prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den kraftigt återhållandeeffekten på produktionen av neddragningen av fardigvarulagren ebbar sålundasuccessivt ut. Därigenom får den fortsatta tillväxt som förutses avexportefterfrågan liksom också den väntade vändningen uppåt i efterfrågan förprivat konsumtion kraftigare genomslag på produktionen. Färdigvaruindustrinberäknas sålunda öka produktionen med ca 6 1/1978-1979. Inom basindustriernaväntas en höjning av produktionen med ca 81/- även järnmalmsgruvornasproduktionsnedskärningar antas upphöra och en blygsam produktionstillväxtväntas ske mellan helårsgenomsnitten 1978 och 1979. Endast för varven prognoserasen fortsatt produktionsminskning. Totalt sett beräknas industriproduktionenöka 1978-1979. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Efterfrågesituationen försvensk järnmalm genomgick en klar förbättring . Efter nedgångenunder 1977 - speciellt -orsakad av en minskad stålproduktioninom CECA-länderna började exporten åter stiga . Leveransernatill utlandet stannade vid drygt 19 milj. lon 1977 - en exportvolymminskning påca . Trots atl malmbrytningen sjönk ökade de inhemskalagren. En blygsam neddragning av de svenskägda kontinentlagren påbörjadesdock. har sålundaexporten ökat avsevärt och det finns flera samverkande faktorer som bidrog till detta. Eftersom den internationellastålmarknaden fortfarande präglades av ett överutbud av stål kan inte uppgångenhänföras till någon allmän förbättring av stålkonjunkturen. Den europeiskastålproduktionen ökade trots detta markant vilket medfördeen oväntad efterfrägeförstärkning för de svenska jämmalmsproducenlerna. Enannan faktor av betydelse var den kanadensiska gruvstrejken sommedförde att svensk pelletiserad järnmalm fick en opåräknat stor avsättning påbl. a. den nordamerikanska och den brittiska marknaden. Dessutom bidrog denlåga dollarkursen och förväntningar om prishöjningar på järnmalm till attstålproducenterna i viss utsträckning tidigarelade inköp, vilket mot slutet av1978 innebar extra leveranser av järnmalm från . Sammantaget beräknasexportvolymen ha ökat med 1977-1978. Exportpriserna föll undersamma period. Den inhemska malmkonsumtionen verkar ha förblivit i stortoförändrad 1977-1978. Neddragningen avproduktionen har fortsatt 1977- 1978 och bedöms ha slannal vid . Denoväntade efterfrågeökningen på järnmalm från utlandet medförde attde svenskägda kontinentlagren avvecklades . Totalt sett förefalleren neddragning av de rekordstora Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 87 lagren ha påbörjats under andra kvartalet 1978och beräknas lagren ha varit ca 6 milj. ton mindre än vid åretsingång. En viss återhämtning avden inlernationella stålkonjunkturen är atl vänta . Eftersomefterfrågetillskottet främst antas rikta sig mot utomeuropeiska stålproducenterberäknas inte den europeiska stålproduktionen öka nämnvärt. Vissaandelsvinster för de svenska malmproducen-tema torde dock kunna påräknas främstpå den västtyska marknaden. Den svenska järnmalmen finner huvudsakligenavsättning inom och en oförändrad exportvolym 1978-1979 förefallerdärför trolig. Förhandlingarna om 1979 års malmpriser hade ännu i början avdecember inte avslutats, men en allmän uppfattning är dock att priserna kommeratt höjas något. Här har antagits en ökning på 19781979. Neddragningen avmalmlagren vänlas fortsätta , men i en blygsammare omfattning änunder 1978. De svenska malmlagren torde härigenom vid slutet av 1979 vara nerevid en tämligen normal nivå. Detta under förutsättning atl en endast måttlighöjning av produktionsnivån kommer till stånd 1978-1979. har deninlernationella trävarumarknaden genomgått en ur svensk synvinkel påtagligförbättring. Byggaktiviteten har i varit stigande samtidigtsom utbudet av trävaror från i väsentligt minskatjämfört med . Efterfrågan på svenska trävaruprodukter från länder utanförVästeuropa har dessutom ökat . Den svenska trävaruexporten beräknasmot bakgrund av denna marknadsutveckling ha stigit med i