prop · G203208 · 1978-12-31 00:00:00 — Skillnaden mellan det totala subvenlionsbeloppetoch konsumenternas utgiftsminskning har gått lill tidigare led imarknadskedjan som ersättning för ökad inhemsk försäljning. För år 1978beräknas konsumentemas minskade utgifter lill 2 568 milj. kr., medan utbetaldasubventioner inkl. mervärdeskatt uppgår lill ca 4 223 milj. framhåller också aU subventionerna harhaft dels en inkomstomfördelande effekl mellan olika inkomstnivåer, dels en in-komstomfördelandeeffekl mellan familjer med olika antal bam. För lågin-komsUagare ochbarnfamiljer med medelinkomster uppslår positiva nettoeffekter avsubventionerna, medan huvudsakligen höginkomsttagare med och utan barn fårnegativa neUoeffekter. I rapporten framhålls atl den annoriunda konsumlionsutvecklingsom skulle ha förelegal i etl läge ulan subventioner troligen skulle hapåverkal Prop.1978/79:208 35 handelsutbytet.För mejeriprodukter skulle en sänkt konsumtionsnivå ha påverkat produkiionen vidmejeriema mol ökad produklion av handelsvarorna smör och mjölkpulver. Denökade exporlen i ett läge ulan subventioner skulle ha ökal jordbrukels exportkoslnader,vilka i sin lur skulle ha fåU negativ inverkan på jordbrukamas avräkningspriser. De lägre avräkningsprisersom skulle ha gällt i ett läge utan subventioner skulle ha gjort produkiionen ijordbrukarledet mindre lönsam. Effekten skulle ha blivit minskad produktion. 1 eUläge utan subventioner har bedömts all produkiionen av mjölk skulle ha varilca 138 milj. kg eller lägre och för nöt- och kalvkölt ca Imilj. För fläsk har inle några effekter på produkiionen kunnaikonstateras. En minskning av produkiionen skulle ha medfört ett minskat bidrag tilljordbrukarnas inkomster av eget arbete och eget kapital. Den totalanettoeffekten för jordbruket av Ökade exportkoslnader och minskad produklion iett läge utan subventioner har beräknats leda till en minskning avjordbrukarnas inkomster av egel arbete och egel kapital som uppgår till ca 200milj. 7.1Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker Riksdagenbeslöt som tidigare nämnts om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. 1977/78:154, JoU 1977/78: 34, rskr 1977/78:348). För jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker avsåg beslutet tidenden 1 juli 1978-den 30 juni 1981 samt för sockerbetor och socker tiden den Ijuli 1978-den 30juni 1979. Enligtriksdagsbeslutet skall justeringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifterför jordbruksprodukter, utom sockerbetor och socker, göras dels halvårsvis den1 juli och den på grundval av utvecklingen av kostnadema inomjordbruket och viss uppsamling och förädling, dels den för attnå följsamhel för jordbrukamas inkomster till inkomstutvecklingen för andrabefolkningsgrupper. Somjag redovisat i del föregående har regeringen med stöd av bemyndigandefastställt införselavgifter m. m. for tiden fr. o. m. den och tidenfr. o. m. efter förslag av statens jordbruksnämnd. Fr. o. m.den tillfördes jordbruket och viss livsmedelsindustri 373 milj. kr.räknat per hell år. Kostnadema för ett utbyggt socialförsäkringsskydd m. m.,53 milj. kr., täcktes med budgetmedel. Av resterande belopp, 320 milj. kr.,togs 253 milj. kr. ut i form av pris- och avgiftshöjningar. Prishöjningen påkonsumtionsmjölk subventionerades med 67 milj. kr. 1 detta belopp ingick ävenkostnaderna för införandet av ett enhetligt partipris på mjölk i hela landet. 1978/79:208 36 Detbelopp som utgick lill jordbruket och viss förädlingsindustri fr. o. m. den Ijanuari 1979 utgjorde 258 milj. kr. per hell år. Kostnadema för utbyggtsocialförsäkringsskydd, 30 milj. kr., täcktes med budgetmedel. Återstoden logsul i form av pris- och avgiftshöjningar. Jaghar i det föregående även redovisat de mittpriser, prisgränser och normalinförselavgifiersom gäller fr.o.m. samt de fr.o.m. samma tidpunkl utgående livsmedelssubvenlionerna.Jag återkommer senare lill beräkningen av kostnaderna för livsmedelssubvenlio-nemavid behandlingen av anslagel Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Jagövergår nu lill att behandla vissa förslag av statens jordbruksnämnd rörandeprisregleringenför jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1979-den30 . Jordbruksnämndenhar i uppdrag atl se över vissa delar av prisregle-ringssyslemel, bl.a.prisgränser och mittpriser. 