prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — Den enadelen avsäg att med idrifttagna och planerade ADB-system som exempelkonkretisera vad en samordnad regionalisering av dalordriften för fleraadministrativa ADB-system/verksamheter kan innebära och hur den kan genomföras.Såväl alternativ baserade på förläggning av datordriften för ytterligaresystem/verksamheter till länsstyrelsernas dalaenheter som alternativ baseradepå förläggning av ett antal system/verksamheter till några driftenheter inomDAFA (datamaskincentralen för administrativ databehandling) skulle belysas.Vidare ingick atl redovisa för- och nackdelar med en samordnad regionaliseraddriftlösning i jämförelse med driftlösningar som innebär "dedicerad"datordrift för enskilda ADB-system eller verksamhetsområden. a. avse ekonomi i vid mening, säkerhet, "slutanvändarnas"möjligheter atl påverka databehandlingen samt de olika lösningarnasutvecklingsbarhet. Den andra delen av utredningsuppdraget avsåg atl bädeallmänt och med praktiska exempel belysa hur en spridning av datordriften kanske i de fall den bör "dediceras" för enskilda myndigheter ellerverksamhetsområden. De olika mönstren eller "strukturerna" skullejämföras inbördes samt med ceniral datordrift enligt det f. n. dominerandemönstret. Jämförelserna skulle liksom i det andra uppdraget omfatta bl.a.ekonomi, säkerhet, användarpåverkan och utvecklingsbarhet. Vidare skullebelysas hur utvecklingen på smådatorområdet kan påverka organisationen avdalordrift i statliga verksamheter. redovisade resultatet av sitt arbete i tvårapporter. Dessa överlämnades tillsammans med en skrivelse daterad den 27 juli1978 till budgetdepartementet. Ett mindre antal remissinstanser har berettslillfälle all avge yttranden över rapporterna. Yttranden har därvid inkommitfrån , datainspektionen, ,, postverket, statskontoret, , ,, sårbarhetskommitlén, tjänstemännens centralorganisation(TCO), centralorganisationen /SR, i och . 1 det följande redogörs för innehållet och slutsatserna ikonsultrapporterna saml remissyttrandena. Prop.1978/79:121 Bilaga 5 200 2.2 Rapporten regionalisering av datordrift Med hänsyn till de tämligen kompliceradefrågeställningarna i uppdraget har konsultgruppen från valt attutforma ett antal olika "typexempel" på samordnad regionaliseraddatordrift samt att i beskrivningar och analyser utgä från ett antal angivna förenklandeantaganden och förutsättningar. ADB-system som antas få olika driftlösningar i olikatypexempel är bl. a. ADB-systemen inom exekutionsväsendet ocharbetsförmedlingen samt fastighetsdatasystemen (systemen förfastighetsregistrering och inskrivning). För nämnda system har beslut omframtida driftlösningar ännu inte fattats. De olika "typexempefpå samordnad regionalisering avdatordriften som redovisas är följande: - Länsvis regionalisering av yUeriigare störreADB-system till de 21 läns- dataenhetema som kommer atl finnas för ADB inom folkbokföring och beskattning saml regional samhällsplanering ("2l-altemativel"). - Länsvisregionalisering av ytterligare större ADB-system lill 10 av de 21länsdataenhetema ("10-allernalivet"). - Uppdelning ochförläggning av ett antal större ADB-system lill fyrasa-mordnade driftenheterinom DAFA ("DAFA-regionalisering"). - Uppdelning av DAFA:sverksamhet på fyra fristående servicebyråer samt i huvudsak ceniral datordriftförde enskilda ADB-systemen ("DA-FA-utlokalisering"). Däruiöver konstrueras ett s. k. nollalternativ som innebär"dedicerad" datordrift för de siörre ADB-system som i altemativen medsamordnad regionalisering sprids på länsdataenhetema eller DAFA-filialer. Som exempel på förenklande antaganden som konsultgruppengör förbeskrivningen och analysen kan nämnas att inga radikala förändringarantas inträffa på de tekniska och ekonomiska områdena, att applikationssystemeninte skall genomgå några genomgripande förändringar vid regionalisering samt atlsystemutvecklingen för varje ADB-system/verksamhel sker centralt under resp.huvudmans ledning. I enlighel med vad som sägs