prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen bör därförinhämta medgivande atl träffa sådan överenskommelse attsamarbetsavtalets föreskrifter om informationsutbyte, personalutbyte ochrättvis spridning av beställningar kan tillämpas även i förhållande till annanpart som ansluler sig till Euratoms fusionsforskningsprogram. Minmedelsberäkning för programmel Energiproduktion framgår av följandesammanställning (miQ. För delprogrammet Inhemska bränslen harjag därvid,i konsekvens med regeringens beslut , inräknat medel /80 för vissa större försöksanläggningar. Jag återkommer lilldenna fråga i del föQande. 1978/79-1980/81 Hetvattenteknik m. m. medel för vissa större försöksanläggningar enligt beslut *Jfr prop. 1977/78: 110 s. 142. äEndast /79. Allmänna energisystemstudier m. m. 1977/78: 110 (s. 156) angivna målen för verksamheien inom programmetbör allQämt gälla. är det angeläget att inom de närmasle åren utredafömtsättningama för en varaktig icke-tillväxt i energianvändningen för att geunderiag för värdering av konsekvenserna för bl.a. sysselsättning,produktivitet och handelsbalans. Några remissinstanser inslämmer i detta. Undersenare år har några olika studier belyst frågor om konsekvenser för samhälleti olika avseenden av förändringar i energitillförseln. Fortsatta studier avdessa frågor bör kunna ge ytterligare underiag för framtida beslul om vårenergiförsöijning. Siudier rörande konsekvenser av förändringar ienergisystemet för individer, samhälle och ekosystem ingår i programmetAllmänna energisystemstudier. Programmetbör mot den bakgranden bl. a. inrymma studier av effekter för samhället i slortav olika energianvändningsnivåer, inkl. en varaktig icke-tillväxt ienergianvändningen. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet Min medelsberäkning för programmet framgår av föQandesammanställning (miQ. Jag har därvid inräknat medel för DFE:s planeringoch uppföQning av programmet. De direkta kostnaderna för DFE:s verksamhet iövrigi (programsamordning m. m. inom Huvudprogram Energiforskning) bestridsfrån anslaget Kommittéer m. m. Regeringen har i prop. 1978/ 79:100 (bil. 17 s.18) föreslagit att under nämnda anslag beräknas 4 miQ. härför underbudgetårel 1979/80. 1978/79 1978/79-1980/81 1979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar 1977/78: 110 s. 156. De i prop. 1977/78:110 (s. 158) angivna målen förprogrammet bör allQämt gälla. Min medelsberäkning för programmet framgår avföQande sammanställning (miQ. 1978/79 1978/79-1980/811979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar Styrelsen för teknisk utveckling 2 ' Jfr prop. 1977/78:110 s. 158. Med huvudprogrammet sammanhängande insatser Inom ramen för Huvudprogram Energiforskning bestrids ocksåkostnader för visst internationellt samarbele. Utöver de ändamål som angavs iprop. 1977/78:110 (s. 158) beräknar jag medel också för svenskl deltagandegenom i fortsättningen av det s. k. Halden-projekletinom ramen för kärnenergisamarbete med ca 2 milj. kr. Min medelsberäkning framgår av föQande sammanställning(milj. 1978/79 1978/79-1980/81 1979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar 1977/78: 110 s. 158. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 288 Särskildamedel för större försöksanläggningar m. m. 1977/78: 110 beräknades (s. 125) för treårsperioden /79-1980/81 96milj. som en t. v. ofördelad reserv inom energiforskningsprogrammet. /79 har för ändamålet uppförts 7,5 milj. kr. Medlen avsågs bl. a. användas för att finansiera vissa störreförsöksanläggningar inom främst programmen Energianvändning i industriellaprocesser m. m. och Energiproduktion. Vidare angavs att medel ur reservenskulle fä tas i anspråk för delprogrammet Lättvattenreaktorer under budgetåren1979/80 och 1980/81 Qfr. 1977/ 78: llOs. STU,NE samt har inkommit med förslag om disposition avmedel från reserven. Förslagen har remissbehandlats. Regeringen har den 14december 1978 beslutat att ur reserven disponera medel för finansiering av delsförsöksanläggning för reduktion