prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund föreslås att som allmän princip för det svenska hamnväsendetsuiformning börgälla all förden mer diversifierade verksamheten denna börinriklas mot vissa lämpliga hamnar medan för övriga en specialisering ärönskvärd i syfte alt knyla hanieringen av ensartade godsvolymer nära tillproduktionen. Dennaallmänna princip innebär att de hamnar och lastageplalser som specialiserat sigpå i första hand utskeppning av någon eller nägra varuslag bör kunna fortsällaatl utvecklas i takt med produktionens förändringar och transportsystemelsuppbyggnad i övrigi medan i övrigt den huvudsakliga volymexpansionen äger mm iett mer begränsat antal hamnar. 1promemorian konsialeras att hamninvesieringar i regel är långsikliga och atlnågra siörre omfördelningar av hamnsimkiuren knappasl blir möjliga under överskådliglid. När det gäller all diskulera en framlida struktur mäsle därför debefinlliga hamnarna bilda utgångspunkt. Vidare framhålls att den rådandeindustriella fördelningen samt förutsedda förändringar härvidlag måste beaktas. Inomramen förden regionala irafikplaneringen har som tidigare framgåttlänsstyrelserna fält i uppdrag atl diskutera del framtida hamnväsendet inomresp. En analys av en ändamålsenlig utbyggnad av del svenska Prop.1978/79:99 201 hamnväsendelmed särskild tonviki lagd på önskemålel alt samordna utbyggnaden med olikaregionalpoliliska sirävanden hardärför anseiis kunna knyla an till de skildalänsstyrelsernas syii på olika hämnslruklurella frågor. Medutgängspunkt häri refereras i promemorian de förslag som länsstyrelsernaframlagt i sina resp. trafikplaner. Länsstyrelseni behandlar i försia hand de hamnar som bedöms somulvecklingsbara, dvs. hamnarna i och (Haraholmen). En koncenlraiionav årei-runi-trafiken lill dessa hamnar förordas. Luleås hamn förväntasexpandera kraftigl bl. a. som en följd av de Iransportbehov som 80 gerupphov till. Härigenom kommer Luleås hamns ställning som centralhamn iNorrbollens län atl ytteriigare accentueras. Hamnverksamheleni har förskjuiiis lill Haraholmen som utvecklats till länets viktigastehamn för skogsprodukter. En fortsatt koncentration av Utskeppningen av länetsskogsprodukter lill Haraholmen är atl förvänta enligt . Härutöverbehandlas i planen även hamnverksamheten i Karisborg varvid en fortsattbegränsad godshantering tillstyrkes. Länsstyrelseni behandlar i endasi myckel begränsad omfattninghamnfrågorna. 1 första hand pålalas behovet av linjelrafik över länels hamnar.Vidare framhålles belydelsen av all sjöfarten kan upprällhållas kontinueriigtunder . 1irafikplanen för framhålls au länets hamnar i stortmolsvarar de krav som f n. slälls frän näringslivets och sjöfartens sida.Enligt finns behov av tre vinterskeppningshamnar nämligenSundsvall, samt nägon hamn i . Över dessa hamnar och ävenöver vissa andra - i försia hand lastageplalser - bör induslrins produkler tilloch frän länet med fördel kunna hanteras. IGävleborgslän finns tre kommunala hamnar saml sju lastageplalser. Trafikplanen behandlari försia hand de kommunala hamnarna. Hamneni har stor belydelse för ett stort omland. Genom gjorda och planeradeinvesteringar bör hamnens ställning ytterligare förstärkas. Hamnen i Söderhamnutgör enligt en naiurlig in- och ulskepp-ningshamn förindustrierna i södra del. En fortsall uibyggnad av hamnen ärenligt av största vikt. Hamneni har i försia hand belydelse för skogsindustrin och dess ställningoch tekniska möjligheler atl hantera de aktuella godsmängderna bör tryggas. Länsstyrelseni län inleder med att konstatera att hamnsyslemei totalt seu börbyggas upp kring ell antal regionhamnar kompletterat med specialhamnar av olikaslag. Länel tillhör i mäss- och partigodshänse-ende tre olika hamnregioner ivilka , och Siockholm ulgör regionhamnar. Vad gäller hamnarna idel egna länel behandlas i planen 1978/79:99 202 Härav har enligt de bästaförulsäuningarna atl utvecklas. Av särskilt intresse anser varamöjligheterna till lackjärnshanlering i hamnen samt en järnvägslinje tillFinland. Länsstyrelseni behandlar hamnfrågorna förhållandevis kortfaltat eftersomdessa har ulföriigl behandlals i en interkommunal länshamnsuiredning. Dennautredning har bl. a. föreslagit bildandet av eu hamnbolag. Nya investeringarkrävs enligt främst i och hamnar. 