prop · G20385 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare är vissa nära anförvanter till överlåtarenundantagna, nämligen hans make och hans eller hans makes avkomling, syskon ochsyskons avkomling. Utomäklenskapligt bam och adoptivbarn är jämställt medavkomling. Vidare är den som redan äger andel i förvärvsegendomen i allmänhetundantagen. Tillstånd behövs inte om egendomen ingår i stadsplan eller enligtbyggnadsplan, fastställd , är avsedd för annat ändamål än jordbrukeller skogsbruk. Detsamma gäller i fråga om fastighei som har avstyckats förannat ändamål än jordbruk eller skogsbruk. Jordförvärvslagen innehåller inte något absolutförvärvshinder. I stället anges olika fall när förvärvstillstånd får vägras. Iprincip finns möjlighet att vägra eller bevilja förvärvstillslånd efterprövning av omständigheterna i det särskilda fallet. Enligt 4 § första stycketfår förvärvstillstånd vägras, om det finns anledning till antagande attförvärvarens huvudsakliga syfte med fånget inte äralt själv yrkesmässigt ochvaraktigt ägna sig åt jordbruk pä egendomen eller driva skogsbruk där som stödåt förvärvaren tillhörigt jordbruk. Tillstånd fär emellertid inte vägras medstöd av 4 § första stycket i följande fyra fall, nämligen 1. om förvärvarenhär i landet driver industriell eller kommersiell verksamhet för förädling avjordbruks- eller skogsprodukter eller för distribution av jordbruksprodukteroch får antagas med fånget huvudsakligen åsyfta atl varaktigt tillgodogöra sigegendomens alster i rörelsen, 2. om fånget avseren för rationellt skogsbmk lämpad brukningsenhet och förvärvaren får antagasmed fånget huvudsakligen åsyfta att bereda sig sladigvarande inkomst genom egetskogsarbete på egendomen, 3. om fånget avserjordbruk som uppenbarligen varken i befintligt skick eller efter tekniskt ochekonomiskt rimliga rationaliseringsåtgärder kan ge sin innehavaretillfredsställande försörjning, 4. om fånget medföratt brukningsenhet som redan tillhör förvärvaren vinner i ändamålsenlighet. Prop.1978/79:85 54 Bestämmelserna enligt de nu nämnda punkterna 1-4 gällerinte när fånget avser skogsmark av någon betydenhet och inte är ägnat atltillgodose kraven på rationellt skogsbruk och ändamålsenligt utnyttjande av avkastningenoch inte heller när andra särskilda skäl föreligger mot atl godta fånget. Förvärvstillstånd kan alltid vägras med stöd av 5 §, omegendomen behöver tas i anspråk för atl underlätta bildandet avbrukningsenheter med ändamålsenlig storlek och ägoanordning. Om ett köp blirogiltigt till följd av att förvärvstillstånd vägras enligt 5 §, är staten påyrkande av säljaren skyldig att lösa egendomen till det pris köparen harulfäst. Sädan skyldighet föreligger dock inte, om prisel uppenbart översligeregendomens värde eller egendomen häftar för intecknad gäld lill högre belopp änpriset. Inlösenfrågan prövas av fastighetsdomstol. Förvärvstillstånd kan ocksåvägras med stöd av 6 § för atl förhindra skadlig uppdelning av lämpligbrukningsenhet som består av flera fastigheter eller sämjelotler. Ansökan om förvärvstillstånd skall göras hoslantbruksnämnden från det fånget skedde. Har köpekontraktutfärdats räknas i allmänhet tremänadersfristen fördess upprättande.Försummas ansökningstiden eller avslås ansökningen, är förvärvet ogiltigt. Jordförvärvskungörelsen (1965:292) innehåller bestämmelserom förfarandet vid tillståndsprövningen. Fastighetsbildningslagen (1970:988) Bestämmelser om fastighetsbildning finns ifastighetsbildningslagen, som trädde i kraft . Med fastighetsbildning avses åtgärder som syftar till attåstadkomma ändring av fastighetsindelningen. Häri inbegrips säväl ny- somombildning av fastigheter. Fastigheter kan nybildas genom avslyckning, klyvning ellersammanläggning. Avslyckning innebär alt ett område avskiljs från en fastighet.Genom sammanläggning sammanförs tvä eller flera fastigheter till en fastighet.Klyvning går ul på att dela en fastighet mellan olika delägare. För ombildning av fastigheter finns institutetfastighetsreglering. Fastighetsreglering syftar till förbättring avfastighetsbeståndet. Genom fastighetsreglering kan mark överföras frän enfastighet lill annan sädan enhel mot vederlag i mark eller pengar. Sädanmarköverföring kan innebära antingen omarrondering eller storleksförändring.Ett särskilt fall av fastighetsreglering i storleksrationaliserande syfte ärinlösen. Fastighetsreglering kan också innefatta bildande av samfällighet, t.ex. gemensamhetsskog, och bildande av servitut. För varje fastighet som nybildas eller ombildas mästevissa villkor med hänsyn till allmänna intressen vara uppfyllda. 