prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta innebär att en ändring ilandstingsindelningen fär ske, om ändringen kan antas medföra beslående fördelför en landstingskommun eller en del av denna eller andra fördelar från allmänsynpunkt. Enändring i den landstingskommunala indelningen påverkar knappast andralandstingskommuner än de som direkl berörs av ändringen. I allmänhel är sådanaändringar av mindre omfattning. De sker oftast som en följd av ändringar i denkommunala indelningen. Landstingsindelningen är vidare knuten tilllänsindelningen. Av dessa skäl anser jag del inle nödvändigt att införa enbestämmelse om att särskild hänsyn skall tas till de närmast berördalandstingskommunerna eller om alt synneriiga skäl skall krävas för en indelningsändringmol en sådan landstingskommuns vilja. Ändringari landstingsindelningen sker som jag sagt oftast som följdändringar lilländringar i kommunindelningen. Om dessa ändringar innebär all en kommun delaseller alt en del av en kommun överförs lill en annan kommun skall, enligt vadjag lidigare har förordal, särskild hänsyn las lill ortsbefolkningens önskemåloch synpunkler. Enligl min mening behövs ingen uttrycklig bestämmelse om attsärskild hänsyn dessutom skall tas till samma ortsbefolknings synpunkler pä enändring i landstingsindelningen som sker som en följd av ändringen ikommunindelningen. Om en hel kommun fiytlas från en landstingskommun till enannan är det naturligt att kommunfullmäktige företräder ortsbefolkningen. Attlandstingskommunernas och ortsbefolkningens inlressen och synpunkler alllidskall beaktas i ärenden om ändringar i landstingsindelningen anser jag varasjälvklart. förslag skall fråga om ändring i landstingskommunal indelning kunnaväckas av landstingskommun eller medlem av en landstingskommun, som skulleberöras av ändringen. i anser all ocksålänsslyrelserna bör ha räll all väcka en sådan fråga. länslandstingskommun framhåller alt kommilléns förslag i praktiken innebär att enenskild person kan väcka fråga om ändring i länsindelningen. Landstingskommunenifrågasätter därför om inle kommunerna borde ges samma möjligheler somenskilda personer i della avseende. Föregen del anserjag alt rälien all la inilialiv till en indelningsändring iprincip bör begränsas lill den eller de kommuner, landstingskommuner resp. 1978/79:157 88 församlingarvars områden berörs av ändringen och medlemmarna i dessa, . 'dg biträder därförkommilléns förslag om rälien att väcka fråga om ändring i denlandslingskommunala indelningen. I fråga om de sällsynia fall då ändringen intesker som en följd av en ändring i kommun- och länsindelningen, lill vilkenkommunen har räu all la initiativ, torde kommunen ha tillräckliga möjligheler augöra sin mening gällande på andra vägar. 1 fråga om roll isammanhanget förefaller det mest naturiigt au som företrädareför den slalliga regionala förvaltningen i stället direkl väcker frågan omändring av länsgränsen. När delsedan gäller vilka regler i övrigl om landstingskommunala indelningsändringarsom bör införas lämnar remissinslanserna kommitténs förslag ulan erinran. Ävenjag anser au kommilléns förslag innebär en tillräckligt ingående reglering avdessa indelningsändringar. Jag förordar alllså all regleringen skall avse,förutom fömtsällningarna för ändring i den landslingskommunala indelningen,befogenheien au beslula om sådan ändring, ekonomisk reglering,indelningsändringens ikraftlrädande, den landstingskommunala beslutanderättensfördelning samt förfarandet vid indelningsändring. 1 fråga om bestämmelsernasnärmare innehåll får jag hänvisa lill vad som anförs i special motiveringentill dessa beslämmelser. 