prop · G20355 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt uppgifi tigger del av kommunen fastställda prisetför bosiadsräiterna uppskaiiningsvis . under marknadsvärdei inormalfallen. Meloden har varil föremål för kommunalbesvär. Regeringsrällenframhöll i sin dom all kommunen haft sakligt fog för bestämmelsernasutformning. Det kunde däiför inte anses att del klandrade beslutet vilade päorättvis grund. Talan mol kommunens beslul lämnades därför ulan bifall - bilaga7. 3.3 Bestämmelser i köpeavtal eller tomträttskontrakt isyfte att motverka spekulation (fråga 9 ad) Kommunernas enkätsvar utvisar all ett fiertal hithörandemetoder förekommer i syfte bl.a. att praktiskt motverka spekulation i sambandmed småhusbyggande. De vanligast förekommande medlen är; S.k. uppskjuten köpehandling, 2. godtagbara s.k. svävarvlllkor enligt jordabalken (JB) 4: 4, 3. förhud attunder överlåta fastighet och 4. vitesklausuler. Ett flertal varianter av metoden förekommer såvälbeträffande huvudbestämmelser som påföljder vid dessas åsidosättande. Exempelpå sådana huvudbestämmelser är förbud alt överlåta köpekontrakt och förbud att In-ieckiuifastighei eller upplåta räiiighet i densamma (JB 4: 3 p 3) ävensom beslämmelsealt kommunen inte tecknar borgen enligt 19 § bosladsfinansi-eringsförordningenvid försäljning utan kommunens medgivande (se avsnitt 3.5). - Påföljdsvarianlerär skydlighel eller åtagande att ulge vile eller skadestånd eller all lämna"skyddsrevers" i förening med panisälining av panibrev ("skyddsinleckning"). En särskild metod tillämpas av isamförstånd med : Redogörelse härför lämnas på sidan 12. I fråga om lomlrätler - för vilka överlåtelseförbud inteär lagligen giltiga - antyder ett antal kommuner att spekulationsproblemet kanförekomma. Endast i nägra fall anges tillämpade metoder i form av bestämmelseri lomträltskontrakl m.m. Vid försäljning av småhuslomter lillämpas meloden meduppskjuten köpehandling. Metoden innebär atl den tilltänkta förvärvaren färkommunens medgivande alt under viss lid disponera tomten för påbörjande avsmåhusbygge. Bindande köpehandling utfärdas sedan förvärvaren visat att han harallvarligt menade planer alt själv låta bebygga tomten. Melodenanvänds som ett alternativ till metoden att upprätta 1978/79:55 21 en bindande köpehandling i vilken exempelvisbyggnadsskyldighet kombineras med ett svävarvillkor/överlåtelseförbud. Av enkätsvaren framgår all 136 kommuner har uppgivit endasl ger den tilltänkte förvärvaren ell skriftligt medgivande attdisponera tomten för byggnadsåtgärder. Bindande köpehandling utfärdas vanligensedan bostadslån beviljats eller byggnationen påbörjats. Svaren på enkäten gerinte några närmare upplysningar om utformningen av och innehållet i deskriftliga medgivandena. Olika former kan förekomma allliftån ell enkeltmedgivande (protokoUsutdrag av kommunens beslul) lill ell villkoral medgivandesom skriftligen skall bekräftas av den tilltänkte förvärvaren. Arvidsjaurskommun upprättar ell s.k. oplionsavtal (avtal om företrädesrätt). I någrakommuner (, , , ) har man gått längre och upprättatnyttjanderältsavlal mellan kommunen och den tilltänkte förvärvaren. Falu kommunupprättade tidigare nytljanderällsav-lal, men har upphört med detla. Enkätsvaren visar att metoden med uppskjuten köpehandlingär vanlig. 