volymmellan helåren 1977 och 1978. Försäljningspriserna har endast kunnathöjas i begränsad omfattning. Sammanlaget beräknas leveransprisökningen stannavid 1977-1978. Trots del ökande inhemskabostadsbyggandet har irävaruförbrukningen inom landet totalt sett varit lågunder 1978. Till en del förklaras detta av att förbrukningen inom deträkonsumerande delarna av industrin minskat jämfört med . Leveransernatill hemmamarknaden synes under sådana förhållanden i stort sett ha förblivitoförändrade 1977- 1978. Den ökning som inberäknat exporten sketl av den totalaleveransvolymen har inte föranlett någon väsentlig uppdragning av produktioneninom sågverken under loppet av 1978. Leveransökningar har därför huvudsakligenskett genom uttag ur sågverkens lager. Producentlagren har sålunda kraftigtavtappats och beräknas vid slutet av året vara neddragna till enmycket låg nivå. Produktionsökningen beräknas härigenom ha stannat vid ca 2%1977-1978. Den bild avbyggnadsverksamheten i som kan tecknas pekar på en fortsatthöjd aktivitet . Bostadsbyggandet i förutses däremotkomma alt avta under loppet av året även om nivån förefaller bli hög i ett merhistoriskt perspektiv. Det är därför sannolikt att den kanadensiskakonkurrensen kan komma att tillta i åtminstone mot slutet av 1979.Sammantaget synes det emellertid Prop.1978/79:100 88 mot bakgrund av en bedömning av marknadstillväxteni och rimligt att anta att exportutsikterna för densvenska sågverksindustrin ytterligare förbättras 1979 jämfört med 1978.Exportprognosen 1979 torde dock främst få göras från utbudssidan dåvirkesförsörjningen kan väntas lägga sådana hinder i vägen att någon väsentlighöjning av sågverksproduktionen inte är möjlig all genomföra. Eftersom sågverkenslager vid utgången av 1978 reducerats till en låg nivå och inte bedöms kunnaminska ytterligare i nämnvärd omfattning innebär det att leverans-kapacitetenreduceras i motsvarande utsträckning som lagerminskningen . Dåleveranserna till den inhemska marknaden bedömts öka något 1978- 1979, innebärdetta att exportleveranserna måste sänkas med ;. kommersannolikt en ytterligare höjning av exportpriserna till stånd. Redan mot slutetav synes trävarumarknaden ha kännetecknats av vissa tendenser tillefterfrågeöverskott vilket ser ut att kunna förslärkas . Här har antagits attprisutvecklingen kommer att medge en genomsnittlig höjning av exportpriserna med 1978- 1979. förbättradesefterfrågan på produkter från den svenska pappersindustrin. Orderingången stegsålunda oavbrutet under de tre första kvartalen från såväl hemma- somexportmarknaderna. Uppgången har av allt att döma fortsatt även under fjärdekvartalet. Inköpen av papper ochpapp i torde ha begränsats till att enbart motsvara densvagt ökande papperskonsumtionen. Marknaden karakteriserades av ett visstöverutbud, framför allt bland pappkvaliteterna, och prisrörelserna var småunder året. Papperslagren i köparieden, som minskades mot slutet av 1976.förblev sålunda pä en låg nivå . Med den successiva konjunkturförstärkningeni stimulerades även papperskonsumtionen efter hand . Till följd av den knappa lagerhållning som etablerats hosförbrukarna gav efterfrågehöjningen direkt utslag i form av en ökad ordertillströmninghos pappersproducenterna. Sannolikt skedde dessutom en viss lagerpåfyllnad iköparieden. Det nordamerikanska utbudet på världsmarknader) synes habegränsats väsentligt jämfört med . I harpapperskonsumtionen fortsalt att stiga från en redan hög nivå under1977, och praktiskt taget alla tillgängliga nordamerikanska produktionsresurserhar inriktats på att möta den inhemska efterfrågetillväxten. Mot bakgrund av dennamarknadsutveckling kom de svenska exportleveranserna att öka kraftigt underförsta . Leveransökningen var särskilt markerad för skriv- ochtryckpapper medan pappkvaliteterna hade en något lägre volymtillväxt. En svagleveransaktivitet (säsongrensat sett) medförde en tillfälligdämpning av leveranslak-ten tredje kvartalet. Totalt sett beräknas dockpappersexportens volym