i uppdragei gör konsultgruppenjämförande bedömningar mellan de olika altemativen. Beträffande ekonomiskaaspekterna redovisas ett omfattande kalkylmaterial avseende investerings- och driftkostnadema.Det betonas att siffroma är behäftade med stor osäkerhet och måste behandlasförsiktigt. Konsultgruppen sammanfattar kostnadskalkylerna efter korrigeringför atl uppnå jämförbarhet på följande sätt: 1978/79:121 Bilaga 5 201 Vissa slutsatser kan enligt konsulten dras, trotsmaterialets osäkerhet. En är att investeringskostnaden är störst i 2I-alternativet, successivt mindre i lO-altemativet och alternativet DAFA-regionaliseringsaml lägst i de två återstående altemativen. En annan slutsals är attdriftkostnaden är högre i 2 I-alternativet än i lO-altemativet och att den är lägsli nollalternativet. Däremot tillåter materialet inte slulsatsen atl lO-alternativetär billigare än de båda DAFA-alternativen. Vad gäller jämförelsefaktorn säkerhei föreligger enligtkonsultgruppen skillnader som kan hänföras till aspeklema samordnad och"dedicerad" drift resp. centraliserad och regionaliserad drift.Samordnad drift bedöms som likvärdig med "dedicerad" drift i frågaom kvalitet och sekretess, däremot som sämre i fråga om tillgänglighet ochsvarstider. Regionaliserad drift bedöms som likvärdig med centraliserad drifti fråga om åt-komslskydd men som något sämre i fråga om datakvalitet ochtillgänglighet under normala förhållanden. Beträffande hol av typ brand ochsabotage kan centraliserad drift medföra större konsekvenser när deförverkligas men möjliggör en högre skyddsnivå till samma kostnad. Vad gällerfaktorn användarnas möjligheter lill påverkan konstateras att i allaalternativen har förulsalls all systemutvecklingen sker centralt varför det idetta avseende inte föreligger någon skillnad. "Dedicerade"driftlösningar bedöms dock möjliggöra ett siörre användar-inflytande änsamordnade lösningar. Bl.a. kan utrustning m.m. anpassas bättre tillanvändarnas behov. Vidare bedöms decentraliserade lösningar medföra vissamindre fördelar i fråga om servicenivån (kortare transporttider, vara lättareau påverka den lid terminalsystem är uppkopplade osv. Vad gällerfaklom utvecklingsbarhet anser konsullgmppen del tveksamt om det föreliggernågra större skillnader. Möjligen är det svårare att vidta ändringar vidsamordning. Vad gäller faklom personalfrågor konstateras atl flera av altemativeninnebär atl förhållandevis stora driftenheter skall byggas upp . Detlabedöms som möjligl, dock med viss reservalion för chefspersonal ochspecialister. En annan aspekt är att DAFA-altemaliven, särskilt DAFA-utlokalisering,förutsätter en stor personalreduktion för enheten i . Ett annalpersonalproblem vid samordnad regionalisering 1978/79:121 Bilaga 5 202 äratt det krävs driftpersonal med hög kompelens på driftenheterna.Delta kan i sin tur dock få positiva effekter på den tekniska miljön iregionerna. Vad gäller faktorn styrbarhet torde del enligtkonsultgruppen krävas för att genomföra omfattande regionaliseringar.Man ställer sig därför tveksam till integrerade regionaliseringsprojekt, dvs. projekiavseende samordnad regionalisering av flera stora system. I sin jämförelse mellan de olika alternativen pekarkonsulten slutligen på den svårlösta faktorn leverantörsrelalioner vidsamordnad regionalisering. Å ena sidan underlättas en sådan regionalisering omenhetlig utrustning används. Å andra sidan är del förenat med risker all bindasig vid en leverantör. Konsultgruppen sammanfattar huvudpunkterna i sinjämförelse på följande sätl: - Samordnad regionaliseringavseende flera stora syslem medför svårstyrda och svårkontrollerade projekisom sträcker sig över - Alternativet DAFA-utlokaliseringgår att styra men medför stora personalproblem - Den merakomplicerade driflbilden vid samordnad drift kan ge negativa effekter i frågaom utvecklingsbarhet, användarpåverkan, tillgänglighet saml svarstider. De slutsatser drar av sitl arbete äraltsamordnad regionalisering, i den omfattning som beskrivs i rapporten, inte