prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Utvecklingenav fiygplan inom landet innebär atl vi har byggt upp en kompetens inom fleraviktiga teknikområden som också har fått och i framliden kan få intressaniacivila tillämpningar. En utvecklande flyginduslri medför sålunda en stimulansför teknisk forskning och utveckling inom landet. I årets finansplanunderstryker regeringen belydelsen av teknisk utveckling och forskning. Ellbeslul att inte utveckla B3LA innebär att stora delar av den uppbyggdakompetensen inom flygindustrin kan behöva avvecklas. Det bör därför undersökaspå vilket sätt och i vilken mån del är möjligt all på andra områden tillvaratadel tekniska kunnande som den utvecklande flygplansindustrin representerar. Fleraskäl lalar alllså för atl man inie nu skall falla ell slulligl beslul iflygplansfrågan. har därför förhandlingar ägt rum med berördaindustrier. Syftet har varil all dels minska de totala utvecklingskostnadernaför B3LA, dels skapa förutsättningar alt behålla handlingsfrihet ytteriigareett år genom att berörda industrier åtar sig all med egen ekonomisk satsningfram till ulföra utvecklingsarbetet på både B3LA och A 20 tillett pris som molsvarar de medel som flygvapnet inom sin ekonomiska ram undersamma tid har avsatt för utveckling m.m. av nästa attack- ochskolflygplanssystem. Även priset för serieproduktion av JA 37 Jakiviggen hardärvid behandlals. Berördaindustrier har förklaral sig beredda att bedriva utvecklingsarbete på B3LAenligt ett något omlagt lidsprogram fram t.o.m. för ett prissom motsvararde medel som finns lillgängliga i flygvapnets planering samthärutöver inom samma pris utföra erforderiigt systemdefinitionsarbete påenenklare version av A 20 så atl typarbelel på detla flygplan omgående kan startaom typarbelel på B3LA avbryts . Förhandlingarna har också lettlill bälire villkor för försvaret avseende serieanskaffningen av JA 37 Del II Fö:l Skr 1978/79:103 80 Jakiviggenän vad som har gälll lidigare. Delär alltså möjligt alt behålla handlingsfriheten ytteriigare utan atlförsvarsramen behöver tillskjutas mer pengar under /79. Om mandärefter beslutar sig för all fortsätta utvecklingsarbetet på B3LA uppstår ingaslalsfinansiella eller samhällsekonomiska merkoslnader jämfört med ett posilivibeslul . Ett sådant beslut kräver dock en höjning av försvarsmak-lensplaneringsram fr.o.m. budgetårel 1979/80. Påmin föredragning uppdrar regeringen i annat sammanhang åt försvaretsmaterielverk all slutförhandla om ett fortsatt utvecklingsarbete på B3LA förliden fram t.o.m. , varvid även handlingsfrihet alt vid dennatidpunkt ulan lidsfördröjning påbörja lyparbele på en version av A 20 skallföreligga. Ellårs handlingsfrihet i flygplansfrågan bör som jag har nämnt användas för altinhämta ytteriigare beslutsunderlag, främsi avseende alternativ som innebär allB3LA inte utvecklas. Med hänsyn lill frågans stora betydelse frånsamhällsekonomiska, säkerhetspolitiska och industripolitiska synpunkter bördelta arbele utföras av en pariamentariski sammansatt kommitté. Kommiuénbör klarlägga vilken kapacitet för utveckling, produktion och underhåll sombehövs för alt siödja resp. genomföra produktionen och driften avViggensystemel fram lill omkring samt överväga hur denna totalakapacilel lämpligen bör vara fördelad och organiserad i det fall alt B3LA inteskall utvecklas. Kommittén bör i delta sammanhang överväga vilken inhemskkompetens vi bör ha för all kunna licenstillverka ulländskaflygplan och/eller uppträda som kompetenta köpare av sådana. Isamband med övervägandena om den framtida flygindusirins utformning i det fallall B3LA inte skulle utvecklas bör kommittén studera möjlighelerna atl genomannat utvecklingsarbete bidra till atl vår industris teknologiska standard ochkompetens hålls på en tillfredsställande nivå. Kommitténbör vidare överväga om Viggenplailformen skall utvecklas till en ytterligareallackversion i slället för B3LA, och i så fall vilken vidareutveckling av JA37 som därvid bör