prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — En annan utväg är atl medge avdrag vid taxeringenför är 2 trots all avdragei rätteligen skulle ha beaktats vid del föregående årelslaxering. De fåtaliga fall som kan antas uppkomma i prakliken moiiverarknappast alt speciella besvärsregler införs. Den sistnämnda lösningen är därföratl föredra och lorde dessulom vara enklare alt hantera i praktiken. Vidtaxeringen för år 2 måste beskattningsmyndigheterna göra en ingående prövningav projektet i dess helhet och försi blir del klariagl i vadmån förutsättningarna för avdrag är uppfyllda. Den sisinämnda lösningenbör väljas och lämpligen utformas på så säll alt liden för uppdelning avreparations- och underhållsarbeten föriängs med det ytteriigare antal år sombehövs. I det nämnda exemplet skulle alltså avdraget fä fördelas 2, 3och 4. molsvarande problemkan uppkomma i fräga om värdeminskningsavdragen. Antag atl vissa arbeten har sluiförtsår 1 och förts upp på avskrivningsplan samt att värdeminskningsavdrag harmedgivits. Vid slutförandet av hela projektet är 2 visar del sig alt slutligtbostadslån inle kan beviljas fullt ut eller atl ansökan om bostadslån avslås.Del visar sig då aU värdeminskningsavdrag inle skall medges utan all i ställetreglerna om avdrag för reparationer och underhåll skall tillämpas. För aUundvika komplikationer bör även här en samlad bedömning ske i slutskedet. Den enklastelösningen synes vara alt minska reparationsavdraget med det tidigare medgivnavärdeminskningsavdraget. Dei del föregående redovisade förslagen innefattar ändringar både i fråga omfinansiering och beskattning. Vid ombyggnad skulle stadiga bostadslån kunnabeviljas av låneunderiagei. Vidare skulle ränlegarantin bestämmas till3,4 96. 1 anslulning härtill skulle skattereglerna ändras på så säll atl avdragför reparationskostnader inle genasi medgavs utan all dessa i ställetaktiverades. Avdrag skulle då för framliden i stället medges i form av 1978/79:209 68 Nyaregler om lånebestämmelserna kommer atl utfärdas i särskild ordning om de nuredovisade förslagen godtas av statsmakterna. I fråga om skattereglerna börföljande ändringar göras. Förslagenberör bara enskilt ägda fasligheler som beskattas enligt konventionell metod.I 25 § 2 mom. KL bör en bestämmelse las in om all ägare av sådana fasligheler intemedges avdrag för sådana reparationer, som finansieras med stöd av bostadslån,energispariån, energisparbidrag eller lilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse. Vidare bör punkl 2 a av anvisningarna lill 25 § KLkomplelleras med en regel om alt i anskaffningsvärde skall inräknasäven reparationskostnader av nu nämnt slag. I punkt 7 av anvisningarna till 25§ KL bör bestämmelser las in om räll till föriängd tid för reparaiionsavdrag. Föralt underlätta kontrollen i dessa fall bör vidare föreskrivas atl länsbostadsnämndskall delge skattemyndigheterna både preliminära och slutliga lånebeslut iberörda ärenden. Föreskrifter om della kan lämnas i administrativ ordning. Denändrade behandlingen av reparationskostnader inverkar även på realisationsvinslberäkningenvid försäljning av flerfamiljshus där ombyggnad har skett eller energibesparandeålgärder har vidtagits med slatligl slöd. Eftersom även reparationskostnadernaskall aktiveras i stället för alt dras av , bör de behandlas somförbättringskostnader vid vinstberäkningen. En bestämmelse om delta bör las ini punkl 2 a av anvisningarna lill 36 § KL. De värdeminskningsavdrag sommedgivits skall återföras i indexuppräknat skick. Det sistnämnda följer avgällande regler. Denya reglerna bör tillämpas i fråga om ombyggnadsarbeten och energibesparandeåtgärder för vilka preliminärt lånebeslul har meddelats efter utgången av år1978. 1978/79:209 69 Sammanställningav remissyttrandena över PM (Ds B 1978:7) Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheter' Deföreslagna reglerna för behandlingen av reparationskostnader som bestriUs medstatligt lånestöd har fåll ell blandat mottagande. Förslagen avstyrks främsi avde remissinslanser som förelräder näringslivet. Kritik framförs också med olikastyrka från remissinstanser som ansvarar för beskattning och taxering. Däremoiär de remissinstanser som företräder bl. a. allmännyttiga bostadsföretag mer positiviinställda och tillstyrker förslagen. Förslaget tillstyrks ellerlämnas ulan erinran av kammarrätten i , kommun.Hyresgästernas riksförbund, , sladshypotekskassa,kommun, , . SKBF, Bofäb, , ,saml TÖR. Bosladsstyrelsen tillstyrker förslaget under förutsättning attytterligare ulredning sker. Länsstyrelserna i saml län ullalar tvekan inför förslagen men utan atl avstyrka dem. anser att gällande skatteregler i olika avseenden kommit altmedföra beiydande orättvisor mellan olika fastighetsägarkategorier