prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Däremot är lagen inte avsedd attge kommunerna ett direkt planeringsansvar för sådana åtgärder förenergihushållningen som ligger inom hushållens eller företagens ansvarsområden(jfr. 1976/77:129, CU 1976/77:39, rskr 1976/77:338). Inomsamhällsplaneringens område berörs i första hand frågor som gällermarkhushållning, bebyggelseplanering och planering av kommunikationer m. m.Vidare berörs kommunens arbeie med bosiadsförsörjningsprogram. Kommunernasansvar för att energihushållningsaspekterna beakias inom byggnadsområdelmarkeras ytteriigare av föreskriften i 9 § BS om att bebyggelseplaneringenskall ske med tillböriig hänsyn till bl. a. energihushållningens behov samt avatt det är de kommunala byggnadsnämnderna som har all bevaka allbyggnadsstadgans krav på god energihushållning i byggnader beaktas vid ny- ochombyggnad. Prop.1978/79:115 21 Energikommissionenhar i sitt huvudbetänkande Energi (SOV 1978:17) föreslagit bl. a. att ökad viktläggs vid energihushållningsaspekter inom samhällsplaneringen. gälleräven vid förbättring och sanering av befinlliga områden. Lämpliga vägar fördetla inom ramen för planlagstiftningen bör utredas enligt kommissionen. Kommissionenhar vidare föreslagit att kommunernas verksamhei med service och rådgivninglill faslighetsägare och fastighetsskötare förstärks kraftigt. Kommissionen harslutligen föreslagit alt en utredning tillsätts med uppgift att överväga sådanaändringar i byggnadsstadgan att t. ex. byggnadsnämnd får möjlighel attinspektera byggnaders energihushållning. Möjligheter till ålägganden att vidtasärskilda åtgärder bör därvid övervägas. hade i den preliminära rapport som efter remiss låg lill grund förprop. 1977/78:76 föreslagit atl i en lag om energiplanering bordeockså tas in föreskrifter som ålade kommunerna att besiktiga byggnadsbeståndetlill grund förbi. a. ett handlingsprogram för energibesparande ålgärder ibefintlig bebyggelse. handlingsprogram borde utgöra en del av denkommunala energiplaneringen. Svenskakommunförbundei framhöll i sitt yttrande över planverkets preliminära rapportatt den påverkan i energibesparande syfte som bedömdes nödvändig böråstadkommas genom stimulansåtgärder. Den föreslagna kommunala besiktnings- ochkontrollverksamheten kunde då mer inriktas på service än på kontroll. Ombehovet av överblick över erforderiiga ålgärder kräver en genomgång av deläldre fastighetsbeståndet så bordet få karaktären av inventering ochkartläggning och inte av myndighelsinpektion, framhöll Kommunförbundei vidare. Isin slutrapport föreslog planverket alt ett större ansvar skulle läggas påfastighetsägarna vid planering och genomförande av energisparäigärder. Derasinitiativ borde stödas genom kvalificerad teknisk rådgivning och besiktning.För byggnader där fastighetsägarna inte lar egna initiativ borde kommunernaupprätta energisparprogram, t första hand inriktade på en grovangelägenhetsgraderi ng. 1977/78:76 uttalade sig föredraganden för en utformning av del kommunalaplaneringsansvaret som i huvudsak stämde överens med vad kommunförbundet hadeförordat. I likhet med kommunförbundet ansåg hon inte att någon lagregleringbehövdes. Isill yttrande över huvudbetänkande har Svenskakommunförbundei uttalat all i avvaktan på den föreslående omprövningen avenergisparplanen inför /82 bör några nya skyldigheter inteläggas på kommunerna. Den frivilliglinje som beslut är ett uttryckför bör enligt Kommunförbundei prövas innan kommissionensförslag om tvångsåtgärder ytterligare övervägs. Förbundel har pekatpå aii metoder behöver utvecklas för hur energifrågorna skall beaktas i denkommunala planeringen. Förbundel framhåller därvid viklen av att 1978/79:115 22 energihushållningsaspekternainte tillgodoses på ett sådant sätt att del sker på bekostnad av andraväsenlliga värden, t. ex. en god boendemiljö. Isyfte atl ge kommunerna vägledning för genomförande av en energi-sparplaneringoch vid utarbetandet av kommunala energisparprogram har planverket tillsammansmed och