prop · G203183 · 1978-12-31 00:00:00 — omändring i arrendelagstiftningen; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till försiärkning av jordbruksarrenda-lorernasbesittningsskydd. Vidprövningen av arrendeavgiftens storlek i en föriängnings- eller viUkorstvistskall enligt förslaget bl. a. arrendeställets avkastningsförmåga kunna beaktas.Om den begärda avgiften är för hög i förhållande till avkastningsförmågan,skall avgiften sättas ned till skäligt belopp. Vidareföreslås att jordägaren inle längre skall ha ovillkorlig rätl att övertabrukandel av arrendestället vid arrendetidens utgång. En förutsättning föröverlagandet skall vara alt det inle är obilligt mot artendatorn attarrendeförhållandet upphör. Omarrendatorn har avlidit , får dödsboet bälire möjligheter änf. n. att behålla artendeslället under den lid som behövs för avveckling. Itillämpliga delar gäller de nya reglerna också i fråga om bostadsarrende ochfiskearrende. Lagändringarnaföreslås träda i krafl . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken ' dels att 8 kap. 28, 31 och 33 §§, 9 kap. 8 och 9 S§ saml10 kap. 6 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ibalken skall införas två nya paragrafer, 9 kap. 9 a § och 10 kap. 6 a §, avnedan angivna lydelse. Vidjordbruksarrende och bostadsarrende får avtal mellan jordägare ocharrendator, att framtida tvist med anledning av arrendeförhållandet skallhänskjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om räu för parterna atlklandra skiljedomen, ej göras gällande i fråga om arrendatorns rätt ellerskyldig-hel alt tillträda eller kvarsilta på arrendeställel, fastställande avarrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 § ellerbestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 §. 1 övrigt gäller skiljeavtaletej såviti därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelse meddelals omskiljemännens antal, sättet för deras utseende eller förfarandel vidskiljenämnden. I berörda hänseenden skall lagen (1929:145) om skiljemäntillämpas. Vad som sagls nu utgör dock ej hinder för all i skiljeavtalet ulsearrendenämnden till skiljenämnd eller bestämma förskiljemannaålgärdens avslulande än den lid som anges i nämndalag. Vidjordbruksarrende och bostadsarrende får avtal mellan jordägare ocharrendalor, all framlida tvist med anledning av arrendeförhållandet skallhänskjulas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna altklandra skiljedomen, ej göras gällande i fråga om arrendatorns rätl ellerskyldig-hel alt tillträda eller kvarsilta på arrendestället, fastställande avarrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 a §eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 §. I övrigi gäller skiljeavtaletej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelse meddelats omskiljemännens antal, sätiet för deras utseende eller förfarandet vidskiljenämnden. I berörda hänseenden skall lagen (1929:145) om skiljemäntillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet ulsearrendenämnden lill skiljenämnd eller bestämma kortare lid förskiljemannaålgärdens avslulande än den lid som anges i nämndalag. Balken omtryckt 1971:1209. Om part ej godtager artende-nämnds beslul i fråga omförlängning av artendeavlal, fastställande av villkoren för sådan förlängning,uppskov med avträde enligt 9 kap. 13 § eller 10 kap. 6 § eller beslämmandeav ersättning enligt 9 kap. 14 S eller i fråga som avses i 9 kap.18 eller 21 §, får parten klandra beslutet genom atl väcka lalan mot den andraparten från den dag beslutet meddelades. Klandras ickebeslutet inom denna lid, är parts rätl lill lalan förlorad. Om part ejgodtager arrendenämnds beslut i fråga om förlängning av arrendeavtal,fastställande av villkoren för sådan förlängning, uppskov med avträde enligt 9kap. 13 § eller 10 kap. 6 a § eller beslämmande av ersättning enligt 9 kap. 14§ eller i fråga som avses i 9 kap. 18 eller 21 S, fär parten klandra beslutetgenom att väcka talan mot den andra parten från den dagbeslutet meddelades. Klandras icke beslutet inom denna lid, är parts räll lilltalan förlorad. Arrendenämndsbeslut i ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2-4 eller 7 § eller11 kap. 2 § får ej klandras. 