prop · G203132 · 1978-12-31 00:00:00 — Inom vatje sådant områdefinns tre skilda ersättningsnivåer beroende på tolkens kvalifikationer. Denhögsta ersättningsnivån, arvodesnivå III, gäller för av kommerskollegiumgodkänd tolk som har erhållit bevis om speciell kompetens som rättstolk ispråket ifråga. Arvodesnivå IIavser tolk som godkänts avkommerskollegium i språket ifråga. Övriga tolkar hänförs till arvodesnivå I. Arvodeskall alltid utgå med belopp molsvarande minsl en limmes arvo-desgmndande tid. Förtolkning vid domstol (labell I) utgår arvode för med 110(arvodesnivå 1), 140 (arvodesnivå II) resp. (arvodesnivåIII). För tiden därefter utgår ersättning med 40, 55 resp. för varje påböoadhalvtimme. Förlolkning vid polis-, åklagar- och kronofogdemyndighet (tabell II) utgär arvode för med 70 (arvodesnivå I), 100(arvodesnivå II) resp. (arvodesnivå III). För liden därefterutgår arvode med 35, 50 resp. per påbörjad halvtimme. Ersättningberäknas för varje uppdrag för sig. Då uppdraget sträcker sig över mer än endag beräknas ersättningen för den sammanlagda tiden. Grundbeloppet vid tolkningvid domstol utgår således endast en gång per uppdrag. Tolkning vidhäktningsförhandling eller annan förhandling som inte är huvudförhandling ansessom särskilt uppdrag. Likaså anses tolkning vid ny huvudförhandling i sammamål som särskilt uppdrag. Somarvodesgrundande lid räknas den sammanhängande lid under en och somtolken står till myndighetens förfogande. Tiden räknas från den lidpunkt tillvilken tolken är kallad och har infunnit sig. 1 liden inräknas vatje uppehållmed undantag för måltid. Ägertolkningen rum på obekväm arbetstid utgår fillägg med för arvodesnivå I,för arvodesnivå 11 och för arvodesnivå III per påbörjad timme. Medobekväm arbetstid förstås tid till och med fredag 19.00-06.00,lör-, sön- och helgdagar 00.00-24.00. 1978/79:132 16 3 Avvikelser från taxebeloppet Detsammanlagda ersättningsbeloppet enligt taxan får överskridas om uppdraget varilav särskilt svår beskaffenhet. Detta kan undanlagsvis vara fallel om t. ex.tolkningen skett på ett ovanligl språk eUer om tolkuppdraget avsell fler än enperson. Alt s. k. simultantolkning förekommii bör inle medföra överskridande aversättningsbeloppet. Ersättningsbeloppetfär underskridas om tolken varit vårdslös eller försumlig eller visatoskicklighet t.ex. genom all bidra till all lolkuppdragel onödigivis dragil ulpå liden. Taxebeloppetomfattar allt arbete inom uppdraget. Taxebeloppet omfattar även ersättning förtidsspillan om högst . Tidsspillanavser i allmänhet sådan tid då produktivt arbete med något uppdrag inte utförs,trots att tolkens arbetstid tas i anspråk. Det måste från fall till fallavgöras vad som kan anses utgöra tidsspillan vid utförande av visst uppdrag. Normalmåltidspaus utgör inte ersättningsgill tidsspillan. Tidsspillan,som enligt myndighetens mening är ersättningsgill, ersätts lill den delsammanlagd tidsspillan överstiger 30 minuler. Ersättningulgår med för av kommerskollegium godkänd tolk som erhållilbevis om speciell kompetens som rätlstolk i språket ifråga, med per timmeför av kommerskollegium godkänd tolk i språket ifråga och med för övrigatolkar. Kostnadför resa och traktamente ersätts högst med belopp motsvarande de som utgårenligt allmänna resereglementet (1952:735); dock vad gäller resekostnaderhögst enligt reseklass B. Tabell I Tolkning vid domstol 1-1,5 tim 1,5-2 tim 2-2,5 lim 2,5-3 tim 3-3,5 lim 3,5-4 tim 4-4,5 