1 första handgäUer ett krav all fastighetsbildning skall ske så att varje fastighet somnybildas eller ombildas blir varaktigt lämpad för sitt ändamål (3 kap. I §).Jordbmksfastighei skaU för att anses lämpad för sitt ändamål ha sådan storlek,sammansättning och utformning att den medger tillfredsställande lönsamhet hosdet företag som skall bedrivas pä fastigheten (3 kap. 5 § första stycket).Skogsbruksfastighet skall för att anses lämplig ha sådan storlek och utformningatt den medger ekonomiskt tillfredsställande skogsdrift (3 kap. 5 § andrastycket). Fastighetsbildning får äga rum utan hinder av de nu berördalämplighetskraven om åtgärden innebär att fasUghetsindelningen förbättras ochen mer ändamålsenlig indelning inte motverkas (3 kap. 9 §). 1978/79:85 55 Bland övriga villkor med hänsyn till allmänna inlressenkan nämnas vissa särskilda regler lill skydd för jordbruksnäringen ochskogsbmkel. Fastig-helsbildning som berör jordbruksfastighet får således ägarum bara om åtgärden är till övervägande nytta för jordbruksnäringen. Åsyftasmed fastighetsbildningen att nybilda eller förbättra fastighei avsedd för annatändamål än jordbruk, får åtgärden ske om den inte medför olägenhet av någonbetydelse för jordbruksnäringen (3 kap. 6 §). som är avsedd för skogsbrukfår inte indelas på sådant sätt atl möjligheten alt ekonomiskt utnyttja skogenundergår försämring av någon betydelse (3 kap. 7 §). De nämnda lämplighets- och skyddsreglerna skall vidtillämpningen ges en innebörd som står i överensstämmelse med den gällandejordbrukspolitiken. I della syfte skall samråd ske i behövlig utsträckning medlantbruksnämnden. Fastighetsbildningslageninnehåller bestämmelser om prövning vid fastighetsreglering med hänsyn tilljordförvärvslagstiftning (5 kap. 20 §). Om faslighets graderingsvärde ökas ivissa fall, skall gällande inskränkningar i rälten atl förvärva fast egendomäga motsvarande tillämpning. Bestämmelsen innebär att om förvärvstillståndskulle fordras vid förvärv genom köp, skall frägan om tillstånd till ökningenunderställas lantbruksnämnden. Underställning behövs dock bara om denfaslighet som ökas är avsedd för jordbmk eller skogsbruk och det finnsanledning anta alt egendomen kan med större fördel läggas till annan fastigheteller att tillstånd kan vägras enligt 4 § jordförvärvslagen. Genom avslyckning avskiljs viss ägovidd från fastighei.Bestämmelser härom finns i 10 kap. fastigheisbildningslagen. Av betydelse isammanhanget är också 3 § jordförvärvslagen som i huvudsak innebär följande. Konstateras området vara avsett för jordbruk ellerskogsbruk fär avslyckning inte Ullålas utan att förrättningsmannen harunderställt lantbruksnämnden frågan om förvärvslillstånd. Sådan underställningfår emellertid underlåtas om området skall sammanläggas med fastighet som förvärvarenredan äger och anledning inte finns till antagande atl området kan med störrefördel läggas till annan fastighet eller att förvärvslillstånd skulle kunnavägras enligt 4 § jordförvärvslagen. Bestämmelsen innebär således att allaförvärv av områden som avstyckas för annat ändamål än jordbruk eller skogsbrukfaller utanför jordförvärvslagen och att dessutom vissa förvärv för jordbrukeller skogsbruk också faller utanför kravet pä prövning enligtjordförvärvslagen. 