1977/78:154 om reglering av priserna på jordbmksprodukter,m. m. anmäldes att nämnden har för avsikt alt inkomma med förslag till ändringav nuvarande prisgränssystem m. m. Jag har i det föregående redovisat nämndensförslag till elt modijlerat prisgränssystem för kött och fläsk. För riksdagensinformation vill jag nämna att regeringen bemyndigat jordbmksnämnden att fr. o.m. försöksvis pröva det föreslagna prisgränssystemel. Jordbrukethar tillerkänts särskild ersättning för prisstoppets verkningar tillföljd av världsmarknadsprisernas utveckling på vissa kött- och mejerivaror.Det arbete som bedrivs för att minska avståndet mellan prisgränserna kankomma alt påverka grunderna för denna ersättning. bör därföräven undersöka de tekniska och prismässiga konsekvenserna av ett eventuelltborttagande av prisstoppsersättningen. Jag har för avsikt alt senare föreslåregeringen att ge nämnden ett sådant uppdrag. 1enlighel med beslut (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103och prop. 1977/78:154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348) skall en styrning av animalieproduktionensutbyggnad ske genom ett syslem med differentierade avgifter inom fläsk- ochäggproduktionen när prislryckande överskott föreligger. Regeringen haruppdragit åt jordbmksnämnden att fastställa de differentierade avgifterna. Jordbmksnämndenhar som tidigare nämnts fr. o. m. infört ett system meddifferentierade avgifter inom äggproduktionen. Vad gäller differentierade produktionsavgifierpå fläsk anmäler nämnden all det i samband med utarbetandet av ett sådantsystem visat sig all de administrativa svårigheterna har varit större än vadman kunnat förutse. Nämnden arbelar vidare för atl finna en tekniskt godtagbarlösning och avser att återkomma till regeringen i frågan. Medanledning härav vill jag erinra om att i prop. 1977/78:154 om reglering avpriserna på jordbmksprodukter, m.m. har redovisats en skiss lill eltavgiftssystem för styrning av animalieproduktionens utbyggnad som 1978/79:208 37 1 propositionen godtogs dennaskiss och vidare framhölls all nämnden borde bedriva arbelel så alt avgift ommöjligt kunde börja tas ut . lämnade förslaget utanerinran. Som jag nämnl har jordbruksnämnden fr. o. m. den börjaila ul differentierade avgifter inom äggproduktionen. Jag anser att del ärangeläget atl arbetet med att la fram etl effektivt fungerande system meddifferentierade avgifter inom fläskproduklionen bedrivs skyndsamt så all ell sådanisyslem kan börja tillämpas vid pristryckande överskott. Jag utgår från attsystemet kan uiformas på ell från både producent-och konsumentsynpunkt tillfredsställandesäll. föreslår alt vissa potatisprodukieröverförs till jord-bmksprisregleringen fr.o.m. den och all tullenför dessa produkter avskaffas. Nämndens förslag innebär att sådan torkad, dehydratiseradeller evaporerad potatis, hel, i bitar, skivad, krossad eller pulveriserad,men ej vidare beredd, som är hänförlig till tulltaxenr 07.04, överförs tilljordbruksprisregleringen så att möjlighet skapas att vid import tillämpa införselavgifli likhet med vad som gäller i fråga om potatisprodukier (mjöl, gryn ochflingor) hänföriiga till nr 11.05. Avgift föreslås dock inte las ut vid imporlfrån EFTA-länderna med hänsyn till existerande svenska åtaganden mot EFTA. Nugällande tull på potatis hänförlig till tulltaxenr 07.04, om . per ,föreslås borttagen. Förslagel motiveras med att importen av ej jordbruksregleradepotatisprodukter under nr 07.04 (stat. nr 07.04.009) bedömts störande för denmed dessa produkter konkurrerande svenska produktionen av potatisflingorhänförliga till nr 11.05 (stal. Importen av produkter enligtdetta nummer är tullfri men belagd med införselavgift (fr. o. m. den 1 juli1978 . per