prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare har kravet pä all makarna skall halevt isär bidraget avser och även när utmätningskall äga mm anpassats efter den terminologi som har använts idepartementsförslagels 5 kap. 6 § GB. Slutligen har - i enlighel med vad jag ilagrådsremissen med förslag lill ulsökningsbalk har förordat ifråga om motsvarande bestämmelse i 4 kap. 2 § ulsökningsbalken -rekvisilen"söndring" och "hemskillnad" utgått som fömtsättning föratt utmätning skall kunna ske för underhållsbidrag till make. Enligtden föreslagna lydelsen kommer sålunda utmätning - när fråga är om skriftligförbindelse - alt kunna äga rum för bidrag som skall utges lill gäldenärensmake för makens egen del eller för makarnas barn endasl om makarna inte boddevaraktigt tillsammans under den lid bidraget avser och de alltjämt närutmätningen skall ske inte bor varaktigt tillsammans. Paragrafen utesluter inteatl annan än gäldenärens make kan lå utmätning för bidrag till barnel. I desällsynta fall då bidragsförskott enligt de ändrade bestämmelser, som jag harförordat, har lämnats lill ell bam med gifta föräldrar är försäkringskassansåledes inte förhindrad all genom utmätning sökaäter de bidrag som gäldenären har haft all betala, även om gäldenären ochdennes make skulle ha flyttat samman när utmätning begärs. 1 departementsförslagelhar paragrafens nuvarande andra stycke utgått. I detla stycke finns f n.bestämmelser om utmätning i de fall då underhållsbidraget har förfallit tillbetalning tidigare än innan ansökningen gjordes. Med hänsyn till atlpreskriptionstiden för fordran på underhållsbidrag som har förfallit tillbetalning föreslås förkortad till (se avsnUl 5.2.8 och 5.3.6 i denallmänna motiveringen) saknar bestämmelsen betydelse för framliden. Som framgårav punkten 6 av övergångsbestämmelserna till FB och GB föreslås attbestämmelsen om den förkortade preskriptionstiden blir fuUt ul tillämplig ifråga om äldre underhållsbidrag . Bestämmelserna i andrastycket bör därför gälla till utgången av . I övrigt bör den föreslagnaändringen i 54 a § träda i kraft . Barnavårdslagen;1 § Lagen om bidragsförskott (BfsktL) 7.5Förslaget till lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97) I7 § tredje stycket har gjorts vissa redaktionella ändringar med hänsyn lilländringarna i 7 kap. FB. 7.6Förslaget till lag om ändring ii lagen (1964:143) om bidragsförskott Paragrafeninnehåller de allmänna förutsättningarna för bidragsförskott. Ändringarna iparagrafen har föranletis av de regler om bidragsförskott vid gemensam vårdnadsom jag har förordat i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2.2). I sambanddärmed har paragrafen underkastats vissa redaktionella jämkningar i övrigt. Iförsta stycket anges lagens tillämpningsområde. Sålunda föreskrivs atlbidragsförskott av allmänna medel lämnas lill barn som är bosatt här i landet.Är barnel inte svensk medborgare, tillämpas dock lagen endasl om också barnelsvårdnadshavare är bosall här i landet och antingen denne eller barnel vistashär sedan minsl . I fall då barnel slår under båda föräldrarnasvårdnad avser föreskrifien om vårdnadshavare den av föräldrarna som varaktigtbor tillsammans med barnet. Detta framgår av tredje stycket. Bestämmelsernai första stycket har hämtats från de nuvarande första och andra styckena. Någonändring i sak i förhållande lill de nuvarande bestämmelserna avses ej. 1andrastycket regleras i vilka fall bidragsförskott kan lämnas. Liksom f n.lämnas bidragsförskott, om ingen av föräldrarna eller endast en av dem harvårdnaden om barnet. Bidragsförskott lämnas då i förhållande lill förälder sominte har vårdnaden om barnel. Ett undantag gäller dock för del fall all dennaförälder varaktigt bor tillsammans med barnet. Delta undanlag har f n. sinmotsvarighel i 2 § a. Prop.1978/79:12 197 Ennyhet är all bidragsförskott också lämnas, om båda föräldrama har 1 § BfsktLvårdnaden om barnet gemensamt men barnel varaktigt bor tillsammans med endasten av dem. Bidragsförskott utges då