1978/79:85 .56 Sammanfattning av utredningens förslag Förvärv av jordbruksfastigheter har reglerats genom särskild lagstiftning. gällande lag irädde ikraft . Den syfiar främst till all hindra förvärv som motverkarstatens insatser till stöd för jordbrukets och skogsbrukets rationalisering.Lagen skall vidare skydda etablering och vidareutveckling av sådana jordbruks-och skogsbruksföretag vilkas tillkomst staten enligt gällande jordpoliiiskariktlinjer stöder ekonomiski. Den syfiar också till att ge visst förelräde tillförvärv av jord och skog åt företagare som pä ett från samhällelig synpunktrationellt sätl kan tillgodogöra sig jordbruks- och skogsprodukter. har utvecklingen inneburit alt allt färrelantbruksföretag bjudits ut på den öppna marknaden och antalet ansökningar omförvärvslillstånd har minskat. har släktförvärven, som liggeruianför lagens kontroll, ökat. Om inga åtgärder vidtas kommer enligt utredningensbedömning den nuvarande utvecklingen pä fastighetsmarknaden att fortsätla ochallt mer mark kommer att ägas av personer med annan yrkesverksamhet än jordbrukoch skogsbruk. Angelägen strukturrationalisering kommer härigenom också attförsvåras eller rent av förhindras. 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken,m. m. framhålls bl.a. atl den statliga rationaliseringspolitiken bör ha somutgångspunkt atl familjelantbruket skall vara den dominerande företagsformenoch att ett huvudsyfte med den statliga ralionaliseringspoliliken därför börvara att främja uppbyggandet och vidmakthållandet av rationella familjeföretag.Samma utgångspunkt återfinns i utredningsdirektiven. Enligt dessa skalljordförvärvslagstiftningen inriktas på att familjelantbruket skall vara dendominerande företagsformen. Enligt utredningens mening bör jordförvärvslagen utformasså att vid prövning av frågor om förvärvstillslånd behovet av rationellaföretag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen (lantbruksföretag)skall särskilt beaktas. För alt tillgängen pä mark för aktiva lantbrukare skalltryggas behöver lagens tillämpningsområde vidgas. Utredningen föreslår därföratt släktskapsundantaget inskränkes till alt gälla de som är närmastarvsberättigade, dvs. make och avkomling. Härigenom avskaffas den nuvarandetillståndsfriheten för syskon, syskons avkomling och makes avkomling. Statens och kyrkans förvärv och överlåtelser samt kommunsförvärv är i nu gällande jordförvärvslag undantagna från prövning enligtjordförvärvslagen. För att fä en bättre samordning och kontroll över den marksom även i fortsättningen skall användas för jordbruks- och skogsbmksändamålföreslår utredningen att lagens tillämpningsområde vidgas till att omfattaförvärv som görs av statens affärsdrivande verk, kyrkan och kommun. Utredningenföreslår vidare att kommun skall lämnas tillstånd till förvärv för ändamål somavses i förköpslagen. Beträffande kommun görs det undantaget attförvärvstillstånd ej behövs om kommun utövar förköpsrätt enligt förköpslagen(1967:868) och ej heller när kommun förvärvar mark av staten. Av samordningsskäl föreslås också att statens och kyrkansöverlåtelser 1978/79:85 57 av jordbruksfastighet blir föremål för prövning enligtjordförvärvslagen. Självfallet bör dock överlåtelser genom lantbruksnämndernavara undantagna sådan prövning. I nuvarande lag görs undantag från förvärvsplikten förförvärv som sker genom inrop på exekutiv auktion. Då antalet exekutivaförsäljningar är få föreslår utredningen att undantaget avskaffas. Priserna på lantbruksföretag har stigit kraftigt undersenare år. Prisstegringen har varit starkare än den allmänna prisutvecklingenoch köpeskillingarna överstiger inte sällan avkastningsvärdet. Detta försvårarför personer som vill ägna sig åt lantbruk alt etablera sig som egnaföretagare. Vid tillämpningen av den nuvarande jordförvärvslagen skeri praxis viss kontroll av priset vid förvärven. Möjligheterna är dockbegränsade bl. a. pä grund av att bestämmelserna härom ej är tillämpliga påalla förvärv. Ulredningen föreslår att tillståndsmyndigheten alltid skall prövaköpeskillingens skälighet. Förvärvstillslånd skall därför vägras omköpeskillingen eller annat vederlag inte endast obetydligt överstigeregendomens värde med hänsyn särskilt