prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Inle heller har jagräknal medel för statsbidrag till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel för särskolans yrkesskola. Enligt vad jag har inhämtatbereds denna fråga i . Statsbidraget tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan liksom SÖ:s förslag om statsbidraglill förhyrning av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielkommer att prövas i samband med beredningen av förslag årskommunalekonomiska utredning (Fi 1976:06). Jag hemställer att regeringen föreslår nksdagen all till Bidrag lillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. /80 anvisa etlreservalionsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 12 377 Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har i en sammanfattning av sitt budgetförslag /80 (Högskolan. Utbildning, forskning, utvecklingsarbete.UHÄ-rapport : 15) redovisal huvudlinjerna i planerings- och utvecklingsarbetetför högskolan och uppläggningen i slort av budgetförslagel. I särskildaskrivelser har ämbetet lagt fram kompletterande förslag i några av de frågorsom ingår i budgetförslaget. I många avseenden pågårenligt UHÄ fortfarande inom högskolan anpassningen till den nya organisationenoch det nya regelsystemet. har de nya beslutande ochutbildningsplanerande organen kunnat påböria del mera konkreta arbetet på allförverkliga reformens olika delar. Med tanke på de många förändringama iregelsystemet och fömtsältningama i övrigt för reformen måsle övergången lillden nya ordningen anses ha gått i slort sell väl. I fjolårelsanslagsframställning framhöll UHÄ atl högskolereformen innebär en kraftigökning av ambitionerna i fråga om den högre utbildningens samhälleliga roll.UHÄ menade atl delta måste ses som en förpliktelse för statsmakterna att ocksåställa resurser lill förfogande för all högskolan skall kunna fylla de angivnamålen, ramarna och riktlinjema med innehåll i reformbeslutens anda. UHÄupprepar denna grundläggande synpunkt. Resursbehoven är rikligtdokumenterade i de lokala och regionala högskolemyndigheternasanslagsframställningar. Dessa framställningar belyser enligt UHÄ också debetydande ambifioner som finns inom högskolan all utvecklahögskoleutbildningen med utgångspunkt i statsmakternas beslul. Storaförväntningar på den nya högskolan ställs nu från olika håll i samhällel. Attinfria dem är nödvändigt för all fullfölja 1975 och principbeslut omhögskolereformen. UHÄ framhåller atl del nuär lid atl ägna frågoma om högskoleforskningens roll och förutsättningar ökaduppmärksamhet. Genom forskningsrådsutredningens (FRU) ochforskarulbildningsulredningens (FUN) förslag och de remissyttranden somnyligen avgivits över dem har statsmakterna nu underlag för all lägga fastramar och riktlinjer för även denna del av verksamheten inom högskolan. Därmedbör enligt UHÄ också förutsättningar finnas för att ge frågan om förstärkningav högskolans resurser för forskning och forskarutbildning en behandling somsvarar mol verksamhetens vikl. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 378 UHÄ drog redan i1977 års anslagsframställning slutsatsen atl högskolan, genom dengenomgripande reformering av dess mål och organisalion som statsmakterna beslutat om, måsleanses vara en högl prioriterad del av den offentliga sektorn. De senaste årenserfarenheter och den bild av delslalsfinansiella lägel som avtecknar sig för överblickbar tid ställer emellertid enligl UHÄ:s mening myndighelerna införnya krav: alt utveckla och förnyaverksamheten inom oförändrade eller rent av minskade resursramar. Avanslagsframställningarna från myndigheterna framgår enligt UHÄ alt många högskolestyrelser och regionstyrelserhar god beredskap inför de nya kraven och har inlett eller avser atl inleda enlångsiktig planering utifrånförutsättningen alt förändringar måste genomföras i huvudsak inom oförändraderesursramar. UHÄ erinrar i detta sammanhang om atl enmyckel slor del av resurserna inom högskolan är bundna i fast anslälldpersonal. släller särskilda krav