prop · G203196 · 1978-12-31 00:00:00 — a. attkonkurrenssituationen kräver att förelagen fortlöpande kan vidtarationaliseringar, investeringar i produkt- och lillverkningsteknisk utvecklingoch öka marknadsföringen. En för verksamheten nödvändig anpassning tillmarknadens behov och förändringar skulle i flera fall förhindras genomlagstiftningen. Förelagen framhåller att även en begränsning eller tilloch med en utebliven expansion av verksamheten äventyrar företagens roll sompålitliga och progressiva arbetsgivare i . Den personal som måstefriställas som en följd av lagstiftningen torde ha små utsikter alt finna annatarbete. a. att ettsvenskt investeringsförbud är ett av många viktiga inslag i en politik somtjänar till att moraliskt och politiskt isolera från resten avväriden samt att det i sig är motbjudande att svenska företag genominvesteringar i bidrar till att raspolitiken kan upprätthållas ochall förhoppningar om att de svenska företagen själva skall kunna mildraapartheidpolitiken inom sina verksamhetsområden, vilket har gjorts gällande,är starkt överdrivna. Sydafrikaulredningen anser att ett investeringsförbud kanleda lill en minskning av "inlernexport" till och avsysselsättningen i saml lill en minskning över huvud taget avhandelsutbytet med . Detta understryks av handelskamtnare,handelskammare, Internationella handelskammarens svenskanationalkommitté, grossist- Prop.1978/79:196 93 förbund,SI/SAF. och , som samtliga dessutom hävdaratt även exporten lill andra länderkan minska. LO och TCO anser inte att exporten till andra länderpåverkas. och LO anser det osannolikt att sysselsättningeni påverkas. SIDA:Styrelsen kan inle förutsäga hur det internationella förtroendet för svensktnäringsliv skulle påverkas av ett investeringsförbud i och Namibia.Däremoi synes del kunna visas, alt hiltills förda politik i södraAfrika inklusive utvecklingsbistånd och stöd till befrielserörelser haft ochharen positiv effekt på kommersiella relationer med exempelvis ,, , , och . Enligten utredning inom SIDA har handeln med en rad länder, som är mottagare avsvenskt bistånd, ökat långt utöver vad som direkt beror på projektsamarbete ochbundet svenskt bistånd. 1 fiera har regeringarna givitsvenska företag förtur vid leveranser, och detta har troligen skett inte baraför att undvika bindning till den gamla kolonialmakien utan p. g. a.regeringarnas uppskattning av det svenska stödet och deras önskan alt visakallsinne mot länder, vilka anses föra en komprometterande politik i södraAfrika. A'A'.-Sydafrikautredningen föreslår nu att ekonomiska sanktioner -investeringsförbud- skall tillgripas. De negativa konsekvenser som kan bli följden härav haremellertid, enligt kollegiets uppfattning, icke tillräckligt noga analyseratsav utredningen. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar anser inte att ett investeringsförbud enligt förslagetskulle skapa problem för vår beredskapslagring av försörjningsviktigaimportvaror i första hand legeringsmetaller som krom, mangan och vanadin underförutsättning att malmbrytning och export till världsmarknaden iövrigt fortgår i minst nuvarande omfattning. Däremot skulle ett sådant förbudenligt styrelsen leda till motaktioner från sida, vilket kan drabbaden svenska utrikeshandeln, verksamheten vid de svenska dotterföretagen iSydafrika, moderföretagens verksamhet och sjöfartsnäringen. : De samhällsekonomiska konsekvenserna i avinvesteringsförbudet är, som utredningen framhåller, svåra att bedöma medsäkerhet. Det förefaller dock osannolikt alt några mer betydande effekter påden totala svenska exporten och på sysselsättningen i skulle uppkomma. , som svarar för huvuddelen av den svenska näringsverksamheten iSydafrika, hade exporlleveranser från till sinasydafrikanska dotterbolag i storieksordningen 195 milj. kr. Företagenhar uppgivit att dessa koncernleveranser motsvarade ca 1 050 arbetstillfällen iSverige. En jämförelse med exportvärdet tyder på alt sysselsättningssiffranframkommit genom att detta