ske. Kommittén bör också studera utländska alternativ förvårt framlida allackflygsysiem. Även föruisätiningarna för ett internationelltsamarbete inom ramen för vår neutralitetspolitik bör studeras. Delskall inte vara kommitténs uppgift atl lämna förslag om huruvidautvecklingsarbelel på B3LA skall fullföljas efter . Somjaglidigare har anförl kräver ett sådant fullföljande en höjning avförsvarsmak-lens planeringsram fr.o.m. /80. Kommittén skall hasom utgångspunkt för sitt arbete den försvarsekonomi för perioden /78-1981/ 82 samt den långsikliga inriktning och avvägning i stort som beslutades avriksdagen . Jagvill i detla sammanhang också erinra om atl valet av anskaffningsal-lernativför attack- och skolflygplan har stor betydelse för den inhemska förmågan atl iframtiden ulveckla och producera kvalificerade robolsystem. Om B3LA anskaffasförutsätts-även i kostnadskalkylerna-att också den för delta flygplan särskiltavseda roboten B 83 anskaffas. En utveckling av denna robol skaparförulsältningar för atl ulveckla och tillverka kvalificeraderobotar i landet, medan ett beslul all inte ulveckla B3LA och därmed inteheller robolen B 83 innebär atl del ter sig mycket osäkert om vi kan behålla enkapacitet all i framliden ulveckla och producera kvalificerade robotsystem inomlandet. 1976/77:74 anförde jag att en industriell samordning inom 81 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:2 uppskov med flygplansbesluiel bör därför utnyttjas förförhandlingar med berörda industrier om hur en sådan samordning böråsladkommas. Kommittén bör även studera hithörande frågor. Regeringenbör falla slutligt beslut i flygplansfrågan i samband med budgetarbetet /80. Det innebäratt kommitténs arbete bör bedrivas så alt dessöverväganden och förslag kan redovisas senasi under okiober månad 1978. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag all regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet atltillkalla en kommitté med sex ledamöter med uppdrag atl utreda vissa frågorrörande flygindustrin m.m., altutse en av ledamöterna alt vara ordförande, attbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och bilräde ål kommiiién. Vidarehemsläller jag atl regeringen föreskriver atlersättning lill ledamol, sakkunnig, expert och sekrelerare skall uigå i form avdagarvode enligi kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrivs, altkostnaderna skall belasla fjärde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 2.Tilläggsdirektiv till beredningen för det fortsatta arbetet om kvinnan iförsvaret (Fö 1975:01) Departementschefen,statsrådet , anför. Beredningenför det fortsatta arbetel om kvinnan i försvaret (BKF) avlämnade i juni 1977betänkandet (SOU 1977:26) Kvinnan och försvarels yrken. 1 betänkandet lämnasbl.a. förslag om befålsanställning av kvinnor vid flygvapnet. Somjaguttalade vid anmälan av prop. 1977/78:24 om ny befälsordning för del miliiäraförsvaret anserjag det angelägel att kvinnor får möjlighel alt bli yrkesbefäl.Jag avser att senare föreslå att regeringen lägger fram en proposition iflertalet av de frågor som BKF har tagil upp i sitt betänkande. Ibetänkandet erinrar BKF om aU den enligt sina direktiv har haft all i en försiaetapp arbela med befallningar vars uppgifier inte är av stridande karaklär.Eftersom direktiven inte definierar innebörden av begreppei icke stridandebefattning, har BKF sökt avgränsa och ange dessa befattningar. Därvid harberedningen konstaterat alt klassificeringen av befattningar som stridande ivissa fall ulgår från miljöbetingelser, i andra fall från förbandens uppgiftereller befallningens funktion och i ytterligare andra fall från en kombinationav dessa fakiorer. Mol denna bakgrund hävdar BKF all del inte finns någon klargräns mellan stridande och icke stridande befattningar. 