prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Chefen för arménbegär atl den ram som har anvisats av överbefälhavaren skall justeras. Sommotiv anger han otillräcklig priskömperisalion och riksdagsbeslut ombl. a. förbättrade värnpliktsförmåner, vissa investeringar och en nybefalsordning. Konsekvenserna för armén av dessa beslut var inte helt kända när1977 års försvarsbeslut fattades. Den begärda ramjusleringen och dessfördelning på huvudprodukiionsområden framgår av följande tabell (prisläge ; milj. Chefen för arménframhålleratt den tekniska utvecklingen ger en angripare allt störremöjligheter atl välja, dölja och ändra angreppsriktning. Angriparen bedöms påkort lid kunna samla stora styrkor och angripa över slor yla. Stridenkan enligt arméchefen redan från början komma atl föras inne i landet.Försvar av områden och anfall för atl åleria förlorad terräng blir belydelsefullainslag i striden. Dessa uppgifter kan enligt arméchefen bara lösas medmarkslridsförband. Han framhåller att den mililärtekniska utvecklingen gynnarden försvarande, om den tas lill vara på rätt sätt. Våra arméstridskrafter har genom sina egenskaper godaförutsättningar all anpassa sig taktiskt och tekniskt så atl de kan möta enangripares ökande eldkraft. Den egnaeldkraften kan enligt arméchefen upprätthållas genom en ökad anskaffning avprecisionsstyrda, långskjutande vapen som har god verkan även mol angriparenskvalificerade vapenbärare. Genom den allmännavärnplikten och förmågan all mobilisera förbanden snabbi och på mångaplatser kan armén enligt arméchefen möta en angripare och begränsa hansstyrkeiillväxl och handlingsfrihet var än landet angrips. Betydande styrkorkan samlas lill aktuella områden för alt bryta angriparens anfallskraft. Detla förutsätter all främstfältförbandens förmåga till omgrupperingar mellan olika delar av landetupprätthålls, Markslridsförbanden kan påså säu tvinga en angripare alt redan i inledningen av ett anfall sälla in siorastyrkor, som blir bundna i långa, besväriiga och ovissaoperationer. Arméförbanden kanenligt arméchefen f n. lösa planlagda krigsuppgifter i den stridsmiljö somär aktuell på ett sätt som i stort sett är godtagbart. Förbanden kan iregel mobilisera inom föreskrivna mobiliseringslider. En dellokalförsvarsförband behöver kompletterande utbildning för atl kunna lösa sinauppgifter därför alt vissa krigsförbandsövningar har förkortats ellerinställts . Arméchefen anser atl krigsorganisationens eldkrafl och röriighet behöver förbättrasför att motsvara de krav som Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 30 uppgifter och stridsmiljö ställer under 1980-lalet. Iförsta hand behövs åtgärder för infanteri- och norriandsbrigadernasfortsatta modernisering. Terrängröriigheten behöver förbäitras möjligtoch pansarvärnsför-mågan successivt förstärkas. Materiel som medger all broarbyggs snabbi måsle anskaffas för att förmågan lill omgrupperingar skall kunna upprätthållas.Därutöver behöver flera av krigsförbandens materielobjekl av åldersskäl ersättas. F. n. omsättsterrängbilsbeslåndelförhälfien av infanteribrigaderna. a. bandvagnarna inorriandsbrigaderna, arméns iruppsambandssyslemsamt granatkastare och eldhandvapen i delar av lokalförsvaret ersättas. Vidare behöver uthålligheten och eldkraften vidmakthållas genom en fortlöpandeammunitionsanskaffning. Detla krävs också för atl möjligheten lill krigsproduklionskall kunna behållas. Invasionsförsvareikräver enligl arméchefen etl slort antal markslridsförband som i samverkanlöser skilda stridsuppgifter. De nuvarande formerna för kvalitativuppdelning mellan olika förbandstyper bör behållas. För au en tillräckligt högoperativ handlingsfrihet skall kunna upprätthållas bör dock anlalet brigadersom kan användas för olika stridsuppgifter vara relativt stort. Kostnadsutvecklingenför verksamheten vid arméns förband och uibild-ningsanstalter har varit mycket snabb och har bara delvis kompenserats av del tillämpadeprisregleringssystemet. Den ekonomiska situationen är därför besväriig f n. Trotsdetta anser chefen för armén atl del finns förulsätlningar för all på lång siktnå en lillfredsslällande utveckling av armén inom den angivna planeringsramen.Skälen för denna bedömning är den militärtekniska utvecklingen, den stigande planeringsramen och delstärkta kostnadsmedveiandet inom organisationen. Arméchefen strävarefter att uppnå balans mellan uppgifter och resurser . Chefen för arménförutsätter all kraftfulla åtgärder också i fortsättningen kommer att vidtasför atl minska kostnaderna för drift av fredsorganisalionen. De förändringari fredsorganisationen som har beslutat avser arméchefen alt i huvudsak genomföra underperioden. Regeringen harbeslutat aU omfattning och organisation av utbildningen på skallutredas mol bakgrund av att något nytl övningsfält för pansarulbildningeninle kan anskaffas. De förändringar som blir en följd av detta kan komma att påbörjas . Fredsorganisationsförändringarnainnebär att minst två regementsadmini-strationer dras in, att fyrakasernområden lämnas, att fem förband omlokali-seras och all flera befälsskoloromorganiseras och omlokaliseras. Dessutom har armén genomfört en omorganisation avlednings- och mobiliseringsorganisationen som har berört alla truppförband ().Omorganisationen är inte slutförd. a. återstår övergången till en nyförvaltningsorganisation på , behöver därför arbetsro föratt slutligtgenomföra dessa förändringar och därefter vinna stadga. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 31 Under 1990-talelminskar värnpliktskontingenten. Eventuella nya strukturförändringar av arménsfredsorganisation bör enligt arméchefen inriktas mot denna tidshorisont. Under1980-talet bör förbanden själva på OLLLs grund få vidareutveckla organisationen för atl la lillvara de möjligheter lill regionalsamordning som finns inom armén. Möjligheterna lill samordning inom försvarsmakten och med samhället i övrigt bör också tillvaratas. Arméchefen anser atlfredsorganisationen nu bör inriktas mot följande antal enheter. 25 uibildningsanslalter, främst befälsskolor Antaletuibildningsanslalter kan komma atl minska ytteriigare genom sammanslagningartruppslagsvis i samband med övergången lill ny befälsordning. Försvarsmaktens planerings- och ekonomisystem bör enliglchefen för armén i första hand utvecklas mot en decentralisering av produktionsledningen. Chefen förarmén har därför delegerat betydande delar av besluten omrepetitionsutbildning till militärbefälhavarna. Försök med decentraliseringav vissa beslut inom byggnadsverksamheten skall genomföras. Chefen för armén har vidare ålagt arméns förband ochuibildningsanslalter all i betydande utsträckning själva svara för denfortsatta rationaliseringen av verksamheten.Syftet är att senast under /84 nå balans mellan uppgifteroch resurser. Nya ledarskaps- ochutbildningsmetoder införs fortlöpande dels i den obligatoriska befalsulbildningen, delsdirekt i värnpliktsutbildningen. går försvarsmakten över ny befälsordning. Den förstakursen vid officershögskolan planeras börja . Slor vikt kommer atl läggas vid utbildning i ledarskap och detblivande yrkesbefälels förmåga allfungera som utbildare av de värnpliktiga. I den fortsalla befalsulbildningen behålls nuvarande omfattning när det gällerutbildningen för krigsuppgifterna.Rekryteringen inriktas mol alt antalet yrkesbefäl skall behållas på i huvudsak nuvarande nivå. Härvid prioriterasförband och iruppslag med del sämsta befälslägel. Frivilligutbildningen föreslås få oförändrad inriktningoch omfattning. I samband med 1972års försvarsbeslut modifierades utbildningssystemet för värnpliktiga på försök.Grundutbildningen och krigsförbandsövningarna av vissa förband avkortades. Chefen förarmén skall redovisa en utvärderingav försöken. Grundutbildningenoch repetitionsutbildningn inriktas t. v. mot ell ulfall på ca 9,3 resp. 1,4miljoner tjänstgöringsdagar för budgetår. Om armén inle lår den begärdaramjusteringen måsle repetitionsutbildningen minskas med ca Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 32 100 milj. kr. för budgetär under perioden1979/80-1981/82. En sådan begränsning skulle innebära en allvarlig sänkning av beredskapen.Den kommer atl kunna först sedan förbanden har genomfört nästa fullständiga övning eller omsatts medgrundulbildad personal. Om beslut trotsallt fallas om en sådan begränsningav repetiiionsulbildningen, måste dettaenligt arméchefen förenas med en beredskapsplan för att vid behov kompletterautbildningen för de berörda förbanden. Chefen för armén beskriver delprogrammens inriktningenligl följande. Del har i huvudsakvarii möjligt atl planera in en krigsorganisation som överensstämmer med1977 års försvarsbeslut. Sålunda avses elva infanteri-brigader blimoderniserade, Röriigheten förbättras för alla infanleriförband.Slridsfordonsdelarna i utgående pansarbrigader måste emellertid avvecklas tidigare än vad somförutsattes i försvarsbeslutet. Anskaffningen av en tung pansarvärnsrobolmåste minskas. De ändrade planeringsföruisätiningarna innebär dessutomminskningar av övrig maverielanskaffning och därmed en långsammare förnyelse avkrigsorganisationen. Delprogrammet Fördeln i ngsför b andm. m . omfattar i huvudsak ledningsförband,stödförband och jägarförband. Anlalet förband minskar inom lednings-, underrättelse- ochunderhållsfunktionerna, medan jägarförbandenökar. Dessa inriktas i första hand på stridsuppgifier och i andra hand påspaningsuppgifler. Etl antal pansarvärnsrobolkompanier organiseras underperioden. Härigenom kan pansarvärnseldkraften förslärkas väsentligt i alla typer avbrigader. För all redan tidigt under 1980-lalel kunna förslärka vårpansarvärnsför-måga föreslår chefen för armén att anskaffningen avförstärkningsförband utrustade med pansarvärnsroboien TOW genomförs.Om huvudprogrammet inte fär en ramjustering, måsle dock antalet begränsasytteriigare. Luftvärnsförbandentillförs modern materiel genom att luflvärnsrobolsyslem 70 levereras. Äldremateriel behålls i fristående kompanier. Härigenom ökar det totala anlaleteldenheter. Luftvärnsförband utrustade med robot 67 Hawk modifieras och behålls in på 1990-lalet. Behovet av särskilda rörligaunderhållsförband samt övergången från freds- lill krigsverksamhei inomunderhållsfunktionen har studerats. Studiernahar resulterat i förslag om en framlida underhållsorganisalion. I denna ingår förbands- och områdesbundnaunderhållsenheter och förre operativtröriiga underhållsförband än . Organisationen förutsätter ett ökat understödfrån lolalförsvarel i övrigt. En fortsattutveckling av delprogrammen Infanleribrigadm. m. och Norrlandsbrigad m. m. prioriteras av arméchefen under programplaneperiodenoch budgetåren närmast därefter. Elva infanteribrigader och de fyranorriandsbrigaderna moderniseras. Eldkraften förbättras genom anskaffning avhaubits 77, infanierikanonvagn 91 och luftvärnsrobol Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 33 70, Terrängröriigheten ökas genom omsäuning ochtillförsel av lerrängbilar saml bandvagnsburna pansarvärnspjäseröch slridslrossar. Mot bakgrund av denbedömda utvecklingen av slridsmiljön avser arméchefen alt göra försök med en ny typav brigad. Försöken med denna "mekaniserade brigad" avses bligenomförda med delar av utgående pansarförband, de fristående bandpansarvärnskompanierna och inplaneradeskyiie-bataljoner. Handlingsfrihetskapas därmed alt provisoriskt organisera en sådan brigad eller en tolfte moderniserad infanleribrigad i millen av1980-talel. De återstående åttainfanieribrigaderna avser chefen för armén all modifiera efterprogramplaneperioden genom all i viss utsträckning tillföra dem lerrängbilar ochrenoverade bandvagnar. Arméchefen ämnar också anpassa dessa förbandsorganisation lill de moderniserade infanteribrigadernas för all underiättautbildning och personalijänsl. Infanleriförbandensförmåga alt förflytla sig längre sträckor avses bli förbättrad genom enkombination av olika personaltransportförband med terrängbilar,hjultraktordragna personallransporlkärror, bandvagnar och lätta bussar.Huvudtransporlsättet vid längre förflyttningar blir därmed