prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Nägonsärreglering av rätlen att ge ul obligationer föreslås inte för SparbankemasBank eller . Eftersom en motsvarande rätt föreslås bliinförd i sparbankslagen och jordbmkskasserörelsela-gen, bör det vara möjligtför sparbanker resp, regionala föreningsbanker att t. ex. gemensamt utfärdaobligationer och bjuda ut dessa pä marknaden undermedverkan av Sparbankemas Bankresp, . Tredjestycket upptar också en regel sora ger bank möjlighet att ställa garanti förobligationer sora annan, t. ex. ett industriföretag, har utfärdat. Enligtde kapiialtäckningsregler som finns i de tre banklagarna krävs intekapitaltäckning för fordringar som ett bankinstitut har mot ett annat inhemsktbankinstitut. Viss jusiering behöver göras i kapitaltäckningreg- 1978/79:165 171 lerna för att delta undanlag skall omfatta också banksinnehav av obligationer (inkl. bankcertifikat) .som en annan bank harutfärdat. Förslag i den delen avser jag att la upp med de förslaglill nya kapiialtäckningsregler somjag på gmndval av ett delbetänkande (Ds E1978:4) frän banklagsutredningen (Fi 1976:04) avser att lägga fram . Som en följd av ändringarna i 54-56§§ har förbudet förstyrelsen att delegera rätl att avgöra ärende som avser förvärv av föriagsbevisutgått ut femte stycket 4 med undantag för sådana förlagsbevis som avses i 55 §första stycket 5. I samma stycke har tillagts en ny punkt 6, som innebär atlbankens styrelse inte får uppdra åt annan alt besluta att banken skall ge utobligationer med längre löptid än . Rätten att ge ut bankcertifikat kanalltsä delegeras. I sjätte stycket har gjorts ett tillägg, varigenom ell molsvarandeförbud mot delegation kommer att gälla ställande av garanti för obligationer. De nu föreslagna ändringarna föresläs träda i kraft den 1juli 1979. Jag vill dock erinra om att de ändringar i 55 och 74 §§ som harföreslagits i prop. 1978/79:9 med förslag till fondkommissionslag, m.m. avsesträda i kraft den Ijanuari 1980. 4.2 Förslagen till lagar om ändring i sparbankslagen ochlagen om jordbrukskasserörelsen Ändringarna i 23, 24 och 35 §§ sparbankslagen samt i 31,32 och 42 a §§ jordbrukskasserörelselagen motsvarar ändringarna i 54, 55 och 66§§ banklagen. Begränsningarna av rätten att förvärva förlagsbevis enligt 24 §tredje och Qärde styckena sparbankslagen samt enligt 32 § tredje och Qärde styckenahar ansetts böra bestå av motsvarande skäl som har angetts vid 55 och 56 §§banklagen i fråga om dess första siycke 5. Till skillnad frän vad som gäller för affärsbankerna krävsdet tillstånd av bankinspekiionen för att sparbank eller centralkassa förjordbrukskredit som medverkar vid emission av aktier eller förlagsbevis skallfä förvärva aktie eller förlagsbevis som ingår i emissionen (24 § femle siycketsparbankslagen och 31 § femte stycket jordbrukskasserörelselagen). Syftet medföreskrifien är att hindra alt sparbanker och cenlralkassor engagerar sig iemissionsverksamhel av detta slag utan att bankinspektionen har pröval om delär lämpligt med hänsyn lill deras personella och tekniska resurser för sådanverksamhet. Med hänsyn till att sparbankerna och kreditkassorna fär en generellrätt alt förvärva förlagsbevis, bör tillstånd till förvärv inte krävas eller nuföreskrivel avyttringstväng bestå, sävitt avser förlagsbevis som förvärvas isamband med att eller- Prop, 1978/79:165 172 cenlralkassan medverkal' vid emission. Tillständskiavethar i stället knutits till själva rälten att medverka vid emission av aktieroch förlagsbevis. I sin nya lydelse reglerar bestämmelsen i övrigt endasträtten atl inneha aktiei" som ingär i emissionen. Angäende ikraftträdandet av 24 och 39 S§ sparbankslagensamt 32 S jordbi ukskasserörelselagen jämför prop. 1978/79:9. 