gernågra väsentliga tekniska eller ekonomiska fördelar. Däremoi skulle en sådanföra med sig projekladministralivi svårstyrda samt kostnads- och lidskrävande omläggningsprojeki.De negativa konsekvenserna anses främst vara hänförliga till samordningen,inte lill regionaliseringen. Utvecklingen går, framhåller konsultgruppenvidare, påtagligt mot en organisatorisk och geografisk spridning avdatorkraften i siörre informalionsbehandlingssystem. Enligt konsultgruppens bedömning är "dedicerad"drift i många sammanhang att föredra framför samordnad drift trots altsistnämnda driftform kan ge lägre kostnader. Framtida ADB-system kommer vidare att kräva väsentligtmindre personal för driften ("operatörslös" drift). Dessulom kommer enligt konsullgruppen utruslningskoslnademasandel av de totala kostnadema att fortsätta att minska. Konsullgruppen presenterar avslutningsvis ett egelalternativ för datordriftens organisation i statsförvaltningen. Dettaalternativ, som skall ses som en "vision" snarare än enrekommendation, innebär "dedicerad" datordrift för en rad ADB-systemsamt spridning av datordriften inom dem. 2.3 Remissyttranden över rapporten regionaliseringav datordrift De remissinstanser som yttrat sig över rapporten"Samordnad regionali- 1978/79:121 Bilaga 5 203 sering av datordrift" framgår av avsnitt 8.4.1.Huvuddelen av dessa, bl. a. riksp(Uisslyrelsen. Jörsvarets ralionaUseringsinstitin(FRI), postverket, siaiskoniorei. , , Landsorganisationenoch Svenska Civilekonomjöreningen. instämmer i stort i de slutsatser som drasoch förordar således "dedicerade" driftlösningar framför samordnad regionalisering.Instämmer gör även sårbarheiskommiiién, som dock begränsar sig lill sårbarhetsfrågorna.Enligt postverket hårde administrativa problemen och koslnadema vid samordnaddrift närmast underskattals i rapporten. Utöver de motiv för "dedicerad" drift somframförs i rapporten vill statskontoret betona risken föratt driftenhetema vidsamordnad regionalisering fär en alltför komplicerad driftbild för att varaeffektiv. Utvecklingen mot billigare datordrift har förskjutit gränsen för närdet är ekonomiskt all tillämpa "dedicerade" driftlösningar nedåt. Defördelar som kan uppnås vid samordnad regionalise/ing kan uppnås även vid "dedicering".Statskontoret anser vidare att datordriften för olika system inle bör utformasefter en för statsförvaltningen gemensam modell eller struktur utan avgöras försystem för sig. Statskontoret, datainspektionen, DAFA, riksrevisionsverketoch TCO anser dock att rapportens värde som beslutsunderlag är begränsat. a. alt siffermaterialet är mycket osäkert och att förutsättningarnaför alt regionalisera och samordna olika syslem inle belysts tillräckligt.Statskontoret liksom också TCO anser vidare att genomförande-frågorna intebehandlats tillräckligt. Enligt TCO bör samordnad regionalisering ävenframdeles utgöra ett av flera alternativ för spridning av datordrift. Datainspektionen hävdar att de slutsatser som dras irapporten inle äger någon allmän giltighet. I rapporten har man inte utgåttfrån användarens eller systemens krav och behov ulan endasl behandlal de givnaalternativen från synpunkten om datorns lokalisering. Den slutsals som enligtinspektionen kan dras av rapporten är att man i frågor om dalordriftstmkturerbör göra en bedömning från fall lill fall. Enligt , som anseralt de redovisade slutsatserna är alltför övergripande, har utredningsarbetetalltför hårt bundits till organisationsstruktur och ulmstningsaltema-liv. Även DAFA har invändningar mot angreppssättet. DAFA menaralt man borde utgått från de enskilda systemen och undersökt hur dessa kan regionaliseras.Genom atl summera strukturerna för flera system kan ett mönsier urskiljas förhur datordriften skulle kunna organiseras till rimliga kostnader vid regionalisering. Vad beträffar de olika alternati v som beskrivs ochanalyseras i rapporten ställer sig flera remissinstanser tveksamma lill de alternativ som innebär attflera stora ADB-system driftmässigt föriäggs till