prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — gande förändringar av markvillkoret. Däremot kundedel finnas anledning all när ytterligare erfarenheier av tillämpningen hadevunnits överväga vissa lillämpningsfrågor. Mina uttalanden gjordes bl. a. medanledning av all i en särskild skrivelse hade aktualiseratfrågan om villkorets tillämpning i vissl fall. I skrivelsen föreslog styrelsenalt beslämmelserna om markvillkoret i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) ändras så att markvillkoret inte skall anses uppfyllt i del f :ll atlsäljare av mark lill kommun vid överiålelsen tillförsäkrar sig rätten att byggapå annan mark. Somjag fömtskickade iprop. 1977/78:93 har regeringen decentraliserat beslutanderätten i fråga omdispens från markvillkoret. Fr. o. m. prövas hithörande frågorav länsbostadsnämnden om ärendet avser hus i saneringsområde och i annat fallav bostadsslyrelsen. De erfarenheter av tillämpningen av markvillkoret som har vunnits inom regeringskanslietbegränsar sig i huvudsak tillprövning av ansökningar om undantag från villkoret före nämnda tidpunkt. Jagvill erinra om att regeringens prövning av ansökningar om dispens tillövervägande delen har gälll undantag från markvillkorets Ullämpning isaneringsområde. Prövningen i dessa fall har helt följl det av godtagnauttalandet i prop. 1974:150 (s. 382) att i saneringsfallen torde tillräckligaskäl för undantag i allmänhel föreligga om kommunen har ansökt om ellertillstyrkt undantag. Övriga fall av ansökningar om undantag hade fram till denI varit relativt få. Dispens i sådana fall har allmänt sett medgivitsendast om det i ärendet förelegal ett exploateringsavtal som hade ingåtts föreden eller om del gällde en enstaka resttomt iett störtesmåhusområde eller ell mindre markområde som hade förvärvats för attkomplettera ett markinnehav för vilket markvillkoret redan var eller genomdispens kunde bli uppfyllt. I förra åretsbudgetproposition anmälde jag också att bl.a. i en skrivelse till har aktualiseraten fråga om tillämpningen av konkurrensvillkoret. Föreningen anser bl.a. attden omfattande tillämpning av förhandlingsentreprenader som sker inomföreningens verksamhetsområde medför en väsentlig inskränkning av konkurrenseninom området. Föreningen hänvisar till bl. a. förhållandena inom Skellefteåkommun där det finns ett samarbelsavial mellan den kommunala bostadsstiftelsenSkellefteåbosläder, Svenska riks-byggen och . Avtalettillförsäkrar viss entreprenör - i detta fall BPA Byggproduktion - uppdragetatt svara för planläggning, projeklering och uppförande av bebyggelse m. m. påde områden som kommun tilldelar de båda förstnämnda byggföretagensåsom bygghertar. Jag anförde i anslutninghärtill att enligt min mening torde en omfattande tillämpning avförhandlingsentreprenadformen i elt visst område inte ligga i linje medsiatsmakternas beslut . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 137 Utgångspunkterna förbestämmelsema om konkurrens i anslutning till den slatliga bostadslångivningenär i huvudsak . nämligen dels att få till stånd en öppenhet i förfarandetsom skall vara ägnad att slimulera tävlings-momentet i upphandlingen, dels attmotverka osunda konkurrensbegränsningar, dels att ge upplysning i fråga omskälig kostnadsnivå på marknaden. I delta syfte anges som huvudregel i II § bostadsfinansieringsförordningenatt bostadslån för nybyggnad av annat hus än småhus som skall bebos avlåntagaren utgår endasi om byggnadsarbelena upphandlas genom infordrande avanbud och genom prövning och antagande av anbud utan föregående förhandling medanbudsgivare. Enligt 13 § bostadsfinansieringsförordningen kan dock lån utgåutan hinder av bestämmelsema i 11 § om upphandlingen kan antagas vara minstlika fördelaktig och även i övrigt lämplig. Åven här skall kommunensinställning lill lämpligheten av upp-handlingssättel i regel tillmätasavgörande betydelse. Om särskilda skäl föreligger kan lånemyndigheten dockfrångå kommunens uppfattning. Enligl vad jag harerfarit tillämpas i fiera kommuner den ordningen