utarbetat en promemoria medsynpunkter på hur kommunerna genom information, rådgivning ochbesiktningsservice aktivt kan medverka lill energisparåtgärder ibyggnadsbeståndet inom kommunen. Jagvill här ta upp de av kommissionens förslag som har anslutning till kommunernasuppgift att främja hushållningen med energi enligt lagen om energiplaneringoch till kommunernas roll inom ramen för samhällets stöd till energibesparandeåtgärder i befintliga byggnader. Till de förslag som gäller utvecklingen av denfysiska planeringen och fastighetsägarnas skyldigheler enligtbyggnadslagstiftningen återkommer jag i det föQande vid min behandling avfrågorom ändringar i byggnadsstadgan m.m. (avsnitt 4). Jaghar tidigare starkt strukit under att det är nödvändigt att nå en högreeffektivitet i de energibesparande åtgärder som utförs med samhällets slöd. Deundersökningar som jag har redogjort för i del föregående syfiar till atl geökade kunskaperom de verkliga effekterna av olika lyper av ålgärder. Vidareavses de ge en bättre uppfattning om de sparmöjligheter som totalt ärtillgängliga inom ramen för de kostnader som är försvarliga vid en samhällsekonomiskbedömning. Därmed får man störte klarhet om vilka effekter som normalt kanförulses av olika åtgärder och om den spridning som kan förväntas kring sådananormalvärden. Dessa kunskaper är nödvändiga för all man skall kunna ökaprecisionen i de ekonomiska styrmedel som i huvudsak ensamma bestämmerstödets fördelning. Men de ger inle underlag för en sådan styrning av stödetatt just de åtgärder som bör utföras i varje enskilt hus också utförs - och ingaandra. För ett sådant underiag krävs kännedom om bl. a. de olika brister iutförande och underhåll som påverkar energihushållningen i det enskilda huset.Detta förutsätter en uppsökande rådgivning och besiktning. Ställerman det ytteriigare önskemålet att stödet i första hand skall sättas in på deåtgärder som ger störst omedelbara spareffekter eller på dem som f. n. bedömsvara mest lönsamma krävs också att man i vart fall i grova drag har inventeratsparmöjligheterna hos alla byggnader och identifierat de byggnader som förstbör komma i fråga. Mot bakgmnd av vad jag harsagt om det angelägna i alt viredan på kort sikl minskar vårt oQeberoende anserjag att det skulle varavärdefullt att genomföra sådana heltäckande kartläggningar avenergihushållningen i byggnader i de olika kommunerna. Därmed skulle också enväsentlig grand finnas för en kommunaliserad hantering av energisparstödet därdet överiämnas lill varje kommun att inom en fastställd Prop.1978/79:115 23 ramsjälvständigt beslula om stödets fördelning. Kartläggningar av detla slagskulle utgöra ett naturiigt inslag i den kommunala energiplaneringen. Samtidigtskulle en smidig koppling ske mellan den energiförsörjningsplanering somkommunen bedriver och de energihushållningsåtgärder som vidtas i enskildabyggnader. Ettsådant kartläggningsarbete är emellertid mycket resurskrävande. har framhållit att kommunerna behöver andrum för atl ulveckladen beslutade kommunala energiplaneringen. Statsmakterna har i många sammanhangstarkt betonat att stor försiktighet r n. måste iakttas när det gäller reformersom ställer nya anspråk på kommunerna och på utbyggnad av den kommunalaverksamheten. Också om man begränsar perspektivet lill energisparverksamheiensom sådan kan det sällas i fråga om del - med hänsyn lill den knappa tillgångentill personal med kunskaper inom området - är försvariigl alt nu avdela en stordel av dessa resurser för ett i huvudsak inventerande arbete. Jag delar därföruppfattningen att man inte nu bör ålägga kommunerna nya obligatoriska uppgifterinom detta område. Detkan däremoi finnas skäl alt ge de kommuner som så önskar - och har resursertill det - möjligheter att genomföra en kartläggning av detta slag i anslutningtill deras arbete med den kommunala energiplaneringen. En möjlighet kan varaatl i lag ge kommunerna rätl att - efter beslut av kommunfullmäktige - som ettled i den kommunala energiplaneringen besiktiga byggnader