länsdataenhetema (länssiyreIseal- Prop.1978/79:121 Bilaga 5 204 Enligt blir antaletdriftenheter lör många och lör små i båda alternativen för att möjliggöraekonomisk drift. Vidare lörutsäller dessa altemativ att dataenheterna försesmed två olika maskin-syslem vilkel skulle försvåra rationellt utnyttjande avdriftpersonalen. Även DAFA anser att del blir för många driftställen i länssiyrelsealternati-ven.Vidan riskerar man enligt DAFA låsningar lill en driflstruktur som inte äranpassad till en regionalisering baserad på systembegreppet. Sårbarhetskommitlénfinner det från sårbarhelssynpunkt mindre lämpligt att tillföra länsstyrelsemasdataenheter nya funktioner. Det skulle nämligen medföra dels en koncentraiionseffekt,dels risker för beroenden mellan system. FRI anser att altemativet med lioenheter är att föredra framför det med 21. Några remissinstanser behandlar altemativet DAFA-regionalisering.Rikspolisstyrelsen, som visserligen inte förordar detla altemativ, anser atldet har flera fördelar. a. bordet i drifthänseende vara jämförelsevisekonomiskt, eftersom del innehåller övergripande funktioner för systemutveckling,planering m. m. Det begränsade antalet driftenheter gör del också hanterbartfrån samordningssynpunkt. Sårbarhetskommitlén föredrar detta altemativ framföralternativet DAFA-utlokalisering. Även DAFA förordar regionaliseringsaltemativetoch menar atl konsultgruppen kraftigt överskattat personalbehoven. Det bör varatillräckligt flexibelt för att problemen i samband med regionalisering skallkunna hanteras. Ett lågl antal driftenheter underlättar vidare samordning och möjlighetemaalt förse dem med kvalificerad personal. DAFA presenterar dessutom en utförligbeskrivning av hur en regionalisering av DAFA kan genomföras. De remissinstanser som behandlar altemativet D A F A-utlokalise-ri n g är i huvudsak negaliva, främst på grund av de koslnader och samordningsproblemdet skulle föra med sig. anser att altemativet visserligenmedför en från sårbarhelssynpunkt önskvärd spridning av dalordriften men atldel knappast är ekonomiskt realiserbart. Biand nackdelarna nämns atl de olikaenheterna skulle konkurrera med varandra vilket medför stora insatser för ulredningaroch offerlarbete. FRI menar atl allenativel är administrativt hanterbart menmedför personalproblem. Enligt ger alternativet en mindrekomplicerad driftbild än ett samlat DAFA. Det medför dock problem för användama,särskild i samband med utvecklingsarbete, eftersom driften kommer att varaförlagd på annan ort. Siaiskoniorei anser atl del kan finnas skäl för attnoggrannare pröva en ytterligare uppdelning och utlokalisering av DAFA.Samtidigt framhåller statskontoret att vissa delar av verksamheien ävenfortsättningsvis kan behöva hållas samman. DAFA framhåller att altemativet innebärett bibehållande av centrala systemstrukturer. Del medför vidarepersonalproblem. Andra svårlösta problem uppkommer om de olika enheterna skallkonkurrera med varandra och tillämpa olika taxor. Några remissinstanser, däribland och Prop.1978/79:121 Bilaga 5 205 ordar nollalternativet som innebär "dedicerad"drift för stora system saml förläggning av mindre system till DAFA. Rikspolisslyrelsenframhåller att man i delta alternativ slipper långvariga omläggnings- projekt.Enligt styrelsen bör de "dedicerade" anläggningama dock spridasgeografiskt för att nedbringa sårbarheten. Även FRI pekar på vikten av spridning.DAFA anför alt detta alternativ visserligen kan innebära en spridning av dalordriftenav de system som körs på DAFA beroende på var driftställena placeras. Dencentrala strukturen på systemen bibehålls dock. Vidare anser DAFA attpersonalproblem kan uppstå om många stora system försvinner från DAFA:sdriftställen. Enligt DAFA:s uppfattning är det endast nollalternativet och DAFA-regionaliseringsom är möjliga att genomföra ulan alltför stora problem och kostnader. Remissinstanserna har också kommenterat värderingarna ochjämförelserna av de olika altemativen. Näslan samtliga instanser berörjämförelse-faktorn