4,3 Förslaget till lag om ändring i lagen omförsäkringsrörelse I paragrafen föreskrivs alt ell belopp molsvarandeförsäkringsfonden för livförsäkringar skall vara redovisat i vissa slag avvärdehandlingar. Bestämmelserna föreslås ändrade i följande hänseenden. I första stycket punkt 2 har bland de lillålnaplaceringsobjekten tillagts andra skuldförbindelser än obligationer för alt möjliggöraplacering ocksä i reverslån till allmänna hypoleksbank. Skeppsfartens sekundärlänekassa,investeringsbank aktiebolag och andra kreditaktiebolag. Utredningensförslag inbegrep inte Skeppsfartens sekundäriånekassa, eftersom kassan avsågsgenom fusion gå upp i . Som framgår av denallmänna motiveringen föreslås frägan om sammanslagning av kassorna emellertidanstå. Punkt 2 omfattar formellt också ochNordiska investeringsbanken. Detla har emellertid ingen praktisk betydelse.Bostadskreditkassan har genom fusion uppgått i stadshypotekskassan. VadNordiska investeringsbanken angår torde reversuppläning hos svensklförsäkringsbolag inte bli aktuell. Ullrycket "andra skuldförbindelser" kaninbegripa inte bara vanliga reverser utan även förlagsbevis. Särskilt undanlaghar därför gjorls för förlagsbevis i punkt 2. I samma punkt har orden"investeringsbank akiiebolag,som enligt vad därom finnes stadgat står under tillsyn avbankinspektionen" ersatts av "kreditaktiebolag". Allakreditaktiebolag utom investeringsbanken står numera under inspektionenslillsyn. Ändringen är därför närmast redaktionell och skapar överensstämmelsemed bankernas kapiialtäckningsregler (jfr. t.ex. 57§ första stycket A 2banklagen). Obligationer som bank enligt vad jag har anfört i detföregående föreslås fä ge ut eller garantera bör godtas som placeringar enligtförevarande paragraf och har särskilt angetts i försia stycket punkt 3. Punktenhar ocksä jämkats redaktionellt. 1978/79: 53 har föreslagils att kommuner skall fäta upp län och teckna borgen ulan regeringens medgivande. Med hänsyn härtilloch till atl det inte synes påkallat att ersätta kravet pä sådant medgivandemed nägot annat villkor har kravet på medgivande slopats i första stycket 4. Prop.1978/79:165 173 Enligt första stycket punkt 5 kan belopp motsvarandelivförsäkringsfonden placeras i obligationer, som svenskt industriföretag haiutfärdat och svensk affärsbank, invesleringsbank aktiebolag ellerNordiska invesleringsbanken offentligen har bjudit ut. I stället för"industriförelag" har införts "näringsföretag" för alt delskall vara möjligl alt godta pä detla sätt utbjudna obligationer, även om detutfärdande företaget inte är ett industriföretag utan lillhör annan gren avnäringslivet. 1 punkt 6samma siycke finns bestämmelser som ger försäkringsbolag rätt att läna ut fondmedelmot säkerhet av inteckning i faslighet eller tomträtt. Sädan inleckning skallenligt nu gällande regel vara belägen inom viss andel av senast fastställdataxeringsvärde för fastigheten resp. för tomträtten, nämligen fyra femtedelarför jordbruks-, bostads-, kontors-eller affärsegendom och två tredjedelar förannan fast egendom. När det gäller inteckning i tomträtt kanförsäkringsinspekiionen föreskriva ytterligare begränsning. I stället för fyrafemtedelar av taxeringsvärdet har angetts av det uppskattade värdet avfastigheten resp. av byggnad och annan egendom som hör till tomträtten. Tvåtredjedelar av taxeringsvärdet har ersatts av uppskattningsvärdet.Fortfarande kan dock försäkringsinspekiionen föreskriva ytterligarebegränsning när del gäller tomirällsinteckning. har uttrycket"annan fastighet" som i praktiken främst avser industrifastigheterbytts ut mot "fastighei som helt eller delvis är inrättad för industriellverksamhet". Motsvarande ändring har gjorls när del gäller tomträtterna.Skulle det bli aktuellt för försäkringsbolag att bevilja län mol inteckning iannat slags fastighet än som omfattas av punkt 6, är del möjligt med slöd avpunkt 7, under förutsäitning atl säkerheten kan anses jämförlig med dem somanges i punkt 6. Enalternativ gräns har införts i fräga om sädana fastigheter eller hus för vilkadet utgär statligt län till främjande av bostadsbyggandet. För sådanafastigheter eller hus fastställs ett pantvärde, se t. ex. 32 § bostadsfinansieringsförordningen(1974: 946). I stället för gränsen av det uppskattade värdet skall - efterförebild i