prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — /79 har STU beräknat ca 1,7 milj. kr.för basverksamheten vid samtUga sekretariat. HärtiU kommer planeradförstärkning av sekretariaten för en produktutvecklingsservice. FUNföreslår att kontaktsekretariaten förs över till högskolan och knyts tillregionslyrelserna. Sekretariatens verksamhet föresläs omfatta hela högskolanoch rikta sig till alla delar av samhällslivet. Vidare föreslås attsekretariaten tillförs ytterUgare resurser. Flertaletremissinstanser förordar att den av STU initierade kontaktverksamheten försöver till högskolan och byggs ut så att den kan avse all verksamhet inomhögskolan. Remissinstanserna avvisar så gott som en-hälUgt förslaget att kontaktsekretariatenknyts till regionstyrelserna. Det poängteras att verksamheten mäste förläggassä nära forskarna och den verksamhet som berörs som möjligt. a. UHÄ och FRNförordar att kontaktverksamheten förläggs till de högskoleenheter där det bedrivsforskning. Forskning får inte varanågon exklusiv verksamhet. Den måste bedrivas i nära kontakt med dem som påolika sätt har behov av den. Forskningens resultat måste spridas bl. a. tiU demsom kan använda dem och dra nytta av dem. STUbedriver genom kontaktsekretariaten inom det tekniska området en verksamhet somenligt min mening behövs för all forskning inom högskolan.Kontaktsekretariatet finns vid universiteten i , , Lundoch , tekniska högskolan i , ochhögskolan i . Efter samråd med chefen för industridepartementet biträderjag i princip FUN:s förslag och föreslår att kontaktsekretariatensbasorganisation förs över till högskolan. Häri inbegriper jag dä inte denverksamhet som avser ren produktutvecklingsservice. Denna bör ävenfortsättningsvis finansieras via STU:s anslag. Kontaktsekretariatens verksamhetbör kunna omfatta all verksamhet inom högskolan. Detär väsentUgt att kontaktsekretariaten även i fortsätttungen har till huvuduppgiftatt koppla samman de resurser som finns inom högskolan med de behov som finnsinom näringsUvet och andra avnämarkategorier liksom att göra högskolanuppmärksam på de utvecklingstendenser som finns ute i samhället. Ävenfortsättningsvis bör kontaktsekretariaten beträffande teknisk ochmatematisk-naturvetenskaplig fakultet hålla en nära kontakt med STU och deregionala utvecklingsfonderna när det gäller planering av verksamheten ochkontakter med företag. Tillsättning av sådana kontaktsekreterartjänster börockså ske efter samråd med dessa organ. Ilikhet med remissinstanserna anser jag det mindre lämpligt att kontaktsekretariatenknyts tiU regionslyrelserna. Prop.1978/79: 119 67 sä nära kontakt som möjUgt med organ som direkt svarar förforskning. De bör därför knytas till högskoleenheter med fastforskningsorganisation. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringenatt uppdra ät STU och UHÄ att i samråd behandla de organisatoriska ochpraktiska frågor m. m. som är förknippade med att kontaktsekretariaten försöver till högskolan. Jag förutsätter att myndigheterna lägger fram de förslagsom kan erfordras i sådan tid att överföringen av verksamheten till högskolankan äga rum /81. FUN har också föreslagit att forskare/lärare vid vissainstitutioner skall kunna ges partiell befrielse från övriga tjänsteåliggandenför informalionsoch kontaktverksamhet. Medel för detta ändamål bör, enligtutredningen, disponeras av regionstyrelserna. Många remissinstanser stöder detta förslag, men betonaratt högskolestyrelserna, inte regionslyrelserna, bör ha ansvaret förverksamheten. Några remissinstanser anser att förslaget är alltförbyråkratiskt. Informations- och kontaktverksamhet är, som jag tidigareframhållit, en viktig del av arbetet inom högskolan. Jag vill erinra om atthögskolan enligt högskolelagen har till uppgift bl. a. att sprida kännedom omarbetet inom högskolan och resultatet av detta arbete. Jag utgår frän att desom har det direkta ansvaret för högskolans samlade verksamhet yttersthögskolestyrelsema disponerar tiUgängliga resurser, däribland