prop · G20396 · 1978-12-31 00:00:00 — En bättrelösning är att slå samman intendenturförvalt-ningen och förrådsavdelningen enhet, huvudsakligen riktad mol be-slåndsförvaltning. Vidare börunderhållsproduktionen, som engagerar den tekniska förvaltningen ochverkstadsavdelningen (motsvarande), föras ihop organisatoriskt under örlogsbaschefen,varvid motsvarande organisation vid flygvapnets flottiljer lämpligen bör uigöraförebild. Kusiartilleriförsvaroch kuslartilleriregementen är i två fall integrerade med gemensamma chefer,staber och förvaltningar. Tre regementen är egna myndigheter, underställdaresp. FFU anser atl en integrerad organisation i principär att föredra med hänsyn lill uppgifterna. Härigenom åstadkoms en renodling avförekommande stabsfunktioner. Behoveiav samverkan mellan örlogsbaser och kustartilleriförsvar är stort. FFU bedömer atldetta behov kommer atl öka genom föreslående personalminskningar imilostabsorganisationen och genom strävan att decentraliserabeslutsbefogenheter från central och högre regional nivå till lägre regionalamyndigheter. En ökad organisaiorisk samordning bör mot bakgrund härav och avekonomiska skäl eftersträvas. 1.3 Förslagtill förändringar av den organisationen i FFUföreslår följande strukturella förändringar vid de myndigheterna iKarlskrona. - örlogsskolors (KÖS)förvaltningsenheter förs över till Sydkustens öriogsbas (). - ÖrlB S förvaltningsorganisationintegreras ytterligare genom atl intendenturförvaltning och förrådsavdelningslås samman. - (KA 2) slås ihop med kuslarlilleriförsvar jämte Karlskronaförsvarsområde (BK/Fo 15) till en myndighet. - Verkstadsenheten vid BK/Fo 15organiseras som en sektion ingående i materielenheten. Beträffandeolika enheters lokalisering i föreslår FFU att KA 2:s anläggningar iGräsvik avvecklas, varvid huvuddelen av KA 2:s utbildningsverksamhet förläggs tillRosenholm och fort. Dessaförslag jämte vissa rationaliseringsåtgärder och anpassning med hänsyn tilländrade uppgifter innebär en åriig besparing på nära 10 milj. kr., varvidpersonalbehovet minskar med ca 140 anställda. Härtill kommer redan inplaneradpersonalminskning som följd av tidigare fattade beslut. 1.4 Förslagtill förändringar av den organisationen i FFUföreslår följande strukturella förändringar. - Västkustensörlogsbas () och Göteborgs kustartilleriförsvar jämte 1978/7996 26 Göteborgsoch försvarsområde (GbK/Fo 32) slås ihop till en integrerad myndighet ifred, organiserad på stab, materielenhel, sjukvårdsenhet, fortifikations- ochbyggnadsenhet, kameralenhet, baskompanier, radio saml 1.helikopterdivisionens detachement i . - (KA 4) förblir t.v. egen myndighet men regementets ställning studerasytterligare i samband med organisationens detaljutformning. Beträffandelokaliseringen av de olika enhetema föreslår FFU att stabsorganisationen jämteKA 4 och vissa värnpliktsförläggningar lokaliseras till Käringberget och attförvaltningsorganisationen med vissa undantag lokaliseras till Nya Varvet samtatt baskompani Gullmarn och 1. helikopterdivisionens detachement behållernuvarande lokalisering. Dessaförslag jämte vissa rationaliserings- och anpassningsåtgärder innebär en årligbesparing på drygt 13 milj. kr., varvid personalbehovet minskar med ca 195anställda. Härtill kommer redan inplanerad personalminskning som följd avtidigare fattade beslut. Västravämpliklskontoret bör vara kvar på tillsammans med bl.a. helikopterverksamhelenoch basplutonen ur flygvapnet. 