att kommunen kvoterar sinmarklilldelning lill olika byggherrar efter särskilda procentsatser. Dettaligger enligt min mening hell i linje med markvillkorets tidigare nämnda syfteatt befästa kommunens möjligheter atl genom sin markfördelning tillse attbostadsbyggandet anförtros byggherrar som har bäsla förutsättningar och viljaatl bygga billiga och goda bostäder. har emellertid kommunema ocksåetl ansvar för att konkurrensförhållandena på byggmarknaden utnyttjas ienlighet med de syften som har legat till grund för bestämmelsema om mark- ochkonkurrensvillkor i anslutning till den statliga bostadslångivningen. För egen del vill jagframhålla att lånemyndigheteraas prövning av lämpligheten avförhandlingsentreprenader enligt gällande regler skall ske med utgångspunkt iall entreprenadmarknaden inle begränsas i en sådan omfattning alt det färskadliga effekter. 1 yttrande över byggbranschföreningens skrivelse har bostadsstyrelsenockså anfört att nuvarande bestämmelser om konkurrensvillkoret gerlånemyndighetema möjligheter all avslå en låneansökan l.ex. då upphandling pågmnd av samarbetsavtal upprepade gånger görs ulan anbudskonkurrens. Styrelsenförklarar vidare att man i förtydligande syfte skall överväga atl föreskrivaatt reglema om att under vissa förutsättningar godta annat upphandlingssätt ängenom anbudsin-fordran inte skall vara tillämpliga i sådana fall. Jag anser att det finnsanledning att nu närmare studera effektema av de båda villkorens tillämpningmed utgångspunkt i bl. a. deras syfte att främja konkurrensen i byggandet. Jaghar därf"ör gett i uppdrag att kartlägga markvillkoreiseffekter för ny- och ombyggnadsverksamheten med avseende påkonkurrensförhållandena, bostadsbyggandets omfattning saml kommunernasmarkpolilik. Styrelsen skall vidare redovisa de förslag lill åtgärder som kankomma fram från bl.a. kommuner och Prop.1978/79:100 Bilaga 16 138 byggherrar vid kartläggningen av markvillkoretseffekler. skall slutligen lämna en redogörelse förkonkurrensvillkorels tillämpning och effekler när bestämmelsema om särskildaförutsättningar för egenregi-byggande har lillämpais någon lid. Jag vill i detlasammanhang erinra om alt lidigare har fått i uppdrag alt lämnaen redogörelse för sina erfarenheier av experi-meniverksamhei ochutvecklingsarbete inom bostadsbyggandet samt att belysa behovet av åtgärder somkan stimulera till en ökad aktivitet på om-lådet. Mark- ochkonkurrensvillkorens inverkan på nämnda verksamheter bör självfallel ocksåbelysas. Med anledning av ensärskild skrivelse från vill jag ta upp vissa frågor angåendesäker/tet jör bostads/ån. Enligt huvudregeln skall säkerhet ställas i form avpanträtt i fastighet eller tomträtt. Sådant pantbrev skall ha ell visst lägeinom pantvärdet för fasligheten och gälla på nominellt samma belopp sombostadslånet. Vidare gäller att pantbrev som har lämnats som säkerhei för annanskuld och har bättre förmånsrätt än del pantbrev som ulgör säkerhet förbostadslånet skall pantsättas i andra hand. Dessutom gäller atl låntagaren, isyfte att skydda egen kapitalinsats, inte annat än undantagsvis får upplåtapanträtt med vilken följer förmånsrätt före panibiev som lämnas som säkerheiför bostadslånet. Det sistnämnda innebär bl.a. att alla inleckningshandlingarmed bättre förmånsrätt än säkerheten för bostadslånet och som inte harbelånats skall överlämnas lill länsbostadsnämnden som ytterligare säkerhet förstatslånet. Nuvarande beslämmelser ominteckningssäkerhel för bostadslån innebär således atl alla pantbrev medbättre förmånsrätt än de pantbrev som har lämnats som säkerhei för bostadslånkan tas i anspråk för betalning av bostadslånet i den mån de inte behövs föratl betala den skuld som de ursprungligen är pantsatta för. S.k. överhypotek på sådana pantbrev får docksom regel åteibelånas om kredilen används för åtgärder som har avseende påfastigheten. Återbelåning av överhypotek på botlenlån för hyres- ochbostadsrätishus får ske endast efter medgivande av länsbostadsnämnden. Iövriga fall får återbelåning av överhypotek ske utan