och mellanboende i olika upplålelseformer. Enligt förbundet är del angeläget atlorättvisorna undanröjs och man ser därför positivt pä de förslag som lämnats. Bofahanser förslaget lill förbätlrade länevillkor ägnat atl underiätla saneringsverksamhelen.Enligt är effekten av de föreslagna ändringarna att enskildafastighetsägare från skatlesynpunkl jämställs med allmännyttiga bostadsföretagvid ombyggnad med statligt stöd. Om delta medför ekonomiska svårigheter förvissa enskilda fastighetsägare, finns dessa svårigheter redan nu för deallmännyttiga bostadsföretagen. Följs ändringen av en nedgång iombyggnadsverksamheten indikerar detla enligl elt behov av ökade generellabostadspolitiska stödåtgärder för samlliga förelagsformer. anser att förslagelur taxeringsleknisk synvinkel synes ägnat atl medföra förenkling genom altuppdelning normalt inte skall behöva göras mellan reparation och nybyggnad. Förslagenavstyrks däremot av RSV, kammarrätten i , i Malmöhuslän, FAR, LRF, NBD, , , samt SRS. Den kritik som framförs lar sikte delspå att förslagel skulle inverka menligt pä saneringsverksamhelen saml dels på atlde nya reglerna kan ge upphov till betydande praktiska svårigheter. NBDanser att ett förslag om neutralitet i beskattningen av flerfamiljshus ägda avallmännyttiga bostadsföretag och enskilda personer eller enskilt ' I denna bilaga återges remissyttrandena i vad de avser i promemorian avsnitt2. 1978/79:209 70 förelaginte bör framläggas ulan alt frågan ses i etl siörre sammanhang, där mangenerellt lar slällning lill reparaiionsavdrag i olika förvärvskällor. NBDanser vidare alt en diskussion om neutralitet i beskattningen av flerfamiljshusrätteligen bör föras på så sätl all jämslälldhel mellan enskild och allmännyttigförvaltning kan nås antingen genom all alla flerfamiljshus beskallas efter konventionellmetod eller genom all samlliga flerfamiljshus beskattas efter den förallmännyttiga förelag gällande schablonmetoden. Rent principiellt bör enligt NBDolikheler i beskallningssitualionen inte lösas genom manipulation med graden avräntesubventioner och lånegränser. Äveni ålskilliga andra yitranden framhålls det angelägna i en översyn av reglernaom rält lill avdrag för reparationskostnader. LRF anser det direkt olämpliglall införa en kalegoriklyvning i fråga om avdragsreglerna för reparationskostnader.Om avdragsreglerna skall ändras skall della gälla generellt och inle som nuföreslagits endasi för de fastighetsägare som bestritt kostnaden med statligalån. SBEF påpekar alt schablonbeskattade allmännyttiga bostadsföretag harmöjlighet all - lill skillnad från enskilda faslig-hetsägare - fortlöpande göraavsättningar med obeskattade medel för framtida reparationer. För de enskildafastighetsägarna uppkommer etl ackumulerat avdragsbehov. De problem som ansessammanhänga med reparalionsavdragen i förening med de statliga länevillkorenkan enligt SBEF inte isoleras pä det säll som skett i förslagel. Dessa frågorbör utredas i ett större sammanhang. SBEF påpekar ocksä atl riskerna medförslaget är atl saneringsverksamhelen upphör och atl i stället rivningar ochnybyggnad ökar. Även NDB och påtalar riskernaför minskad ombyggnadsverksamhet. Även i anser enöversyn av reparationsreglerna angelägen. Länsslyrelsen påpekar atl förslagelhar vissa inle önskvärda effekter, bl. a. i form av spekulationer kring de hädafinansieringsmöjligheternas effekter i förening med skattereglernas innebörd.Även RSV och kritiserar förslaget för atl det leder lill enolika behandling av olika låntagarkalegorier. RSVanser alt det föreslagna systemet blir svärtillämpai och ger upphov till nyagränsdragningsproblem. Enligl RSV kommer de fastighetsägare som kan ordnafinansieringen alt först låna till reparationsarbeten på den allmänna marknadenoch därefier ansöka om bostadslån endast för ombyggnadsdel i de fall detla medhänsyn lill bl. a. ägarens inkomslförhållanden lönar sig. Även SBEF redovisarliknande åsikt. Enligt NBD bör inte vår redan mycket komplicerade skattelagstiftningytteriigare tyngas av en för vissa situationer gällande särregel för avdrag förreparationskostnader. NBD anser vidare atl en väg ur del storasamhällsproblemet med s. k. improduktiva invesieringar (diamanter, konst,medaljer osv.) är atl stimulera samhällsnytliga investeringar. Den föreslagnaspecialregleringen försämrar för enskilda alt äga flerfamiljshus ochdiskriminerar fastighetsförvaltning som rörelsegren jämfört med andra näringar,där enskilda invesieringar flr skallekredit. , NBD och SBEF anser atl en fastighetsägare Prop.1978/79:209 71 börha rätt att välja mellan att tillämpa äldre regler eller att begagna sig av de nyabestämmelserna. Dessa remissinstanser anser även att de föreslagna förmånligarelånereglerna börgenomföras