i förhållande lill den förälder som barnelinte bor hos. Bidragsförskott lämnas däremot inte, om barnel varaktigt bor hosannan än föräldrarna, t. ex. hos någon släkting eller hos fosterföräldrar. Engemensam föratsättning för bidragsförskott är alltså all barnel inte varaktigtbor tillsammans med förälder i förhållande till vilken bidragsförskott skalllämnas. Vid bedömningen av bosällningsfrågan bör som regelkunna utgå från att barnet är varaktigt bosatt där del är kyrkobokfört. Iblandkan dock omständigheterna kring barnets bosättning behöva utredas närmare. Somjag harsagt i specialmotiveringen till 7 kap. 2 § FB i fräga om de motsvarandeproblem som uppkommer vid lillämpningen av den paragrafen får bosällningsfrågandå avgöras med beaktande av den lid som barnel faktiskt vislas hos resp.förälder och andra omständigheter, t. ex. var barnet förvarar sinatillhörigheter. Allföräldrarna lever pä skilda håll under ibland t. o. m. ganska långa perioderinnebär inte med nödvändighet alt sammanlevnaden kan anses ha hävts. Om den enaföräldern på grund av sitt arbete bor på annat håll men regelbundet besökerfamiljen, får föräldern alhjäml anses varaktigt bosall där familjen bor.Delsamma gäller om föräldern är intagen på t. ex. kriminal-värdsanslalt men harför avsikt alt åter fiytta samman med familjen efter avtiänal straff. Detlaöverensstämmer med praxis vid tillämpningen av 2 § a i dess nuvarande lydelse.Liksom när det gäller all bedöma var barnel kan anses varaktigt bosatt kan kyrkobokföringentjäna lill ledning också vid bedömningen om föräldrarna lever tillsammans ellerej. Bidragsförskottkan i vissa fall lämnas även när föräldrarna är gifta med varandra. Ellpraktiskt fall är all föräldrarna lever åtskilda under betänkelid som föregårdom på äktenskapsskillnad. Bidragsförskott kan då utges vare sig den gemensammavårdnaden har upplösts eller inte. I övrigt lorde del emellertid höra lillsällsyntheterna att gifta föräldrar lever åtskilda under sådana förhållandenatt bidragsförskott kan utgå. Vid ansökan om bidragsförskott i ett sådani fallbör därför alllid ägna denna fräga särskild uppmärksamhet. Förutsättningamaför bidragsförskott enligt andra stycket motsvarar dem som gäller förskyldigheten all utge underhållsbidrag enligt 7 kap. 2 § FB. I princip mäsleockså ett underhållsbidrag ha fastställts genom dom eller avtal för allbidragsförskott skall lämnas (se 2 §a i dess nya lydelse). Det kan dock händaatl den som är bidragsskyldig enligt FB saknar förmåga all utgeunderhållsbidrag. Alt sådani bidrag då inte har fastställts inverkar inte pämöjlighelerna all få bidragsförskott. Förskottet utges även i detta fall iförhållande lill den förälder som i princip är bidragsskyldig enligt FB. 1bidragsförskottslagen talas på fiera ställen om den underhållsskyldige. Enligttredje stycket avses med detla uttryck den förälder i förhällande till Prop.1978/79:12 198 Det är alltså denna förälder som enligt 15 § kan 2§ BfsktL krävas på utgivna förskott lill den del de motsvarar delunderhållsbidrag som har faslsiällis. 1tredje slyckel återfinns även den lidigare nämnda bestämmelsen all vad som sägsi bidragsförskottslagen orn vårdnadshavare gäller, i fall då barnel står underbåda föräldrarnas vårdnad, den av föräldrarna som varaktigt bor tillsammans medbarnet. Paragrafeninnehåller vissa undantag från rätten till bidragsförskott. Den kompletteras av4 § Ijärde stycket och 4 a §, vilka bestämmelser innebär all bidragsförskott ivissa fall lämnas med lägre belopp än som följer av huvudreglerna i 4 § första- tredje styckena. Ipunkt a föreskrivs f n. alt bidragsförskott inte utgår, om barnel bortillsammans med den underhållsskyldige. En motsvarande förutsättning gällerenligt förslaget i 1 §, och den nuvarande föreskriften i punkt a kan därförutgå. Av redaktionella skäl har i stället den bestämmelse som f n. finns ipunkl d förts över i oförändrat skick lill punkl a. Punktb och punkt c har behållits oförändrade. 