forskares ochlärares tjänstetid, pä ett sådant sätt att också detta åliggande fullgörs påett tillfredsstäUande sätt. Formerna för högskolans informations- ochkontaktverksamhet kan komma att påverkas av resultaten av det arbete som f. n.bedrivs inom två utredningar. a. frägor omarbetsuppgifter m. m. för innehavare av lärartjänster inom högskolan. FOSAMhar i uppdrag att bedriva försöksverksamhet med näringslivskontakt förforskare. FUN har slutUgen föreslagit att FRN skall tillhandahållaorganisationer och företag, som saknar egen kompetens och egna resurser för attbeställa forskning, viss service när det gäller problemanalys, kontakter medlämpliga forskningsinstitutioner samt ansökningar och anslag till projekt. FRN bör, enUgt utredningen, ges resurser för att svara förkostnaderna för problemanalyser och efter sedvanlig prövning av ansökan om anslag att finansiera projekt som kan komma att initieras. Endast ett mindre antal remissinstanser har yttrat sig omdetta. De flesta av dem är tveksamma till förslaget. och anser förslaget alltförbyråkratiskt. Jag har i det föregående föreslagit att de nuvarande avSTU finansierade kontaktsekretariaten förs över till högskolan och att derasverksamhet utvidgas till att omfatta hela högskolan. Dessa kontaktsekretariatbör kunna tiUgodose stora delar av de servicebehov för organisationer ochföretag som FUN pekar på. I det föregående har jag även föreslagit att Prop.1978/79:119 68 medel ställs lill förfogande för stöd tillarbetstagarorganisationernas initiering av forskning. Även detla torde i högstagrad bidra till att uppnå syfiet med FUN:s förslag. Den försöksverksamhet med näringslivskontakt för forskaresom f. n. bedrivs genom FOSAM bör enligt min mening kunna ge värdefuUa erfarenheteri fråga om lämpUg omfattning och inriktning av samt former för de av FUNåsyftade kontakterna och samverkan mellan forskare och företag. Forskningens vikligaste resurs är självfallet den personalsom arbetar inom forskningen. Det är av stor belydelse att dessa är de förforskningsarbete mest lämpade och atl de arbeiar under förhållanden som i såhög grad som möjligl stimulerar och underlättar deras verksamhet. Enbetydelsefull faktor både för rekryteringen till forskningsarbete och förarbetsvillkoren för forskarna är de anställningsvillkor i vid bemärkelse somerbjuds dem som arbetar inom forskning. Utformningen av tjänsteorganisationenför forskarna forskarkarriären är således en myckel vikiig fråga. FUN:s förslag till tjänsteorganisation innebär i korthetföljande. föreslås omfatta tretjänstekategorier nämUgen professor, docent och forskarassistent. Därutöverföreslås att fasta tjänster skall tillkomma för högskolans uppdragsverksamhetinom områden där denna verksamhet kontinuerUgt har en betydande omfattning.Någon förändring av professorstjänsternas innehåU föreslås inte. Nuvarande tjänster som universitetslektor och docentskall, enUgt förslaget, föras samman till en ny tjänst, benämnd docent. Dennya tjänsten skall ha huvudsaklig inriktning mot den grundläggandeutbildningen. Innehavare av tjänst som docent skall efter prövning i varjeenskilt fall ges särskild tid för forskning inom ramen för sin tjänst. Resurserför ändamålet skall disponeras av fakultetsnämnden och fördelas mellan sökandepå grundval av en vetenskapUg prövning av föreslagna projekt. Innehavare, sombereds tid för forskning, befrias helt eller delvis från undervisningsskyldigheten.Vid fördelningen av den givna resursen skall fakultetsnämnden prioriteralångsiktigt planerad och genomförd forskning av det slag som präglat denuvarande tjänsterna som docent. Med hänsyn till den nya docenttjänstens inriktningföreslås att befordringsgrunderna utformas så att lika vikt fästs vidvetenskapUg och pedagogisk meritering. Tjänsterna som forskarassistent föreslås bibehåUas medoförändrat innehåll. För att ytterUgare markera tjänstens karaktär avgenomgångstjänst föreslås en fyraårig förordnandeperiod utaii möjlighet tillomför-ordnande. 