1 vissa fall ansluter svaren dock inte helt till definitionen idenställda frågan. Flera svar ger sålunda vid handen atl vissa kommuner, somomedelbart låter upprätta köpekontrakt men dröjer med utfärdande av köpebrevtill dess viss händelse inträffar, anser sig använda ifrågavarande metod.Tänkbart är alt ytterligare kommuner låter upprätta nyttjanderältsavlal ulanalt del framkommit av enkätsvaren. Slutligen har några kommuner svarat nej påenkätfrågan då man inte lämnar skriftligt medgivande till förvärvaren alt fädisponera tomten för byggnadsåtgärden ulan nöjer sig med muntligt sådant. Enligt 4 kap. 4 § jordabalken fär köp av fast egendomhållas svävande -"köps fullbordan eller bestånd" - under en lid från den dag som köpehandlingen upprättas. 43 kommuner har uppgivit att de använder eller ämnaranvända svävarvlllkor. I det övervägande antalet fall har köparen att inom visstid utföra viss byggnadsverksamhet vid äventyr av atl köpet återgår. Villkorenom den byggnadsverksamhet som skall utföras sträcker sig från påbörjande tillau ha utfört inflyttningsklart hus. I de fall där avtalstexter studerats (11 st.) föreskriveralla kommuner utom en att villkoret skall vara uppfyllt inom tvä är. En kommunuppger i enkätsvaret atl köparen frän tillträdesdagen skall ha ulförtgmnden och från ha byggnaden inflyttningsklar. 18 kommuner har ej angivit någon tidsfrist. Enligt regelni jordabalken 4 kap. 4 § 1 st. 3 p blir tidsperioden i sådana fall tvä år fränköpehandlingens datum. 15 kommuner har angivit tidsfrist men ej angivit varifrånfrislen räknas. Av dessa anger 2 kommuner fristen till 1/och 13 till . Fristen beräknas frän tillträdesdagen eller köpekonlraklsdagenav nägra kommuner. föreskriver alt köparen inom 6 mänaderfrän kontraktsdagen skall ha ingivit handlingar rörande ansökan om byggnadslovoch bostadslån samt en finansieringsplan. Köparen skall vidare inom 6 månaderfrän dag för byggnadslov ha påbörjat byggandet. föreskriver att kommunen har rätl allåterköpa fastig- Prop.1978/79: 55 22 heten om köparen ej inom 2 är frän dag för erhållande avbyggnadslov uppfort huset, eller i fall där byggnadslov ej erfordras, ej inom2 år från kontraktsdagen fullgjort byggnadsskyldigheten. 6 kommuner kräver nägon form av vederlag i fall av återgång. 5 kommuner föreskriver alt handpenningen vid ätergängskall tillfalla säljaren. En kommun benämner handpenningen säsom skadestånd.Svedala kommun stipulerar alt . skall utges i full av ätergäng för täckandeav kommunens ränteförlust. 3.3.3 Förbud atl överlåta fastighei Kommunenkälen ulvisar all 99 kommuner använderöverlåtelseförbud som metod, i fiertalet fall (81) i form av s.k, indirekta öveijåtclsejörbudd, v, s. förbud för den förste förvärvaren all vidareförsälja fastigheten utankommunens medgivande i förening med annal förbud eller med föreskrift omskyldighet för förvärvaren atl vid försäljning i strid mol överlälelseför-budetutge vite eller skadestånd eller betala en förfallen, till kommunenställd lånerevers. Angående vite se vidare avsnitt 3.3.4 sid 12. Direkta överlåtelsejörbiid d. v. s. sädana som endastutsäger att vidareförsäljning inte alls får ske eller inte får ske ulankommunens medgivande förekommer enligt kommunenkälsvaren i 18 fall. Beträffande påföljder av försäljning i strid mol överlälelseförbudvisar kommunernas svar atl vite är den vanligaste påföljden (71 fall),merendels säkerställt genom panisatt panibrev. Som regel stipuleras skyldighetför förvärvaren all i angiven situation utge vile (64 fall): alternativt (7fall) förekommer utfästelse av förvärvaren atl erlägga