prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Även i övrigtuppstår en mängd praktiska svårigheter med skolskjutsar för gymnasieskolelever.Det är t. ex. inte säkert att gymnasieskoleleverna är lika villiga somgrundskoleeleverna alt alltid åka hem direkt efter skolans slul. RRV, länssiyrelsen i , länslandsting. Söderkommunerna i samt ytterligare ett tiotalkommuner tillstyrker KEU:s förslag utan invändningar. Fem kommuner tillstyrkerförslaget men anser att hemkommunerna skall betala till gymnasieskol-kommunenför de egna elevernas resor och inackordering antingen direkt eller via den inierkommunalaersättningen. Ytterligare ett tiotal kommuner tiUstyrker förslaget men anseratt de bör få full kompensation för merkostnaderna. Staten bör stå för dessakostnader t, ex, via skatteutjämningen, och Lerums kommuner anseratt samtliga gymnasieskolkostnader bör inarbetas i skatteutjämningssystemet,dvs, även de kostnader som följer av ett kommunalt ansvarstagande för gymnasieskolelevernasresor och inackordering, kommun ser positivt på förslaget men anser attstaten skall se till atl ingen kommun, vare sig den ingår iskatteutjämningssystemet eller inte, skall få lägre inkomsler än enligtnuvarande system. Flera kommuner påpekar att del är viktigt att ingen kommuntotalt sett förlorar på KEU:s förslag, /SR, ,länsstyrelserna i , , och samtett trettiotal kommuner avstyrker förslaget, kommun anser att förslagetom gymnasieskolelevernas resor och inackordering är det av KEU:s förslag somkan få de allvarligaste konsekvenserna för kommunens ekonomi. Effekten blirden att de fattiga glesbygdskommunerna kommer att drabbas av mycket kraftigtökade kostnader för gymnasieutbildningen. Förslaget är osolidariskt motglesbygdskommunerna, eftersom det riktar sin udd mot de kommuner som har densämsta ekonomin och de relativt sett högsta kostnaderna för gymnasieskolan. Bland de remissinstanser som avstyrker förslagetframhåller /SR, , , och kommuner att omförslaget genomförs måste kommunerna få någon slags kompensation helst viaskatteutjämningen. i län och kommun anser bör överväga en lagstiftning som reglerar kost- 1978/79: 95 168 nadernamellan kommunema som komplement till nuvarande inierkommunala ersättning. Sammanfattningsviskan sägas att storstadskommunerna och kommunerna i har varit merpositiva till förslaget än kommunerna i , och ,Glesbygdskommunerna med långa avstånd anser att deras kostnader kommer att ökarelativt sett mer än kostnaderna för övriga kommuner, och de är dessutom öroligaför att eleverna skall kräva standardhöjningar både vad gäller resorna och inackorderingen. 13 Utbetalningsreglerna för grundskolebidraget RRVanser att frågan om utbetalningsrutiner för driftbidrag m, m,lämpligen bör prövas i ett sammanhang av tUlsammans med deandra krav som kan ställas på statsbidragens utformning. En del av deframförda kraven har redan tillgodosetts genom det förslag som förts fram i prop.1977/78: 85 om nytt statsbidragssystem för m. m, SÖanser att den nuvarande utbetalningsordningen innebär påtagliga nackdelar förkommunerna, eftersom den medför alt kommunerna inte får någon omedelbarkompensation för en hög inflation eller en kraftig volymutveckling. Kommunernafår således själva under löpande år helt finansiera den del av kostnaderna för lärariöner,som avser utökad skolorganisation. En avgörande faktor för eftersläpningensstorlek är också de årliga löneökningarnas omfattning, vilka slår igenom direktpå kommunernas kostnader. Följden har blivit att, särskilt i ett ansträngt ekonomisktläge, betydande likviditelsproblem kan uppkomma för kommunerna. SÖ har därföringet att erinra mot att möjligheterna till en annan utbetalningsordningprövas, även om en klar förbättring i utbetalningshänseende inträffar, närgrundskolans nya statsbidragssystem träder i kraft . Detta nyasystem medför nämligen en betydligt snabbare statsbidragsgranskning och därmedutbetalning av slutregleringen. Omdet av KEU 76 framlagda förslaget skall genomföras måste dock en