33 Talanfär ej föras mot fastighetsdomstols dom i fråga om fastställande avarrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 § elleri fråga som avses i 9 kap. 18 eller 21 S och ej heller mot hovrälls dom i frågaom förlängning av arrendeavtal, uppskov med avträde enligt 9 kap. 13 § eller10 kap. 6 S, fastställande av arrendevillkor i fall som angivits eller bestämmandeav ersältning enligt 9 kap. 14 §. Talan får ej föras mol faslighets-domstols dom i fråga omfastställande av arrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 S eller10 kap. 6 (j § eller i fråga som avses i 9 kap. 18 eller 21 § och ej heller mothovrätts dom i fråga om förlängning av arrendeavtal, uppskov med avträdeenligt 9 kap. 13 § eller 10 kap. 6 fl §, fastställande av arrendevillkor ifall som angivits eller bestämmande av ersältning enligt 9 kap. 14 S. 8 § Om jordägaren uppsagt arrendeavtalet eller omarrendatorn uppsagt avtalet enligt 3 § och i uppsägningen begärt förlängning avavtalet pä ändrade villkor, har arrendatorn rätl till föriängning av avtalet,utom när 1. arrenderättenär förverkad eller avtalet kan uppsägas enligt 8 kap. 14 iJ ulan all likväljordägaren uppsagl avlalel all upphöra på någon av dessa grunder, 2. arrendalorn iannat fall åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån atl avlalel skäligen ickebör förlängas. Senaste lydelse 1973:187. ' 3. jordägaren gör sannolikt, atl han själv, hans make eller avkom ling skall bruka arrendestället. 3. jordägaren gör sannolikt, all han själv, hans makeeller avkomling skall bruka artendeslället, och det ej år obilligl motarrendatorn att arrendeförhållandet upphör, 4. jordägaren gör sannolikt, attarrendeställel behövs för en mera ändamålsenlig indelning i bmkningsenheter,och det ej av särskilda skäl är obilligl mot arrendatorn attarrendeförhållandet upphör, 5. jordägaren görsannolikt alt arrendeställel skall användas i enlighel med fastställd stadsplaneller byggnadsplan, 6. jordägaren i annatfall gör sannolikt, alt artendeslället skall användas för annat ändamål änjordbruk, och del ej är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandetupphör. Omjordägarens iniresse blir tillgodosell genom att artendatorn avträder endasl endel av artendeslället och avlalel lämpligen kan föriängas såviti avserarrendeslällel i övrigt, har arrendatorn ulan hinder av första stycket rätttill sådan förlängning. Vidföriängning av arrendeavtal utgår arrendeavgiften med skäligt belopp. Denarrendeavgift som jordägaren fodrar skall godtagas, om den ej är oskälig. Annatav jordägaren uppställt villkor skall gälla, om det ej strider mot god sed iarrendeförhållanden eller eljest är obilligt. Förlängning skall dock ske förtid som motsvarar arrendetiden, om denna ej överstiger , och i annal fallför . Förlängning kan även ske för annan tid än som sagts , om detta avsärskild anledning är lämpligare. I den mån ändring av arrendevillkoren ej påkallas,skall samma villkor som förut gälla. Vid förlängning av arrendeavtal ulgår artendeavgiften medskäligt belopp. Den artendeavgift som jordägaren fordrar skall godtas, om denej är oskälig. Fordrad arrendeavgift är att anse som oskäUg, om den inteendast obetydligt överstiger vad arrendatorer i allmänhet kan antas varavilUga att betala med hänsyn tiU arrendeställets avkastningsförmåga,arrendeavtalets innehåU och omständigheterna i övrigt. Föriängning skall ske för tid som molsvarar artendeliden,om denna ej översliger , och i annal fall . Förlängning kanäven ske för annan lid än som sagts , om detla av särskild anledning ärlämpligare. Annat av jordägaren e/-ler arrendatorn uppställt villkor skallgälla / den mån det är skäUgt med hänsyn till arrendeavtalets innehåU,omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden ochomständigheterna i övrigt. 