ha Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget , 89 Handelsstatistikens exportprisindex för papper tordesamtidigt ha stigit . Den stigandeefterfrågan medförde atl produktionsplanerna allmänt började höjas bland desvenska bruken . Med en fortsatt svag minskning av producentlagren beräknasproduktionsökningen för helåren 1977-1978stanna vid 11,. Den utveckling somförutses inom den amerikanska ekonomin bedöms innebära en dämpning av denekonomiska tillväxttakten. Dock knappast mer än att den amerikanskakonsumtionen av papper även kommer alt ligga kvar på en sådan nivå alt denordamerikanska producenterna inte i någon större omfattning väntas komma att konkurreraiVästeuropa. Förbrukningsutvecklingen i torde ytterligarekunna stärkas mot bakgrund av den emotsedda fortsatta konjunk-turförbätlringen i . Exportenav papper och papp beräknas därmed öka med i volym. Prisutvecklingenbedöms medge en ökning avexportpriserna med mellan helårsgenomsnitten 1978- 1979. Den förväntadeefterfrågebilden tillsammans med en svag minskning av fardigvarulagren väntasmedföra en produktionsökning med 7 å 1978-1979. Trots icke obetydligakapacitetstillskolt medför den beräknade tämligen kraftiga produktionsökningen ettytterligare höjt kapacitetsutnyttjande. De sista månadernaav 1977 synes ha inneburit en vändpunkt i leveransutvecklingen för den svenskaavsalumassaindusirin. Noteringspri-semapå pappersmassan sänktes kraftigt och orderingången från exportmarknaderna vändes i enuppgång. Därmed hade också möjligheterskapats för en utförsäljning i större skala av de rekordslora svenskamassalagren. 1 det längsta sökte de svenskamassaleverantörerna hålla fast vid en högreprisnivå i förhållande till denordamerikanska konkurrenterna. Mot bakgrundav de besvärande stora svenska lagren och den svaga efterfrågan av massa i , framstod ensådan prispolitik med liden somalltmer orealistisk. De svenska noteringspriserna sänktes successivt och härefter följde en markantökning av leveranserna , framför allt till . Med en stigande pappersproduklion i stärkteskonsumtionen av pappersmassaparallellt med en viss lageruppbyggnad i förbrukarleden. Detta marknadsförlopp medförde all den svenskamassaexporlens volymutvecklinggenomgick en mycket stark återhämtning och att en normalisering av de svenskaproducentlagren hade åstadkommits . En lugnareleveransulveckling synes därefter haskett . Exportvolymförändringen beräknas sålundatill 1977-1978. Avvecklingen av de svenska producentlagren medförde attmöjligheter- Prop.1978/79:100 90 naför en höjning av marknadspriserna väsentligt förbättrades. Höjningar av dollarpriset på massan aviserades sålundaunder sommaren avseende leveranser . Höjningarna, somi princip innebar en återgång till dollarprisnivå, var dock i kronorräknat väsentligt lägre på grund avden fortsatta deprecieringen av dollarn. Slutresultatet förleveransprisutvecklingen 1977- 1978 beräknas ha blivit en sänkning av prisnivånmed . Som en följd av densviktande efterfrågan och den besvärande lagersituationen harproduktionsutvecklingen inom massaindustrin alltsedan slutet av 1976präglats av omfattande driftsinskränkningar. Den stigande efterfrågan och denaccelererande lageravvecklingen gjorde det befogat att successivt dra upp massaproduktionenunder . Frånsettomfattande driftinskränkningar i samband med semestrarna indikerar produktionsutvecklingenunder en fortsatt uppåtgående trend.För helåren 1977-1978 beräknas sålunda produktionsökningen till 13,5%.Kapacitetsutnyttjandet inom massainduslrin har därmed successivt höjts under loppet av 1978, men bedöms trotsdelta inte uppgå till mer änca vid slutet av året. Marknadsbilden iVästeuropa synes indikera en fortsatt stigande efterfråganpå avsalumassa. Pappersproduklionen i synes nu definitivt hakommit upp i en högre takt och ökningen kan förmodas fortsätta likastarkt 1979 som 1978. De kontinentala massaproducenterna har vidslutet av 1978 uppnått en produktionstakt nära kapacitetstaket. Denkonsumtionsökning av massa som sålunda utvecklingen i