prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — att tillSkattebortfallsbidrag till kommuner m.fl. för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Kompensation till kommuner m. fl. 1977/78 Utgift 1398310955 1978/79 Anslag 1670000000 1979/80 Förslag 2 180000000 Från detta anslag utgårkompensaUon till kommuner och landstingskommuner samt församlingar, pastoratoch andra kyrkliga samfälligheier för den minskning av skatteunderlaget och dekommunala skatteinkomsterna som har uppkommit på grund av ändrade avdragsreglerfr. o. m. . Dessa beslutades av riksdag (prop.1974:132, SkU 1974:54, rskr 1974: 329). Minskningen uppkom emellertid först fr.o. m. på gmnd av de avräkningsmetoder för allmän kommunalskatt somtillämpas. Riktlinjerna förkompensationen beslutades vid /76 (prop. 1975/76:147, FiU1975/76:30, rskr 1975/76:258). Det skatteunderiag som skulle ha förelegatenligt tidigare gällande avdragsregler räknas fram med hjälp av aulomafiskdatabehandling. Det underlag som därvid erhålls jäm- Prop.1978/79:100 Bilaga 11 Budgctdcpartcmentet 84 förs med del faktiska skatteunderlag som harbestämts vid taxeringen. Skillnadsbeloppet läggs till gmnd för kompensation. o. m. . På samma sätt som beträffande skattebortfallsbidragen ianledning av skattereform följer utbetalningen av kompensationen ianledning av skattereform det gällande systemet för utbetalning avkommunalskaltemedel. Medelsbehovet påutgiftsanslaget under /80 avser den kompensation som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av , då slutligkompensafion utgår för halva resp. halva . utgår kompensafion med omkring 1915 milj. kr. och den kan beräknas utgå med omkring 2445 milj. kr. Medelsbehovet /80 kan med ledning härav beräknas till ca 2 180 milj. kr. Jagförordar att anslaget förs upp med detla belopp. Vid min anmälan avanslaget Skattebortfallsbidrag till kommuner m.fl. nämnde jag att 1976 årskommunalekonomiska ulredning har föreslagit en förenklad beräkning av detkommunala skalteunderiaget. Förslaget innebär bl.a. atl kompensationen tillkommuner m.fl. i anledning av skattereform avvecklas. Liksom i frågaom skattebortfallsbidragen i anledning av 1970 ärs skattereform påverkasemellerfid inte medelsbehovet för /80 av kommandeställningstaganden till kommunalekonomiska utredningens förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kompensationtill kommuner m.fl. i anledning av skattereform för /80anvisa ett förslagsanslag av . Särskilt statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner 1978/79 Anslag '490000000 1979/80 Förslag490000000 ' Anvisat på tilläggsbudget 1. Regeringen träffade ijuni 1978 med och enöverenskommelse som rör dels den kommunala volymutvecklingen åren 1979 och1980, dels de finansiella förutsättningarna för kommuner ochlandstingskommuner . Överenskommelsen redovisades för i prop.1978/79:26. För att anpassa den kommunala expansionen till det föreliggandesamhällsekonomiska utrymmet har partema enats om atl riktpunkten för denkommunala konsumtionens vo- Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 85 lymökningbör vara3 % under åren 1979 och 1980.Partema är också ense om alt inom de angivna ramarna bör utbyggnaden avbamomsorg, äldrevård och långtidssjukvård prioriteras. Uti-ymmet för utbyggnad av andra kommunala verksamheter är mycketbegränsat. Överenskommelsen innebär att staten tillskjuter etlsärskilt bidrag till kommuner och landstingskommuner för år 1979.Bidraget har utformats så att det får skatteutjämnande effekt och motsvarar enhöjning av den garanteradeskattekraften av medelskattekraften. Det särskilda bidraget utgår med lägst . per invånaretill , och Göteborgskommuner och med lägst . per invånare till övriga kommuner och lill samtliga landstingskommuner. Det sammanlagdabeloppet för del särskildastatsbidraget till kommuner och landstingskommuner beräknastill ca 980 milj. kr. Därav tillfaller ca 560 milj. kr. kommunerna och ca 420milj. Det särskilda bidraget skall utbetalasmed en sjättedel . Styrelsema för Svenska