av järnmalm m.m., dels försök med förbränning is.k. snabb fluidiserad bädd, dels energiskogsodlingsförsök. Medelsfördelningenpå olika program framgår av föQande sammanställning (miQ. Energianvändning i industriella processer m.m. Energiproduktion Förprogrammet Energianvändning i industriella processer har härutöver angivhs enplaneringsram om sammanlagt 11 miQ. under budgetåren 1979/80 och 1980/81avseende försöksanläggningen för reduktion av järnmalm m. m. /80 beräknar jag den ofördelade reserven till 18 miQ. Detankommer på regeringen att fördela dessa medel. Utförligaredogörelser för uppläggningen av forskningssamarbetet inom det internationellaenergiorganet (lEA) och principerna fördel svenska deltagandet har tidigarelämnats i prop. 1976/77: 100 och prop. 1977/78: 110. Härutöver villjag tillfogaföQande. Regeringenuppdrog ål DFE att göra en sammanställning ochutvärdering av det hittillsvarande svenska deltagandet i IEA:sforskningssamarbete. I rapporten (Ds I 1978: 30) deltagande iforskningssamarbetet inom , lEA - en sammanställningoch utvärdering lämnar DFE en detaQerad beskrivning av Prop.I918fl9:115 Bilaga 1 Industridepartementet 289 arbetslägetför de olika samarbelsprogram och samarbetsprojekt, som deltar i. DFEberäknar i sin rapport att kostnaden för de dittills ingångna avtalen uppgårtill ca 10 miQ. kr., varav ca 6,5 miQ. utgör kostnader för svenska projektsom genom avtalen har anslutits till lEA-samarbetet. DFE konstaterarsammanfattningsvis att nu deltar i de flesta av de samarbetsavtal somhar träffats inom lEA, alt verksamheten inom de olika samarbelsavtalen är avmycket olika karaktär - vissa avtal avser informationsutbyte, vissa avserfördelning av arbetsuppgifter mellan deltagarländerna och ett fåtal avsergemensam finansiering av experimentanläggningar eller prototyper - och attdetta påverkar verksamhetens inordning och roll i det svenskaenergiforskningsprogrammet samt de slags resultat som kan förväntas avlEA-samarbetet. DFEredovisar också en genomgång av nya samarbetsområden av intresse för svenskdel och gör bedömningen att intresset även från andra medlemsländer ärtillräckligt för att samarbetet skall nå en god täckningsgrad i förhållandetill det svenska energiforskningsprogrammet. Några särskilda ålgärder för attytterligare stimulera samarbetsintressel bedöms av DFE inte behöva vidtas f. n. Efterdel att DFE har avgivit sin rapport har ingått avtal omforskningssamarbete inom ytterligare några områden, nämligen energibesparingvid cementtillverkning, energibesparing genom värmelagring och utbyte avteknisk information om omvandling av biologisk materia (biomassa). Sverigedeltar , inräknat dessa senare avtal, i sammanlagt 21 samarbetsavtal inomlEA. Ävmig beräknade medelsbehov för energiforskning under budgetårel 1979/80 framgårav föQande sammanställning. Ävden beräknade totala medelsramen om 287 miQ. för nästa budgetår bör 283miQ. tas upp under anslaget Energiforskning. Regeringen har tidigare Qfr.prop. 1978/79: 100, bil. 17 s. 18) föreslagil att 4 miQ. skall utgå underanslaget Kommittéer m.m. för att täcka kostnaderna vid delegationen förenergiforskning för programsamordning m. m. inom Huvudprogram Energiforskning. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet Medelför forskning och utveckling inom energiområdet (miQ. 1978/79 Anvisat Energianvändning i industriella processer m. m. Trä, massa och papper Övriga processer inom industrin Energianvändning för transporter och samfärdsel Solvärmesystem och energilagring m. m. Planering, styrfaktorer, statistik Planering och uppföljning av forskningsinriktal Hetvattenteknik m. m. Allmänna energisystemstudier m. m. Programsamordning m. m. Naturvetenskapliga forskningsrådel Styrelsen för tekniskutveckling Reserv för senare fördelning Summa för huvudprogrammet Med huvudprogrammet sammanhängande insatser InlernationeUl samarbete Total beräknad ram 44 21 35 U 10 5 7 14 7 35 15 20 100 15 22 14* 22 7,3 36 15 22 1977/78: 110 s. 159-160. 