under 1979förmodas komma att innebära, torde därför i huvudsak behöva täckas av ökad import. Utvecklingen på dennordamerikanska marknaden pekar mot alt efterfrågan i bör kunna hållas på en fortsatt hög nivåäven , varför konkurrenstrycketi inte kan förväntas öka påtagligt under innevarande år.Emellertid synes prognosen för massaexporten 1979 få göras från utbudssidan. Massaindustrins produktionsplaner indikerar ettmaximall kapacitetsutnyttjande om ca92% i genomsnitt , vilket innebär en produktionsökning med ca18-19% 1978-1979. Att produktionen inteväntas bli större beror enligt företagen på att man inte tilltror sig kunna trimma in produktionsapparaten och ändraskiftgången mer än i begränsad omfattning. En sådan produktionsökning ger etttillskott som i huvudsak motsvarar vad som frigjordes genom lagemeddragningen1978. Med hänsyn till attexporlefterfrågan bedömts komma att stiga påtagligt 1978- 1979 har här förutsatts att en ytteriigareneddragning av massalagren kommer stånd . Under sådanaomständigheter har en export-leveransökning om 6 ä 1978-1979 bedömts möjlig.Efterfrågeförstärk-ningen på exportmarknaderna 1979 väntas medföra atten markant uppgång i exportpriserna sker . Handelsstatistikensexportpris-index för massa bedöms sålundastiga ca 23 ä 1978-1979. Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 19771979 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) år, % resp. -3,0 -43,0 -16,5 För skogsbruket ovan redovisade produktionsutvecklingen inom skogsindustrierna inneburit en beräknadökning av den totala rundvirkes-förbrukningen med 1977-1978 (se tabell 4: 2). Enkraftig minskning av rundvirkesimportens volym synes ha ägt rum, huvudsakligen på grund av altbehovet av importerad massaved sjunkit. Rund virkesexporten beräknasdäremot ha upprätthållits vid en i stort sett oförändrad volym 1977-1978. Enkraftig reducering av såväl massaveds- som sågtim-merlagren bedöms haskett , varigenom ökningen i avverkningsvolymen iskogsbruket kan beräknas ha slannal vid 19771978. Deproduktionsprognoser för skogsindustrierna 1978-1979, som redovisas ovan kräver föratt kunna realiseras en ökning av rundvirkesförbruk-ningen med ca 6,. Exporten av rundvirkehar bedömts komma att sjunka med ivolym 1978-1979 parallellt med en kraftig ökning av rundvirkesimporten i storleksordningen , vilket i så fall innebär enåtergång till importnivå.Vid oförändrad lagernivå skulle en sådan förbruknings- och leveransutvecklingkräva en markant ökning av avverkningsvolymenunder 1979. De indikationer som finns överavverkningsbenägenheten hos betydande grupper av skogsägare inom landet synes emellertid peka mot en fortsattlåg avverkningsvolym 1979. En ytterligare reducering av de redan små massaveds-och sågtim-merlagren förefaller motdenna bakgrund därför bli nödvändig även för att möta skogsindustrins förväntade råvarubehov under innevarandeår. har emellertid en viss brist på sågtimmer kunnat märkas inom delar av sågverksindustrin.Här framlagda beräkningarförutsätter att sågverksproduktionen skall kunna upprätthållas på i stort Prop.1978/79:100 92 sett oförändrad nivå 1979 jämfört med 1978.Osäkerheten vad beträffar denna bedömning måste alltså sägas vara betydande ochen avsevärd brist på sågtimmer är mycket väl tänkbar med konsekvenser för 1979års produktions- och leveransutveckling för sågade och hyvlade trävaror. Vaddäremot gäller tillförseln av massaved synes denna kunna bli av sådanomfattning atl något hinder för en ökad produktion av pappersmassa 1979 inteuppstår. Här förutsattproduktions-, leverans- och lageruiveckling utmynnar i ett krav på en ökning avden totala avverkningsvolymen med 1978-1979, där alltså en ökning avmassavedsawerkningen med ca 12,bedöms vara erforderlig och ävenrealiserbar. Avverkningen av sågtimmer beräknas därvid komma att kunna öka med2 1/vilket skulle innebära en avverkningsvolym tillräcklig för att härställd produklionsprognos för sågverken skall kunna realiseras. Järn- och stålverkenskonjunkturläge förblev svagt . Visseriigen