vite. - Undantagsvis är överlälelseförbudelskyddat genom stipulerad skyldighet för förvärvaren att utge skadestånd ellergenom föreskrift all lämna lånerevers, säkerställd av pantsatt panibrev("skyddsinteckning"). Anm. I ell fall förekommer klausul om äterköpsrältför kommunen (institutet ålerköpsräll har upphört 1968). Överlålclseförbtidens längd varierar ;den vanligaste liden är . Stundom är förbudstiden bestämd pä annat sättsom t. ex. "tills köpebrev lämnats" (I fall), "tillsbyggnadsskyldigheten fullgjorts" (20 fall) varvid vanligen fördenna anges, viss mantalsskrivningslid - I 1/2. 2 eller (4 fall) ellerviss boendetid t. ex. 1 1/2 eller efter tillträde (2 fall). Förhud.siiden böriar löpa i flertalet fall pertillträdesdagen (33). Andra utgångspunkter är dagen för köpekontrakt (8),köpebrev (5), byggnadslov (I), slutbesiktning(3) eller lagfart (I), Vissa av kommunerna redovisade klausuler innehålleröverlåtelseförbud som i flera avseenden - bl, a, ur laglighetssynpunkt -tilldrar sig särskilt intresse för den slutliga bedömningen av möjligheten attutnyttja dem som metoder i sammanhanget. Hit hör de s.k. Härryda- och Kungälvklau-sulerna.Båda klausulerna inleds med en programförklaring all de har kommit till föralt förhindra spekulation och i övrigt gynna kommunens bostadspolitiskasträvanden. Båda upptar ocksä regeln all försäljning inte får ske inom fem årefter det köpare nr 1 tilllräll fastigheten, såvida inte kommunen blirinkopplad på transaktionen nr 2 mellan köpare nr I och nr 2. I Hariydoklausulen formuleras detta så alt köpare nr 1förbinder sig att sälja lill av kommunen ur bostadskön anvisad köpare.Köpeskillingen och övriga villkor i köpehandlingen skall godkännas av kommunen.Villkoret skall inskrivas enligt JB 20:14. I klausulen finns inte nägot bestämtom vad som händer om köpare nr I inte följer sitt åtagande. 1978/79:55 23 Kungälvsklausulcn innehåller alt köparen förbinder sig altinte försälja lill annan köpare än kommunen godkänner. Kommunen skall ocksä godkännaköpevillkoren. Inskrivning enligt JB 20:14 skall ske på samma sätl som enligt Härrydaklausulen.I övrigt avviker Kungälvsklausulcn från Härrydaklausulen pä del viset attsäljaren som säkerhet för förbindelsen uttar panibrev i fasligheten ochpantsätter detta som säkerhei för omslagsrevers om . Pantbrev ochrevers skall innehas av kommunen. skall inneha förmånsrätt efter inteckningssäkerhetenför det statliga bostadslånet. Lånsspurbanken använder en lyp av villkor som äravsedda all utvisa den tilltänkte förvärvarens "bovilja", som ett uitryckför vederbörandes avsaknad av spekulativa avsikter med faslighetsförvärvel. Iköpekontraktet p 13 sägs alt köparen äger erhålla köpebrev om följande villkoruppfylls frän tillträdesdagen. Köparen skall ha flyttat in i byggnaden. Köparen skall ha sagt upp sin ev. lägenhet och försin del givit bo stadsförmedlingen lillfälle alt disponera denna. Köparen skall ha anmält flyttning till vederbörligamyndigheter. En vitesklausul är ett på förhand bestämt belopp som kankomma atl utgå vid underlåtenhet atl fullgöra en förpliktelse. Vitet är alltidknutet till en huvudförpliktelse. Vitesklausulens giltighet är beroende av huvudförplik-telsensgiliighei. Karlläggningen av viiesklausulers förekomsl har därförinriktats pä att utröna till vilka slags huvudförpliktelser vitesklausulernahar varil kopplade. I sammanhanget har andra omständigheter av betydelse förklausulernas giltighet