1 irafikplanenför konstateras att fartygstrafiken är koncentrerad tillVästerås och hamnar. Hamnen i bedöms ha en viss överkapacitetsom dock förväntas bli ianspråktagen när Mälarleden byggls färdig. Även förKöpings hamn förväntas ny trafik av samma skäl. Mol bakgrund av den delvis nyasituation som de båda hamnarna kommer atl befinna sig i när Mälarleden ärutbyggd understryker vidare önskvärdheten av att ett närasamarbete mellan hamnarna etableras. Länsstyrelseni Ö r e b r o län konsiaterar hell naturiigi alt hamnarna inom länel har enmycket begränsad varulrafik och all därför för länets vidkommande hamnfrågornamåsle ses i eu siörre interregionalt sammanhang. De för länets näringslivviktigaste hamnarna är Göleborg, och . behandlar i första hand utbyggnadsbehoven för hamnen iOxelösund. Denna hamns belydelse förväntas öka som en följd av uibyggnaden avjärnverket samt anläggandet av bergrum för oljelagring. Även annal massgods kanförväntas komma alt skeppas i ökad omfattning över hamnen som en följd av deolika utbyggnaderna. Itrafikplanen för behandlas i första hand hamnen i hamn bedöms ha goda utvecklingsmöjligheter och flera av de viktigaregodsslagen över hamnen förväntas öka i volym. Detta gäller bl. a. olikaskogsindustriella produkter, jordbruksprodukter och jordbmks-förnödenheter samlpelroleumprodukler. Däremot bedöms styckegodslrafiken komma alt stagnera. Fördessa produkler har skett en koncentration till i första hand västkuslhamnarna-inte minst lill färjehamnar-som lorde vara svår all bryta enligt . Länsstyrelseni K a 1 m a r län behandlar i försia hand hamnarna i , och Västervik.Samtliga dessa hamnar bedöms ha goda utvecklingsmöjligheter inom sina resp.specialområden. hamn är länets huvudhamn för oljeprodukter och har ävenbelydande hantering av skogsprodukter och jordbruksprodukter. haralltmer utvecklats lill en hamn för export av trävaror vilkel även är ettvikiigt vamslag i hamnen i . De hamnar i länet som därför i förstahand bör bli föremål för evenluella invesleringar är dessa tre. Ulöver dessahamnar behandlas i planen även vissa smärre specialhamnar. Särskilt iniresseägnas även färjeirafiken med . understryker härvid altirafiken mellan Prop.1978/79:99 203 länoch även bör vara koncentrerad lill . behandlar i försia hand färjeirafiken och fastslår alt hamnarna iVisby och Kappelshamn på sikl bör uigöra Gollands färjehamnar. Hamnarna iKlinlehamn och Slile bör ulnylljas för farjelrafik endasl så länge della ärförenligl med dessa hamnars funklion som godshamnar. 1 övrigi bör ,, och Ronehamn vara godshamnar varvid oljetrafiken bör samlastill och Slile. 1irafikplanen för behandlas utvecklingsmöjligheterna för länetsfyra viktigaste hamnar. Kariskrona är och förväntas även vara i första hand enhamn för pelroleumprodukler. Möjligtvis kan även en farjelrafik elableras.Hamnen i är i första hand inriktad mot trävaruexport medan hamnen iKarlshamn - länels slörsla hamn - ombesörjer lossning av pelroleumprodukler ochutskeppning av skogsprodukier. Genom en omfattande uibyggnad under senare ärhar hamnen i erhållil goda utvecklingsmöjligheter. Hamnen iSölvesborg har siörst belydelse som införselhamn för plåt lill . Härtill kommer en icke obetydlig utförsel av pappersmassa. Motbakgrund av de fyra hamnarnas olika utvecklingsmöjligheter konslalerarlänsstyrelsen all en samordning är eflerslrävansvärd och all iransporlmässigaslordriftsfördelar bör tillvaratagas. Iirafikplanen för län konstateras att det i länel finns hamnar iÅhus. , , , och . Av dessa är Åhusviktigast och har bäsl utvecklingsmöjligheter. IMalmöhus län finns några av landeis störsla hamnar såsom hamnarna i ochHelsingborg. 