6 1978/79. Del II Fö:2 Skr 1978/79:103 82 siktbör del därför enligt beredningen bli naturligt atl vid rekrytering av kvinnorlill försvarsmaklen analysera varje befatiningslyps krav, oavsettklassificeringen som stridande eller icke stridande, och därefier bedöma denenskildes individuella kvalifikationer för akluella befallningar mol dessakrav. BKFanför vidare att gränsen mellan stridande och icke stridande i etapp 1 avutredningsarbetet har dragits med utgångspunkt i befälels uppgifier alt ledaolika typer av förband. Befallningar vid förband med slrid som huvuduppgift hardärvid förts lill etapp 2, medan befattningar med slrid som andrahandsuppgiftoch specialislbefattningar ingår i etapp 1. Vid armén och marinen haranställning av kvinnor inom etapp 1 försvårats av all övervägande delen av utbildnings-och karriärvägarna innebär ijänslgöring i befallningar vars innehavare har tilluppgifi atl leda förband med strid som huvuduppgift. För atl kvinnor skallkunna få befålsanställning vid dessa försvarsgrenar ulan begränsningar i frågaom nivåer eller utbildnings- och karriärvägar anser BKF sig behövakompletterande direktiv. Avde remissinstanser som har yitral sig i de här akluella frågorna anseröverbefälhavaren atl beredningens definition av stridande befallningar är förgenerell och au yUeriigare undersökningar bör göras, innan man lar siällninglill en eventuell utveckling mot atl ulnyllja kvinnor i befallningar som kananses vara siridande. Liknande synpunkier anförs av chefen för armén ochModerata samlingspartiets kvinnoförbund. anser atl denuvarande direktiven är för snäva och all del hade varil bälire alt utgå frånalt alla yrken inom försvarsmakten bör öppnas för kvinnor. Även och vill ge kvinnor tillträde lillsiridande befallningar. gäller även Socialdemokratiska kvinnoförbundetsom anser atl BKF:s avgränsning mellan siridande och icke siridandebefattningar inte är övertygande och medför risk för alt kvinnorna blir ettslags B-befäl, vilkel förbundel inte kan godta. Chefen för marinen anser att deursprungliga direktivens begränsning till icke stridande befallningar är rikligoch bör behållas. Samma uppfattning har som anförall principen all undanta kvinnor från direkl stridande befattningar måstegälla även i framliden. Föregendel villjag framhålla alt allt befäl i krig måsle kunna delta i och vid behovleda försvaret av den egna uppehållsplatsen e.d. Varje befälsbefatining blirdärmed i princip all anse som stridande. Del går följaktligen inte all dranågon gräns mellan siridande och icke stridande befallningar. Beredningen bördärför uireda förutsättningarna alt låta kvinnor få anställning somyrkesofficer utan denna begränsning. Den personliga lämplighelen bör i principvara det enda urvalskriteriet vid rekrytering av fast anställt befäl. Ett antalbefattningar i krigsorganisationen kan emellertid med hänsyn till nuvarandeförutsättningar och krav vara av sådan art au de inte lämpligenbör besällas med kvinnor. Öppnandet av befälsyrkel för kvinnor är enligt minmening en så stor och genomgripande reform au den bör genomföras stegvis.Beredningens uppgift bör därför vara alt föreslå en fortsau utveckling mol eupå sikt könsobundet befälsyrke. BKFhar i samarbele med försvarels forskningsanslall (FOA) gjort vissaförberedelser för ell långsiktigt projekt som omfattar utarbetande av arbetsbeskrivningaroch arbetskravsanalyser. översyn av urvals- och prövningsverksamheten m.m.Projektet bör enligt beredningen fullföljas i samband med atl förslaget ombefälsanställning av kvinnor genomförs. Enligt min mening ankommer del påförsvarsgrenscheferna all fortlöpande se över befallningsbeskrivningar o.d. Jagser del som naturiigi all de i della arbeie 83 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:2 utnyttjarden expertis som finns vid bl.a. FOA. Projektet bör därför i fortsättningengenomföras i samarbele mellan berörd försvarsgrenschef och FOA efter samråd medBKF. I avvaktan på resultatet av översynen bör BKF börja sina överväganden medutgångspunkt i de befattningsbeskrivningar m.m. som finns . Jag vill i detlasammanhang ta upp ett par frågor som BKF berör i sitt betänkande och som enligtmin uppfattning är grundläggande för arbelel med att bereda kvinnor möjlighelatl få anställning som befäl. hör den sk.