pålångsiktighel och omsorgsfullt genomarbetande av olika alternativ iplaneringen. UHÄ ämnar ifortsätlningen lägga betydligt slörre vikl än vid alt den årligaanslagsframställningen skall vara etl led i en långsiktig planering för flera budgetårframåt. UHÄ framhåller atl det är av gmndläggande betydelse i delta sammanhangatt slalsmaklerna är beredda att vid behov lägga fast ramar och nktlinjer avmera konkret slag även för längre perioderän del närmasl föreslående budgetåret. Beträffande kravetpå besparingar framhåller UHÄ bl. a. följande. Den högre utbildningenoch forskningen är av grundläggande belydelse för den lekniska och ekonomiskalikaväl som för den sociala och kulturella utvecklingen. Deras effekter är djupgående ochgäller ytterst kvaliteten i olika delar av samhällsarbetet. Mol den bakgrundenär del för UHÄ uppenbart all högskolan inle är en sektor på vilken det ärlämpligt all anlägga kortsiktigaslalsfinansiella besparingssynpunkter. I stället är det viktigt atl även i ellkärvt budgetläge bevara ell långsiktigt perspektiv och upprätthållasatsningarna på en seklor vars verksamhei tillförsäkrar samhället kompetensinom skilda områden och främjar både andlig och materiell välfärd. UHÄ ser därför kravet på etlbesparingsförslag för högskolan enbart somen ytteriigare skärpning av kravei på atl inom den samlade högskolan skapareformutrymme genom omprioriteringar för all därigenom begränsa behoveiav nellolillskotl av resurser. UHÄ anser atl det ärnaturligt, med hänsyn lill svårigheterna alt i den etablerade högskoleorganisationen få till stånd omprioriteringsdis-kussioner lokall och regionall, all UHÄ somcentral myndighet tar på sig enhuvudroll i sammanhanget. Om inle vikliga principer i den nya organisationenskall åsidosättas, måste emellertid denna roll få formen av atl UHÄ initierar diskussioner om prioriteringar ochfår reaktioner och alternativaförslag från de lokala och regionala högskolemyndigheterna. 1978/79:100 Bilaga 12 379 UHÄ ensidigt utformat besparingsförslag direkttill regeringen ger mindre goda förutsättningar för ell sådani samspel inomhögskolan. Inte deslo mindre måsle, framhåller UHÄ, della förfarande lillämpasi år. UHÄ-områdels lolalaanslag för budgeiårel 1978/79 uppgår lill ca 3 317 milj. kr. Detbesparingsalternafiv som UHÄ i enlighel med de komplelle-randepetitaanvisningarna för fram omfatlar förslag till besparingar om ca 59 milj.kr. UHÄ räknar vidare med ell ökal medelsbehov om ca 48 milj. kr. somkonsekvenser av lidigare av statsmakterna fattade beslut. Slulligen för UHÄdärulöver fram förslag om förslärkningar lill ell belopp av ca 50 milj. kr. Sammanlaget innebäralliså UHÄ:s förslag en neltoökning med ca 40 milj. kr. för /80(exkl. löne- och prisomräkning). Förslagel redovisas översiktligt i en tabell(se sid 404). UHÄ har utformatbesparingsalternativet så atl besparing föreslås på de berördaanslagen tillsammans, däremol inle på vart och etl av anslagen för sig. Detlager utrymme för alt även i besparingssammanhang göra avvägningar mellan olikaområden av verksamhelen inom högskolan. I fråga om anslagen lillgrundläggande ulbildning har UHÄ vall all så långt möjligt förorda besparingarav kvantitativ karaktär, dvs. sådana som innebär minskningar av antaletutbildningsplatser. Sådana minskningar förordas i huvudsak för linjer som har och har haft -obesatta utbildningsplatser samt för vissa andralinjer där en minskning inte bedöms vålla några olägenheter förarbetsmarknaden. Härutöver räknar UHÄ med en begränsning av medelsanvisningenför del fria området. Flera av de besparingsförslag som rör ulbildningensdimensionering kan av naluriiga skäl slå igenom fullt ut först senare budgetårän / 80. UHÄ säger sig också i vissa fall ha funnit del möjligieller nödvändigt atl föreslå besparingar som innebär minskade kostnader perutbildningsplats. Vad beträffar anslagentill forskning och forskarutbildning avser UHÄ:s besparingsförslag med ellundanlag - vakanssätlning av en ledig professur - vad som får betecknas somallmän nedskäming. Delta är ell uttryck för att besparingar inom denna verksamhetsgreni första hand måste bygga pä minskningar i den fasta organisationen av högretjänsier, vilken styr volymen av forsknings- ochforskartitbildningsverksamheien som helhet. UHÄ bedriver redan elt omfattandearbete när del gäller atl bereda utrymme för nya forskningsinriklingar ochämnesområden genom omprövning a v lediga eller ledigblivande högre tjänstersämnesinnehåll. UHÄ avser att mol bakgrund av regeringens åtstramningsdireklivintensifiera delta arbete. Det är emellerlid, framhåller UHÄ, uppenbart altförändringar av delta slag inte kan forceras fram ell visst budgetår ulan måslebli beroende av en planmässig behandling av de frågor om ämnesinnehåll somaktualiseras i samband med vakanser på högre tjänster. Ställt inför kravet atlomedelbart Prop.1978/79:100 Bilaga 12 380 föreslåbesparingsåtgärder säger sig UHÄ därför ha sell sig nödsakat all förordaallmänna minskningar av anslagen. (tkr.) Ändringsförslag (Ikr.) Kostnader på grund av tidigare fattade beslul Förslag lillförslärkningar Högre Ijänsler Forskarassislenlljänster Särskildaforskningsområden Specialistutbildning Biblioteksresurser Övriga basresurser m.m. -11364 + 4366 Besparing Minskning avantalet utbildningsplatser Minskade kostnader per utbildningsplats Kosinader pä gmnd avlidigare fattade beslut Nya eller förändrade utbildningar Ökning av anlaletutbildningplaiser Övriga förstärkningar Förslag tillförstärkningar Nya eller förändrade utbildningar Ökning av antaletnybörjarplatser Biblioteksresurser Övriga förslärkningar -34 289 -12410 + 9392 + 21606 + 4 188 + 5072 + 13587 + 2 140 + 6482 Kosinader pä gmnd avtidigare fattade beslut Lokalkostnader Kostnader för antagning av studerande Förslag tillförstärkningar Forskning och utvecklingsarbete för högskolan Ulbildning av personal m. m. Regionstyrelserna(resor och konferenser m. System för studiedokumentation m. m. + 7702 + 1062 Kostnader på grund av tidigare fattade beslut -59009 +48316 + 50224 1978/79:100 BUaga 12 381 UHÄ vill beträffande bådegrundläggande utbildning och forskning/ forskarutbildning, framhålla all ellbeiydande ansvar måste ligga på de lokala högskolemyndigheterna när det gälleratl förverkliga besparingsåtgärder så all minsta möjliga ölägenheter förverksamheten uppstår. Del måsle understrykas alt de reellakosinadskonsekvensema av del nu presenterade besparingsförslaget inte i alladelar kan förutses. Besparingsför-slagel torde sålunda för /80inte kunna förverkligas hell ulan vissa kostnader för övertalig personal.Omfattningen av dessa kostnader blir beroende av vilka åtgärder som kan vidtasi det enskilda fallet. UHÄ framhåller althögskolereformen har förändrat förutsättningarna och påverkat regelsystemet förden högre ulbildningen i snart sagt alla avseenden. De grundläggande idéerna ireformen skall förverkligas genom samverkande åtgärder inom en rad olikaområden. Atl följa upp och utvärdera reformen blir därför en viktig men ocksåmyckel komplex uppgift för högskolmyndighelerna . UHÄ:sansvar för uppföljning av högskolereformen har särskilt markerats isiatsmakternas beslul och särskilda medel har anvisats för ändamålet. UHÄ:sreformuppföljningsprogram är huvudsakligen inriktat på fem problemområden. reformenssociala effekter (bl. a. de nya tilllrädesreglernas effekt) Den sammanhållandeledningen av reformuppföljningsprogrammet har anförtrotts en rådgivargrupp i vilken ingårprojektledama - lill övervägande del från UHÄ fristående forskare - samtföreträdare för berörda arbetsenheter inom UHÄ. Inriktningen och planeringen avprojekten sker i samverkan mellan denna grupp, referensgmpper för olikaproblemområden och de forskare m.fl. som i övrigi är engagerade i programmet.När det gäller metodik i och genomförande av projekten har projektledarnalämnats beiydande frihet. Genom alt på della sätt ta i anspråk forskare ochforskargrupper vid universitet och högskolor har UHÄ försökt all undvika derisker som kan vara förenade med en reformulvärdering i regi av en myndighetsom i hög grad är engagerad i själva reformen och dess planering ochgenomförande. UHÄ har gett exempel påreformåtgärder som på olika säll förväntas samverka för atl avsedda effekterskall uppnås och på hur dessa ålgärder kommer all belysas i olika projekt inomreformuppföljningsprogrammet. UHÄ kommer all successivtpresentera resultat från reformuppföljningsprogrammet. UHÄ framhåller alt delunder del kommande verksamhetsåret också kan bli aktuellt atl på vissa punkterdra slutsatser och lägga fram förslag pä grundval av uppföljningen. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 382 Samspel, utbildning, forskning, utvecklingsarbete I samband medhögskolereformen har principen om forskningsanknytning av allgrundläggande högskoleutbildning lagts fasl. Den kan, enligt UHÄ:s mening,vänlas på sikl innebära stora förändringar i högskoleverksamhetens innehåll,arbetsformer och organisalion liksom i dess förhållande tillannan samhällsverksamhet. I arbetel med forskningsanknytningen ler del sigenligl UHÄ naluriigt atl i ell första skede la upp ålgärder för all göra dengrundläggande utbildningen högskolemässig inom områden där dentradifionelll har en mer skolmässig karaktär. En viktig förutsättning för atl l.ex. de kortare vårdutbildningarna ochstora delar av lärarutbildningenskall ge de studerande mer av metodskolning, kritisk förmåga och kunskapsberedskap är, enligt UHÄ:s mening, alllärarna får en för sådana utbildningsuppgifterlämplig utbildning. På något längre sikl framstår det enligl UHÄ som ennödvändig fömtsättning för den grundläggande utbildningensforskningsanknytning all lärarijänstkonstruktionen inom hela högskolananpassas lill de nya uppgifterna. Del framstår enliglUHÄ som en angelägen uppgift alt i enlighet med FUN:s förslag utforma överbryggandeutbildningar och sneddningskurser för all smidigt länka över studerande från olikautbildningslinjer till ämnen ochinstitutioner som har forskningsverksamhet och forskningsresurser av belydelseför resp. ulbildning. För studerande i vissa vårdutbildningar kan del här gällaforskningsuppgifter av beleendevetenskaplig eller medicinsk/ naturvetenskaplig karaktär. För en hel delutbildningar i högskolan gäller emellertid att många av de centralaproblem, som ter sig naturliga att bearbetainom ramen för forskning och forskarutbildning i anslutning till utbildningen, inte hör hemma inom någon befintligdisciplin eller forskningsverksamhetinom högskolan. UHÄ anser atl i dessa fall nya forsknings- och forskarutbildningsområden måsle byggasupp. Med hänvisning lillsilt yttrande över FRU:s och FUN:s förslag framhåller UHÄ atl en konsekvent tillämpning av principen om forskningsanknytning måsle innebära atl det för allautbildningslinjer någonslans finns tillgängtill och samspel med en organisalionför forskning/utvecklingsarbete ochall nuvarande skillnader i delta avseende mellan olika utbildningar i högskolan utjämnas. För de konstnärligautbildningarna måsle l.ex. tillskapas resurser för konstnäriigtutvecklingsarbete. UHÄ framhållerockså att forskningsanknytningen kan komma all kräva andra slag avarbetsenheter än de traditionella disciplininriktade ämnesin-slituiionerna. Manmåsle visa öppenhet för aU knyta forskningsresurser till utbildningslinjer och lillarbetsenheter som svarar mot en samhällssektor eller ett samhälleligtproblemområde. UHÄ anser atlmodifikationer i den iraditionella universitetsorganisationen också motiverasav de här aktuella utbildnings- och forskningsområdenas arbeisfältsanknytningoch behov av att ha nära kontakt med de yrkesverksammaoch avnämama inom resp. område. 