tim 4,5-5 tim 5-5,5 tim Prop.1978/79:132 17 I per påbörjad 1/2-timme II perpåbörjad 1/2-timme III perpåbörjad 1/2-timme Tabell II Tolkning vid polis-, åklagar- och kronofogdemyndighet Arvodesgrundande l-l,5tim l,5-2tim 2-2,2,5-3 tim 3-3,5 tim 3,5-4 tim 4-4,5 tim 4,5-5 tim 5-5,5 tim I perpåbörjad 1/2-timme II perpåbörjad 1/2-timme III perpåbörjad 1/2-timme 1978/79:132 18 Föratt åstadkomma enhetliga ersättningsnormer och en effektiv kostnadskontrollföreslås i promemorian atl ersättning till tolk vid allmän domstol, förvaltningsdomslol,arbetsdomstolen, , arrendenämnder, hyresnämnder, statensva-nämnd saml polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter regleras i engemensam taxa, som fastställes av . Förslagettill taxa har utformats som en lidslaxa, dvs. lolkarvodena beräknas efterlidsåtgången i det enskilda fallet. I förslaget görs åtskillnad mellan tolkningvid domstol (allmän domstol, förvaUningsdomstol, arbetsdomstolen,, artendenämnder, hyresnämnder och statens va-nämnd) och lolkningvid polis-, åklagar- och kronofogdemyndighet på så sätt atl ersättningen ärhögre för tolkning vid domstol. Inom varje område finns dessutom tre skildaersättningsnivåer beroende på tolkens kvalifikationer. För högre ersättningkrävs alt tolken ifråga erhållil någon form av auktorisation avkommerskollegium. Genombeslut har regeringen uppdragit åt domslolsverkel att i samarbelemed företrädare för riksåklagaren, och riksskatteverketutreda frågan om taxereglering av ersättning till tolk inom vissa delar avrättsväsendet och alt framlägga förslag till taxa. I beslutet anfördesföljande. Iskrivelse till har domstolsverkethemställt att departementet prövar frågan om enhetlig reglering av ersältningtill rätlstolk. Verkets framställning grundas på en undersökning vid tingsrätler/tingsrättsavdelningarsom avgjort brottmål i vilka rätlstolk förordnats.Undersökningen visar att betydande skillnader föreligger mellan domstolarnasersättningsnormer. För att utjämna skillnadema anser verkei det nödvändigt allersättningama regleras i taxa. - Med hänsyn lill vad verket har anfört är det påkaUatatl göra en översyn av normerna för ersättning till rätlstolk. Översynen synesej böra inskränkas till de allmänna domslolamas verksamhelsområde utan tordeböra omfatta även de delar av rättsväsendet som är hänförliga till förvaltningsdomstolamajämte övriga specialdomslolar, artendenämndema och hyresnämndema,åklagarmyndigheterna, polismyndigheterna och kronofogdemyndighetema. -Regeringen uppdrar ål att i samarbete med företrädare förriksåklagaren, och utreda frågan omlaxereglering av ersättning till tolk inom berörda delar av rättsväsendel och atlframlägga förslag fill taxa. Förslagen skall vara åtföljda av kostnadsberäkningar. Verket bör under arbelet samråda med statens invandrarverk, kommerskollegiumoch tolkarnas organisationer. 1.2 Uppdragets fullgörande m. m. Arbetetmed uppdraget har bedrivits under medverkan av en projektgrupp bestående avrepresentanter, förutom från , från 1978/79:132 19 riksåklagaren(), () och (). Under arbetet harsamråd ägt mm med representanter från invandrarverket, kommerskollegium saml lolkamasorganisationer, () och (). Invandrarverkel,kommerskollegium och STOF har med undantag för några påpekanden lämnat förslagetlill tolklaxa utan erinran. har godtagit huvuddragen i taxeförslaget men ivissa enskildheter redovisat avvikande mening. Domslolsverkelgenomförde en undersökning avseende