prop · G203105 · 1978-12-31 00:00:00 — 3. bolagets aktiereller skuldebrev är noterade på fondbörs eller på lista utgiven avsammanslutning av svenska fondkommissionärer. 1978/79:105 611 1 fråga om företagskonkurser måste som regel rörelsendrivas vidare någon lid under konkursförvallarens ledning. Icke sällan är detfråga om tidsperioder som sträcker sig över ; över år.De värden som förvaltas kan vara mycket stora. Härtill kommer att de praktiskaförutsättningarna vid drifl av konkursbo ofta är svårare än före konkursulbrottet:kvalificerad personal söker annan anslällning; konlaklklimatet i förbindelsemamed leverantörer, kunder och konkurrenter förändras elc. Behovet av enkvalificerad revision är därför enligt FÄR:s mening i dylika fall ofta väl såstort som före konkursulbrottet. Över huvud laget är del enligt FAR:suppfattning ägnat alt förvåna all icke redan lidigare krav på revision avstörre företagskonkursbon inlagils i lagen. 1 prakiiken har del också ickesällan förekommit att konkursförvaltare i samråd med RO anlitat revisorer ickeendast som sakkunnigbiträde i boulredningen utan även för kontroll av all medelsförvaltningenunder konkursboels drift är ändamålsenligt ordnad och fungerar på avsett säll. Med hänvisning lill vad ovan sagls om behovet av revisionvid företagskonkurser vill FAR föreslå att kommitténs förslag lill ändring avkonkurslagen kompletteras med bestämmelse om atl sådan kvalificerad revisorför boel skall utses i de fall då företagel vid konkursutbrollel var skyldigtatl ha kvalificerad revision enligt aktiebolagslagen eller annan lag. Sådanrevisor bör enligt FAR:s mening utses anlingen av borgenärerna på borgenärssammanträdeeller, om ett oberoende organ ulses eller skapas som tillsynsmyndighet, avtillsynsmyndigheten. 10 Kommentarer till vissa bestämmelser i kommitténslagförslag JK: I 14 a 8 första slyckel hänvisas till 15 kap. RB.Innehållet i 14 a 8 andra slyckel har samma lydelse som 15 kap. 1 8 iredjestycket RB. Det kan därför ifrågasättas om inte 14 a 8 andra stycket äröverflödigl. JK: Reseförbud och häklning får som bestämmelsen i 14 b 8har utformats tillgripas i avvaklan på att konkursansökan prövas. i 14 b 8 tredje stycket görs 15 kap. 5 8 och 6 8 första stycketRB tillämpliga. Detta innebär atl konkursdomaren eller rätten i samband medatl konkursansökningsmålet avgörs skall pröva om ett meddelat reseförbud elleren beslutad häktning skall bestå. När det gäller reseförbud uttalas på s. 195 (under avsnilt3.2.2.2) atl det inte behövs något stäUningstagande i saken efiersomkonkursbeslulet med- Prop.1978/79:105 612 för att förbudet att lämna riket enligt 88 8 förstastycket i förslaget automatiskt Iräder i funktion. Om konkursansökan ogillas,måste däremot saken prövas. Vidare sägs alt rätten även om konkursansökanavslås kan låla reseförbudel beslå i avvaklan på atl beslutet har vunnit lagakraft, nämligen i fall då frågan huruvida gäldenären skall försällas i konkursär särskilt tveksam. Jag är inte helt ense med kommittén i denna fråga. Motatt förbudet enligt 88 8 första siycket aulomatiskl iräder i funklion kan invändasatt del saknas slöd i KL för alt detta sker redan innan konkursbeslulel harvunnil laga krafl. 210 8 Iredje slyckel avser bara beslut av konkursdomaren.Jag har också svårl att acceplera uiialandel atl rälten med ettbeslul om avslag på konkursansökan skulle kunna föreskriva att reseförbudetskall bestå. För att reseförbud skall gälla även för liden mellan beslul ochlaga kraft torde det enligt min mening krävas ny begäran av borgenär och nyllbeslul av konkursdomaren eller rälten. Sådan begäran bör i och för sig kunnaske med att beslutet i fråga om konkursansökningen meddelas, omborgenär är närvarande. Även när det gäller häklning enligt 14 b 8 kaninvändningar riktas mot vad som anförs på s. 195. efiersom bestämmelsen harutformats på sådant sätt att konkursbeslutel bildar gräns för häklningen.Föreskriften i 14 b 8 Iredje slyckel sisla meningen som innebär atl häktninginte får vara är dessutom med denna uigångspunki knappasllogisk. : 1 belänkandet föreslås all vissatvångsmedel skall kunna användas mol gäldenären redan påkonkursansökningssladiel. Reseförbud eller häklning skall under vissaförutsättningar kunna tillgripas (14 b 8 i förslaget). 