steg orderingångenkraftigt, totalt sett, men en viss försvagninginträdde under loppet av 1978. I synnerhet har efterfrågan på specialstål ochrör uppvisat en stark tillväxt fram då orderingången återigenavtog. För handelsstålet däremot har efterfrågan sjunkit kraftigt från dentillfälliga uppgången . Botten i stålkonjunkturenförefaller dock ha passerats och kunde en viss förbättring iorderläget iakttas vad gäller handelsstål. Exportleveranserna steginte obetydligt -eller med jämfört medmotsvarande period föregående år. I synnerhet ökade leveranserna till vårviktigaste marknad EG men även till och kundekraftiga leveransökningar noteras. Det relativt sett förbättradeavsättningsläget på EG-marknaden har dock av alltatl döma varit en bieffekt av de slabilise-ringsåtgärder som EG vidtog för attstärka den inhemska stålindustrins konkurrenskraft genom den s.k. Davignonplanen.Bl. a. infördes ell prissystem som för handelsstålet innebar starkt begränsadekonkurrensmöjligheter för utomstående leverantörer. Den kraftigaexportökningen kan således delvis förklaras av att dessaåtgärder t1ck importörerna att tidigarelägga sina beställningar. Uppgången istålexporten har också i viss utsträckning kommittill stånd genom utförsäljning av produkter som normalt inte exporteras i någonstörre omfattning. a. kom exporten av tackjärn bara under första halvåret1978 att fördubblas jämfört med . Även halvfärdiga stålprodukter kom alt omfattas avprisregleringen. Dessutom infördes utvidgad uppgiftsplikt vid importansökan.Leveranserna kom dock främst till följd av dentidigare forcerade leveransutvecklingen atl försvagas. Totalt beräknasexporten av järn och stål ha ökat 1977-1978 - en nedrevidering med 3procentenheter jämfört med konjunkturin- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 93 Destälprishöjningar som ägt rum har huvudsakligen varit enföljd av de prisreglerande åtgärder som vidtagits enligt den s.k.Davignonplanen. Exportpriset på järn och stål har mellan helårsgenomsnitten1977 och 1978 till stor del härigenom beräknats stiga . Leveranserna tillhemmamarknaden förblev svaga om än en viss tillväxt synes haägt rum. Produktionsutvecklingen inom de stålkonsumerande branscherna som varitnedåtriktad vände uppåt under loppet av 1978. Samtidigtdämpades lageravtappningen i förbrukarleden. Tillförseln av stål till den svenska marknaden kom härigenomatt öka men efterfrågetillskottet kom i hög grad att rikta sig mot importen avstål. De andelsvinster som järn- och stålverksindustrin lyckades göra under1977 synes därmed ha bromsats upp. 1 synnerhet har importen från EFTA-ländernaoch ökat markant. Den marknadspolitik som EG förde under 1977 och 1978synes ha lett till att producenterna inom dessa länder i högre grad sökt sigtill marknader utanför EG. Produktionen inomstålverken kunde till följd av den samlade leveransutvecklingen öka underloppet av 1978. En betydande del av leveranserna härrör emellertid frän dealltför stora lager som stålverken byggt upp . Produktionenstillväxt stannade därigenom vid 1977- 1978. Till grund förbedömningen av stålverkens leveranser till exportmarknaderna liggerett antagande om att den intemationella stålefterfrågan kommer att uppvisa enfortsatt måttlig tillväxt. En sådan efterfråge-bild medför atl man fortfarandefår räkna med ett betydande ulbudsöver-skoll på världsmarknaden även under1979. De svenska exportörerna kan knappast räkna med atl öka sina försäljningargenom att hålla lägre priser - i synnerhet inte på den betydelsefullaEG-marknaden. I volym förutses därmed exporten öka 1978-1979. Man fårsamtidigt räkna med fortsatta prisjusteringar uppåt på exportmarknaderna. Deprishöjningar som inte kunde genomföras på EG-marknaden vid halvårsskiftet 1978enligt Davignonplanen väntas kunna ske . Prisökningarna på densvenska exporten av järn och stål har därför beräknats uppgå till mellanhelårsgenomsnitten 1978 och 1979. Den inhemskaförbrukningen av stål förutses stiga i takt med de stålkonsumerandebranschernas produktionsökningar. En bransch av betydelse vad avserstålbehovet, varven, väntas dock verka starkt neddragande på den totalastålkonsumtionen. I samband med produktionsökningarna väntas en uppdragning avförbrukar- och handelslagren kunna ske. Importen av stål torde samtidigtfortsätta att stiga - inte minst till följd av den ökade konkurrensen påmarknader utanför EG. Importens andel av hemmaleveranserna beräknas också istort sett bli oförändrade . medger ovanredovisade leveransutveckling en fortsatt produktionsuppdragning. 