ersältning filllolk i brottmål som avgjorts (se nedan 4.2). Denbedömningen har gjorts att de uppgifter som inhämtats genom undersökningen ochresultaten kan ligga till gmnd för förevarande utredning. Någon ny undersökningav ersättningsnivån vid de allmänna domstolama har därför inte utförts. När detgäller ersättning till tolk inom polisväsendet har av RPS uttalats att tolkregelmässigt fär ersättning i enlighet med en av RPS utfärdad rekommendation.Någon särskild undersökning av ersättningsnivån inom detta verksamhetsområde hardärför inle bedömts vara erforderiig. Inom övriga områden har det inle ansettsmeningsfullt med särskilda undersökningar, efiersom förekomsten av tolk inomdessa är förhållandevis sällsynt. Gällanderekommendationer och uppgifier om praxis angående lolkersätlning har inhämtatsfrån ett antal myndigheter. Medtolk avses i denna promemoria, om inte annat anges, den som tolkar muntligenfrån ett språk till ett annal. När begreppei översättare används avses enperson som skriftligen överför innehållet i en text från ett språk tUl ettannat. (Jfr SOU 1972:83 s. 10, prop. 1973:3 s. 70 och prop. 2 Bestämmelser i lag eller annan författning Ifråga om rättegång vid allmänna domstolar liksom i förvallningsförfarandetgäller alt handläggningen skall äga rum på svenska språket. Något allmäntstadgande härom finns dock inte (SOU 1938:44 s. 112, prop. 1971:30 s. 375, prop.1973:30 s. 25). I 5 kap. 6-8 §§ (RB) ges vissa regler omanlitande av tolk vid munUig förhandling inför domstol. Enligt 6 § förstastycket må lolk anUtas atl bilräda rätten, om part, vittne eller annan somskall höras inför rälten inle behärskar svenska språket. I andra stycketföreskrivs att om det vid rätten finns allmän tolk för det språk, varom ärfråga, skall han anlitas. I annat fall förordnar rätten lämplig person atlbiträda som tolk i målet. I tredje stycket anges att tolk även må anlitas omden som skall höras är hörsel- eller talskadad. 7 § innehåUer regler om tolked.I 8 § återfinns bestämmelser om ersättning till tolk. För allmän tolk och tolkför den som är allvarUgt hörsel- eller talskadad gäller i detta hänseendesärskilda regler. Annan tolk äger av allmänna medel åtnjuta arvode samt gottgörelseför kostnad och tidsspillan efter vad rätten prövar skäligt; ersättningen skallgäldas av statsverket. Enligtkungörelsen (1947: 644) om anställande av allmän tolk m. m. skall sådan tolkfinnas vid och tingsrätter för tolkning i Prop.1978/79:132 20 Allmän lolk är skyldig alt på anmodanbiträda vid handläggning av förekommande mål och ärenden. Han har rätt tilldagarvode med för varje förtättningsdag samt resekoslnadsersätlning ochtraktamente enligt allmänna resereglemenlet (1952:735). Ersätiningen gäldas avstatsverket och utbetalas av . 1 förordningen (1977:175) om lolk för hörsel- och talskadadeföreskrivs atl behöver den som är allvarligl hörsel- eller talskadad lolk närhan skall höras inför domstol eller annan myndighet och har han inle självutsett lämplig tolk, skall tolk tillkallas av myndigheten. Som lolk fär endaslanlitas av ulsedd person. Den som har anlitats som lolk har rätltill dagarvode med för vatje förrältningsdag saml resekostnadsersättningoch traktamente enligt allmänna resereglemenlet. Ersättning belalas avallmänna medel genom länsslyrelsens försorg. Bestämmelserna i 5 kap. 6-8 §§ RB gäller på grund avhänvisning i 5 kap. 3§ lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister och 2§lagen (1976:1082) om bosladsdomslol också vid arbetsdomstolen och bostadsdomstolen. Vad gäller förvaUningsdomstolarna finns regler om anlilandeav tolk i 50-52 §§ förvaltningsprocesslagen (FPL) (1971:291). Lagen ägertillämpning vid rättskipning i regeringsrätten, kammarrätt, skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätl (I §). Från och med den ärFPL tillämplig även vid rättskipning i försäkringsöverdomslolen och försäkringsrätt(SFS 1978: 29). Reglema om tolk för förvallningsdomstolamas del är utformademed hänsyn inle bara muntliga förhandlingar utan också lill skriftlighandläggning (prop. 1971: 30 s. 604). I 50 § första stycket föreskrivs atl rälienvid behov skall anlita tolk, om part, vittne eller annan som skall höras införrätlen inte behärskar svenska språket eller är allvarligt hörsel- eller talskadad.Vidare skall rätten även i annat fall vid behov få anlita tolk när den har attgöra med någon som inte behärskar svenska språket. 51 § innehåller regler omed. I 52 § stadgas atl den som fullgör uppdrag som tolk annorledes än i ijänslenhar räll till arvode saml ersättning för kosinad och tidsspillan saml all kosinadför tolk belalas av allmänna medel. Beträffande förvaUningsmyndigheter gäller enligt 9 §förvaltningslagen (FL) (1971: 290) att myndigheten vid behov fär anlita tolk,när den har alt göra med någon som inle behärskar svenska språket eller ärallvarligt hörsel- eller talskadad. Med uttrycket lolk avses i bestämmelsenbåde den som tolkar muntligen och den som gör en skriftlig översättning av enhandling (prop. 1971:30 s. 381). FL innehåller inte några regler om ersättningtill tolk. Departementschefen anförde i förarbetena till lagen att det fick ansesligga i sakens nalur att den som fullgjorde uppdrag som toUc annorledes än itjänsten skulle få skälig ersättning härför. Att ersättning skulle utgå av staismedelhos statlig myndighet och av kommunala medel hos myndighet ansågs inteheller behöva uttryckligen utsägas i lagen (prop. 1971: 30 s. 382). - Del börpåpekas atl FL inte gäller ärenden hos exekutiv myndighet i dess exekulivaverksamhet eller hos polis- eller åklagarmyndighet, om ärendet avsermyndighetens verksamhet till förekommande eller beivrande av brotl (2 § FL).Den princip som slagits fast i 9 § FL torde emellertid äga analog tillämpninghos de nämnda myndigheterna (SOU 1972: 83 s. 19, nol 3). - Uttryckligabestämmelser om ersättning till tolk finns slutligen i 42 a § utlänningslagen (UlL)(1954:913). Enligt tredje stycket i nämnda lagmm äger tolk av allmänna medelerhålla arvode samt gottgörelse för kostnad och tidsspillan, om uppdraget ejfullgjorts i tjänsten. 1978/79:132 21 Vissa hovrätter har utfärdat rekommendationer förnormalarvoden m. m. för domstolstolkning (bilaga 1). Rekommendationerna har iförsta hand avsetl ersättning för tolkning i respektive hovrätt, men de har iallmänhet sänts ut också lill tingsrättema under hovrätten. I hovrätten överSkåne och samt Lunds och lingsrätier rekommenderas sålunda ettlimarvode för tolk som examinerats av statens invandrarverk eller erhållit kommerskollegiumsbevis om speciell kompelens som rätlstolk i språket i fråga om för denförsta timmen och om för de därpå följande timmama. För övrigatolkar rekommenderas för den första limmen och för dedärpå följande timmama. Rekommendationerna har antagits ochkompletterats i januari 1977.1 diskussion vid ordförandekonferens i Sveahovrätt stannade de närvarande för alt