i kommunen och därvidäven kunna påkalla tillträde. Denna besiklning bör då utnyttjas både för attskapa en överblick över var de fortsatta ansträngningarna i första hand behöversättas in och för att informera fastighetsägare och andra berörda om vad somkan göras för att förbättra energihushållningen i byggnaden. Jag avser att taupp överiäggningar med kommunförbundet om förutsättningarna för atl genomåtgärder av detta slag förbättra planeringsmöjligheterna för kommunerna. Jagkommer därefter att återkomma med de förslag som dessa överiäggningar kan geanledning till. Jaganser det vidare befogat atl kommunerna får möjligheter att bevaka att deinvesteringar som görs med hjälp av det statliga energisparstödet intemotverkar kommunens strävanden inom energihushållningens, bebyggelseplaneringensoch bostadsförsörjningens områden. Ansökningar om energispariån ellerenergisparbidrag lämnas lill del kommunala förmedlingsorganel, som med egetyttrande överiämnar ansökningarna lill . Förmedlingsorganet bör i fortsättningen ha rätt att avstyrka stödlill ålgärder som slår i slrid med riktlinjer som kommunen har antagit förenergi-, bebyggelse- och bostadsförsörjningsplaneringen inom kommunen. Sedanlidigare (prop. 1977/78:93, CU 1977/ 78:28, rskr 1977/78:265) gäller redan atti ärende, där inte kommunen är Prop.1978/79:115 24 sökande,flr beslut som innebär avvikelse från förmedlingsorganets yttrande meddelasendasl om särskilda skäl föreligger. Lämplighetsprövningen i dessa avseendenkommer alltså att ankomma på kommunen. Kommunernasservice och rådgivning till fastighetsägare och fastighetsskötare bör förstärkas kraftigt. Remissinstanserna inslämmer allmänt ikommissionens förslag. Föratt kommunernas resurser inom detta viktiga område skall kunna byggas ut harett särskilt statsbidrag utgått /78. Under innevarandebudgetår disponeras sammanlagt 60 miQ. för bidrag till kommunerna förinformations- och rådgivningsverksamhet. Bidrag har utgått till föQandeändamål. - Ulökad planerings-,besiktnings- och rådgivningsverksamhet vid kommunens byggnadsnämnd,förmedlingsorgan, energisparkommitté eller motsvarande. - Planering och upprättande avenergisparplan för befintlig bebyggelse. - Inköp av viss tekniskutrustning. - Informations- och rådgivningsinsatsertill faslighetsägare och allmänhet. - Utbildningav förtroendevalda och viss personal i kommunen. Bidragets storlek till olika kommuner har av regeringen bestämts mot bakgrundav den ambitionsnivå som kommunema gett uitryck för i sina ansökningar. Denkommunala besiktnings- och rådgivningsverksamheten befinner sig fortfarande iett uppbyggnadsskede och har delvis en prägel av försöksverksamhet.Statsbidrag bör därför utgå även nästa budgetår. Det är emellertid inletillräckligt för kommunerna all veta att stöd lill informations- ochrådgivningsverksamhet kommeratt utgå underdel närmaste budgetåret. För atl gekommunema möjlighet lill en planmässig uibyggnad av sin rådgivnings- ochbesikiningsorganisation bör enligt min mening finansieringsformerna förverksamheten redan nu läggas fast. Utöver vad som utgår /80 bör kommunerna nu garanteras ett stöd av minsl sammaomfallning även under de två påföljande budgetåren. För budgetårel 1979/80beräknar jag siorieken för delta bidrag till 95 miQ. inkl information ochvissa utbildningskostnader. Regeringen bör vidare med hänsyn till vad jag harsagt redan under budgetårel 1979/80 kunna tillförsäkra kommunernas stöd upptill denna nivå även för budgetåren 1980/81 och 1981/82. Enligt min mening börbidrag under /80 fördelas enligt samma grunder som underbudgetårel 1978/79. Ökad vikt bör dock läggas vid kommunernasbesiktningsverksamhet. Jag återkommer till anslagsfrågan i del föQande (avsnitt7). Dåvarandebosiadsminislern uttalade i proposilionen med energisparplan för den befintligabebyggelsen (prop. 1977/78:76 s. 44) att hon ansåg att del statliga slödel förrådgivnings- och besiktningsverksamheten borde kunna kombineras med vissavgiftsfinansiering. Prop.1978/79:115 25 harfän i uppgift alt utreda