länsbostadsnämndenshörande. Närmare bestämmelserom pantbrev och återbe-låningen av överhypotekfinns i 33 och 34 §§ bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) saml ibosladsslyrelsens tillämpningsföreskrifter till den. I skrivelse den 10november 1977 har lagt fram vissa förslag till ändringar ireglerna om inteckningssäkerhet för bostadslån i syfte atl förenklalånehanleringen. Styrelsen föreslår att reglerna om andra-handspanträll somobligatoriskt säkerhetskomplement ändras så att andra-handspanträit skall kommai fråga endast när kommun eller länsbostadsnämnd anser det nödvändigt. Vidareföreslår styrelsen att överhypotek på inteckningar med bättre förmånsrätt äninteckningssäkerheten för bostads- Prop.1978/79: IOO Bilaga 16 139 lån skall i viss omfattning kunna godtas somsäkerhet för bostadslån till småhus som skall bebos av låntagaren. Styrelsentänker sig här en begränsning till av lånebeloppet. Som en följd avförslagel om ändring i reglerna om andrahandspanträtten bör vidare enligtstyrelsen förbudet att upplåta panträtt för alt skydda egen kapitalinsats utgå.Inle heller finns det enligt styrelsen behov av den särskilda regeln om attkravet på pantsättning av pantbrev i andra hand inte omfattar inteckningar förvilka fastigheten svarar endast i andra hand. Styrelsen föreslår slutligen attde föreslagna ändringama tillämpas även i fråga om äldre låneärenden i den månlån för om- eller tillbyggnad, sammanläggning av fastigheter m.m. aktualiseraråtgärderäven belräffande den urspmngligen ställda säkerheten. Till skrivelsen harfogats en inom styrelsens låne- och bidragsbyrå upprättad promemoria samtyttranden från . Sparbankemas inteckningsaktiebolag(), Svensk bostadsfinansiering akliebolag (BOFAB), , allmänna hypo-teksbank och . Av promemorian framgår att också samtliga länsbostadsnämnder haryttrat sig. Yttrande över skrivelse har inhämtats frånfullmäktige i och bankinspektionen. Flertalet remissinstanserhar tillstyrkt eller slälllsigpositiva lill styrelsens förslag. 1 fråga om andrahandspanlrätt somdelsäkerhet för bostadslån lill småhus anser dock flera länsbostadsnämnder allmotiv inte föreligger att ändra nuvarande ordning med primärsäkerhei somtäcker hela lånet. För egen del vill jaganföra följande. Det är angeläget alt så långl möjligt åsladkomma förenklingari regelsystemet för bostadslån. Somjag lidigare har anmält pågår inombostadsstyrelsen en översyn av regelsystemet. Systemets innehåll är emellertidsom civilutskottet har anfört (CU 1976/77:18 s. 51) ytterst beroende av deallmänna krav som ställs av statsmakterna. Det förslag som styrelsen har lagtfram om att pantsältning i andra hand skall ske endast när kommun ellerlänsbostadsnämnd bedömer det vara erforderligt bör prövas främst med hänsyntill risken för föriusi på statslånet. Jag har för min del funnit att dennarisk inte är så slor alt den bör utgöra hinder för en ändring i enlighet medstyrelsens förslag. Jag biträder således förslaget om att pantsättning i andrahand av pantbrev med bälire rätt än pantbrev för bostadslånet skall ske bara omkommun eller länsbostadsnämnd finner det nödvändigt. Den särskilda regeln omatt kravet på andrahandspanlrätt inte omfattar inteckningar för vilkafastigheten svarar endast i andra hand är i princip överflödig. Jag bilrädersåledes styrelsens förslag även i denna del. Att slopa kravet påandrahandspanlrätt som obligatoriskt säkerhetskomplement vidbostadslångivningen är somjag har anfört främst en fråga om risken förföriust på statslånet. Det finns etl visst samband mellan Prop.1978/79:100 Bilaga 16 140 bestämmelsema om andrahandspanträtten ochföreskrifterna om återbelåning av överhypotek på botlenlån. Frågan om sådanåterbelåning är emellertid närmast en krediimarknadspolitisk fråga. Omnuvarande begränsningar i rätlen atl åierbelåna överhypotek på bottenlån tasbort skulle det nämligen innebära att fastighetsägare i fortsättningen kanlämna god säkerhet i fasligheten eller tomträtten för l.ex. lån för konsumtionsändamål. Det ankommer på styrelsen altutfärda föreskrifter