överarbetningske, särskilt för att skapa större tidsmarginaler för SÖ:s arbete medutbetalningen av bidragen. Förslaget torde också föratsätta en viss utökaddatabehandling hos SÖ, t. ex, för beräkning av förskott, SÖvill i anledning av förslaget om förskott på bidrag till ATP och arbetsgivaravgiftererinra om att bidragen till dessa avgifter är de enda bidragsformer inom SÖ:sområde, för vilka regler om förskottsutbetalning f, n. helt saknas, Beloppsmässigttorde detta förhållande medföra större nackdelar för kommunerna än vad eftersläpningen av utbe- Bilaga 9 Remissyttrandena 169 lalningenav grundskolebidraget innebär. Man kan anta att svårighetema i dessa hänseendensnabbt kan komma att öka med stigande ATP-avgifter och arbetsgivaravgifter avolika slag. Det finns inte, enligt SÖ:s mening, sakligt bärande skäl attundanta just dessa bidrag från den för-skottsgivning som i övrigt tUlämpas påstatsbidragsområdet. Ändrade regler, som medger förskott på angivna bidrag, bördärför ges hög prioritet. anser att eftersläpningen med utbetalningen av statsbidraget tiUskolan orsakar kommunerna stora likvidi-tetsproblem. Med nuvarande utbelalningsregleruppgår eftersläpningen i utbetalning av driftbidraget tiU tUl ca 2miljarder kr. Den omläggning av statsbidragssystemet till , som iproposition till vårriksdagen föreslås ske , bör innebära en någotsnabbare slutreglering av bidraget, vilket förbundet hälsar med tillfredsställelse.Med hänsyn till kommunernas likvida situation anser förbundet det mycketangeläget att förskotten beräknas på det löpande läsårets ofganisation ochlöner och att förskott även erhålls till avgiftsbidragen, Ävdet hundratal kommuner som yttrat sig i frågan stäUer sig så gott som samtligapositiva till att ta bort eftersläpningen i utbetalningarna avgrundskolebidraget. Huvuddelen av de kommuner, som yttrat sig över KEU:sförslag till etappindelning, delar KEU:s uppfattning, Norrtäljekommun ser med tillfredsställelse att olika alternativ föreslås för att minskakommunernas fordran på staten på grund av grundskolebidraget ochkommunalskatten. Eftersläpningen av utbetalning av dessa statsbidrag förorsakarkommunen stora likviditetsproblem och ränteförluster, kommunförväntar sig därför att utbetalningen av slutavräkningen på grundskolebidragetverkligen kommer att ske åtskilligt snabbare än vad som är fallet och attförskotten snccessivt anpassas lill kommunens verkliga kostnader. Ettminimikrav är att kommunens fordran på statsverket i varje fall inte årligenökar, Oxelösundskommun tycker att den nuvarande eftersläpningen vid utbetalningen av statsbidragtill innebär en belastning på kommunemas ekonomi framför allt likviditetsmässigt.Enligt kommunens mening bör en anpassning av förskotten ske för att minskaeftersläpningen, I första hand bör förskott utbetalas även för arbetsgivaravgifterna.Genom den successiva höjningen, som skett av dessa avgifter, har kommunernafått ligga ute med allt större belopp i statsbidragsfordringar. Även övriga avKEU:s förslag, alt, 1 och 3, bör efter hand genomföras för att minskaeftersläpningen, Sigtunakommun är positiv till ett kraftigt förenklat bidragssystem, där antalet eleverkan vara en lämplig grund. Kommunen anser att förskott på driftbidrag börligga så nära det slutiiga bidraget som möjligt. Då den nuvarandeeftersläpningen av statsbidraget för är synnerligen besvärande förkommunernas likviditet finns starka skäl att Prop.1978/79: 95 170 väsentligthöja förskotten, I första hand bör förskott införas för bidragsberättigadearbetsgivaravgifter. Kommunemas allmänt sett dåliga likviditet förenat med svårighetemaför kommunerna att få lån, gör att förändringen bör ske möjligt. De av utredningen anvisademöjligheterna tUl anpassning av förskotten till den under läsåret gällandeorganisationen framstår för kommun enbart som positiva. Vidare framstårdet som önskvärt att ett system med förskott inkluderande de sociala avgifternainförs, eftersom de sociala avgifterna utgör en-allt större del av kommunenskostnad, f, n, på