kommunförbundetoch åtog sig genomöverenskommelsen att rekommendera kommunema resp. landstingskommunerna atl inte höja skattesatsernaför . har på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten förinnevarande budgetår anvisat etl anslag av 490 milj. kr. för att täcka utgifterna fördet särskilda bidragetunder (prop. 1978/79:26, FiU 1978/79:8, rskr 1978/79:67). Regeringen har därefter utfärdat en förordning om särskilt statsbidrag till kommuner och landstingskommuner . I förordningen föreskrivs bl. a. attbidragen betalas ut av länsstyrelserna. Under nästabudgetår uppkommer behov av medel för bidrag . Ettanslag av 490 milj. kr. behöver därför föras upp i statsbudgeten för /80. Jag villi sammanhanget erinra om att något medelsbehov för det generella slatligabidrag till kommuner ochlandstingskommuner om 720 milj. kr. som har utbetalats däremotinte längre föreligger. 1978/79:26 anmälde jag också atl regeringen ochkommunförbunden i överenskommelsenhar enats om att det särskilda bidrag till kommunema om 122 milj. kr., som har utgått åriigen , kanbortfalla i och med utgången av år1978. Medel för detta ändamål behöver således inte anvisas fr. o. /80. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillSärskilt statsbidrag till kommuner och landstingskommuner för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga U Budgctdcpartcmentet 86 Ersättning till statens allmännafastighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag För slottsbyggnademasdelfond av statens allmänna faslighetsfond har, med tanke på arten av delfastighetsbestånd som där redovisas, något förräntningskrav inle ansetts börauppställas. Av redovisningstekniska skäl upptas emellertid i staten för fondenen formell överskotlspost om I . Eftersom inkomstema under delfonden inteär tillräckliga för att täcka utgiftema för reparations- ochunderhållsåtgärder behövs ett tillskott till inkomstsidan för atl balans istaten skall uppnås. Detta tillskott utgår från detta anslag. Jag kommer senare dennadag atl anmäla förslag till stal för slatens allmänna fastighetsfond /80. Därvid kommer jag att redovisa utgifter om sammanlagt12798000 kr. för de byggnader som är upptagna under slottsbyggnademas delfond.Av detta belopp beräknas . kunna täckas genom hyror och andrainkomster. Återstående belopp uppgår alltså till . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Ersättning tillstatens allmänna faslighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråeroch organisationer m. m. 1977/78 Utgift 2507071 1978/79 Anslag 140000 1979/80 Förslag 180000 Från anslaget bestrids f. n. utgifter förSveriges bidrag fill nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet.Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag fill avmndat . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag tillvissa internationella byråer och organisationer m. m. för /80anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 11 Budgctdcpartcmentet 87 Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon 1977/78 Utgift 5239590 1978/79 Anslag 5670000 1979/80 Förslag 7810000 Enligt förordningen(1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon utgår bidragav statsmedel till sådana handikappade motorfordonsägare som har befriats frånårlig vägtrafikskatl. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängdbensin som för ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykeltill . Bidragen utgår i efterskott för budgetår. Ärendenom bidrag handläggs av . föreslåren höjning av anslaget med . fill nästa budgetår. Antaletbidragsberättigade beräknas därvid av verket fill ca 11 000. Den övervägandedelen av dessa erhåller helt bidrag vilket f. n. uppgår lill . per personoch år. Detta anslag behöver tillnästa budgetår räknas upp med ett förhållandevis stort belopp. Detta berorhuvudsakligen på den höjning av bensinskatten som beslutadesvid föregående (prop. 1977/78:94, SkU 1977/78: 39, rskr 1977/78:192).En höjning av bensinskatten resulterar automatiskt i höjda bidrag. Reglema förutbetalning av bidragen medför att kostnaden för denna bidragshöjning tillstörsta delen kommer att belasta anslaget först under nästa budgetår. Jag har ingen erinran motriksskatteverkets beräkning av anslagsbehovet. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag tillvissa handikappade ägare av motorfordon för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78 Utgift 470000 1978/79 Anslag 470000 1979/80 Förslag 555000 Institutet förstorhushållens rationalisering har till huvudsaklig uppgift all främja ochsamordna sådan rationaliserings- och utvecklingsverksamhet som väsentligt kanbidra till att höja produktiviteten inom storhushållen. Institutet skalldessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhel inom sitt område. Institutet är organiserat som ett friståendeorgan, som drivs gemensamt Prop.1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet 88 av staten och en för ändamålet bildad stiftelsemed företrädare för , ochrestaurangnäringen. Verksamheten vid institutet regleras genom avtal som statenhar slutit med stiftelsen. Avtalel gäller - efter att ha föriängts - t.o. m. /81. Inslilulel förstorhushållens rationalisering föreslår att statsbidraget för budgetåret1979/80 ökas till . Ökningen motiveras av prisutvecklingen underhittills förfluten del av avtalsperioden. Jag har ingen erinran molinstitutets beräkning och hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillInstitutei för storhushållens rationalisering för /80 anvisa ettanslag av . 1977/78 Utgift 5937612 Reservation 16037503 1978/79 Anslag 4300000 1979/80 Förslag 3300000 Anslaget anvisades förstagången /72 för att en vidgad samhällsinformation snabbt skullekomma till stånd (prop. 1971:56, FiU 1971: 23, rskr 1971:182). Samtidigtbeslutades att () skulle inrättas. De informationsprojektsom nämnden har beviljat medel till från detta anslag har successivtförändrats. Projekt av intresse för flera informationsområden har kommit attägnas större uppmärksamhet. finns det dock enligt nämndensuppfattning ett behov att stödja olika speciella informationsprojekt hosmyndigheter. Den sålunda inledda förändringen bör enligt nämndens meningstimuleras och fullföljas. Detta ligger helt i linje med de grundläggandetankarna vid nämndens tillskapande. Den angivnaprofilförändringen kan leda till ett ökat medelsbehov. Nämnden yrkar emellertidmed hänsyn till svårigheterna att överblicka förändringarnas effekter och iöverensstämmelse med budgetdirektiven enbart på ett prisomräknat anslag minskatmed ett besparingsallernativ (860000-103 200= +756800 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 11 Budgctdcpartemcntct 89 Jag har vid minanmälan av anslaget : Förvaltningskostnaderberört frågan om inriktningen av samhällsinformationen i stort, liksom inriktningen avden verksamhet som bedriver. Jag framhöll dåatt flertalet myndigheter numera disponerar medel för informafionsverksamhet och altpraktiskt laget alla större myndigheter har informationsansvariga tjänstemän.Behovet av särskilda medel för informationsinsatser, utöver vad som anvisas under resp.myndighetsanslag, har därför minskat. I anslutning fill beslut av statsmakternaoch till ikraftträdandet av nya lagar m. m. kan det emellertid finnas behov av medel för att möjliggörasnabba informationsinsatser. liksom tidigare kunna lämna bidrag till enskilda myndigheter omdessa inte disponerar egna medel för information. Även i sådana fall där det är uppenbart att det är frågaom etl specielll informationsbehovsom inte har kunnat förutses eller då projektet är av intresse för flera informationsområden bör bidrag kunna komma ifråga. Vid ingången avinnevarande budgetår fanns en odisponerad reservation om drygt 10 milj. kr. Motdenna bakgrund bör anslaget kunna räknas ned med 1 milj. kr. till 3,3 milj. kr. Avdessa medel bör 1,5 milj. kr. ställas lill regeringens disposition. har vidriksmötet /76 - i anledning av en motion i ämnet - anhållit hosregeringen om en kartläggning samt eventuellt förslag om rikfiinjer för denstadiga tidskriftsutgivningen (mot. 1975/76:526, FiU 1975/76:24, rskr1975/76:225). Regeringen uppdrog åt att kartlägga destafliga fidskriftema, dessas upplagor, pris,periodicitel, allmänna inriktning samt belysa tänkbara konkurrensförhållandenmed andra fidskrifter. Nämnden har redovisat detta uppdrag. 