redovisats, exempelvis den föreskrivna giltighetstiden,beloppens storlek, m.m. Till grund för kartläggningen av vitesklausulers förekomslhar legal dels kommunernas enkätsvar och dels avtalstexter som bifogasenkätsvaren av vissa kommuner. Av 250 kommuner som besvarat enkälen uppger 92 atl deanvänder eller ämnar använda nägon form av vilesklausuler. Mänga kommuneranvänder sig av vite för atl säkerställa flera villkor i ett avtal. Redovisade vitesbelopp uppgår maximalt lill , iett enda fall lill . I flertalet fall varierar beloppen mellan 10000och . I vissa fall är v'//<'/.v storiek bestämt lill beloppmotsvarande köpeskillingen för fastigheten, hälften av köpeskillingen, avtomtpriset, 2 gånger tomtpriset, handpenningen vid försäljningen, priset per mtomtmark m, m. Giltigheten i tiden varierar frän 1/2 är till 10 är.Vanligast ligger tiden inom 2 är (76 fall). Beträffande pantsäkerhet säger sig 46 kommuner fordrasådan säkerhei för del stipulerade vitet. föreskrivs skola gälla medförmånsrätt närmast efter det för byggnationen nödvändiga hypoteket. Avundersökningen framgår alt många avtalsklausuler och därmed förenade pantsättningarär ofullständigt utformade. har uppgivit att de ej användersig av panisäkerhet p. g. a. motstånd från bankerna i orten. Av avtalstexterna framgår alt i huvudsak tre fall avhuvudförpliktelser förekommer Prop.1978/79:55 24 3 klausuler om nyttjande. Dessutom använder I kommun vite för atl genomdriva altviss avtals-klausul infogas i avtal vid framlida försäljning ("avtalsviie"). 37 kommuner använder eller ämnar använda vitesklausulerkopplade till avtalsvillkor om bebyggelse. I 25 klart konstaterade fall används en klausul somföreskriver atl köparen skall uppföra ett bostadshus pä fasligheten inom visslid. Om så ej sker har kommunen möjlighet atl utkräva vitet. kommun föreskriver i köpekontrakt: "3 § .. .Det åligger köparen att på fastigheten uppföra ett för permanent bruk avsetlbostadshus (helärsbostad) som minsl uppfyller kraven för erhållande av statligtbostadslån. Om köparen inte inom 2 är frän tillträdesdagen enligt 3 §fullgjort byggnadsskyligheten sä långt all bostadshuset är färdigt förinflyttning äger kommunen utfä ett vile om . 3 kommuner föreskriver att byggnadsarbetena skall hapåbörjats och 2 kommuner att grunden skall vara klar inom visstidsfrist. 3 kommuner använder sig av kombinationer av ovanslåendevillkor. föreskriver vid äventyr av vite att köparen skall haflyttat in i slutbesiktigat bostadshus och atl byggnationen skall hapåbörjats från tillträdesdagen. Vitesbeloppen varierar från . I 17av 26 angivna fall med fixerade viiesbelopp ligger vitet i inlervallel 10000 -. 8 kommuner föreskriver alt vitet skall vara lika med köpeskillingen. Giltigheten i tiden av bebyggelseklausulerna är vanligentvå är. Utgångspunkt för beräkningen av fristen är i allmänhet tillträdesdagen(23 fall). Kontraktsdag och dag för byggnadslov är andra utgångspunkter förfristerna. Överlåtelse vi t en Två exempel på vilesklausuler kopplade till avtalsvillkorom inskränkningar i rätlen alt överlåta fastigheten - s. k. indirekta överlåtelseförbud- är de som tillämpas av Bjuvs och kommuner (jfr avsnitt 3.3.3 sid11 angående indirekta överlälelseförbud). Bjuvs kommun föreskriver i köpekontrakt: "3 § ...säljarens medgivande får tomten icke överlåtas innan den bebyggts. - § 4.Om köparen inte rätteligen fullgör sina skyldigheter enligt vad i 3 § föreskrives,äger säljaren av