banklagstiftningens kapiialtäckningsregler -i sä fall gälla avnämnda panivärde. Bestämmelserna i punkt 6 har disponerats omredaktionellt. Vad iförsta stycket 6 avses med det uppskattade värdet av egendomen anges i ett nyttandra stycke. I likhel med vad som gäller enligt bankernaskapiialtäckningsregler skall egendomens värde fastställas efter expertvärderingi varje särskilt fall. Den s.k.fiia sektorn som anges i tredje stycket (nuvarande andra stycket) ökas från 10%till av försäkringsfonden för egen räkning -dvs. den del avlivförsäkringsfonden som inte motsvarar värdet av återförsäkringsgivaresansvarighet. 1 paragrafen regleras försäkringsbolags rätt atl ägaaktier i ett och samma bolag. I ett nytt tredje stycke föreskrivs altförsäkringsbolag inte utan 1978/79:165 174 försäkringsinspektionens medgivande får äga andel iaktiefond. Aktie-fondsverksamheien regleras genom aktiefondslagen (1974:931).Ett försäkringsbolag är pä grund av första stycket i denna paragraf förhindratatt förvärva av aktierna i ett fondbolag, dvs. bolag som förvaltaraktiefond. Kunde försäkringsbolaget dessutom fritt förvärva andelar i aktiefonden,skulle det kunna fä ett större inflytande inom fondbolaget och de bolag varsaklier ingär i aktiefonden än vad innehavet av aklier i själva fondbolaget kanmedföra. 1 fondbolagets styrelse får nämligen fondandelsägarna(inlressesammanslulning för dem) utse en ledamot för varje påbörjat tretalledamöier (7 § andra slyckel aktiefondslagen). Huvudregeln vid förvaltningen avfonden är att fondbolaget beslutar över den egendom - i huvudsak aktier ochandra värdepapper - som ingär i fonden och utövar de rättigheter som härflyterur egendomen. Särskilda regler gäller dock för utövande av rösträtt för deaktier som ingär i fonden. Beslut om hur rösträtten skall utövas är giltigtendast om det har biträtts av mer än hälften av de slyrelseledamöter somfonddelägarna har utsett (17 § tredje stycket). För att försäkringsinspekiionenskall medge att ett försäkringsbolag förvärvar andelar i aktiefond lorderegelmässigl böra krävas att bolagets inflytande över fondbolaget eller annataktiebolag inte blir större genom innehavet av andelar och aktier än vad detskulle bli, om försäkringsbolaget hade endast en aktiepost pä högst avaktierna i det andra bolaget. Inspektionen kan ocksä återta ett tidigare lämnatmedgivande, om försäkringsbolaget efter förvärvel av andelar skulle förvärvaså mänga aktier i det andra bolaget, att syftei med 5-procentsregelnåsidosätts. När det gäller bedömningen av säkerheterna enligt 274 §första stycket 6 torde i regel de värden, som har godtagits enligt denna punkti dess hittillsvarande lydelse, också uppfylla kraven enligt punkten i denföreslagna lydelsen. För att inte försäkringsbolag skall tvingas att förkontroll av om de nya kraven uppfylls gå igenom hela siu bestånd avinteckningssä-kerheier bör, om så önskas, punkten i dess nuvarande lydelsekunna tillämpas även efter ikraftträdandet på dessa säkerheter. 4,4 Förslaget tili lag om ändring i lagen omunderstödsföreningar Ändringen i 6 § innebär att det högsta medgivnakapilalförsäkringsbe-loppei höjs från . I 24 § lagen om understödsföreningar har i första stycket2-5 gjorts ändringar som molsvarar de föreslagna ändringarna i 274 § lagen omförsäkringsrörelse. Vidare har i 24 § införts ett nytt iredje styckeinnehållande en bestämmelse som gör del möjligl för försäkringsinspektionen attmedge sådan understödsförening, som har tillräckliga administrativa och andraresurser, all tillämpa samma placeringsregler som försäkringsbolagen när detgäller inteckningslån. Prop.1978/79:165 175 I ett nytt Qärde siycke har införts samma regel omfastställande av uppskattningsvärdel (pantvärdet) som för försäkringsbolagen.För att en understödsförening, som medges övergå till att användauppskattningsvärdel i slället för taxeringsvärdet pä fast egendom, inte skallbehöva göra en tidsödande genomgång av om de inteckningar föreningen redaninnehar uppfyller de nya kraven, står det föreningen frill att fortsälla