motor-transport. Elt antalcykeltransporiförband behålls dock. Med början underperioden organiseras elt antal grundrekryterade, fristående skyitebalaljoner. Inom delprogrammet Pansarbrigad m. m . avserchefen för armén atl vidtaåtgärder för att fyra pansarbrigader saml pansarförbanden på Golland och i skall kunna behållas in på1990-lalel. Åtgärder vidtas också föratt stridsfordonsförbanden i utgående pansarbrigader skall kunna behållastill efter programplaneperioden. Om arménsplaneringsram inte justeras enligt arméchefens förslag måsle den uppskjutnarenoveringen och modifieringen av centurionstridsvagnarna begränsas till Gotlandsförbanden. Chefen för arménprioriterar anskaffningen av pansarvärnsroboien TOW före renovering avytterligare centurionslridsvagnar därför att TOW kommer atl vara ett effektivtpansarvärnssystem långl efter det alt centurionstridsvag-narnas livslängddefinitivt har gått ut. TOW-systemel har dessutom lägre utbildnings- ochdriftkostnader. Del utgör slutligen ett väsentligt led i den fortlöpande ochlångsiktiga taktisk-tekniska omstruktureringen av arméns krigsorganisation.Systemet skall bl. a. öka infanteriets förmåga till strid i småbruten och öppen terräng saml utveckla dessförmåga atl utnyttja långskjutande direkt eld. En del avTOW-systemet kan på användas för atl ersätta utgåendepansarvärnsrobotsyslem i de kvarvarande pansarförbanden. Det kan också användas för att beväpnahelikoptrar. Vid en uteblivenrenovering och modifiering av centurionstridsvagnarna föreslås i enlighet medöverbefälhavarens direktiv att en pansarbrigad 3 1978/79. Nr 100 Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 34 ombeväpnas och all de frislående pansarbalaljonerna ochsiridsvagnskompa-nierna i och successivt förs över till lokalförsvarei eller utgår. Inom delprogrammel Centrala och högre regionala lednings-och underhålls förband behållerchefen för armén anlalet ledningsförbandpå högre regional nivå i avvaktan på beslut .som grundar sig på försvarsmaktens ledningsulrednings förslag.Viss sambandsulrustning omsätts.Underhållsförbandens organisation och antal förändras som resultat avutredningar om underhållsljänsten. Inom delprogrammet Lokal försvarsförband stärks försvarsområdesbefälhavarnas ledningsförmåga i krig. Antaletcykelskyilebalaljoner ökar efterprogramplaneperiodens slut. Tillsammans med de nyorganiserade fristående skyttebaialjonerna ger delta en ökaduthållighet åt krigsorganisationen. Den mililärtekniskautvecklingen framtvingar och möjliggör enligt chefen för arménväsentliga förändringar av markstridskrafternas taktik, organisation ochutrustning. Resurserna för forskning och utveckling bör enligt arméchefen sättas infrämst inom områdena precisionsstyrda vapen för bekämpning av pansrade fordon,flygplan och helikoptrar, fordon för transport av dessa vapen och personal,åtgärder för skydd av egna förband, televapen samt egna syslem för ledning, samband ochunderrättelsetjänst. Studier m. m. börenligl arméchefen inriktas så atl utvecklingsuppdrag kan läggas ut frånmitten och slutet av perioden för fördelningsluflvärn med mörkerkapacitei,nytt pansarskott, lelevapen, spaningsrobot och stridsfordon. Chefen för arménförutsätter all de tidigare föreslagna markanskaffningarna kommer lillstånd , utom på Golland. Medel har sålunda avdelats för att anskaffa övnings- och skjutfällför garnison, för Hallandsregemente (1 16/Fo 31) och (I 2/Fo 52) samt för artilleriet inom Södra militärområdet(). Medel har också inplanerats förmarkanskaffningar för garnisonerna i och . Medel har vidareplanerats in för den byggnadsverksamhet som krävs för all genomföraförändringar i fredsorganisalionen och för del löpande renoveringsprogrammetförbi. a. kaserner. Isiåndsätiningarna och anskaffningarna måsle i övrigt begränsas. Fördelningen avkostnaderna (exkl. ramjustering) på delprogram framgår av följande tabell (prisläge februari1978; milj. 