till dess avkastning. Då de utvecklade och utvecklingsbara lantbruksföretagen iförsta hand bör förbehållas personer som avser att aktivt ägna sig ät lantbrukföreslår utredningen att tillstånd skall vägras i fråga om förvärv somhuvudsakligen sker för kapitalplacering. Föreligger särskilda skäl skall sådanaförvärv i vissa fall kunna tillålas. I jordbrukspolitiken läggs vikt vid atl staten skallfrämja lantbmkets rationalisering och jordbruksutredning understrykerbehovet av fortsatt medverkan från statens sida. Jordförvärvsulredningen finnerdet därför uppenbart att jordförvärvslagen även i fortsättningen bör innehållaen beslämmelse som direkl främjar storleksrationalisering ocharron-deringsförbättring av lantbruksföretagen. Utredningen anser att bestämmelsenbör utformas så att förvärvstillstånd skall vägras, om egendomen behövs förlantbrukets rationalisering. Bestämmelsen skall medverka till atl förbättraproduktionsförhållandena genom atl förhindra olämpliga förvärv. Tillämpningenav bestämmelsen mäste anpassas efter utvecklingen inom jord- och skogsbruket.Vid ett konkurrensförhållande bör de utvecklingsbara lantbruksföretagen gesföreträde framför de redan utvecklade. Bestämmelserna i nuvarande jordförvärvslag utgör intehinder för ägare lill utvecklade och utvecklingsbara lantbmksföretag aU få tillståndtill förvärv av närbelägna företag av samma kategori. Detta har enligt utredningensmening i många fall försvårat för andra jordbrukare atl konkurrera omsalubjudna familjeföretag genom att etablerade jordbrukare med bättreekonomiska förutsättningar har haft möjlighet att förvärva företag somlillskotl till redan ägda företag. Då del från bl. a. regional- och befolkningspolitiskasynpunkter kan vara ett allmänt intresse att kunna förhindra detta föreslårutredningen att förvärvstillstånd skall vägras om förvärvet kan antagas medföraatt två eller flera utvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som börbestå som självständiga enheter, förs samman lill en enhet. Om särskilda skälföreligger bör dock förvärvstillstånd få lämnas. Utredningen föreslår vidare en bestämmelse som innebär attuppdelning av utvecklade och utvecklingsbara företag i regel skall kunnaförhindras vare sig det gäller hel registerfastighet eller del av fastighei. KombinaUonen jordbruk-skogsbruk medför betydande fördelaroch utredningen anser det angeläget att de kombinationseffekter dessa företagkan erbjuda tas till vara i rationaliseringsverksamheten. Prop.1978/79:85 58 bl.a. härav finner utredningen att jordförvärvslagen bör utformas så att de kombineradejord- och skogsbruksföretagen kan utöka sina innehav av skogsmark där detta ärönskvärt från jordbrukspolitisk eller regionalpoli-'tisk synpunki. Sådanatillskottsförvärv fär alltsä förelräde framför de skogsförädlande företagensbehov. I vissa bygder är det vidare av regionalpolitiska ochbefolkningspolitiska skäl angeläget atl vid förvärv av skogsbruksföretag geföreträde ät brukare, bosatta på orten, framför de skogsförädlande företagen.Några bärande invändningar finns dock enligt utredningens mening inte mot attlåta de skogsförädlande företagen förvärva skogsmark som inte erfordras för deenskilda brukarnas behov. Utredningenföreslår inte något ovillkorligt förbud för juridiska personer att förvärvamark. Lagen föreslås i stället bli utformad så atl juridiska personer får gesförvärvstillstånd om vissa skäl föreligger. Ettsådant skäl är att den juridiska personen avstår redan ägd egendom som är avbetydelse för lantbrukets rationalisering. Att fortsalt bytesverksamhet främsti fråga om skogsmark kommer till stånd anser utredningen vara ett allmäntintresse, eftersom härigenom en rationell fastighetsindelning av skogsmarkmellan olika ägarkategorier kan främjas. Förvärv av enklaver och mindrearronderingsförvärv är ett annal skäl för att ge för-värvstillstånd. Ett tredjeskäl är det ovan omnämnda förhällandet att förvärvet huvudsakligen avserskogsmark som med hänsyn till förhållandena på orten inte bör ägas och brukasav brukare som är bosatta på orten. 