äldreproblematiken, dvs. behovei av all placera om äldre personal lill fysisktmindre krävande uppgifter. 1 sitt betänkande har BKF berört denna fråga bl.a.vid behandlingen av rekrytering lill transport-, mål-ochhelikoplerflygorganisationen. Beredningen konstalerar här atlflygförar-uppgiflerna vid dessa enheier av organisatoriska skäl måste avses förpersonal som förs över från flygtjänsl på stridsflygplan. Delta är rikligl. Del är angelägel alt debefattningar, bl.a. i stabs- och förvaltningstjänst, som harutnyttjats för äldre personal kan utnyiijas på samma säll också ifortsällningen. Jag instämmer med flera remissinstanser i all förslaget allöppna befälsyrket för kvinnor inte för leda lill att möjlighelerna att placeraom äldre personal blir mindre. Risken fördetta torde inte vara stor i ettsystem där kvinnor i princip skall rekryteras och anställas på samma villkorsom män. I den tidigare nämndapropositionen om ny befälsordning har jag understrukit betydelsen av atlyrkesbefälet rekryteras ur de värnpliktigas led, utbildas gemensamt med övrigavärnpliktiga och får sina grundläggande erfarenheter frånvämpliktsutbildningen. BKF har i sitt betänkande anfört all principen om rekryteringgenom grundutbildningen för värnpliktiga bör lillämpas även på kvinnor. Kvinnorsom skall antas till grundläggande yrkesofficersutbildning bör därför enligtberedningen på frivillig grund ha genomgåti motsvarande grundutbildning somövrigt blivande yrkesbefäl genomgår inom värnpliktens ram. Jag delar dennauppfattning. Jag vill erinra om att frågan om alt överväga en allmänvärnplikt för kvinnor inte ingår i beredningens uppdrag enligt de ursprungligadirektiven. Slutligenvilljag här anföra att beredningen bör utökas med ytteriigare en parlamentariskledamot. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen 1. ändrar uppdragei till beredningen för del fortsatta arbelel om kvinnani försvaret i enlighet med vad jag här har anfört, 2. bemyndigar chefen för försvarsdepartementet atl tillkalla ytterligareen ledamot all ingå i beredningen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Del II Fö:3 Skr 1978/79:103 84 3.Tilläggsdirektiv till försvarsmaktens ledningsutredning (Fö 1974:03) Departementschefen,statsrådet , anför. Motbakgrund av de fortlöpande kostnadsökningarna är det angeläget att verksamheieneffektiviseras inom försvarsmakten. Översyn har därför skell av den lägreregionala och lokala organisationen. Ett planerings- och ekonomisystem harinförts inom försvarsdepartementels verksamhelsområde. Sysiemel förutsättsleda till ökad effektivitet, bl. a. genom en ökad decentralisering avbeslutsbefogenheter i hela försvarsorganisationen. För all se över del militäraförsvarets centrala och högre regionala ledningsorganisation m. m. ochsamtidigt anpassa denna lill planerings- och ekonomisystemet lillkalladedåvarande chefen för försvarsdepartementet, med stöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande, sex sakkunniga. De sakkunniga, som tog namnetFörsvarsmaktens ledningsutredning (FLU 74), avlämnade i november 1976delbetänkandel (SOU 1976:64) Försvarsmaktens centrala ledning. Utredningenkommer atl i nästa betänkande behandla frågor om den högre regionalaledningsorganisationen. Pågrundval av bl. a. ledningsulredningens belänkande lade regeringen i december1977 fram prop. 1977/78:63 med förslag lill principorganisalion avförsvarsmaktens cenlrala ledning m. m. Den ekonomiska planeringssituationeninom försvarsmakten ligger till grund för organisalionsförslagen. Regeringenkonstalerar i sitt slällningslagande all utöver de personalbesparingar somledningsulredningen har föreslagil måste ytteriigare besparingar åsladkommasvid myndigheler i den centrala och högre regionala organisationen. Enminskning av personalresurserna på dessa nivåer leder lill atlbeslutsbefogenheter i siörre utsträckning än f n. måste föras över lillmyndigheler på lägre regional och lokal