prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — kommun framhåller med anledning avverkens yttranden att förutsättningarna för lokalisering av nyaindustrianläggningar till är beroende av eventuell framlidautbyggnad av den befintliga induslrin. har från vissa utgångspunktergoda förutsättningar för lokalisering av nya induslrier. Tillgång tillindustrimark i anslutning till befintliga och utbyggbara hamnlägen, godakommunikationer och en god planberedskap gör området till en värdefull resursför framtida industrieiableringar. Kommunen framhåller därför atlhandlingsfrihet bör upprätthållas som möjliggör nylokalisering av industriertill Oxelösundsområdet. 1978/79:213 Bilaga 1 65 6 Planeringsskedets resultat län för län I 20 av 23 kommunerantog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen log ställningtill programmen genom beslut län för län . För länfattades beslut . Samtliga de kommuner i som upprättadeprogram för de planeringsåtgärder som borde vidtas lill följd av statsmakternasriktlinjer för hushållning med mark och vatten har redovisat sill arbete underplaneringsskedet med alt fullfölja dessa riktlinjer. Av de 20 kommuner i länet som hardeltagit i planeringsskedet har 15 redovisat av kommunfullmäktige antagnakommunöversikter. kommun har redovisat av fullmäktige godkändkommunöversikt. , , , ,, , , , , och Värmdökommuner har redovisat av kommunfullmäktige antagna kommunomfattandemarkdisposilionsplaner. kommun har redovisat kommunomfattandemarkdlspositionsplan vilken har godkänts av fullmäktige i de delar som berörsav riksintressen. 1 omfattas kustenoch av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. Länetberörs även av de primära rekrea tionsområdena och . Riktlinjerna för kustområdet beröråtta kommuner i länet. Kustområdena i , , ,, , och kommuner innefattas i de av resp.kommun redovisade kommunomfattande markdispositionsplanerna. kommunhar redovisat av kommunfullmäktige anlagen markdlspositionsplan förkustområdet. innefattas i dekommunomfattande markdisposilionsplaner som har redovisats av de berördakommunerna, nämligen , , och . För de primära rekreationsområdenahar inget samordnat planeringsarbete redovisats av berörda kommuner. Förslag till områdesplan förNorvik-Kalvö har redovisats av . kommun harredovisat förslag lill områdesplan för Överby. Av fullmäktige behandlade program för hushållning medjordbruksmar- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 66 kenhar redovisats av tio av länels elva berörda kommuner. kommun harredovisat av kommunstyrelsen behandlat program. Av fullmäktige godkända redovisningar för åtgärdersom kommunerna vidtagit eller avser att vidta för all genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av sex kommuner i länet. Länsslyrelsen i har ställt sammanoch utvärderat de kommunala redovisningarna saml i yttrande till ämbetsverkenoch regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbelel under planeringsskedet.Efter hörande av har länsslyrelsen avgettslutligt sammanfattande yttrande. Tilllänsstyrelsens redovisning har fogats en gemensam redogörelse frånlänsstyrelserna i , , och förMälarområdets behandling i kommunernas översiktliga planering. Länsstyrelsenhar även bifogat länsredovisningar rörande kommunernas jordbruksmarksprogram,behandlingen av naturvårdens och kullurminnes-vårdens intresseområden,landskapsrum i kommun präglade av kulturminnesvårdens intressen,tätorlsexpansion som berör fritidsbebyggelse, länsstyrelsenssäkerställandeålaganden saml lantmäteriverkets fri-tidsbebyggelseinvenlering.Till redovisning har vidare fogats yttranden från statensjärnvägar, mililärbefålhavaren för östra militärområdet,försvarsområdesbefälhavaren för och försvarsområden,, lantbmksnämnden, skogsvårdsslyrel-sen, fiskerikonsulenlen,länsbostadsnämnden och saml från iStockholms län, av ,av och . Yttranden över det redovisade materialet harlämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. fl. (Se avsnitt 1.) Beträffande har skrivelserkommit in från och enskilda personer i kommun. Kommunema har beretls tillfälle att komma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas, landstingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettstillfälle att komma in med synpunkter på verkens yttranden. 