prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — i : Såvitt LO kan bedöma skulleen fond för marknadsfrämjande ålgärder, finansierad med bl. a. produktavgifteroch interna avgifier, innebära belydande ingrepp i marknaden. VUka effekterdessa ingrepp skulle få på den svenska produktionens inriktning och omfattningliksom på importen har ej belysts av utredningen. Ej heller har utredningenanalyserat kontrollsvärigheterna vad gäller insamlandet av olika avgifter frånca 5 900 odlingsföretag, med sinsemellan skilda odlingsinriktningar ochförsäljningskanaler. Omfattningen och utformningen av den administrativaapparat som erfordras för att klara den föreslagna regleringen har ej hellerutretts på ett tillfredsstäUande sätl. Sålunda är ansvarsfördelningen mellanden föreslagna trädgärdsnäringsnämnden och jordbruksnämnden oklar. Motbakgrund av det bristfälliga underlagsmaterial utredningen presterat, finnerLO det för dagen omöjligt att la stäUning tiU ett system för pris- ochmarknadsreglering. : LRF är positiv till alt en fondtillskapas som en parallell till vad som finns inom jordbruksregleringen isyfte att skapa en bättre balans pä marknaden och garantera odlaren en skäliglönsamhet. Enligt LRF:s uppfattning bör fonden i första hand utnyttjas för generellaprisstödjande åtgärder säsom uppköp av överskottspartier, olika konsumtionsstimulerandeaktiviteter etc. Med hänsyn tUl att det inle finns någon erfarenhet avmarknadsingripanden på detta område finner LRF det rimligt att den praktiskatillämpningen av de marknadsreglerande åtgärdema kontinuerligt omprövas. Centralorganisationen /SR: /SR anser att del kanfinnas anledning till stödåtgärder för företag vars verksamhetsbetingelser undergårsnabba förändringar. Företrädesvis bör emellertid sådana åtgärder ingå i denmer övergripande politiken vad avser arbetsmarknad, näringsliv och regionalutveckling. 1978/79:136 69 Det skisserade systemet innebär att varje produkt skallredovisas för sig. Det medför enligt /SR en komplicerad och dyrbaradministration, särskilt med tanke på atl ett ökande antal företag bedriversåväl parti- som minutförsäljning. /SR vUl av dessa skäl ej tillstyrkaförslaget. : Med det föreslagna systemet förefaller det någottveksamt att medel kommer atl inflyta i fonden i sådan omfattning att denkommer atl kunna bli det stöd för näringen som ulredningen avsett. Förbundetvill dock tillstyrka att det föreslagna systemet införes, men att man samtidigtvidareutvecklar detta sä, att alla trädgårdsprodukter efterhand kan föras inunder systemet och bidra med produktavgifter. Givetvis måste också denimporterade kvantiteten av molsvarande produkt beläggas med produktavgift. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Den allmänna motivering, som anförsför fonden för marknadsfrämjande åtgärder, innehåller samma argument, sombrukar åberopas eUer kan åberopas som motiv för stöd åt produktion pä olikaområden. Det är strukturella förändringar inom och utom landet. Det ärvariationer i priser och lönsamhet med därav betingad osäkerhet iproduktionsplaneringen. När det sedan gäller att ange exempel på utsattaproduktionsgrenar hänvisas här som i de allmänna resonemangen om branschensuppgivna prekära situation till konkurrensen utifrån för rosor och nejlikor.Sedan presenteras fonden som en handlingsberedskap vid krissituationer. Fondenskall också kunna användas för att stimulera konsumtionen och skall därförkallas "Fonden för marknadsfrämjande åtgärder", en beteckning somsynes ägnad atl dölja den huvudsakliga reella innebörden av fonden, nämligenett prisstöd mot utländsk konkurrens och alltså ett indirekt förstärktgränsskydd i situationer, då regleringsorganet anser detta påkaUat. : Centrala element i utredningens förslag representerar den s.k. fonden för marknadsfrämjande ålgärder, produktavgifter på in- och ulländskaträdgårdsalster samt tiUskapandet av ett särskilt regleringsorgan päträdgårdsområdet, i utredningen benämnt trädgårdsnäringsnämnden. Vi vUlbestämt avstyrka dessa förslag, som