prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — avdelningsdirektörenUlf Fornstedt förordnades från till sekreterare och från samma tidpunkt förordnades till expert. Utredningen har arbetat under namnetLUP-utred-ningen. Utredningen överlämnar betänkandetLokaler och utrustning för högskolan. Utredningsuppdraget ärhärmed slutfört. 1 DIREKTIV M.M. 19 1.3 Arbetets uppläggning och genomförande 20 2 NUVARANDE ORGANISATION 22 2,1 inom utbildnings- 22 departementets område 2,1.1 Historik 2.1.2 och 23 verksamhetsområde 2.1.3 LUP-kommittéernas verksamhet 25 2,l,l4 verksamhet 30 2.1.7 Verksamhetensomfattning, Kostnader 36 2.2 förjordbrukets högskolor 37 2.3.1 Uppgifter ochorganisation 39 2.3.2 Handläggning av projekt för högre utbild- 2 ning och forskning 2.I4 och '* högskolor (UUH) 3 ANDRA ORGANISATIONSFORMER FÖR LOKAL- OCH 6 UTRUSTNINGSPROGRAMMERING 3.1 Inom universitets- och högskoleområdet ° 3.1.1 Inledning 1*6 3.1.3 Studentkärlokaler kj3.1.1* Lärarutbildningsområdet I48 3.1.5 Högskolorutanför 1*8 3.2 Andra statliga områden 1*9 3.2.2 Statens kulturråds LUP-delegation 1)9 3.2.3 Näranden förundervisningssjukhusens 50 utbyggnad (NUU) 3,2.U Kommitténför akademiska sjukhusets i 50 utbyggande h VISSA BETYDELSEFULLA GRUNDER FÖR UTREDNINGS- 52 h.1 Bakgrund till utredningsuppdraget 52 U.2 Den nya högskolan 56 1*.3 Medbestämmandelagen 60 k.k Arbetarskyddslagen m.fl. arbetsmiljö- 6l bestämmelser 1».5 Den framtida omfattningen avprogramarbetet 63 UTVÄRDERING AV LOKAL- OCH PROGRAMARBETET 6U Inledning - metoder förutvärdering 61* Vilka objekt och varför- arbetsmetodik 65 Allmänna synpunkter påLUP-organisationen 68 Ansvaret förprogrammering av lokaler 69 Uppdelningen pålokaler - utrustning - 71 inredning Ersättnings- ochkompletteringsanskaffning 72 av utrustning och inredning Samarbetet inom lokal- och utrustnings- 75 området 1978/79:92 T 6 Ul'nEDNIiJnENS ÖVERVÄGAJSDEN OCHFÖRSLAG 82 6.1 Allmänna synpunkter 82 6.2 Precisering avutredningens område 85 6.3 Lokalplanering och prioritering inom den 86 nya högskolan 6,14 Handläggningav lokal- och utrustnings- 91 ärenden 6.5 Ersättnings- ochkompletteringsanskaff- 100 ning av utrustning och inredning 6.7 Information ochutbildning 105 6.8 Kansliorganisationoch personal IO6 6.8.1 U 68 omorganisation och personal IO6 6.8.2 Utredningens förslag 107 6.9 Lokal- ochutrustningsärenden inom jord- 111 bruketshögskolor 6.10 Nämnden förundervisningssjukhusens ut- 111 byggnad (NUU) 7 KOSTNADSBERÄKMING OCH GENOMFÖRANDE II3 7.1.1 UHÄ ocli högskoleenheterna II3 7.1.3 Byggnadsstyrelsenoch UUH III4 Bilaga 1 Kontakter under utredningsarbetet Bilaga 2 Behandlingsgångm.m. för de objekt somLUP-utredningen har granskat Bilaga 3 Prioriteringslista för byggnadsobjekt vid universiteten och högskolorna Bilaga h Planeringsläget för byggnadsärenden 1977-OI4-OI Bilaga 5 Pågående och planerat lokalprogramarbete inomLUP-kommittéerna de som använder en visslokal (anställda, studerande etc.) detaljerade ritningar och andra handlingar som ligger tillgrund för produktion principförslag till lösning av ett lokalbehov i ny- eller ombyggnadinnefattande lokalprogram samt uppskattning av kostnader och tidsåtgång ges av regeringen till som regel på grundval av systemhandlingar en beräkning avlokalbehovet för en verksamhet i regel omfattandeverksamhetsbeskrivning, dimensioneringsunderlag, lokalförteckning, funktionssamband och speciella krav på lokalerna myndighet, läroanstalte.d. till vilken lokalen är upplåten i lokalprogram angivna utrymmen för arbete, personal och förvaring. Primärprogramyta avser utrymmen för dendirekta verksamheten (tjänsterum, laboratorier etc). Sekundär programyta avser biutrymmen som t.ex. kapprum,skyddsrum, vilrum, pentry sammanfattande benämningpå de delar av lokalproduktionsprocessensom ligger mellan byggnadsprogram och bygghandlingar ges av regeringen till efter framlagtbyggnadsprogram ritningar och beskrivning över ett byggnadsprojekt som redovisar byggnadsutformning, materialval,rumsdisposition, försörjning