1978/79:100 Bilaga 12 383 enligt UHÄ frågan om former i högskolansforsknings- och forskarutbild-ningsorganisation för kontakter med och inflödefrän fältet och därmed om anknytningen till det omfattande utvecklingsarbetesom pågår exempelvis på det sociala områdei och vårdområdet. UHÄ framhåller altforskningsanknytningen också aktualiserar frågan om styrning avforskningsresurser och om samspelet mellan olika planeringsnivåer i detlaavseende. Uppbyggnaden av nya forknings- och forskarutbildningsområden kräveren styrning av resurser - nytillkomna eller genom omprövning lösgjorda - tillvissa angivna områden och förutsätter också all forskarutbildning ochforskarrekrytering kan stödjas . Vad galler samspeletmellan olika planeringsnivåer är, framhåller UHÄ, den lokala nivån enintressent i alla frågor som gällerplanering och förverkligande av konkreta ålgärder för forskningsanknytning.Vad gäller UHÄ och regionstyrelserna bör enligl ämbetets mening en arbetsfördelninglämpligen göras med ulgångspunkl i de ansvarsområden allmänt sett som dessamyndigheler har. UHÄ anser atl ett nödvändigt samarbete i hög grad bör kunnaunderlättas om UHÄ och regionstyrelserna gemensami utformar ellhandlingsprogram för forskningsanknytningen. UHÄ avser all medregionstyrelserna la upp överläggningar om ell sådant program. Ett inslag iforskningsanknytningsprogrammet blir att utarbeta förslag om fortsalt utbyggnadav fasla forskningsresurser i anknytning till utbildningar som f n. saknarsådan anknytning. UHÄ erinrar om atl denna uibyggnad inleddes genomstatsmakternas beslul om inrällande av professurer i sociall arbele i Göleborgoch saml i vårdforskning med särskild inrikining på alkohol- ochmissbmksproblem. I årels anslagsframställning aktualiserar UHÄ en ny elapp iuppbyggnaden av en forsknings-och forskarulbildningsorganisalion i sociallarbele genom all föreslå en professur i ämnel i fr. o. m. budgetåret1979/80. a. för alt lillgodose behovei av profilering avforskningsorganisationen för journalistutbildningens vidkommande föreslår UHÄvidare att fasla resurser för forskning och forskarutbildning inommassmedieforskning börjar byggas upp nämnda budgelår. De förslag UHÄ läggerfram om en forlsall uppbyggnad av lemaorganisalionen i efter /80 är också, framhåller ämbetet, av stor belydelse förforskningsanknytning av utbildningar som hittillssaknat sådan. När det gäller de kortarevårdutbildningamas forskningsanknytning har UHÄ inom ramen för ettutvecklingsprojekt kartlagt pågående aktiviteter inom landei och den internationellautvecklingen. Det har därvid framgått att den hell övervägande delen avföreslagna studier ligger inom ämnesområden som inle finns representerade iden nuvarande högskoleorganisationen, nämligen dels inom områdetomvårdnadsforskning, dels inom elt vidare hälso- och sjukvårdsforskningsområdesom innefattar samhälleliga, organisatoriska och sociala aspekter på vården.Slort intresse finns också enligt UHÄ för vårdpedagogisk forskning. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 384 UHÄ lägger framförslag om en fortsatt ökning av medlen för forskningsanknytning tillregionstyrelsernas disposifion. Med hänsyn fill kravet på återhållsamhetbegränsar UHÄ sig till att föreslå en ökning med 1,2 milj. kr. (från nuvarande8 milj. Av denna ökning räknar UHÄ med all 0,7 milj. kr. skall tas ianspråk för konstnärligt utvecklingsarbete. UHÄ framhåller alt delännu är för tidigt att dra några slutsatser om resuhatel av de organisatoriskaförändringar som högskolereformen innebar. UHÄ tar emellertid upp någraorganisatoriska frågor som enligt UHÄ:s bedömning måste ägnas särskilduppmärksamhet under de närmasle åren. Erfarenheterna av arbeteti den nya högskoleorganisationen har stärkt UHÄ i övertygelsen atl frågan ometl enhetUgt huvudmannaskap måsle las upp till allvarlig prövning. Del ärenligl UHÄ tillfredsställande alt den samlade huvudmannaskapsuiredningen nukommer till stånd. UHÄ framhåller vidare bl.a. atl det är uppenbart att den vidgade lokala beslutanderätten ställer nyakrav på de ansvariga lokala högskoleorganen. På den lokala nivån mäste man nubygga upp såväl kompelens som ändamålsenliga arbetsformer för att kunnafullgöra de uppgifter som enligl de nya högskoleförfaltningarna åvilar delokala organen. UHÄ framhåller att del är nödvändigt atl man beaktar alt mångapraktiska övergångsproblem har kännetecknat det första årel och inte givittillräckligt utrymme för en aktiv lokal planering i syfte att utnyttja dennyvunna friheten