1 irafikplanen redovisas dock ingen särskild uppfattning omhamnsyslemets uiformning. Länsstyrelseni behandlar de halländska hamnarnas belydelse för säväl det egnalänets näringsliv som för näringslivet i delar av , ochÄlvsborgs län. Hamnen i har successivi byggls ut och är i försia handinriklad mol införsel av oljeprodukler och utförsel av skogsprodukter. Genomutfyllnader har nya markarealer skapats som möjliggör en fortsatt expansion. Hamneni har slörsi betydelse för jordbruksnäringen och har genomgått ensnabb expansion. Även över hamnen i hanteras betydligt ökadegodsvolymer som en följd av bl. a. Väröbruks tillkomst. Härtill kommerfärjetrafiken till . De nämnda hamnarna harenligt länsstyrelsengenomgått en snabb utveckling och förväntas även komma att expanderaframledes. Länsstyrelseni Göleborgs och län konslalerar inledningsvis all ett Slällningslagandelill hamnulbyggnadsfrågor bör ske samlal för siörre regioner än länen eftersomhamnarna i skilda län ofta konkurrerar om samma godsunderlag. Vad gällerGöleborgs hamn päpekar länssiyrelsen all hamnen har belydelse för näringsliveti hela rikel och del är ell riksiiuicsse all den transoceana linjelrafiken ävenforlsällningsvis uppräiihålles över hamnen. Även i övrigi har hamnen godautvecklingsmöjligheter och pekar särskili på föruisätiningarna iGöleborg all ta emot Prop.1978/79:99 204 Vad gäller hamn påpekar länsstvrelsen all godsvolymernatorde komma au öka vilkel medför behov av uibyggnad av hamnanläggningarna. Dellämpligasie lägel för en sådan uibyggnad lorde vara del s. k. Sundsområdei.Länsstyrelsen behandlar även hamnen vid Wullhamn och fastslår atl denna hamnäven forlsällningsvis bör inriklas på t. ex. import och export av bilar ochconlaineriserai gods. Hamnama i Brotjorden och Sienungsund är hell avhängigapeiroindusirins resp. den peirokemiska industrins utveckling. Hamnen i Lysekilbedöms ha begränsade möjligheter au attrahera gods. Slutligen behandlarlänsstyrelsen de potenliella möjligheler som finns för hamnlägen för myckelsion lonnage. 1Irafikplanen för påpekas behovet av fördjupning av hamnarna iMarieslad och saml önskvärdhelen av ell vidgai samarbele hamnarnaemellan. Vidare undersiryks önskvärdheten av att en uibyggnad av kanalkommer till stånd. Länsstyrelseni päpekar inledningsvis de förbällrade förulsältningar somerhållits genom uibyggnaden av bl. Vad gäller hamnar inomlänet koncenireras intresset till hamnarna i . , Köpmansbro ochTrollhättan. Äv de ulbyggnadsplaner som finns för dessa hamnar villlänsstyrelsen förorda en utbyggnad av hamnama i och . Slutligenhar i behandlal vänersjöfarten och de värmländskahamnarnas konkurtenssilualion. ägnar särskilt intresse ål fräganom viniersjöfart och behov av koncenlraiion av hamnverksamhei vinieriid lillhamnarna i Karislad, , och . Länssiyrelsen pekarvidare på den utbyggnad som ägl mm i hamnen i och den kapacitet somdär nu finns för ytterligare godshaniering. De vikligaste vamslagen i hamnen ärskogsprodukter och petroleumprodukter. Även i hamnen i hanterasfrämst dessa produkler. Hamnen har byggts ut och har en god kapacitet. Somframgåu av ovanslående har de olika länsstyrelserna ägnal varierande grad avintresse och utrymme ät hamnfrägorna. Även i de fall hamnsystemen i resp. länbehandlals förhållandevis ulföriigt har dock ofta länsstyrelserna inte lagilställning lill olika uibyggnadsaliernaliv. Iandra fall, exempelvis i trafikplanerna för , ,och , och 1 ä n redovisas dockställningstaganden till olika framförda invesleringsprogram och föreslås enmer långsiktig struktur pä hamnväsendet. Dengjorda genomgången av länsstyrelsernas behandling av hamnfrägorna ger dockklart vid handen att frågeställningarna ofta är av sådan nalur all de börbedömas från vidare synpunkter än de regionala. Vadgäller den framtida hamnstrukturen ger enligt promemorian de regionalairafikplanerna viss vägledning. I övrigi måsie bedömningar rörande den stmktursom kan bli akluell grundas pä i försia hand de generella utvecklingsförloppsom redovisats i promemorian. 