1 den allmännamotiveringen har kommittén anfört atl beslut om personellt tvångsmedel skallomprövas då konkursansökningsmålet avgöres (s. 195). Kommittén har därvidullalal, alt även om konkursansökan ogillas det kan finnas skäl atl låla ellbeslul om reseförbud eller t.o.m. häktning bestå i avvaklan på alt beslutet ikonkursansökningsmålet skall vinna laga kraft. Gällande räll (se 15 kap. 6 8rättegångsbalken) medger i princip atl ell i en tvistemålsprocess meddelalbeslut om reseförbud resp. häktning får beslå i avvaktan på laga kraflägandedom även om käromälet ogillats. Sådana beslut häves emellerlid regelmässigl iden angivna situationen. Domslolsverkel ifrågasätter om inte meddelalreseförbud resp. häktningsbeslul omedelbarl skall hävas om konkursansökanogillas. Göleborgs lingsrält: Vidare bör i 18 a 8 upptas enbestämmelse om all konkursdomaren vid bestämmandel av handläggningsformen börsamråda med tillsynsmyndigheten. 1978/79:105 613 i : 1 27 8 har kommitténinlagit bestämmelsen att tillsynsmyndighet prövar hur stor del av gäldenärensinkomsi, som skall tillkomma konkursboel, medan det först i 42 8 närmare angesvilken myndighei, som är tillsynsmyndighet. Däresiprövningen skall ankomma på kronofogdemyndighelen i egenskap avlillsynsmyndighel bör enligt länsslyrelsens uppfattning 27 8 iredje stycketandra punklen om myndighetens behörighet alt pröva konkursboets tillgångar idenna del intagas i lagtexien i anslutning lill de föreskrifter som reglerartillsynsmyndighetens verksamhet i övrigt, lämpligen såsom 59 a 8. Vidkommandekonkursgäldenärens besvärsräll beiräffande dessa beslut (nu angivel i 27 8fjärde slyckel) föreslår all regel därom överförs lill 209 8 ianslutning till övriga regler angående besvär över beslut enligt konkurslagen. Länsåklagaren i och : Ellenklare alternativ för vilken tillsynsmyndighet som skall vara behörig synesmig vara myndigheien i den ort där konkursen är anhängig. RSV: Detkan inträffa atl gäldenärens hemvisl i något fall lillhör ett KFM-dislrikl ochden orl där han skall svara i tvistemål tillhör ett annal . Isådant fall ärdet myndigheten pä den förstnämnda orten som har haft kontakternamed gäldenären och som känner till hans förhållanden. Det kan därförifrågasällas om inte den myndigheien borde vara lillsynsmyndighel i stället förKFM på den orl där gäldenären har sill ivis-temålsfomm, vilkel föreslagils avkommittén. För atl "rätt" KFM skall bli lillsynsmyndighel bör orlendär gäldenären skall anses ha sill hemvisl beslämmas i enlighel med vad somgäller enligi UL 56 8. Molsvarande icke önskvärd anknyining kan bli akluell omhandläggningen överflyttas lill annan orl enligt 201 8. Göleborgs lingsräii: I 45 8 bör--- las in en beslämmelseom atl kon kursdomaren före förordnandet av interimsförvaltare bör samråda med tillsynsmyndigheten i de fall där så erfordras. JK: I den siluaiionen då flera förvallare inte kan enas omen viss ålgärd eller beslul föreslår kommittén all saken skall hänskjulas lilltillsynsmyndigheten och atl den mening som myndigheien biiräder skall gälla. 1978/79:105 614 almotiveringen (s. 163) framhålls att myndigheten inte harnågon självständig beslutanderätt. Denna konstruktion som kan jämföras med ettomröstningsförfarande där en av de röstande tillsynsmyndigheten inte bliransvarig för uigången förefaller konstlad. Göleborgs lingsräii: 1 50 8 kvarslår enligt kommitténsförslag bestämmelserna om del inbördes förhållandet mellan flera förvallare.Enligt paragrafens tredje stycke skall vid odelad förvallningtillsynsmyndigheten skilja mellan förvallarna då de är oense och flertal inteföreligger för viss mening. Denna ordning anser tingsrätten mindre lämplig.Den kan leda lill alt åtgärder och beslutsfattande fördröjs. Det är särskiltvikligl atl så inte sker i de konkurser där flera förvaltare förordnas, lydessa konkurser är de slörsla och mest komplicerade. 