1 övrigt föreslås att juridisk person fårförvärva mark när förvärvet avser fastighet som är avsedd för annat ändamål änjordbruk eller skogsbruk eller när andra särskilda skäl föreligger. Enförutsättning för att lämna enskild person förvärvslillstånd i fråga omutvecklat eller utvecklingsbart lantbruksförelag bör enligt utredningens meningvara att vederbörande dels kommer att bosätta sig på egendomen elleryrkesmässigt bmka den och dels alt vederbörande har teoretisk utbildningoch/eller prakUsk erfarenhet av ett lantbruks skötsel. Om så inte är fallet kandetta vara skäl för att förvärvstillslånd vägras. Detfinns som regel inte möjligheter atl i de utpräglade glesbygderna bygga uppheltidsföretag av typ utvecklade eller utvecklingsbara lantbmksföretag.Sysselsättningen inom lantbruket utgör i stället ofta basen för eller ettkomplement till annan verksamhet. Det är enligt utredningens mening angelägetatt i dessa bygder kunna förbehålla begränsat utvecklingsbara och ickeutvecklingsbara företag ät de i orten bosatta brukarna. Det behövs därför enregionalpolitisk bestämmelse av angiven innebörd. Utredningenföreslår även en regionalpolitisk bestämmelse som gör det möjligt att vägratillstånd till förvärv av företag om detta behövs som tillskott till ett ejutvecklingsbart eller begränsat utvecklingsbart lantbruksföretag. Nugällande jordförvärvslag innehåller inte nägon bestämmelse som gör det möjligtför tillståndsmyndigheten att uppställa som villkor för tillstånd attförvärvaren bosätter sig på egendomen och själv bmkar den. För all i möjligastemån komma ifrån de antaganden som därför måste göras i fråga om förvärvarensavsikt med förvärvel bör krav kunna uppställas på atl bosättning och brukningskall ske under viss lid framöver. Ulredningen föreslår därför attUllståndsmyndigheten ges möjlighet att uppställa villkor om bosättningoch/eller brukning efter prövning av omständigheterna i det enskilda fallet.Åläggandet bör omfatta av fem är. Omförvärvaren inte fullgör sina skyldigheter enligt åläggandet, föreslårutredningen att staten skall få möjlighet alt lösa egendomen, såvida detta inteär obilligt. Prop.1978/79:85 59 Vidare finner utredningen att nuvarande bestämmelser, somger tillståndsmyndigheten möjlighet att ålägga förvärvaren att förbättraproduktionsförhållandena på förvärvsegendomen, har ell värde och därför börbehållas även i fortsättningen. Blir köp ogiltigi på grund av att förvärvstillstånd harvägrats därför att egendomen behövs för rationaliseringsändamäl, är slalenenligi nuvarande lag skyldig atl fösa egendomen om säljaren begär del. mening bör lösenskyldigheten för stålen behållas närförvärvstillstånd vägras i fråga om egendom som behövs för lantbrukelsrationalisering. Lösenskyldigheten bör vidare vidgas till att gälla även vidden föreslagna särskilda bestämmelsen av ralionaliseringskaraktär medregionalpoliliskl syfte. Mol uiredningcns förslag har i fråga omsläktskapsundanlagels räckvidd reservation avgetls av ledamoten som ansett alt även syskon och föräldrar bort undantagas fråntillståndsplikten. 1978/79:85 60 Bilaga 3 Utredningens lagförslag 1 Förslag till Jordförvärvslag Härigenom föreskrives följande. 1 § Förvärv genom köp, byte eller gåva av fast egendom,som är taxerad som jordbruksfastighet, får ej ske utan särskilt tillstånd enligt denna lag. Vad som sagts nu gäller även förvärv genom 1. tillskott till bolag eller förening, 2. utdelning ellerskifie från bolag eller förening, 3. fusion enligt14 kap. 1 eller 2 § aktiebolagslagen (1975: 1385), 4. testamente. 