värde dividerats med 1978/79:196 94 saluiillverkningsvärdelper anställd i . Med en sådani beräkningssält lorde man i allmänhelöverskatla den sysselsättningsminskning.som skulle bli följden vid en begränsadminskning av produktionen, eftersom en del av arbelskraften i sådana fall måsiebetraktas som en "fast produktionsfaktor". Ensuccessiv minskning av svenska förelags verksamhei i skulle troligeninle fl någon påtaglig inverkan på arbetsmarknadsproblemen i . Dearbetstillfällen som skulle beröras finns spridda på ett drygt tiotal, i deflesta fall stora arbetsställen på olika orter. Dock kan det finnas skäl att,om ett investeringsförbud införs, särskilt följa utvecklingen inom deproduktionsområden i verkstadsindustrin, som omfattar olika slags gruvutrustning.Under ogynnsamma omständigheter i övrigt kan bortfall av marknadsandelar iSydafrika här leda till vissa problem i , vilka kan kräva särskildaindustri- eller arbetsmarknadspoliliska insatser. Stockholmshandelskamtnare: Om situationen i betraktas som unik eller ej iSverige är en sak. Av avgörande betydelse är hur situationen uppfattas i andraländer. Om man i utlandet får uppfattningen att -genom alt genomföraden föreslagna lagen - tar första steget på en väg som kan ledalill likartade åtgärder mot andra länder med misshagliga regimer är detuppenbart att tilltron till svenska förelags möjligheter att fullgöralångsiktiga leveransutfästelser eller att delta i ett industriellt samarbetekan minska. En sådan utveckling skulle fl allvarliga konsekvenser för svenskexport. Effekterna skulle härvid inle begränsas enbart till de företag som i eneller annan form bedriver verksamhei i . Härtill kommer att en successivnerdragning - och nedläggning - av de svenskstyrda bolagens verksamheti allmänt anses leda till en betydande minskning av sysselsättningeninom de direkt berörda svenska moderbolagen och deras underleverantörer. ftandelskammareframhåller alt tilltron till svenska företags möjligheteratt fullgöralångsiktiga leveransutfästelser eller att delta i ell industriellt samarbetekan minska om ensamt vidtar särskilda sanktionsåigärder mot misshagligaregimer. Internationellahandelskammarens svenska nationalkommitté: Åtskilliga regimer i världen kanfrån moralisk, demokratisk och humanitär synpunkt med fog kritiseras. Även omSydafrika av utredningens majoritet betraktas som ett särfall är del intesäkert att svenska företags handels- och samarbetspartner i andra länder ärberedda all göra samma distinktion. Skulle den uppfattningen sprida sig all densvenska utrikespolitiken gentemot länder med "misshagliga" regimerstegvis försvårar och gör det omöjligt för svenska ellersvenskdominerade företag att uppfylla sina leverans-Zsamarbetsåtaganden, är detuppenbart att konsekvenserna kan bli ytterst svåra för de svenskaexportföretagen. Kommittén menar att del föreligger betydande risker för attförtroendet for de svenska företagens pålitlighet i dessa avseende skulleallvarligt skadas om det lagförslag som Prop.1978/79:196 95 förordasav utredningens majoritet genomförs. Del kan också förmodas att de svenskaföretagens utländska konkurrenter skulle utnyttja varje tillfälle attifrågasätta dessas trovärdighet som säkra leverantörer. Detta skullesjälvfallet komma att drabba den svenska exporten och därmed ocksåsysselsättningen och betalningsbalansen. : Skulle som nation i handling reagera vad gällerutrikeshandeln eller därmed besläktade områden som invesieringar i utlandet påbasis av växlande och snabbi uppslående opinioner, skulle vi lätt hamna i ettläge, där många länder och regeringar skulle känna stor osäkerhet införkontinueriiga affärer med eller köp av investeringsvaror (med reservdels- ochservicebehov) från . Helt annorlunda blir situationen om Sverigefasthåller vid principen att i här ifrågavarande hänseenden följa FN-beslut menavstå från egna demonstrativa åtgärder. Att som utredningen med hänsyftningtill ett svenskt ensidigt agerande i säga att "varje åtgärd sombidrar till en