såsom sin meninguttala alt till aukioriserad, examinerad eller i övrigt särskild kvalificeradtolk oberoende av del språk tolken behärskar borde ersältning utgå med ettnormalarvode om och att däruiöver särskild ersättning förtidsspillan kunde utgå enligt avdelningens närmare bestämmande. Vid ordförandekonferensden fann konferensen atl det fördel dåvarande inte fanns behov avnågon ytterligare rekommendation. RPS har till samtliga polisstyrelser och länsstyrelsersänt ut en rekommendalion beträffande tolkarvoden (fciVaga 2).Rekommendationen bygger på en överenskommelse mellan () och avser endast TOR-toUcar. Normema lorde dock,enligt rekommendationen, vara vägledande även beträffande andra tolkar i de falldå annan beräkningsgrund inte överenskommits. Del rekommenderade arvodel utgörsedan hösten . Enligt uppgift från RPS torde detrekommenderade arvodet i regel tillämpas av myndigheterna.' har inte utfärdat någon rekommendalionbeträffande tolkarvoden för kronofogdemyndighetema. Vissa kronofogdemyndigheterhar emellertid träffat avtal med respektive kommun om tolkservice (bilaga 3).Myndigheten har då bundit sig atl erlägga ersättning till kommunen motsvarandekommunens självkostnad. Tolkarvodet bestäms i sådana fall av denöverenskommelse som träffals mellan kommun och tolkama. Användning av tolk vidkronofogdemyndigheter är enligt uppgift inte särskilt vanligt. ' Av 367 tolkarvoden, som utbetalats av RPS under juni1978 fördelar sig timarvodet enligt följande: 89 fall /lim (80 kr-l-50% ob-tillägg) 1 fall /tim 1 fall /tim 261 fall /tim 7 fall /lim 2 fall /tim 5 fall /tim I fall /lim Taxan synes således ha tillämpats i 350 fall av 367, dvs.omkring 95 % av fallen. Tillägg för obekväm arbetstid har utgått i omkring 25procent. 1978/79:132 22 4 Statistiska undersökningar m. m. 4.1Undersökningar utförda av invandrarutredningen (2, SOU1972:83) (IU) gjorde en kartläggning av den tolkservice som lämnades inomden statliga sektom. IU undersökte härvid bl.a. omfattningen av förekommandetolkservice och kosinaden för densamma. Vadförst gäller poUsväsendet konstaterade IU att rikstäckande uppgifter saknadesom i vilken omfattning de lokala polismyndighetema anlitade tolk och om kostnademaför polisväsendets tolkservice (s. 23). IU antog atl tolkar anlitades främst isamband med utredningar enligt utlänningslagstiftningen. Med slöd av deuppgifter IU inhämtade från fem polisdistrikt antogs att den sammanlagdakostnaden för tolk översteg en mUjon kronor. Vadgäller domstolsväsendet redovisades i betänkandet (s. 24) en stickprovsundersökningvid elva tingsrätter. Undersökningen avsåg mål och ärenden som inkommii underförsta . Av sammanlagl 6301 redovisade brottmål användes tolk i438 fall (). Endast i av tvistemålen användes tolk (80fall av 4002). I ärenden hörande lill den s. k. friviUiga rättsvården förekomtolkning mycket sällan (32 fall av 12414 ärenden). Vidlänsstyrelserna anlitades tolkar enligt betänkandet (s. 27) i förhållandevis Utenutsträckning. För /72 uppskattades tolkkostnaderna i länsrättematill , i länsskafterättema lill och vid länsstyrelsema iövrigt till . Vadslutligen gäller exekutionsväsendet genomfördes genom dåvarande exekutionsväsendetsorganisationsnämnd en stickprovsundersökning vid sex kronofogdedistrikt med högandel utländska medborgare (s. 27). Ulredningen avsåg förhållandena år 1971.Enkäten visade att behov av lolk gjort sig gällande endast i lilenutsträckning. Beträffande