1likhel med kommittén anserjag atl bestämmelsen i 2 b § första slyckel omkommuns inträde i landstingskommun, irois atl den f. n. endast är lillämplig påMalmö och Göleborgs kommuner, bör behållas. Som kommittén anför finnsemellertid skäl alt placera den i övergångsbestämmelserna till den nyaindelningslagen. Äveni fråga om beslämmelserna i 33 § om val av landsting i samband medindelningsändring delar jag kommitléns uppfattning. Bestämmelsen om förordnandeom nyval kan således enligt min mening mönstras ut. Indelningsändringar av denstorleken all nyval av landsting krävs är sällsynta. Del lorde inle finnasnågol behov av all kunna sälla sådana ändringar i kraft vid andra tillfällen efter ordinarie landstingsval. Däremoi finns del skäl alt behälla enuttrycklig regel om att ordinarie landstingsval, som förrättas årel innan enindelningsändring iräder i kraft, avser landstingskommunen enligl den nyaindelningen. Del kan också vara lämpligt att utvidga den till all avse val avkommunfullmäklige. Regeln har inle sin naturliga plals i den nyaindelningslagen utan i vallagen. Av de skäl som jag har redovisat tidigare(avsnitt 2.7.2) i fråga om vissa andra ändringar i vallagen som kommillén harföreslagil vill jag emellertid inte förorda att bestämmelsen nu tas in ivallagen. finns bestämmelserom ändring i ecklesiastik indelning. 1 kap. handlaruteslutande om ändring i indelningen i kommuner och, belräffande tvåparagrafer, landstingskommuner. Det finns inga beslämmelser i som Prop.1978/79:157 89 ärgemensamma för kommunindelningsändringar och kyrkliga indelningsändringar iden meningen au de enligt sin ordalydelse direkt gäller båda typerna avindelningsändring. Däremoi är åtskilliga av beslämmelserna i 1 kap. om ändringi kommunindelningen genom hänvisningar i 2 kap. tillämpliga också på ändring iförsamlingsindelningen. Bestämmelserna i 2 kap.KIL (3444 §§) är enligl 34 § tillämpliga på territoriella kyrkoförsamlingar,dvs. De icke-lerriloriella eller personella församlingarna,som alllså inie omfattas av bestämmelserna, är Kariskronaamiralitelsförsamling, , i Slockholm, i Slockholm och Hovförsamlingen. KILär inle heller tillämplig på kyrkliga samfälligheler. Emellertid lillämpas vidhandläggningen av indelningsärenden som rör sådana samfälligheler om församling analogi. Enligl 35 § första stycketKIL gäller, liksom i fråga om ändring i kommunindelningen, att regeringen förordnarom ändring i församlingsindelningen. Vid sådan ändring kan enligl paragrafensandra siycke två eller flera församlingar sammanläggas, del av församlingöverföras till annan församling eller församling på annal sätt upplösas ellernybildas. Dessa lyper av indelningsändringar är desamma som kan förekomma påden kommunala sidan enligl 2 § andra slyckel. Någraförfaiiningsbesiämmelser om fömlsättningar för ändring i församlingsindelningenfinns inte. I förarbetena lill motiveras delta med alt så vill skilda slagav faktorer som förvallningshänsyn och religiösa inlressen bör beaktas vidändring i församlingsindelningen. Givelvis har dock i praxis utbildats vissaregler vid bedömningen av nödvändiga förulsäUningar för kyrkligaindelningsändringar. Beslämmelsernai 4 och 6-10 §§ om den ekonomiska regleringen vid kommunalindelningsändring (se avsnill 2.6) är genom hänvisning i 36 § tillämpliga vidändring i församlingsindelningen. Däremoi är beslämmelserna i 5 § om väg,gata, torg och annan allmän plats och i II § om kommunala stadgorsgiltighetsomräde av naturliga skäl inte tillämpliga vid kyrkligindelningsändring. I fråga omindelningsändrings ikraftträdande, den kyrkokommunala beslutanderätten,ställföreträdarskapel för församling och nyval lillämpas i stort sell sammaregler som vid ändring i kommunindelningen (se avsnitt 2.7). Även vid ändring iförsamlingsindelningen finns möjlighet alt utse sammanläggningsdelegerade.Enligl 41 a § kan regeringen i samband med förordnande om indelningsändringföreskriva all beslutanderätten i församlingen enligt den nya indelningen skallutövas av sammanläggningsdelegerade lill dess indelningsändringen iräder ikraft. Om sådana delegerade finns särskilda beslämmelser i lagen (1972:229) omkyrkliga sammanläggningsdelegerade. Beslämmelserna i denna lag överensstämmeri alll väsent- 1978/79:157 90 ligtmed bestämmelserna i lagen om kommunala sammanläggningsdelegerade. Ifråga om förfarandel i ett ärende om ändring i församlingsindelningen