1978/79:119 69 Kostnaderna för de föreslagna förändringarna avtjänsteorganisationen beräknar FUN till ca 8 milj. kr. Därutöver föreslåsresursförstärkningar i form av ökat antal tjänster som forskarassistent ochytterligare resurser för att bereda innehavare av docenttjänst tillfälle tiUforskning med sammanlagt ca 17 milj. kr. FUN:sförslag till tjänsteorganisation har i hög grad uppmärksammats avremissinstanserna. Meningarna om förslaget har varit delade. Många instanseranser atl frågan om tjänsteorganisation för forskning och forskarutbildninginom högskolan måste ses i samband med tjänsteorganisationen för dengrundläggande högskoleutbildningen. Jag vill först redovisa min allmänna syn pålärartjänsteorganisationen. Denutbildning som ges på högskolenivå måste ha anknytning tiU forskning. Fräganom forskningsanknytning och olika former för att få sädan anknytning hardiskuterats i samband med högskolereformen. 1975:9 om reformering avhögskoleutbildningen m.m. framhölls att universitetslektorer (motsv.) bordeges tillfälle att inom ramen för tillgängliga resurser deltaga i forskning ochforskarutbUdning. Enligt minmening bör lärartjänsteorganisationen i sig medverka till ett starkt sambandmellan forskning och utbildning. Den kategoriindelning som gäller, medtjänster som är avsedda företrädesvis för forskning/ forskarutbildning resp.företrädesvis eller enbart för gmndläggande utbildning, måste därförifrågasättas. Enhuvudprincip vid utformningen av den framtida tjänsteorganisationen bör varaatt forskning/forskarutbildning och grundläggande utbildning i varierandeomfattning skaU kunna ingå i arbetsuppgifterna för alla innehavare avlärartjänst inom högskolan. Den mångsidiga verksamheten inom högskolan kräveren flexibel tjänsteorganisation, där utformningen av tjänsterna kan anpassasefter lokala förhållanden. De regler för anställningstrygghet m. m. som normaltgäller på arbetsmarknaden tillämpas för fierlalel anstäUda inomhögskolan. En annan huvudprincip vid utformningen av tjänsteorganisationen börvara att dessa regler så långt möjligt skall gälla för samtliga anslällda inomhögskolan. Enförbättrad anställningstrygghet inom högskolan skuUe sannolikt förbättramöjUghetema att rekrytera kvalificerad personal tiU högskolan. Tryggaanställningsförhållanden bör vara mer attraktiva än de mindre tryggaanställningsformer som gäller för vissa tjänster inom högskolan. Det har ofta pekats på en konflikt mellan individensönskemål om trygghet i anställningen och den nu gällande utökadeanställningstryggheten ä ena sidan och forskningens behov av förnyelse ochflexibilitet å andra sidan. Jag vill kommentera detta motsatsförhållande något. Vi måste först fråga oss vad vi menar med forskningensbehov av förnyelse. Enligt min mening måste i detta inbegripas såväl fömyelseav verk- samhetensinriktning uppslag till nya forskningsområden, nya forskningsprojekt,arbetsformer och nya forskningsmetoder som fömyelse i form av nyainfaUsvinklar på etablerade områden och metoder. Förnyelseav forskningen har ansetts böra ske genom att möjlighet öppnas för ungaforskare, ofta representerande nya inriktningar och meioder, att koncentreratoch under en inte alltför ägna sig åt egen forskning. Innehavarna avvissa tjänster t. ex. docenttjänsterna har endast kunnat förordnas för vissbegränsad tid. Det finns givetvis skäl för denna form av förnyelse. Det ärocksä viktigt att nyutexaminerade forskare fär möjlighet att pröva sina krafterpä egna självständiga uppgifter. 1 mänga fall är forskning och undervisninginom högskolan en lämpUg verksamhet mellan studier och annat yrkesarbete. Jaghar därför viss förståelse för de motiv som har legat bakom den tjänstestruktursom finns f. n. och som utvecklats ur ett stipendiesystem. Det finns dock ocksåstarka skäl som talar däremot. Det är enligt min mening tveksamt om enverksamhets behov av fömyelse behöver tillgodoses enbart genom tvångsmässigtutbyte av personal. AII verksamhet torde i större eller mindre grad ha motsvarandebehov av förnyelse som forskningen. Det är dock enbart inom forskningsområdetsom behovet av förnyelse ansetts kunna tUlgodoses endast genom utbyte avpersoner som är verksamma inom området. Andra möjligheter tiU förnyelse är t.ex. personalutveckling och arbetsbyte, s. k. job rotation. Forskningorganiseras alltmer på samma sätt som verksamhet inom arbetslivet iövrigt. Det är nu länge sedan forskningen uteslutande bedrevs av ensammaforskare. Forskningen bedrivs i allt större utsträckning i projekt, där"forskaren" bara är en av många anställda. Detta talar för att andramöjligheter till fömyelse än utbyte av forskarens person bör kunna fungeraockså inom forskningen. Forskningenbör givetvis inte för sin förnyelse vara hänvisad enbart till de enskildaanställdas uppslagsrikedom utan också utnyttja möjligheterna att få idéer ochimpulser från andra än dem som är direkt verksamma inom forskningen. Jag vill isammanhanget peka på att bäde högskoleorganen och organen inomforskningsrädsorganisationen fått ändrad sammansättning. a.denna samverkan med företrädare för olika intressen i samhälls- och arbetslivetbör kunna ge utgångspunkier för en förnyelse ocksä av forskningen. Somytterligare exempel vill jag peka på de adjungerade professorerna vUka börkunna bidra med idéer till ny inriktning av forskning vid högskolan. Möjligheternaför dem som arbetar inom forskning att växla mellan forskningsarbete och annatarbete bör ökas. Övergång från forskning till annan verksamhet inom eller utomhögskolan bör underlättas. Detta bör gälla för alla nivåer inom högskolan. Detär enligt min mening olyckligt att t. ex. professorstjänsterna inom högskolan iså stor utsträckning som är fallet upplevs som i ordets egenlliga meningsluttjänsler. De stora kunskaper och erfarenheter som innehavarna av dessatjänster besitter borde Prop.1978/79: 119 i större omfattning kunna komma andra verksamheter utanförhögskolan lill del genom alt professorerna erbjuds attraktiva tjänster inom t.ex. näringslivet, den offentliga förvaltningen och organisationerna. Det förslag som FUN lagt fram stämmer i vissa delar välöverens med de huvudprinciper för tjänsteorganisation och den syn på förnyelseinom forskningen som jag har redovisat ovan. Den av FUN föreslagna nyadocenttjänsten omfattar både utbildning och forskning. Docenterna skall kunnaväxla mellan verksamhet av oUka slag. Tjänsterna som docent skall innehas medtillsvidareförordnande. Det förslag som FUN lagt fram omforskarassistenttjänsterna inger dock farhågor att det s. k. docenteländetflyttas till ett "forskarassistentelände". EnUgt min mening finns det mycket som talar för en meraenhetlig tjänstekonstruktion inom högskolan. En oundgänglig förutsättning fören "enhetstjänst" är dock att den utformas så att variationer medhänsyn till verksamhetens karaktär inom oUka utbildnings- och forskningsområdenbUr möjUga. Eftersom forskning/forskarutbildning och grundläggandeutbildning i varierande omfattning skall kunna ingå i arbetsuppgifterna föralla innehavare av lärartjänst inom högskolan bör tjänsteorganisationen föralla arbetsuppgifter inom högskolan som bör ankomma pä lärare behandlas i ettsammanhang. Många remissinstanser har också, som jag nämnt, framhållit att detvore olyckligt att ta ställning till den närmare utformningen avtjänsteorganisationen för forskning/forskarutbildning inom högskolan innan delfinns underlag ocksä för ställningstagande till tjänsteorganisationensutformning, den grundläggande högskoleutbildningens utgångspunkier. arbetar medtjänsteorganisatoriska frågor som främst rör den grundläggandehögskoleutbildningen. Enligt min mening är del angeläget atl deijänsteorganisatoriska frågorna får en lösning inom rimlig tid. Regeringen hardärför pä mitt förslag gett utredningen tilläggsuppdrag att medutgångspunkt i de ovan redovisade huvudprinciperna för tjänsteorganisation samti FUN:s förslag och remissyttrandena över detta redovisa ett samlat förslag tUltjänsteorganisation för utbildning och forskning inom