fömlsältningarna för en avgiftsfinansiering och attföre omprövningen av energisparprogrammet inför /82 föreläggaregeringen förslag i frågan. Jag tar därför nu inle upp frågan om finansieringav den kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamhelen efterden treårigauppbyggnadsperioden. Jag vill dock erinra om att kommunerna redan nu harmöjlighet all besluta om atl ta ut avgifter för vissa av de Qänster som dett'l/handahå//er fastighetsägarna. Förinnevarande budgetår har statens provningsanstalt erhållit medel för uppbyggnadav en fältorganisation för uppdragsverksamhei med kontroll av byggnaders täthetoch isolering. Denna organisalions kunskaper och kompelens börfortsättningsvis kunna utnyttjas i denna kommunala verksamhei. Även andra inomområdel etablerade konsulter bör kunna anlilas. demonstrationsverksamhet m. m. Jagvill nu ta upp vissa verksamheier som planeras av statens råd förbyggnadsforskning och som är av belydelse för energisparplanens genomförande.Rådets energiinriktade verksamhet är fördelad på tre huvudområden. Inomenergiforskningsprogrammei har rådel programansvar för program 3.Energianvändningen för bebyggelse. Delta program finansieras dels med medelfrån anslaget FJ3. Energiforskning under industridepartementets huvudtitel,de/s med avgiftsmedel från fonden för byggnadsforskning. Rådet beslutar vidareom utbetalningar av medel från anslaget V:12 Lån tUl experimentbyggande m. m.under fonden för låneunderstöd. Rådet disponerar slutligen medel förenergiinriktad prototyp- och demonstraiionsverksamhet (EPD) under anslaget Bil.Vissa energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet m. m. underbosladsdeparlemenleis huvudtitel. Utöverden ordinarie anslagsframställningen för /80 har rådel den 5februari 1979 gett in en kompletterande anslagsframslällning med plan förenforcerad satsning inom solvärmeområdet. En sammanfattning av rådetsframställningar bör tillsammans med andra anslagsframställningar fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3.4. Rådetredovisade en flerårsplan försin verksamhei. Förutsättningarna förplanen har ändrats lill följd av beslul om nya riktlinjer förenergisparandet i befintlig bebyggelse. Föratt det av angivna målelskall kunna uppnås krävs att kunskap om det effektivaste sättet att användakänd teknik utvecklas och snabbt förs ut. Rådelredovisar mol denna bakgrund en ny plan för sin energiinriktade verksamhet.Rådet föreslår väsentligt ökade forskningsinsatser inom områden som kanbli av belydelse för alt minska landels beroende av importerat bränsle.Samiidigi föreslår rådel att forskningsverksamheten successivt trappas ned inomsådana forskningsområden där det teoretiska kunnandet har nått långt ochlönsamheten av studerade tekniska åtgärder är eller kanbli god. Ansträngningarna bör i slället koncentreras på målinriktatutvecklingsarbele och på att föra ut kunskaperna Prop.1978/79:115 26 ipraklisk lillämpning, främst i samband med genomförandel av energisparplanen.Därvid bör enligt rådel vissa delprogram, som i belydande delar har karaktärenav prakliskl inriktat ulvecklingsarbete med nära anknyining lillenergisparplanen, hell eller delvis föras bort från energiforskningsprogrammeioch medel för dessa verksamheier fortsättningsvis anvisas inom anslagel B 11.Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. underbosiadsdepanementeis huvudtitel. Detta gäller delprogrammen Effektivareenergianvändning. Planering, styrfaktorer, statistik och Brukarkrav bortsettfrån den del av delprogrammet Effeklivare energianvändning som avser utvecklingav nya komponenter och som administreras av styrelsen för tekriisk utveckling.Det bör påpekas att del irols den ändrade inrikining för programmen som rådelföreslår skulle komma alt kvarslå vissa renodlade forskningsuppgifter inomdessa delprogram vilka enligt rådets förslag sålunda skulle finansieras överbosladsdeparlemenleis huvudlitel. Verksamheterna inom de nämnda delprogrammenbör enligt rådet samordnas med den energiinriktade