1 den mån ändring av arrendevillkoren ej påkallas, skallsamma villkor som förut gälla. " Senaste lydelse 1973:187. Träffasvid förlängning av arren-deavtal överenskommelse om villkoren för delfortsalla arrendel, skall överenskommelsen, oavsell beslämmelserna i försiasiycket, lända till efterrättelse i den mån ej annat följer av beslämmelserna iövrigi i denna balk. Träffasvid förlängning av arren-deavial överenskommelse om villkoren för detfortsatta arrendel, skall överenskommelsen, oavsell beslämmelserna i första ochandra styckena, lända till efterrättelse i den mån ej annat följer av bestämmelsernai övrigt i denna balk. Avlider arrendatorn , skall vidtiUämpningen av 9 § andra stycket första och andra meningarna dödsboet ha rätttill förlängning för samma lid som den avlidne skulle ha haft. Delta gällerdock endast när avtalet förlängs vid utgången av den arrendeperiod under vilkendödsfaUet har inträffat. Förlängs i annat fall arrendeavtal sedanarrenderätten har övergått på arrendatorns dödsbo, skall arrendetiden uigöraell år i den mån ej annat följer av 9 § fjärde stycket. Föreligger synnerUgaskäl, får dock förlängning ske än . I frågaom förlängning av arrendeavtal äger 9 kap. 9-13 §§ motsvarande tillämpning. Vid förlängning av arrendeavtal Ulgår arrendeavgiften medskäligl belopp. Den arrendeavgifl som jordägaren fordrar skall godias, om denej är oskälig. Fordrad arrendeavgifl är att anse som oskälig, om den inteendast obetydligi överstiger vad arrendatorer i allmänhet kan antas varavilliga att betala med hänsyn till arrendeavtalets innehåll ochomständigheterna i övrigi. Förlängning skall ske jör tid som motsvarar arrendetiden,om denna ej överstiger , och i annat faU . Förlängning kan ävenske för annan tid än som sagts , om detta av särskild anledning ärlämpligare. Annat av jordägaren eller arrendatorn uppstäUi villkor skall gälla I den mån del är skäUgt med hänsyn tillarrendeavtalets innehåll, omständighetema vid avtalets tillkomst, senareinträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. 1 den mån ändring av arrendevillkoren ej påkallas, skallsamma villkor som förut gälla. Träffas vid förlängning av arrendeavtal överenskommelseom villkoren för det fortsatta arrendet, skall överenskommelsen, oavsettbestämmelserna i första och andra Slyckena, lända lill efterrättelse i den månej annat följer av bestämmelserna i övrigt i denna balk. I fråga om förlängning av arren deavtal äger i övrigt 9kap. 9 a 13 §§ molsvarande tillämpning på bostadsarrende. Hänvisningarna IiU9 kap. 9§ skaU dock i stället avse 6 S detla kapitel. Denna lag träder i kraft den . Med undanlag av 9 kap. 8 § gäller de nya bestämmelsernaäven i fråga om arrendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. uppsagts , gäller dock äldre bestämmelser. 9 kap. 8 § i den nya lydelsen gäller i fråga omarrendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandet först efter den tidpunkt tillvilken jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genom uppsägning efterikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1957:390) om Fiskearrenden Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1957:390) om fiskearrenden skall ha nedan angivnalydelse. Om fastighetens ägare uppsagt arrendeavtalet eller omarrendatorn uppsagl avtalet enligt 4 § och i uppsägningen begärt föriängningav avtalet på ändrade villkor, har artendatorn rätt till förlängning avavtalet, utom när Senaste lydelse 1971:883. Prop.1978/79:183 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. arrenderättenär förverkad utan all likväl fastighetens ägare uppsagl avlalel att upphöra pägrund härav, 2. arrendalorn iannat fal) äsidosatl sina förplikielser i sådan mån all arrrendeavtaletskäligen icke bör förlängas, 3. fastighetensägare gör sanno- 3. fastighetens ägare gör sannolikt,alt han själv, hans make eller likt, att han själv, hans make eller avkomlingskall bruka fisket, avkomling skall bruka fisket, och det ej år obiUigt mot