alltillämpa taxeringsvärdet i fråga om dessa inteckningar. En föreskrift härom harocksä förts in i Qärde stycket. I det nuvarande tredje stycket som här motsvaras av femtestycket finns föreskrifter om den s. k. fria sektorn av understödsföreningsförsäkringsfonder. Den fria seklorn uppgår f n. till l/IO av fonderna ochövriga skulder. Ändringen i detta stycke innebär att den fria seklorn ökas till1/5, dvs. samma andel som gäller för försäkringsbolagens försäkringsfond. Frägorna om understödsförenings rätt att tillämpauppskattningsvärden (pantvärden) i stället för taxeringsvärden och om föreningsmöjlighet atl UtnytQa den fria sektorn får prövas i samband med attinspektionen godkänner föreningens stadgar, i vilka dessa frägor skallregleras, eller i samband med alt inspektionen prövar fräga om godkännande avändringar i stadgarna. 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen omkreditpolitiska medel Paragrafeninnehäller föreskrifier om den närmare utformningen av likviditetskrav, dvs.det förhällande som skall råda mellan nettobeloppet av enkreditinrättnings likvida medel och samtliga dess förbindelser med vissaundantag. I andra stycket anges vilka tillgäng-ar som alltid skall räknas somlikvida medel. Dit hör bl. a. obligationer som har utfärdats avstadshypotekskassan. och hypoteksbanken samtobligationer som har utfärdats av kreditakiiebolag och som avserbostadskreditgivning. Bostadsinstitutensnyuilåning får f. n. till utnytQas för län till opriorilerade ändamäl, bl.a. uppförande av affärs- och kontorsfastigheter, pri-vatfinansierad ombyggnadoch reparation av bostäder samt belåning av äldre bostadsfastigheter i sambandmed överlåtelse. Enligt förslaget skall endast sädana av instituten ulgivnaobligationer godkännas som likvida medel för bankinstituten som används för utlåningtill prioriterade ändamäl. Till prioriterade ändamäl hänförs i försia handnyproduktion av bostäder och annat byggande, i den mån del finansieras medstatliga bostadslån. Enkonsekvens av förslaget är att - om medel som har länals upp mot obligationerskall användas för län till opriorilerade ändamål - sädana obligationer tordefå ges ut i en särskild serie och inte längre räknas som likvida medel enligtparagrafens andra stycke. Stycket har ändrats i enlighet härmed. Texten harsamtidigt jämkats redaktionellt. 1978/79:165 176 Det kan päpekas att bestämmelsen i andra siycket är enminimiregel. Den anger endast vilka tillgångar som alltid mäsle räknas somlikvida medel vid beräkning av likviditeten. Det är förutsatt alt riksbankenkan föreskriva att även andra obligationer än som anges i bestämmelsen skallingå i likviditetskvotens täljare.' Så har också skett i fräga om obligationersom ges ut för att vissa angelägna ändamål som får statligt lånestöd skallkunna finansieras, t. ex. inrättande av allmänna samlingslokaler. 1 paragrafen anges f.n. vad som avses medemissionskontroll. Bl.a. avses därmed att obligationer inle utan riksbankenstillstånd fär ges ut av annan än riksgäldskontorei. Ett undanlag fränemissionskontrollen har gjorls för s.k. bankcertifikat, dvs. sädanaobligationer med en löplid av högsl ett är som bankinstituten föresläs få rältatt ge ut. Bankcertifikaten är avsedda att samla upp specialinlåningsmedel.Eftersom rätt att ta emot specialinlåning inle kräver tillstånd böremissionskontrollen inte heller omfatia bankcertifikaten. Sädana obligationer som har utfärdals innan ändringen i 9§ träder i kraft skall fortfarande räknas som likvida medel, även om deupplänade medlen delvis har använts för oprioriterade bostadsändamål. Likasåbör vid konvertering efter ikraftträdandet de nya obligationer som ersätterobligationer som härrör frän tiden före ikraftträdandet fä räknas som likvidamedel. Det förutsätts dock att de nya obligationerna endast avser att ersättade äldre. De får inle innefalta någon upplåning utöver del inlöstalånebeloppet. 