2 § Förvärvstillstånd enligt 1 § behövs ej 1. om egendomenöverlåtes genom lantbruksnämnden, 2. om annanstatlig myndighet än statens affärsdrivande verk är förvärvare, 3. om kommunförvärvar egendomen från staten eller utövar förköpsrätt enligt förköpslagen(1967:868), 4. om egendomenförvärvas av kreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente ellerbolagsordning, som regeringen har fastställt, är skyldig alt åter avyttraegendomen, 5. i fall somavses i I § försia stycket, om förvärvaren är gift med överlåtaren och ejheller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, en av dem äröverlåtarens avkomling, allt under förutsättning atl överlåtaren ej är skyldigalt avyttra egendomen enligt 7 § lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom m. m., 6. om förvärvelskall prövas enligt 1, 2 eller 4 § lagen om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m. m., 7. om egendomeningår i stadsplan eller enligt byggnadsplan, fastställd efter den 1 januari1948, är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk, 8. om förvärvetomfattar sådant område som är avsett för annat ändamål än jordbruk ellerskogsbruk, eller egendomen utgör sådan fastighet som har nybildats för annatändamål än jordbmk eller skogsbruk och som därefter ej har undergått taxering, 9. om andel ifastighet förvärvas av någon som redan äger till samma taxeringsenhet hörandeandel i fastigheten, 10. i fall som avses i I § andra stycket 4, omförvärvaren är gift med testator eller är hans avkomling eller är arvsberältigad efter testator enligt lag. 3 § Vid prövningav fråga om förvärvstillslånd skall behovei av ralionella förelag inomjordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen (lantbruksförelag) särskiltbeakias. 4 § Förvärvslillstånd skall vägras, 1. omköpeskillingen eller annat vederlag ej endasl obetydligt översliger egendomens värde med hänsyn särskilt till dess avkastning, 2. omdet kan antagas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalpla cering. Om särskilda skäl föreligger, får förvärvstillstånd lämnasutan hinder av första siycket 2. 5 § Förvärvstillstånd skall vägras, 1. om egendomenbehövs för lantbmkets rationalisering, 2. om förvärvetkan antagas medföra atl tvä eller flera utvecklade eller ulvecklingsbaralantbruksföretag som bör bestå som självständiga enheter föres samman till enenhet, 3. om förvärvetkan antagas medföra att utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag delasupp och uppdelningen medför olägenhet av nägon betydelse för förelagel. Om särskilda skäl föreligger, får förvärvstillstånd lämnasutan hinder av försia stycket. 6 § Juridisk person får lämnas förvärvslillstånd endastom 1. förvärvarenavstår egendom som är av belydelse för lantbmkets rationalisering avväsentligen samma storlek eller värde, 2. förvärvetmedför att egendom som redan tillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig, 3. förvärvethuvudsakligen avser skogsmark som med hänsyn till förhållandena i orten ej börägas och brukas av brukare som är bosatl på orten och förvärvaren driverindustriell verksamhet för förädling av skogsprodukter och kan antagas kommaatt varaktigt använda egendomens produkter i rörelsen, 4. egendomen äravsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk, 5. andra särskildaskäl föreligger. Förstastycket gäller i tillämpliga delar i fråga om fysisk person som driverindustriell verksamhet för förädling av skogsprodukter och kan antagas kommaatt varaktigt använda egendomens produkter i rörelsen. 7 § Fysisk person får vägras tillstånd till förvärv avegendom med ut vecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, 1. om det kanantagas att förvärvaren ej kommer att bosätta sig på egendomen elleryrkesmässigt bruka denna, 2. om förvärvarenej gör sannolikt att han har sådana yrkeskunskaper som behövs för att drivalantbruksföretaget. 8 § Om det är av särskild betydelse från regionalpolitisksynpunkt, får tillstånd vägras till förvärv av egendom med ej utvecklingsbart eller be gränsat utvecklingsbart lantbruksföretag eller sådana företag med fiske, 1. om företagetbehövs som tillskott till annat sådant företag, 2. om företagetbehövs som komplement till annan sysselsättning för bmkare som är bosatt påorten. Prop.1978/79:85 62 9 § Kommun skall utan hinder av 4-6 och 8§§ lämnastillstånd till förvärv för ändamål som avses i 1 § förköpslagen (1967: 868). 10 § Fråga omtillstånd enligt denna lag prövas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer.