prop · G20360 · 1978-12-31 00:00:00 — En uppdelning måste enligt förbundelhärvidlag ske av institutets olika kompetensområden. När det gäller förslagetatt inslilulel skall förstärka skoföretagens marknadsföring anser grossisiförbundelall utan kännedom om produkturval samt varuinformation om importerade skor somsvarar för 85 proceni av det totala utbudet, lorde eventuella åtgärder påmarknadsföringssidan för återstående av tillförseln att bli av myckelringa betydelse. Den svenska marknadens stmklur och i marknaden inbyggdamekanismer måste enligt förbundel noggrant beakias då olika aktiviteterövervägs. pekar även på frågor som sammanhänger med kreditinformaiionoch krediibedömning samt betydelsen av moderna och rationella betalnings- och leveransvillkor. Jagvill för egen del anföra följande. Den långt gångna stmkturomvandlingen inomläderskoindustrin har medfört att framförallt små förelag återstår i branschen.Små förelag kan generellt selt i sig ha vissa konkurrensfördelar då det gäller t.ex.möjligheterna att snabbi ändra produktionsinriktning och att vara allmäntföljsamma gentemot marknadens förändringar. Denna fiexibilitet har dock intefullt så stor belydelse då det gäller skoindusirin som inom vissa andra branscher.Denna bransch tillverkar i stor utsträckning på order inför kommande säsong.Det är mindre vanligt att del krävs av förelagen atl tillgodose enplötsligt uppkommande efterfrågan. Däremot är det viktigt atl de produkter somvisas upp vid t.ex. mässor inte bara har hög kvalitet reni tillverkningsmässigtulan även är attraktiva från design- och modemässiga synpunkier. Dessutomerfordras en aktiv marknadsföring. Små företag har oftast inte tillräckligaresurser atl ligga väl framme i dessa avseenden. Minaförslag i del följande om bildande av holdingbolagei Skokartongen innebär auett förelag skall byggas upp med resurser som är tillräckliga för alt upprätthållaen hög kompelens när del gäller bl.a. marknadsföring och designverksamhei. Delbör vidare finnas goda möjligheter all lill Skokartongen knyta en välkvalificerad företagsledning. Det är emellertid viktigt ali även de mindreskoföretagen skall ha tillgång lill kompetens av det slag jag här har nämnt.Det är därför angelägel atl ett centralt organ bildas som till en rimligkostnad kan sälja tjänster lill skoföreiagen. Skofabrikanlföreningensäger sig inte kunna förstå varför ett nytt organ skall behöva skapas. skulle det vara en betydligt enklare framkomstväg atl Föreningen den roll som i skodelegaiionens förslag lilldelas Skoinstitutel. Jagvill framhålla att skodelegationens förslag inte innebär alt ytterligare ett Prop.1978/79:60 13 Skoforskningsinsiiluiei avses ju ingå som en del av Skoinsli-lutel. Motbakgrund av vad jag här har anfört tillstyrker jag bildandet av Skoinstitutet.Enligt min mening kan emellertid vissa frågor beträffande Skoinstitutetsuppgifter, organisaiion och finansiering behöva övervägas ytteriigare. Jaganser därför att en närmare precisering i dessa avseenden bör ske snarastmöjligt. Jagförordar atl statliga bidrag ulgår för verksamheten i enlighelmed skodelegationens förslag. Bl.a. med hänsyn lill atl lönsamheten inomskoindustrin därefter bör successivt kunna förbättras anser jag au finansieringenav institutet i ökande utsträckning bör ske genom avgifier frånskoföretagen. Målet bör vara atl ett permanent inrättat skoinstilul skall avgifisfinansierasi sin helhet. Desamordningsvinster som kan uppnås genom Skoinstitutel torde komma atl medförabetydande fördelar för skoföretagen. Genom avgiftsfinansiering skapasförutsättningar för att institutets verksamhei anpassas lill skoföreiagensbehov. Jagvill framhålla att Skoinstitutel inte bör behandla frågor rörande statligt stödlill enskilda skoföretag. Detta är frågor som hör till berörda statliga myndighetersansvarsområden, i första hand ÖEF:s. Däremot bör, som jag redan har nämnt.Skoinstitutet ha till uppgift att lämna förslag till berörda myndigheter omvilka statliga åtgärder som kan behöva