köparen erhålla ett vite ...". föreskriver i köpeavtal: "p 11Försäljningen har skell med beakiande av kommuns bostadspolitiskasträvanden alt tillse atl i kommunen uppföres goda bosläder till rimligapriser. Fastigheten får därför inte användas som spekulationsobjekt eller sommedel för obefogad kapitalvinst. Av den anledningen utfäster sig blivandeköpare all till kommunen utge ett vite om . för den händelse köpareninom frän kontraktsdagen/tillträdesdagen överlåter fastigheten utankommunens godkännande." Den av Bjuvs kommun använda avtalskonstruktioneninnehåller dels ett överlåtelseförbud, dels en vitesbestämmelse.Vänersborgsklausulen ger förvärvaren en rätt atl sälja med vitesom följd. Båda avtalskonstiuktionerna är vanligen förekommande. Denförsta metoden har konstaterats vara något mera använd. Vitesbeloppen varierar från . lill lOOOOO kr. 1978/79: 55 25 som angett vitet till fixerat belopp ligger ca hälfieninom inlervallel . , föreskriver ell viteom , 10 kommuner föreskriver att vitesbeloppei skall vara lika medköpeskillingen, Gillighetsliden för överlålelseklausuler i förening medvite uppvisar större variationer än vad som är fallet med motsvarandebebyggelseklausuler. Frister frän till 10 är användes. 2 kommuner föreskriver alt köparen skall ha bebottfastigheten i 2 är och I kommun I 1/innan försäljning ulan äventyr av vitefär ske. I kommun förbehåller sig rätt ulaga vite om köparen inom en ällaärsperiodfrän köpets ingående ej varit mantalsskriven . N y 1 tjanderät ts viien 9 kommuner använder eller ämnar använda vilesklausuler förall förhindra överträdelser av nyitjandcrättsvlUkor. Två lyper av nyltjanderättsklausuler förekommer. Delssådana som föreskriver all köparen skall bebo fastigheten ochdels sådana som inskränker köparens rält att hyra ut fastigheten. Kombinationerav båda klausulerna förekommer. kommun föreskriver i avtal: "p. 4 Köparenförbinder sig au ... c) med sin familj bebo del å fasiighelen uppförda huset i minsltvä är frän dagen för slutbesiktning ... h) därest han bryter motbestämmelserna i mom. ...()... lill säljaren erlägga vile med . Kumla kommun föreskriver i köpekontrakt "p. 3 Köparenfär från och med dagen för utfärdande av köpebrev till och med tvåår efter densamma icke utan säljarens medgivande ... upplåta nyttjanderätt lillsiörre delen av densamma. Om så sker äger säljaren av köparen utfå ett vile åbelopp motsvarande köpeskillingen ...". 8 kommuner föreskriver atl köparen skall bebo fastighetenunder . 4 kommuner sökersäkerställa förbud mot upplåtande av nytljanderäti i fastigheten medvitesbelopp. 5 kommuner sättervitet lika med köpeskillingen. 2 lill 30000 och 2 lill . Tidsfristen för nytljanderätlsvilena är vanligen (5st), I kommun föreskriver all köparen skall ha varil manlalsskriveni minst 2 är pä fastigheten. 1 kommun föreskriveren tidsfrist pä . Tidsfristerna beräknas frän tillträdesdagen (3 st.), köpebrevsdagen(3 st.) och för dag för slutbesiktning (1 st.). föreskriver vid ett vite av . attköparen vid vidareförsäljning skall infoga vissa avtalsbestämmelser iköpekontraktet. Avtalsbestämmelserna syftar lill alt överföra de villkor somföreskrivits vid det ursprungliga köpet. En vitesklausul förs också över i detnya kontraktet genom konstruktionen. 