för mjöl och gryn samt . per för flingor). Remissinstansema godtar jordbruksnämndens förslag. Ävenjag biträder detta. förslag till lag om ändring i lagen (1977:975) medtulltaxa har upprättats i samråd med chefen för . Förslagetinnebär att tulltaxenr 07.04 delas upp på tre underpositioner, varvid potatishänförs till position A. med tullfrihet. Vid utformningen av förslaget har ävenbeaktats den ändring i förevarande tulltaxenummer som har föreslagils avregeringen i prop. 1978/79:136 om trädgårdsnäringen. Vid prövningbör beakias att del behövs en lagteknisk samordning mellan förevarandelagförslag och del lagförslag som lagts fram i prop. 1978/79:136. Vidare harinom upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område. Förslaget innebär attpotatis hänföriig till tulltaxenr 0704 införs i förteckningen över de varorsom avses i 2 § lagen. Härigenom skapas möjlighet atl vid import ta ulinförselavgift för dessa produkter. För information har jag i det föregåenderedovisat jordbruksnämndens synpunkler beträffande sädana konkurrensfrågor somsamman- 1978/79:208 38 Dessa synpunkler föranleder ingen erinran frånmin sida. 7.2Införselavgiftsmedel m. m. Användningenav införselavgiftsmedel m.m. under /78 framgår av denföregående redogörelsen, liksom också beräkningen och den preliminäradispositionen av införselavgiftsmedel m. m. som inflyter under regleringsåret1978/79. Jag har inte någon erinran mot vad som redovisats i delta sammanhang. Jordbruksnämndenberäknar att det under regleringsåret 1979180 inflyter 480 milj. kr. i form avinförselavgiftsmedel, varav 155 milj. kr. Jordbruksnämndenföreslår alt fördelningsplanen för regleringsårel 1979/80 bör omfatta 267,2milj. jämle inflytande fodermedelsavgifter som beräknas lill 155 milj. kr. ellertotall 422,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag. Medhänsyn lill ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling lägger nämndeninte fram någon fördelningsplan för det preliminärt beräknade beloppel.Nämnden bör återkomma med fullständigt förslag till preliminär fördelning isamband med förslaget till justering av införselavgifler m. m. fr. o. m. den Ijuli 1979. Nämnden bör liksom lidigare, efter hörande av Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämka fördelningen avdelbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och även beslula om delbelopp som kan komma alt slå till nämndens förfogande. Jaghar inget alt erinra mot atl Svensk spannmålshandel liksom tillförs införselavgiflerför viss ulbyleshandel med brödsäd. Vidare bör som oljeväxtintressenlertillföras de avgiftsmedel som inflyter till följd av de höjningar av avgifterför feltvaror som har ägt rum fr. o. m. den eller som kan komma attske. Medelsbehovetunder regle /80 för de ändamål utanför fördelningsplanen som jaganger i del följande bör i första hand täckas av införselavgiflsmedel. Deinförselavgifter som inflyter lill följd av s. k. utbyteshandel med kött ochfläsk har av nämnden beräknals komma att uppgå till 68 milj. kr. Av dettabelopp skall 18 milj. kr., som avser ulbyleshandel med öststatema, föras över lillSvensk köUhandel. kr., som avser utbyteshandel med andraländer, skall föras över till Svensk kötthandel i enlighet med de regler somgäller för /79 och som jag har redovisal i det föregående. Kostnadernaför pristillägg för får- och lammkött av per kg bestrids under regleringsårel1978/79 med 12 milj. kr. från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde och med 14,5 milj. kr. Prop.1978/79:208 39 beräknar kostnaden för pristilläggettill oförändrat 26,5 milj. kr. under regleringsårel 1979/80. Jag föreslår attpristillägget på får- och lammkött bekostas med 11 milj. kr. från anslagel Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område och all resterande belopp, 15,5 milj. kr.,bekostas med införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Jag återkommer idet följande med den närmare motiveringen till detla förslag. Härutöver kannämnas alt regeringen har bemyndigat nämnden atl under /79,inom