vidtas för atl bistå skoindustrin och omvilka principer som bör iakttas vid fördelning av stöd mellan olika skoföretag. SINDframhåller i sill yttrande att den nuvarande läderskoinduslrin kan vara förliten för att upprätthålla en från försörjningsberedskapssynpunki erforderiiginfrastruktur i form av maskinservice, komponenttillverkning etc. Enligt SINDbör Skoinstitutel arbeta även för träskoindustrin. Denna bransch utnyttjar tillstor del samma infrastmktur som läderskoinduslrin och skulle genom en sådanåtgärd ha goda möjligheter att vidareutvecklas. ÖEF anför liknande synpunkier. Jag villför egen del betona alt de åtgärder som jag här föreslår för läderskoinduslrinmotiveras av försörjningsberedskapsskäl. Motsvarande förhållanden kan intesägas föreligga beträffande träskoindustrin. Jag kan mot denna bakgrund intetillstyrka ÖEF:s och SlND:s förslag. Skodelegalionenbör ges i uppdrag au inkomma lill regeringen med förslag hur Skoinslilutelsverksamhei bör byggas upp och organiseras i stort . Ianmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anfördedåvarande chefen för att han senare skulle återkomma lillfrågan om finansieringen av viss utökad verksamhei vid . ÖEF har i skrivelse hemställt att /79 få överskrida anslagsposten Samarbetsprojeki inomskoindustrin under anslaget . 3 1978/79. 1 saml Nr 60 Prop.1978/79:60 14 för verksamheien vid . Skodelegalionen har i skrivelse anmält att375 erfordras under återstående delen av för verksamheien vid Skoforskningsinsiiluieioch Skobranschrådel. Jag avser atl senare lämna förslag om hur dessamedelsbehov skall tillgodoses. När del gälller medelsbehovet för Skoinstitutelberäknar jag för /79 1,25 milj. kr. Jag återkommer härtill vidmin anmälan av anslagsfrågor. Inomskoindustrin finns ett antal företag vars ägare önskar sälja sina förelag elleravveckla verksamheten. Som redan nämnts framhåller skodelegalionen atl det hittillshar varit mycket svårt alt finna köpare lill skoföretag som varit till salu. det här är fråga om svarar tillsammans för omkring hälfien av densvenska läderskolillverkningen. För atl trygga fortsalt verksamhei vidförelagen har delegaiionen slutit preliminära avtal om försäljning av dessa lillett tänkt holdingbolag benämnt "Skokartongen". Vid företagsurvalelhar del bedömts angeläget au - så effektiva enheter som möjligt bildas, - skokunnandei inom de för produktionenväsentliga regionerna utnyttjas, - en fördelning på olika skotyper erhålls samt atl - för teknisk och ekonomisk ledning samtför marknadsföring väl kvalificerad personal finns lillgänglig. Preliminäraavtal har slutits med sammanlagt åtta företag om försäljning till Skokartongenför ett belopp av 20,2 milj. kr. Dessa företag redovisas i följande tabell. (1 000 par) Prop.1978/79:60 15 Fördelarnamed den föreslagna strukturrationaliseringen är enligt delegationen lägre kolleklionskostnader,möjligheter lill produkifördelning, sorti-menlbegränsning och saniordning avvissa funklioner samt att en stark förhandlingspart bildas gentemot t.ex.varuhus och kedjeföretag. Skodelegationenhar förhandlat med ell antal investmentbolag atl gå in som ägare tillSkokartongen. Del har därvid förutsatts alt ett riskkapital i storieksordningen6-8 milj. kr. Skodelegalionen har redovisat resultatet avförhandlingarna. Av redovisningen framgår att ett antal bolag har förklarat sigvilliga all åta sig alt gemensamt bilda holdingbolagei Skokartongen och ställa nödvändigikapital lill bolagets förfogande för förvärv av lidigare nämnda åtta förelag. Förhandlingarnahar förts under bl.a. förutsättningen atl holdingbolagei Skokartongen kanerhålla sedvanliga skostrukturiån vid köp av de åtta skoföreiagen. Avremissinstanserna har endasl handelsagenters förbund invändningar altgöra mot skodelegationens förslag på denna punkl. Förbundel framhåller att iden föreslagna Skokartongen kommer alt ingå företagsdelar vars dominerande verksamheiutgöres av grossiströrelse med importerade skor. Om denna verksamhet skallfortgå inom Skokartongens