ökning av isolering inverkar på regimens inhemskalikaväl som internationella anseende" och fortsätta "otvivelaktigtmedför isoleringsåtgärder all landets ekonomiska utveckling påverkas" äratt hänfalla till den överskatlning av såväl ekonomiska som internationellabetydelse. Detförtjänar även understrykas alt har möjligheter att begränsa exportenav försörjningsviktiga varor såsom krom till samt att landetöverhuvudtagel är föga beroende av sin handel med eller av de svenskainvesteringarna. SI/SAF:Del har länge varil en central princip i svensk utrikespolitik att somnation endast ansluter sig lill sådana sanktioner och bojkotter som ärinternationellt förankrade och sladgeenligl beslutade av FN:s säkerhetsråd.Anledningen till detta är att den annars skulle ha kommit ien orimlig situation när det gäller att avgöra mot vilka regimer sanktioner böreller icke bör vidtagas. Vidare har det ansetts att endast åtgärder beslutadeav flr en så universell tillämpning att de blir effektiva. Utredningenvill nu ställa denna princip åt sidan och genomföra unilateralasanktionsåtgärder mot i form av ett investeringsförbud. Detta avstegfrån de hittillsvarande riktlinjerna för svensk utrikespolitik kan fl mycketallvariiga följder för tilltron till som ekonomisk och politisksamarbetspartner. export är imycket hög grad beroende av företagens möjligheter att upprätthålla ettlångsiktigt samarbete med kunderna i avnämariändema. Del räcker inte att engång för alla kunna leverera en utrustning - man måste därefter också kunnatillhandahålla service, reservdelar etc. Vad speciellt exporten till tredjeväriden beträffar beslår denna till mycket stor del av turn-key leveranser avindustrianläggningar och av leveranser till helt eller delvis svenskägdaproduktionsbolag. Erbjudanden om ett flerårigt samarbete vad beträffarproduktion, företagsledning, utbildning på alla nivåer och teknologi" 1978/79:196 96 äridag ett av de viktigaste konkurrensmedlen i affärer med länderna i tredjevärlden (och för övrigt vanliga också i större affärsprojekt med industriländer).Skulleden uppfattningen sprida sig utomlands, att det inle går att lita på ettlångsiktigt samarbete med svensk industri på grund av politisk betingadekastningar i svensk utrikespolitik, kan konsekvenserna bli myckel svåra för densvenska exporlen. är långt ifrån ensamt om hög kvalitet och avanceradteknologi. Pålitlighet när det gäller långsiktigt samarbete kommer ofta attfälla utslaget. Vi vet också av gammal erfarenhet att våra utländskakonkurrenter kommer alt utnyttja varje tillfälle all skapa tvivel hos vårakunder om svenska förelags pålitlighet. Delhar ofta hävdats, att svenska företag genom att begränsa engagemanget iSydafrika skulle förvärva en betydande goodwill i , särskilt iAfrika, och därigenom kunna fl "kompensation" för de förluster manlider i . Detta är en illusion. Erfarenheten visar alt alla länder ivalet mellan flera anbud väljer det som med hänsyn till pris, kvalitet,pålitlig leveransförmåga och långsiktig service är det bästa, oavsett vad manhar för politiska relationer med säljarens land. Man gör inte ett sämre köpbara för all manifestera politisk goodwill. Trotsatt utredningen uttalat att syftet inle är att åstadkomma en avveckling av desvenskdominerande förelagen i blir effekten av förslaget sannoliktalt en avveckling eller avyttring av företagen framtvingas. Detta kommer attleda till stora kapilalföriuster, en väsentlig minskning av svensk export ochett avsevärt bortfall av arbetstillfällen i , Ordetinternleveranser, som använder, tarvar måhända enförklaring. De flesta berörda förelagen tillverkar en viss produkt i Sydafrikabl, a, för att fl bättre möjligheter att sälja hela sitt sortiment på densydafrikanska marknaden inklusive den större, i tillverkade,andelen.Med internleveranser kan således i detta sammanhang inte enbart förslåsleveranser av råvaror och insatsvaror nödvändiga för dotterföretagens egentillverkning utan de berörda moderbolagens hela export till , Dennauppgår, enligt uppgifter lämnade till , lill 225 miljonerkronorom året och motsvarar 1 lOOarbetstillfällen i , I denna siffra harföretagen dock inräknat endast egna anställda, men inte de många underleverantörer,från vilka de köper komponenter. Antalet direkt berörda blir därför avsevärthögre. Vibedömer risken kraftigt och köpmolslånd i motsvenska varor som mycket stort. Det finns därför anledning erinra om alt dentotala svenska exporten till uppgår till , (genomsnitt för 1975-77) vilket enligl gängse beräkningsmetoder motsvarar ca 3000 arbetstillfällen. Ennedläggning av verksamheten i frigör inte resurser som kan användasför bearbetning av eller leveranser till någon outnyttjad marknad. Desvenska föreiagen bearbetar redan nu alla marknader som kan bli ekonomisktlönsamma. De arbetstillfällen som bortfaller på grund av Prop.1978/79:196 97 inställdexport till är och förblir förlorade. Organisationernafinner det mot denna bakgrund lättsinnigt att resonera som om ett bortfall avså många arbetsplatser, som del här är frågan om, inte erbjuder några problem. Åtgärderav repressalienatur såsom importresiriklioner på svenska varor ellerrestriktioner på exporten av vissa varor till (t, ex, krom) torde kunnabli kännbara för oss, likaså ålgärder mol svensk sjöfart t, ex,bunkringsförbud. Huruvida Sydafrikaverkligen kommer att skrida till dylika åtgärder kommer att bero påomständigheter vilka nu knappast kan förutsägas. Risken för att Sydafrikareagerar tämligen starkt på de svenska åtgärderna är dock påtaglig eftersom detkan föreligga ett behov av all klart markera att man inle ämnar stillatigandefinna sig i diskriminerande aktioner såsom den svenska. Hurrisken för officiella sydafrikanska aktioner än må bedömas, anser vi faran förett spontant eller organiserat köpmotstånd mot svenska varor och tjänster varamycket stor. Den svenska exporten torde på grund av sin sammansättning varakänslig för ett sådant köpmotstånd. Flera svenska företag har sett sinförsäljning minska på grund av en ökad avoghet hos köparna molSverige, : Utredningens något vaga förhoppning om att föriusterför företagen, förorsakade av utredningens förslag, skulle kunna uppvägas avett förbättrat läge för svensk industri på andra marknader saknar tyvärrverklighetsförankring. Det har visat sig att liksom I-länder oftastiakttar strikt affärsmässighet vid inköp av varor och tjänster. Man köper därman får störst valuta för pengarna. Därtill skall läggas all för vissa företagkan den Sydafrikanska marknaden överhuvudtaget inte ersättas. Indirektskulle ett förbud mot investeringar i drabba all svenskexportinriktad företagsamhet genom att sanktioner vidtages utan att bindandebeslul tagits i . Ett isolerat svenskt investeringsförbud iSydafrika kan otvivelaktigt öppna dörren för krav på nya svenska sanktioner motandra länder från krafter både inom och utom landet. LO:Effekterna för moderbolagen i av ett investeringsförbud enligtutredningens förslag är mycket svåra att bedöma. De är lill viss del beroendeav vilka eventuella motåtgärder som den Sydafrikanska regimen vidtar. Någonbedömning av de enskilda förutsättningarna för företagen att fortsätta sinverksamhet i vid ett nyinvesteringsförbud har inte gjorts ochlåtersig sannolikt inte göras på ett meningsfullt sätt. LO vill dock varnaföratt överdriva de negativa effekterna på sysselsättning i de svenskamoderföretagen. De uppgifter som utredningen presenterat om hur många som ärsysselsatta i med inlernexport till dotterföretag i (1 OOO-I100 personer) ska ses i relation lill att dessa företag totalt har ca 175 000anställda (varav ca 80 000 i ). Uppgifterna är relevanta för enbedömning av konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna endast om man 1 1978/79. 