och kostnadernaför ulredningen i eii sådant ärende gäller beslämmelserna i 24-32 §§ om ändringi kommunindelningen i tillämpliga delar (44 §). Vissa särbestämmelser finnsdock. Enligl en av dessa ges samma befogenhet att väcka fråga omändring i församlingsindelningen som länsslyrelsen. Vidare föreskrivs atlulredningen av ärende om ändrad församlingsindelning skall äga rum undersamverkan med . Slulligen finns en beslämmelse som ger enuiredningsman räll au begära uilysande av kyrkostämma. Indelningslagskommitlénsförslag bygger på förutsättningen att reglerna om ändring i kommun- ochförsamlingsindelningen i största möjliga utsträckning bör stämma överens.Kommillén föreslår all beslämmelserna om ändring i församlingsindelningen skalllas in i ett särskilt kapitel i den nya indelningslagen, där i storutsträckning hänvisningar sker till molsvarande bestämmelser om ändring ikommunindelningen. Följdändringar föreslås i bl. a. lagen om kyrkligasammanläggningsdelegerade, lagen (1961:436) om församlingsstyrelse och lagen(1972:704) om kyrkofullmäkligval. Benämningen sammanläggningsdelegeradeföreslås liksom i fråga om kommunerna ändrad till indelningsdelegerade. Kommilléns förslag om denprincipiella uppbyggnaden av beslämmelserna om ändring iförsamlingsindelningen har godtagits av samtliga remissinstanser. Även jaganser att förslagel är väl avvägt. 1 del följande begränsar jag mig lill attbehandla sådana frågor som särskilt kommenterats av vissa remissinslanser. IÖvrigl får jag hänvisa lill vad jag i det föregående anfört i fråga om ändringi kommunindelningen. Jag har tidigare (avsnitt 2.7.2) förordal atl de ändringari vallagen som kommillén föreslår inte genomförs i avvaktan på den översyn avvallagen som f. n. görs. slällningstagande gäller även belräffande deregler om församlings indelning i valkretsar och valdistrikt samt omupprättande och tillhandahållande av röstlängd som enligt kommitléns förslagskall flyttas från till lagen om församlingsslyrelse och lagen om kyrkofullmäkligval. Kommittén anser att dennya indelningslagen, i likhel med den nuvarande, inle skall vara direkllillämplig på kyrkliga samfälligheler. Härvid framhåller kommillén atl dennuvarande ordningen i indelningspraxis, som innebär alt bestämmelserna i omförsamling analogt lillämpas på handläggning av indelningsärenden som rörkyrklig samfällighet, har använls under lång lid och inte vållat någrasvårigheter. Med hänsyn lill förslagel om ändrade relationer mellan staten ochsvenska kyrkan synes del vidare enligt kommittén olämpligl alt nu vidgatillämpningsområdet för indelningslagstiftningen. Några remissinslanser ärkriiiska till kommitténs förslag på denna punkl. Till dessa hör . Prop.1978/79:157 91 Förbundetanser atl indelningslagens beslämmelser bör omfaita även de kyrkligasamfällighelerna. Enligl förbundel måste det anses otillfredssiäl-lande att ellslorl anlal kyrkokommuner, som kan bli föremål för indelningsändringar, intebehandlas i indelningslagstiftningen. Den omständigheten att beslämmelserna inuvarande indelningslagsliftning i praxis tillämpas analogt vid ändringar somgällt kyrkliga samfälligheler innebär enligl förbundel inget reellt skäl mot enuividgning av tillämpningsområdet förden nya indelningslagen. iSkara uttalar å andra sidan att den med tillfredsställelse ser att den nyaindelningslagen inte görs tillämplig på kyrkliga samfälligheler. För egen delansluler jag mig till kommilléns förslag. I likhetmed kommiuén anserjag all det med hänsyn lill siai-kyrka-frågan är olämpliglatl nu utvidga indelningslagstifiningens formella tillämpningsområde lill altäven omfatta de kyrkliga samfällighelerna. Etl tillräckligt utredningsunderiagfören sådan uividgning finns inte heller f. n. Detta gäller bl. a. i fråga omde partiella samfällighelerna. Jag vill i detla sammanhang undersiryka altlagen om församlingsslyrelse innehåller beslämmelser om bildande av kyrkligsamfällighet. Kommillénföreslår när del gäller förfarandel i ärenden om ändring iförsamlingsindelningen