prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — I och medutgången av 1979 torde industrins färdigvarulager i stort sett hanormaliserats och den avveckling som Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 181 började vara avslutad. Denrelativt kraftiga produktionsökningen i industrin 1979 och 1980 väntas medföraen kraftig uppbyggnad av insatsvarulagren och lagren av varor i arbete under1980. väntas färdigvarulagren öka medan företagen förutses minskainsatsvarulagren i takt med att produktionstillväxten avtar. -i6,7 -18,2 I den reala modellen harproduktionsutvecklingen i olika branscher beräknats. Produktionsutvecklingen äri modellkalkylerna en följd av antaganden beträffande tre faktorer. Den förstautgörs av förändringar i den slutliga efterfrågan - privat konsumtion,offentlig förbrukning, bruttoinvesteringar, lagerförändring och export. Denslutliga efterfrågan har fördelats på producerande branscher på grundval avhistoriska mönster och med hänsyn till det aktuella konjunkturläget. Den andra faktorn är utvecklingenav insatsleveranser mellan olika branscher och förädlingsvärdets andel avbruttoproduktionen. Förädlingsvärdesandelarna och insatskoefficienterna styr isin tur tillsammans med produktionsutvecklingen efterfrågan i form avinsalsleveranser. Den tredje faktorn är hur stor delav efterfrågan som tillgodoses genom import av varor och tjänster och hur stordel som tillgodoses genom hemmaproduklion. Det bestäms av de importfunktionersom redovisas i avsnittet om importen nedan. Den produktionsutveckling ienskilda branscher som framkommer i modellen är naturligtvis osäker. Resultatentyder emellertid på atl industriproduktionen skulle öka med ca 5,1980 ochca 1981. Bruttonationalprodukten beräknas öka med 1980 och 1981. Produktionsutvecklingen i de olikabranscherna ger tillsammans med antagande om utvecklingen av produktiviteten1980-1981 arbetskraftsefterfrågan mätt i timmar. Kalkylerna för efterfrågan påarbetskraft tyder på att antalet sysselsatta skulle kunna öka med sammanlagt ca130000 perso- Prop.1978/79:150 182 ner och 1981. Merparten av ökningenförutses falla på tjänstesektorerna. För industrins del innebär utvecklingenatt de senaste årens sysselsätlningsnedgång bryts. Eftersomindustrisysselsättningen minskade fortlöpande innebär kalkylerna enrelativt stark förbättring av sysselsättningen under loppet av 1979 och en i stortsett oförändrad sysselsällningsnivå . Utbudet av arbetskraft har bestämtsmed utgångspunkt i prognoser för befolkningstillväxt och av utvecklingen avförvärvsfrekvensen för olika befolkningsgrupper. Ökningen av utbudet i antalpersoner har sålunda beräknats uppgå till ca 100000 personer under åren 1980och 1981 och beror främst på en ökning av förvärvsinlensiteten. Antal arbetadetimmar per person har antagits minska med närmare I % 1980 och 1981. En jämförelse mellan detprognoserade utbudet av arbetskraft och den av produktionsutvecklingen härieddaefterfrågan av arbetskraft ger att arbetslösheten minskar under 1980-1981jämfört med . Kalkylerna antyder att arbetslöshetsnivån i genomsnitt skulleuppgå till ca 1,av arbetskraften under perioden 1980-1981.Arbetslöshetsnivån är dock i denna typ av kalkyler mycket känslig förförändringar av viktiga bestämningsfaktorer som produktiviteten i de olikabranscherna och medelarbetstiden per sysselsatt. Den beräknadearbetskraftsefterfrågan och den därav resulterande arbetslösheten vid enantagen utbudsökning måste med hänsyn till beräkningsmetodens osäkerhet tolkasmed stor försiktighet. De redovisade resultaten får mot denna bakgrund ses somräkneexempel. I tabell 10: 8 redovisas resultaten. Tabell 10:8 Sysselsättning i antal personer 1979-1981 Offentliga tjänster 35 000 Som framhållits tidigare förutsättsi modellkalkylerna atl exportprisernas ökningstakt kan hållas i nivå med deninternationella prisstegringen, dvs. att terms-of-trade är oförändrad. Liksomvad gäller exporten kan man räkna med eftersläpande effekter avrelalivprissänkningarna för svenska varor fram . harantagits att en dämpning av importens ökningstakt med blir följdenav det förbättrade konkurrensläget för svenska företag på hemmamarknaden tillföljd av relativprisförändringarna t. o. m. förutses dessaeffekter i stort sett ha upphört. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 183 Detta antagande om återtagande avmarknadsandelar på hemmamarknaden är en viktig förutsättning i kalkylerna.Varuimporten bestäms i modellen via de efterfrågeförändringar som angesexogent om privat konsumtion, investeringar, lagerförändring etc. Vidarepåverkas varuimporten av de ökade insatser av importvaror som krävs för denökande inhemska produktionen. , som väntas karaktäriseras avförhållandevis högt kapacitetsutnyttjande, har därvid förutsatts ett relativthögt importinnehåll. De marginella imporlbenägenheterna svarar mot de värdensom uppmätts 1963-1965, 1968- 1970 och''1972-1974. Tjänsteimporten bestäms på liknande sätt i modellkalkylerna. Med dessa förutsättningar genererasi modellkalkylerna en ökning av varuimporten på drygt 7,från 1979 till 1980.Mot bakgrund av den dämpning i den inhemska eflerfrågetillväxten som förutsesunder blir varuimportens tillväxt något långsammare, , Tabell 10:9 Importen 1978-1981 1978 1979 1980 1981 Import av varor enligt beräkningar -7,0 9,5 7,7 6,0 Import av tjänster -1,3 4,7 4,7 4,3 Import av varor och tjänster -6,2 8,8 7,2 5,7 Med den utveckling av expon- ochimportvolymen som framkommit i kalkylerna och med den bild av export- ochimportpriserna som redovisats i tidigare avsnitt, kan handels- ochtjänstebalansernas utveckling och 1981 beskrivas (se tabell 10: 10).Nettot av transfereringarna till utlandet har framskriviis mot bakgrund av bl.a. den förväntade utvecklingen av gåvobiståndet till utvecklingsländer ochräntebetalningarna till utlandet. Den senare posten har ökat starkt i sambandmed att även staten började ta upp lån på deinternationella kapitalmarknaderna. De utländska lånens amorteringsperioderinnebär atl ökande ränteutbetalningar kommer att belasta tjänstebalansen understörre delen av . Som framgår av tabell 10: 10 väntasunderskotten i tjänste- och transfereringsbalansen fortsätta att öka fram till1981 om än inte i samma takt som . Tillsammans uppvisar deetl underskott på . Det krävs därför mycket kraftigaöverskott i handelsbalansen för att skall uppnå jämvikt i de utrikesbetalningarna. Med de förutsättningar som kalkylerna baseras på, förbättrasockså handelsbalansen påtagligt . Handelsbalansen skullesålunda enligt beräkningarna förbättras från ca . 1978/79:150 184 Tabell 10:10 Bytesbalans 1978-1981 kr., löpande priser Export av varor Import av varor Tjänstenetto därav: sjöfartsnetto resevaluta därav: räntor och utdelningar gåvobistånd -3 800 -3000 -4 300 -3 600 -4700 -4200 -5 500 -4500 Sammantaget innebär kalkylernabytesbalansunderskott av ungefär samma storleksordning som1979. Självfallet är prognosen behäftad med stora osäkerhetsmarginaler. Avslutningsvis sammanfattas itabell 10:11 de olika prognoser som har redovisats i enförsörjningsbalans. Bruttonationalprodukten skulle komma att öka med drygt 4%från 1979 till 1980 och . Importvolymen ökar - bl. a.till följd av relativprisförändringarna fram - enligtkalkylerna betydligt långsammare än exportvolymen. Del utrymme som finnstillgängligt för privat och offentlig konsumtion utan att bytesbalansenförsämras, skulle uppgå till under angivna förutsättningar.Bruttoinvesteringarna förutses öka främst genom ett ökat bostadsbyggande ochökade investeringar i näringslivet, särskilt inom industrin.Lagerinvesteringarna väntas ge successivt avtagande tillskott till den totalaefterfrågan. Tabell 10:11 Försörjningsbalans 1978-1981 -7,0 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering' av varor -0,9 3,9 -4,2 -1,3 2,8 3,1 7,6 1,4 2,2 2,4 3,7 1,4 2,0 2,0 2,4 0,4 ' Lagerinvesteringarnasförändringar är beräknade i procent av föregående års BNP. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Delprognoser och arbetsfördelning rörande den revideradenationalbudgeten Av inledningen framgår vilkakapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet (E) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgårE:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. (1,4)' (1,4)' Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Internationell bedömning E Produktion inom gruvor, brott, tillverkningsindustri och Arbetsmarknad E De enskilda konsumenternas Utblick mot 1980 och 1981 E Lagerförändring i % av föregående års BNP. 1978/79:150 186 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Den internationella bakgrunden 2 1.2 Tillbakablickpå den svenska utvecklingen 6 1.3 Utvecklingenunder 1979 10 2 Det internationella läget 29 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 73 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher 73 4.3 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 88 5.1 Läget påarbetsmarknaden och början av 1979 91 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 103 6.3 Hushållensdisponibla inkomster 108 6.5 Den privatakonsumtionen 115 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden 122 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 187 8 Den offentliga verksamheten 136 140 144 146 148 154 157 161 165 168 173 173 173 174 176 177 178 179 Den totala offentliga sektorn Beräkning av finanspolitiska effekter Utblick mot 1980 och 1981 Delprognoser och arbetsfördelning rörande den revideradenational budgeten 1979 185 Prop.1978/79:150 188 1:1 Försörjningsbalansens utveckling 7 2 Förändring iBNP-komponenterna i procent av bruttonationalprodukten föregående år 1976-1979 8 3 Betalningsbalansför 1977-1978 9 5 BNP frånproduktions-och användningssidan 1977-1979 13 6 Bytesbalans för1977-1979 14 7 Finansielltsparande 1977-1979 15 8 Brultonationalproduktensutveckling i OECD-området 1977-1981 20 9 Försörjningsbalans 1978-1981 21 10 Bytesbalans 1978-1981 22 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 3 Bytesbalansutvecklingeni vissa länder 1975-1978 3:1 export avbearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD- området 1971-1979 58 2 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderområden 59 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 1971-1979 60 4 Exportutvecklingenför olika varugrupper 19771979 62 5 Importutvecklingenför olika varugrupper 19771979 65 4:1 Industriproduktionens utveckling 74 2 Försörjningsbalansförrundvirke 1977-1979 80 3 Försörjningsbalansförverkstadsprodukter (exkl. fartyg) 1977-1979 83 4 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 1977-1979 87 5:1 Relativa arbetskraftstalen , 1973-1978 92 2 Antal personeri arbetskraften 92 3 Andelen företagsom uppgivit brist på arbetskraft , 1978 och 1979 95 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 189 5 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1976-1978 96 7 Antal personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1974-1979 99 8 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1973- 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1979 102 6:1 Hushållssektorns inkomster och utgifter 1977- 1979 104 2 Inkomstutvecklingefter skatt 1976-1979 106 3 Löneutveckling1969-1979 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 107 4 Inkomstöverföringartill hushåll 1976-1979 109 5 Hushållensdirekta skatter och avgifter 1975-1979 111 6 Konsumentprisindexdecember 1977-december 1978 112 7 Konsumentprisförändringen 1970-1979 uppdelad på komponenter 113 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 1975-I978.samt prognosför 1979 119 2 Fastabruttoinvesteringar samt prognos för privat och offentligsektor 120 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 1975-1979 122 4 Ombyggnadsinvesteringarför bostäder 1975-1979 124 5 Planerade ochfaktiska förändringar av industrins totala investeringar 1969-1979 127 6 Statligainvesteringar 1977 och 1978 samt prognos 130 7 Kommunalainvesteringar 1977 och 1978 samt prognos 132 8 Planerade ochfaktiska förändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingenstotala investeringar 1970-1979 132 9 