ram lorde detla medföra en snedvridning avkonkurrensen, efiersom företaget som helhet åtnjuter statligt stöd. Förbundelanser att ett villkor för mottagandet av stödinsatser bör vara atl stöden ejlämnas för import av skor. Föregen del anserjag det vara angelägel all det sker en viss omstmkturering avden svenska skoindusirin. En sådan omstrukturering måste dock växa fram på ellnaturligt sätt och inte innebära en mereller mindre tvångsvis sammanslagning avolika företag. Bildandet av Skokartongen innebär enligt min mening att ellslagkraftigt företag skapas där de olika produktionsenheterna bör kunnakomplettera varandra väl. Väsentliga samordningseffekter bör kunna uppnås bl.a.då del gäller marknadsföring och designverksamhet. Jag vill betona altdelegationens förslag inte innebär alt Skokartongen på något sätt skall inta ensärställning jämfört med övriga skoföretag då del gäller de statligastödåtgärder som föreslås för . För all produktionsmålet 2milj. par skall kunna upprätthållas förutsätts att produktionen hosförelag utanför Skokartongen inte minskar i någon påtaglig utsträckning. Närdel gäller de farhågor om snedvridning av konkurrensen i fråga omimportverksamheten som handelsagenters förbund framför, vill jagframhålla atl det föreslagna produktionsslödel är beräknat med uigångspunkifrån i tillverkade skor. Med hänsyn härtill synes riskerna försnedvridning av konkurrensfömisättningarna i fråga om import av skor inte varastor. förordar med instämmande av LO atl staten skall gå in som ägare tillSkokartongen. Enligt TCO bör staten på lämpligt sätt la ansvar förfinansieringen av holdingbolagei för det fall privata 1978/79:60 16 bolaginte skulle vara iniressserade av all satsa kapital. Jagkan för egen del inte se att några väsentliga vinsler skulle uppnås genom ellstatligt ägarengagemang. Ett statligt förelag kan inte ges andra möjligheter, rätiigheieroch skyldigheter än andra företag. Det väsentliga är alt Skokartongen får ägaresom har goda fömtsättningar atl driva ett förelag av Skokartongens karaktär. Motbakgrund av vad jag här har anförl tillstyrker jag skodelegaiionens förslag omatt skostrukturlån för bildande av Skokartongen skall medges. Enligtdelegationens förslag erfordras härför totalt 16 milj. kr. i skostrukturlån.Med hänsyn till att ÖEF fn. disponerar 14 milj. kr. erfordras således /79 ytterligare 2 milj. kr. för delta ändamål. Del bör ankommapå ÖEF att sluta avtal om skostmkturlån och besluta om sådana. Skodelegationenföreslår vidare en reserv på 6,5 milj. kr. för ev. ytteriigare köp av företag.Jag beräknar för egen del 3,5 milj. kr. som reserv lill regeringensdisposition. Jag återkommer härtill vid min anmälan av anslagsfrågor. 2.6Behov av handelspolitiska åtgärder Skodelegalionenframhåller i sin rapport atl den inte anser del i längden vara möjligl att utanorimliga kostnader för staten lösa skoindustrins problem om inte ocksåhandelspolitiska ålgärder vidlas. Delegaiionen betonar emellertid samtidigtatt lågprisimporten i mindre utsträckning berört läderskor än skor av annalslag, främsi lextilskor och stövlar. Av remissinsiansernaanser LO att del nu finns skäl atl införa en allmän licensiering i fråga omimport av läderskor. anser atl ett skydd bör ske mollågprisimporten av skor. Enligt bör regeringenta upp frågan om i försia hand beredskap och i andra hand skydd för denverkliga lågprisimporten. Avövriga remissinstanser är flertalet negativa lill alt handelspolitiska ålgärderskall vidlas. KK anser således att de åtgärder som torde åsyftas av skodelegalionenär åtgärder vid gränsen. För att få effekt måste enligt KK en begränsningomfatta en stor del av importen. På lädersskoområdel svarar emellertid EG/EFTAför av importen. KK hänvisar i della sammanhang lill sin vid fieratidigare tillfällen framförda negativa inställning till införandel av importrestriktionergentemot EG- och EFTA-länderna. Utvecklingen då det gäller importen från övrigaländer - frånsell importen från stalshandelsländerna - tyder enligt KK inte på atlimportrestriktioner kan anses påkallade. och handelsagenters förbund pekar pålågprisländernas begränsade andel av den svenska läderskoimporten och avstyrkerall imporlbegränsningar vidlas mot dessa länder. Grossisiförbundel framhållervidare all ungefär hälften av svensk produktion ulgörs av Prop.1978/79:60 17 arbelsskyddsskoroch motsvarande och atl dessa slag av skor inte lorde ha någon betydandekänning av importkonkurrens. NOframhåller atl den internationella arbetsfördelningens fördelar bör tillvaratas.Den betydande skoimporlen torde ha bidragit lill den under en följd av år frånkonsumentsynpunkt fördelaktiga prisutvecklingen i fråga om skor. Föregen del vill jag framhålla följande. Somjag har nämnt i del föregående är del enligt min mening den minskade inhemskaefterfrågan på skor som medfört de största problemen för branschen. Våramöjligheter att förbättra den svenska industrins läge genom att ingripa motimporten begränsas av våra inlernaiionella åtaganden. För ell litet, starktexportberoende land som finns särskild anledning all slå vakt omfrihandeln och de internationella regler som värnar den. Avsieg från dessaregler från svensk sida riskerar - något som inte nog starkt kan understrykasnär krav på ökade protektionistiska åtgärder nu förs fram från olika håll - allmötas av motåtgärder från andra länder. Sådana motåtgärder skulle kunna blibesvärande och leda till arbetslöshet i andra viktiga branscher. Vårt bästaskydd mot en tilltagande proteklionism är och förblir det regelsystem som harutvecklats i , det allmänna tull- och handelsavtalet. Somframhålls av KK kommer av vår läderskoimport från länder inom EG/EFTA.De importrestriktioner som vidtogs riktade sig bl.a. mot dessaländer och uppfattades av dessa som brott mol våra internationella avtal. Importenfrån statshandelsländer är bilateralt reglerad gentemot resp. land. Statshandelsländernasandel av läderskoimporien uppgår till . Lågprisimporten av läderskor dvs.import från länder som , , , och ,uppgick lill av den totala importen. Andelen lågprisimport var 7,4 96 och . Lågprisimporten ulgör såledesf n. ingen väsentlig del av läderskoimporien. emellertid samtidigtframhålla betydelsen av atl importutvecklingen från lågprisländerna noga följs. 2.7Alternativa metoder att tillgodose försörjningsberedskapen Statenskostnader för all upprätthålla försörjningsberedskapen på skoområdei harökaikraftigt underde . Det är med hänsyn härtill enligt min meningangeläget atl nya möjligheler all täcka behoven i en krissituation noga övervägs. 1976/77:85 om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdei, somförelades , framhöll dåvarande chefen förhandelsdepartementet att den bäsia metoden att uppnå önskad försörjningsberedskappå skoområdei är alt inom landet vidmakthålla en löpande 1978/79:60 18 produktion.Han betonade dock atl del kan bli nödvändigi att kombinera denlöpande produktionen med en viss produktionskapacitet i malpåse. Vidare skulleenligt dåvarande chefen för maskiner från nedlagda skoföretagkunna köpas av staten och placeras hos andra skoföretag. NOoch anser all möjlighelerna att i viss utsträckning låtaförsörjningsberedskapen tryggas med maskinutrustning i malpåse nu bör närmareövervägas. anför liknande synpunkter. Malpåsefråganhar ytterligare studerats. På uppdrag av regeringen harsåledes ÖEF utrett olika möjligheter atl upprätthålla försörjningsberedskapenpå lekoområdei. Utredningsresultatet tyder på alt svårigheterna med allutbilda ny arbetskraft är det stora problemet då del gäller all lita till maskinutrustningi malpåse. ÖEF framhåller i ulredningen all antagandena i planeringen om ökadskiftgång i en krissituation innebär att en betydande malpåsekapacitei då fömtsättskunna tas i bruk. Utredningsresultaten börenligtmin mening i viss utsträckning kunna vara giltiga även för skoområdei. Även omdet således kan finnas vissa problem i alt låta kapacitet i malpåse utgöra ellkomplement till den löpande produktionen, är det dock enligt min meningangeläget att undersöka om det genom särskilda förberedelser är möjligl altminska dessa svårigheter. 