1978/79:99 205 gandensom gjorls i andra sammanhang, exempelvis inom ramen för hamnuiredningensarbete. Moldenna bakgrund anses i promemorian all den framlida hamnsimkiuren börbehandlas med en uppdelning på de nämnda Ivå slagen av hamnar, nämligen diversi fie rade hamnar och special hamnar. Närdel gäller all söka bedöma vilka hamnar som på sikl är utvecklingsbara i detlaavseende och som bör uigöra baspunkler i ell regionall iransport-sysiem betonasi promemorian atl en rad fakiorer måsie beakias. Medden osäkerhei som alltid sammanhänger med framlidsbedömningar är del avväsenilig belydelse att en flexibilitet finns i hamnsirukluren. Den i delföljande redovisade genomgången av hamnar som bör kunna fungera somdiversifierade hamnar måsle därför ses som en allmän perspektivplan somsuccessivt bör prövas och revideras. Medhänsyn till den funklion en diversifierad hamn bör ha synes enligt promemoriani det svenska hamnsyslemei elva hamnar ha fömisäiiningar att även på siklfungera som diversifierade hamnar. Dessa är , , , ,Siockholm, Väsierås, , , , och . Hämtöverpåpekas att frägan om nägon eller några ytterligare diversifierade hamnarlängs ostkusten bör bli föremål för fortsaiia överväganden. Ipromemorian diskuteras vidare ulföriigt behovet av specialhamnar i olikahamnregioner längs kusien. I varje sädan region förulsalls ell belydande antalspecialhamnar. 1Norrboitensregionen dominerar den diversifierade hamnen i . Hämtöverbedrivs hamnverksamhet i och i . Hamneni Karisborg är en lasiageplais för bruk och används för begränsadskeppning av olika skogsprodukier. Destörsta godsvolymerna som skeppas över Haraholmen, vilken kan rubriceras som enspecialhamn för skogsprodukter, kommer från ASSLs fabrik iPiteå. En forisaii inrikining mol all ulveckla Haraholmen till en lasihamn förskogsprodukter i Norrbollens län förespråkas även i den regionala irafikplanenför BD-län. Hamnsyslemeiinom Väsierbollensregionen omfattar f n. åtla olika hamnar och lastageplalser. Umeåhamn har med hänsyn lill vamsammansälining och dess geografiska belägenhetrubricerais som en diversifierad hamn. Volymmässigi hanteras över Skellefteådock störte volymer, vilkel sammanhänger med den gruv- och metallindustri somfinns inom Skelleftehamnens omland. hamn kan därför med hänsyn lillvarusammansältning och allmän inrikining mbriceras som en specialhamn. Ulövernu nämnda hamnar bedrivs hamnverksamhei i begränsad omfanning vid ytterligareett antal platser inom regionen. Hamnväsendelinom Väslernorrlandsregionen är myckel välutbyggt och omfaiiar utöver dendiversifierade hamnen i (inkl. Prop.1978/79:99 206 Tunadalslerminalen)även allmänna hamnar i och samt ell slorl antallastageplalser. Hamnarnaoch lastageplalserna (exkl. ) i regionen kan entydigt hänföras tillgruppen specialhamnar för ell eller några vamslag. Skogsprodukterna dominerarhell utskeppningen medan införseln beslår av olika råvaror lill skogsindustrin. Denviktigaste hamnen inom Gävleborgsregionenär självfallel den diversifieradehamnen i , vars omland sträcker sig in i och län. ÖverSöderhamns hamn med laslageplalsen Sandame skeppas lill övervägande del olikaskogsprodukier. Även över handelshamnen i lastas belydandekvantiteter av olika skogsprodukier samt lossas ca oljeprodukter.Även denna hamn är en vikiig specialhamn för i första hand den lokalainduslrin. Tillhamnarna inom denna region bör även kunna föras hamn i län.Denna hamn kan ses som en specialhamn för i första hand produkler från . Antalethamnar och lastageplalser i vad som definieras som M ä 1 a r re -g ionen, dvs.Stockholms, , , och , är mycketslort och svåröverblickbart. Inomregionen är två hamnar - och Väsierås hamnar - i det lidigarembricerade som diversifierade. Dessa hamnar fyller i regionen en väseniligiransporlfunklion och har båda ett slort omland för olika vamslag. Övrigahamnar och lastageplalser är mer eller mindre entydigt inriktade mot hanteringav ett visst varuslag eller för något eller nägra industriers behov. Detiagäller exempelvis hamnarna i , och i vilka samtidigtde hanterade volymerna är mycket betydande. En fortsatt