23 kommuner har uppgivit att de krävt ut vitesbelopp. I 16av dessa fall har vite utbetalats med belopp mellan I . I 4 fall har vitet angivits till köpeskillingen. I kommunhar ej angivit nägot vitesbelopp och 2 kommuner har uppgivit attvitesklausuler ej används men att vite uttagits. Prop.1978/79:55 26 Rättegång, ivisl eller förberedande ålgärder för tvist haruppgivils pågå i 3 fall. I fall har lett till föHikning. 3.4 Vägran att godkänna vidareförsäljning (frågorna10 och 17) Pä fräga efter vilka regler kommunen lämnar godkännande däden förste köparen för vidareförsäljning är konlraktsenligl beroende av sådantgodkännande har merparten av kommunerna svarat atl prövning sker från falltill fall eller alt regler ej finns eller ej behövs. Av de cirka 50 kommunersom har uppgivit atl särskilda regler antagits, har de flesta angivit att köpeskillingensstorlek kontroUeras och prisels skälighet bedöms. I vissa kommuner utredsanledningen lill försäljningen. Som godtagbar anledning anses bl.a. ändradefamiljeförhållanden, arbetsort eller dylikt. En del kommuner kräveröverlåtelse pä oförändrade villkor och all överlåtelsen skall ske lill nägon ikommunens tomtkö. I enkäten efterfrågades vidare om kommunerna någon gängvägrat godkänna överlåtelse. På denna fråga har cirka 50 kommuner svarat ja.Flera kommuner har uppgivit alt statslånet har uppsagts och att köparen fåttklara finansieringen pä annat sätt. Några kommuner har uppgivit att vite harutkrävts och eriagts. Vissa kommuner har svarat alt det föiekommer atl köpethar återgätt eller alt köpeskillingen har sänkts eller att fastigheten harsålts på sätt som kunnai godias av kommunen. Några kommuner har uppgivit altfastigheten har älergäll till kommunen för anvisning till annan köpare i kön.Uthyrning och försäljning därefter förekommer också. 3.5 Vägrad förlustgaranti 19 §bostadsfinansieringsförordningen (frågorna 11 och 12) Av de 250 kommuner som besvarat enkäten har 22 uppgivitalt de, för att motverka spekulation, infört en bestämmelse att borgen enligt19 § bo-Stadsfinansieringsförordningen kan vägras under vissa förhållanden. Beiräffande villkoren för kommunalt borgensåtagande hartvä kommuner uppgivit att de ej har skrivna regler men atl möjligheten atlvägra borgen används frän fall till fall. Merparten av de andra kommunerna harförklarat sig använda någon form av kontroll av köpeskillingens storlek somgrund för borgensfrägan. Den köpeskilling som kommunen kan godkänna beräknas avde flesta av dessa kommuner enligt realisationsvinstbeskattningens regler. kommuner använder andra beräkningsmetoder. Kontrollen har av nägrakommuner uppgivits omfatta 5 eller . Nägra kommuner kan godkänna vinst upptill , andra inte någon vinst alls. Några kommuner har angivit att borgensåtagande ej kan ifrågakommaom sökanden visst antal år lidigare erhållil statligt lån. Andra kommuner haruppgivit att borgen ej kan komma i fråga om det är uppenbart att sökanden ejavser att själv bebo huset. En kommun kräver intyg från sökanden all han avseratt bosätta sig på fasligheten och upplyser att den statliga belåningenäventyras om sä ej sker. En annan kommun har uppgivit alt borgen ej ställs omdet finns risk för atl fastigheten kommer atl användas som fritidsbostad. Meloden har prövats av regeringsrällen i två fall, bådadär kommunen vägrat ställa borgen pä grund av för hög köpeskilling.Regeringsrätten har ej ändrat kommunernas beslut. 