1punkt d återfinns den nya bestämmelse som enligt vad jag har förordat i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.2.2) gör del möjligt att vägra bidragsförskott,om barnel av annat skäl än som anges i de lidigare punkterna uppenbariigensaknar behov av bidragsförskott. Bestämmelsen avser i första hand atl förhindraall de nya reglema om bidragsförskott vid gemensam vårdnad ger siörre förmånerän som är befogat med hänsyn till syftei med reglerna. Bestämmelsen har dockgetts generell räckvidd och kan alltså tillämpas även i andra fall när del intefinns någon anledning alt samhället ingriper med stöd i form avbidragsförskott. Ettfall då bestämmelsen blir tillämplig är då barnet genom egna inkomster heltförsörjer sig självt. Barnel har i denna situation inte rätl lill underhäll enligt7 kap. 1 § FB, och del är dä rimligt all del inte heller har rält lillbidragsförskott. Ävenannars då bidragsförskott framstår som klart obehövligt kan sådant förskottvägras med stöd av bestämmelsen. Här åsyftas främst fall då någon tvekan intekan råda om att den av föräldrarna som bamel anges bo hos och som därför inteär bidragspliklig ulan vidare kan svara för barnels underhåll, eventuellt medtillskott av medel från barnets egna tillgångar. I vissa fall bör hänsyn ocksåkunna tas till vad föräldrarna sammanlagt kan bidra med. Detta kan resultera iall något ulfyllnadsbidrag inte bör utgå. En hållpunkt för bedömning av barnetsbehov av bidragsförskott finns i 4 § andra slyckel, som innebär all förskottetutgör av basbeloppet , dvs. , i fall dåförskott utges i fcirhållande lill båda föräldrarna. Disponerar den föräldersom för barnets räkning skulle uppbära bidragsförskottet medel Prop.1978/79:12 199 somkan tas i anspråk för barnets underhåll och som klart överstiger nämnda 4 §BfsktL belopp,bör något bidragsförskott rimligen inte lämnas. När det gäller atl bedömaförälderns bidragsförmåga, kan de riktlinjer tillämpas som bör tjäna tillledning för beräkning av underhållsbidrag. Det betyder bl. a. att föräldern självfalletbör tillgodoräknas vissa förbehållsbelopp för underhäll ål sig själv och sin familj. Denföreslagna bestämmelsen innebär dock inte att i varje ärendemåste göra en ingående undersökning av barnets behov av bidragsförskott.Bestämmelsen är i första hand till för all förhindra missbrak och behöverdärför inte aktualiseras rutinmä.ssigt. Endast ifall omständigheterna pekar påatl behov av bidragsförskott kan saknas, behöver någon närmare utredningföretas. En sådan omständighet kan vara att underhällsbidraget är bestämt lillett lågt belopp fastän den bidragsskyldiges ekonomi inte tycks vara påtagligtsvag. Det låga bidraget kan förklaras av att den andra föräldern har ansetts haså god ekonomi att han eller hon bör bära större delen av underhållsansvaret. Iså fall kan det länkas att något behov av bidragsförskott inte föreligger. Detkan över huvud taget finnas anledning att närmare undersöka föräldrarnasekonomiska förhållanden i fall då de har gemensam vårdnad om barnet och den avdem som barnel inte bor hos saknar inkomst eller har en myckel låg sådan. Somjag har sagt i den allmänna motiveringen finns det nämligen en risk för attföräldrarna låter barnet varaktigt bo hos den av dem som har den bästa ekonominenbart i syfte att få så stora fördelar av bidragsförskottet som möjligt. Medförutsättningarna för bestämmelsens tillämplighet sammanhänger all den inteutgör någon jämkningsregel som innebär atl barnets exakta behov måstefastställas. Som jag har sagt i den allmänna motiveringen slår valet mellan alli uppenbara fall helt vägra bidragsförskott och atl i andra fall tillerkännabarnel fullt bidragsförskott. Bestämmelseni punkl d får ses som ell provisorium i avvaktan på den översyn avbidragsförskottssystemet som f n. pågår inom ulredningen angående stödet tillsärievande föräldrar. Enligtfjärde stycket i gällande rält utgår bidragsförskott inte med högre belopp ändel underhållsbidrag som har beslämts, om vårdnadshavaren uppenbarligen utangiltigt skäl underiåter alt vidta eller medverka lill åtgärder för all fåunderhällsbidraget höjt. Tidigarehar föreslagils atl utgångspunkten i fråga om avtal om underhållsbidrag börvara all avtalet är bindande för båda parter. Med en sådan uigångspunki har delinte ansetts möjligt atl ha kvar den gällande bestämmelsen. Ä andra sidan hardet inte heller ansetts möjligt all låta parterna med bibehållen rätl tillbidragsförskott fritt bestämma underhållsbidragets sioriek. Detla skulle kunnalocka lill sädana avtal att försäkringskassorna inte kunde 1978/79:12 200 göragällande de återkrav mot den underhällsskyldige som denne rätteligen 4 §BfsktL borde betala. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.2.6)har del inte ansetts lämpligt atl nu pröva frågan om all införa laleräll förförsäkringskassorna vid avtal och rättegång om underhällsbidrag upp tillbidragsförskottsnivån. Meduigångspunki i all avtal om underhållsbidrag och process i sådan frägafortfarande är en sak över vilken partema råder föreskrivs enligt förslaget iIjärde stycket all bidragsförskott inte utgår med högre belopp än detunderhållsbidrag som har blivit fastställt, om bidraget uppenbariigen understigervad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag. Av det tidigare presenterade förslagettill 7 kap. 10 § andra stycket FB framgår att den part som har träffat ettoskäligt avtal har möjlighel alt få avtalet jämkat. Om avtalet inte är oskäligtmen bidraget ändå uppenbart understiger vad den underhållsskyldige bör bidramed, kan det knappast finnas något att erinra mot den föreslagna spärregeln föratl förhindra missbruk av rätlen lill bidragsförskott. Av förslaget tilländring av 7 kap. 10 § FB följer vidare att, liksom , jämkning av dom elleravtal om underhållsbidrag kan komma i fråga om ändring i förhållandenaföranleder det. En underhållsberättigad som underiåter att begära höjning avett underhållsbidrag när detta efter ändring i förhållandena uppenbarligenunderstiger vad som bör utgå riskerar all bidragsförskott inte kommer attlämnas med högre belopp än underhållsbidraget. Paragrafensutformning gör att det kan förväntas all försäkringskassorna endasl mera sällanfår anledning atl tillämpa bestämmelsen. Del får ankomma påriksförsäkringsverket att ange vissa riktlinjer för bestämmelsens tillämpning.Har avtal om underhållsbidag kommit lill under medverkan av bamavårdsnämndlorde del i allmänhet inte finnas anledning all ifrågasätta all ell alltförlågt bidrag har blivit bestämt; en annan sak är all bidraget pä grund av ändringi förhållandena kunde behöva höjas. bör kunna geden underhållsberättigade skälig lid att lå en ändring av underhållsbidragetlill stånd innan beslul om bidrags-förskoll enligt 4 § fjärde stycket fattas. Fjärdeslyckel kan inte tillämpas om något underhällsbidrag inte har fastställts. I såfall kan emellertid 2 S a enligt förslaget åberopas lill stöd för attbidragsförskott inte skall lämnas. Ett påstående all bidrag inte har beslämlsdärför all den bidragsskyldige helt saknar bidragsförmåga får alltså prövasenligt denna punkl. Bedömningen blir i princip densamma som den som görs enligt4 § fjärde slyckel. Iblandkan underhållsbidraget ha beslämls lill ett påfallande lågt belopp ulan all delfinns fog för all hävda all bidraget understiger vad den bidragsskyldige börbetala. Det kan emellertid hända all bidragsförskott i sädana fall ändå inteskall utges. Ett sådant fall har berörts i kommentaren lill 2 § d. Ett annatbehandlas i första slyckel i den nyinsalia 4 a §. Enligt detta stycke kan ocksåresultatet bli all förskott sätts ner. Prop.1978/79:12 201 Gällanderätt innebär uppenbariigen atl del i fall som åsyftas i fiärde slyckel 4 a§ BfsktL inte skall utgå något utfyllnadsbidrag enligt tredje stycket, dvs. ellbidrag som utgör skillnaden mellan fullt bidragsförskott ochunderhållsbidraget. Detta har i förslaget klargjorts genom ett tillägg i Qärdestycket. Paragrafen,som är ny, innehåller bestämmelser om reducering av bidragsförskott. Förstastycket behandlar det fallet all den underhållsskyldige i väsentlig mån