prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — I likhet med vad somgäller i fråga om motsvarande bestämmelse i 15 § förutsätts en restriktivtillämpning. Medgivande skall lämnas endasl när ett klart dokumenterat ochangeläget behov föreligger. Det kan t. ex. vara fallet om avvecklingen av detegna värdepappersinnehavet - trots övergångstidens längd-skulle leda tillkonsekvenser som framstår som uppenbart oskäliga för bolaget. Paragrafensaknar motsvarighet i FL men överensstämmer i huvudsak med 11 §utredningsförslaget, Bestärhmelsen har sin förebild i banklagstiftningen (56 §lagen om bankrörelse, 25 § lagen om sparbanker och 33 § lagen omjordbrukskasserörelsen). I likhet med vad som gäller för bankinstiluten mentill skillnad från utredningsförslaget föreskrivs att fondkommissionsbolagenofördröjligen skall anmäla till bankinspektionen de förvärv som görs med stödav paragrafen. Dennaparagraf som saknar motsvarighet i FL, behandlar fondkommissionsbolagenskapitalläckning och har behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt4.2.5. Idenna paragraf som saknar motsvarighet i FL, föreskrivs i enlighet med 14 § utredningsförslaget att fondkommissionsbolag skall hålla en med 1978/79:9 180 hänsyntill rörelsens art och omfattning tillfredsställande betalningsberedskap. Delankommer på bankinspektionen atl vid utövande av tillsynen över bolagen ocksåuppmärksamma företagens likviditetsläge. Den befogenhet atl utfärda bindandeföreskrifter som i departementsförslaget finns i fråga om kapitalläckningsaknar motsvarighet i denna paragraf Synpunkter på betalningsberedskapen kan -bortsett från anmärkningar i samband med erinran eller återkallelse avtillstånd - komma bolagen till del genom råd eller annan form av rekommendationfrån bankinspektionens sida. Bestämmelseninnebär krav på att bolagen planerar sin likviditet såväl på kort som långsikt. Som riktpunkt bör som utredningen har framhållit på kort sikt gälla atttillgångarnas bindningstid i huvudsak överensstämmer med skuldernas. Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL, har kommenterats i den allmänna motiveringenunder avsnitt 4.2,4, Jämför lagen (1944:181) om redovisningsmedel, Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL, hänger samman med de begränsningar som införs ifråga om fondkommissionsbolags rätt till kreditgivning. Bestämmelsen harberörts i den allmänna motiveringen under avsnitt 4,2,4, Kravetenligt första stycket på betryggande säkerhet bör tolkas på samma sätt somenligt banklagarna, 1 fråga om värdepapper, som enligt huvudregeln är den endatyp av säkerhet som godtas, får kravet anses uppfyllt om krediten ligger inomdet av bankerna fastställda belåningsvärdet för värdepapperet. Enligtandra stycket kan under vissa förutsättningar borgen och annan egendom än somharangetts i första stycket godtas som säkerhet. Syftet med bestämmelsen är altöppna möjlighel för långivare, vars säkerhet för lån harblivit otillräcklig, atl kräva ytterligare säkerhet av annan art än vad somgäller enligt huvudregeln. Bestämmelsen får givetvis inte tillämpas så allsådan säkerhet i värdepapper som var otillräcklig redan vid kreditensupptagande tillåts bli kompletterad med borgen eller annan egendom, Enligtdenna paragraf som saknar motsvarighet i FL men överensstämmer med 17 §utredningsförslaget, åläggs fondkommissionsbolag au ägna särskild uppmärksamhetåt att kredit inte lämnas lill samma kredittagare eller till kredittagare, som är förbundna med varandra i väsentlig ekonomisk Prop.1978/79:9 181 intressegemenskap,i sådan omfattning att fara kan uppkomma för att fondkommissionsbolaget intekan fullgöra sina förpliktelser. Bestämmelsen har förebilder ibanklagstiftningen (60 § lagen om bankrörelse, 29 § lagen om sparbanker och 37§ lagen om jordbrukskasscrörclsen). Det ankommer på bankinspektionen att följafondkommissionsbolagens kreditgivning. Därvid bör särskild uppmärksamhet ägnasde s, k, enhandskrediterna. En lämplig riktpunkt för bedömningen kan vara atlkredit på en hand inte bör överstiga av del egna beskattadekapitalel jämte vad som har avsatts på värderegleringskonto. En särskild fråga gällerutredningsmajoritetens uttalande om att fondkommissionsbolag - till skillnadfrån bankerna - som enhandskredit bör riikna också lån mot säkerhet ibörsnoterade aktier inom belåningsvärdena. De säkerheter som lämnas för bolagenskrediter kan otvivelaktigt bedömas vara av hög kvalitet. Ensidigheten irörelsens inriktning och koncentrationen av säkerheterna till endastviirdepapper gör emellertid alt deras siiuaiion är en annan än bankernas,Enligi min mening bör frågan bedömas på samma sätt som utredningsmajoritetenhar gjort. Jag vill emellertid framhålla alt vid en samlad bedömning av ettbolags kreditgivning bör en viss enhandskredit kunna tillåtas ha en störreomfattning än vad som följer av den angivna riktpunkten. Paragrafensitknar motsvarighet i FL men överensstämmer med 18 § utredningsförslaget.Bestämmelsen har utformats med förebilder i banklagstiftningen (64 § lagen