1 slället börkonkursdomaren när flera förvaltare ulses men nägon uppdelning av förvaltningeninte sker förordna en av dem lill huvudförvallare så att de övriga ärunderställda honom. En bestämmelse härom bör intagas i lagtexten. Hovrätten över och : Hovrällen har ovanuttalat sin anslutning till förslaget all förvallaren får en mera självsiändigställning. Enligt hovrällens mening skulle konkursförvallarens självständigheti förhållande till tillsynsmyndigheten och borgenärerna komma till bättreuttryck om i 51 a 8 försia och andra slyckena ordet "viktigare"ulbyles mol "vikliga". Hovrällen vill även ifrågasätta om del ejskulle underiätta tillämpningen av lagen om man i lagtexten tar in någraexempel på fall då samråd skall ske och som av kommittén klassificerats som"viktigare frågor" (s. 107 ö). För tydlighetens skull bör i lagtexienockså erinras om de bestämmelser i konkurslagen som ullryckligen siadgar allspeciella grupper av borgenärer respektive gäldenärer skall ge sill medgivandelill vissa ålgärder (jmf KL 63 8, 71 § 2 st. och 6 st.. 75 8. 76 8 samt 78 8).Relationen mellan de särskilda stadgandena och samrådsregeln 151 a 8 är eljestoklar. i : Regler för alt vinnaenhetlighet vid upprättande av bouppleckning bör införas. Normalplan i näraanslutning till här nedan föreslagen normalkontoplan med föreskrifter tillledning för arbetet är därför påkallad. 1 : Lagrummet reglerarbl.a. förvaltarens skyldighet alt upprälla bouppleckning. I anledning av nurådande praxis vid upprättande av sådan betr. fysisk persons konkurs bör följandeförhållande uppmärksammas. Bouppieckningen skall upplaga boeis lillgångar. Vad somskall anses tillhöra boet beslämmes utifrån bestämmelserna i 27 8 KL. Därundan- 1978/79:105 615 lages vad man brukar kalla beneficiegods. Sådan egendomingår alllså inlc i konkursboel. Praxis har emellerlid utvecklat sig därhän alljämväl sådan egendom upptecknas och värderas på tillgångssidan. Sålundakonsiaterar Welamson (Konkursräll 1961, s. 341) alt "även lillgångar,vilka beräknas ingå i gäldenärens beneficium. torde principielll böra bådeupptecknas och värderas". Ett studium av bouppteckningar i konkurser,lämpade för förenklad handläggning, ger vid handen all lillgångssidandomineras av sådan egendom, som alllså inte ingår i boet. Föruiom all en betydande arbetsinsats görs blir mångagånger bouppteckningen direkl vilseledande. Tillgångssidan visar ett för högtvärde och kan lätt missförstås av borgenär, som saknar kunskaper om utsökningslagensbeneficieregler. Genom all tillsynsfunktionen lagls på KFM, som har alt isin ordinarie verksamhet lillämpa utsökningslagens reglering av beneficiet, börfortsättningsvis sådan egendom inte las med som tillgång i bouppieckningen.Del räcker med en anmärkning i de fall värdefull egendom förbehållils gäldenärenp.g.a. exempelvis hans yrkesutövning eller all den har ett slorl personligtvärde o.l. Framhållas bör alt en utveckling i skisserad riktning ihög grad förenklar och påskyndar handläggningen. Överåklagaren i : Enligt 53 8 skall förvaltarenomhändertaga gäldenärens bo med de böcker och andra handlingar som rör boel. Ispecialmotiveringen lill 54 8 heter det att "Det kan länkas attgäldenärens bokföring har skötts av en bokföringsbyrå, som har hand om böckernaoch andra handlingar. Vägrar bokföringsbyrån all lämna ul bokföringen, kanförvallaren tvinga lill sig den med stöd av förevarande 54 8" (sid. 171).En bokföringsbyrå torde emellerlid ofta ha retentionsrätt tillbokföringsmaterial bearbetat av byrån själv. I sådana fall framstår det somtveksamt om byrån enligt nuvarande praxis är skyldig lämna ut materialet. före citatet ovan beiräffande tvång mot gäldenäroch tredje man atl "En förutsättning är givelvis atl tredje mannen intehar rätt alt behälla besittningen till egendomen". Det förefalleremellertid oklart hur kommittén ser på bokföraren