1 fråga om den för försvarsmakten gemensamma medicinalfackutbildningsom övervägs saknas ännu underlag för att slutligt utvärdera olika lokaliseringsaltemaliv.Klart är dock enligt FFU all en eventuell föriäggning till inte blirbilligare totalt sett av att utbildningsverksamheten vid KA 4 minskas. FFU anseratt KA 4 i slort setl skall behålla nuvarande utbildning. Organisationsförändringamai Kariskrona och måste genomföras snabbt för att faslslälldapersonalminskningsmål inom marinen skall kunna uppnås. Det är med hänsyn tilldetta och till berörd personal angeläget med ett tidigt beslut om strukturen istort. FFU anser alt detaljorganisalionen och den långsiktiga lokalplaneringenbör tas upp i ett sammanhang så snart beslul i strukturfrågoma föreligger och förutsätieralt detta arbete i sedvanlig ordning ankommer på ansvariga myndigheter. Byggnadsåtgärderkrävs främst för att kunna avveckla en anläggning i och i någon månför att tillgodose del lokalbehov som föranleds av föreslagnaorganisationsförändringar. Behovet av investeringsmedel för detta har inteinplanerats i erforderlig omfattning. Hur resurser skall frigöras och i vilkentakt detta kan ske kan FFU inte avgöra, eftersom detta måste bedömas parallelltmed planeringsförutsättningarna i övrigt för försvaret. Stabs-och förvaltningsorganisationen vid Ostkustens örlogsbas och Stockholmskustartilleriförsvar med KA 1 bör ses över i ett sammanhang Prop.1978/7996 27 med utgångspunkt i den principiella inrikining som FFUföreslår. Denna översyn kan påbörjas när beslul föreligger om strukturen istort i och Göleborg. FFU anmälde i delbetänkande nr 9 (Flygvapnet:5) i november1973 att utredningen hade slutfört sina uppdrag i fråga om flygvapnet. 1slutbetänkande del 1: Utgångsvärden behandlades därför endasl utgångsvärdenrörande armén och marinen. När nu enligt direktiven ekonomiska förhållandentvingar fram överväganden rörande möjlighetema till ytterligare besparingarinom flygvapnet har utgångsvärdena hämtats ur delbetänkande nr 9. Med uigångspunki i della betänkande - där FFU föreslog atttvå flottiljadministrationer skulle läggas ned medan man borde avvakta mednedläggning av en tredje - har FFU tolkat regeringens direktiv så attutredningen nu skall föreslå ytterligare en flottiljadministration till indragning.Det ekonomiska läget i allmänhet medför att FFU anser sig behöva granska ävenandra möjligheler till besparingar av strukturell art än indragning av en floltiljadministration. 2.2 Förslag till indragning av en flottilj FFU har funnit att valet måste stå mellan fyrajaktflottiljer i Mellan- och . Två av dessa, i och F 16/i , ligger inom den blivande luftförsvarssektorn Mitt. De tvååterstående, i och F 17 i , ligger inom den blivande sektomSyd. FFU har beräknat de ekonomiska konsekvenserna av att lägganed endera av dessa fyra flottiljer. FFU konstaterar att F 16 är den flottiljsom ger den minsta besparingen, ca 22 milj. kr. Beträffande övrigaflottiljer erhålls på lång sikt i stort setl samma besparingseffekt, vilkenflottilj som än väljs (ca 28, ca 27 och F 17 ca 26 milj. kr. Inom sektor Syd finns lotalt bara två jaktflottiljer medansektor Mitt innehåller tre. En indragning av en jaktflottilj i sektor Sydskulle innebära ett onödigt slort risktagande från skyddssynpunkt. Allt jaktflygskulle då i fredstid vara lokaliserat till endera eller Ängelholm.Handlingsfriheten beträffande en nionde jaktdivision skulle gå förlorad. Valel bör således göras inom sektor Mitt mellan Fi. Operativa skäl talar för atl F 16 behålls i fredsorganisalionen, bl.a.därför att flottiljen har högre skyddsnivå än F I. Berghangarer använda i fredhar hög beredskap och ger utan särskilda ålgärder gott skydd vid överraskandeanfall. 1978/7996 28 Ekonomiskaskäl lalar också för atl F 16 behålls i fredsorganisalionen framför ,eftersom flygvapnets krigsskola () måste flyttas till någon annan flottiljom F 16 läggs ned. Då uppslår ett investeringsbehov inom den närmasle liden avca 25 milj. kr. Något sådant behov uppstår inte om läggs ned. F I gerdärtill siörre besparing. Demiliiära faktorema pekar således åt samma håll, nämligen mot Västmanlandsflygflottilj () i . Operativt blir ölägenheterna minsl. Ekonomisktblir besparingen något siörre än om någon av de andra flottiljerna skulleläggas ned. Stora investeringar kan undvikas. Deregionalpolitiska bedömningar som har gjorts visar att inle bör väljas.