arrendatorn att arrendeförhållandetupphör, 4. fastighetens ägare i annat fall har befogadanledning atl upplösa arrendeförhållandet. I fräga om förlängning av ärren- I fråga om förlängning av arren- deavtal äga 9 kap. 8 § andra stycket deavtal äga 9 kap. 8§ andra siycket och 9-13§§ jordabalken motsva- och 9«-13§§ samt 10 kap. 6§ jor- rande tillämpning. dabalken molsvarande tillämpning. Hänvisningarna lill 9 kap. 9 § jordabalken skall dock istället avse 10 kap. 6§ samma balk. Första och andra slyckena gälla ej, omarrendeavtalet icke träffats eller om arrendeförhållandet upphörpå den grund alt arrenderätten är förverkad. Förbehåll atl arrenderätten icke skall vara förenad medrätl lill förlängning gäller mol arrendatorn, om det godkänts av arrendenämnden. Denna lag träder i kraft . De nya beslämmelserna i 5 § andra stycket gäller även ifråga om arrendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Har arrendeavtaletuppsagts dessfönnnan, gälier dock äldre bestämmelser. 5 § försia stycket 3 i den nya lydelsen gäller i fråga omarrrendeavial som har ingåtts före ikraftträdandet först efter den tidpunktlill vilken fastighetens ägare tidigast kan säga upp avtalet genom uppsägningefter ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs att 11 och 17 §§ lagen (1973:188)om arrendenämnder och hyresnämnder' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11§ Rör ärende som avskrivits enligt Rörärende som avskrivits enligt 10 § första stycket första punklen 10 § första slyckelförsia punklen ' Lagen omtryckt 1974:1090. ' Senaste lydelse 1978:306. tvisl som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap.49 eller 55 S jordabalken, 22 eller 24 § hyresförhandlingslagen (1978:304),5§ lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 52 § bosladsrättslagen (1971:479),skall nämnden återupptaga ärendet på ansökan av sökanden. Ansökan göresskriftligen från den dag beslutet om avskrivning meddelades. tvisl som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. 6a S eller 12 kap.49 eller 55 § jordabalken, 22 eller 24 S hyresförhandlingslagen (1978:304),5§ lagen (1957:390) om fiskearrenden eller 52 S bosladsrättslagen (1971:479),skall nämnden återupptaga ärendet på ansökan av sökanden. Ansökan göresskriftligen från den dag beslutet om avskrivning meddelades. Uteblir sökanden ånyo, får ärendei icke återupptagas pänytl. 17§= Om anledning därtill förekommer, skall nämnd ellerden nämnden förordnar besiktiga den fastighet som ärendei rör. Parterna skallberedas tillfälle att närvara vid sådan besiklning. får också föranstaltaom annan nödvändig uiredning. I ärende som avses i 9 kap. 18 eller 21 § jordabalken skall arrendenämnden inhämta yttrande från landbruksnämnden. får i ärende som avses i 2a§ bosiadssaneringslagen (1973:531) inhämla yttrande från . Yttrande som sagts nu inhämias från den lantbruksnämnd eller byggnadsnämnd inom vars område fastigheten är belägen. I ärende som avses i 9 kap. 18 eller 21 § jordabalkenskall arrendenämnden inhämta yttrande frän lantbruksnämnden. / ärende somavses i 9 kap. 9§ jordabalken får arrendenämnden, om ulredningen ger anledningtiU del, inhämta yttrande från lantbruksnämnden om arrendeställetsavkastningsförmåga. får i ärende som avses i 2a§ bostadssaneringslagen(1973:531) inhämta yttrande från . Yllrande som sagls nu inhämiasfrån den lantbruksnämnd eller byggnadsnämnd inom vars omräde fastigheten ärbelägen. I ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 §hyresförhandlingslagen (1978:304) skall hyresnämnden, om det finneserforderligt, bereda den hyresgästorganisation som ingåtl den klandradeöverenskommelsen tillfälle alt yttra sig. Begärsprövning av fräga som avses i 4 § andra stycket hyresförhandlingslageninträder organisation med vilken förhandlingsordning gäller som medpart tillhyresvärden vid handläggningen av ärendet i den delen. Denna lag träder i kraft . " Senaste lydelse 1978:306. 