inte förefaller särskilt väl genomtänktaeller motiverade. Dessutom torde det inte vara handelspolitiskt möjligt attdra in importen i sådana stödåtgärder för den svenska produktionen, som har tUlsyfte att genom subventioner och lagringsstöd försämra förutsättningarna förolika länders traditionella export till . Vianser vidare erfarenhetema från jordbruksområdet vara sådana, alt man måstevärja sig för tanken att pä ytterligare ett område införa en ordning medregleringskassa och subventioner. Redan nuvarande stora svårigheter medförefintliga system och dess snedvridande verkningar 1978/79:136 70 bordemana till stor försiktighet. Dessutom är det i detta faU inle fråga om slapelvarorav det slag, som jordbruksregleringen hittiUs omfattar. Inom trädgårdsområdetfinns en mycket rik flora av olika produkter och inom varje produktgrupp kanman urskilja flera kvalitetsnivåer. Denföreslagna regleringen skuUe gälla inemot 6 000 företagare, varav denöverväldigande delen familjeföretag med en lilen produktion. I mänga fall drivsdenna vid sidan av annan yrkesutövning. Att söka styra sådana företagaresproduktion i fråga om odlingsinriklning inom ett så rikt varierat omräde skullevara en regleringsåtgärd av mycket stora proportioner och med mänga inbyggdaproblem. Risken synes uppenbar, atl ett regleringsorgan med denna uppgifiefter nägon tid konmier alt söka påverka produktionen mot ett mindre rikhaltigtutbud av produkter och kvaliteter. Detta ligger i regleringens natur. Efterhand kommer sannolikt organet att söka anpassa både den inhemska produkiionenoch importen av frukt, grönsaker och blommor till de "lämpliga" nivåer,som regleringsorganet bestämmer. Det blir ej längre enskUda konsumentersallokering av sin köpkraft som besiämmer priset, utan detta kommer troligenregleringsorganet att sköta i en framlid. För konsumenterna brukar regleringarav detla slag ofta leda tiU att det blir mindre varierande och kvalitativtsämre produkter, som utbjuds. Det blir en viss rättning till de sämreföretagarnas produkter, eftersom de bättre får svårt att få ut någon förmän försin insats. Viavstyrker alltså införande av planhushållning på detta område. Här liksomeljest inom näringslivet bör marknadsekonomins gmndsatser gälla. Genom sitt intemationellaengagemang i , , EFTA och EG har anslutit sig tillfrihandelsprincipen med ett minimum av protektionism. Akuta krissituationerkan tvinga oss och andra länder alt kortsiktigt tumma på dessa grundsatser föratt komma till rätta med temporära problem. En helt annan sak vore detemellertid att, som föreslås för trädgårdsnäringen, permanent inrättaregleringsfond och -organ, något som stär i klar motsättning till degrundsatser, som brukar åberopa internationellt. Från landets ochkonsumenternas synpunkt skulle det vara fel att binda sig för attträdgårdsnäringen skall upprätthällas på en viss nivå och söka begränsa deninternationella konkurrensen till ett minimum. Tvärtom inger den bristande flexibUitetenbeträffande den nuvarande produktionsstrukturen i näringslivet allmänt seltfarhågor för att anpassning till det förändrade internationellasceneri, som håller på atl mllas upp, kan komma att fördröjas med svårigheterför fortsatt ekonomisk tillväxt och standardhöjning som icke önskvärdaföljdverkningar. : motsätter sig bestämt ett genomförande avförslaget. Vi finner inte att utredningen kunnat påvisa att trädgårdsnäringen med undantag för odUngen av rosor och nejli- Prop.1978/79: 136 71 kor lider av en sämre utveckling vad gäller produktion, lönsamhetoch sysselsättning än vad fallel är i många andra branscher. Att undertäcknamnet "Fond för marknadsfrämjande åtgärder" föreslå införandetav ett system som i hög grad präglas av ett stöd- och regleringstänkande finnervi därför helt orimligt. Vi instämmer i de synpunkter som framförs i expertenNyströms särskilda yttrande. i likhet med m.