1 dendiskussionspromemoria om samhällsinformationens principiella problem, somjag harbehandlat i det föregående vid min anmälan av anslaget Nämnden församhällsinformation: Förvaltningskostnader, diskuteras också vilkaprinciper som bör gälla för myndigheternas tidskriftsutgivning. Jag har vidare erfarit attriksrevisionsverket avser att granska den statliga tidskriftsutgivningen. Innan resultatet avriksrevisionsverkets arbeteföreligger är jag inte beredd att ta ställning till de frågor som riksdagenhar aktualiserat. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att lill Vissinformationsverksamhet för /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 90 Bidrag till vissa investeringar 1977/78 Utgift 112852707 1978/79 Anslag 100000000 1979/80 Förslag 165000000 För att stimuleranäringslivets investeringar i maskiner och inventarier beslutade riksdageni slutet av om införande av ett särskilt investeringsavdrag vidtaxeringen till statlig inkomstskatt och om ett stafiigt investeringsbidragför inventarieanskaffning (prop. 1975/76:61, SkU 1975/76:26, rskr 1975/76:101). Såväl avdraget som bidraget begränsades ursprungligen till anskaffningar eller tillverkning som skedde den 15 oktober 1975-den 31 december 1976.Denna period har emellertidsedermera förlängts, först till (prop. 1976/77:25, SkU1976/77:9, rskr 1976/77:61), därefter fill utgången av (prop. 1976/77:73, SkU 1976/77: 33, rskr 1976/77:173)och fill utgången av (prop.1977/78:52, SkU 1977/78:15, rskr 1977/78:49), och slufligen fill utgången av (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79:19, rskr 1978/79: 107). Skattskyldig, somdriver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som den 15 oktober 1975-den 31december 1979 anskaffar eller tillverkarmaskiner och andra döda inventarier för stadigvarande bruk i verksamheten,medges ett särskild investeringsavdrag vid taxeringen till statliginkomstskatt med ett belopp som motsvarar av anskaffnings-ochtillverkningskostnaden för investeringar under fiden 30 april 1976 och av dessa kostnaderunder tiden 31 december 1979. Som förutsättning förrätt fill avdrag gäller bl. a. att kostnaden under beskattningsåret har uppgåtttill sammanlagt . En skattskyldig, som inte alls eller endast delvis harkunnat utnyttja investeringsavdraget, kan i stället fä ett statligtskattefritt investeringsbidrag motsvarande av anskaffnings- ellertillverkningskostnaden för investe-n"ngar den 15 oktober 1975-den 30 april1976 och av dennakostnad 31 december 1979. En förutsättning är att anskaffnings- ellertillverkningskostnaden har uppgått fill . Bidraget kanutgå under högst fem beskattningsår inom denifrågavarande tidsperioden och får för varje beskattningsår inle beräknas påhögre anskaffnings- eller tillverkningskostnad än . Bidrag och avdrag kan inte förekomma samtidigt.Bidragsbestämmelsema finns i lagen(1975:1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning. Ansökningarom bidrag prövas av efter taxeringsperiodens utgång.Kosinadema för bidragen belastar detta anslag. föreslår mot bakgrund avden förväntade storleken på bidragsgivningenatl anslaget förs upp i statsbudgeten med 125 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet 91 Det är förenat medstora svårigheter att beräkna medelsbehovet under detta anslag.Investeringsbidrag utbetalas bara i den utsträckning sökanden inte har kunnattillgodogöra sig ett investeringsavdrag vid taxering. Härav följer ävenatt utbetalningen av bidragen sker först sedan taxeringen har avslutats. Dennaeftersläpning medför således atl den förlängning av tiden för investeringarsom kan ligga lill gmnd för bidrag, som har beslutatom, inte får några konsekvenser för anslagsbelastningen under nästabudgetår. Med