utan alt förden skull avdragsrätlen begränsas. En del enskildheter i deföreslagna reglema har också kritiserats. Några remissinslanser har lagil uppfrågan om sådana ombyggnadskoslnader som överstiger del av lånemyndighelernafastställda låneunderiagei, s. k. över-kostnader. Elt molsvarande problemgäller när reparationer sker på s. k. icke samhällsnytliga lokaler,dvs. affärs- och butikslokaler, verkstäder m. m. Bostadsslyrelsen ifrågasätteri denna del om inte avdragsräii för underhållskostnader hell borde avskaffas isamband med ombyggnad och reglerna för bostadslån ändrades i huvudsakenligl utredningsförslaget. Länsslyrelsen i föreslår all helakostnaden för om- och tillbyggnad samt reparation i dessa fall skall tillförasavskrivningsunderlaget. Även NBD, och de svårigheier som uppkommer i förevarande avseenden. 5'6£'f anser alt allakosinader som inle finansieras med statliga lån skall behandlas enligtnuvarande regler. KonungariketSveriges sladshypotekskassa och Spinlab anser att låneunderlaget böromfaita de godkända ombyggnadskoslnaderna. Deföreslagna reglerna innebär all årliga värderingsavdrag i regel skulle kommaatt medges eller av reparationskostnaderna. Flera remissinstanserhar ansett dessa procentsatser för låga. Hit hör bl. a. RSV, LRF, NBD. SBEF ochSvenska försäkringsbolags riksförbund. 5Ä£/ framhåller att den fysiska ochekonomiska varaktighetsliden för de tillgångar eller de ålgärder som vidtagitsi hithörande fall oftast bara uppgår lill mellan IO och . Med hänsynhärtill och amorteringstiden pä ombyggnadslånen synes en rimlig avskrivningstakluppnås om procentsatsen sätts lill . Den bör då avse alla kosinader sominräknas i låneunderiagei. EnliglFAR slrider de föreslagna reglerna förbehandlingen av reparationskostnader motbestämmelserna i 15 § bokföringslagen, som förbjuder aktivering avreparationskostnader utom i vissa fall. FAR anser del olämpligl alt låtaskatteregler styra redovisningen. framhåller atl enligt förslagen skall ombyggnadskoslnadersom finansieras med slalligt slöd alllid aktiveras iskallesammanhang. Enligt mening bör samma princip gälla vidredovisningen. Någon form av redovisningsanvisningar som ger förelagenmöjlighet all komma lill rätta med problemen - eventuellt till värderingsreglernai aktiebolagslagen - bör skyndsamt utarbetas. /-Slefteriyserklarlägganden av bl. a. hur man skall förfara vid ulrangering av reparations-och underhållsarbeten för vilka koslnaderna aktiverats. Även framför kritik i denna del. Även den skattemässigabehandlingen av bidrag enligl energisparförordningen bör klargöras. Ävenkammarrätten i tar upp sisinämnda fråga. Bostadsslyrelsen anser altden beslämmelse om valfrihet då det gäller ingångsvärdet som finns i 24 §bostadsfinansieringsförordningen bör utgå i förenklingssyfte. 1978/79:209 72 Vidarebör de nya reglerna gälla även i fråga om län enligl kungörelsen (1976:789) om förbältringslånoch bostadslånekungöreLsen (1967:552). Länsstyrelseni Sloekholms län påpekar att i slutligt låneunderlag ingår räntekostnader underbyggnadstiden och alt ett visst dubbelavdrag blir följden om även denna deltillförs avskrivningsundertaget. i pekar pä en del oklarheiertill följd av systemet med preliminära och slutliga beslut i låneärendet. SÖZirfö rutsätter all förslagel om aktiveringen inte skall rnedföra någon ändring avnu gällande regler för kapitalbeskattningen av byggföretag. NBDoch SBEF anser en övergång frän förslagsvis är 1980 nödvändig för attvidmakthålla en jämnare igångsättning. Prop.1978/79:209 73 Propositionen.................................................... ...... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Uldragav protokoll vid regeringssammanträde ,... 15 1 Inledning..................................................... 15 1.1 förslag (SOU1976:11) 15 1.2 Departementspromemorian (Ds B 1978:7)... 16 2 Föredragandensöverväganden........................ 17 2.1 Allmänna utgångspunkter......................... 17 2.2 Beskattningen av s. k. andelshus.............. 20 2.3 Bostadsföreningar med fördelade lån.......... 24 2.4 Ändrade regler för vissareparationsavdrag.. 30 3 Hemställan.................................................. 34 4 Beslul......................................................... .... 34 Bilaga I Bostadsskattekommitténsöverväganden och förslag 36 Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över bostadsskatte kommitténs slutbetänkande (SOU 1977:11, Bostadsbeskatt ning II).................................................. 38 Bilaga 3 Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheter (Ds B 1978:7)................................................. 47 Bilaga4 Sammanställning av remissyllrandena över PM (Ds B 1978:7) Ändradebeskattningsregler för hyresfastigheter 69