om återbelåning. Däremot anser jag alttillräckliga skäl inle har anförts för alt nu öppna en möjlighet all somsäkerhet för bostadslån till småhus som skall bebos av låntagaren till viss delgodta andrahandspanlrätt i pantbrev med bättre förmånsrätt än pantbrev förbostadslånet. Dels har en sådan ändring enligl min mening elt begränsai värdefrån förenklingssynpunkt. Dels torde en sådan säkerhet öka risken för föriustpå statslånet. Många länsbostadsnämnder har också, som har framgått av delföregående, avstyrkt en sådan ändring. Jag kan således inte biträda styrelsensförslag i denna del. Bostadsslyrelsen haranfört att förbudet för låntagaren att upplåta panträtt i fastigheten ellertomträtten för att skydda egen kapitalinsats bör upphävas. Enligt styrelsensmening har ett sådant förbud bara moralisk effekt om man sloparandrahandspanträtten som obligatorium. Mot detta kan bl. a. anföras atlöverträdelse av förbudet kan medföra att lånet sägs upp. Vidare medverkar ensådan regel lill att åstadkommaenhetliga inieck-ningsförhållanden. Jag ser del som angeläget alllånemyndighetema även i fortsättningen skall kunna kräva att de inteckningarsom har bältre för-månsräll än säkerheten för bostadslånet och som inte ärbelånade skall överlämnas som säkerhet för bostadslånet. Jag kan således inteheller i denna del biträda styrelsens förslag. De ändringar som jag harförordat beträffande säkerhet för bostadslån bör träda i kraft den 1 juli 1979och tillämpas även i ärenden, vari preliminärt men inte slutligt lånebesluthar meddelats före ikraftträdandet. Dessutom bör de nya beslämmelsernatillämpas i vissa fall på äldre ärenden. Del bör ankomma på bostadsslyrelsenatt utfärda bestämmelser om i vilka fall och under vilka förutsättningar som denya bestämmelserna får lillämpas i äldre ärenden. Jag vill också ta uppfrågan om lån jör ombyggnad av studentbostäder m. m. med anledning av vissaskrivelser från Stiftelsen () m. fl. beslöt (prop. 13, CU 1971:12, rskr 1971:92) att tidigare särskilda bestämmelserom bostadslån till studentbostadsföretag skulle upphöra att gälla den I juli1974. Till följd härav utgår numera bostadslån till sådana företag på devillkor som gäller för lån lill fastighetsägare som inte är allmännyttigaföretag eller bostadsrättsföreningar med insyn. Detta innebär bl.a.all bostadslån till studentbostadsföretag ulgår av låneunderlaget omlånet avser nybyggnad och om lånet avser ombyggnad.Inteckningssäkerheten Prop.1978/79:100 Bilaga 16 141 skall ligga inom 92 resp. av pant värdet.Avser länet ombyggnad kan undantagsvis, om företaget bedöms vara ideellorganisation och inle kan genomföra ombyggnaden utan elt större stöd, lån utgåmed av låneunderiaget och med säkerheten inom av pantvärdel. Frågan omundantag prövas av länsbostadsnämnden. När låntagaren är allmännyttigtbostadsföretag utgår bostadslån alltidmed ' av låneunderlaget och med säkerheten inom av pantvärdet. I skrivelse den 31 mars1977 tar SSSB upp frågan om statliga lån för ny-och ombyggnad avstudentbostäder. Enligt skrivelsen har SSSB ett lånebehov främst i fråga omviss om- och lillbyggnad. Som exempel på olika typer av byggnadsarbeten somSSSB har eller har haft nämns ny- och ombyggnad av barastugor, om-och tillbyggnad av utrymmen för personal och fastighetsmaskiner samtgemensamhelslokaler. Därtill kommer ombyggnader av bostäder dels därför atten del numera inte alls eller bara med tvekan uppfyller kravet på lägstagodtagbara standard, dels för att lägenhetsbeslåndet behöver anpassas till enändrad efterfrågan. SSSB anför att byggnadsålgärder av detta slag blir onödigtdyra och svåra att genomföra genom att de delvis måste finansieras utanslatliga lån, vilket innebär högre räntor och kortare amorteringslid. SSSBanser att del vore rimligt att det för ombyggnad av bostäder som uppförts medstudentbostadslån samt för kompletteringsbebyggelse till sådana bosläder utgårslatliga lån enligt samma villkor som ursprungligen gällde för lån föruppförande. I skrivelse den 26 juni1978 tar SSSB och Studentkårers () också uppfrågan