nivå. Detla bör emellertid ökaeffektiviteten och skapa förutsättningar för alt de anställda skall känna ettökal medansvar för verksamheten. Mol denna bakgrund lämnas i proposilionenförslag om den principiella uppgiftsfördelningen mellan ceniral och högreregional nivå samt de kostnadsbesparingar som i del fortsatta utredningsarbetetbör eftersträvas främsi i fråga om minskning av antalet anställda på dessanivåer. I konsekvens med detta föreslås alt ledningsutredningen i sillfortsatta arbete med den högre regionala nivån skall ges i uppdrag atlgenomarbeta alternativ som innebär en minskning med ca 150 anställda inom dehögre regionala staberna saml maieriel- och verkstadsför-vallningarnas ledningi förhållande lill det bedömda lägel . har i mars 1978beslutat om försvarsmaktens centrala ledning m. m. (FöU 1977/78:9, rskr1977/78:174). Försvarsmaktens ledningsutredning bör därför nu erhålla del nämndauppdragei. För uppdragets genomförande bör gälla de principer som anges iprop. 1977/78:63. Om ledningsutredningen väljer ett huvudalternativ sominnebäratt antalet militärområden skall minskas, skall utredningen likvälbelysa eU alternativ som innebär en minskning med ca 150 anställda inom ramenför en organisaiion med sex militärområden. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag, att regeringen gerförsvarsmaktens ledningsutredning tilläggsuppdrag beiräffande den högreregionala nivån i enlighet med vad jag nu har anfört. 85 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:4 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Departementschefen,statsrådet , anför. Inriktningenav säkerhets- och försvarspolitik samt de olika lotalförsvarsgrenarnasutveckling har ingående behandlals av slaismakterna (prop. 1976/77:74,FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:31 l)på grundval av förslag årsförsvarsutredning i betänkandena (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvaroch (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82. Regeringenhar gett anvisningar för perspeklivplanering avseende detmilitära försvarels och civilförsvarels utveckling . Dessaanvisningar ger förutsättningar och riktlinjer för myndigheternas arbete underperspekiivplaneringens fas 1 samt vissa riktlinjer för perspek-livplaneringensfas 2. För sistnämnda fas kommer särskilda anvisningar att meddelas . Förperspektivsiudier avseende del ekonomiska försvarets utveckling efter år 1982har regeringen lämnal anvisningar . Myndigheternas arbete medall ta fram underlag inför nästa större beslul om totalförsvarets fortsattautveckling skall enligi regeringsdirekliven utgå från all della beslul kommeratl fallas . Anvisningarnaför del militära försvaret innebär att överbefälhavaren skall lämna in perspektivplandel 1 fördel miliiära försvarel lill regeringen senasi den 1 februari 1979.Arbelel under denna fas, som avser slutet av , skall främsi inriktasmol att ulveckla och värdera sådana skilda idéer avseende försvarsmaktensuppgifter, sammansättning och sätt atl verka, som under olika förhållanden kanbli akluella . De ekonomiska siudieområdena skall därvid läggas inomell intervall . Ianvisningarna för civilförsvarets perspeklivplanering anges att civilförsvarssiyrelsenskall lämna in perspektivplan del 1 för civilförsvaret till regeringen senasiden . Tyngdpunkten i arbetel under fas I bör läggas vididéutveckling inom ramen för vissa väsenlliga funktioner eller problemområden.För civilförsvaret i sin helhet skall de ekonomiska studieområdena läggas inomett intervall mellan 250 och 500 milj. kr. perår i prislägel . Anvisningarnaför del ekonomiska försvarets perspektivsiudier innebär alt överstyrelsen förekonomiskt försvar skall lämna in perspekiivsludiedel 1 lill regeringen senastden . Huvudsyftet med studierna skall vara att förulsätlningslösisöka efter sådana typer av beredskapsålgärder som med minsta möjligaresursförbrukning ger en godlagbar försörjningsberedskap. Någon ekonomisk ramför perspektivstudiernas fas 1 har inte