ramen för de medel som jordbruket erhåller som ersättning för prisstoppetpå kött av andra djurslag, utbetala ett extra pristillägg av 11,5 milj. kr. TillSvensk malpolatiskoniroll (SMAK) har för regleringsårel 1978/79 bidrag lämnatsmed . för upplysningsverksamhet på maipoiaiisområdet. För regleringsårel1979/80 föreslås en höjning av beloppet till högst . Ersättningen tillSMAK för kontrollkostnader i samband med kvalitetsmärkning av malpotalisföreslås höjd från . för regleringsårel1979/80. Jag har inget att invända mot dessa förslag. har för regleringsårel 1978/79 lämnats bidrag med I995 . för finansieringen av föreningens polatisförädlingsverksamhei. Dädenna verksamhei fr. o. m. skall finansieras på annal sätl föreslårnämnden att föreningen lillförs . Jagvill med anledning härav anföra följande. Regeringen har i prop. 1978/79:130 omvissa åtgärder på växtförädlingsområdet m. m. lagt fram förslag rörande bl. a.del fortsatta statliga stödet till växtförädlingen. Förslagel innebär all ensärskild växlförädlingsnämnd inrättas. För nämndens bidragsgivning föreslås atletl särskilt anslag anvisas. Statens nuvarande bidrag lill växtförädlingen,alliså även den del som läcks av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen, sammanförs under det nya anslagel Bidrag tillväxtförädling. Det bidrag som lämnats till avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen kan därmed upphöra fr. o. m.den 1 januari 1980. Jag biträder därför nämndens förslag. Deinförselavgiftsmedel som härigenom frigörs bör användas för pristillägg på får-och lammkött. Jag återkommer till denna fråga under punkl 9 Anslagsfrågor /80. Jordbruksnämndenföreslår atl bidragel till for effektiviseringav matpotalisodlingen höjs från I . för regleringsåret1979/80. Jag har inget att erinra mot detta. Vidareföreslås atl nämnden under regleringsårel 1979/80 får disponera oförändraihögst 4 milj. kr. av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen för återbäring ull pätsdjursuppfödareav den del av priset på inhemskt foder för pälsdjursuppfödning som är hänföriigtill införselavgiftema på fodermedel. Jag biträder även detta förslag. Stiftelsenför ackordhästorganisationens bevarande bör tillföras oförändrat 475 000 kr.under /80. Prop.1978/79:208 40 Bidraget för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk ochgrädde till vissa områden i de nordligaste länen bör ulgå med . underregleringsårel 1979/80. Liksom under innevarande regleringsår bör hela kostnadenav 4 milj. kr. för stöd till odlingen av vallväxtfrö ulgå av medel ulanförfördelningsplanen under /80. Till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen harunder /79 förts , varav hälften inom och hälftenutom fördelningsplanen. föreslår atl molsvarande belopp skallulgå under /80. Jag har inget all invända mot detla underförutsättning att halva beloppet anslås inom fördelningsplanen. Koslnaderna för restitution av införselavgifler för styckningsdetaljerav kött och fläsk saml för ost beräknas av nämnden till 7 milj. kr. för regleringsårel1979/80. Jag biträder även detta förslag. Det förslag lill fördelning av införselavgifler ulom ochinom fördelningsplanen som jag nu har lagt fram medför etl beräknat underskolli regleringsekonomin av . Med hänsyn till ovissheten om den fakliska avgifisuppbördenföreslår jordbruksnämnden att den rörliga krediten på 120 milj. kr. får slåkvar även under regleringsårel 1979/80 och att den får användas för ändaMålinom och utom fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Jag biträder förslagel.Det bör ankomma på regeringen alt närmare föreskriva hur krediten fårutnyttjas. Regeringen har med stöd av lagen (1967: 340) omprisreglering på jordbrukets område bemyndigat jordbruksnämnden atl /79 föreskriva all ulförselavgift skall eriäggas för bl.a.fläsk. Sådan avgifi har också uttagits. Jag förordar nu atl regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande all få använda de medel som influtit eller kommer attinflyta vid upptagande av ulförselavgift till prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde. förslag till prisreglering påsockerbetor och socker för tiden efter har utformats medutgångspunkt i beslut i anledning av proposition om nya riktlinjerför jordbrukspolitiken, m. m. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr1977/78:103). Förslagel innebär atl nämnden och konsumentdelegationen med betodlamaöverenskommit om en treårig prisregleringsperiod omfattande liden den I juli 1979-den30 . Areal och betpris skall dock fastställas för varje regleringsårefter överiäggningar. Vad gäller ersättningen till Svenska sockerfabriks ABavser förslaget endast /80. förslag till sockertcgleringför perioden den 30 juni 1980 har till alla delar biträtts avkonsumentdelegationen. 1978/79:208 41 betodlarescentralförening har accepterat förslaget i de delar del rör belod-lamasvillkor. Sockerbolaget har godtagit förslaget om arealen för . Bolagethar däremoi inle accepterat förslaget vad gäller ersäUningen till bolaget. Jordbruksnämndenföreslår alt sockerbetsarealen odling fär uppgå lill 51 500 ha. Erforderiigakvoteringar bör enligl nämnden inle fä drabba de områden som normalt levererarbetor till bruken på och Golland. Nämnden föreslår vidare allarealbidraget areal bör ulgå oförändrai med . per kontrakleradha lill odlama inom Mörbylångabrukets upptagningsområde, medan bidragel till odlamapå bör höjas lill . I de fall arealen vid kontrollbefinns vara mindre än den kontrakterade föreslås bidraget ulgå efter denuppmätta arealen. Kostnadskompensationentill betodlarna har enligt förslaget beräknats till ca 22,6 milj. kr. Med hänsyn till den relativt sell höga lönsamheten isockerbetsodlingen har betodlama accepterat att inget särskilt inkomsttilläggskall utgå skörd. Grundpriset belskörd bör därförenligt förslaget höjas med . per betor med ensockerhall av . Jagbiträder nämndens förslag lill sockerbetsareal, arealbidrag och kostnadskompensationtill betodlarna. Vadgäller koslnadskompensalionen lill sockerbolaget har som jag tidigare nämnl förslagelinte biträtts av bolaget. Bolagel har i särskild skrivelse till regeringennärmare motiverat detta och anhåller att sådana anstalter träffas som gererforderliga ekonomiska ramar för att den svenska sockerindustrin skall kunnabedrivas under rimliga förutsättningar. föreslår all bolaget tillerkänns20 milj. kr. som kompensation för inträffade kostnadsökningar inomströsockertillverkningen och förpackning av strösocker. Förslaget innebär sålundaatt specialsocker- och fodertillverkningen lämnas ulanför sockerregleringenmen nämnden förbehåller sig rätten atl inför kommande regleringsperiod beaktautfallet av fodertillverkningen. Vid bestämningen av ersättningsbeloppet hardelade meningar förelegal främst i fråga om hur produktivitetsutvecklingen,lönekostnadsökningen och avskrivningskostnadema skall beaktas. Jordbruksnämndensförslag innebär vidare att sockerbolagel tillerkänns en kompensation förmerkostnader vid ö-bruken med totalt 13,2 milj. kr. Denloiala ersättningen, 20 milj. kr., till sockerbolaget innebär enligt nämnden enhöjning av strösockerpriset med . Tillsammans medför deföreslagna ökningarna av betpriset och sockerbolagets andel av partipriset påsocker att strösockerpriset stiger med sammanlagt . per lill265,. Nämnden begär aU få genomföra prishöjningama på sådanisätt att minsta möjliga störning uppstår på marknaden. Nämnden föreslår vidareatt ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker höjsprocentuellt lika mycket som inom EG. Nämnden framhåller även att vidväsentliga förändringar i priset på eldningsolja får överläggningar påkallas. 