1 volymberäknas produktionen öka med 1978-1979. Del har förutsattsatt stålverkens lageravveckling i det närmaste upphör. Prop.1978/79:100 94 Huvuddelen avickejärnmetallverkens produktion går i form av insatsleveranser till deninhemska industrin. Exportefterfrågan som växte kraftigt fortsatteatt öka och exportvolymens tillväxt blev 12 1/1977-1978. Deninhemska efterfrågan som minskade blev i stort sett oförändradmellan helåren 1977 och 1978. Avvecklingen av de för stora färdigvarulagrenpåbörjades , och efter ett tillfälligt avbrott fortsatte nedtrappningen . Det betydandeefterfrågetillskottet från utlandet medförde aU produktionsnivån kunde höjasmed 1977-1978. Efterfrågan påickejämmetaller väntas visa en klar förbättring . Jämsides med enförutsedd ökning av exportvolymen torde den inhemska industrins behov avinsatsleveranser bidraga till att ge utrymme för en märkbart starkareuppdragning av produktionsvolymen 1978-1979 än . Konjunkturutsikterna förverkstadsindustrin exkl. varv börjar nu ljusna. Orderingången frånexportmarknaden steg kraftigt . Från hemmamarknaden var dockorderingången fortfarande svag även om en förbättring kunde skönjas mot slutetav året. Sammantaget ökade orderstockarna kontinuerligt men enligtkonjunkturbarometern ansågs de fortfarande som mycket för små ännu i slutet avtredje kvartalet. Leveranserna tillexportmarknaden steg varje kvartal , jämfört med motsvarande kvartal1977. Till hemmamarknaden fortsatte leveranserna att sjunka. Detta avspeglardels den svaga efterfrågan på verkstadsprodukter från hushållens sida,huvudsakligen då nybilsinköp, dels maskininvesteringarnas fortsatta nedgång. Exportvolymen steg under1978 med 8 1/. Det var främst exporten till , i första hand avpersonbilar, samt länder utanför OECD-området som ökade medanexportutvecklingen till den viktiga västeuropeiska marknaden förblev svag.Exportpriserna steg 1977-1978 med drygt 101/. Importen minskade meddrygt 1978 vilket dels är en följd av den svaga inhemska efterfrågan ochdels kan antas bero på de svenska producenternas sänkta relativpriser vilketlett till atl man återtog en del av de marknadsandelar man förlorade tillimporten 1975-1977. Importpriserna steg 1977-1978. Exportuppgångentillsammans med den minskade importen medförde att den totala efterfråganriktad mot svenska producenter ökade. Detta möjliggjorde en lageravveckling pådrygt . priser men trots detta var lagren avfärdigvaror fortfarande avsevärt för stora vid slutet av 1978. Produktionenblev , trots den stora lageravvecklingen, i stort sett oförändradjämfört med . Exportleveranserna 1979har bedömts dels med hjälp av en enkät till verkstadsföretagen, dels med stödav kalkyler över marknadstillväxt och marknadsandelar förden svenska exporten av bear- Tabell 4:3Försörjningsbalans for verkstadsprodukter exkl. fartyg 1977-1979 år, % resp. -0,6 -9,2 -3,7 -7,1 -11,5 -3,1 -0,2 ' Produktionen framkommersom saldot i balansen och avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. Företagen i enkäten räknar för1978-1979 med en värdemässig ökning av exporten med 16 1/och en prisökningpå vilket ger en implicit volymökning på . Erfarenhetsmässigtvet man atl företagen brukar underskatta sina möjligheter att öka exportvolymeni början av en konjunkturuppgång. En något snabbare exportvolymökning änenligt enkäten indikeras också av de ovan nämnda beräkningarna övermarknadstillväxt och marknadsandelar. Här har därför räknats med enexportvolymökning på . Prisökningarna har bedömts till .