anvisats. Inomverksamhetsområdet övrigt totalförsvar bedrivs inte perspeklivplanering underfas 1 på samma säll som för de tidigare nämnda totalförsvars- DelIIFö:4 Skr1978/79:103 86 grenarna.De anvisningar som regeringen har gett till socialstyrelseninnebär i huvudsak alt slyrelsen i erforderlig omfaUning medverkar i övrigatotalförsvarsmyndigheters perspeklivplanering och genomför vissaunderiagsstudier. Vissa frågor skall redovisas den . Regeringensperspekiivplaneanvisningar lill överbefälhavaren och civilförsvarssiyrelsenförutsätter atl anvisningar för perspekiivplaneringens fas 2 kommer allmeddelas . Myndigheternas perspektivplan del 2 förutsätts bliinlämnad . För del ekonomiska försvaret gäller allanvisningar för perspekiivsludiernas fas 2 kommer att meddelas i juli 1979.Överstyrelsens perspekiivsludie del 2 förutsätts bli inlämnad . Inomövrigi lolalförsvar kommer berörda myndigheieraii genomföra vissa siudier underfas 2. Syftei med sludierna är atl ulgående från styrka och svagheter iberedskapen inom myndigheternas ansvarsområden bl.a. belysa konsekvenserna avallernaliva ekonomiska salsningar på försvarsbered-skapsåigärder. Anvisningarför dessa studier kommer all meddelas . Sludieresultaten förulsallsbli inlämnade senasi den . Ianvisningarna för myndigheternas perspektivplanering (molsvarande) har lämnalssäkerhetspolitiska utgångspunkier saml en översikt över tänkbara framlidakonflikter som skall beakias i perspektivplaneringen. för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom toialförsvarel (SSLP)har uiarbelat vissa konkrela exemplifieringar i form av angreppsfall ochkrisfall m.m. Dessa har ställts till myndigheternas förfogande under hösten1977. Engrundtanke bakom de anvisningar som har lämnals lill myndigheterna är allSverige som liten nation inte kan bygga upp ett effektivt skydd mol alla typerav konflikter och krig. Del måsle alllid vara frågan om en avvägning mellantotalförsvaret och andra samhällssektorer saml mellan säkerhetspolitisktrisktagande och fredslida belastning på samhällel. Motbakgrund av bedömningar av den internationella utvecklingen har i lidigareförsvarsbeslut gjorts vissa avgränsningar av våra försvarspolitiska ambitioner.Vår försvarsplanering ulgår sålunda från sådana situationer, därslormaklsblockens mål och resursinsatser för ett angrepp mol ärbegränsade i förhållande till deras övergripande säkerhetspolitiska mål ochloiala resurser. Planeringen bygger vidare på alt ett eventuellt angrepp molSverige i försia hand utförs med konventionella slridsmedel. Vi eftersträvardock ett begränsat skydd mol ABC-stridsmedel. Enannan uigångspunki för planeringen f n. är all del politiska händelseförloppeti samband med en konfliki bör kunna ge oss förvarning om att ett angrepp kanvara föreslående. Insatsberedskapen bör därför under normala förhållanden kunnahållas relativt låg. dessa utgångspunkier har det varil möjligt all ulforma eU totalförsvarmed uppgift all avhålla från angrepp mot och i övrigt begränsakonsekvenserna i av kriser och krig i omvärlden. Trotsomfattande personalminskningsprogram har utrymmet för materiel-anskaffning inomförsvarsmakten successivt krympt. Konsekvenserna av detta har blivit altantalet kvalificerade förband har minskal i samband med omsäliningen av denorganisalionsbeslämmande materielen. Kostnadsutvecklingen leder efter handtill alli siörre svårigheler all lösa de uppgifter som har lagls på detmiliiära försvaret. Del är i längden inte möjligl atl komma lill rälla medproblemen genom punktvis insalta ålgärder. Likartadeproblem kan konstateras också inom övriga totalförsvarsgrenar. 87 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:4 Dennuvarande kostnadsutvecklingen för totalförsvaret och behovet av en hårdprioritering av olika samhällssektorers krav på resurser framhäver behovei aven genomgripande analys av frågorna kring totalförsvarets uppgifter ochresursbehov samt totalförsvarsgrenarnas sammansättning mol bakgrund av vårasäkerhetspolitiska mål.