prototyp- ochdemonstraiionsverksamheten. I anslutning till delprogrammet Effektivareenergianvändning bör forskningsinriktal experimenlbyggande kunna få belydelseför att pröva och snabbi föra ut forskningsresultat lill allmän lillämpninginom byggnadssektorn. Rådel planerar vidare att genom siudier avsåväl byggnadsiekniska som inslallaiionslekniska ålgärder och siudier av olikaålgärders samverkande effeki göra en samlad ulvärdering av möjlighelema lilleffektivare energianvändning i byggnader. Medden programindelning som lillämpas för energiforskningsprogrammet (prop.1977/78:110) kan rådets plan för verksamheien redovisas så som framgår avföljande tablå. För alt ge en bälire överblick redovisas också omfattningen avrådels övriga energiinriktade verksamheier. (Löpande priser i miQ. iionsverksamhet m. m. under - planering, styrfaktorer. i bebyggelse under huvud- m. m. Prop.1978/79:115 27 Förbudgetårel 1979/80 begär rådel sålunda för forsknings- och utvecklingsverksamhet,för prototyp och demonsiraiionsvérksamhei och för planering och uppföQning avforskningsinriktal experimenlbyggande sammanlagl 31,2 miQ. Vissa energibesparande ålgärder i bosiadsbeståndel m. m. SlalsrådelTham harlidigare , vid sin medelsberäkning underanslaget F 13.Energiforskning har i huvudsak biirätt rådels förslag. För egen del vill jagframhålla föQande. Den energiinriktade prototyp- och demonstrationsverksamhetenstartades i samband med energipoliliska beslul (prop. 2,CU 1975:28, rskr 1975:203). Därvid redovisades två uppgifier för verksamheien.Effekliv drift av små och medelstora värmeanläggningar skulle demonstreras överhela landet. Denna verksamhet har senare uividgais lill all omfatta även vissaandra energibesparande ålgärder, i. ex. inreglering av värmesystem. Vidareskulle energiplaneringen i några kommuner samordnas med den fysiska samhällsplaneringen,som förebild för andra kommuners verksamhei med energibesparande ålgärder. Förutsättningarnaför verksamheten är väseniligi annorlunda än de var . Riksdagensbeslul att påbörja ell omfatlande investeringsprogram för atl förbättraenergihushållningen i dagens byggnadsbestånd motiverar att storaansträngningar görs föratt ta till vara tillgängliga kunskaper ochforskningsresultal. Uppbyggnaden av en rådgivnings- ochbesiktningsorganisation ger vidare tillgång till nya kanaler för informationtill husägare om energisparåtgärder. Det finns därför siarka skäl att i ettverksamhetsprogram samla de olika forsknings-, utvecklings- ochdemon-siraiionsverksamheter som huvudsakligen avser energisparäigärder i befinlligabyggnader. Delta bör fortsättningsvis kallas Eneigiinrikiad ulvecklings-ochdemonsiraiionsvérksamhei. Jag vill betona vikten av all tyngdpunklen iverksamheten - i enlighel med rådels förslag - förs över från forskning lillutvecklings- och demonslralionsinsaiser. Det är angelägel alt rådets verksamheti dessa delar samordnas med de energiinriktade informationsverksamheter sombedrivs av olika myndigheter inom såväl somindustrideparlemeniels verksamhetsområden. Jag ser vidare med tillfredsställelseatt rådet avser att slulföra en ulvärdering av olika byggnads- ochinsiallationsåtgärders besparingseffekter. För verksamheten inom programmel börunder /80 disponeras en kostnadsram av 31,2 milj. kr., vilkelöverensstämmer med vad rådel har föreslagit. Till anslagsfrågan återkommer jagi det föQande (avsnilt 7). 4.Ändringar i byggnadsstadgan m. m. Ellav de styrmedel som samhällel förfogar Över för all främja en ökadenergihushållning i byggnader utgörs av föreskrifter och råd inombyggnads-lagssiiftningens område. Bestämmelser om byggande finns i 5 kap. bygg- Prop.1978/79:115 28 nadsstadgan(1959:612, omirycki 1972:776, ändrad senast 1978:369), BS. En redogörelse fördebesiämmelsersom ärav belydelse från energihushållningssynpunki ålerfinns ibilaga 3:2. Förslag lill ny lagsiiftning om planering och byggande uiarbelas fn. av en särskild ulredningsman. Jag kommer i del föQande alt ta upp vissaförslag om ändringar i BS som har väckis av och av statensplanverk. 