4,6 Förslaget till lag om ändring i reglementet angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning Första stycket 2 har ändrats sä att avgifter fränarbetsgivare, som i genomsnitt för avgiftsårel sysselsäUer minsl 50arbetstagare, skall överföras lill andra fondstyrelsens förvaltning. Avgifterfrän arbetsgivare med färre anslällda överförs till tredje fondstyrelsen. F.n.går gränsen vid 20 anslällda. Enligt andra stycket skall till de medel varjefondstyrelse förvaltar läggas avkastningen. Från denna regel har gjorts ettundantag för Qärde fondstyrelsens avkaslning. Fyra femtedelar av denavkastning Qärde fondstyrelsen uppbär skall överföras till de övrigafondstyrelserna. Före beräkningen av denna andel fär dock den sammanlagdaavkastningen minskas med förvaltnings- och revisionskostnaderna för året. Delöverförda beloppet skall fördelas pä första-tredje fondstyrelserna iförhållande Prop,1978/79:165 177 till storleken av styrelsernas tidigare lämnade tillskotttill Qärde delfonden. Dessa lillskotl har nämligen enligt försia siycket 4avräknats på de medel som belöpte pä de övriga fondstyrelserna i förhållandetill kapitalbehållningarna enligt styrelsernas balansräkningar avseende ställningenvid utgången av året närmast före resp. överföring. Med avkastning avses aktieutdelning och räntor men däremotinte realiserade kursvinster. Realiserade kursvinster bör fä återinvesteras,eftersom det inle är rimligt att fondstyrelsen skall inleverera medel enbart avdel skälet alt man har önskat företa omplaceringar i aktieportföljen. Å andrasidan bör kursförluster inte få avräknas från avkastningen. Överföringarnaavses ske en gång . Så snart Qärde fondstyrelsens balansräkning ärfastställd bör sålunda avkastning som styrelsen har mottagit närmast föregåendeår överföras. De ire försia fondstyrelserna bestriderpensionsutbetalningarna genom att lämna tillskott till . Iparagrafen har gjorts den ändringen att styrelsema skall lämna tillskotten förett vissl är - i stället för i förhållande lill kapitalbehållningarna enligtstyrelsernas balansräkningar avseende ställningen vid utgången av närmastföregående år - i förhållande till de avgifter som under närmast föregående århar överförts till styrelsernas förvallning. Enligtdenna paragraf äligger det fondstyrelserna att förvalta fonden sä att den blirtill största möjliga gagn för försäkringen för tilläggspension. Fondmedlensplacering skall tillgodose kraven på betryggande säkerhei, god avkastning ochtillfredsställande betalningsberedskap. I paragrafen har gjorts ett tillägg,som innebär att styrelserna skall fullgöra den sålunda angivnaförvaltningsuppgiften inom ramen för vad som är förenligt med den allmännaekonomiska politiken och med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt.Styrelserna får alltså inte företa ålgärder som motverkar den allmännaekonomiska politik som statsmakterna har antagit eller som innebär en direkteller indirekt dirigering av kreditmarknaden. AP-fonden kan visserligen iegenskap av försäkringsinstitut omfattas av förordnande enligt lagen omkreditpolitiska medel. Det här föreslagna tillägget innebär emellertid ettlängre gäende ansvar än så för fondstyrelserna. Att dessa åläggs ett sådantansvar är nödvändigi med hänsyn till att fonden har en så dominerande ställningoch att placeringsbeslut från fondens sida kan ha en mycket siörregenomslagskraft än något annat kreditinstituts åtgärder. torde det inle råda nägon motsättning mellanfondstyrelsernas skyldighet att gagna försäkringsintressena, ä ena sidan, ochde krav som följer av den allmänna ekonomiska politiken och kreditmarknadensfunk- 12 1978179, I saml. Prop.1978/79:165 178 lionssält, å andra sidan. Sådana intressekonflikter kanemellertid uppstå. Paragiaten i dess föreslagna ändrade lydelse innebär attfondstyrelserna i sädana lägen måste sätta fondens egna intressen i andra hand. Ett exempel pä när fondstyrelserna är skyldiga att låla deangivna allmänna inlressena gä före ulgör de förplaceringar för vilkakapitalmarknadsulredningen har redogjort i betänkandet (sid. 481 och 482).Förplaceringar kan ske för att uQämna tillfällig obalans mellan tillgången påmedel och tillgången på lämpliga placeringsobjekt. Däremot bör förplaceringarinte användas i syfte att föregripa eller rentav framtvinga en ränteändring.Ett annat exempel är att fondstyrelserna bör visa en ålerhållsamhel itransaktioner med andra parter på kreditmarknaden och inte utnyttja sindominerande ställning på marknaden till all uppnå förmånligare villkor än vadannan placerare på marknaden skulle kunna erhålla. Fondstyrelserna förutsätts i sin placeringsinriktningfölja även de allmänna riktlinjer som beslutats av regering och riksdag. Sähar f.