alt i stort sell samma regler skall gälla som vidändring i kommunindelningen. Liksom f. n. bör emellerlid enligl kommitténdomkapitlet ha samma räll alt väcka fråga om indelningsändring som länsslyrelsen.Möjligheten för kammarkollegiel alt överiämna åt länsslyrelsen att verkslällaulredning lorde, påpekar kommittén, inte ha ulnylljais i fråga omindelningsändring som endasi avser församlingsindelningen. Kommiuén utgår frånatl länsslyrelsen inle heller i framliden kommer att verkslälla ulredning irent kyrkliga indelningsärenden. är enligt kommiuén naturiigt, efiersomlänsslyrelsen i slorl sett saknar uppgifter som gäller kyrkliga frågor. Om ellärende om ändring i kommunindelningen som utreder också ledertill ändring i indelningen i församlingar, måste länssiyrelsens ulredningemellertid omfatla även en sådan ändring. Mol denna bakgrund anser kommitténatl anledning saknas all ha avvikande regler om ordningen för ulredning vidändring i församlingsindelningen. Kommillén förordar all kammarkollegiel liksomvid ändring i kommunindelningen, självt bör kunna verkställa ulredningen elleröverlämna utredningsarbetet åt eller ål särskild utredare. Beslämmelseni 44 § , som ger en uiredningsman befogenhet all begära utlysande avkyrkostämma, torde enligl kommillén sakna nämnvärd betydelse. Kommitténföreslår därför all den inte fär någon motsvarighel i den nya lagen. Inteheller bestämmelsen i samma paragraf om att ulredningen skall ske undersamverkan med behöver enligl kommitténs mening ges någonmotsvarighet. Kommillén anser det nämligen vara självklart all sådan samverkanäger rum när det behövs. Eksjökommun anser alt även kommuner skall kunna väcka frågor om ändring i församlingsindelningen. Det är, framhåller kommunen, inte 1978/79:157 92 ovanligtalt en kommun exploaterar etl område som lillhör olika församlingar. EnliglEksjö kommun kan del vara lämpligt au ell sådani exploateringsområde lillhörsamma församling. Om i ell sådani fall varken någon församling, stailigmyndighet eller enskild lar inilialiv till en ändring avförsamlingsindelningen, bör kommunen kunna göra det. Enligt min bedömningsaknas dock lillräcklig anledning alt som kommun föreslår ulvidga kretsenav dem som kan väcka frågor om ändring i församlingsindelningen. 1 likhel medkommunen anserjag visserligen alt situationer kan förekomma där en exploateringav visst område inom en kommun bör föranleda en justering avförsamlingsindelningen. Kommunens iniresse av en sådan jusiering kan dock iallmänhet inte anses vara sä slarkl atl den motiverar en lagstadgad rätt förkommunen att väcka fråga om ändring i församlingsindelningen. Någraremissinstanser är kriiiska lill kommitténs förslag all beslämmelsen om altutredning i ärende om ändring i församlingsindelningen skall ske undersamverkan med domkapiilet inte skall få någon motsvarighet i den nya lagen.Dessa remissinstanser är domkapitlen i och samt tre församlingar.Jag har för egen del tagit fasta på denna kritik. En uttrycklig beslämmelse omsamråd med under utredningsarbelel kan enligl min mening länkasfylla en funktion i vissa fall. En sådan beslämmelse bör därför las in i den nyalagen. Ellpar remissinslanser framför uppfattningen att möjlighet bör finnas förkammarkollegiet att överlåta åt atl verkslälla ulredning i ärendeom kyrklig indelningsändring. Motiveringen härför anges av församlingvara att stiftsstyrelsen har den bästa kännedomen om kyrkliga förhållanden.Enligl min mening behövs inte någon beslämmelse av detta slag. Kammarkollegielhar möjlighet all vid sin ulredning begära upplysningar och biträde fråndomkapitlet i den omfaltning som är nödvändig för all de kyrkliga förhållandenaskall bli lillräckligi belysta. Kommitténanser att den nya indelningslagen, i motsats till den nuvarande, bör innehållauttryckliga regler om förutsättningarna för ändring i församlingsindelningen.Enligl kommittén innefaltar beslämmelserna i 8 kap. 5 § regeringsformen ochpunkt 9 i övergångsbestämmelserna om all grunderna för ändringar i indelningenskall