högskolan. Vissa åtgärder inom det tjänsteorganisatoriska området bördock vidtas . Det har länge varit ett starkt önskemål att innehavarna avtjänster som universitetslektor och motsvarande tjänster som lektor skaU erbjudasreella möjligheter att ägna sig åt forskning. Enligt min uppfattning finnsbland dessa lärare många höga kvaUficerade personer som skulle varautomordentligt väl lämpade för att forska. I princip finns inget som hindrardessa från att hos t. ex. forskningsråden ansöka om medel för forskningsprojekt.I praktiken är det dock svårare för universitetslektorerna än för flera andragrupper inom högskolan att göra detta. Lektorerna har på grund av sin meromfattande undervisningsskyldighet säledes inte samma 1978/79: 119 72 möjlighetersom t. ex. docenterna att utarbeta projektplaner m. m. som skulle kunnakonkurrera vid forskningsrådens anslagsutdelningar. Lektorernas möjligheteratt utarbeta bl. a. kvaUficerade projektplaner skulle underlättas om de kundefå tjänstledighet för detta. finns inte resurser för sådanatjänstledigheter. Särskilda medel bör enligt min mening anvisas för demerkostnader som är förknippade med sådan tjänstledighet föruniversitetslektorer. Lektorerna har ofta även av kostnadsskäl ett ogynnsammareläge i konkurrensen hos forskningsråden. En lektor som söker anslag hos ettforskningsråd måste begära medel också för sin egen lön lämpUgen pä en inomhögskoleenheten särskilt inrättad forskartjänst han ärtjänstledig för projektet. En docent kan utföra projektet inom ramen för sindocenttjänst och med sin reguljära lön. Ett och samma projekt skulle alltså bUdyrare för forskningsrådet om det utfördes av en lektor än om det utfördes aven docent. Denna skillnad skulle försvinna om lektorn kunde få tjänstledighetenbekostad med särskilda medel. Jag kommer i det följande att föreslå att 7,5milj. anvisas för stöd till universitetslektorernas (motsv.) forskning.Medlen bör med hänsyn till bl. a. vad jag har anfört användas för attbestrida de merkostnader som är förknippade med att lektorer beviljastjänstledighet för atl bedriva forskning. Givetvis bör medlen kunna användasför sådana kostnader även för universitetslektorer vid högskoleenheter somsaknar fast forskningsorganisation. Medlen bör enligt min mening disponeras avhögskolesyrelserna vid högskoleenheter med fast forskningsorganisation.Regionstyrelserna bör disponera ett belopp avsett för dem som har tjänster vidhögskoleenheter ulan fast forskningsorganisation. Universitetslektorerbör i större utsträckning än vad som sker utnyttjas i forskarutbildningen.Forskarassistenterna bör i gengäld kunna delta i undervisningen inom dengrundläggande högskoleutbildningen. Med de färska erfarenheter av egetforskningsarbete som innehavama av forskarassistenttjänster oftast har bör dekunna medverka till en förbättrad forskningsanknytning av grundutbildningen.Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen att utfärda de ändringari nuvarande, övergångsvis gällande bestämmelser som kan erfordras för attmöjliggöra dessa förändringar i tjänstgöringen för universitetslektorer ochforskarassistenter. Berörda myndigheter bör så längt möjUgt stimulera till attsådana nya möjligheter ocksä kommer att utnyttjas. Innehavareav docenttjänst, vars förordnandetid har gått ut, har möjlighet atterhålla tjänst som förste assistent inom högskolan. Kostnaderna för tjänst somförste assistent bestrids med medel som högskolan disponerar för grundläggandehögskoleutbildning. Enligt nu gäUande bestämmelser får tjänster som försteassistent inte bekostas med medel avsedda för forskning och forskarutbildning.Innehavare av tjänster som förste assistent får i enlighet härmed inte itjänsten ägna sig ät forskning. Detta kan enligt min bedömning ofta innebäraett stort slöseri med personella resurser. De personer som det här är fråga omhar ofta sina Prop.1978/79: 119 73 främstaerfarenheter från och förtjänster inom forskning. Det är dä knappast rimligtmed ett generellt förbud mot att utnyttja