2.8Statlig garanti för skoföretags behov av säsongskrediter Riksdagenbeslöt att siailig kreditgaranti skulle kunna utgå inom en ram av 22milj. för lån till läderskoföretag att utnyttjas för att täcka behovet avrörelsekapital för tidigareläggning av produktionen av höst- och vinlerskor förhösten 1978 och (prop. 1977/78:125, FöU 1977/ 78:24, rskr1977/78:287). ÖEF har i skrivelse den 19okiober 1978 efter förslag av skodelegalionen hemställt atl slalligkreditgaranti för skoföretags behov av säsongskrediier skall utgå även för vår-och sommarsäsongen 1979 samt för höst- och vintersäsongen 1979-1980 inom en ramav 30 milj. kr. Verksamheteninom läderskobranschen karaktäriseras av atl produktion och försäljning skersäsongsvis. Stora lager byggs upp och säljs därefterunder . Den dåliga lönsamheten under en följd av år harmedfört alt skoindustrins möjligheter alt möta temporära likvidiletspåkänningarär begränsade. Erfarenheterna av de garantier som lämnats ärenligt min mening goda. Mol bakgmnd härav och med hänsyn till att den svenskaläderskoindustrins tillverkning alltmer kommit atl inriktas på höst- och vinlerskoroch därmed koncentreras till endast en försäljningssäsong, är jag beredd attföreslå att vissa kreditgarantier lil! läderskoförelag skall medges. Molbakgrund av del ökade siödet lill skoindustrin i form av bl.a. allmäntproduktionsstöd och skostmkturlån, Prop.1978/79:60 19 vilketbör förbättra skoföretagens kreditvärdighei, anserjag dock all garantier inomen ram av 17 milj. kr. bor kunna lillgodose behovei. Jag återkommer härtill idel följande vid min anmälan av anslagsfrågor. 2.9Stöd för tillverkning av gummistövlar 1977/78:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1977/78 lillslyrkle dåvarande chefen för ell förslag tillavtal mellan svenska staten genom ÖEF och om upprätthållande av vissförsörjningsberedskapsviklig produktionskapacitet vid förelaget i fråga omgummistövlar, läderskor och läderstövlar . Avtaletinnebar bl.a. alt skulle erhålla sammanlagt 25,5milj. Riksdagenhade ingen erinran mot förslagen (FöU 1977/78:24, rskr 1977/ 78:287). Enav fömtsättningama för giltigheten av avtalet mellan ÖEF och var attföretaget genom banklån eller på annat sätt skulle kunna finansiera verksamheienunder . Eftersom detla villkor inte har kunnai uppfyllas av Tretorn haravtalet förfallit. Tretornhar i skrivelse och i en promemoria som överiämnats den 28augusti 1978 redovisat vissa planer för omstrukturering av koncernensverksamhet och behovet av statliga insatser för att upprätthålla bl.a. frånförsörjningsberedskapssynpunkt väsentlig produktionskapacitet. Skodelegationen har påuppdrag av regeringen granskat de av redovisade planerna.Delegationen har i skrivelse till regeringen lämnatsynpunkter på Tretorns förslag till omstrukturering och på de finansiella fömtsättningamahärför saml rekommenderat regeringen all i huvudsak godta Tretorns förslag.Skodelegationens rekommendation innebär dels alt försörjningsberedskapsviktigproduktionskapacitet i fråga om gummistövlar skall tryggas dels att statliggaranti för lån, s.k. IG-lån, ulgår för all möjliggöra rekonsimkiionen. Rekonsimklionenfömtsätter uppsägning av viss personal. Särskilt arbeismarknadspoliiiskl stödföreslås av detla skäl utgå. Delegaiionenkonstaterar alt den från försörjningsberedskapssynpunki inte funnit del vara möjliglall säkra tillverkningen av läiigummiskor vid Tretorns fabriker i Hjärsås ochHelsingborg. Skodelegationenhar i den sammanfallande rapport med förslag lill säkerställande av vissproduktion av läderskor som jag redogjort för i det föregående räknat med auett försörjningsberedskapslån på 8 milj. kr. skall lämnas till förupprätthållande av försörjningsberedskapsviklig produktion på gummisiövelområdei. ÖEFhar lämnal förslag till avtal mellan staten och Tretorn ABom upprätthållande av erforderiig produktionskapacitet