öjligen skullekunna acceptera är en mindre fond av budgetmedel som ställs tUl jordbruksnämndenseller lantbruksstyrelsens förfogande för att i extrema situationer få användasför speciella ändamål, exempelvis avlastning av överskott genom export ellerpå annat sätt. För att utjämna lönsamhetsvariationer meUan olika år kanövervägas alt införa någon form av skatteut-jämningskonto, typ skogskonto. Av del ovan sagda torde framgå att förbundet inte anserdet vare sig nödvändigi eller önskvärt atl inrätta något nytt regleringsorgan(trädgårdsnäringsnämnd). : Behovet av någon form avpris- och marknadsreglerande eller prisstödjande åtgärder har vä.xt sig alltstarkare. TRF ser det som en nödvändighet att sädana kommer lill stånd snarasiför att väsentliga delar av trädgårdsnäringen skall kunna överleva.Angelägenheten av alt denna näring bevaras i vårt land har lidigareunderstrukits. Olika system för pris- och marknadsreglering kan tänkas.Med hänsyn till handelspolitiska åtaganden och bindningar måstesystemet utformas så att kompensationsanspråk frän olika handelspartners skallkunna avvisas. Den lindrigaste formen för sädana åtgärder har föreslagits av trädgårdsnäringsulredningengenom den förordade fonden för marknadsfrämjande åtgärder inomträdgårdsnäringen. Det system, som utredningen förordar, vill TRFkarakterisera som en grund för vidareutveckling lill ett mera heltäckandesystem för prisreglering och prisstöd vid marknadssituationer, dä skäligtäckning för produktionskostnaderna inte har erhållits eller marknadsfrämjandeåtgärder snabbt behöver vidtagas. Fonden föreslås finansieras dels genom allmännamedel, i form av ett engångsbelopp, dels medelst produktavgifter. Det beloppav allmänna medel som föreslås anvisat anser förbundet mycket lågl och fråganom ytterligare medel har inte berörts. Förbundet återkommer till denna fråga.Systemet med produktavgifter, såsom det föreslagits, kan förväntas bidra tillfonden med endast ganska smä summor. Förbundel kan tänka sig en störreomfattning av produklavgifts-systemet, dock under förutsättning attimportavgifter uttages i motsvarande grad. Detta skulle innebära en bättremedelstillgång för fonden men också utgöra ett direktare engagemang frånnäringens och nä-ringsutövarnas sida för stabiliseringsåtgärder som skall genäringen Irygghet och arbetsro. 16 1978/79. 1978/79:136 72 Förbundettillstyrker såväl inrättandet av fonden som de föreslagna användningssätten avfondmedlen i vart fall för inledningsskedet av verksamheten. Demarknadsfrämjande och marknadssanerande åtgärdema bedöms av TRF som viktigasti detta sammanhang. Som utredningen framhållit får åtgärderna med stöd avfonden inte leda till att en för stor produktion uppkommer. Omspekulationsodlingar uppstår eller hotar att uppstå, måste regleringsorganet,som utredningen också sagt, kunna besluta att kompensation för lågpris ellerannat stöd inte skall komma i fråga, om inte planerad produktion anpassas tUlmarknadsbehovet. Stödköps- och lagringsstödsåtgärder bör dessutom vidtas ierforderlig utsträckning för alt sanera marknaden. För att stimulera efterfrågani överskottssituationer är konsumtionsfrämjande åtgärder synnerligen viktiga.Dessa kan medföra atl prisstödjande åtgärder behöver tillgripas endastsporadiskt eller inte alls. Även åtgärder som stimulerar avsättningen avträdgårdsprodukter totalt verkar i samma riktning. Ökade medel behöver därför tUlförasfrämjandena för de betydelsefulla insatser dessa kan göra. Som ulredningen framhällergynnar detta även importprodukterna och utgör därmed skäl för att även dessaskall omfattas av avgiftssystemet. I sitt fortsatta arbete bör utredningensöka finna en lämplig form för främjandenas finansiering. En samordning avfrämjandenas och trädgårdsnärings nämndens verksamhet bör ocksä eftersträvas. Ulredningenföreslår också att arealbidrag för okompenserade kostnadsökningar i principskall vara tillåtna genom fonden. Förbundet instämmer i detta men anser ocksåatt sådana bidrag skall vara genereUa. Remissinstansernapekar på att utredningens förslag kommer att medföra svårigheter på mångaområden. Exempel på sådana är den uppgiftsinsamling som behövs, perioden