ö. också skett i praxis. Ett exempel härpä är den prioritering som gälltför industrins investeringar av betydande underskott ibytesbalansen. Denna intresseavvägning är en grannlaga uppgifi förfondstyrelserna. Del kommer ej sällan atl kunna råda delade meningar om huravvägningen bort göras. Ansvaret för denna måste emellertid ligga påstyrelserna ensamma. Det är inte förenligt med det självständiga ansvar somstyrelsema har för fondens förvaltning att nägon utomstående ger direktiv förstyrelsernas handlande. Det får således ankomma på styrelserna att ulforma enlämplig praxis på områdel. Paragrafen innehåller AP-fondens placeringsregler. Ändringföreslås på ett par punkler. Enligt försia stycket 3 i dess nuvarande lydelse fårförsta-tredje fondstyrelserna placera fondmedel i obligationer och andra förden allmänna rörelsen avsedda förskrivningar som offentligen har bjudits ut avsvensk affärsbank, investeringsbank eller Nordiska investeringsbankenmed undantag av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning. Som framgårav den allmänna motiveringen bör första-tredjefondstyrelserna inte kunna placera medel i obligationer som bankinstituiföreslås i fortsättningen få rält att utfärda. Styrelserna bör dock varaoförhindrade att förvärva s. k. bankcertifikat, dvs. obligationer med enlängsta löptid av ell år. Undanlag har - utom för angivna slag av skuldebrev -gjorts i punkt 3 för obligationer med längre löptid än som har utfärdatsav bankaktiebolag, sparbank eller centralkassa för jordbrukskredit. Denna paragraf är ny. Fjärde fondstyrelsens rätl attplacera medel i aktier i samma bolag begränsas enligt denna bestämmelse till10% av Prop.1978/79:165 179 bolagets samtliga aktier. Förekommer det aktier med olikaröstvärde i bolaget, får inle fler aktier förvärvas än som motsvarar högst 10%av röstetalet för samtliga aktier. Vad beträffar fall då AP-fonden vid den nyaregelns ikrafiträdande har flera aklier än denna medger, se övergångsbestämmelserna. I denna paragraf har orts en ändring som syfiar lill altvidga möjligheterna för mindre företag att få åleriån. Liksom tidigare kan ettföretag fä återlån med högst halva del belopp som förelaget har betalat iATP-avgifter under det närmast föregående året. Ändringen innebär att ettföretag inlill ell belopp av . i stället kan få återlåna hälften avdet belopp det har betalat i avgifter de närmasi föregående fem åren och intelidigare utnytQat för att få återlån. Denna möjlighet är i första hand tänktför förelag som har få anställda och därför ett lågt årligt avgiftsunderlag.Det kommer atl föreligga en valrätt mellan den nya och gamla återlånemöjlighetensåtillvida att ett företag kan bestämma sig för att utnyttja denena eller andra möjligheten. Någon kombination får alltså inte förekomma underett och . För att långivarna inte skall belastas med ansökningaravseende alltför smä belopp har minsta återlånbara belopp höjts frän 500 till50 , Kreditinrättning som har lämnal återlån har rätt att fälån till motsvarande belopp av den fondstyrelse som enligt 2 § har attförvalta de avgifter för vilka återlånet har beviljats. I och med att rättenenligt 14 § alt få återlån utvidgas att kunna avse avgifter som har betalatsunder kan det inträffa alt det inte är samma fondstyrelse som har attförvalta avgiftema för alla fem åren. Till följd av att t.ex. antalet anställdai företaget under liden har kommit att överskrida 50 kan det vara bäde andraoch tredje fondstyrelserna.