fullgörsin underhållsskyldighet genom atl ha barnel hos sig och alt underhållsbidragetpå grund härav har fastställts lill ell lägre belopp än som annars skulle hautgått. Detla fall skiljer sig alltså från del som behandlas i 4 S fjärdestycket, nämligen all underhållsbidraget uppenbarligen understiger vad denunderhållsskyldige bör eriägga i bidrag. När underhållsskyldigheten delvisfullgörs genom atl den underhållsskyldige har barnet hos sig skall bidragsförskottetinte, som enligt 4 § fiärde slyckel, sättas ned lill del fastställdaunderhållsbidraget. I stället skall bidragsförskottet minskas med belopp somsvarar mot den del av underhållsskyldigheten som fullgörs genom alt barnelvislas hos den underhällsskyldige. Från kortare vistelser under veckoslut e. d.skall dock bortses. Hänsyn skall som sagt tas bara lill vistelser som innebärall underhållsskyldigheten i väsentlig mån fullgörs pä detta sätt. Somjaghar sagt i specialmoliveringen till 7 kap. 4 § tredje stycket FB är delönskvärt all del när ett underhållsbidrag fastställs anges i domen elleravtalet om hänsyn har lagils lill att barnel lidvis vislas hos denunderhållsskyldige. 1 den män underhällsbidraget har fastställts pä detta sätli äldre domar eller avtal torde detta dock mera sällan framgå av domen elleravtalet. Man måste också räkna med att del även i fortsättningen kan förekommaavtal som inte innehåller någon erinran om den hänsyn som har lagils till denunderhållsskyldiges direkta utgifter för bamet. Om underhällsbidraget i dessafall avsevän understiger vad som skulle ha utgetts enligt de riktlinjer förbestämmande av bidragen somjag har förordat i den allmänna motiveringen, tordedel i första hand bli aktuellt för atl överväga all sänkabidragsförskottet med stöd av 4 § fiärde stycket. Parterna ibidragsförskotts-ärendet kan emellertid då invända att underhållsbidraget harfastställts lill ell sä lågt belopp därför all barnel lidvis vistas hos denunderhällsskyldige. Godtas denna invändning, bör bidragsförskottet alltså istället minskas med stöd av 4 a § första slyckel. Minskningen sker dä med detbelopp som utgör skillnaden mellan den totala underhållsskyldigheten, beräknadenligt de riktlinjer jag nämnde, och det fastställda underhållsbidraget. Närbidragsförskottet skall minskas enligt förevarande stycke får man skilja mellantvä fall. Del ena fallet äralt den underhållsskyldige inte betalar detfastställda underhållsbidraget. Enligt 4 § första stycket utgör ell helt 1978/79:12 202 bidragsförskottdå av basbeloppet räknat , dvs. i 7 och 15 §§månaden. Detta belopp minskas med den del av underhållsskyldigheten som BfsktLfullgörs genom att barnet vislas hos den underhållsskyldige. Om denna del kanuppskattas till . , lämnas alltså bidragförskoll med 270 kr.oavsett hur stort del fastställda underhållsbidraget är. Del andra fallet ärall den underhållsskyldige betalar del fastställda underhällsbidraget. Om dettauppgår lill . , utgör det s. k. ulfyllnadsbidragel enligt 4 §tredje slyckel (420-200 =) . Efter avdrag för värdel av den underhållsskyldigesinsatser för bamel , , utgår bidrags-förskoll idetla fall med . Någongång kan del förekomma att barnel vislas hos den underhållsskyldige i såavsevärd omfattning all något underhållsbidrag över huvud tagel intefastställs. 1 ell sådant fall minskas bidragsförskottet med belopp sommotsvarar del underhåll som skulle ha fastställts om barnel inte alls hadevistals hos den underhållsskyldige. Sedanell bidragsförskott har minskats med stöd av första stycket, kan avdragetbehöva justeras lid efter annan med hänsyn till att del belopp som denunderhållsskyldiges insatser för barnel kan uppskattastill ökar i takt med penningvärdesförsämringen. Iandrastycket regleras det fallet atl den underhällsskyldige har rätt lillavdrag på underhållsbidraget enligt 7 kap. 4 § FB därför alt han har haftbarnel hos sig. Av 15 S framgår alt sådani avdrag under vissa föratsättningarskall beaktas vid återkrav mol den underhållsskyldige för lämnadebidrags-förskoll. Beslut