kostnadskalkyler och ifrågasätter med varierande skärpa depresenterade kalkylernas värde som beslutsunderlag. Flera instanser pekar påatt kalkylema är ofullständiga, dvs. inle omfattar alla relevanta koslnader,samt osäkra för enskilda posler. Vidare efterlyses känslighetsanalyser av kalkylema. När del gäller faktorn säkerhetdelarstatskontoret, DAFA, riksskatteverketoch FRI i stort bedömningama i rapporten att "dedicerad" ochsamordnad drift i flera avseenden är likvärdiga. , datainspektionen och sårbarhetskommitlénförordar däremot "dedicerad" drift från säkerhetssynpunkt.Rikspolisstyrelsen pekar därvid på förhållanden som tillgänglighet ochsvarslider. Sårbarhetskommitlén och datainspektionen anför atl"dedicerade" regionaliserade och kanske även"distribuerade" driftlösningar är fördelaktiga ur sårbarhelssynpunkt. Vad gäller faktorn användarpåverkan ansluter sigrikspolisstyrelsen, riksskalteverkei, TCO, och FRI i huvudsak lill bedömningeni rapporten att "dedicerade" lösningar ger större möjligheter tillinflytande på systemens utformning än samordnad drift. TCO framhåller därvidatt myndighetsintern dalabehandling är att föredra frän facklig synpunki. DAFAoch riksrevisionsverkei pekar i detla sammanhang på vikten av alt det etablerasett kund-leverantörsförhållande mellan användare och dalaceniral, vilket antaskunna ske när dalordriften sker i en särskild organisaiion. Rikspolissiyrdsen, DAFA och rlksskaiieverkei delar ocksåkonsultgruppens uppfattning att "dedicerade" system är merutvecklingsbara än samordnade system. Enligt dalainspektionen är dennauppfattningen följd av vad som har lagts in i begreppet. Vad gäller faktor styrbarhet ställer sigrikspolisstyrelsen, dalainspeklionen och liksomkonsultgruppen tveksamma till möjligheterna att genomföra projeki avseendesamordnad regionalisering av flera stora system. DAFA däremot menar atlställningstagandet blir beroende av vilken regional struktur som eftersträvas. 1978/79:121 Bilaga 5 206 Jämförelsefaktom personalfrågor berörs explicit endast inågra yttranden. TCO anser mer allmänt aU altemativet "DAFA-utlokalisering"och länsstyreisealternativen förefaller medföra stora omställningsproblem och koslnader.Rlksskaiieverkei bedömer del som svårt att uppnå en hög kunskapsnivå hospersonalen vid ett stort antal regionala anläggningar. Vad gäller faktorn leverantörsrelationer anser postverketoch statskontoret i likhet med konsultgruppen att samordnad regionalisering kanmedföra icke önskvärda bindningar. Enligt statskontoret kan "dedicerade"lösningar dessulom bälire anpassas till de tekniska och funktionella krav somställs i det enskilda fallet. DAFA menar atl risk för leverantörsberoendeminskar genom en regionalisering lill ett fåtal driftställen utrustade medstora datorer. Vidare framhålls i del sammanhanget atl det finns flera leverantörersom erbjuder helt kompitabel utrustning. Även andra aspekter än de i rapporten behandladejämförelsefaktorerna tas upp. SACOISR och Svenska Civilekonomjöreningen anseratt en väsentlig fördel med "dedicerad" drift som inte behandlas irapporten är an-svarsfrågan. Vid föriäggning av drift utanför huvudmannensorganisation blir ansvaret gentemot användama och andra intressentersplittrat. Statskontoret framhåller att det " 'arv""som finns i form av utrustning, programvara och personal är en väsentligrestriktion för genomgripande och snabba förändringar. Denna förstärksytterligare om utgångspunkten även i fortsättningen skall vara att utnyttjandeav dalaleknik skall bygga på känd och beprövad teknik. framhåller som viktigt att stora systeminte regionaliseras annat än i samband med nykonstruktion eller omkonstmktionav andra orsaker än att de skall regionaliseras. Flera remissinstanser, däribland datainspetktionen,statskontoret, DAFA och , framhåller vidare atl enspridning av datordriften kräver ökad samordning i flera avseenden.Samordningen behövs enligt föratt uppnå effektivitet,ekonomi, kvalitet och säkerhei samt för all åsiadkomma ett rafionelll utnyttjandeav