Ängelholm bör undvikas. Särskilt men också är de två kommunersom bäst kan klara följdema av en flottiljindragning. De regionalpoliliska faktoremalalar för indragning av F 16 och i nu nämnd ordning. Någrabullerproblem av sådan grad att de utpekar viss flottilj för nedläggning förenågon annan finns inte. Däremoi skulle oacceptabla problem uppstå om drogsin och en eller två jaktdivisioner föriades till F 5 och . Ensammanslagning i av och F 5 kan därför inte göras. Detfinns inte nu och bedöms inte heller uppslå så allvarliga luftrumsproblemalt de äravgörande vid valet av nedläggningsförband. Inte heller ärkostnaderna för att behålla en nedlagd flottiljs flygplats för civilt bmkavgörande för valet av flottilj. Samhällsekonomiskt är inverkan marginell. Vissakrav på smärre utvidgningar av skjutområden för markstridsut-bildning skullekunna uppstå . De är emellertid inte sådana atl de påverkar flotliljvalelnu. Frågan om Bärbyledens dragning i påverkar inle heller valet avflottilj för nedläggning, eftersom regeringen har förklarat att det inte finnsskäl atl upplåta mark härför inom F 16:s flottiljområde. Konsekvensernaför fast anställd personal blir minst ogynnsamma om väljs. Detsamma gällerför de värnpliktiga. Regionalpolitisktutpekas sålunda F 16 och F I.Konsekvenserna för personalen talarför . Flygbuller, krav från civilflygets sida eller markkonkurrens ärdäremot inte av avgörande betydelse för valet av flottilj för nedläggning. Deallmänt samhälleliga faktorerna sammantagna talar sålunda för att enjaktflottilj i sektor Mitt bör läggas ned. Sammanfattningsviskonstaterar att de operativa och ekonomiska faktorerna pekar på . Deallmänt samhälleliga faktorerna motsäger inte ett sådant val, även om det avregionalpolitiska skäl vore något fördelaktigare att välja F 16. Med den viktsom de operativa och ekonomiska faktorerna måste tillmätas i detta fallföreslår FFU att läggs ned. Besparingen blir ca 28 milj. kr. för år.Omkring 250 tjänster kan sparas in. FFUutgår från att proposition med anledning av dess förslag lämnas 1978/7996 29 riksdagensent höslen 1978 och atl fattar beslul . Om man vidplanläggningen och genomförandel av avvecklingen tar hänsyn till den tid somerfarenhetsmässigt krävs för omflyttning och avveckling av personal och maierielsaml anpassar tilldelningen av medel efter detta bör tidpunkten för indragningav sättas till . 2.3Övriga strukturella besparingsmöjligheter. Chefen för flygvapnet bör låta utreda inle bara samordnad verksladstjänstvid och F 17 utan också underhållstjänsten för flygmateriel i ett vidareperspektiv för att utröna vilka vinster som därvid skulle kunna göras. Det är inte lämpligt att slå samman och F 5, vare sig detlasker i eller i . De samordningsmöjligheter i övrigt av vissverksamhei som kan finnas mellan flottiljerna i och Ljungbyhedförutsätter FFU att chefen för flygvapnet tar lill vara. Ifråga om en eventueU sammanslagning av och F 17 konstaterar FFU alt F 10som sektorflottilj har många och betydelsefulla uppgifter, även om antaletjaktdivisioner skulle gå ned till en enda. Storieken - ca 870 tjänster - ärtillräcklig för atl motivera att flottiljen förblir en självständig myndighei. Målflygorganisationen.Övervägande skäl talar för att målflygar-organisationen med särskildamålflygplan bör vara lokaliserad till . Transportflygorganisationen.Det vore fördelaktigt att lokalisera allt transportflyg till en plats.Ekonomiskt är detta emellertid f n. mindre gynnsamt. Chefen för flygvapnet bördock fortlöpande följa upp verksamheten vid transportflygenheterna för att fåunderlag för senare ställningstagande. Skolorganisationen.Det är rationellt att behållaF 5, flygkrigsskolan, på . Snabbaåtgärder är dock nödvändiga för all rekrytera och vidmakthålla erforderligtantal stridsflygare vid flygvapnet i konkurrens med flygbolagens aktuellarekryteringsbehov. F 5:s resurser för flygförarutbildning även förflygbolagens del bör övervägas i detta sammanhang. En flyttning av , flygvapneiskrigsskola, från är inte meningsfull så länge F 16 kvarstår iorganisationen. Ansvaret för mobilisering och förvaltning böräven i fortsättningen ligga hos