inriktning ochspecialisering på de aktuella vamslagen är att förvänta och torde medföra enrationell hantering anpassad lill de speciella krav som ställs på störrespecialhamnar för bulkvaror. Äveni övrigt finns inom regionen ett antal mindre hamnar och lastageplalser somäven kommer att vara av belydelse för den till resp. hamnverksamhetknutna induslrin. InomÖstergötlandsregionen utgör den diversifierade hamnen i den heltdominerande centralhamnen för ett helt sortimenl varor. De övriga hamnarna ärmyckel smä och torde inle vara utvecklingsbara. ISmålandsregionen finns inte någon hamn som kan benämnas diversifierad. Deviktigaste hamnarna är , och Väslervik. Kalmarhamn är en betydelsefull införselhamn för oljeprodukter och utskeppningshamnför skogsprodukier och spannmål. Oskarshamnshamn har alltmer utvecklats lill en specialhamn för export av 1978/79:99 207 trävaror.Västerviks hamn är en belydande ulförselhamn för Irävaror och införsel avpelroleumprodukler. Vadgäller övriga hamnar kan dessa betecknas som specialhamnar för enskildaföretag. Exempel på sädana hamnar är Blankaholm i . StoraJällersön i kommun och hamn på . Meden fortsall specialisering och arbetsfördelning mellan de olika hamnarna iregionen kan behovei av hamnverksamheter komma au lillgodoses utan atl nägonhamn priorileras lill en cenlralhamn. Frågan om behovei av en diversifieradhamn längs bör dock bli föremål för fortsälla överväganden. Densydsvenska regionen omfattar i irafikplaneringssamman-hang ,och . 1regionen finns ivå hamnar som i promemorian rubriceras som diversifierade,nämligen hamnarna i och . Ulöverdessa hamnar finns i regionen ett stort antal allmänna hamnar ochlastageplalser med belydande kvantileler av en eller några produkler. IBlekinge län dominerar hamn med betydande införsel av oljeprodukter(ca 1,9 milj. lon ). Härtill kommer en omfaitande utskeppning avskogsprodukier. Även hamn domineras av hanieringen av vissa produklersåsom skogsvaror och oljeprodukler. hamn utnyttjas som specialhamnav , och . hamn har belydelse för näringslivet i denordöstra delama i fråga om skogsprodukier och jordbruksförnödenheier. Ystadshamn kännetecknas av stark expansion av färjeirafiken. upprällas enjärnvägsfärjelinje mellan och Swinoujcie. Härtill kommer i första handlossning av oljeprodukter och lossning av skogsprodukier. hamnpräglas likaledes av lågfärjetrafiken som successivt vuxit mycket kraftigt.Utöver denna expanderande verksamhet lossas i begränsad omfattning oljeprodukleroch massgods. hamn som omsätter ca 1 milj. ton är en utprägladspecialhamn för oljeprodukler och cement. Härtill kommer en snabbi expanderandefarjelrafik. hamn är en specialhamn för massgods. främst olikaråvaror till den kemiska induslrin. Specialiseringen torde framgent komma atlfortsälla och hamnen följaktligen utvecklas i takt med den lokala industrinsbehov. Denvästsvenska trafi k regionen omfattar enligt anvisningarna tillirafikplaneringen N, O, P och R län. I hamnhänseende bör till regionen ävenföras . I området finns som framgåu av lidigare redovisning tvädiversifierade hamnar, i försia hand Göleborg men även . Övriga hamnari regionen är alt betrakta som specialhamnar för olika produkler. Halmstadshamn har utvecklats snabbi och domineras av hanlering av olje- ochskogsprodukter bl. a. produkter från Hyltebmk samt gods till och från . hamn är i första hand en specialhamn 1978/79:99 208 förmindre kvantiteter bulkgods för byggnadsverksamhet och skogsprodukter.Varbergs hamn har genom bruks tillkomst blivit en betydelsefull exporthamnför skogsprodukier. Härutöver förekommer lossning av oljeprodukter för lokalakonsumenter. Även färjeirafiken har ökal . Hamnanläggningarna iSienungsund är specialbyggda för petroleuminduslrin och kraftverket. 1 Lysekilbedrivs hamnverksamhei i regi i hamn. Omsättningen är myckelbegränsad efiersom det lokala godsunderiaget är svagt. 