undervilken en produkt skall avgifts-beläggas, handelspolitiska svårigheter,kontroll eller kvotering av importen samt styrningen av produktionen. Vissaremissinstanser förordar alt fonden endast används för kollektiva åtgärder inomnäringen. Synpunkter läggs pä vUka produkter som skaU omfattas av systemet. Lantbruksstyrelsen:Del stöd ur fonden som utredningen föreslär ger anledning till tveksamhet uradministrativ synpunkt. Det torde t. ex. ej kunna uteslutas atl pristillägg iefterhand på gmnd av dokumenterad försäljning också kan komma importerade varortUl del. Många odlare är själva importörer för att komplettera den egnaproduktionen. Det kan också befaras att samma produkt får pristillägg fleragånger då odlare med försäljning i olika led köper av varandra. Risken för ökadspekulationsodling av frUandsodlade grödor kan inte hell uteslutas. 1978/79:136 73 förvarje särskild produkt bör därför noga övervägas innan dessa stödformertillgrips. Om prisstöd i form av pristiUägg eller någon form av arealbidragskall utgå bör enligt styrelsens mening vara en öppen fråga som fär avgörasfrån fall tUl fall. Enligtstyrelsens uppfattning borde endast ett fåtal produkter bli aktuella för stödi form av pristUlägg eller arealbidrag. Det kan i första hand bli produkter somfordrar dyrbar investering framför allt i fråga om flerårigt växtmaterial därkostnaderna är stora för omläggning av produktionen och där också kunskapernaom odlingen är starkt specialiserad. Myckettalar emeUertid ocksä för alt stöd i efterhand på grund av generellt starktvikande lönsamhet inte så ofta behöver bli aktuellt. De extrema förhällanden, sammanfaUandei tiden, vilka drabbat snittblomsterodlingen dröjer förhoppningsvis innan deinträffar igen. Temporära störningar av marknaden kommer antagligen att kunnabemästras med stödköp, lagringsstöd och andra ålgärder som fondens existenskommer att möjliggöra. Lantbruksstyrelsenvill framhålla att det är angeläget att fondmedlen i stor utsträckning används tUlatt stödja kollektiva åtgärder inom näringen. Styrelsens erfarenheter av detstöd till sådana ätgärder som lämnas från trädgårdsnäringens bensinskatlefondär goda. : Förslaget innebär enligt jordbruksnämndens bedömning enrelativt omfattande uppgiftsinsamling frän trädgårdsföretagen en eller fleragånger . För atl uppgifterna skall kunna användas pä åsyftat sättfordras att uppgifterna granskas och alt de blir föremål för en viss kontroU.Om ett informationssystem av detta slag anpassas efter syftet, kan det enligtjordbruksnämndens mening bli ett mycket värdefullt underlag för beslut om ochuppföljning av effekterna av eventuella av statsmaktema beslutade pris- och marknadsreglerandeåtgärder. Nämnden vill emellertid ocksä framhåUa att det kan bli arbetskrävandeoch svårt att få ett sådant informationssystem atl fungera, om det inteåtnjuter ett relativt allmänt stöd från odlarna. synpunkt hade det varit värdefullt om utredningen i störreomfattning hade klarlagt marknadsstrukturen för trädgårdsprodukter. Enligt vadjordbruksnämnden har erfarit marknadsförs emeUertid av frukten ochköksväxterna via ett tjugotal grossistföretag. Marknadsföringen av övriga trädgärdsproduktertorde vara betydligt mera heterogen. Det torde därför vara relativt enkelt attta ut produktavgifter på frukt och köksväxier, medan det däremot kan bli ganskasvårt att genomföra ett system med produktavgifter i fråga om övrigaträdgårdsväxter. Ulredningen har som tidigare nämnts också föreslagit atlarealavgift skall uttas i stället för produktavgift för den produktion somförsäljs direkt till konsumenten. kan bedöma, blir detemellertid mycket svårt att avgöra från vUken 1978/79:136 74 arealsom produkterna säljs direkt tiU konsument resp. från vilken areal som skördenlevereras till handeln. Avgiftemapå frukt och köksväxter bör, som ulredningen föreslår, insamlas via det förstahandelsledel. Därvid bör emellertid noteras den ökade administration förhandeln som blir följden härav. Om avgifter skall tas ut på övriga