1 länhar synpunkter lämnats av , regionplane- och näringslivsnämndsamt , , och kommuner. Enligt bedömning har kommunerna isin planering i huvudsak beaktat riksplaneringens intentioner. Kommunerna har,trots bristande planeringsresurser, lagl fram ett omfattande och välgenomarbetat planeringsmalerial. Länsslyrelsen anser dock atl det behövs enstörre en- 1978/79:213 Bilaga 1 67 hetlighel i de olika kommunöversikterna när det gällerområdesindelning och utformning av riktlinjer. Denna fråga bör enligtlänsslyrelsen uppmärksammas vid en kommande överarbetning av föreliggande kommunöversikler. anser alt kommunema isina ställningstaganden lill den framtida markanvändningen i kustområdet harbeaktat de av statsmakterna fastlagda riktlinjerna på elt i huvudsakgodtagbart sätl. Stora områden av riksintresse för naturvård och friluftslivhar säkerställts eller avses bli säkerställda med stöd av naturvårdslagen.Samtliga kommuner har reserverat mark för eventuella anläggningar för turismoch friluftsliv. Friluftslivets intressen har enligt överlagtillgodosetls väl. Kommunernas inställning tillnyexploatering för enskild fritidsbebyggelse har enligt länsslyrelsen blivitbetydligt mera reslriktiv. Frånsett några mindre detaljplaner i kommun,som anser sig kunna godta, har kommunema i stort sett inteföreslagil några ytleriigare detaljplaner för fritidsbebyggelse söder omNorrtäljeviken. kommun har enligt väsentligl skurit nedsina tidigare omfattande planer för fritidsbebyggelse. Kommunen redovisar nu15 planområden med sammanlagt drygt I 300 tillkommande fritidshus. Planarbelelför dessa områden har pågått och kommunfullmäktige har tidigareantagit flera av de nu föreslagna detaljplanerna. Inom länets kustområde söder omNorrläljeviken bör enligt största restriktivitet iakttas med alltillåla enskild fritidsbebyggelse. Två av de föreslagna planområdena iNorrtälje kommun ligger inom denna del av kustområdet. har vidsamråd med kommunen bestämt motsatt sig fastslällelse av detaljplanen förHåtö-Brevik som berör ett område av riksintresse för naturvården.Håtö-Breviksområdet är enligt redan alltför hårt exploaterat medhänsyn till friluftslivels intressen på södra delen av . Inom vissa delar av kustområdetnorr om är friluftslivels intressen enligt länsstyrelsenförhållandevis begränsade. motsätter sig därför inte en visstillkommande fritidsbebyggelse inom denna del av kustområdet. För atttillgängliga strandnära områden skall bevaras kan det dock enligtlänsstyrelsens preliminära bedömning krävas en reducering av del av Norrtäljekommun föreslagna antalet fritidshus med cirka en Iredjdedel. framhåller att detinom det högexploaterade kustområdet finns ca 8500 outnyttjade tomtplatser inomredan fastställda detaljplaner. Inom skärgårdsområdet i och Vaxholmskommuner, där behovet av mark för friluftsliv är störst, finns ca 3 000outnylQade tomtplatser. Ett ytterlighetsexempel är Marsätra i kommunmed omkring 600 outnylQade byggnadsrätler. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 68 kuteratmed kommunerna om olika problem som är förknippade med att upphävabyggnadsplaner. En möjlig lösning, vilken prövas i kommun, är enligtlänsstyrelsen att genomgripande omarbeta planema. Kommunemahar i många fall i markdispositionsplanerna redovisat utredningsområden, därman ännu inte har hunnit ta ställning till hur en eventuell utveckling avfritidsbebyggelse bör avvägas mol andra intressen. anser atl detär angeläget alt planeringen för dessa utredningsområden fullföljs. Förflertalet av de utredningsområden som ligger söder om bör dettainnebära att detaljplaneläggningen för enskild fritidsbebyggelse inte försvidare. Detaljplanearbetet för fritidsbebyggelse på Omö i kommun börenligt avvakta de ställningstaganden