m.m. en beskrivning av utrustningsbehovet för en verksamhet mot bakgrund av bl.a. dessomfattning, inriktning och lokaler samt dessutom förslag till kostnadsram 1978/79:92 11 LUP- lokal- och utrustningsprogram- /SR samarbetsorganisationen /SR TCO Tjänstemännens; centralorganisation UHÄ universitets- och högskoleämbetet för universitet och högskolor 1978/79:92 13 Vid anskaffande av nya lokaler inom den civila statsförvaltningen svarar regelmässigt förupprättande av lokalprogram samtprojektering, byggande och inredning. Närdet gäller universitet och högskolor ligger emellertid ansvaret för upprättandeav lokalprogram på särskilda lokal- och utrustningsprogramkommittéer (LUP-kommittéer),en för varje universitetsort. Vidarefinns en för jordbrukets högskolor. För samordning av kommittéernas arbete har inrättats en särskild samarbetsnämnd (). Förevarande utredning() har i uppdrag att göraen utvärdering av ochatt lägga fram förslag om hur uppgifter motsvarande dem som f.n.fullgörs av LUP-kommittéerna och LUP-nämndenskall organiseras i den nya högskolan, sombeslutats vid riksdag. Utredningen har emellertid ansett sig böra behandla inte bara lokal-ochutrustningsprograrameringen utan hela den process för anskaffning av lokaler och utrustning i vilkenprogrammeringen är ett led. verksamhetsområde omfattar f.n. - med några få undantag - universitet och högskolor under utbildnings- och jordbruksdepartementen. LUP-kommittéernas huvudsaJtligaarbetsuppgifter - utöver upprättande av lokal- och utrustningsprogram - gäller ersättnings-och kompletteringsanskaffning av inredning och utrustningsamt prövning av lokalbehov vid förhyrningar. behandlar i huvudsak norm- och principfrågor, prioritering av byggnadsobjekt samt fördelningav medel för inredning och utrustning. Inom finns också ett för nämnden och kommittéerna gemensamt sekretariat samtexpertgrupper. har ett nära samarbete med 1978/79:92 ! UHÄ, och , vilkaockså - jämte statskontoret -har företrädare i nämndenoch kommittéerna. och högskolor samt personal och studerande är renresenterade i dessa organ. Som underlag för sina överväganden har utredningen studerat andra organisationsformer för lokal- och utrustningsprogrammering inom den civila statsförvaltningen. Utredningen har enligt direktiven vid utformningen av sinaförslag byggt på den nya högskoleorganisationen.Vidare har utredningen beaktat bl.a. lagstiftning och föreskrifter om medbestämmande, arbetarskydd och arbetsmiljö. Utredningen har också funnit detangeläget att få en uppfattning om den framtida omfattningen avbyggnadsverksamheten inom den nya högskolan.Några större förändringar synes inte vara att vänta. Utredningens utvärderingav grundar sig pådels studier av olika byggnadsprojekt som lokalprogrammerats av LUP-kommittéer eller ,dels överläggningar ochintervjuer med olika medverkande och andra intressenter. Utvärderingen ger enligt utredningensbedömning till resultat attLUP-organisationen gjort en betydelsefull insats av starkexpansion av universitets- och högskoleväsendet och att organisationen väl fyllt sin uppgift. Den nära anknytningen till universitet och högskolor har inneburit att funktionskraven kunnat göra sig gällandei programarbetet och att lokalbrukarna haft förtroende för detta arbete. Företrädare för anställdaoch studerande har dock haft svårt att idetalj följa programarbetet. 1978/79:92 i5 Trots det positiva resultatet av utvärderingen anser utredningen att bör upphöra.Huvudskälet för detta är att frågor om lokaler, inredning och utrustning bör handläggasi samma ordning som gäller för övrigaresurser inom den nya högskolan. Byggnadsverksamheten inomhögskoleväsendet har en sådanomfattning och ställer i stor utsträckning såspeciella krav på lokaler att högskolan börha resurser och egen kompetens för bl.a.programarbete. Utredningen föreslär sålunda attplanering och prioritering av lokaler integreras med övrig resursplanering för högre utbildning och forskning på olika nivåer.Varje högskolestyrelse bör inom sitt