i fråga 1978/79:60 20 För hela perioden erfordras enligt avtalet19,. Härav avser 8 milj. kr. Riksdagenmedgav all i samband med övertagandel av ikonkurs tillverkning av läderstövlar erhöll statlig kreditgaranti på 8 milj.kr.för rörelsekapital (prop. 1977/78:125, FöU 1977/78:24, rskr 1977/78:287). Medanledning av att sålt upphör den ställigagarantin alt gälla . EnligtÖEF:s avialsförslag skall 4 milj.kr. av garantin till föriängas atlgälla och avse rörelsekapital för förelagets tillverkning avgummistövlar. Jag villframhålla atl genom en sådan garanti förbättras Tretorn AB:s möjligheter atlklara sin likviditet. Några ytterligare statliga insatser under perioden1979-1981 är därför inte erforderliga. En förutsäitning för avtalet är såledesalt företaget i forlsällningen kan tillgodose sitt likviditetsbehov på denallmänna kreditmarknaden. Motbakgrund av vad jag här har anfört förordarjag att medel anvisas och altstatlig kreditgaranti lämnas så aU det blir möjligt atl träffa avtal med TretornAB om upprätthållande av försörjningsberedskapsviktig produktionskapacitet avgummistövlar . Jagåterkommer härtill vid min anmälan av anslagsfrågor. Chefenför kommer senare denna dag att lägga fram förslagbeträffande de arbelsmarknadspoliliska ålgärder som erfordras till följd avomstruktureringen av förelaget. Medhänvisning lill vad jag här har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atlgodkänna de ålgärder för försörjningsberedskapen på skoområdei som jag harförordat. Anslagsfrågorför /79 DRIFTBUDGETEN F 1.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Under denna mbrik har i statsbudgeten förinnevarande år anvisats ett förslagsanslag av . Medel har bl.a.beräknats för programmet Beklädnad m.m. 1978/79:60 21 fårÖEF under innevarande budgetår på driftbudgeten disponera högsl 50 737 000 kr.för detta program, varav . under anslagsposten Samarbetsprojekt inom skoindusirin.Ytteriigare medel har på kapilalbudgeten anvisats under invesieringsanslagen V:7Lån till teko-, sko- och garveriinduslrier, V:9 Försörjningsberedskapslån ochV: 10 Skostrukturlån. I del föregående har jag lillslyrkt skodelegaiionensförslag om bildande av ell skoinstilut. För /79 beräknar jag . ÖEF bör medges alt för ändamälet överskrida förslagsanslaget F 1.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Jag har vidare förordat atl slalliggaranti skall utgå för läderskoförelags behov av säsongskrediter samt för behovav rörelsekapital vid Tretorn AB:s tillverkning av gummistövlar. Med hänvisninghärtill hemställer jag atl regeringen föreslår atl 1. medgeatt statlig kreditgaranti får ingås för säsongskrediier till läderskoföretag inom en ram av , 2. medgeatt statlig kreditgaranti får ingås för lån på lill rörelsekapital till Tretorn AB:s tillverkning av gummistöv lar. V:7Lån till teko-, sko- och garveriinduslrier. Av vad jag har anfört i del föregåendeframgår atl för avskrivningslån för skoindustrin erfordras /79. ÖEF disponerar fn. Med anledning häravhemställer jag att regeringen föreslår attlill Lån lillieko-. sko- och garveriinduslrier på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /79 anvisa ett invesleringsanslag av . Med hänvisning lill vad jag har anförl idelföregående om siöd lill Tretorn AB:s tillverkning av gummistövlar hemställerjag all regeringen föreslår altlill Försöriningsberedskapslån på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetårel1978/79 anvisa ett invesleringsanslag av . Av vad jag har anfört i del föregående framgår atl för skostrukturiånerfordras totalt . Beloppet erfordras i sin helhet under budgetårel1978/79. ÖEF disponerar f n. Med anledning härav hemställer jag atlregeringen föreslår Skostrukturiån på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ell invesleringsanslag av 5 500 000 1978/79:60 22 Sammanfattanderapport med förslag till säkerställande av viss minimiproduktion av läderskor Skodelegationentillsattes enligt proposition 1976/77:85 1977.04.28 och påbörjade sin verksamhei1977.06.08.