trädgårdsväxter,synes en möjlighet vara att ta ut arealavgift för dessa växter, oberoende av omde säljs direkt tUl konsument eller på annat sätt. Ifråga om skillnaderna i administrationens omfattning vid en generellavgiftsbeläggning på samtliga trädgärdsprodukter och utredningens förslag medavgift endast pä de produkter, som har varit föremål för pris-eller marknadsreglerandeålgärder, har jordbruksnämnden följande synpunkter. Skillnaden är påtagligendast om man kan utgå ifrån att en stor del av trädgårdsproduktionen intekommer alt bli föremål för ätgärder. Om däremot större delen av trädgärdsproduktionenefter hand blir föremål för pris- eUer marknadsreglerande åtgärder, blir skUlnademai administrationens omfattning obetydliga. Om avgifter uttas endast för deprodukter som varit föremål för åtgärder, bUr de samlade resurser som står tillregleringsorganets förfogande för olika åtgärder mer begränsade än om avgifter uttaspå samtliga produkter. Härigenom blir givetvis regieringsorganets möjligheteratt ingripa i olika situationer sämre. Om avgifterna infordras i efterhand, kanen företagare, som upphör med odlingen av gröda, vUken har varit föremål förpristillägg, undgå att bidra tUl finansieringen av pristilläggen. JordbmksnämndenvUl även beröra den tänkta produklavgiftens förenlighet med internationellahandelsregler. Vad först gäller GATT-reglerna kan konstateras alt avgiftskonslruktionensom sådan inle torde strida mot angående intema skatter ochavgifter (artikel III), eftersom avgiften fömtsätts bli uttagen såväl på varaav inhemskt urspmng som på importerad vara. Syftet med denna bestämmelse är attden inhemska produktionen inte skall beredas extra skydd. Nämnden vill vidarefästa uppmärksamheten vid angående subventioner (artikel XVI).Här föreskrivs bl. a. att, om ett land bevUjar inkomst- eller prisstöd, somdirekt eller indirekt har tiU verkan att minska importen av en vara, skallorganisationen underrättas härom. EftersomSveriges import av trädgårdsprodukter i stor omfattning härrör från EG-ländema,erbjuder artikel 15 i frihandelsavtal med EG visst intresse i härberörda sammanhang. Genom nämnda artikel har partema förklarat sig beredda attunder hänsynstagande tUl sin jordbmkspolitik främja en harmonisk utveckling avhandeln. Dessutom skall partema i den blandade kommittén undersöka desvårigheter som kan uppkomma i deras handel med jordbmksprodukter (inkl. trädgärdsprodukter)och söka finna möjliga lösningar. NämndenvUl även erinra om ariikel 22, vari 1978/79:136 75 bl.a. utsägs att medlemsstaterna vid fullföljandet av jordbrukspolitiken skall tavederbörlig hänsyn till andra medlemsstaters intressen i fråga om export avjordbruksvaror (inkl. trädgårdsprodukter) samt alt beakta handelnstraditionella inriktning. Jordbruksnämndenhar i princip inte något att erinra mot att intema avgifter uttas men stäUersig tveksam till att dessa reserveras för resp. produkt. Jordbruksnämndenförordar i stället liksom i fråga om produktavgifterna generella avgifterpä alla produkter som skall ingå i regleringen. Avgifterna bör avpassas efterdet behov av reglering som de skilda produkterna bedöms ha. Medlen börförvaltas i en gemensam fond och användas pä det sätt som vid varje tillfällebedöms som mest angeläget och riktigt. Skulledet visa sig att medelsåtgängen för olika produkterkorresponderar dåligt med inbetalda belopp, kan avgifterna revideras. Att fonderamedel särskilt för varje produkt är antagligen opraktiskt, dä medelsbehovel fören viss produkt kan komma alt variera starkt . Kommerskollegium:GATT:s ariikel III stadgar att inhemska skatter och andra interna avgifter, elc.inte fär tillämpas på importerade eUer inhemska varor på sådant sätt att skyddbereds inhemsk produktion. Vadgäller åtgärder i form av subventioner får kollegiet erinra om artikelXVI. Härvid bör observeras att man inom ramen för det förhandlingsarbete som f.n. bedrivs i /MTN om subventioner och uljämningstullar försöker strama uppden internationeUa disciplinen inte bara när det gäller