2 Endast budgetåret1978/79. Mngår fr.o.m. /80 i de belopp som angesför delprogrammen Värmepumpar och Solvärmesystem och energilagring m. m. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 291 Deprogramansvariga organen har för sin planering och organisation av insatsernabehov av alt kunna göra fleråriga åtaganden. För innevarande budgetår harregeringen i likhel med tidigare budgelår av bemyndigats att isamband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdet göraåtaganden för kommande budgetår. Jag förordar att regeringen inhämtar sådantbemyndigande även för budgetårel 1979/80. Jag beräknar behovet härav, inkl.löpande beslut, till 250 milj. kr. för åtaganden avseende /81,200 miQ. för åtaganden avseende /82 och 100 miQ. föråtaganden avseende /83. Lämnas bemyndigande ankommer det påregeringen att meddela de närmare föreskrifter som erfordras. Detankommer vidare på regeringen att i anslutning till de rikflinjer och på detsätt jag ttdigare har förordat besluta om fördelning av medel mellan olikaprogram och delprogram. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkännade ändrade riktlinjer för verksamheten inom program met Energianvändning för bebyggelse, särskilt beträffande del programmet Solvärmesystem och energilagring m.m., som jag har förordat 2. godkänna de ändringar i övrigtav riktiinjema för verksamheten inom Huvudprogram Energiforskning som jag harförordat 3. medge att regeringen träffaröverenskommelse om ändring av avtalet om samarbete mellan och deneuropeiska atomenergigemenskapen inom området för styrd lermonukleär fusionoch plasmafysik i enlighel med vad jag har förordat 4. bemyndiga regeringen att /80, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdetsom, inberäknat löpande beslul, innebär åtaganden om högst . /81, högst . för /82 och högst100000000 kr. 5. till Energiforskning /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 292 F, STATENS VATTENFALLSVERK F:l. Kraftstationer m. m. 1977/78 Utgift 2438349966 Behållning 468377083 1978/79 Anslag 2310000000 1979/80 Förslag 1830000000 inrättades som affärsdrivande verkår 1909 och fick sin nuvarande organisaiion efter beslut av 1961 och (prop. 1961:168, SU 1961:162, rskr 1961:368 och prop. 1974: 1 bil. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198). handhar statens kraftverksrörelse ochkanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk saml verkar för en rationellelenergiförsörjning i riket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggning avrikets elenergiförsörjning. beslutar om leverans av elenergi frånverkels anläggningar och fastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningaroch byggnader som behövs för verksamheten uppförs av verket. Utgifterna för vattenfallsverkets investeringar bestridsdels från investeringsanslaget Kraftstationer m.m., dels genom inkomslmedelsom uppbärs och redovisas av verket, dels genom medel som i övrigt ställs tillverkets förfogande. Vatienfallsverkel förvaltar statens aktier ielproduktionsbolagen , , , , Fyriskrafl ÄB, ÄB Grytforsen, ABKattstrupeforsen, , , , och AB Umeforsen, i dislributionsbolagen ,AB : AB , , ,, , ,AB , AB , , , ,, AB , AB Ange , Energiverk ABsamt i , AB Kärnkraftutbildning, ,Svenska , , , och . Tillgångarna i statens vattenfallsverks fond uppgick den30juni 1978 till sammanlagt 22820 milj.kr., varav 18694 miQ. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet naturtillgångaroch anläggningar, 1 112 miQ. till inventarier och förråd och återstodentill poster av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapitalbehållning 21 481 milj. kr. inkl. balanserade överskottsmedel. Valtenfallsverkelsresultaträkning framgår av föQandesammanställning (i 1 000-tal kr. Rörelseresultat före avskrivningar Avskrivningar Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto Resultat före bokslutsdispositioner och skatter 351 259 - 41665 Överskott av i medeltal disponerat statskapital Resultaträkningenredovisas exkl. kanalrörelsen fr.o. m. /78 Kraftförsälj ningen blev under /78 lägre än vad som beräknats