som kommer att göras inomramen för planeringen av det primära rekreationsområdet . Norrtäljekommun redovisar etl stort antal utredningsområden för enskildfritidsbebyggelse. En förutsättning för en positiv bedömning från länsstyrelsenssida av de planområden i övrigt som kommunen redovisar norr om atl inga ytterligare detaljplaner föreslås inom dessa utredningsområden. Värmdökommun har angett alt inga ytterligare detaljplaner för fritidsbebyggelseskall läggas fram och att riksintressena skall beaktas inom det utredningsområdesom kommunen har redovisat på . finner det angeläget atldet påbörjade arbetet med områdesplan för förs vidare. I planeringen för kustområdet kvarstår enligt länsslyrelsenviktiga planeringsuppgifter för alt tillgodose turismens och friluftslivetsintressen. Dessa bör behandlas i en regionalt samordnad planering. Inomlänsstyrelsen pågår arbete med atl la fram etl underlag för en sådanplanering. Genomförandet av en utbyggnad av stugbyar och andra anläggningarför turism och rekreation kommer enligt länsslyrelsen att kräva stöd frånlandsting och stal. Länsslyrelsen understryker behovet av vägledning frånstatsmakternas sida om inriktning och ambitionsnivå för planeringen av de olikarekreationsområdena. Det primära rekreationsområdet Sörmlands skärgårdbör enligt utvidgas till att omfatta även , ,och kommuner. Samtliga kommuner inom rekreationsområdet,och även de ovan nämnda kommunerna har i sina markdisposilionsplaner elt förhållandevisgott underiag för den fortsatta planeringen. Berörda länsstyrelser iskärgårdsområdet avser atl tillsammans med kommunema bilda en samar-belsgruppför att behandla gemensamma planeringsproblem. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom de högexploaterade kustområdena redovisas i avsnitt 4.2. BelräffandeStockholms län anförs dämtöver följande. Enligt den inventering som har genomförts avlantmäteriverket var netloökningen av fritidshus 24%inom det högex- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 69 anser att kust- och skärgårdsområdet iStockholms län bör betraktas som i princip fullbyggl med enskildfritidsbebyggelse. anser alt en myckel restriktivinställning bör gälla lill ytterligare fritidsbebyggelse i kust- ochskärgårdsområdet i . Planer, som ännu inte har genomförts och somstrider mol den fysiska riksplaneringens intentioner, bör enligt verkelomprövas. Enskild fritidsbebyggelse bör i första hand byggas ut inom områdensom redan är påverkade av bebyggelse. I högre grad än hillills bör man byggaut fritidsbebyggelse i form av slugbyar för uthyrning. Detla bör enligt verkelspeciellt gälla i kommun. Verket anser atl kommunens önskemål om altfå bygga ca 1 300 nya fritidshus i planområden inte kan accepteras. Slor restriktivitetmed alt tillåta ulbyggnad av enskilda fritidshus bör vidare gälla i de avkommunen redovisade utredningsområdena. Enskild fritidsbebyggelse bör iframtiden till stor del kunna förläggas lill de inre delarna av kommunen. Ingenytterligare fritidsbebyggelse bör enligt verkel komma till stånd inomHåtö-Breviksområdet, som är av riksintresse för naturvården. Enligt bör eventuella ytterligareanläggningar för fritidsboende på i kommun i första hand fåformen av uthyrningsstugor eller campingplatser, vilkel möjliggör etl merallmänt utnyttjande. Detaljplanen för Marsätra i börenligt ses över. Den strider enligt verket mot riktlinjernaför högexploaterad kust. anser all man närmare bör studeraom del är lämpligt all utöka del primära rekreationsområdet Sörmlands skärgårdi enlighet med förslag. rymmer enligt verketomfattande rekreationsresurser trots den exploatering som har skett förfritidsbebyggelse. Oavsett hur man kommer atl avgränsa det primära rekreationsområdetär det enligt verket angeläget atl etl utvecklingsprogram för friluftsliv ochturism utarbetas för i samverkan mellan berörda kommuneroch . 