4.1 föreslagna ändringar i byggnadsstadgan 1den preliminära versionen av sin rapport 41 Energihushållning i befintligbebyggelse (prop. 1977/78:76, bilaga 1) föreslog statens planverk bl. a. enobligalorisk besiklning av byggnadsbeståndet och en ny beslämmelse i BS, 50 a§, av innebörd atl samhällel, även när fastighetsägaren inte lar initiativ lillnågon ändring av byggnaden, skall kunna kräva all brisler frånenergihushållningssynpunki blir avhjälpta. Flertalet av de remissinstanser somyttrade sig över förslagen motsatte sig bestämmelser av delta slag. Mångaremissinstanser framhöll atl lagsiiftning med så långtgående konsekvenser ivarje fall inte erfordras i energihushållningsprogrammels inledande skede(prop. 1977/78:76 sid. 146 och 171). Dåvarande bosiadsminislern gjorde sammabedömning som dessa remissinsianser. Energikommissionenhar-som jag har nämnl idel föregående - föreslagil att en utredning tillsättsför all skyndsaml överväga sådana ändringar i BS all t. ex. byggnadsnämnd fårmöjlighel att inspektera byggnaders energihushållning. Om påpekande ochrådgivning inte räcker bör enligi kommissionen möjligheler lill ålägganden altvidta särskilda ålgärder övervägas av ulredningen. slyrmedelsgruppbehandlar ulföriigare frågan om tvångsmedel fören besiktningsverksamhet. Sedanen utvärdering av dei nuvarande bidrags- och lånesysiemei har gjorts kan enligtgruppen ställning tas till huruvida den föreslagna besikiningsverksamheieneller någon modifierad form därav skall gälla hela bosiadsbesiåndei ellersärskili angelägna delar av del. Somjag har redovisat pågår f. n.arbeie med en sådan utvärdering. För egen del utesluter jag inle atl starkarestyrmedel kan komma atl behövas i ett senare skede för alt del av riksdagenangivna målet skall kunna uppnås. Jag finner dock inte skäl att nu tillkalla ensärskild utredare för dessa frågor. Jag vill i detta sammanhang också hänvisalill vad jag lidigare har anfört (avsniii 3.1) om möjlighelema för kommunernaalt i samband med planeringen av energisparverksamheien besiktiga byggnadsbeståndeti kommunen. 4.2 föreslagna ändringar i byggnadstadgan 1den slutliga versionen av planverkets rapport 41 Energihushållning i befintligbebyggelse föreslog verkei bl. a. ändringar i 54,61,64 och 75 S§ BS. Dessaförslag har numera remissbehandlats. I proposilionen (1978/79:111 bil. Prop.1978/79:115 -; 29 12)om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m. har regeringen föreslagitriksdagen alt anta vissa förslag om ändring i BS. Förslaget innebär bl. a. att75 § BS ändras i huvudsaklig överensstämmelse med planverkets förslag. Jag larnu upp verkets övriga ändringsförslag. En redovisning av förslagen ocbremissinstansernas synpunkier återfinns i bilaga 3.2. Förslagettill ändring i 54 § BS innebär att väsenlliga förändringar avylterväggsisolering samt anordnande av eller väsentlig ändring av värme- ochveniilalionsinslallalioner skall bli byggnadslovsplikiiga. Syftetmed förslaget är att skydda faslighetsägare för de negativa följder somfelaktigt utförda åtgärder kan få. Genom en sådan prövning kan också denenskilde fastighetsägaren få hjälp att planera energihushållningsåigär-derna såalt så god effeki som möjligl uppnås. Ellstort antal remissinstanser tillslyrker verkets förslag med hänsyn till detangivna syftei eller med hänvisning lill del allmänna inlresset att energisparäigärderuiförs på sådani sätt atl den avsedda energispareffekten uppnås. Mångainstanser framhåller dock atl fiertalet isoleringsålgärder med nu gällanderegler blir föremål för byggnadslovsprövning och alt en ulvidgning avbyggnadslovspliklen såvitt gäller isoleringsåtgärder inle synes nödvändig.Vidare påpekas atl en tillfredsställande kontroll av hur energisparäigärderutförs bör kunna åsladkommas genom samarbele mellan de kommunalaförmedlingsorganen och byggnadsnämnderna. Några instanser påpekar särskilt attinvändiga isoleringsålgärder, som enligt gällande bestämmelser i allmänhet inteomfattas av byggnadslovspliki, ofta utförs som s. k. självbyg-geri.