iverkets driftstat. EngrosförsäQningen blev volymmässigt lägre änprognostiserat. DetaQförsäQningen blev 3,högre och den tillfälligakraflförsäQningen högre, det sista huvudsakligen beroende på oväntatstora försäQningar till i början av budgetåret. Intäkternafrån kraflförsäQningen blev 3 704 miQ. eller 72 miQ. lägre än idriflstaten. En något starkare uppgång i konsumentprisindex och något högreoQepriser än väntat bidrog genom sin påverkan på priset för engrosleveransernalill att minskningen av kraftintäkterna begränsades. Transiteringsintäkter ochövriga rörelseintäkter blev högre än de i driftstaten beräknade. De totalaintäkterna från kraftverksrörelsen blev 4016 miQ. kr., vilkel var 49 miQ. kr.lägre än uppskattat. Denlåga belastningsutvecklingen och en större kärnkraftproduktion än beräknalmedförde en väsentligt mindre oQebaserad kraftproduktion än förutsett.Kostnaderna för bränsle och inköpt kraft kom därigenom att bli väsentligt lägreän de i driftstaten beräknade. Kraflverksrörelsens totala driftkostnaderuppgick till I 965 milj. kr. eller 279 miQ. lägre än beräknat. Rörelseresultatetföre avskrivningar blev 2 051 miQ. eller 230 miQ. bättre än beräknat idriftstaten. Behovet av avsättningar för förnyelse av anläggningar blev tillföQd av uppgången i index 46 miQ. större än i driftslalen eller 946 miQ.kr. Efter avskrivningar och finansiella poster Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet m. m. erhölls ett rörelseresultat om 1 066 miQ. vilketsvarar mot en förräntning av det disponerade statskapitalet. Antalet anställda i tjänst hos vattenfallsverket var vidslutet av /78 10855 mot 11 391 budgetårel 1976/77 och 11 /76. Drift- och underhållspersonal till kraftstationerna iRinghals och Forsmark har anställts medan antalet anställda vid verketsbyggande avdelningar har gått ned lill föQd av bl. a. minskad arbetsvolym viddessa stationer samt minskad uibyggnad av vattenkraft. Denför valtenfallsverket totala belastningen och totalt disponibla energin underde tre senaste budgetåren framgår av föQande sammanställning. 1976/77 1977/78 Belastning (i GWh) Fasta leveranser: Leveranser av tillfällig kraft inom och utom landet inkl.överföringsförluster Disponibel energi (i GWh) Inköpt kraft från svenska leverantörer fasta elleveranser - exkl. leveranserlill , vars råkraflförsörjning vattenfallsverket övertog den 1 januari1978 -minskade under /78 med 2 150 GWh eller jämfört /77. Även de ttllfälliga leveranserna minskade något. De totalaleveranserna exkl. export av tillfällig kraft minskade med 5,. leveranser lill industrin minskade med7,mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78. Samtliga industrigrupper ulommassa-och pappersindustri minskade sin förbrukning. Särskilt stor var nedgångeninom grupperna malmgruvor, kemisk industri samt elhyttor och stålverk.Förbrukningen inom gruppen kommunikation minskade med 3,, Även leveranserna till kraftföretag gick ned underbudgetårel 1977/78. Minskningen blev 4,exkl. Gottand och hänför sighuvudsakligen till företag utom landet. Leveranserna lill samkörande företagminskade med nära en Qärdedel till följd av del goda kraftbalanslägel /78. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 295 Inom vattenfallverkets egna detaQdistributionsområdenökade elkonsumtionen med 7,. Under /78 färdigställdes Ritsemkraftstation, som med normal vattentillgäng kommer att producera ca470 GWh. Den totala vattenkraflproduktionen var ca 1 770 GWh högre än /77 beroende på bättre vattentillgång. Vattenkraften svaradedärmed för av verkets totala krafttillgång under /78.Kärnkraftproduktionen ökade med ca 1 540 GWh och svarade för avkraftttllgången. Produktionen av oQebaserad värmekraft kunde härigenom hållaspå en väsentligt lägre nivå än under /77. investeringsanslag och medelsförbmkningunder redovisas i följande sammanställning (i1000-tal kr. behållning Anslag bmkning behållning 1975/76 171996 1937500 1926318 183 178 1976/77 183178 2 252230 2190181 245 227 1977/78 245227 2661500' 2438350 468377 ' Exkl. 