dem för de arbetsuppgifter de oftaär bäst ägnade för. Reglerna för tjänsterna som förste assistent bör därförändras sä att innehavare av dessa tjänster även kan fä ägna sig ät forskning.Beslut om för vilket slags verksamhet en viss tjänst som förste assistent skallvara avsedd, bör som fattas av berörd högskolestyrelse och kostnadernaför tjänsten bestridas inom ramen för medel som disponeras av högskoleenheten.Jag kommer i annat sammanhang atl föreslå regeringen alt ulfärda debestämmelser som erfordras. Jagvill här erinra om att jag i årets budgetproposition under fakultetsanslagenhar beräknat medel för förstärkning av de rörliga resurserna för forskning ochforskarutbildning vilket bl. a. ger ökade möjligheter att inrätta extratjänster för forskande personal. I budgetpropositionen har jag även beräknat enkraftig förstärkning av medlen för forskningsanknytning. Dessa medel kan bl.a. nyttjas för att ge lärare inom utbildningar utan anknytning till fastforskningsorganisation möjligheter till kontakt med aktuellt forskningsarbete. Jagkommer i det följande att föreslå att ytterligare 2 milj. kr. anvisas förförstärkning av högskolans forskningsorganisation. Dessa medel bör ge ökademöjligheter att inrätta extra tjänster för forskande personal. Medlen börframför allt få disponeras av högskoleenheter där forskningsorganisationen ärunder uppbyggnad. Vidarevill jag i detta sammanhang erinra om att regeringen i är utfärdat ändring avhögskoleförordningen (1977:263) av innebörd att tjänstekategorierna professoroch biträdande professor båda benämns professor. FUNhar i fråga om de tjänster som finansieras med medel från forskningsråd anförtatt råden måste ta det fulla ekonomiska ansvaret för de beslut de fattar. FUNvill inte acceptera nu gällande ordning där arbetsgivaransvaret även förforskningsrådsfinansierade tjänster åvilar högskolan. Jag vill beträffandedetta endast erinra om att FOSAM har till uppgift att se över frågan om ansvars-och kostnadsfördelning mellan högskolan och forskningsråden. FUN:sförslag avseende planerings- och ledningsorganisation för forskning ochforskarutbildning inom högskolan berör såväl indelningen av verksamhetsområdetsom ekonomiadministration och redovisning samt institutionell organisation. FUN:s förslag i fråga omindelningen av verksamhetsområdet forskning och forskarutbildning innebär attindelningsgrunden skall kunna vara såväl vetenskaplig samhörighet som temansamt att indelningen skall kunna förändras över tiden och variera mellanhögskoleenheterna. Beslut om fakultetsindelning som inte kräver omläggning avanslagssystemet och Prop.1978/79:119 74 därmedbeslut av föreslår utredningen skall fattas av UHÄ efter förslag fråneller hörande av berörda institutioner och högskolestyrelser. Nuvarandesektioner bör, enUgt FUN, inledningsvis kunna utgöra grund förfakultetsindelningen. Det saknas inte positivaremissyttranden över FUN:s förslag till fakultetsindelning. Kritiskasynpunkter förs dock fram, främst från företrädare för de medicinska,samhällsvetenskapliga och tekniska fakulteterna. Fakultetsindelningenfyller framför allt två funktioner. För det första är fakultetsindelningen ettviktigt instrument för och regeringens planering av forskningen ochforskarutbildningen inom högskolan. Medel lill forskning och forskarutbildninginom högskolan anvisas ju per fakultetsomräde. För det andra avgörfakulletsindelningen omfattningen och inriktningen av verksamhetsområdena förde organ inom fakulteterna som på det lokala planet bl. a. har att besluta ivissa frågor, fördela resurser m. m. finns niofakultetsomräden och nio anslag till forskning och forskarutbildning inomhögskolan, nämUgen humanistiska, teologiska, juridiska, samhällsvetenskapUga,medicinska, odontologiska, farmaceutiska, matematisk-naturvetenskapliga ochtekniska fakultetema. Anslagssystemet förforskning och forskamtbildning inom högskolan innebär därmed en merspecificerad uppdelning av medlen än anslagssystemet förforskningsrådsorganisationen.