om bostadslån för förvärv. Sådana lån utgår f. n. endast till kommun,allmännyttigt bostadsföretag eller bostadsrättsförening med insyn.Enligt SSSB och SSCO börjar bristen på bostäder för studerande i blibesvärande och del finns ingenting som f. n. tyder på att man genom denordinarie bostadsproduktionen i skall kunna klara det behov somfinns av ytterligare bostäder för studerande. SSCO och SSSB är såledeshänvisade till atl försöka lösa bekymren bl. a. genom att köpa och bygga omlämpliga fastigheter. Detta förutsätter dock förbättrade möjligheter till lånför förvärv. Den ekonomiska kalkylen blir enligt SSCO och SSSB ofta orimlig omman måste räkna med att finansiera förvärven till gängse marknadsränta. Över SSSB:s skrivelse den31 har yttrande avgelts av feoi/a 11 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 16 142 mun, som har utgått från alt SSSB i första hand strävarefter att i lånehänseende bli jämställt med etl allmännyttigt bostadsföretagäven om SSSB inte uppfyller alla kriterier härför, tillstyrker attstudentbostadsföretagen bereds möjlighet att erhålla en förmånligarebelåningsgrund än som f. n. gäller.Kommunen har inte något att erinra mot att dessa företag, vars ägare är stiftelser, ibland med anknytning lillfolkrörelserna, jämställs med allmännyttiga bostadsföretag. Jag delarbostadsstyrelsens uppfattning att det inte finns skäl att åter införavillkoren för studentbostadslån i samband med bostadslän för ombyggnad avstudentbostäder. Som jag har framhållit i skilda sammanhang är det angelägetatt motverka segregation och kategoriboende. Studentbostäderna är enutpräglad form av kategoribostäder. Jag vill också erinra om 1971 årsprincipbeslut av om att de särskilda produktions-ochförvaltningsföretagen för studentbostäder bör avvecklas. Detta beslut börenligt min mening stå fast. Jag är således inte beredd att förorda ett återinförande avstudentbostadslånevillkor i samband med bostadslån till studentbostadsföretagöver huvud taget. Av samma skäl är jag inte heller beredd att förordaatt studentbostadsföretagen ges möjlighet att få bostadslån för förvärv. Vad jag nuharanfört utesluter dock inte att det inom ramen för bostadsfinansieringssystemetgörs vissa förbättringar i fråga om studentbostadsföretagens lånemöjligheter.Som har framgått av min redogörelse har studentbostadsföretagen tillföljd av riksdagsbeslul i praktiken kommit atl jämställas medkategorin övriga låntagare. Studentbostadsföretagen skiljer sig dock i flera avseenden från övriga låntagare tillhörandedenna kategori. Studentbostadsföretagen arbetar regelmässigt utan enskiltvinstsyfte. De förvaltar dessutom bostäder som redan har hundraprocentig finansiering. Vad jag nu har anfört talar enligtmin mening för att som Stockholmskommun har föreslagit i bostadslånesammanhang jämställa studentbostadsföretagmed allmännyttiga bostadsföretag. Detta bör självfallet gälla endast vidombyggnad. Att förbättra studentbostadsföretagens lånemöjligheter vidnybyggnad är enligt min mening inte förenligt med riksdagsbeslut. Jag förordarsåledes att bostadslån till studentbostadsföretag för ombyggnad får utgå med30% av låneunderlaget och med säkerheten inom av pantvärdel för fastigheten utanhinder av att kommunen inte har tillskjutit och inte utsersamtliga ledamöler i förelagsstyrelsen. Vissa särskilda krav bör dock ställas för attbostadslån till studentbostadsföretag skall få utgå efter den föreslagnahögre procentsatsen. Krav bör således ställas på insyn. Dessutom börkrävas att kommunen i dessa fall ställer borgen som för egen skuld. Det börankommapå regeringen atl meddela nödvändiga beslämmelser om detta. Vad jag nu harförordat i fråga om lån till studentbostadsforetag för ombyggnad av studentbostäder innebär attsådana ombyggnader, inkl. sam- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 143 manläggning av studentrum till familjelägenheter o.d. ges full finansiering inom detstatliga bostadslånesystemet. Härigenom möjliggörs en bättre anpassning avstudentbostäderaas utformning och standard till också den allmännaefterfrågan på bosläder inom berörda kommuner. Förslaget bidrar således till strävandena att integrera bostadsförsörjningenför studerande med annan bostadsförsörjning inom kommunen. De förbättradelånemöjligheter för studentbostadsföretag somjag nu har förordat bör gälla fr. o. m. den 1 Juli1979. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. ge regeringen delbemyndigande i fråga om ramar för ny- och ombyggnadför somjag har förordat, 2. medgeatt för vart och ett av ramen för beslut om bostadslån tillnybyggnad fastställs till 7810000 mvåningsyta, 3. medge att beslut ombostadslån till ombyggnad samt räntebärandeförbättringslån meddelas intill ett belopp av 825 000 000kr, 4. godkännade ändringar i reglema för uthyrning av bostäder fill lokaler somjag har förordat, 5. godkännade ändringar i regleraa för förskott på lån och bidrag som jag har förordat, 6. godkännavad jag har förordat om säkerhet för lån till församlingar och samfälligheier, 7. godkännavad jag i övrigt har förordat om säkerhet för bostadslån, 8. godkänna vad jag harförordat om bostadslån till studentbostadsföretag, 9. till Lånefonden för bostadsbyggande för budgetåret1979/80 anvisa etl invesleringsanslag av . IV: 13. Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 1977/78 Inkomst 1716373 Behållning 18552953 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 Från fondenbekostas utgifter för lån för anskaffning och förnyelse av inventarier i bostad,som är avsedd att uthyras i möblerat skick och tillgodose ett mera kortvarigtbehov för ensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån kan beviljasbolag, förening eller stiftelse som svarar för inredning av sådanbostad. Lån kan beviljas intill I . Låne-bestämmelseraa finnsi kungörelsen (1959: 371) om lån från lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder (omtryckt 1973: 328). Prop.1978/79:100 Bilaga 16 144 Under /78beviljades inventarielån avseende 284 rum till ett sammanlagt belopp av 486 582kr., medan till fonden inflöt . i form av amorteringar och inlösen av lån. uppreparsitt förslag från förra anslagsframställningen all beslämmelserna ominvenlarielån ändras så atl lån kan utgå även till anskaffning och förayelseav lös utrustning i de gemensamma utrymmena i kollektivhus och i andrabostadslösningar av kollektivhuskaraktär såsom för äldre och handikappade.Slyrelsen föreslår alt ändringen görs inför översynen av de äldresboendeförhållanden. Styrelsen upprepar vidaresitt förslag om en höjning av maximibeloppet för lån. Beloppet uppgår sedan denI till I . Styrelsen föreslår atl beloppet höjs till3000 kr. för den lyp av bostäder som långivningen f. n. omfattar. Motivethärför är kostnadsutvecklingen. I fråga om lån till inventarier ikollektivhusens gemensamma utrymmen föreslår styrelsen att maximibeloppetfastställs till . för varjelägenhet som de gemensamma utrymmena betjänar. räknarmed en långivning omfattande högst 300 rum under /79 ochberäknar det totala lånebeloppet för budgetåret lill 0,5 milj. kr. /80 räknar styrelsen med ungefär samma antal lägenheter som /79. Det totala lånebeloppet för budgetåret kan med hänsynlagen till den av slyrelsen föreslagna höjningen av maximibeloppet beräknastill 1 milj. kr. Styrelsen antar för den föreslagna långivningen avseendegemensamma utrymmen i kollektivhus en långivning om 2 000 lägenheter ochberäknar det totala lånebeloppet för budgetåret till 1 milj. kr. Inflytandemedel och utbetalade lån beräknas för /80 uppgå till samma belopp.Enligt styrelsen behövs därför endasi ett formellt anslag för budgetåret1979/80. Somjag anförde i förraårets budgetproposition vid min anmälan av förslag till anslag för dennalånefond under /79 bör etl ställningstagande tillbostadsstyrelsens förslag om lån för anskaffning och förnyelse av lösutrustning i de gemensamma utrymmena i kollekuvhus anstå i avvaktan på bl. a.översynen av de äldres boendeförhållanden. Översynen pågår alltjämt iregeringskansliet. Styrelsens förslag bör inte föranleda någon åtgärd frånstatsmakternas sida.