flottiljcheferna som också kan varasektorchefer. Samordnande åtgärder kan dock komma alt behövas. Chefen förflygvapnet bör låta studera denna fråga närmare. Blandflottilj.Man bör inte ändra på sammansättningen av de beslutade blandade flottiljemaF 13, F 17 och F 21 eller övriga blandade 1978/7996 30 förband.Slrävan måste dock vara alt inte skapa fler blandade flottiljer. Det är mycket viktigt alt effekten i krig av flygvapnets relativtringa antal flygplan blir så stor som möjligt. Flygvapnets uthållighet fårdärför inte äventyras genom för få baser med för många sårbara flygplan perbas eller otillräcklig lillgång lill basförband. 1978/7996 31 Bilaga3 Sammanställning av remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Det förslag som försvarets fredsorganisaiionsuiredning (FFU)har lagt fram om marinens organisaiion i och Göleborg samt om flygvapnetgodtas i stort sett av remissinstansema. Några remissinsianser har dockinvändningar mot förslagen och andra synpunkter på dem. Dessa redovisas i detföljande. Invändningama berör främst delar av förslaget till organisaiion iGöteborg. Överbejälhavaren framhåUer alt ytterligare minskningar avmarinens och flygvapnets fredsorganisation - utöver dem som har beslutatför arméns del vid 1977/- är ofrånkomliga. Han underslrykeralt förutsättningama för att nå de krigsorganisatoriska mål som sattes upp i1977 års försvarsbeslut har försämrats kraftigt genom den ekonomiskautvecklingen . Överbefälhavaren har därför i vissa avseenden utgåttfrån mer långtgående förändringar än vad som framgår av FFU:s slutbetänkandedel 3. finner att förslagen iallt väsentligt är lämpliga, men anser atl den ekonomiska utvecklingen efter1977 års försvarsbeslut medför krav på ytterligare åtgärder. Det kan blinödvändigt att avveckla ytterligare anläggningar och att kraftigt minskaantalet anställda. 1 fråga om möjligheterna till snabba besparingar pekarchefen flygvapnet på svårigheter. Knapphet på investeringsmedel och imånga fall långvariga planeringsprocesser medför att ralionaliseringsvinstemaerhålls först . Chefen för marinen framhåller att ett beslutsunderlag somtar hänsyn till förändringar långt fram i liden till stor del har saknats. Hanhar den uppfallningen alt utredningar av FFU:s karaktär också bör ha enlångsiktig inriktning. Han pekar därvid på flera viktiga områden som enligthans mening inte har kunnai undersökas tillräckligt detaljerat, bl.a. fråganom flyttning av det kvalificerade farlygsunderhållet från ochfrågan hur den nya befälsordningen inverkar pä utbildningsverksamheten vidÄlvsborgs kuslartilleriregemente (KA 4). Tidspressen har också i slutskedet avFFU:s arbete inneburit begränsade möjligheter till samarbele. Chefen för armén kan tänka sig en senare översyn avledningsorganisationen på lägre regional och lokal nivå. En sådan bör ledas avöverbefälhavaren och grundas på erfarenheterna av OLLl. Härvid bör på långsikt ledningsstrukturen göras lika inom armén och kustartilleriet. Chefen förarmén anser också alt mobiliseringsverksamhelen inom försvarsmakten börsamordnas i högre grad än vad utredningen anger. Beträffande följderna av de föreslagnastrukturförändringarna framhåller Prop.1978/7996 32 all man kan vänla temporäranedgångar i mobiliserings- och krigsberedskapen. Dessa förändringar måste -främst vid marinen - i tiden inpassas så att det blir minsta möjliga negativaeffekter. biträder dock i allt väsentligt den argumentation somligger till grund för FFU:s förslag om fioltans, örlogsbasernas ochkustartilleriets organisationsstruktur . 