områdei samråd med svara för planering, prioritering och disposition avlokaler. Vid behov bör samråd ske med övrigahögskoleenheter på orten. Högskolestyrelsen sammanställer och prioriterar lokal-, utrustnings-ochinredningsbehoven i saraband med den årligapetitan. Efter yttrande av vederböranderegionstyrelse gör UHÄ en riksprioritering och lämnaren plan för den framtida byggnads- ochutrustningsverksamheten till regeringen. och beräknar i sina resp. petita medel för projekt förvilka kostnader börjar löpa det aktuella pe-titabudgetåret. Utredningens förslaginnebär att UHÄ kommer att lämnaen på utbildnings- ochforskningspolitiska överväganden grundad redovisning av de samlade behoven av lokaler, inredningoch utrustning för högre utbildning och forskning. Genom att behoven redovisas samlat ipetita kan de totala behoven för högskoleväsendetbedömas i ett sammanhang. Statsmakternabör därför kunna fastställa ortsvisa investeringsramar för byggnadsverksamheten. Beträffande handläggningen av lokal- och utrustningsärenden inom högskolananser utredningen att det kan vara lämpligtatt högskolestyrelsen har ett permanentberedningsorgan för lokal- och utrustningsfrågor. Förstörre byggnadsprojekt kan behövas särskildaarbetsgrupper. I samtliga organ börföreträdare för bl.a. lokalbrukarna ingå och och bör utse särskildakontaktpersoner. 1978/79:92 16 uppgifter i beredningsorgan och arbetsgrupper bör de störrehögskoleenheterna "na egna tjänstemän som kanmedverka i programarbetet. Vid UHÄbör finnas konsulenter ilokalprogramfrågor m.m. som kan biträda de olika enheterna alltefter behov. Utredningenberäknar personalbehovet till femhandläggare vid högskoleförvaltningarnasamt fyra handläggare och biträdespersonal vid UHÄ, Totalt motsvarar detta i stort sett personalen vid det nuvarandeLUP-sekretariatet. Till grund förden första prövningen av ett störrelokalärende bör ligga verksamhetsbeskrivning, ramprogram ochkostnadsberäkning. Dessa tre handlingar bör vara av sådankvalitet att de kan ligga till grund förhögskolemyndigheternas prövning och statsmakternas beslut om investeringar ilokaler, inredning och utrustning. Förslagsom utarbetats inom högskoleenheter i samarbete medbyggnadsstyrelsen och UUH prövas av högskolestyrelsen. Efter yttrande av regionstyrelsengranskar UHÄ inriktning, omfattning ochlokalisering för förslaget och överlämnar det till regeringen, som i förekommandefall lämnar förslag till . får härmed på ett tidigare stadium än f.n. ta ställning till ett byggärendes inriktning, omfattning och kostnader. Omriksdagen godkänner en ramkostnad för projektet, behöverriksdagen inte pröva projektet ytterligare. Regeringen uppdrar åtbyggnadsstyrelsen att fullföljaprojektet dvs. programmera, projektera, bygga och inreda inom den fastställda ramkostnaden. At UUH uppdras att utrusta projektet.Lokalprogrammet skall godkännas av högskolestyrelsen. När färdigställt bygghandlingar begär verket bygguppdrag hos regeringen. Genom systemet med ramkostnad kanbyggprocessen påskyndas. Med den föreslagnahandläggningsordningen kan även i fortsättningenenskilda byggnadsprojekt successivt färdigställas och beslutas varvid den av UHÄ gjorda prioriteringen bör beaktas. Ävenhandläggningen av ersättnings- och kompletteringsanskaffningen avutrustning bör anpassas till den nya högskoleorganisationen. Högskoleenheterna bör ta upp medelsbehovet i petita och UHÄ sammanställer behoven och lämnar förslagi sin petita. Medel bör anvisas iform av en särskild kostnadsrara inom enutrust-ningsplan och UHÄ bör liksom fördela medelpå högskoleenheter. Ett av UHÄi år prövat system med mer schablonmässigfördelning av medel på högskoleenheterbör därvid utvecklas vidare. föreslås få ansvaret för ersättningsanskaffningav all inredning varigenom endast en central myndighet handlägger inred-ningsfrägor för högskoleområdet. För petita och fördelningav inredningsramen skall i tillämpliga delargälla detsamma som beträffande utrustningsanskaffningen. Utredningen anser att det även i fortsättningen