och relentionsrälten och ävenom hithörande spörsmål kan sägas ligga utanför kommitténs uppdrag framstår ellförtydligande som önskvärt. : 55 8 första stycket innehåller bl.a.följande: "Om gäldenären är eller under del förekonkursansökningen varit bokföringsskyldig, varde i berättelsen tillikaanmärkt, vilket bokförings- 1978/79:105 616 system han har tillämpat och hur bokföringsskyldighetenhar fullgjorts; och skall i sådant fall vid berättelsen fogas den av gäldenärensenast uppgjorda balansräkningen". Denna mening föreslås ändrad sålunda:"Om gäldenären är eller under del senasle året före konkursansökningenvaril bokföringsskyldig, skall i berättelsen tillika lämnas upplysning omlilläm-pai bi)kföringssyslem enligt 7 § första stycket bokföringslagen(1976:125) samt om hur bokföringsskyldigheten fullgjorts; i sådant fall skallvid berättelsen fogas av gäldenären i JÖrekomniandc fall senast uppgjordabalansräkning". Den försia ändringen skall ses som ell led i BFN;ssträvan all i göriigaste mån koppla redovisningskraven lill de grundläggandebestämmelserna i . Tilläggel "i förekommande fall" är föranlellav besiämmelsen i I 8 fjäide siycket BFL, som undantar näringsidkare med enårsomsättning på högsl 200.000:- från plikten atl göra årsbokslut, dvs. atlupprälla resultat- och balansräkningar. Kronofogdemyndighelen i : För att erforderligaupplysningar skall erhållas för en berättelse enligt 55 8 med angivel innehållbör för gäldenären föreskrivas skyldighet all lämna upplysning om boet och omegen affärsverksamhet och annans affärsverksamhet som har anknytning till gäldenärens.Reglerna i detla avseende lorde böra vara desamma i ordinära och mindrekonkurser. bör ha möjlighet all yllra sig över berättelsenoch få sin mening redovisad särskili innan berättelsen överiämnas tillkonkursdomaren och eventuellt åklagarmyndigheten. Länsåklagaren i och : ändå lålil göra så många undersökningar, redovisade i bil. 1, hadedet också varil av iniresse att veta i hur stor utsträckning förvaltarnaverkligen avlämna sina halvårsberätlelser inom de föreskrivna fjorton dagarnalill rällens ombudsman, respeklive i vilken ulsiräckning dessa inom sammalidsfrist lämna dem vidare till konkursdomaren. I enstaka av de konkurser somjag haft anledning att syssla med på grund av misstanke om brott, ha dessatidsgränser kraftigt överskridits ulan atl någon tillfredsställande förklaringlämnals. Så vill jag minns, ha konkursdomarna ej reageral särskili effeklivihäremol. Hovrätten över och : Hovrätten har ovan förordalatt konkursdomaren skall ha kvar sin kontrollfunktion. Med hänsyn härtill börförvaltarens halvårsberällelse även i fortsätiningen inges till konkursdomaren.Halvårsberätlelsen har belydelse även vid arvodesprövningen. : Enligt tingsrättens erfarenhelförekommer inte sällan alt förvaltarna inte avger sina halvårsberättelserenligt 56 8 konkurslagen i räll lid. Understundom måste förvaltare särskiltuppmanas alt avge sådana berättelser. Dröjsmålen kan bero på att förvaltarna ärsärskilt be- 1978/79:105 617 lastade med arbete och allsemesterperioden oftast infaller . Redovisningsperioden bör ulanolägenhet kunna förskjutas förslagsvis så atl förvallarna kanulföra arbetet med halvårsberättelsema och oktober månader. Advokalsamjiindel: Erfarenhelerna från konkursförvallningger vid handen atl tidpunkten för avgivande av halvårsberällelse är oläglig medhänsyn till atl särskild arbetsbelastning ofta föreligger för förvallarna i månadenefter årsskiftet och till atl semesterperiod vanligen infaller . altändamålet med berättelserna eftersatts borde de likaväl kunna avges förperioderna den 1 april-den 30 seplember och den 1 oktober-den 31 mars.Samfundet vill föreslå all en sådan ändring övervägs. i : Det torde kunnaövervägas om inte pengar som inflyter under förvaltningen av konkursbo börinsättas på poslgiro i stället för bank med hänsyn tiU den belydelse postgirolnumera har. i : Medel föreslås insattamot ränla på bank. Följden av detta blir all konkursmedel