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1975- 8:1 Statens inkomster och utgifter 137 2 Kommunernasinkomster och utgifter 141 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och uigifter 1977-1979 146 4 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1977-1979 147 5 Den totalaoffentliga sektorns inkomster och utgifter 148 6 Finanspolitiskaeffekter 1974-1979 151 7 Finanspolitiskaefl"ekter 1977-1979 152 1978/79:150 190 2 Bankernas inlåning seklorvis 1977 och 1978 159 3 Bankernas likvida tillgångar 1976-1978 160 4 Kreditmarknaden och 1978 162 5 Affärsbankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande och 1978 163 6 Spar- och föreningsbankemas utestående kreditertill andra ändamål än bostadsbyggande och 1978 164 7 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1976-1978 165 8 Korrimunernas finansiella sparande 1976-1978 166 9 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden och 1978 167 10 Företagens upplåning på kreditmarknaden och 1978 167 10:1 Bruttonationalproduktens utveckling i OECD-området 1977- 2 Världshandelns volym och priser 1977-1981 176 3 Priser 1978-1981 177 4 Export 1978-1981 178 5 Den totala konsumtionen 1978-1981 179 6 Industrins investeringar 1978-1981 180 8 Sysselsättning i antal personer 19791981 182 9 Import 1978-1981 183 10 Bytesbalans 1978-1981 184 11 Försörjningsbalans 1978-1981 184 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 191 1:1 Statsbudgetens reala inkomster och utgifterbudgetåren / 66-1979/80 18 2:J Konsumentprisernas utveckling ivissa 1977-feb ruari 1979 32 3:1 Marknadsandelar och relativapriser för export av bear betade varor till 1969-1979 56 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1972-1979 61 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1975-1979 '93 2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 94 3 Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser 97 6:1 Sparkvoten 1963-1979 103 2 Hushållens disponibla inkomster och konsumfionsutgifter 116 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på sek torer 1970-1979 121 2 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder med energisparstöd 1974-1979 124 3 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1972-1979 127 4 Totalaindustrins lagervolymförändring 1966-1979 134 9:1 Statens budgetunderskott 1976-1979 154 3 Real likviditet1967-1978 156 5 Olika sektorersreala likviditet 1969-1978 159 6 Affärsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bo-st ad sbyggande -1979 163 7 Spar- ochföreningsbankemas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande1975-1979 164 8 Beviljade menej utnyttjade utestående checkräkningskrediter 1975-1979 168 Prop.1978/79:150 1 1978 ÅRS LÅNGTIDSUTREDNING OCH REMISSYTTRANDENA långtidsutredningshuvudrapport (SOU 1978:78), som avlämnades , harremissbehandlats. En förteckning över de myndigheter och organisationer m, m.som inkommit med yttranden återfinns i ett appendix till denna bilaga, I detföljande presenteras ett sammandrag av huvudrapporten tillsammans med ensammanfattning av remissyttrandena. Med hänsyn till att utredningen täcker ettså vidsträckt område och att remissinstanserna lämnat en mångfald synpunkterhar det inte varit möjligt att ge en fullständig översikt överremissinstansernas åsikter. Avsikten har i stället varit att lämna enredogörelse för de centrala tankarna i remissvaren. I det följande harremissinstansernas synpunkter delats upp på de olika avsnitten ilångtidsutredningen. För varje avsnitt återges också huvuddragen ibetänkandet. Remissvaren kommenteras inte i detta sammanhang. uppläggning, metod och politiskautgångspunkter Långtidsutredningarnas huvudsyfteär att kartlägga förutsättningarna och möjligheterna för den ekonomiskautvecklingen på medellång sikt. Mot bakgrund av långtidsutredningarnas analyseroch remissinstansernas synpunkter ankommer det på regeringen att göra sinvärdering av de långsiktiga utvecklingsproblemen och i görligaste mån avge sittställningstagande till de väsentligaste ekonomisk-politiskaavvägningsproblemen. Långtidsutredningarna