bör finnas centrala expertgrupper för särskildalokal- och utrustningsfrågor och att dessa grupper bör vara knutna till UHÄ. Utredningen har funnit att behovet av information och utbildning är stort bland brukare ooh andra som förväntas göra en Eiktiv insats i planering av anskaffning avlokaler, inredning och utrustning. UHÄ,och bör därför vidtaga åtgärder inomdetta område. Förslagen om organisation och handläggning av lokal- och utrustningsarbetet inomutbildningsdepartementets del av högskoleområdet bör i allt väsentligt kunna gällaäven för jordbrukets högskolor. Styrelsen för bör svara förde uppgifter som föreslås för regionstyrelse och UHÄ. LUP-kommitténför jordbrukets högskolor bördärvid upphöra och en tjänstför en handläggare med program-uppgifter bör inrättas viduniversitetet. Ett införande av dennya organisationen medför endast en begränsad kostnadsökning.Den nya organisationen föreslås efter förslag till och beslut av riksdagenunder , träda i kraft . Den nya handläggningsordningen införes successivt även beträffande påbörjade lokalprojekt om detta inte medför fördröjning. Systemen med ramkostnad ochinvesteringsramar bör införas möjligt. Prop.1978/79:92 19 I anförande till statsrådsprotokollet gav chefen för följande direktiv föröversyn av : Med anledning av beslut angående universitetens och högskolornas organisation och förvaltning m.m. (prop. 1961*:50, SU 119, rskr 293)tillkallade dåvarande chefen 1961* ett antal lokal- ochutrustningsprogram-koramittéer(LUP-kommittéer) för de olika universitets- och högskoleorterna.På motsvarande sätt har senare tillkallats en särskild för jordbrukets högskolor. Föratt samordna de olika kommittéernasverksamhet tillkallades redan från början en ().Kommittéernas uppgifter har successivtvidgats så att de numera omfattar flertalethögskolor inom utbildnings- ochjordbruksdepartementens verksamhetsområdenmed undantag av dels lärarhögskolorna, där har programansvaret, dels flertalet avhögskolorna inom kulturområdet, förvilka upprättarlokalprogram. Som jag redovisat i prop. 1975:9 (s. 5*3) föreslog 1968 årsutbildningsutredning (U 66) att LQP-kommittéernaskulle inordnas i den av utredningen förordadelokala högskoleorganisationen. Vidareskulle det av U 68 föreslagna universitets- och högskoleäjn-betet(UHÄ) överta de centrala samordningsuppgifter som f.n. ankommer på . I yttranden överU 68:s förslag från statskontoret, ochbyggnadsstyrelsen förordades ytterligare överväganden idessa frågor. Mot bakgrund av de näranda remissyttrandena anförde jag i propositionen att LUP-organisationenborde utvärderas, innan ställning tas till den framtida organisationen för högskolans planeringi denna del. En sakkunnig bör nutillkallas för att göra en sådanutvärdering samt pröva vilka förändringar den kan ge anledning till. Den sakkunnige börmed utgångspunkt i dels den nuvarandeLUP-organisationen och erfareriheterna av den, dels de synpunkter i hithörande frågorsom emförts i yttrandena över U 68:s förslag,lägga fram förslag om hur uppgifter motsvarande dem som f.n.fullgörs av LUP-kommittéerna och LUP-nämndenskall organiseras för den framtida högskolan. Övervägandena börhärvid utgå från att sammaprinciper för lokal- och utrustningsplaneringenskall gälla för den statliga delen av högskolanoch att dessa principer skEill vara anpeissade till den nya organisation för högskolan somstatsmakterna fattat beslut om (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179). 