sprids över landelsbankkontor. Detta är föga rationellt och försvårar tillsynen. Medlen bör i stället göras räntebärande genom insättningsenasi Iredje dagen på postgiro. Detta sker nu i vissa fall hoskronofogdemyndigheten. : 58 8 m.fl. Del är myckel vanligt attborgenärer lar kontakt med konkursdomaren i olika ärenden rörande konkursen.Del bör därför inte förekomma att konkursdomarens möjligheter att lämna upplysningarminskas t.ex. genom atl vissa förvallningshandlingar inte tillställtskonkursdomaren ulan bara tillsynsmyndigheten. Det synes rikligare atlhandlingar av den lyp som är i fråga i 58 8 4 st. lämnas till båda myndighelerna. i : Ackord under konkurshar varit mycket sällan förekommande. Förvaltarna bör görasuppmärksamma på denna form av avveckling av ett konkursbo. Länsåklagaren 1 och : Del kantänkas all åklagare i undanlagsfall har anledning atl göra sådan framställningi anledning av vad som förekommit under förundersökningen. Det kan t. ex. visasig, alt förvaltaren i egenskap av gäldenärens juridiska rådgivare medverkalvid avtal, som föranlett eller förvärrat obeslånd eller eljest kunna misstänkasvara brottsliga. 1978/79:105 618 Hovrätten över och : Eftersomkonkursdomaren, enligt hovrällens mening, skall ha kvar sin kontrollfunktion, börhan även ha räll atl på eget initiativ entlediga förvallare. Kommittén uttalar i detta sammanhang atl av allmännaregler följer all förvallaren inte får entledigas utan alt först ha blivit hördsaml tillägger all en uttrycklig föreskrifi härom i konkursförordningen börövervägas. Enligt hovrättens uppfattning är en föreskrift härom av sådan viktalt den bör intas i lagtexien och ej, som övervägts av kommittén, regleras iadministrativ ordning. Kronojögdemyndlgheien i : Kostnader för hämlningav gäldenären skall enligt förslaget bestridas av konkursboel. Reformeringen av de nuvarande falligkonkurserna har bl.a.kommit lill stånd för atl komma lill rälla med gäldenärsbrott m.m. som i delnuvarande förfarandel aldrig uppdagats. Det har alllså varil ett samhälleligtoch rältssäkerhetsintresse som dikleral förändringarna. Del bör mol denna bakgrund inte drabba borgenärerna om engäldenär gör sig svåråtkomlig. De allmänpreventiva inlressena är i sig självasiarka nog alt låla häminingskoslnaderna stanna på staten. Kronofogdemyndighelen i : Tillsynsmyndighetentilläggs här bl.a. atl pröva huruvida gäldenären med åberopande avbeneficiebe-siämmelserna skall få ul egendom ur konkursboel. Som anförts under53 § med hänvisning lill 27 8 ingår inte beneficiegods i konkursboel. Mol denbakgrunden förefaller mig bestämmelsen i 97 8 försia stycket överflödig närdetsägs all ''gäldenären av konkursboel äger få ul egendom" av nämnt slag.Konkursförvaltningen skall "ex officio" beakla 27 § och jag kan inteinse atl gäldenären skall vara ivungen framslälla yrkande jml 97 8. för all fåbesiämmelsen i del förslnämnda lagmmmel beaktad. I de fall förvallaren i I.ex. gäldenärens frånvaroomhändertagit egendom, som normalt inte ingår i beneficiel, men som p.g.a.speciella omsländigheier i del enskilda fallel måste anses rymmas inom della,kan en framställning från gäldenären föranleda en prövning. Denna kanemellerlid ske utifrån 27 8 KL. Hovrällen över och : I avsnitt 5.3 i betänkandetuttalar kommittén bl.a. att. beträffande konkursdomarens proiokollföring vidborgenärssammanlräden, reglerna i och protokollkungörelsengäller (s. 227 n). uttalande rimmar mindre väl med kommitténs Prop.1978/79:105 619 förslagi 108 8 sista siycket om proiokollföring vid förlikningssammanträde. 