1978/79:208 42 Gränsskyddetföreslås liksom hiltills utgöras av införselavgifter som las ut på såvälråsocker som på färdigt socker och sockerprodukter. Införselavgiften försirap, sockeriösningar och sockerkulör bör liksom motsvara avgifienför färdigt socker, varvid hänsyn bör tas till produktens sockerinnehåll, ömvärldsmarknadspriset på färdigt socker är högre än det inhemska priset föreslåsatt nämnden i likhel med nu gällande regler får ta ut en försäljningsavgifi påallt socker som säljs inom landet. De därigenom influtna medlen bör användasför all i sådana lägen subventionera import av socker. Sockerregleringsfondensintäkter utgörs av införselavgifler altemativt försäljningsavgifter. Frånfonden föreslås liksom få bestridas kostnadema fördels fraktrabalteringmed 1,2 milj. kr., dels fältmätning i erforderlig utsträckning av den svenska sockerbetsarealen.Från fonden föreslås dessulom kostnadema för arealbidragen finansieras till enberäknad kostnad av 3,5-4 milj. kr. samt en viss del, 4,3 milj. kr., aversättningen till sockerbolagel för merkostnaden vid ö-bruken. Jordbruksnämndenföreslår att den rörliga kredit som nämnden äger disponera hos riksgäldskontoreläven får anlitas för ifrågavarande ändamål, om sockcrteglerings-fondensintäkter blir otillräckliga. Jagbiträder jordbruksnämndens förslag lill ersättning till sockerbolaget /80. Jag har i det föregående föreslagit alt den rörligakredit på 120 milj. kr. som stått till regeringens förfogande för bl. a. ändamålinom sockerregleringen under regleringsårel 1978/79 bör få användas för sammaändamål även under /80. Jag vill framhålla alt det ärönskvärt atl man liksom för jordbruket i övrigt lyckas uppnå flerårigaöverenskommelser även på sockerområdel. Förutsättningen för en flerårsuppgörelseär emellerlid så vitl jag kan finna all de överläggande parterna kan lösa defrågor i vilka delade meningar förelegal vid nu avslutade förhandlingar. Denav sockerbolagel framförda frågan om höjda oljepriser synes enligt min meningkunna aktualiseras vid de överläggningar jordbruksnämnden erinrat om. Jaghar i det föregående redogjort för sockerbolagels planer atl lägga nedsockerbruket i Karpalund kampanj. Jag vill i denna fråga anföraföljande. Regeringenhar efter överläggningar med sockerbolagel och betodlarna träffat enöverenskommelse som gör det möjligt att fortsätta med sockertillverkning vidbruket även års kampanjer. Överenskommelsen har träffatsmed förbehåll för godkännande. Parternaär överens om att de lekniska och ekonomiska möjligheterna att tillverka elanolur sockerbetor inle är tillräckligt utredda. Del kan vara möjligl att iframliden producera elanol ur sockerbetor. Staten bör genom bl.a. utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningama för enproduktion av elanol ur sockerbetor och andra produkier. UtredningeN skallbedrivas så att utvärderingen kan vara klar 1978/79: 208 43 Först efter det all denna utvärdering ärklar kan slällning tas till frågan om fortsatt drift vid sockerbruket i Karpalundefter ärs kampanj. Sockerbolaget har beräknat de långsikligaförelagsekonomiska vinsterna av en nedläggning av sockerbruket i Karpalundtill 15 milj. kr. Partema har kommit överens om atl med lika storadelar bidra till alt läcka viss del av merkostnaderna för en fortsall drift avbruket. Överenskommelsen innebär atl bidrag lämnas med 10 milj.kr. och med 11 milj. kr. Var och en av de tre partema bidraralltså med en Iredjedel av dessa belopp. Slatens andel som för regleringsårel 1980/81 uppgår tillca 3,3 milj. kr. och för /82 lill ca 3,7 milj. kr. börenligimin mening bestridas från sockerregleringsfonden. Jag förordar sålunda altregeringen inhämtar bemyndigande all godkänna den överenskommelsevars huvudsakliga innehåll jag nu har redogjort för. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår dels all antaga förslagen lill 1. lag om ändringi lagen (1977:975) med tulltaxa, 2. lag om ändringi lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukels område, 3. godkänna vadjag har förordat om prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor ochsocker för tiden , 4. godkänna vadjag har förordal om grunderna för regleringen av priser m. m. på sockerbetorför tiden den 30 juni 1982, 5. godkänna vadjag har förordal om regleringen av sockernäringen för tiden den Ijuli 1979-den30 , 6. godkänna vadjag har förordal i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsårel1979/80 eller har influtit under lidigare regleringsår,