fastställas i lag ett krav på sådana regler. De bestämmelser omförutsättningar för ändring i kommunindelningen som kommillén föreslår och somjag behandlal i det föregående (avsnill 2.3) har liksom de nu gällande getts enallmän utformning. Enligt kommillén är del inte möjligl all i detalj ange vilkaförulsäUningar som skall gälla för de olika typer av indelningsändring som kanlänkas förekomma. Kommittén framhåller au det måste överiåias åt praxis atlange de närmare kriterierna. Bestämmelserna om ändring i kommunindelningen börenligl kommittén kunna användas också för all reglera förutsättningarna förändring i församlingsindelningen. Ingenremissinstans lar direkl avstånd från kommitléns förslag atl Prop.1978/79:157 93 bestämmelsernaom förulsäliningarna för ändring i kommunindelning skall vara tillämpliga ocksåpå församlingarna. Däremot framhåller flera remissinstanser atl de kyrkligakommunerna i många avseenden har en annan karaklär och funktion än kommunerna,vilket bör föranleda atl man tar hänsyn till församlingarnas särskildaförhållanden när en indelningsändring som rör församlingar är aktuell. Ulredningenom översyn av församlingssty-relselagen anser all församlingarna har eltindirekt skydd mol sammanläggningar som de inle önskar genom bestämmelsen i 3§ 1 mom. lagen om församlingsstyrelse. Bestämmelsen innebäratt kyrkligsamfällighet lår bildas mot en församlings vilja endasi om åtgärden är påkalladav etl beiydande allmänl behov. På grund av förhållandel mellansamfällighetsinstitutei och församlingsindelningen måste rimligen, framhållerulredningen, mer kvalificerade förulsäUningar i realileien vara för handen omen indelningsändring aktualiseras framför en samfällighetsbildning. Frösöförsamling uttalar alt en församling skall vara en gemenskap och atl den blirför stor när någon gemenskapskänsla inle längre går all skapa. Föregen del ansluler jag mig till kommilléns förslag alt den nya indelningslagenskall innehålla beslämmelser om förutsättningar för ändring iförsamlingsindelningen. Jag biträder också förslaget au dessa bestämmelser börstämma överens med dem som skall tillämpas vid ändringar i kommunindelningen.Bestämmelserna får med mill förslag en sä allmän ulformning all församlingarnassärskilda förhållanden kan beaktas. Hur dessa förhållanden skall påverkabesluten i ärenden om ändring i församlingsindelningen får bedömas med ledningav den praxis som uibildals i sådana ärenden. Jag vill erinra om att debestämmelser som jag har förordal innebär au en indelningsändring mot enförsamlings vilja får genomföras endast om del finns synnerliga skäl. Kommillénanser all de beslämmelser om ekonomisk reglering mellan kommuner som kommillénföreslår när del gäller ändring i kommunindelningen även bör kunna lillämpaspä den kyrkliga sidan. Jag har lidigare behandlal dessa beslämmelser (avsnill2.6). 1 beslämmelserna anges i vilka fall ekonomisk reglering skall ske. Ifråga om det närmare innehållel i regleringen anges endast vissa yttre ramar.Enligt kommitléns uppfattning ger bestämmelserna ulrymme för hänsyn lillförsamlingarnas särskilda ekonomiska förhållanden. Församlingarna bör enliglkommittén liksom kommunerna ha slor frihet att själva komma överens omregleringen. Enligt kommittén torde beslämmelsen om särskilt bidrag förförsämrad ekonomisk ställning m. m. ha sin största betydelse när del gällerförsamlingarna. Någraremissinslanser ifrågasäller om de föreslagna beslämmelserna om ekonomiskreglering mellan kommuner vid indelningsändring i alla avseenden kan tillämpaspä församlingarna. Hit hör församlings- och pastoralsförbund.Enligt förbundel råder vissa särskilda förhållanden inom kyrkokommunerna. Delslora anlalel kyrkokommuner, de slora skillnader i invånarantal och deorganisatoriska olikheler som förekommer Prop.1978/79:157 94 harenligt förbundet bidragit till atl rekommenderade redovisningsprinciper intekan följas av alla. Sålunda lorde i de flesta fall bokförda värden inteförekomma på egentlig kyrklig egendom eller pä