1konsekvens med uttalandet på s. 227 bör sista stycket i 108 8 utgå. Hovrällenvill beträffande protokollföringen framhålla att om föriikning ej träffas vidsammanträdel är del angeläget att protokollet är tillräckligt fylligt efiersomdet kan komma alt ligga till grund för huvudförhandlingen inför rälien. Kronofogdemyndigheteni : I 129 8 har huvudsakligen föreslagils redaktionella ändringar. Kfmanser att de uppgifter, som enligt denna paragraf åvilar förvallaren, böröverföras , där utdelningsförslaget bör finnastillgängligt för granskning. Det anses också vara lämpligt alt även deborgenärer, som bevakat fordran i konkursen men som ej får utdelning, erhållerbesked härom genom brevförsändelse. Därigenom undvikes många förfrågningar hoskonkursdomaren eller förvaltaren, och del kan av andra skäl inte heller ansesopåkallat att sådan borgenär genom brev fär vetskap om resultatet av enbevakning. Andra stycket bör sålunda omarbetas. 1978/79:105 620 Lag om ändring i konkurslagen (1921:225) Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1921: 225) dels att 64, 65, 69, 72, 79, 87, 90, 112. 175-184, 197,199, 205, 207, 214 och 218 88' skall upphöra att gälla, dels atl rubriken lill 8 kap. skall utgå, dels att 13, 19, 27, 40 b, 41-62, 66, 67, 70, 71, 76-78,80-86 a, 88. 89, 91-96, 98, 99, 102, 103, 107, 108, 111, 113, 118, 120, 123, 126-130,132, 137, 140, 144. 145 a, 146, 148, 149, 152, 185-191, 200. 202, 203, 206,209-211 och 219 88 saml rubrikerna lill 3, 4 och 9 kap. skall ha nedan angivnalydelse, dels atl i lagen skall införas tjugoen nya paragrafer, 14a-14 c, 18 a, 50 a, 51 a, 88 a, 95 a, 159, 185 a-185 h, 208, 210 a, 210 b och211 a 88, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 8' Upplages borgenärs konkursansökan, skallkonkursdomaren genast förelägga gäldenären atl inkomma med förklaring inom visstid, högst , från del han fått del av ansökningshandlingama. Om detbehövs för alt gäldenären skall få skäligt rådrum, kan dock tiden utsträckastill högsl en månad. Åranledning därtill, får föreläggande enUgt första stycket även innehålla attgäldenären, Jör det Jall att han medger ansökningen, skall inkomma med upplysningar som äro av betydelse för frågan 1 vilken form konkursen skallhandläggas. Ansökningshandlingarna och föreläggandel skola delges gäldenären.Delgivning enligt 12 8 delgivningslagen (1970:428) får ske endasl om anledningförekommer att gäldenären avvikit eller eljest håller sig undan. Delgivningenligt 15 8 första stycket delgivningslagen får ske även när gäldenären vistaspå känd ort utom riket, om delgivning eljest ej kan ske här i riket ochkonkursdomaren med hänsyn till omsländighelerna finner del icke skäligen börakrävas att delgivningen verkställes utom rikel. Om delgivning sker enligt 15 8 delgivningslagen, skallkonkursdomaren lillse, alt gäldenärens egendom sättes under säker vård.Kostnaden därför skall betalas av borgenären. ' Senaste lydelse av 79 § 1946:809 176 § 1977:675 183 §1970:848 199 § 1975:244 214 § 1942:384. 2 Senaste lydelse 1975: 244. 1978/79:105 621 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föreligga sannolika skäl för bifall till konkursansökanoch kan det skäligen befaras alt gäldenären undandrager egendom, jår konkursdomareneller rå t len, om särskild anledning Jörekommer, förordna om kvarslad ellerskingrlngsjörbud på gäldenärens egendom i avvaktan på prövning av ansökningen.Därvid skall vad som enligt 15 kap. gäller om kvarstad ochskingringsförbud äga motsvarande tillämpning, om ej annat följer av dennalag. Konkursdomaren eller rätten får medgiva undantag från beviljadsäkerhetsåtgärd. Föreligga sannolika skål för bifall till konkursansökanoch kan det skäligen befaras att gäldenären genom att begiva sig från riket undandragersig skyldighet eller överträder förbud sc/m enUgi denna lag gäller 1 konkurs,får konkursdomaren eller rälten, om särskild anledning förekommer, förbjudagäldenären att i avvaktan på prövning av ansökningen begiva sig från riket.Meddelas sådant reseförbud, får i samband därmed eller senare gäldenärenåläggas att lämna ifrån sig sitt pass till kronojögdemyndighet somkonkursdomaren eller rätten bestämmer. Är reseförbud uppenbart otlllräckUgt,får gäldenären häkias. Om gäldenären är juridisk person, äger första styckettUlämpning åven på styrelseledamot, verkställande direktör och likvidator somavgått eller entledigats senare än före dagen då konkursansökan kom intill konkursdomaren.