personal, utrustning, lokaler, leknik, data m. m. 2.4 Rapporten för spridning av datordrift 1 den andra delen av utredningsuppdraget, som aUlså avsågatt belysa hur datordrift kan spridas inom en myndighet eller ettverksamhetsområde, har konsultgruppen från vall ett någotannorlunda angreppssätt. Först presenteras ett synsätt för hur man bör se pådatordriften i förhållande till berörda verksamheter samt de ADB-tekniskaredskap man har lill förfogande vid utformning av en datordriflstmkiur.Därefter redovisas ett antal "typslmkturer" som kan vara lämpligavid vissa antaganden om berörda verksamheters karaktär, omfattning ochorganisation. "Typstrukturema" värderas och jämförs i ett antalavseenden. Prop.1978/79:121 Bilaga 5 207 behandlas den ökade användningen av smådatorer i denadministrativa databehandlingen. Det grundläggande synsättet är alt ADB är ett verklyg lör atlunderlätta den egentliga verksamheten och att användningen och utformningen avverktyget skall styras av de "funklionskrav"som berörd verksamhet,dvs. olika "användare", ställer. Funktionskraven kan enligtkonsultgruppen beskrivas på tre nivåer, nämligen - krav i denoperativa verksamheten inom olika basenheter - krav av övergripandekaraktär avseende hela organisationen - externa kravfrån andra myndigheler och samhällel i övrigt. Funktionskraven måste definierasi varje konkret situation. funktionskrav på de olika nivåerna beskrivs. Krav inomoperaliv verksamhet kan bl. a. avse aktualitet, åtkomstlid ochåtkomstmöjlighet för information. Övergripande funktionskrav avseende hela organisalionenkan bl.a. avse graden av styming, säkerhet och möjlighetema att vidlaförändringar. Exierna krav kan bl. a. avse begränsning av sårbarheten, integritelsskyddoch lokaliseringspolitik. Valet av datordriflstmkiur påverkas emellerlid inte baraav funktionskrav utan även av dalabehandlingens volym. En stor och en litenorganisation kan ha samma anspråk på ADB-stöd. De tekniska lösningama kan dockbli helt olika. Datordriftstmkturen bör baseras på myndighetensorganisation i övrigt. Man bör således undvika all lillskapa speciella ADB-driflställen.Tidigare begränsade de lekniska hjälpmedlen möjlighetema att anpassa databehandlingensorganisaiion lill de datorstödda verksamheterna. Dessa begränsningar harnumera undanröjts. En distinktion görs mellan decentraliserade ochdistribuerade drifllösningar. Med decentraliserade strukturer avses spridningav "datorkraft" till självständiga och i hög grad"självförsörjande" enheter. Med distribuerade strukturer avsesspridning av "datorkraften" till en rad enheter som är sammankopplademed varandra med hjälp av telenätet och med möjlighet att nå register på andraenheier. De flesta lösningar innebär dock i prakiiken en kombinalion avdecentralisering och distribution. De olika "typstrukturer" som redovisas härledsöversiktligt ulifrån verksamhetens omfattning och karaklär samt dess krav ochönskemål avseende databehandlingen. "Typstrukturer" förorganisationer (motsvarande) med verksamhei på en, två och tre nivåerbeskrivs. Organisationer med två och tre nivåer innebär för statsförvaltningensdel närmasi myndigheter med verksamhei på ceniral och antingen regional ellerlokal nivå resp. central, regional och lokal nivå. För organisationer med verksamhei på endasl en nivåbeskrivs två olika "typstrukturer" som innebär central drifl resp. funlionellldecentraliserad drift till t. ex. varje avdelning. För organisaiioner med verksamhei på två eller tre nivåerbeskrivs en Prop.1978/79:121 Bilaga 5 208 rad "typstrukturer" innebärande central drift,geografiskt och funktionellt decentraliserad drift samt geografiskt""distribuerad" drift. Några av "typstrukturerna"" exemplifierasmed exempel från befintliga eller planerade driftlösningar istatsförvaltningen. I uppdragei ingick att göra en värdering av och jämförelsemellan "typ-strukturerna"". I rapporten presenteras en metod föralt i det enskilda fallet göra en värdering, däremot inle någon samladbedömning av "typstrukturema"".