1978/79:196 98 utgår frän all de svenska förelagen helt måste upphöra medsin verksamhet i . En sådan utveckling är inte sannolik. LO villvidare understryka att man inte dr anlägga ett statiskt betraktelsesätt på desvenska företagens utveckling. De företag som del härar fråga om har i övrigaavseenden visat prov på en god förmåga att anpassa sig lill förändradeförhållanden vad gäller tekniska förulsäUningar, marknadssituation ochproduktionsförulsäliningar. Del förefaller LO mycket osannolikt att dessaförelag skulle fl några avgörande svårigheter all klara en anpassning till ensituation där de måste avstå från att expandera i - eller där degradvis måste minska engagemanget i landet. Del kan dock inte helt uteslutas alt verksamheten iSverige på någon ort kan fl problem som en följd avden föreslagna lagstiftningen. I dessa fall ankommer det ytterst på samhälletatt tillse att ingen ska föriora sin sysselsättning till följd av de föreslagnasanktionerna mol . Det vore här orimligt att kräva att enskildaanställda ska bära kostnaderna för en solidaritetspolitik med folk. TCO: Huvudsyftet med den föreslagna lagstiftningen är attinför och världen i övrigt demonstrera den ovilja mot raslagarna iSydafrika och den motvilja mot raspolitik som är allmän i vårt land.TCO anser att detla är en viktig fråga för anseende i ochför vår ställning internationellt sett. Det kan ifrågasättas om inte delsvenska näringslivet i längden gagnas mera av ett bestämt avståndstagande frånSydafrikas raspolitik. SIDA, som har stor erfarenhet av den svenska utrikes-och biståndspolitikens inverkan på reaktionerna mot , har framhållit degoodwill-effekter som kan uppnås av en aktiv svensk insats då det gällerapartheidpoliiiken i . TCO vill också något beröra det s. k.trovärdighetsargumentet. Om det kunde länkas existera länder utanför SödraAfrika, som infört eller planerade all införa ett apartheidsysiem, bordenaturiiglvis i sådana länder tvekan uppstå i fråga om möjligheterna att göraaffärer med svenska förelag. Apartheidsystemet är emellertid inte underutveckling utanför och därför bör ett hinder mot nyinvesteringar iSydafrika inte kunna uppfattas som något tecken på svenska företags oförmågaatt fullgöra åtagna affarsför-pliklelser. Rasåtskillnaden är unik och genom sinbrutalitet och omänsklighet ulan jämförelse med något annat i vårtid. Det kandärför inte rimligtvis göras gällande att en åtgärd som riktar sig mot rasförtryckskulle komma all tillgripas mot någon annan företeelse. Trovärdighetsargumentethar dessutom en annan sida. Många av de afrikanska staterna ser med fientlighetpå och dess raspolitik. Den vita minoritetens förtryck i Sydafrikaupplevs som en kränkning av hela kontinentens befolkning. Irritationen mot densydafrikanska regimen haren tendens att rikta sig också mot dem som gör affärermed . Auktoritativa uttalanden i den riktningen kan bl. a. noterasfrån , vilket som det i särklass största landet har en-folkmängd somutgör en Prop.1978/79:196 99 har både på export- och imporlsidan en mer omfattandehandel med än vad som gäller varuutbytet mellan och Sydafrika.Svenska nyinvesteringar i kan alltså i andra länder, kanske främst iAfrika, medföra komplikationer såväl för de investerande förelagen själva somför annan svensk företagsamhet vilken inte bedriver någon verksamhet iSydafrika, men skulle vilja etablera sig i andra . : All på egen hand vidtar sanktioner medför enliglbankföreningens uppfattning bl. a. en uppenbar risk att de berörda svenskakoncernerna vid export till andra länder än och såsom producenter isådana länder föriorar sin trovärdighet som säkra leverantörer. Här avsessådana länder, vilkas poliliska system utsatts för allvarlig kritik. Detta görkonsekvenserna av ensidiga svenska sanktioner omöjliga alt fullt överblicka.Enligt vad bankföreningen erfarit har de berörda företagen redan böriat mötareaktioner av angivet slag. ambas-sader i olika länder borde gestillfälle att ytteriigare belysa här avsedd risk. : följer på sjöfartsområdei en liberal sjöfartspolitikoch har genom diplomatiska aktioner och på annat sättriklat skarp kritik mot stater som visat ambitionen att utsträcka sinjurisdiktion utanför respektive lands gränser. Vidare har på sjöfartsområdetmed skärpa hävdat - såväl inom olika FN-organ, däribland UNCTADoch IMCO, som iandra sammanhang-all internationella normer bör vara vägledande och attunilateral särreglering bör undvikas. Inom och dess harsedan 1964 eu femtiotal resolutioner antagits angående huvudsakligensjöfartsnäringens kommersiella förhållanden. Denna näring är utprägladinternationell och sjöfart under svensk flagg är i särskilt hög grad enexportindustri, med mer än 80 procenl av frakiiniäkterna hänförliga lill trafikmellan utländska hamnar. Kaotiska förhållanden skulle uppstå om enskilda staterbeslöl att ensidigt genomföra sjöfartsresolutioner, som till sin naturär rekommendationer utan bindande kraft för medlemsstater. ISydafrikaulredningens betänkande konstaleras bl. a. att omfattande svensksjöfart förekommer mellan hamnar i och andra länder än . Isådan trafik konkurrerar svenskt tonnage med fartyg under en mängd andraflaggor. Om Sverige-i klar strid med hittillsvarande praxis och den linje somSverige självt i andra sammanhang förordat gentemot andra stater-skulletillgripa ensidiga åtgärder utan bindande FN-beslul skulle man samtidigtallvariigt urholka svenska möjligheter alt i andra sammanhang förordainternationella lösningar och söka förhindra unilaterala ingrepp som riktas motiniernalionell verksamhet. Man måste räkna med att tilltron lillsvenska förelags - däribland rederiers - förmåga all fullgöra ingångna kontraktoch förhandla om uppdrag på skulle allvariigt försväras och därmedsvensk flagg betraktas som en ogynnsam konkurrens- 1978/79:196 100 faktor.Också i förhandlingar om stora och långfristiga sjölransportkontrakt skulle delotvivelaktigt uppmärksammas om går sin egen väg ulan fast förankring ibeslutsmekanismen inom FN. Deomsiändigheler som här anförts talar enligl Sveriges Redareföreningsuppfattning bestämt emot isolerade svenska investeringsförbud eller andraensidiga ålgärder också mot . Redareföreningenframhåller vidare att svensk rederinäring icke direkl berörs av betänkandetsförslag lill lag om förbud mol investeringar i och . Dåemellertid förslaget syftar till en nedtrappning av svenska engagemang kommergivetvis den svenska linjetrafiken mellan och alt ställasinför ett vikande lastundertag och därmed försämrad lönsamhet. I denna trafikbetjänas ett stort antal länder på den afrikanska kontinenten, menförutsättningar saknas att driva vare sig den delen av trafiken eller Sydafrikadelenseparat. Ett vikande lastunderiag lill och från kommer därför att fåallvarliga konsekvenser för Transailantic. Om utvecklingen skulleframtvinga reduktion av trafiken uppslår problem både med sysselsäitning avsjöfolk och de för ändamålet särskilt byggda fartyg som skall sällas in idenna trafik. ensidigt svenskt ingripande mot kommerdessutomsannolikt att leda till en antisvensk reaktion i den sydafrikanska republikenoch därmed ytterligare försämra svenska rederiers konkurrensmöjligheter. framhåller att del föreligger uppenbar risk för all svenskindustri genom en förbudslagstiftning skulle förlora trovärdighet även på andramarknader. Tecken på en sådan reaktion har redan konstaterats av svenskaverkstadsförelag. Speciellt stor är denna risk för sådana länder som av olikagrupper i den svenska debatten utpekas för all inie respektera grundläggandemänskliga rättigheter eller för att utöva förtryck gentemot vissa grupper avmedborgare. Bristeri ett företags konkurrensförmåga lill följd av exempelvis höga kostnader kanofta rättas till genom insatser från företaget i kombination med t. ex.valuiajusteringar, medan däremot föriorat förtroende hos kunderna kan ha myckelallvariiga åierverkningar . , , , och framhåller att en begränsning avverksamheten i kommer alt påverka bl. a. sysselsällningen i Sverigedels direkt genom uteblivna leveranser till , dels indirekt genom att förelagensmarknadsställning i andra länder skulle Afrikagruppernai framhåller bl. a. att man bör upphöra med allt slagsutbyte med den sydafrikanska regimen. 1978/79:196 101 6Effekter I tredje land och FN