lärarlönekostnadema. För Malmös del är naturligtvis altemativetmed ett 100-procentigt förskott, inkluderat de sociala avgifterna, det mesttilltalande. Denna modell skulle medföra en klart förbättrad ställning medavseende på balansen personalkostnaderstatsbidrag, Äv det totalagrundskolebidraget utgörs i av vad som betecknas med bas- ochförstärkningsresurs. Denna del av bidraget föreslås baseras på löpande läsår.Resterande del, s, k, specialdestinerade bidrag, föreslås fortfarande baseraspå föregående år. Detta kan i princip accepteras, men det torde inte varaförknippat med alltför stora svårigheter att knyta den del av det specialdestineradestatsbidraget, som avser skoldirektörer, rektorer och studierektorer, tilllöpande år, anser attdet förhållandet, att kommunerna inte erhåller förskott på ATP ocharbetsgivaravgifter, medför att kommunerna fått en allt större likviditelsbelastning.Dessa sociala avgifter har successivt höjts, och dessutom räknas numera underlajgetupp så att kommunen såsom arbetsgivare får betala i princip avgift som nära anknytertill aktuella lönekostnader, inte som tidigare lönekostnaderna med två årseftersläpning. Kommunen har förståelse för att en justering av ulbetalningsreglemaprioriteras på sätt som skett. Men om inte en tidigareläggning avutbetalningar kan ske av statsfinansiella skäl, bör ändock kommunemakompenseras för sådana ändringar i lagstiftning o, d, eller genom inflation,som medför ökad likviditetsbelastning, GäUivare kommun ser medtillfredsställelse på tillkomsten av en ny handläggningsordning, som innebäratt slutregleringen av statsbidraget till tidigareläggs fyra , Alvsbyns kommun anser atthittillsvarande regler för utbetalning av statsbidrag till grundskolansverksamhet är ett praktexempel på hur statlig byråkrati och bokstavstrohet kanfå ytterst negativa effekter på den kommunala likviditeten. Över huvud tagetbör man i samarbetet mellan kommunkolleklivet och staten ha anledning begäraatt den statliga bi-dragsbeviljande myndigheten, utan att avvakta slutligprövning av ansökans olika komponenter, utbetalar sökt slutiigt statsbidragtill kommunen. Eventuellt uppkommande skiljaktigheter, föranledda av slutliggranskning, torde, såsom gäller jämbördiga parter emellan, kunna fort- Bilaga 9 Remissyttrandena 171 sättningsvisslutregleras i samband med reglering av verksamheten. Detta bör kunna gällaförutom för grundskolebidraget även vissa andra specialdestinerade statsbidragexempelvis social hemhjälp, kollektivtrafik etc. Habokommun anser utredningens förslag om ändring av utbetalningsreglerna förgrundskolans statsbidrag vara av mindre intresse, då tillskottet av medel tillkommunerna till största delen är av engångsnatur. 14 Utbetalningsreglerna för kommunalskattemedlen Remissinstansernaär överens om att åtgärder för att minska eftersläpningen ikommunalskatteutbetalningarna är angelägna. Enligt RRV:s uppfattning kan detnuvarande utbetalningssystemet i vissa konjunkturlägen få ogynnsammasamhällsekonomiska effekter. En omläggning av utbetalningssystemet i syfte attminska eftersläpningens storlek är därför motiverad, kommunframhåller att det inte kan uteslutas, att avräkningssystemets konstruktionensam är en klart bidragande orsak till den kommunala skatteutvecklingen, särskUtunder 1970-talets senare del. (Kl) diskuterar de i utbetalningssystemet inbyggda konjunktureffekterna. I denmån inkomstunderlagets tillväxt följer en 4-årscykel, där avförhållandevis stark tillväxt följs av av förhållandevis svag tillväxt,tenderar utbetalningarna av kommunalskattemedel att bli särskilt låga iförhållande till uppbörden av snabb inkomsttillväxl, ochsärskilt höga i förhållande fill uppbörden av svaginkomsttillväxt. Under 1960-taIet anslöt inkomstutvecklingen isamhällsekonomin tämligen nära till en 4-årscykel av angiven innebörd. I denmån kommunernas utgifter genom utbelalningssyslemet påverkades i återhållanderiktning under expansiva konjunkturfaser och i expansiv riktning underrecessiva