1978/79:183 9 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , Mundebo, Wikslröm, , , , ,, , , , Winlher, De , , , ,, Bondeslam Lagrådsremiss om ändring i arrendelagstiftningen (Ju 1975:04) tUlsattes ijuni 1975 meduppgift att se över vissa delar av artendelagstiflningen. Kommittén' har i maj1978 avlämnat delbetänkandel (SOU 1978: 36) Artenderätt 1 Jordbruksarrendatornsbesittningsskydd m.m. Till protokollet i detta ärende bör fogas kommitténssammanfattning av betänkandet som bilaga 1 och de lagförslag som läggs fram ibetänkandet som bilaga 2. Beträffande nuvarande svenska och ulländskaförhållanden samt kommitténs närmare överväganden hänvisas till betänkandet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avSvea hovrätt, , , artendenämndema iLinköping, och Göleborg, kammarkollegiet, , lanlbruksstyrelsen,, statens lantmäteriverk, domänverket, länsstyrelserna iÖstergötlands och , byggnadspantulredningen (Ju 1977:05),Föreningen . (),, fritidsbyar. , församlings- ochpastoralsförbund. , ,, , och . Kammarkollegiet har bifogat yttranden av stiftsnämnderna iUppsala, , , och Göleborg. ' F.d. statssekreteraren , ordförande, samtriksdagsledamöterna . har ersattriksdagsledamoten som avled . 1978/79:183 10 yttrande av juridiska fakullelsnämnden. Lanlbmksslyrelsenhar bifogal yttranden av lantbruksnämnderna i , ,, , , , , , ochVäslerholiens län. i har bifogat yllranden avNorrköpings kommun, , fiskenämnden i Ösiergöllandslän, lanibrukarnas länsförbund i Ösiergölland och LO-dislriklel i Ösiergölland.Lånsslyrelsen i har bifogal yllranden av lanibrukarnasprovinsförbund i , Skånearrendalorernas samrädsgrupp och . Ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 3. Arrende som brukningsform har fått allt större betydelseinom den svenska jordbruksnäringen. Den andel av åkerarealen som brukas pä arrendehar fortlöpande ökal i storlek och uppgick till närmare 40 procent.Trots denna ökning är efterfrågan på arrendejord inom många regioner betydligtstörre än tillgängen. All del råder sior efterfägan på arrendejord beror bl. a. päatt det med nuvarande jordbruksteknik är både möjligt och lönsamt atl brukastörre enheier än som lidigare kunde ske. Storleksraiionalisering genomlillskotl av sidoarrenderade arealer är därför en vanlig metod för atl uppnåett förbältral produktionsresultat i det enskilda lantbruksförelaget. Desenasle årens ökning av den sammanlagda arrenderade arealen har nästan heltskett i form av sädana tillskottsarrenden fastän dessa ofta betingar högaarrendeavgifter. Den expansiva utvecklingen på arrendemarknaden har förtmed sig att arrendefrägorna kommii att uppmärksammas alltmer i denjordbrukspolitiska deballen. Dessa frägor berör inle bara dem som ärsysselsatta inom jordbruket. De har ocksä belydelse för andra samhällsgrupper,i.ex. genom alt priserna pä livsmedel påverkas. Från både enskild och allmän synpunki är det angeläget attproduktions-förulsätlningarna hos den arrenderade jorden kan las lill vara påell ändamålsenligi sätl. Arrendelagstiftningen bör därför vara utformad sä samverkar med sialsmakiernas insatser för all främja uppbyggandet ochvidmaklhållandel av ralionella familjeförelag (jfr prop. 1977/78: 19 s. 162 ochJoU 1977/78: 10 s. 8). gäller både de egenlliga arrendegårdarna och detalrika biandbruken, dvs. brukningsenheter som beslår av jord som brukaren del äger och lill en del arrenderar. Enligi min mening uppfyller reglerna om jordbruksarrende ijordabalken 1978/79:183 11 (JB) inte helt de krav som den pägäende utvecklingen inomjordbruket släller. Mol bakgrund av den siigande efierfrågan på arrendejordbehöver I.ex. För atl främja arrendatorns intresse avatt lägga ned det arbele och det kapital som behövs för al! på .siktuppräuhälla en effekliv jordbruksproduktion kan arrendatorns besittningsskyddäven i övrigt behöva stärkas, utöver vad som följer av ändrade avgiftsregler.Av samma orsak finns del behov av reformer när del gäller reglerna om hurarrendatorn skall gå lill väga när han vill göra invesleringar på arrendeslällel. Som en försia etapp i