exempelvis uppgavs ifråga omtotalt 44 822 allmänna mål och 6 110 enskilda mål tolk ha använts endast i tvåenskilda mål. I distrikt anlitades lolk i ca 150 av 9305 allmänna måloch i ca 30 av I 347 enskilda mål. I en stor del av fallen hade tolkningenemellertid klarats av genom myndighetens egen personal. I övriga fall hadeförekommande språksvårigheter klarats av med hjälp av svenskspråkig person sommedföljt den som varit i kontakt med myndigheten. I endast sju fall där myndigheienanlitade tolk uppgavs särskild kostnad ha uppkommit för myndigheten. Den sammanlagdakostnaden uppgavs ha stannat vid . 4.2Domstolsverkets undersökning 1976 av tolkarvoden Domstolsverketgenomförde en undersökning av ersättning tilltolk vid tingsrätt. Undersökningen bestod av två delar, en enkät med allmännafrågor om tolkersättning och en genomgång av enskilda mål. Den senare delenomfattade samtliga brottmål där tolk varil förordnad och som avgjorts undersista kvartalet 1975. Målundersökningen omfattade 946 mål. I dessa mål hadesammanlagt I 007 tolkar varit förordnade. Resultatet av undersökningen redovisadesi en rapport daterad . Undersökningenbekräftade gjorda antaganden att timersättningen till Prop.1978/79:132 23 tolk varierade högsl belydligt mellan domstolarna. rapporl framgår att det genomsnittliga arvodet per tolktimmevid tingsrätterna varierade (bilaga 4). Av undersökningen framgår vidare att det sammanlagdaarvodet som regel var lågt. I mer än två tredjedelar av målen var arvodelhögst och endasl i 20 fall översteg arvodel . Genomsnittsarvodelberäknades till (bilaga 4 s. 1). Vad gäller lolkuppdragens längd framgåratl i mer än hälften (51,) av fallen var lolktiden högsl en timme.Genomsnittligt antal tolklimmar per lolkuppdrag beräknades till 2,06 (bilaga4). - Det genomsnittliga timarvodet beräknades till (genomsnittsarvodel divi-deralmed genomsnittligt antal tolktimmar). I rapporten redovisades även en beräkning avmedeltimarvodet (bilaga 4 s. 3). Beräkningen var gjord så att för varje tolk divideradesarvodel med tolktiden. Därefter beräknades medelvärdet av limarvodena. Detsålunda erhållna medeltimarvodet angavs lill . Det insamlade materialet bearbetades vidare genomregressionsanalys, dvs. samma statistiska metod som användes vid beslämmande avtimkostnadsnormen i brottmålstaxan. Regressionsanalys är en metod för fastställandeav statistiska samband. Metoden innebär all man med en matematisk funktion(vanligen y = a-t- b t) försöker anpassa en beroende variabel, i detta fallarvodet (= y), till en oberoende variabel, i della fall antal toUitim-mar (=t). Vid bearbetning av hela materialet blev resultatet A) när konstantentilläts atl anta godtyckligt värde: Arvode y = 48,78'[a]H- 85,57[b] t B) när konstantenåsätt värdet 0: Arvode y = 93,47[b] t Slulligen framgår av rapporten (s. 13) aft domstolamatillämpade en fallande timersättning, dvs. timersättningen var lägre ju längretolkuppdraget var. 4.3 Kostnadsutvecklingen beträffande tolkersättning vid deaUmänna domstolarna Som framgår av tabell I ökade tolkkoslnadema /76 till /77 med och från budgetårel1976/77 fill /78 med . Ökningen av arvodenavar relativt låg medan omkostnadema ökade kraftigt från /77 /78. Antalet mål vari tolk varit förordnad ökade såsom framgårav tabell 2 måtdigt. Ökningen var 12,2procent och . ' Konstantens värde kan belraklas som en "siarlkostnad"som är oberoende av målets storlek. 