhållande till antalet i december1977. 1 reduceras Arendalavarvets kapacitet i samband medatt verksamheten koncentreras mol altemativ produktion till alt molsvara högsl40%. av kapacilelen enligt prop. 1976/77: 139 medan Cityvarvels nuvarande kapacitetbibehålls oförändrad. innebär atl antalet anställda vid dessa varvminskas med ca 2 300. Sammantaget medför delta att de kvarvarande Göleborgsvarvenexkl. effekterna av nedläggning skulle reduceras till ..Öresundsvarvets kapacitet reduceras till av den i prop. 1976/77: 139angivna kapaciteten, dvs. med ca I 800 anställda (fyra-varvsalternativet). Den sistnämnda kapaciletsnivån innebär en kapacitet på ca6.5 milj. timmar för nybyggnadsvarven. Härtill kommer en kapacitet för Cilyvarvetpå ca 2,5 milj. timmar. Resultat- och kapitalbehovsberäkningar för de övervägda kapacilelsaltemalivenhar baserats på en prisnivå som motsvarar kostnadstäckning för ännu intekontrakterad produktion samt på kostnadsläckning för altemativproduktion. Denna nivå överensstämmer med bedömningarna i bilaga 1 avprisutvecklingen förde fartygstyper som f n. offereras och som ger bästkostnadstäckning med undanlag för . Erfarenhetema från defartygskontrakt som de svenska varven har slutit och denfortsatta överkapaciteten inom världens varvsindustri pekar på att en lägrekostnadstäckning än måste accepteras om nuvarande kapacitet bibehålls. Föratt därför få en rättvisande jämförelse mellan referensallernalivel och andraalternativ har prisnivån satts lägre för den kapacitet somöverstiger av den nuvarande. För har, utöver resultatet enligt ovanredovisade förutsättningar, effekterna av all varvel skulle erhålla självkoslnadstäckningför pågående och planerad LNG-produktion beräknats. Vid redovisningen av deberäknade förlusterna vid olika kapaciteler har hänsyn inte tagits tilleffekten av beställarslöd. Del bör noteras all följande redovisning av de ekonomiskaskillnaderna mellan alternativen bygger på de kalkyler Svenska Varv och Kockumsredovisade . har de ekonomiska be-räkningar-naför fyravarvsalternalivel reviderats. Kalkylerna för de övriga alternativen hardärefter räknats om under anlagande alt skillnaderna mellan alternativen i detnärmaste är oförändrade. Som referensaltemativ redovisas de planer som gällt ivarvsföretagen i Prop.1978/79:49 84 enlighet med vad som förordades i prop. 1976/77: 139. Viddetta allemativs produktionsnivå på ca 12 milj. timmar hårde totala veiksamhelsförlusler--nainkl. kapitalkostnader men före utnyttjande av avskrivningslån åren 1978- 1980beräknats lill ca 5 800 milj. kr., varav ca 450 milj. kr. är hänförligt tilldet tidigare nämnda antagandel om kostnadstäckning för den produktion somöverstiger 6 milj. direkta limmar. I det fall lyckas avyttia pågåendeoch kommande LNG-produktion till de av varvet beräknade priserna som medgerfull kostnadstäckning, förbättras resultatet med ca 1 000 milj, kr. 1 resuliatberäkningen har vissa risker för tillkommandeförluster inte beaktats. Dessa avser bl. a. förlustrisker på kundfordringaroch valutor. Risker för avvikande pris- och kostnadsutveckling har inte hellerbeaktats. har dessa riskerav finansieringsgruppenberäknats lill sammanlagt ca 2 100 milj. kr. Beloppet fördelar sig på SvenskaVarv huvudsakligen avseende valuta- och kundfordringsrisker saml på Kockumsdär del främst avser kundfordringsrisker och nedskrivningsbehov på egetfartygs-innehav. har motsvarande risker inte bedömts möjligaatt uppskatta med tillfredsställande säkerhet. De samlade företagsekonomiskaförlusterna inkl. vissa risker under åren 1978- 1980 beräknas således uppgå lillminst 7900 milj. kr. En försäljning av med full kostnadstäckningskulle reducera föriuslen med ca 1 000 milj. kr. har antagits vara del år då strukturanpassningenär fullföljd. Först skulle följaktligen resultatutvecklingenvara representativ för den valda strukturen och jämförbar mellan de olika altemativen.Enligt antaganden om oförändrade priser uppgår förlusterna till närmare1 650 milj. kr. för referensalternativet, dvs, om nuvarande kapaciletsnivåbibehålls, 1 takt med atl verksamheten inriktas mot andra produkter med bättrekostnadstäckning än standardfarlyg kommer de framtida förlusterna all avta, 1.4 Tvävarvs- och fyravarvsalternativen 1 tvåvarvsallemativel reduceras rörelseföriusterna underåren 1978- 1980 med 900 milj, kr, jämfört med referensallemalivet. Därav är ca450 milj, kr, hänförligt till ett genomsnittligt högre pris på produktionen ochca 450 milj, kr, lill en lägre omfattning av produktionen. Vid en nedtrappning av verksamheten tillkommer speciella nedlägg-ningskoslnaderi form av nedskrivningar på anläggningar, annulleringsav-gifter och kostnaderför ej sysselsatt personal, Exkl, nedskrivning av anläggningar beräknas kosinadernauppgå till ca 500 milj, kr,, varav ca 200 milj, kr, är hänförligt till annulleringskostnaderoch ca 300 milj, kr, till personalkostnader. Bedömningen av nedläggningskostnadema är förenad med storosäkerhet. Möjligheter kan finnas all påverka de olika komponenterna, exempel- Prop.1978/79:49 85 vis genom omförhandling av kontrakt så all annulleringskoslnadernakan reduceras. Avgörande för behovet av nedskrivning av anläggningar är i vilkenutsträckning de kan användas rationellt för den reducerade volymen och nyaproduktionsinriktningar. Om anläggningarna skrivs ned med samma procentsalssom kapaciteten reduceras skulle nedskrivningen uppgå lill ca 1 000 milj. kr. utsträckning anläggningama kan användas rationellt vid ändradproduktionsinriktning bör nedskrivningsbehovet kunna reduceras. Detla kan dockinte avgöras förrän omfattningen av den alternativa produktionen blir känd.Erfarenhetsmässigt lillkommer dessulom vissa oförutsebara kostnader vidnedläggning som det dock ej är meningsfullt atl försöka kvantifiera.