1978/79:92 20 Den sakkunnige börsamråda med den centralaorganisationskommittén för högskolereformen samt bedriva sittarbete i kontakt med berörda myndigheter samt personal- ochstuderandeorganisationer, främst de somf.n. är företrädda i LUP-kommittéerna. Arbetet börbedrivas skyndsamt och förslag avges senast den 1 oktober19T7. Enligt direktiven förden sakkunnige - som antagit benämningenLUP-utredningen - skall utredningen läggafram förslag om hur uppgifter motsvarandedem som f.n. fullgörs av LUP-kommittéerna och LUP-nämndenskall organiseras för den framtida högskolan. Däravföljer att statens kulturråds LUP-delecation i huvudsak inte berörs av utredningens uppdrag. Planering och programarbete för restaurangverksamhet inom högskoleområdethandhas f.n. av en särskild kommitté - universitets-restaurangkommittén (U 1970:1*6) som även skall lämna förslag om framtida handläggningsordningi fråga om lokal- och utrustningsplaneringav universitetsrestauranger. Kommitténsverksamhetsområde berörs inte i direktiven för och har inte tagits upp till behandling avutredningen. Inom verksamhetsområde faller i princip endast den del av bygg- ochutrustningsprocessen som avser upprät-randeav lokal- och utrustningsprogram. Utredningen anser emellertid att arbetet medlokal- och utrustningsprogrammering förnya lokaler inte är och inte heller bör ses som en isolerad uppgift utan som ett led i enprocess alltifrån en föTsta beskrivning av vilken verksamhet som skallbedrivas i de nya lokalerna t.o.m. den tidpunkt då dessa tas i bruk. Utredningen har därför i sina förslag behandlat samtliga led i denna process. Däremot har utredningen inte ansett sig ha attbehandla orgahisationen för fastighetstjänst samt underhålloch reparationer av lokaler. 1 .3 Arbetets uppläggning och genomförande Utredningen inledde utvärderingenav den nuvarande med att studera arbetet med lokal- ochutrustnings- Prop.1978/79:92 21 som enskilda byggnadsobjekt studeradesinhämtade utredningen genom intervjueroch överläggningar erfarenheter av den nuvarande från ett stort antal myndigheter och organisationerm.fl. Dessa finns förtecknade i bil. På grundval av resultaten av dessaobjektstudier och tillhörande intervjuer och överläggningar harutredningen i kap. 5 - efter en redovisning av de studerade objekten (bil. 2)och synpunkter kring dessa - dragit sina egna slutsatser om den nuvarandeLUP-organisationen m.m. Mot bakgrund av den genomförda utvärderingensresultat och de vid överläggningar och intervjuer framfördasynpunkterna på den framtida organisationenutarbetade utredningen en diskussionspromemoria. Med denna som underlag hadeutredningen förnyade överläggningar medLUP-nämndens sekretariat, vissa centralamyndigheter, personal- och studerandeorganisationer, ledningarna för de störreläroanstalterna samt företrädare från några av de större nya högskoleorterna.Därefter har utredningen utarbetatdet slutliga förslaget till framtida organisationför handläggning av lokal- och utrustningsfrågor inom högskoleväsendet (kap. 6) samt beräknat kostnader fördensamma (kap. 7). 1978/79:92 22 )4 hade i princip ansvaret för lokalplaneringen vid universitet och högskolor. Liksom inom den civila statsförvaltningen i övrigtupprättade lokalprogramoch redovisade byggnadsprogram för dåvarande Kungl. För störreutbyggnadsprojekt hade dock tillkallats ett antal programkommittéer. Som exempel påsådana kommittéer kan nämnasorganisationskommittén för teknisk högskola i , Frescatikomraittén och programkommittén för humanistiska fakultet. Idessa kommittéer ingick bl.a. företrädare för dåvarandefinans- och ecklesiastikdepartementen, berördaläroanstalter samt för . Programkommittéerna upprättadelokalprogram som överlämnades till . och högskolor (UUH) hade t.o.m. /6U ansvaret för planering och upphandling av såväl inredning som utrustning. I planeringsarbetetingick att upprätta inrednings- ochutrustningsprogram. 196U:50 angåendeuniversitetens och högskolornas organisation och förvaltning m.m. föreslogecklesiastikministern mot bakgrund av det mycket omfattande utbyggnadsprogramför universitet och högskolor som fastställts av riksda.g att såväl lokal-somutrustningsprogramarbetet skulle anförtrosåt en lokal- och utrustningsprogramkommitté för var och enav universitetsorterna. Dessa kommittéersuppgift borde vara att inom ramen förav statsmakterna godtagna program förverksamhetens utbyggnad utarbeta lokal- och utrustningsprogram för samtliga läroanstalteri ifrågavarande universitetsort. Särskild vikt lades vid att lokala representanter för universitet och högskolor skulle