2 Förslag om marinens fredsorganisation Utredningens förslag biträds i allt väsentligt avhuvuddelen av remissinstanserna, bl.a. av överbefälhavaren, chefen för marinen,fortifikationsförvaltningen, ochförsvaretsrationaliseringsinstitut. Föreslagna ändringar i förvaltningsorganisationen vid Sydkustensörlogsbas (), örlogsskolor (KÖS) och Blekinge kustartilleriförsvarmed försvarsområde (BK/Fo 15) stöds av överbefälhavaren ochchefenför marinen. anser däremot att FFU inte har redovisattillräckligt bärande motiv för förslaget atl organisera verkstadsenheten vid BK/Fo15 som sektion i materielenheten och anser att en sådan organisationsförändringinte leder till högre rationalitet i verksamheien. () anför atl vissa frågor börstuderas ytterligare innan beslut fattas. Verkstads- och forlifikationsresurserbör prövas mot bakgrund av behoven och entreprenadverksamheten. Detta gällerinte minst farlygsunderhåll. - statstjänstemannasektionen(TCO-S) finner inte all KÖS förvaltningsenheter bör föras över till ÖriB S. inte ställning lill förslaget att BK/Fo 15:s verkstadsenhet skallorganiseras som sektion i materielenheten. Centralorganisationen SACOISR (SACOISR)är något tveksam om KÖS förpläg-nadsenhet skall föras över till ÖriB S. /SRanser vidare alt förslaget att göra BK/Fo 15:s verksladsenhel till sektion inommaterielenheten bör utredas ytterligare. I fråga om förslaget att slå samman (KA 2) och BK/Fo 15 till en myndighet anser öier-befälhavaren att begreppetkustartilleriförsvar bör kunna utgå och föreslår därför att KA 2 och BK/Fo 15slås samman till ett försvarsområdesförband, KA 2/ Fo 15. Chefen för marinentillstyrker däremot utredningens förslag. Förslaget att lägga ned anläggningen på Gräs viktillstyrks av berörda remissinstanser. TCO-S godtar emellertid inte någraprovisoriska arrangemang under en övergångslid. SACOISR godtar däremoi, om än 1978/7996 33 med någon ivekan, provisorier vid KA 2 när Gräsvik läggsned. Organisalionen vill dock ha del av konsekvensema av eventuellaprovisorier och vid behov få förhandla om dem. Överbejälhavaren - som i allt väsentligt biiräderutredningens förslag -anseratt utbildningsorganisationen i inte fårses isolerad från den organisalionen i övrigt. Viss del av skolorganisationeni den nya befälsordningen, bl.a. KA 4:s befälsskola, kan komma all bli förlagdtill om överbefälhavarens förslag beträffande Göleborg och KA 4genomförs. 1 frågaom förslaget till personalminskningar finner ar/jefi/MarÄ:-nadsstyrdsenoch berörd länsarbetsnämnd det angelägel att sysselsättningsbortfallet i Kariskronapå något sätt kompenseras. Lånsslyrelsen i tån konstaterar atl FFU:s förslaginnebär atl ytterligare 150 arbelstillfällen försvinner från Karlskrona.Länsstyrelsen betonar alt försvarets betydelse för sysselsättningen i länetsträcker sig långl lillbaka i tiden och erinrar om chefens förindustridepartementet uttalande om atl staten självfallet har ett särskiltansvar för sysselsättningen i kommuner som Kariskrona, där staten är en storarbetsgivare. har med hänvisning till denna uppfattning iaugusti 1978 hemställt att statlig verksamhet lokaliseras till länet. Kartskrona kommun - som också yttrar sig enbarl överförslagels konsekvenser för sysselsättningen - framhåller attsysselsättningsutvecklingen i inger allvarliga farhågor. Denminskning av sysselsältningen i som utredningen föreslår bör fågenomföras bara under förutsäitning alt kommunen garanteras en möjlighet tillpositiv sysselsättningsutveckling inom andra områden av den statliga sektorn. FFU:s förslag att örlogsbas () och Göteborgskustartilleriförsvarjämte och försvarsområde (GbK/Fo 32) slåssamman till en myndigheti fred med gemensam mobiliserings- och förvaltningsorganisationbiträds inte av överbefälhavaren. Överbefälhavaren förordar att ÖrlB V behållssom självsiändig myndighet. GbK/Fo 32 bör däremot omorganiseras till Fo 32,varvid kustartilleriförsvarets - GbK - nuvarande uppgifter delas upp på ÖrlB Voch Fo 32. Begreppet kustartilleriförsvar har därmed enligt överbefälhavarensmening ingen verklig innebörd och kan därför las bort i både fred och krig.