konjunkturfaser, liksom i den mån den fortgående stegringen avkommunernas utdebitering påskyndades i expansiva konjunkturfaser och avsaktadesi mindre expansiva faser, var inverkan härav konjunkturutjämnande. EnligtKl har dock utvecklingen otvivelaktigt i vissa hänseendenrubbat tidigare förutsättningar med avseende på utbetalningssystemetssamhällsekonomiska verkningar. Inflationstakten har sålunda tiUtagit, vUketutgör ett förhållande ägnat att skärpa den trendmässiga eftersläpningen iutbetalningarna. Från intressesynpunkt kunde detta i och för sigtänkas utgöra ett tillräckligt skäl att kräva en reform avutbetalningsreglerna. De allvarliga samhällsekonomiska konsekvenser, somåsyftas av utredningen, synes emellertid främst avse åter- 1978/79: 95 172 verkanav i systemet inbyggda konjunktureffekter. Det är inte uteslutet att denutveckling, som inletts , kan ha inneburit en viss rubbning av periodiciteteni inkomstutvecklingen liksom i det reala konjunkturförloppet. Kl konstateraratt det är tänkbart att rubbningen skulle kunna fillta och rentav få en sådankaraktär, att de inbyggda konjunktureffekterna hos utbetalningssystemet blir destabiliserande.Spörsmålet om det nuvarande utbetalningssystemets konjunktureffekter underaktuella förhållanden kan inte betraktas som tillräckligt klarlagt, I den månfrågan anses böra tillmätas väsentlig betydelse vid valet av framtidautbetalningssystem förtjänar den, enligt KI:s uppfattning, att ytterligareövervägas. Luleåkommun delar inte utredningens uppfattning att utbetalningssystemetssamhällsekonomiska verkningar är ett allvarligare problem än systemets effekterpå den kommunala likviditeten. Det är angeläget att inte kommunerna genom likviditetsmässigtstora svårigheter skall betala för att undanröja de samhällsekonomiskaverkningar som utredningen avser. Dessa verkningar måste enligt kommunundanröjas på annat sätt. framhåller att de samhällsekonomiska effekter av utbetalningssystemet,som KEU 76 pekat på, borde kunna bemästras med en väl utbyggd långsiktigplanering, som verkligen fungerar som ett styrsystem för kommunens verksamhet.En utvecklingsplanering som behandlar verksamheter, driftåtaganden,markanspråk samt program för investeringar och underhåll. Mångaremissinstanser har synpunkter på de av KEU 76 anvisade metoderna att minskakommunalskatteutbetalningarnas eftersläpning. och betonar att det är angeläget att eftersläpningenminskas. Lämpliga åtgärder bör diskuteras vid överläggningar mellan regeringenoch företrädare för kommunerna. Även flera länsstyrelser, kommuner ochlandstingskommuner förordar att ett beslut i denna fråga bör föregås avöverläggningar mellan regeringen och kommunförbunden. Landstingsförbundetanser att det finns en del att vinna på KEU:s metod 2, eftersom den snabbtskulle kunna ge resultat. Förbundet är därför berett att gå in i överläggningarmed regeringen om en lämpUg lösning. Enligt RRV bör utbetalningsreglerna ändrasendast om kommunerna accepterar en kvittning av slutavräkningen mot enuppräkning av förskotten med exakt samma belopp, dvs. KEU:s metod 2. En sådankvittning innebär endast att kommunerna ger avkall på sin fordran på statenavseende slutavräkning. Denna fordran härstammar frånutbetalningssystemets start. RRV anser att denna fordran saknar reell innebördoch får betydelse först om utbetalningssystemet skulle upphöra. ÄvenFöreningen förordar KEU:s metod 2. Föreningen anserdet ligga så stora fördelar i att skatteunderlaget årUgen anpassas till alt ligga så nära det slutligautfallet som möjligl, att kommunerna gärna skulle "efterskänka" slutavräkningenunder för att komma in i ett utbetalningssystem som är någorlundaverklighets-anpassat (inflationsanpassat). Bland remissinsiansernai övrigt skiftar uppfattningen om vilken av KEU:s två metoder som är attföredra. demokratisk samling och länsstyrelsema i och Örebrolän förordar metod 1, medan metod 2 tillstyrks av länsstyrelserna iÖstergötlands, , och . 