1978/79:132 Tabell 1 Tolkkostnader 76/77 (ökn.) 77/78 (ökn. 2300000(7,) 69000() 2 369000() 2 550000(10,) 367000(31,) 2917000(23,) Biträde av tolk i brottmål 3516(3,) 3694(4,) 3 879 (4,) 3 934 (4.9 §) Biträde av tolk i övriga Antal övriga mål av- 1 188* (4,6) 1 530* (5,6) 2010* (7,5) 2293* (8,6) Biträde av tolk totalt 4704(3,) 5224(4,) 5889(5,) 6227(5,) Antal mål avgjorda genom Bilräde av tolk i brottmål 350(10,) 360(10,) 369 (9,) 450(11,) Biträde av tolk i övriga Antal övriga mål avgjorda 35 (4,) 41 (5,) 52 (7,) 56 (8,) Bilräde av tolk lolalt 385 (9,) 401 (9,) 421 (9,) 506(11,) Antal mäl avgjorda genom Biträde av tolk i brottmål 3 866 (4,) 4054(4,) 4248(4,) 4 384(5,) Biträde av tolk i övriga Antal övriga mål avgjorda 1 223* (4,) 1571* (5,) 2062* (7,) 2 349* (8,) Biträde av lolk totalt 5089* (4,) 5625* (4,) 6310* (5,) 6733* (6,) Antal mål avgjorda genom *) Uppgift om huruvida tolk förekommit saknas vad gällerövriga mål i tingsrätt. Den statistikrapportering som sker från tingsrättsaknar utrymme för nämnda uppgift. Från hovrätt rapporteras emellertidförekomsten av lolk i samtliga mål och ärenden. 1 tabellen har anlagils alltolk förekommer i lika stor utsträckning i tingsrätt som i hovrätt. Resultatav lUs undersökning (ovan 6.1) tyder dock på att antalet tvistemål och ärendenvari tolk förekommit procentuellt sett är lägre än de för hovrätt redovisadeprocenttalen. 1978/79:132 25 5.1 Behov av taxa för tolkersättning För att åstadkomma enhetliga ersättningsnormer vid deallmänna domstolama torde en taxereglering av tolkarvodena vara nödvändig. Attbehov av en sådan reglering föreligger har också framhållits av flertalettillfrågade tingsrätter däribland och tingsrätter(s. 7). Även från tolkorganisalionernas sida föreliggerenligt vad erfarit av anförda skäl önskemål om en laxereglering. Lika siarka skäl för en taxereglering också inompolisväsendet kan däremot inle anses föreligga. Inom detla område tordenämligen ersättningsnormema vara relativt enhetliga på grund av RPSs tidigarenämnda rekommendalion. En laxereglering kan ändå anses moiiverad om man villåstadkomma enhetliga ersättningsnormer inom hela del område som uppdragetavser. Härtill kommer alt införandel av en taxa innebär en fastare styrning av tolkersättningamaän vad som kan åstadkommas genom en rekommendation. För övriga myndigheter gäller atl loUi används i så ringaomfattning att en laxereglering av respeklive område var för sig knappasl kananses nödvändig. Av del anförda framgår att behovet av laxereglering ärstörst vid de allmänna domstolama, men att en reglering av tolkersättning ävenvid övriga myndigheter måste anses angelägen för att åsiadkomma enhetliga ersättningsnormerinom hela det med uppdraget avsedda området. Självfallet är det för en effektivkostnadskontroll av stort värde med en taxa som gäller vid samtligamyndigheter. Enligt bör därför hela det med uppdragei avseddaområdet taxeregleras. Atl tolk vid domstol skall ha ersättning för sitt arbetebör i likhel med vad som gäller uttryckas i lag'. Däremoiförefaller det föga lämpligt att en taxereglering sker i form av lag.Taxebeloppen torde behöva justeras tid efter annan och arbelet härmed bör intelämpligen belasla . Delegation av normgivningsmakt inomifrågavarande område torde inte vara möjlig. Däremoi föreligger enligtdomstolsverkets mening inte något hinder mot att i verkställighetsföreskrifterreglera ersättning fill tolk. Avgörande för om sådan utfyUnad är möjlig ärdärvid lagrummens utformning.