100 milj. kr. som överfördes lillbudgetutjämningsfonden (prop. 1976/77:150 bil. 2 s. 9, FiU 1976/77:30, rskr1976/77:341). Från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. hade /78 anvisats sammanlagt 2661,5 miQ. varav 496,5 miQ. påtilläggsbudget 1 (prop. 1977/78:25 s. 116, NU 1977/78:32, rskr 1977/ 78:108).Anslagshöjningen motiverades bl. a. av kostnadsökningar för det tidigarebeslutade investeringsprogrammet och åtaganden i samband med attvaltenfallsverket träffat avtal om förvärv av elproduktions- ocheldislri-butionsanläggningar på . Den fastställda investeringsramenvar 2 691,5 miQ. Vatienfallsverkel medgavs dessutom ta i anspråk ca 100miQ. ur den under investeringsanslaget Kraftstationer m.m. disponiblamedelsreserven för att tidigarelägga vissa investeringar avsysselsältningsskäl. Till de investeringar som vattenfallsverket härigenom avregeringen bemyndigats utföra eller påbörja hör bl. a. en kontorsbyggnad iSundsvall för en beräknad kostnad av 22 miQ. I anslagsframställningen för /80 behandlarstatens valtenfallsverk inledningsvis vissa allmänna energifrågor som anknytertill den egna verksamheten. För en redogörelse för sin samlade syn på denframtida energipolitiken hänvisar valtenfallsverket till det yttrande verkeiUllsammans med övriga medlemsförelag i Centrala Driflledningen (CDL) har avgettöver förslag. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 296 Valtenfallsverketdelar uppfattning att det är angeläget att utveckla nyaenergislag och att vinna praktiska erfarenheter genom att uppförademonstrationsanläggningar. Verkeibedriver därför aktivt forsknings- och utvecklingsarbete både i egen regi och isamverkan med andra myndigheter, företag och organisationer. Huvuddelen avverkets egna insatser på forsknings- och utvecklingsområdet avser arbeten medstark anknytning till byggande och drift av kraftproduktions- ochkraftöverföringsanläggningar. Väsentliga belopp har dock avdelats även förutvecklingsinsatser avseende energihushållning och ralionell energianvändning.Inom sistnämnda område bedrivs provverksamhet med värmepumpar. Vid sidan av degrundläggande och långsiktiga utvecklingsarbeten som initierats och finansierasav verket vissa insatser ocksåifråga om alternativa energislag, såsom sol och vind, saml beträffande nyteknik för förbränning av fossila bränslen. Vattenfallsverketplanerar att av driftmedel anslå ca 50 miQ. under de närmaste årenför utveckling och demonstration av nya energislag samt vidareutveckling avkonventionell teknik för kraftproduktion och kraftöverföring. Valtenfallsverketbedriver provverksamhet med värmepumpar i småhus isyfte att klarlägga driftbetingelserna i befintliga hus som har användbaroQeeldningsanVåggning. Om värmepumpen fungerar väl skulle väsenttigaoQebesparingar kunna göras samttdigt som elbelastningskurvan påverkas gynnsaml.Erfarenheterna äremellerlid inte speciellt goda beroende på altdriftsäkerhet och prestanda hos värmepumparna inte har svarat motförväntningarna. Vattenfallsverkethar också medverkat till installation av värmepumpar i två flerfamiQshus med ca90 lägenheter vardera. De teknisk-ekonomiska förutsättningama för dessaavsevärt större anläggningar bedömer verket vara väsentligt bättre än för småvärmepumpar. Vidarekommer vattenfallsverkets nya kontorshus i att förses med envärmepump, som hämtar värme från det kommunala avloppsvattnet. Behoveiav värme under -I-100° C är slort i vårt land. Inom detta temperaturområde kansolfångare arbeta med god verkningsgrad. gör f n. enförstudie i syfte att klarlägga de tekniska och ekonomiska möjligheterna attsamla upp och säsongslagra solenergi för uppvärmning av ca 500 lägenheter.Denna storlek bedöms f. n. vara en nödvändig förutsättning för att erhållakonkurrenskraftiga uppvärmningskostnader. Vattenfallsverketdeltar i nämndens för energiproduklionsforskning ulvecklingsarbete påvindenergiområdet. Verket svarar således för driften av försöksanläggningenKalkugnen i norra . har också slutit ett avtal mednämnden om att bygga en