1 kommunen las under1975 Scanraft i bmk, varigenom såväl införsel av råolja som utförsel av färdigaprodukler kommer atl ske i myckel stor omfattning. Denviktigaste hamnen i är hamn som i försia hand kanbetraktas som en specialhamn för olje- och skogsprodukter. Genom en successivuibyggnad av lerminalverksamheien har goda förulsältningar skapats för hamnenatl även framgenl vara en vikiig specialhamn för skogsprodukier iVärmlandsområdei och vissa angränsande områden. Föruisätiningarna all ombesörjairafiken med alli siörre fartyg har ökal som en följd av fördjupningen avTrollhälle kanal. Hamnen i är inriklad mot dels oljeprodukter, delsjordbruksprodukter. Förslagtill framtida planeringsordning inom svenskt hamnväsende Motbakgrund av det ovan refererade framläggs i promemorian ell förslag till nyplaneringsordning för hamnväsendel. Härvid erinras inledningsvis om behovet aven långsiktig planering som i hög grad avser en s a m o r d n i n g av olikaplaneringsaktiviieter och som i första hand gäller i fråga ominvesteringsverksamheten. Idetta sammanhang erinras också alt - inom ramen för del trafikpoliliskautvecklingsarbelel - siat och kommuner har fäst allt störtevikt vid den långsiktiga, mera övergripande planeringen. Enmer enhellig planeringsordning inom hamnväsendet kan därförenligl promemorianses som en naiurlig fortsättning av den planering och prövning av olikainstanser som redan görs. En sädan planeringsordning kan också ses som ettutiryck för en strävan att låta hamnväsendels uiformning knyla an lillsamhällsplaneringen i övrigt. Vadgäller formema för denna planering faslslås i promemorian att i den regionalatrafikplaneringen bör hamnväsendels utformning på regional nivä ingå som ennaturiig och nödvändig del. Härigenom kan behovei av en återkoppling ochavstämning mellan central och regional planering lillgodoses. Dennaplanering av hamnväsendet som länsstyrelserna utför innebär inle, atl behoveiav en ÖversikUig planering för landets hamnväsende som helhet blir mindre. Islället lorde förhällandel vara del motsatta, nämligen atl 1978/79:99 209 förulsäuningarnaför ett meningsfullt planeringsarbete vid länsstyrelserna är all dessa kanhämla vägledning i en sådan översiktlig planering. Å andra sidan kommer ensuccessiv ulvärdering av regionala trafikplaner i sig all uigöra en väseniligbeståndsdel i en sådan översiktlig planering av hamnväsendel genom ausuccessivi bidra lill en ökad konkretisering hos denna. Denredovisning av hamnsyslemets utvecklingsmöjligheter som gjorls kan därförenligt promemorian ses som en första skiss och ett begynnande led i arbeiei auåsiadkomma enmera långsiktig, hela landet omfattande, planering av del svenskahamnväsendet. Denskiss lill plan som presenieras i promemorian innehåller således vissa av demomenl som på sikl bör ingå i planeringen. Planen bör även enligt promemorianinnehälla en analys av volymutveckling, tekniska förändringar elc. för de ihamnsystemet viktigare varuslagen. Planeringen bör ha ett perspekliv på minst15 å . Ansvaretför den angivna planeringen bör enligt förslaget naturiigen ankomma påsjöfarlsverkel. Enligtförslaget har sjöfartsverkel i sitl planeringsarbete att i erforderiigutsträckning samråda med de andra myndigheler, organisationer och verk inomtrafikområdet, vilkas verksamhet berörs av hamnplaneringen liksom medmyndigheler vilka tillvaratar olika samhällsplaneringsaspekter. Vidare börsamräd i erforderiig omfattning ske med berörda näringslivsintressen. Regionalatrafikplaner i förening med en övergripande hamnplanering förväntas redan genomsin existens komma atl påverka övervägandena i frågor om olikahamnuibyggnadsprojekt. Vissa mer konkreta medel lorde dock enligt promemoriankrävas för all säkra alt hamnutbyggnaderna sker med tillräckligt beaktande avderas förulsältningar i ett vidare sammanhang och deras återverkningar i olikahänseenden. Denåtgärd som enligt promemorian synes ge de största möjligheterna atl åstadkommaen eftersträvad samordning mellan olika hamnar är att nylokaliseringar ochutbyggnader av hamnar över en viss storiek blir föremål för särskild prövning.Del föresläs att denna prövning skall vara tvingande.