Överbefälhavaren anser däremot atl den minskning av den organisationeninom Västra militärområdet som är planerad påverkar mobiliserings- ochförvaltningsorganisationen i . Han biträder därför utredningens förslagtill en gemensam marin mobiliserings-och förvaltningsorganisation i föreslår att denna skall vara underställd örlogsbaschefen. Prop.1978/7996 34 Chefen,för marinen anser inte att FFU:s förslag tillsammanslagning av /Fo 32 i fred f n. är lämpligt. Han anserliksom överbefälhavaren alt ledningsorganisationen i krig på skallbygga på två lägre regionala mobiliserings- och förvaltningsmyndigheter i fred.Chefen för marinen menar dock till skillnad från överbefälhavaren att denuvarande myndigheterna skall behållas ulan principiell organisalionsändring.Han finner det inte heller lämpligt att slå samman mobiliserings- och förvaltningsorganisationernavid ÖriB V och GbK/Fo 32. Chefen för marinen medger att en gemensamorganisation enligt utredningens förslag skulle kunna innebära yiierligarebesparingar. Om den ekonomiska utvecklingen framtvingar en sådan organisationmåste dock särskilt studeras hur ledningskraven skall kunna tillgodoses. Chefen för armén biträder utredningens uppfattning attmobiliserings-ansvaret för arméförbanden inom södra delen av 32 alltjämtskall ligga hos den myndigheten i Göleborg. ForiifikaiionsJÖrvaltningenhar från sina synpunkter inte något att erinra mot den föreslagna organisationeni . Organisationsförändringama påverkar inte den nya organisationen avfortifikations- och byggnadsförvaltningen på lägre regional och lokal nivåinom marinen. biträder de skäl som utredningen anförför olika utformning av förvaltningsorganisationen i och godtar i allt väsentligt utredningensförslag till förändringar i myndigheternas organisation. Detla innebär attinstitutet av rationaliseringsskäl - bland vilka kravet på en effektivledningsorganisation väger tungt - förordar att bara en marin myndighetorganiseras i . Institutet kan godla att en lösning med tvåmyndigheter prövas, om en sådan kan genomföras med gemensamt utnyttjande avstödfunktioner och inom samma personalram som i en myndighet. Göleborgs kommunbetonar atl den avveckling av ÖrlB V:s förbandsbundna verkstad som chefen förmarinen och skall utreda är oantagbar av sysselsältningsskäl.Följden blir att friställda arbetare inte kan få nya arbeien vid varv och att civilamindre varv i får färre arbeten. Landets störsla importhamn behöverett starkt kuppförsvar. De fredsförbanden bör hållas så intakta som möjligl.TCO-S motsätter sig organisationsförändringar i innan ytteriigaredetaljutredningar har gjorts. SACOISR anser alt ytterligare studier börgenomföras för att utröna om inte tillfredsställande personalbesparingar kangöras utan att ÖriB V och GbK/Fo 32 slås ihop. FFU:s förslag att KA 4 t.v. skall förbli en egen myndighetbiträds inte av överbefälhavaren. Han anser att en indragning av KA 4 ärnödvändig, eftersom enligt hans uppfattning marinens filldelning av värnpliktigai mitten av 1980-talel kommer att vara minst 1 000 färre än i dag.Kustartilleriels radarskola bör dock vara kvar i l.v. Chefen marinen förordar däremot all KA 4 blir kvar i Göleborgoch att radarskolan och sjukvårdsskolan fortfarande skall vara lokaliseradetill Prop.1978/7996 35 Chefen för marinen anser all en fortsattgranskning av utbildningsverksamheten vid KA 4 är nödvändig. Även ombefälsskolan och grundutbildningskonlingenlen kan lokaliseras till andraförband har de ekonomiska konsekvenserna inte undersökts lillräckligi. Hurutbildningen i den nya befälsordningen skall ske har inle heller penetrerats ierforderlig grad. Chefen för marinen anser alt KA 4 eller dess framtidamotsvarighet organisatoriskt skall ingå i GbK/Fo 32. påminner om atl en forUöpande uttunningav utbildningskapaciteten har skett i de folkrika militärområdena. Dettaskapar efter hand en sämre värnpliktssocial situation med ökade risker föravgångar under grundutbildningen. Värnpliktigas resor fördyras. Detla förhållandepåverkas ytterligare i negativ riklning om KA 4 och läggs ned. KA 4 /78 av sina vämpliktiga från Göleborg och från Väsiramilitärområdet. anser atl del är nödvändigiatl koncentrera ulbildningen vid kustartilleriet till ett färre antalutbildningsplatser lill följd av en minskande utbildnings-kontingent. KA 4 ärdet förband som bör komma i fråga.