exportsubventioner utanäven andra subvenlioner i den mån dessa får skadliga effekter pä den intemationellahandeln. Vadsärskilt gäller subventioner som berör exporten vUl kollegiet erinra om XVI p.4 saml artikel 24 i . Denföreslagna produktavgiften som avses tas ut med lika stort belopp förimporterade som för inhemska produkter torde i och för sig kunna anses som enfiskal avgift av det slag som formeUt är förenligt med internationellaåtaganden. Ser man emellertid liU del faktum att de genom avgiften influtnamedlen används som stöd för produktion och avsättning av inhemskaträdgårdsprodukter pä den svenska marknaden torde man få räkna med kritik frånvåra handelspartners som torde kunna hävda att effektema av en sådan avgiftupphäver eller minskar de förmåner som dessa länder beviljats. Närdet gäller lagringsstödet delar kollegiet experten uppfattning attdetta särskilt i fråga om äpplen, för vilka åtgärden synes kunna resultera i enförlängning av det årliga importstoppet, kan komma att uppfattas negativt, isynnerhet av EG som i angripit nuvarande gränsskydd, somförefaller ge ett mycket starkt skydd för den svenska äppelodlingen. 1978/79:136 76 : Det av utredningen framlagda fondförslaget är enligtnämndens mening tekniskt svårt att genomföra och kan komma att kräva en totalplaneringav branschen på central nivå. Den föreslagna marknadsregleringen förträdgårdsprodukter skulle därmed kunna bli betydligt mer långtgående än t. ex.regleringen för ve-getabilier inom jordbruksregleringens ram. Enligt nämndensmening kommer en sädan reglering att erfordra större personella resurser föratt kunna fungera tillfredsställande än vad som anges i utredningen. Nämndenhar vidare noterat att utredningen inte angivit någon total ekonomisk ram förde föreslagna marknadsreglerande ätgärderna. Deföreslagna pristilläggen kan jämställas med nu utgående subventioner påbaslivsmedelsområdet. Produkternas karaktär av färskvaror och strukturen inomträdgårdsnäringen gör det emellertid enligt nämndens mening svårt alt kontroUeraatt eventuella subventioner kommer konsumenterna till godo. Ianslutning till förslaget om produktavgifter föreslår utredningen internaavgifter som medel för att stabilisera marknaden för olika produkter. Somexempel nämns lagring av äpplen. Enligt nämndens mening bör sädana marknadsreglerandeåtgärder både finansieras och administreras av branschen i fråga och inte avett statligt regleringsorgan. Länsstyrelseni : Del kan ifrågasättas, om systemet kan och bör omfatta samtliga trädgårdsprodukter.För produktionsinriktningar med brett växtsortiment är det svårt alt göralönsamhetsbedömningar för de enskilda kulturerna. Så är fallet förkrukväxtodling och plantskoleproduktion. För den fältmässiga köksväxtodlingenkan det bli svårt att fä systemet att fungera på gmnd av de ofta stora ändringamafrän det ena året till det andra med avseende på kulturval och areal. Kortakulturer kan också medföra svårigheter. Beträffandepristillägget menar , att det kan ifrågasättas om det skall varahelt konkurrensneutralt. Den situationen kan t. ex. inträffa, att för enkultur som har "lagom" omfattning göres individuella ökningar medarealer som är stora i förhållande till vad som tidigare odlats och att detta färtill följd ett markant prisfall. Enligtlänsstyrelsens uppfattning bör en viss erfarenhet avvaktas innan ettdefinitivt ställningstagande till det föreslagna systemet göres. Förslagsviskan början göras med ett begränsat antal större kulturer. En successivutvärdering kan sedan vara vägledande för den fortsatta verksamhetensomfattning och inriktning. : I lagförslaget till fond fömtsätts att stödåtgärder kan vidtagasför samtliga produkler. Om de föreslagna stödformerna enbart kommer attomfatta åtgärder för färskvarumarknaden anser LRF att produktavgift även vid engenerell sådan enbart bör kunna tas ul för produkt som säljs på färskvammarknaden.Kontrakts-bunden produktion till induslrin som ej kan säljas pä färskvarumarkna- 1978/79:136 77 denbör därför vara undantagen.