t. ex. kyrkogårdar. Vid enekonomisk reglering måste därför samtidig värdering ske också av den kyrkligaegendomen. Dessa värden kommer ofta all bli hell godtyckliga. Enligl förbundetskulle delta kunna uigöra en källa lill komplikationer. Föregen del kan jag inte dela den tveksamhet som vissa remissinslanser hyser tillkommitténs förslag om ekonomisk reglering vid ändring i församlingsindelningen.Förslaget bygger på den väsentliga huvudprincipen all regleringen i förslå handär en fråga för församlingarna själva. innebär aii del i avtal omekonomisk reglering mellan berörda församlingar är möjligl atl föreskriva t.ex. alt viss egendom inte skall värderas alls el ler skal I värderas på ellschablonmässigt säii. De regler om ekonomisk reglering som kommittén föreslårger enligt min mening goda förulsäUningar för församlingarna atl i samförstånderhålla en lillfredsställande ekonomisk helhelslös-ning. Skulle församlingarnainte kunna komma överens, får det ankomma på kammarkollegiel att se lill altetl förslag lill en ekonomisk reglering arbetas fram som ur alla synpunkler ärskäligt. I sista hand ankommer del på regeringen atl ta slällning lillregleringens utformning. 1 detta sammanhang vill jag erinra om alt kommillénsförslag innebär atl regeringen, liksom vid ändringar i kommunindelningen, skallkunna beslula om särskilt bidrag från en församling lill en annan för försämradekonomisk slällning m. m. Denna beslämmelse ulgör en ytterligare garanti föratt den ekonomiska regleringen i samband med ändring i församlingsindelningenges ett innehåll som lar tillbörlig hänsyn till församlingarnas särskildaekonomiska förhållanden i det enskilda fallet. Sammanfattningsvisinnebär vad jag nu har anfört alt jag delar kommitténs uppfattning att deföreslagna beslämmelserna om ekonomisk reglering mellan kommuner bör lillämpasäven pä församlingarna. 2.10Ändring i och kyrklig indelning i samband med fastighetsbildning Genom1970 års faslighelsbildningslagsiifining har fastighetsbildning över kommun-ochförsamlingsgränser möjliggjorts i en utsträckning som tidigare saknademotsvarighel. Del har vidare sörjts för all samstämmighet skall råda mellanfastighetsindelning och kommunindelning. Beslämmelserna finns ifasligheisbildningslagen (1970.988, FBLjoch i lagen (1970:991) om ändring ikommunal och ecklesiastik indelning i samband med fastighetsbildning (LÄIF). Lagstiftningeninnebär au fastighetsbildning över kommungränser och församlingsgränser iprincip skall få äga rum. Kommungränserna skall därvid vara beroende avsammanfallande fastighetsgränser på så säll atl de automatiskt ändras närfastighetsgränserna ändras. Prop.1978/79:157 95 ändrasdock endast om den sammanfaller med kommungräns. Vissa villkor uppställs förall fastighetsbildning över en kommungräns skall få ske. Vidare skall i vissafall en administrativ prövning av fastighetsbildningens lämplighet från indelningssynpunktäga rum. Beträffande reglernas närmare innehåll kan följande sägas. Enligt3 kap. 11 § FBL är fastighetsbildning som medför ändring av kommungränstillåten endasi om åtgärden är av väsentlig betydelse för en ändamålsenligfastighetsindelning eller om den kommunala indelningen blir lämpligare. FBL behandlas frågan om fastighetsbildning i syfte att upprätthållasamstämmighet med indelning i fall då bristande överensstämmelse kanha uppkommit t. ex. som en följd av en indelningsändring enligt KIL.Bestämmelserna innebär i korthet följande. Om en fastighet har enskild mark påömse sidor om en kommungräns, skall fastighetsindelningen ändras sä atl denstämmer överens med den kommunala indelningen. Om en samfällighet beslår av markinom olika kommuner, skall sådan ändring ske, om inte de allmännafasligheisbildningsvillkoren enligt FBL därigenom åsidosäils. Ändringarna skallske genom fastighetsreglering eller avstyck-ning. Del ankommer pä länsstyrelsenalt la initiativ lill sådan fastighelsbild-ning. Detfinns inle några motsvarande reglerom au fastighetsindelningen också skallanpassas efter församlingsindelningen.