i olika avseenden. Inom ramen för sina resurser ämnar UHÄ sökai ökad utsträckning stödja och främja den lokala verksamheten, i första handgenom alt medverka till utbyte av erfarenheter mellan högskolemyndigheter påolika nivåer. UHÄ har därmed angivitett av de krav som UHÄ upplever atl den decentraliserade högskolan släller påden cenlrala myndigheten: krav på sfimulans, service och vidareföring averfarenheier i syfte alt underlätta och främja högskoleenheternas arbele. Deniraditionella ämbetsverksfunktionen får, framhåller UHÄ, en ny innebörd i ettsystem som präglas av ökad lokal frihet atl besluta i en rad hänseenden och därstatsmaklernas styrning av verksamheten måste få delvis andra former än dehittills gängse. UHÄ framhåller atl detgäller all hitta former av styming där slalsmak-lema markerar motiv ochreformändamål och översiktligt anger grundema för sina medelsberäkningar. Pådetta sätt ger regeringen och högskolemyndighetema nödvändigtunderlag för alt planera och genomföra verksamheten och bygga upp kommandeanslagsframställningar på ett sätt som är förenligt med dessa intentioner.Först genom en dialog av della slag kan systemet med ramanslag få en innebördsom framstår som meningsfull på alla nivåer. UHÄ:s roll blir i sammanhanget atlverka för alt Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 385 referensramarna för statsmakterna och de lokalahögskolemyndighetema i störstamöjliga utsträckning blir gemensamma. Som exempel påförhållanden som har vållat problem inom anslagssyste-met nämner UHÄanvisandel av en del av anslagen lill grundläggande utbildning överregionstyrelserna samt tillkomsten av den fria sektorn. annat problem somUHÄ anger är förhållandet att det inte finns något naturligt forum pålokal nivå för samlade diskussioner om inriktningen av verksamheten inomsektorn och om användningen av medlen under sektorsanslaget. Resultatet kan, anserUHÄ, bl. a. bli att väsenfiiga budgetfrågor i realiteten avgörs vid sidan avden fastställda planerings- och ledningsorganisationen och ulan inflytande för de ohka gmpperoch inlressen som enliglstatsmakternas beslut skall vara företrädda i den. Mot bakgmnd av desärskilda problemen i samband med omläggningen av anslagssystemei harregeringen bemyndigat UHÄ atl besluta om vissa omföringar mellan anslag. Enligt UHÄ:smening behövs etl sådant bemyndigande även för /80, bl.a. eftersomhögskoleenhetema behöver erfarenheter för atl komma fram anslagsfördelning som motsvarar de faktiska kostnaderna för olikaverksamheter. UHÄ föreslår därför atl elt bemyndigande av angivna slag meddelasäven /80. UHÄ framhåller attnär det gäller lärartjänstorganisalionen och därmed sammanhängandefrågor högskolereformens intentioner ännu endast i mycket begränsadutsträckning kommit till uttryck i regelsystemet. UHÄ framhåller attde äldre bestämmelser som har övertagits från den gamlaorganisationen, l.ex. de om tjänstgöringsskyldighet bl.a. har begränsatmöjlighetema atl gå över från skolmässiga lill högskolemässiga arbetsformer. Därförsäger sig UHÄ fästa stora förhoppningar vid den tillkalladelärartjänstuiredningens arbete. UHÄ erinrar om den stora betydelse som denarbetande gymnasieutredningen har för högskolan. Gymnasieutbildningens roll som ettsleg på den enskildes väg till högsko-lan är, enligt UHÄ:s mening, enhuvudfråga. Också frågan om den innehållsliga och administrativagränsdragningen mellan gymnasieskola och högskolamåsle emellertid uppmärksammas. UHÄ framhåller att också inomhögskoleutbildningen viss oklarhet råder ien gränsdragningsfråga, nämligen var olika utbildningar av påbyggnadskaraktär skall placeras in i den nyastudieorganisationen. UHÄ avser atlåterkomma med konkreta förslag beträffande alla berörda utbildningar i sinanslagsframställning för /81. UHÄ erinrar omriksdagsbehandlingen av frågan om och somulbyggnadsorter för högskolan. I enlighet med berörda regionstyrelsers förslagföreslår UHÄ att statliga högskoleenheter inrättas den Ijuli 19791 och . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 386