ledning av antalet inkomna ärenden om investeringsbidrag ochav den genomsnittliga siorieken på beviljade bidrag kan emellertidöversiktliga beräkningar göras av anslagsbehovet. Sådana beräkningar ger vidhanden att anslaget under innevarande budgetår kommer att kraftigt merbelastasi förhållande till del belopp som har förts upp i statsbudgeten. Sålunda kommerbelastningen att uppgå till drygt 200 milj. kr. För nästa budgetår bedöms dock medelsbehovetbegränsas till ca 165 milj.kr., bl. a. beroende på att alla anskaffningar av motordrivna fordon inle längre är bidragsgmndande. Jag förordar attanslaget förs upp i statsbudgeten med detla belopp. Med utgångspunkt iförslag i prop. 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken, m.m. (bil. 2) har beslutat att ett särskilt,tidsbegränsat avdrag vid taxering till statlig inkomstskatt skall införas för att ge extra stimulans åtnäringslivets byggnadsinvesteringar (SkU1978/79:19, rskr 1978/79:107). Avdraget medges av kostnaderna för ny-, till- eller ombyggnad avfastighet i rörelse, jordbruk eller skogsbruk.Som förutsättning för att avdrag skall kunna medges gäller att kostnadernanedläggs 31 mars 1980. Avdrag medges dock endast för sådana byggnadsarbeten som sätts igång före utgången avseptember 1979. medbeslutet om byggnadsinvesteringsavdragel beslutade vidare atl företagsom inte kan utnyttja avdragsrälten för byggnadsinvesteringar skall kunna få eltstafiigt investeringsbidrag för byggnadsarbeten. Bidraget beräknas till avkostnaderna om dessa inte har varit alltför obetydliga. Kostnaden för ett och sammabyggnadsarbete skall ha uppgått till . Bidraget är vidaremaximerat så att det kan utgå för enanskaffnings- eller tillverkningskostnad av högst 1 milj. kr. Den av beslutadelagen om stafiigt investeringsbidragför vissa byggnadsarbeten har utformats efter mönster av lagstiftningen omstafiigt investeringsbidrag för inventarieanskaifning. Detta innebär attansökningar om bidrag kan prövas av sedan taxeringsnämnden har avslutat arbetel medtaxeringen för beskattningsåret. har inteanvisat något anslag för de statsutgifter som hänför sig tillbyggnadsinvesteringsbidragen. Jag förordar därför att kostnaderna 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmentet 92 för detta nya investeringsbidrag får belastaförevarande anslag. Under /80 kan del bli aktuellt atl beiala utbidrag för investeringskostnader som hänför sig till beskattningsåret 1978.Eftersom bidragsunderlaget avser endast av tordeutgiftema för bidragen bli förhållandevis begränsade. Någon särskildanslagsberäkning för detta ändamål anser jag därför inte nödvändig. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillvissa investeringar för /80 anvisa ett förslagsanslag av165000000 kr. Avlöningar till personal på indragningsstatm. 1977/78 Utgift 41314 1978/79 Anslag 60000 1979/80 Förslag 60000 Från anslaget bestridsfrämst utgifterna för vissa ersättningar lill personal på indragningsstat. Statens personalpensionsverkföreslår atl anslagel förs upp med . Jag biträderpersonalpensionsverkets förslag. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Avlöningar tillpersonal på indragningsstat m.m. för /80 anvisa ett förslagsanslagav . Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering 1977/78 Utgift 43 115635 1978/79 Anslag 38000000 1979/80 Förslag 47400000 Från anslaget bestridskostnader för avlöningsförmåner till sådana partiellt arbetsföra, som inte kanberedas lämpligt arbete inom gällande personalorganisation vare sig inom egeneller annan myndighets arbetsområde och för vilka annars inget annal alternativåterstår än beslut om sjukpension enligt statligapersonalpensionsbestämmelser. Vidare får från anslagel bestridasavlöningskostnader under tid då den som åtnjuter sjukpension enligl slatligapersonalpensionsbestämmelser försöksvis uppehåller anställning. Från anslagelbeslrids dessutom kostnader för avlöningsförmåner till anställda som i sambandmed att myndighet omlokaliseras eller 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 