har utförts medfemårsintervaller i början och mitten av varje decennium. Alltsedan 1965 årslångtidsutredning har det vid planperiodens mitt publicerats särskildaavstämningsrap-porter. Är 1978 skulle det varit dags för en avstämning av LU 75och dess prognoser för utvecklingen . Genom att kostnadsutvecklingen och den internationellautvecklingen blivit en annan än den som förutsattes i LU 75 har emellertidprognoserna kommit att mycket kraftigt avvika från den faktiska utvecklingen.Mot denna bakgrund har det tett sig orimligt att försöka utföra en avstämningav LU 75. långtidsutredning har därför givits en självständigkaraktär. Liksom i tidigarelångtidsutredningar analyseras i LU 78 alternativa utvecklingsvägar för densvenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv. 1 1978/79. I saml.Nr 150. 1978/79:150 2 LU 78 omfattar fem alternativ för utvecklingen 1977- 1983.Ett av utvecklingsalternativen har utsetts till huvudalternativ. Det betingasfrämst av framställningsskäl. Övriga alternativ kan ses som analyser avavvikelser i vissa av huvudalternativets förutsättningar. En annan viktig skillnad mellan långtidsutredningoch föregående långtidsutredningar är atl LU 78 som startpunkt utnyttjar detfaktiska ekonomiska läget under basåret - inte ett s. k. "normalår".Den väsentligaste ekonomisk-politiska uppgiften är juatt föra ekonomin ut ur ett onormalt läge med outnyttjad produktionskapacitet,försvagad internationell konkurrenskraft, underskott i bytesbalansen samt ensvag ekonomisk tillväxt. Utgångspunkten i LU 78 är att vissa ekonomisk-politiskamålsättningar skall uppnås. Ett mycket högt prioriterat mål är att fullsysselsättning skall råda. Innebörden av denna målsättning är attarbetskraftsresurserna i ekonomin i princip antas bli fullt utnyttjade. Denöppna arbetslösheten antas sålunda inte överstiga den friktionsarbetslöshet somär nödvändig vid en relativt rörlig arbetsmarknad. Del är givetvis svårt attprecisera ett exakt tal för friktionsarbetslösheten. I långtidsutredningen harnågot schablonmässigt siffran 1,preciserats, vilket motsvarararbetslösheten 1977. En annan central strävan är att denstora produktivitetsreserv som föreligger i utgångsläget skall tas i anspråk.Under de allra senaste åren har sysselsättningsmålet upprätthållits bl. a.genom att företagen hållit kvar arbetskraft i högre utsträckning än vad somvarit nödvändigt ur ren produktionssynpunkt. Genom alt arbetskraft ärunderutnyttjad - vilket innebär att den faktiska produktionen per arbetstimmeär mindre än den som vore möjlig vid högre efterfrågan - har sålunda enproduktivitetsreserv uppstått. Särskilt på är detta en mycketkostsam väg att nå låg öppen arbetslöshet och etl naturligt mål för denekonomiska politiken i ett medellångt perspektiv är att produktivitetsreservenfrigöres. En tredje målsättning är att den externa balansen skallförbättras. LU:s kalkyler bygger på en förutsättning om en fortgåendeförbättring av den externa balansen med sikte på uppnådd balans i mitten av1980-talet. I kalkylerna har mot denna bakgrund det målsatta underskottet 1983be-stänits till 5000 milj. kr. Det kan jämföras med att underskottet 1977 medmotsvarande definitioner uppgick till 12920 milj. kr. En låg inflationstakt är en fjärde målsättning. Denkvantitativa innebörden som detta mål har givits i kalkylerna är en årligprisökningstakt på 5 ä . Utredningen menar att med hänsyn till den förväntadeinternationella prisutvecklingen torde det i varje fall sett som ettsexårsgenomsnitt vara mycket svårt att underskrida denna ökningstakt. En femte viktig ekonomisk-politisk målsättning har förutredningen varit atl en viss real standardförbättring måste åstadkommas isåväl privat som offentlig konsumtion. Utredningen konstaterar att om intedetta mål upp- fyllesmåste man räkna med att svåra sociala spänningar uppstår. När det gälleroffentlig sektor innbär redan gjorda åtaganden och beslut en årlig tillväxt påca 1,i den offentliga konsumtionen. Betraktar man den privata konsumtionenär en icke obetydlig