1978/79:55 27 3.6 Ytterligare metoder att motverka spekulation (fråga 13) Ca 50 kommuner har svarat ja pä frågan om någonytterligare metod används i syfte atl motverka spekulation utöver vad somframgår av den lidigare redovisningen. Flera kommuner framhåller all godtillgäng pä mark och pä billiga och bra småhus kan vara en metod atl motverkaspekulation. Andra kommuner har upplyst om all all upphandling av gruppbyggdasmåhus sker genom kommunen och atl man är särskilt restriktiv vid försäljningav fastigheter och vid upplåtelse med tomlrält, när man har misstanke om allförvärven har spekulativa avsikter. 3.7 Diskussion inom kommuner om införande av berördametoder (fråga 14) Kommunerna har även tillfrågats om de har diskuteratinförande av någon av de berörda metoderna för atl motverka spekulation menavstått och i så fall varför. De ombads också ange vilken eller vilka metoderman diskuterat. 62 kommuner har svarat ja pä frågan. Samtliga tidigareberörda metoder har därvid varit föremål för diskussion. Den vanligasteförekommande anledningen till att man avstått är osäkerheten ommetodernas laglighet eller att frägan är under utredning. En del kommuner harsom skäl lill avslående angivit all det ej behövs någon metod, då spekulationär sä litet förekommande eller att det skulle medföra för mycket administrativtarbete, 3.8 De tillämpade metodernas effektivitet (fråga 15) Vad gäller kommunernas erfarenhet av tillämpade metoderhar cirka 100 kommuner avgivit i stort sett positiva omdömen innebärande atlmetoderna är effektiva och har en återhållande effekt. Cirka 20 kommuner harsä infört hithörande bestämmelser atl de ännu ej har någon erfarenhetav dem. Lika många kommuner finner att de metoder som tillämpas ej är effektivabl.a. med hänsyn lill att tillämpningen av dem ofta drabbar fel person,nämligen köparen, och alt administrativt merarbete uppkommer. 3.9 Köpeskillingskontroll enligt 45 § bostadsflnansieringsförordningen(fräga 19) Cirka hälften av kommunerna har redovisat erfarenhet avköpeskillingskontrollen enligt 45 § bostadsfmansieringsförordningen som medel atlmotverka spekulation. Av dem har cirka 60 förklarat sig ha positiva erfarenheterav bestämmelsen, bl. a. dess prisdämpande effekt. Cirka 80 kommuner ärtveksamma eller negativa och pekar bl. a. på att kontrolltiden är så kort altlänet ofta inte ens hunnit betalas ut innan 2-ärsliden passerats och altmetoden är lätt att kringgå; bl. förekommer misstanke om sidoöverenskommelseroch "svarta pengar". Kommunerna uppger ocksä all vissa köpare är bereddaatt avstå från det statliga lånet, då bankernas vilja all medverka med länmöjliggör annan finansiering. Vidare pekas pä atl bestämmelsen träffar enibland ovetande köpare. Kommunerna har också iakttagit all del förekommeruthyrning och atl en "köprush" inträffar efterkontrolltidens utgång. Prop.1978/79:55 28 Övriga kommuner som besvarat enkälen har inte uttalat sigom bestämmelsen och dä i regel hänvisat bl. a. lill sin ringa erfarenhel avdensamma. 3.10 De största svårigheterna vid motverkande avspekulation (fråga 20) Kommunerna har även lillfrägals var de slörslasvårigheterna föreligger enligi deras eifarenheler när del gäller all molverkaspekulation i småhusbyggandet. I allmänhet har kommunerna därvid förklarat all möjlighetsaknas att in-fiiia juridiskt bindande föreskrifter samt all bristen på lagligtstöd och osäkerheten om del rättsligt bindande i metoderna upplevs som ensvårighet. Mänga kommuner pekar pä alt del är svärl alt finna metodersom inte kan kringgås saml atl del är svart all kontrollera om den uppgivnaköpeskillingen är den verkliga och all vela om "svarla pengar"förekommer.