93 omorganiseras inte utan omskolning eller annansärskild åtgärd kan beredas lämpligt arbete inom egen eller annan myndighetsarbetsområde saml kosinader för utbildning m. m. som föranleds av omplacering.Bestämmelser i ämnet återfinns i cirkuläret (1960:553) om anställningsvillkorm.m. för partiellt arbetsföra inom statlig och statsunderstödd verksamhet (ändratsenast 1976:1024). I fråga om anställda hos myndigheler inom försvarsdepartementetsområde beslrids kosinadema av medel anvisade under Qärde huvudtiteln. beräknaranslagsbehovet för /80 till 62,4 milj. kr. Därav avser 54,4milj. rehabilitering av arbetshandikappade, 4 milj. kr. medel föromplacering till följd avomorganisation eller nedläggning av verksamhet och 4 milj. kr. medel för vissaomplaceringsålgär-der i samband med omlokalisering av statlig verksamhet. I besparingsalternaliveträknar nämnden med en minskning av anslagel med . Med hänsyn till attredan i nuläget ett större belopp än vad som anvisats beräknas tas i anspråkleder en begränsning av anslaget till ett ökat antal sjukpensioneringar och etlförsvårat omplaceringsarbete. Detta i sin tur ökar belastningen på andra anslagi statsbudgeten. Belastningen av anslagethar ökal snabbt . Ökningen avser främst lönekostnader förarbetshandikappade. Jag vill här betona myndigheternas ansvar atl så långt sommöjligt själva lösa uppkommande problem vid arbetshandikapp, bl. a. genomändamålsenliga omplaceringar. Parterna på den statligaarbetsmarknaden har i medbestämmandeavtal för det statliga arbetstagarområdet(MBA-S) uttalat att omplacering är ett viktigt instrument bl. a. i arbetet atlrehabilitera och finna sysselsättning ål anställda med begränsad arbetsförmåga.Partema har med hänsyn härtill förklarat sig överens om att hithörande frågorbör bli föremål för fortsatt centralt partsarbete. Jag förutsätter atl ettframtida omplaceringsavtal bl. a. bör kunna underiätta för myndigheterna att iökad utsträckning själva ta ansvar för anslällda med begränsad arbetsförmåga. I budgetpropositionen1976 anförde föredraganden att från anslagel borde förskottsvis under viss tidkunna bestridas kostnader för avlöningsförmåner till anställda hos myndighetinom försvarsdepartementets område för att underlätta arbetet med omplaceringav personal i samband med all myndighet inom försvarei omlokaliseras eller omorganiseras.Dessa kostnader skulle dock slutligt bestridas med medel under fjärdehuvudtiteln. Enligt min mening bör möjlighetema lill förskottsvis användning av anslaget vidgas till all omfattaäven arbetshandikappade vid försvarels myndigheter. Härigenom bör bl. a. vissaadministrativa fördelar kunna vinnas. Kostnaderna bör även i dessa fallslutligt belasta fjärde huvudtiteln. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 94 myndigheter inom försvarsdepartementets områdevilkas verksamhet inte finansieras med medel inom ramarna för det militäraförsvaret resp. civilförsvaret bör anslaget dock kunna användas enligt sammaregler som gäller för de civilastaismyndighetema. Medledning av bl. a. medelsförbrukningen under /78 och vad jag nuhar anfört beräknar jag medelsbehovet till 47,4 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78 Utgift 3077190 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 Från anslaget bestridsförskottsvis kosinadema för hälsorådens verksamhet samt kostnader företablering och drift av företagshälsocentraler enligt stater som fastställs avregeringen. Under innevarandebudgetår har fastställts stater för bl. a. tio nya företagshälsocentraler.Totala antalet företagshälsocenlraler uppgår nu fill 23 fördelade på åttaregionala centraler och 15 lokala centraler. För /80 räknar jagmed atl ytteriigare tio lokala företagshälsocentraler skall kunna inrättas. Kostnaderna somförskottsvis beslrids från detta anslag bör slutligen fördelas på demyndigheter, affärsdrivande verk m.fl. som är anslutna till centralerna.Kostnaderna bör därvid belasta de anslag eller anslagsposter (motsv.) frånvilka kostnader för sjukvård bestrids.