1 avvaktan på elt sådant program bör planer förfritidsbebyggelse behandlas mycket restriktivt. Landstingels regionplane- och näringslivsnämndpåpekar alt de två alternativa förslagen lill ny regionplan skiljer sig närdet gäller omfattningen av den fritidsbebyggelse som bör tillkomma i Norrtäljekommun och i kust-och skärgårdsdelen i länet i övrigt. Landstingetsställningstagande lill en ulbyggnad av fritidsbebyggelse kan väntas först dålandstinget tar ställning till regionplaneförslagen i deras helhet. kommun anför att man imarkdispositionsplanen för kustområdet har gjort en avvägning mellan skildaintressen med utgångspunkt i slalsmaklemas riktlinjer för högexploaterad kust.Kommunen påpekar dock att man f. n. saknar ett enigt kommunaltställningstagande till den Prop.1978/79:213 Bilaga 1 70 framtida markanvändningen i utvecklings- ochutredningsområdena för fritidsbebyggelse. Kommunen motsätter siglänsstyrelsens preliminära bedömning att man bör undanta en tredjedel avantalet tomtplatser för fritidshus i de angivna planområdena. Detaljplanernasslutliga utformning bör avgöras från fall lill fall. De två detaljplaneområdena söder omNorrläljeviken innebär enligt kommunen en begränsad exploatering. Tillskotlel iHåtö-Breviksområdet blir ca 30 nya tomtplatser. Detla kan enligt kommunen inteinnebära en överexploatering till nackdel för friluftslivet. Kommunen anser attdet redovisade området av riksintresse för naturvård inte berörs avdetaljplanen för Håtö-Brevik. En komplettering av fritidsbebyggelse inom några av deföreslagna ul-redningsområdena skulle enligt kommunen innebära möjligheter atlförbättra standarden för befintlig bebyggelse, bl.a. när det gäller vatten ochavlopp, hamnförhållanden och vägar. Omvandlingen av fritidshus till helärsbostäder försvårarenligt kommunen möjligheterna alt uppnå en lämplig lokalisering avpermanentbebyggelsen. Dessutom innebär omvandlingen atl priserna på fritidshusdrivs upp till en oacceptabel nivå. kommun tillstyrkerlänsstyrelsens förslag till utökning av det primära rekreationsområdet iskärgården. kommun anser atl ett antal fritidshus kantillkomma i kustområdet, framför alll på , ulan nämnvärda konflikter medfriluftslivs- och bevarandeintressen. I avvaktan på eventuella förslag lilllokalisering av anläggningar för turism och rekreation inom det primärarekreationsområdet har områden där kommunen bedömt alt en utveckling avfritidsbebyggelse är lämplig angetts som utredningsområden. Det är enligtkommunen sannolikt atl man bara i ett fåtal av dessa ulredningsområden kangöra sådana satsningar på anläggningar för turism och friluftsliv att enulbyggnad av fritidsbebyggelse omöjliggörs. Länsslyrelsen framhåller i sittkompletterande yttrande att den av lantmäteriverket redovisade netloökningenav fritidshus i inte är helt tillförlitlig, eftersom olikaberäkningsmetoder har använts vid de två undersökningstillfällena. Det ärenligt omöjligt att med utgångspunkt från föreliggande uppgifterom ökningen av antalet fritidshus dra slutsatser om hur statsmakternasriktlinjer för utvecklingen av fritidsbebyggelse i det högexploateradekustområdet har tillgodoselts. Huvuddelen av den nytillkomnafritidsbebyggelsen ligger troligen inom tidigare fastställda detaljplaner.Även den framtida ökningen av antalet fritidshus kommer enligt länsstyrelsenhuvudsakligen atl ske genom att outnylQade tomtplatser i fastställdadetaljplaner tas i anspråk. anser att de berörda kommunerna iMälarområdet har be- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 71 aktatriksintressena på ett i huvudsak godtagbart sätt. Kommunerna avser enligtlänsslyrelsen inte alt upprätta några ytleriigare detaQplaner för fritidsbebyggelse.Det huvudsakliga problemet när del gäller fritidsbebyggelsen i ärden snabbi ökande omvandlingen av befintiiga fritidshus lill helärsbostäder. Viktiga planeringsuppgifter kvarstår enligtlänsstyrelsen för att tillgodose turismens och friluftslivets intressen i detprimära rekreationsområdet. Dessa planeringsuppgifter bör på motsvarande sättsom för genomföras i en regionall samordnad planering.Frågan om att bilda en samarbelsgrupp för detta ändmål kommer atl behandlas avberörda kommuner och länsstyrelser. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Belräffande anförsdärulöver föQande. anser att det fortsallaplaneringsarbetet för bör ges den inriktning som berördalänsstyrelser anger. Samordnade insatser bl. a. i form av markreservationerför kollektiva anläggningar i del primära rekreationsområdet torde enligtverket erfordras. Den skärpta tolkningen av riktlinjerna förjordbrukels behandling i den fysiska riksplaneringen har enligt länsstyrelseninneburit nya planeringsproblem som kommunema inte har hunnit lösa underarbetet med program för hushållning med jordbruksmarken. De redovisadeprogrammen bör därför ses som en probleminventering och som ett förberedandesteg mol lätortsomfaltande områdesplaner. Kommunemahar i jordbruksmarksprogrammen i regel avgränsat vissa särskill värdefullasamlade jordbruksområden som man avser att bevara på lång sikt. ochNorrtälje kommuner har dock endast uttalat att all jordbruksmark utanförutbyggnadsområdena bör reserveras för fortsatt jordbruksdrift. Länsstyrelsenanser liksom lantbruksnämnden att de viktigaste jordbruksområdena dessutom börskyddas genom atl de redovisas som bevarandeområden i av kommunfullmäktigeantagna markdisposilionsplaner. De redovisade jordbruksmarksprogrammen anger enligtlänsslyrelsen all relativt stora arealer , ca 3 700 ha, kan komma atttas i anspråk fram för annan markanvändning, främsttätortsutbyggnad. Omkring en tredjedel av denna åkerareal ingår iutredningsområden där kommunerna ännu inte har tagit ställning till denframlida markanvändningen. I många fall har även altemativa utbyggnadsområdenredovisats i jordbruksmarksprogrammen. Detta har enligt ochlantbruksnämndens bedömning lett till att orealistiskt slora utbyggnadsområdenhar redovisats , framför allt i och kommuner.Den totalt sett omfattande åkerareal som man enligt programmen beräknar alt Prop.1978/79:213 Bilaga 1 72 tai anspråk bör enligt länsslyrelsen ses som ett uttryck för den osäkerhet om denframtida markanvändningen som präglar översiktlig planering på lång sikl. De flesta kommunerna har i jordbruksmarksprogrammenredovisat mycket små arealer jordbruksmark som rnan avser att la i anspråk förbebyggelse inom den närmaste femårsperioden. , , Upplands-Brooch kommuner redovisar dock relativt slora arealer jordbruksmark somkommunfullmäktige har beslutat skall tas i anspråk inom denna period.Upplands-Bro kommun har under planeringsskedet övervägt möjligheten atl omprövavissa fastställda, ännu outnylQade, detaljplaner för industribebyggelse vilkaberör jordbruksmark. Länsslyrelsen stöder kommunens beslut att inte omprövaplanerna med hänsyn lill behovel av sysselsättning i kommunen och problemen isamband med ett upphävande. 1 det fortsatta arbetet med områdesplaner för deexpansiva tätorterna bör kommunerna enligt studera alternativautbyggnadsmöjligheter dels för resp. tätortsområde, dels för kommunema i derashelhet. Delta arbele bör samordnas med det pågående regionplanearbelel, där bl.a. frågor om eventuell regional omfördelning av av den framtida bebyggelsenmed hänsyn lill jordbruksintressena kommer alt prövas. Målsättningen för denfortsatta planeringen bör enligt vara alt hell avveckla deutredningsområden som har redovisats samt atl för angeuibyggnadsområden som har en realistisk omfattning. Även kommun bör enligt länsslyrelsenåläggas all utarbeta översiktliga planer för expansiva tätorter. Som grund fördenna planering bör kommunen utveckla sitt jordbruksmarksprogram vidare. För att jordbruksmarksprogrammen skall kunna utgöraetl godtagbart underlag för jordbrukets planering bör de angivnaosäkerhetszonerna för lätortsutveckling enligt planverket begränsas. a.gäller detta i kommun. anser liksom allbehovet av en eventuell regional omfördelning av lätorlstillväxlen börstuderas inom ramen för pågående regionplanearbete. Lanlbruksslyrelsen framhåller att de redovisadejordbruksmarksprogrammen i landet visar på en oförändrad eller