fullskalig prololypanläggning. Härutöver bedriververket visst eget utvecklingsarbe- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 297 lesom avser dels en ny typ av elgenerator i samarbete med ett tillverkande företag,dels konstruktion av torn för vindkraftaggregat. Isamarbete med gör verket en förstudie med inriktningpå att klariägga de tekniska och ekonomiska fömtsättningama för att uppföra enanläggning för kraftproduktion baserad på förgasning av svavelrika bränslen.Som bränsle skall i första hand användas restoQor från raffinaderier eller enblandning av restoQor och kol. I den tänkta anläggningen förgasas bränslet.Gasen förbränns sedan i en gasturbin. Överskottsvärmen från den och frånförgasningsprocessen UtnytQas för produktion av ånga, som får driva enångturbin. Verkningsgraden blir på detla sätt hög. Denallt större användningen av kol i världen har främst av miQöskäl medfört storasatsningar på utveckling av alternativa metoder för förbränning. En avmetoderna kallas svävbädds förb ränning. Svävbäddsförbränninginnebär att bränslet, t. ex. kol, blandas med sand i eldstaden genom alt luft,som blåses in underifrån, får kolpartiklar och sand att hållas svävande.Svavlet i bränslet kan då bindas redan i eldstaden och behovet av anläggningarför rökgastvätt försvinner. Hittillshar endast en anläggning uppförts för svävbäddsförbränning i . Det är enanläggning för produktion av värme i . Det är angeläget att metodenutprovas också i kraftproducerande enheter. Tänkbara försöksanläggningar ärett eventuellt koleldat kraftverk i på och ett krafivärmeverk iSödertäQe, vilket kommer att projekteras för eldning med såväl olja som kol. Forsknings-och utvecklingsarbetet på energiområdet i måste ha som ett av sinafrämsta mål att minska vårt nuvarande stora oQeberoende. Även med ett mycketambitiöst forsknings- och utvecklingsprogram finns det emellertid anledning attvarna för överdriven opttmism ifråga om möjligheterna att i en nära framtidersätta oQan med i stor skala oprövade energislag, såsom sol och vind. Det ärvattenfallsverkets uppfattning alt vi i hög grad kommeratt vara hänvisade till de energikällor och den energiteknik som utnyttjasidag. Del gäller även på elenergiområdet. I valet mellan olika energislag förkraftproduktion anser verket att kärnkraft och vattenkraft av ekonomiska,miQömässiga och försörj-ningsmässiga skäl är att föredra framför skilda formerav fossilbränsleba-serad kraftproduktion. Del är därför både naturiigt ochnödvändigt att avdela resurser också för vidareutveckling av dessa energislag. Isyfte att tillgodose de krav i fråga om slutlig förvaring av använt kärnbränslesom ställs i lagen (1977: 140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktorkämbränsle, m. m. - den s. k. villkorslagen - har vattenfallsverket. , och gemensamigenomfört Projekt (KBS). KBS första rapport -Kärnbränslecykelns slutsteg, förglasat avfall från upparbetning - lades framhösten 1977. I rapporten behandlas hante- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 298 ringenav bränslet från reaktorn och fram lill slutlig deponering av förglasat ochinkapslat högaktivt avfall djupt nere i urberget. Säkerhetsanalys redovisasför de hanteringsmoment som kommer att utföras inom landet. Denpresenterade utformningen av kärnbränslecykelns slutsteg tillgodoser enligtkraftföretagens bedömning villkorslagens krav på en helt säker slutligförvaring av det högakliva avfall som erhålls vid upparbetning av kärnbränsle. KBSandra rapport - Kärnbränslecykelns slutsteg, deponering av icke upparbetatkärnbränsle - lades fram ijuni 1978. I det fall som behandlas i den kommer detanvända kärnbränslet efter avklingning i ett centralt lager att slutas in ispeciella behållare, som sedan slutgiltigt deponeras djupt nere i urberget.Kraftföretagen anser att utformningen av kärnbränslecykelns slutsteg ävenenligt detta alternattv tillgodoser villkorslagens krav på en helt säkerslutlig förvaring av använt men inte upparbetat kärnbränsle. , som ägs av vattenfallsverket.