ingå i kommittéerna. I dessa skulle även ingå representanter för och samt för den centrala universitets/högskoleledningen dvs. Prop.1978/79:92 23 tetskanslersämbetet (UKÄ). Vidare föreslogs att planeringen ochupphandlingen av inredning fr.o.m. budgetåret 196'*/65 skulle överföras till . hade ingen erinran mot förslagen (SU 19614:119, rskr ig6U:293). Maj:t tillkallade I96I4 LUP-kommittéer för dåvarande universitetsorter nämligen , , , och . LUP-kommitténför Liiiköping tillkallades . LUP-kommittéernas verksamhetsområden omfattade från början universiteten, de tekniska högskolorna,mediko-kirurgiska institutet, socialhögskolorna samt dåvarande i farmaceutiska institutet. Verksamhetsområdenahar successivt vidgats. Sålunda uppdrog regeringen den 27februari 1975 åt LUP-kommittéerna förLund, och att svara för lokal- och utrustningsplanering för musikhögskolorna.Vidare uppdrog regeringen åt LUP-kommittéerna att -i avvaktan på slutförandetav utredningen om m.m. - inom sina resp. områden övergångsvis fr.o.m. svara för lokal- och utrustningsplanering för lärarhögskolorna, förskoleseminarierna,seminarierna för huslig utbildning, slöjdlärar-seminEirietoch utbildning av sjuksköterskor. Härutöver har vederbörande kommittéer fått lokal-och utrustnings-programansvar för gymnastik-och idrottshögskolorna och för bibliotekshögskolani . Vad angårLUP-kommittéernas sammansättning ingick frånbörjan i varje kommitté representanter förbyggnadsstyrelsen, UUH, UKÄ, statskontoret och berörda läroanstalter.Enligt beslut av Kungl. Maj:t kompletterades kommittéerna med en representant vardera för de anställdaoch de studerande. Dessa utses av regeringen efter förslag av arbetstagarorganisationerna resp. av SFSoch berörda studentkårer. Fr.o.m. /72 ingår i LUP-kommittéerna förUppsala, och även en representant för de studerande vid universitetsfilialerna i resp. , Prop.1978/79:92 2I4 Representanten föruniversitetet på orten är i regel ordförandei vederbörande kommitté. Dessutom ärLUP-organisationens tf.huvndsekreterare adjungerad ledamot i förUppsala, och och en biträdandesekreterare är adjungerad ledamot i förGöteborg, och . I de I96I1 meddelade direktiven framhölls att det ärav central betydelse för arbetet med lokal- ochutrustningsprogrammen att ett nära samarbetemellan LUP-kommittéerna etableras. För detta ändamål inrättades en särskild samarbetsnämnd(). ingår i LUP-nämndenuniversitetskanslern (ordförande), ordförandena i de sex LUP-kommittéerna, ordförandeni för jordbrukets högskolor, en representant för vardera , och () samt en representant för de anställda vid universitet och högskolor. Enligt direktiven har vidare upprättats ett församtliga kommittéer gemensamt sekretariat som ledsav en huvudsekreterare. Sekreterareresurserna är i princip rörliga nien arbetet är dock ordnat så atttill viss kommitté eller vissa kommittéer företrädesvis ärknuten viss sekreterare. Sekreterarna har ävenvissa centrala arbetsuppgifter inom sekretariatet. Vid sekretariatet ärf.n. elva personer anställda, nämligen huvudsekreteraren, t tta biträdande sekreterare (varav två med deltidstjänstgöring), en assistent, en kansliskrivare och enkontorist (deltid). Till sekretariatet räknasockså två personer som utan tjänstledighetfrån sina ordinarie befattningar fullgör olika göromål. En av dessa ärtillkallad som biträdande sekreterare, den andre somexpert. Huvudsekreteraren är tjänstledig varvid en av de biträdande sekreterarna förordnats som chef försekretariatet (kanslichef). I anslutning till LUP-nämndenhar inrättats vissa expertgrupper av såväl tillfällig som permanent art. Gruppernas uppgift är att biträdakommittéerna vid programmering av såväl lokalersom utrustning. Enligt särskilt beslut skall expertgruppernaäven biträda 1978/79:92 25 F.n. finns fyra permanenta och två tillfälliga expertgrupper. Dessutom finnsen samarbetsgrupp för datafrågor. Expertgruppernas sammansättning varierar efter verksamhetsområdets art. En tjänstemanfrån UUH ingår dock i samtliga permanenta grupper.