t. o. m. ökadefterfrågan på jordbruksmark . Risken fören sådan utveckling synes vara särskill slor i bl.a. vissa kommuner i Stockholmslän. Det är enligt lantbruksstyrelsen angeläget atl kommunerna i den fortsattamarkanvändningsplaneringen studerar utbyggnadsriktningar, tät-ortsulformningoch en tälortsstruklur som så långl möjligl minskar förbrukningen av värdefulljordbruksmark. Kommunernas planeringsresullal bör i några regioner knytassamman lill ett samlat markhushållningsprogram. Etl sådanl program kan enligtlanlbruksslyrelsen behöva övervägas för . Norrtäljekommun anser att kommunen inte bör jämställas med vissa 1978/79:213 Bilaga 1 73 andrakommuner i länet när det gäller krav på översiktlig planering för tätorterna.Den areal jordbruksmark som kommer att tas i anspråk för tätortsutbyggnad ibeslutade planer är enligt kommunen myckel liten jämförd med motsvarandearealer i övriga kommuner i länet. De översiktsplaner som föreligger för vissatätorter har utarbetats i nära samråd med förelrädare för jordbruket. kommun anser atl kommunen börkunna ta ställning till markanvändningen i de ulredningsområden som harredovisats inom slora delar av tätortens intresseområden. Kommunerna har enligt länsslyrelsen i slorutslräckning prioriterat friluftslivels intressen framför skogsbrukets i destorsladsnära skogsområdena. De flesta kommuner har förutsatt alt de allmännahänsynsreglerna i skogsvårdslagen skall tillämpas i avvägningen mellan olikamarkanvändningsintressen. a. och kommuner har dockbegärt förordnanden enligt naturvårdslagen för all säkerställa friluftslivetsintressen. anser att förordnanden enligt naturvårdslagen bör användasendast om andra åtgärder inte anses lill fyllest. Skogsvårdssiyrelsen anser att kommunernasulbyggnadsplaner berör alltför stora arealer skogsmark och föreslår att manöverväger behovel av atl upprätta program för all tillvarata möjligheterna tillskogsproduktion. Länsslyrelsen avser alt la upp överläggningar i denna fråga. framhåller att fisket inte harbehandlats i nämnvärd omfattning i kommunernas planering. De tolv kommuner iStockholms län som berörs av fiskets viktigare intresseområden bör vid kommanderevidering av kommunöversikter och markdisposilionsplaner redovisa hur manavser alt skydda dessa områden. Den inlemaiionella utvecklingen på fiskels områdekommer enligt bedömning att medföra en expansion av fisket iÖstersjön. En förutsättning för en utveckling av Öslersjöfisket är dockförbättrade landnings- och avsättningsmöjligheter. Kommunerna iskärgårdsområdet bör enligt styrelsen i samråd med fiskenämnden ulreda ochprecisera yrkesfiskets behov av markområden för skilda ändamål. anser att kommunerna bör uppmärksamma fiskets och dess följdindustriersökade anspråk på mark i anslutning till hamnarna. finner det angelägel att man i denfortsatta kommunala planeringen för de primära rekreationsområdena vidtaråtgärder för att utveckla möjlighetema till fritidsfiske. Efterfrågan påsådana aktiviteter är mycket stor i . regionplane- och näringslivsnämndframhåller att vatten-områdesfrågoma, bl. a. fiskets intressen, bör behandlasmer ingående i den Prop.1978/79:213 Bilaga 1 74 1 den pågående regionplaneringen, som harkaraktär av markanvändningsplanering, har vattenområdenas användning intebeaktats särskilt. Kommunema har enligt underplaneringsskedet krävt alt stora områden av riksintresse för naturvård ochfriluftsliv skall säkerställas genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Det gäller bl. a. Er-staviks-, Ågesta- och Bomsjöområdena. Dentidskrävande handläggning av bl. a. natuneservatsärenden har dock inneburit attendast en mindre andel av föreslagna ålgärder har kunnat fullföljas. Detkommer enligt att ta att genomföra samtliga föreslagnaförordnanden. behöver utökade personella och ekonomiska resurserför all kunna säkerställa de områden som kommunerna har angett inom rimlig tid. Inom länet finns stora områden avkulturlandskapskaraktär som är av riksintresse för såväl naturvård somkulturminnesvård.