73 kommuner tar ställning i valet av metod. Av dessaförordar ca två Iredjedelar metod 1 och återstående tredjedel metod 2. Sju landsfingskommuneruttalar sig för en successiv inhämtning av eftersläpningen (metod 1) medan åttalandstingskommuner förespråkar alt slutavräkningen under en tvåårsperiodersätts av ett förhöjt förskott (metod 2). Flera av de kommuner och landstingskommuner, som förordarmetod 1, hävdar att den successiva uppräkningen av förskotten måste ske underen betydligt än . Högst fem eller är vanligapreciseringar. Ett motiv för att välja metod 1, som anförs av flera kommuner,bl, a. och kommuner, är atl denna metod från finansiellaaspekter är förmånligare för kommunerna. EnligtMalmö kommun löser de två alternativ som utredningen diskuterar delvis olikaproblem. Metod 1 innebär att överföringen av statliga medel till kommunernaårligen ökas. Däremot dröjer det innan del förhöjda förskottet harnått en sådan nivå att det kan varieras med svängningarna iskatteunderlagstillväxten. Enligt metod 2 fås direkl den önskadeinflationsanpassningen av kommunalskatteutbetalningarna, Då kommun anser atlden bristande inflationsanpassningen är den största nackdelen med dagens avräkningssystemförordas detla alternativ, även om det kan sägas innebära en avskrivning avkommunernas fordran på staten motsvarande slulavräkning. ochÖrebro läns landstingskommuner framhåller att en ändring av utbetalningsreglernainte bör användas som instrument för ökad överföring av finansiella resurserfrån staten till kommunerna. Sådana tillskott bör i försia hand fördelas genomskatteutjämningssystemet. kommun anser att den avskrivning av kommunernasfordran på staten, avseende slutavräkningsmedel, som metod 2 teknisktsett innebär, torde sakna betydelse med hänsyn lill att den kommunalaverksamheten i princip är evig, dvs. att likvidation, nedläggning, försäljningeller motsvarande åtgärder aldrig kan bli aktueUa. Den bokföringstekniskaaspekten på avskrivningen av denna kommunala fordran är därför i sakointressant i jämförelse med fördelarna atl kunna räkna upp skatteunderlagetmed hänsyn till den beräknade tillväxten. betonar emellertid attom metod 2 skulle genomföras, måsle kommunernas förlust av slutavräkningsmedelhas i åtanke vid en eventuell framtida ny omläggning av skattesystemet. 1978/79: 95 174 i län förordar metod 2 menförutsätter att återbetalning av för mycket erhållet förskott för detvå första åren inte skall behöva ske, om det senare skuUe visa sig att statenför något av dessa år får en avräkningsfordran på kommuner eller landstingskommuner.Även och landstingskommuner föratsätter, om metod 2genomförs, att återbetalning av för mycket erhåUet förskott för de två förstaåren inte skall behöva ske, om det skulle visa sig att staten för något avdessa år får en avräkningsfordran. Kräver staten återbetalning, får denformella avskrivningen av slutavräkningsmedel en reell och konkretinnebörd, vilket dessa landstingskommuner inte kan acceptera. länslandstingskommun uttalar, att om det vid tillämpningen av metod 2 skulleuppkomma en reduktion av utbetalningen av kommunalskattemedel under det tredjeåret efter omläggningen, bör en spärregel införas, som förhindrar att någonkommun får mindre skattemedel än vad man skulle fått enligt detgamla systemet. Enavskrivning av slutavräkningsmedel skulle, enUgt ,kunna medföra att främst sådana kommuner, som av olika skäl har speciellt storandel i dessa slutavräkningsmedel, kan komma att ställa särskilda krav påkompensation. hävdar, att om metod 2 under en övergångstid skuUeleda till mindre skatteinkomster för kommunerna än enligt nuvarande regler,måste kommunerna på något sätt kompenseras för detta. kommunföreslår att kommunerna i en sådan situafion tilldelas extra skatteutjämningsbidragför bortfallet av skatteinkomster. och läns landstingskommuneravvisar bestämt metod 2. Detsamma gör ett tjugotal kommuner, bl. a. kommun,som hävdar att med hänsyn till de stora fordringar som skulle behöva avskrivasoch med beaktande av reglema i kommunallagen om kommunala förmögenhetsskyddetmåste