konsumtionsökning redan intecknad av de åtaganden somgjorts gentemot pensionärerna. För att breda löntagargrupper i vanligainkomstlagen över huvud taget skall kunna få någon ökning i sin privatastandard krävs därför en ökning av den totala privata konsumtionsvolymen istorleksordningen över I % . Utredningen tillfogar atl de ovan angivnamålsättningarna måste uppnås inom ramen för en stabil växelkurs. Ettförsta steg i utredningsarbetet har varit en kartläggning och kvantifi-ering avde olika delarna i den ekonomiska omgivning i vilken den ekonomiska politikenkommer att verka . En viktig utgångspunkt harhärvidlag varit bedömningen av det internationella perspektivet. Denna skerhuvudsakligen via material från olika internationella organisationer samtgenom det internationella samarbete som löpande bedrivs i och vid sidan avdessa. Exportmarknadernas utveckling har speciellt studerats avkonjunkturinstitutet. FVoduktivitets- och investeringsutveckling m.m. inomindustrin har bedömts av statens industriverk. Även för övriga sektorer harvissa specialstudier gjorts av branschexperter etc. För den offentliga sektornhar statens långtidsbudget och kommunernas och landstingens ekonomiskalångstidsplaner spelat en viktig roll. I nästa steg har en systematisk avstämning av dessaolika faktorer mot varandra skett i långtidsutredningens modellsystem. Dettainnehåller en real del, en prismodell och en finansiell modell. Kärnan i modellsystemetär EMMA-modellen och den databas som byggts upp kring denna modell. Den reala EMMA-modellen har i LU 78 kompletteratsmed en aggre-gerad modell, , vars speciella användningsområde ärmakroekono-miska avvägningsproblem på medellång sikt. Med hjälp av denaggrege-rade modellen, vilken också integrerats med ovan omtalade prismodelloch finansiella modell, har de olika sidoaltemativen för den ekonomiska utvecklingent. 1983 tagits fram. Även utvecklingen i det längre tidsperspektivet studerasmed hjälp av en modell, den s.k. LEMMA-modellen. Den har utnyttjats för attbelysa utvecklingen fram . Även om de ekonomiska modellerna är ett viktigthjälpmedel i långtidsutredningarnas analys är det dock viktigt att komma ihågatt de i första hand är ett instrument för konsistensprövning ochsammanjämkning av utredningsmaterial som kommit fram på annat sätt, exempelvisgenom sektorstudier eller expertbedömningar. Huvudvikten i utredningsarbetetligger i framtagandet av sådant material liksom i utformandet av prognoser förde storheter som inte ingår i modellsystemet. 1978/79:150 4 Remissinstansernas allmännainställning till uppläggningen av analyserna i LU 78 är överlag positiv.Sveriges aktiesparares riksförbund framhåller således att analyserna är avstort pedagogiskt värde. och betonar i sitt gemensamma remissvar att långtidsutredningenutgör ett värdefullt bakgrundsmaterial för den ekonomisk-politiskadiskussionen. framhåller det betydande värdet av att utredningen klartredovisar de grundläggande antagandena bakom beräkningarna. anser att LU 78 på ett övertygande sätt visar vilken rad avvillkor som måste uppfyllas för att den svenska ekonomin skall närma sig deuppställda målsättningarna. Flera remissinstanser, bl. a. och , framhåller att utbytet skulle kunna blistörre om den kortsiktiga ekonomiska politiken i större utsträckning samordnadesmed LU:s arbete så att det medellånga perspektivet i högre grad kom att påverkapolitikens utformning. I detta sammanhang betonas att LU:s framskrivningarborde göras rullande. Liknande synpunkter framfördes också i anslutningtill den föregående långtidsutredningen. Ytterst få remissinstanser har i detalj behandlat denanvända analysmetoden. Statskontoret betonar i sitt remissvar att enytterligare nedbrytning på regional nivå borde arbetas in imodellberäkningarna. Liknande synpunkter framförs från ochskolöverstyrelsen. Remissinstanserna är emellertid medvetna om de tekniskasvårigheter som är förknippade med en utvidgning av angivet slag. Statskontoret tar i sitt remissvar också upp andra förslagtill utvidgningar av analysmetoden.