i denna fråga fattas av den försäkringskassa somenligt 15 § har att ulöva återkravet. Om det är en annan kassa som enligt 5 §andra slyckel beslutar om bidragsförskott, skall denna kassa omgåendeunderrättas om avdragsbeslutel. När bidragsförskott härefter betalas, skall detenligt andra stycket i förevarande paragraf minskas med belopp som enligttidigare beslut skall beaktas vid återkravet. Det är inget som hindrarallnedsäliningen av bidragsförskottet slås ul över fiera månader. På så sätt kanett avdrag göras mindre kännbart för den bidragsberäliigade. Denhänvisning som f n. finns i första och andra styckena lill 2 § a har lagilsbort som följd av alt den nuvarande 2 § a har ulgäll i förslaget. I stället hartagils in en hänvisning lill den föreslagna bestämmelsen i 2 § d. Paragrafenhandlar om rätt att kräva tillbaka lämnade bidragsförskottfrän den underhållsskyldige. Förstastycket motsvarar nuvarande 15 §. I förtydligande syfte har dock föreskrivitsall inträder i barnels rätt till underhållsbidrag Prop.1978/79:12 203 endastintill belopp som har lämnats i bidragsförskott. Givetvis har del aldrig 15§ BfsktL varit meningen all den underhållsskyldige skulle behöva betala merlill än som motsvarar de lämnade bidragsförskotten. Atlförsäkringskassan inträder i barnets rätt till underhållsbidrag enligt förstastycket innebär all kassan inte får större rätl än barnel självt har gentemotden underhållsskyldige. skall alliså i princip beakta avdragpå underhållsbidraget som den underhållsskyldige har rätl till enligt 7 kap. 4§ FB därför att han har haft barnet hos sig. Denna princip modifieras docknågot genom andra och tredje styckena. Omunderhållsbidraget överstiger bidragsförskottet, bör avdragei fördelasproportionellt mellan bidragsförskottet och det överskjutande underhållsbidraget.Enklast räknar man ut avdragei vid återbetalning av bidragsförskott genom attdirekt tillämpa regeln om avdrag med viss kvotdel, vanligen 1/40, för varje dagav vistelsen pä den del av underhållsbidraget som svarar mot bidragsförskottet. Enligtandra stycket skall den underhållsskyldige när han vill atl ett avdrag skallbeaktas vid återkrav av bidragsförskott anmäla detta till försäkringskassaninom från utgången av den kalendermånad då vistelsen upphörde.Underiåter han det, förlorar han rätten alt åberopa avdraget gentemotförsäkringskassan. Förall avdragei skall kunna beaktas krävs vidare atl den underhällsskyldigestyrker all han har haft barnel hos sig som avdragei avser.Normall bör detla ske genom att han vid sin anmälan om detla avdrag företer ettintyg frän den andra föräldern om barnets vistelse. Kan delta inte ske, t. ex.därför atl den andra föräldern vägrar all utfärda ett sådant intyg, fårvistelsen emellertid styrkas på annal sätt, exempel vis genom intyg av grannare. I ett sådani fall måsle bereda den andra förälderntillfälle att yttra sig innan beslut fattas om avdraget. Delär angeläget att föräldrarna noga informeras om vad som skall iakttas för all avdrageiskall beaktas av . I samband med all beslul meddelas ombidragsförskott bör kassan tillställa den underhällsskyldige formulär tillanmälan om avdrag och till intyg av den andra föräldem om barnets vistelse. Denunderhållsskyldiges anmälan att han vill att avdraget skall beaktas vidåterkrav mot honom skall göras hos den försäkringskassa som avses i förstaslyckel. Denna kassa meddelar beslut i frågan. Styrker den underhållsskyldigesin rält till avdrag bör avdragei i första hand göras på den äldsta fordran somkassan har mol den underhållsskyldige, på samma sätt som gäller i fråga omfrivilliga inbetalningar av underhållsbidrag till enligt 5§första stycket kungörelse (RFFS 1977:14) om tillämpningav bidragsförskottslagen. Har den underhållsskyldige inga skulder lillförsäkringskassan, får avdragei göras vid närmast följande tillfälle somförsäkringskassan återkräver ett lämnat bidragsförskott. Äveni fall då bidragsförskotten tas ut genom införsel bör beslut om avdrag 1978/79:12 204 iförsta hand fattas av .