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Summa 1979/84 Fördelningsförband m, m. Infanleribrigad m, m. Norrlandsbrigad m. m. Centrala och högre regionala led- Justering på grund av överplanering m, m. Betalningsmedlens (exkl, ramjusiering)fördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj.kr. 1978/79' 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa 1979/84 B 1, Armeförband: Ledning B2, Arméförband: Materielanskaffning B3, Arméförband: Iståndsättning av befästningar och kaserner B 4.Arméförband: Forskning ochutveckling Arméförband; Anskaffning av anläggningar Prisläge ,Planerad personalutveckling (antal anställda) inom huvudprogrammet framgår av följande tabell. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 36 3.4.3 Chefen för marinen Chefen för marinenär programmyndighet för huvudprogrammet Marinförband som omfattar följande delprogram. 2.1 Förflera delprogram gemensamma lednings-, bas- och underhållsförband m. m. 2.3 Ytattackförbandm, m. Chefen för marinen har i enlighet medöverbefälhavarens direktiv utarbetatprogrampian för huvudprogrammet Marinförband i följande ekonomiska planeringsram (prisläge ;milj. 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa Planeringsram 1873 1911 1795 1929 1954 9 462 Överbelalhavarens planeringsdirekiiv förhuvudprogrammet innebär vidare i korthet följande.Sjörobot för ytattackförbanden saml ubåtar och röriigl kustartilleri skall prioriteras. Minskningar som tvingas fram avden ekonomiska situationen skall iförsta hand göras genom all äldre materiel och anläggningar utrangeras. En ökad samordning av organisationerna i Göteborgoch Kariskrona skall planeras in. Chefen för marinenbegär ytteriigare medel för viss verksamhet och ersättningsanskaffning somenligt hans mening behövs för all följa intentionerna försvarsbeslut. Denplaneringsram för huvudprogrammet som överbefälhavaren har anvisat bör därför enliglchefen för marinen höjas. Den begärda ramjusteringen och dess fördelning på objekt(verksamheter) framgår av följande tabell (prisläge ; milj. 1979/80 1980/81 ,1981/82 1982/83 1983/84 Summa Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Summa 1979/84 Vapenmateriel m, m. Projektering av nyit yiatiackfartyg Chefen för marinenredovisar inledningsvis sin grundsyn på de stridskrafternas uppgifteroch på utnyttjandet av dem som stöd för vår säkerhetspolitik. Chefen för marinenframhåller den ökade betydelse som det skandinaviska området enligt hansmening har fått. Stabiliteten i beror enligt marinchefen på att vånförsvar har förmåga att möta alla tänkbara hot saml all denna förmågaerkänns av alla parter och därför är trovärdig. För all blitrovärdigt måsle vårt försvar enligt chefen för marinen vara allsidigt sammansattoch balanserat. Del skall innehålla tillräckligt många slagkraftigaförband med god beredskap för alt tidigt kunna möta angriparen och i det längstaförhindra atl han får fast fot i någon del av landet. Försvarsmaktenskall inom ramen för totalförsvaret verka fredsbevarande genom att varakrigsavhållande. Dess viktigaste uppgift i händelse av krig är invasionsförsvar.Invasionsförsvarei måste utformas som ett djupförsvar med möjlighet attutnyttja de havsområden som omger oss. En angripares transponer ochstyrketillväxt måste kunna bekämpas fortlöpande. Om vårsäkerhetspolitik är framgångsrik under en konfliktsituation i vår omgivning, dvs. omvi lyckas förbli neutrala, är det enligt chefens för marinen uppfattningnödvändigt att vårt försvar har tillräckliga resurser för all hävda vårneutralitet och avvärja kränkningar av vår långa havsgräns. Chefen för marinen anseratl detta utgör en grund för vår säkerhetspolitik. Han finner del därförnödvändigt atl vi disponerar stridskrafter av tillräcklig kvalitet ochkvantitet både för invasionsförsvaret och neutralitetsskyddet. De marinastridskrafternas uppgifter sammanfattas av chefen för marinen på följande säu. Deskall i samverkan med övriga stridskrafter förhindra att en angripare lår fastfot på svensk mark. De skall skydda våra sjötransporter. De skall hävda vårtoberoende och fullgöra våra förpliktelser enligt internationell rätt under fredoch neutralitelstillstånd. Marinen löser bäst sina uppgifter om våra naluriigaförsvarsmöjligheter kan tillvaratas. Detta innebär bl. a. atl vi skall utnyttjavåra särpräglade kust- och skärgårdsområden för basering och gruppering avallsidigt sammansatta stridskrafter. De olika skyddsåtgärder som en angriparemåste vidta skall verksamt bidra lill atl öka hans uppoffringar j sådan gradatt han inte bedömer en kustinvasion som stridsekonomiskllönsam. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 38 Chefen för marinenanser all försvarsbeslut och slällningsiagan-dena i prop.1977/78:100 (bil, 7 s. 62-64) ger stöd åt de principer som han i föregående programpian angav som vägledande förmarinens inriktning på lång sikt.Marinchefen fann då atl statsmakterna har bejakat betydelsen av flera funktioner. Han konstaterar atlförsvarsbeslutet har lagt fast att sjöroboiarär en angelägen förbällring av yialtackfloltiljerna och atl de därför böranskaffas, att minkrigföringen har stor betydelse i invasionsförsvaret och atlanskaffningen av del tredje minfariygel bör fullföljas, att ubåt A 17 bör utvecklas och anskaffas mol bakgrund av ubåtarnasbetydande roll i invasionsförsvaret,ar anskaffningen av minjaktfartyg bör genomföras, att tungt röriiglkustartilleri bör anskaffas och att det är angeläget att behålla äldre kustanillerianläggningarsom lill rimliga underhållskostnader ger väsentliga tillskottlill den samlade effekten. Chefen för marinenkonstaterar au del stöd som slalsmaklerna har gett de principer som harlegal till grund för hans inriktning av marinens planering inte åtföljs av en realistisk medelstilldelning.Mot denna bakgrund har han lagt de tilläggsyrkanden som han ansernödvändiga. Chefen för marinensträvar efter att anpassa fredsorganisationens kostnader lillden ändrade krigsorganisationen. De uppsatta personalminsknings-målen är härvidelt av medlen. Enligl chefens för marinen bedömande är det dock inlemöjligt all driva minskningen längre än lill de mål som har satts upp för planeringsperiodens slut. Andrametoder måsle därför undersökas. Härvidpekar chefen för marinen på möjligheterna atl minska kostnaderna för värnpliktiga under grundutbildning, t. ex. genomen mera selekliv ultagning somminskar avgångarna och en kortare men effektivare utbildning. Planeringen inriktasi avvaktan på regeringens slutliga ställningslagande mol au skyndsamt kunnaändra fredsorganisationen i Göteborgs- och Karlskronaområdena. Härutöver avserchefen för marinen all granska den marinaorganisationen inom ösira militärområdet. Chefen för marinenpekar på atl under en följd av år olika åtgärder har vidtagits som innebärsänkt mobiliseringsberedskap och ökat risktagande. Delta har gjortsför all minska underhållskostnaderna. 1 årets programpian har det inte bedömtsmöjligt aU driva dessa besparingssirävanden längre. Maierielanskaffningeninriktas mot atl fullfölja pågående projekt. För nya större objekt finns endasiplaneringsutrymme för att anskaffa sjörobotar till torpedbåtar av typT 131, rörliga tunga kuslartilleribaiierier saml ubåtar av typ A 17. Genom alt jagarnaoch fregatterna utgår försvinner en väsentlig del av möjligheterna lillubåisjakl och sjöfartsskydd. Minröjningsfunktionen måste i framliden ges en annan utformning. Eftersomutrymme inie har kunnat skapas för detidigare planerade minjaktfartygen, kommer förutsättningarna för alt skapaskydd ål vår sjöfart och att bereda operaliv handlingsfrihet för våra ytattackförband och ubåtar att minska.Situationen förvärras av att tillgångenlill trålareoch fiskebåtar, somtidigare har utnyttjats som hjälpfar- 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 39 tyg, minskar, Kuslariilleriförbandens antal minskarockså. Som en följd av detlamåsle viktiga områden lämnas ulan fasi försvar. Anskaffningen och islåndsällningen avbefästningar och kaserner anpassas lill de planerade maierielleveranserna, den nyabefälsordningen, övningsverksamhelenm, m. Byggnadsverksamheten inriktas vidare så all rationaliseringseffekter kan uppnås ifredsorganisationen.