reformarbetet hararrendelagskommittén lagt fram förslag till punktvisa förbättringar avarrendatorns besittningsskydd. Jag skall strax äterkomma till de olikadelförslagen. Av vad jag redan har anfört framgär emellertid attjag inte delaruppfattningen hos de remissinstanser som har anfört alt liden ännu inle ärmogen för en revision av . I nästa utredningsskede kommer kommittén atl se över bl.a.reglerna om investeringar på arrendeslällel och förbudel mot överlåtelse avarrenderätten. Kommiuén kommer då också att överväga behovet av en förköps-eller friköpsrätt för arrendatorn. Jag skall här peka på ytterligare några frågor som detenligt min mening finns anledning atl ta upp lill behandling i del forlsattautredningsarbetet. För att om jordbruksarrende skall varatillämpliga krävs det att skriftligt arrendeavtal har upprättats. Goda skältalar för alt den principen bör upprätthållas även i fortsätiningen. Denundersökning som kommittén har låtit utföra visar emellerlid atl munlligaarrendeupplålelser förekommer i sior omfattning. förhållande har pälalats av flera remissinsianser.Krav pä ålgärder för alt begränsa antalet munlliga avtal har också förts fram ien molion (mot. 1978/79: 1204) som har väckts under innevarande och ien framställning som LRF har gett in lill . 1 sin framställning pekar LRF också på några andra frågorsom enligt förbundels uppfattning bör ingå i kommitténs fortsatta utredningsuppdrag.Det gäller bl. a. reglerna om förverkande av arrenderätten, vissa dispensfrågorsaml fideikommissarrendalorernas rättsställning. Även jag finner del angeläget atl åtgärder vidtas för allmotverka all arrendelagstiftningen kringgås genom muntliga upplåtelser. Ocksäde övriga frågor som har lagils upp av LRF bör enligi min mening behandlas isamband med den fortsatta översynen. Jag kommer därför all föreslåalt kommiuén genom tilläggsdirekliv får i uppdrag att uireda bl. a. de härberörda frågorna. Innan jag gär närmare in på de nu föreliggandelagförslagen vill jag beträffande den lagtekniska ulformningen renl allmäntbetona viklen av all de nya reglerna avfallas sä att de passar in i denövergripande reglering 1978/79:183 12 som har gjorls i JB av bl.a. de besittningsskyddadenyttjanderätterna. Gemensamma bestämmelser för alla nyttjanderätter sombehandlas i JB finns i 7 kap. Dessutom finns för alla arrendeformer gemensammabestämmelser i 8 kap. Jordbruksarrende och bostadsarrende behandlas vidare isärskilda kapitel (9 resp. 10 kap.). Särskilda bestämmelser om hyra finns i 12kap. (i fortsältningen kallat hyreslagen). Med hänsyn till det lagiekniskasamband som råder mellan de olika nyiljanderättsformerna bör man eftersträvaalt reglerna om bl.a. jordbruksarrende, bosladsartcnde och bostadshyra skiljersig ät endasl på de punkler där det är sakligt moliverai. 1 del följande (avsnilt 2.2-2.6) kommer jag försl allbehandla de ändringsförslag som avser jordbruksarrende. Därefter (avsnitt 2.7)kommer jag atl redogöra för de följdändringar som behövs när det gällerbostadsarrende och fiskearrende. Jag har i de olika frågorna särskilt samråttmed chefen för . Arrendeavgiften måste enligt 9 kap. 29 § JB vara bestämd ipengar. En överenskommelse om att vederlaget till jordägaren helt eller delvisskall ulgä i t.ex. dagsverken eller jordbruksprodukter är alltså inte bindande.Däremot behöver arrendeavgiften inte vara fixerad lill ett fast belopp. Enavtalsklausul om indexreglering av avgiften är i princip tillåten. Vid upplåtelse av arrende till ny arrendalor råderavtalsfrihet i fråga om arrendeavgiftens storlek. Kan enighet om avgiften inteuppnås, kommer alltsä något arrendeavtal inte till stånd. Någon möjlighel althänskjuta frägan till artendenämnd finns inte. Vid förlängning av arrendeavtal ankommer del också iförsia hand på parlema att komma överens om vilken arrendeavgifl som skallgälla under den nya arrendeperioden. Kan parterna inte enas om delta, har deemellertid möjlighet att låta arrendenämnden pröva hur stor avgiften skallvara.