metod 2 avstyrkas. ,, och kommuner kan inte tillstyrka någon av KEU:s tvåmetoder för atl minska eftersläpningen. Ett tiotal kommuner ochlandstingskommuner förordar att frågan om hur eftersläpningen skall reducerasblir föremål för ytterligare överväganden. ,, och kommuner framhåller att så länge nuvarandeutbetalningssystem bibehålls, bör kommunerna erhålla räntegottgörelse för de kommunalskatteulbelalningarsom släpar efter. I fråga omuppräkningen av förskotten med hänsyn till skatteunderlagets beräknadetillväxt anser att det är ett minimikrav, att förskottenräknas upp i motsvarande mån som de preliminära arbetsgivaravgifterna. RRVförordar en alternativ metod för uppräkning av skatteunderlaget. Metodeninnebär att man som grund för uppräk- ningen använder de prognoser över det kommunalaskatteunderlaget, som RRV gör i samband med beräkningar över statens inkomster.Länsstyrelsen i pekar på att en utväg för att få ett så aktuelltunderlag som möjligt vid beräkningen av förskottet av kommunalskatte medel,skulle kunna vara att låta beräkningen grunda sig på prelimi-närskatlelikvidendet senasle uppbördsårel, vilket skulle innebära siffroi som är ett åraktuellare än i nuvarande system. För attförbättra kommunernas likviditet föreslår kommun er omläggning avutbetalningen av kommunemas avräkningsfordran tiU de två förstautbetalningstillfällena, , . länslandstingskommun påtalar att hela den kommunala sektorns likviditet pendlargenom att skattemedel utbetalas till kommuner och landstingskommuner varannanmånad. På motsvarande sätt pendlar också omfattningen av de medel somkommunerna placerar i bank som likviditetsreserv. Detta medför också altbankernas kreditkapacitet minskar just när tillgång på korta lån skulle kunnainnebära en väsentlig lättnad för åtskilliga kommuner och landsiing. Manföreslår mol denna bakgrund att periodiceringen av skattemedlen görs om. Dettakan alternativt göras genom att utbetalning sker , eller genom attutbetalning till landsiing sker udda månader, medan utbetalning till kommunergörs jämna månader. 15 Finansiering ocb prioritering Stor enighet råder bland remissinstanserna om behovet avökade statliga transfereringar till kommuner och landstingskommuner. Kommunalskattehöjningarnamåste begränsas bl. a. därför att de framför allt drabbar låg- och mellaninkomsttagare.RRV och i påpekar att kommunalskattehöjningamainte endast leder till höjda marginalskatter utan även medför skärpt progressivitei.Länsstyrelsen i anser att det lorde råda en bred politiskenighet om att skattefusk och skatteflyklsåtgärder ligger på en oacceptabelnivå, och att effektiva ålgärder måste sältas in för atl molverka sådanaillojala förfaranden. Samma förhållande gäller felakiiga uppgifter som lämnastill försäkringskassor eller i ansökningar om bostadsbidrag. görden bedömningen, att ytterligare generella skärpningar i den direktabeskattningen av fysiska personer kan få förödande återverkningar påskattemoral och lojalitet mot skattesystemet. Det torde därför bli nödvändigtmed ytteriigare ingrepp i den statliga inkomslskalteskalan och justeringar avde marginalskatteskikt där de stora löntagargrupperna befinner sig. LO förordar atl kommunalskatteutlagel dämpas genom en molsvarandeövergång till ökad indirekt beskattning. Denna i stort sett propor- 1978/79: 95 176 tionellabeskattning bör således läggas på produktionen i stället för på fysiskapersoner. Minskningen av kommunalskatten för fysiska personer kan göras i snabbeller långsam takt. Under alla omständigheter torde det vara nödvändigt attlåta denna reform ske stegvis. Inte minst bör det rådande samhällsekonomiskaläget få avgöra hur stor skatteomläggning, som bör göras. För att syftet medåtgärderna av detta slag skall kunna uppfyllas, fordras att en viss grad avsamstämmighet uppnåtts mellan kommunerna och statsmakterna angående denkommunala sektorns aktuella skattefinansiering. Denna får i det föreslagnasystemet delvis grundas på viss indirekt skatt (allmän produktionsfaktorskatt).