ombankrörelse, 33 5 lagen om sparbanker och 41 § lagen omjordbrukskasserörelsen). Den aren följd av förbudet förfondkom-missionsbolagattdriva annan verksamhet än den som harangetts i lagen eller för vilken bolagethar fått särskilt tillstånd (13 §). Om ett fondkommissionsbolag förbehållersig andel i vinst på en viss affär, kan bolaget genom förbehållet anses blidelaktigt i affären och om denna är sådan att bolaget inte självt hade lättavsluta den, kommer det genom förbehållet uppkomna engagemanget i affärenuppenbarligen alt stå i mindre god överensstämmelse med den restriktivitet somkommer till uttryck i 13 §. Andrastycket saknar motsvarighet i FL men överensstämmer med 20 §utredningsförslaget. Bestämmelsen har behandlats i allmänna motiveringen underavsnitt 4.2.3. Gällanderegler lägger, som har nämnts, inte hinder i vägen förs. Det är ovisst i vilken omfattning blankning förekommer.Sannolikt har intresset avtagit sedan man genom ändring (SFS 1976:343) ikommunalskatielagen (1928:370) har utsträckt realisationsvinstbeskattningentill att omfatta också blankningsaffärer. Enligt anvisningarna till 36 §kommunalskattelagen gäller numera att vinst eller förlust vid blankningsaffärerskall beräknas som skillnaden mellan vad som erhålls vid avyttringen av Prop.1978/79:9 182 denlånade aktien och anskaffningskostnaden för motsvarande aktie, som återställstill långivaren. Paragrafensförsta stycke motsvarar 10 a § FL. Enligt andra stycket gäller förbudet ocksåvid s. k. börsstängning, om regeringen inte förordnar annat. Regler ombörsstängning finns i 26 § förslaget till lag om fondbörs.Bestämmelsen innebär alt regeringen under utomordentliga förhållanden kanbesluta att all handel och notering vid fondbörsen skall avbrytas. Paragrafen,som ersätter 17 § FL, har närmare behandlats i allmänna motiveringen underavsnitt 4,2.3. Idenna paragraf som saknar direkt motsvarighet i FL och utredningsförslaget,slås fast att fondkommissionsbolag slår under tillsyn av bankinspektionen. Dennaparagraf som delvis motsvarar 23 § utredningsförslaget, innehållergrundläggande bestämmelser om den tillsyn som skall utövas av bankinspektionen.Bestämmelsen har, som framgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 4,2,7)utformats efter mönster från banklagstiftningen. 1första stycket föreskrivs atl bankinspektionen vid tillsynen skall vaka överall fondkommissionsbolag följer fondkommissionslagen och annan författning somreglerar fondkommissionsbolags verksamhet. Hit hör exempelvisaktiebolagslagen, KL och den föreslagna lagen om rätl atl förfoga över annantillhöriga värdepapper samt sådana generella föreskrifter t.ex. omkapitaltäckning som bankinspektionen kan komma att utfärda (jfr. prop,1975/76:112 s. 62). Däremot är inspektionen inte skyldig att särskilt vaka överatl fondkommissionsbolag iakttar sådan allmän lagstiftning, som i ett ellerannat avseende tillämpas även på fondkommissionsbolag. Som framgår av 7 § skallbolagsordning för fondkommissionsbolag godkännas av inspektionen. Eftersombolagsordningen ligger till grund för tillstånds beviljande, bör inspektionensjälvfallet också vaka över att bolagen i sin verksamhet följerbolagsordningens bestämmelser. Inspektionen skall vidare bevaka att fondkommissionsbolagföljer de föreskrifter som med stöd av lag eller bolagsord- Prop.1978/79:9 183 ninghar meddelats av bolagsstämma eller styrelse. Vidare följer av bestämmelsenatt inspektionen bör vaka över att verkställande direktören eller annantjänsteman följer de riktlinjer och anvisningar som styrelsen kan ha meddelatsåvitt gäller den löpande förvaltningen. Andrastycket upptar de allmänna principer efter vilka bankinspektionen bör utövatillsynsverksamheten. Det är naturiigt med tanke på lagens karaktär avskyddslagstiftning alt bankinspektionen har ålagts att med uppmärksamhet följafondkommissionsbolags verksamhet i den mån det behövs för kännedom om deförhållanden som kan inverka på bolagets säkerhet eller annars är av belydelseför en sund utveckling av fondkommissionsverksamheten. Som framgått avallmänna motiveringen (avsnitt 4.2,7) bör utgångspunkten för tillsynen vara bl,a, att fondkommissionsbolag driver verksamheten i formersom är godtagbara frånkapilalskyddssynpunkl. Detta innebär emellertid inte alt tillsynen i dettaavseende bör inskränkas lill en uppsikt över solvens- ochlikviditetsförhållanden. Inom fondkommissionsrörelse kan del finnasverksamhetsgrenar som ulan att äga omedelbar betydelse för solvens ochlikviditet indirekt kan ha betydelse för fondkommissionsbolagens säkerhet. Ettexempel är den verksamhet som består i atl mottaga värdepapper till förvaringoch förvaltning och som ulan särskilt tillstånd får drivas avfondkommissionsbolag. Fondkommissionsbolagbör enligt ulredningen iaktta stor restrikliviiel i sin kreditgivning tillkunder hos investeringskonsulter med hänsyn lill de vittgående fullmakterkonsulter ofta har och till de avtal om andel i kundens vinst som normallgäller mellan konsulter och deras kunder. Sådan kredit bör enligt utredningenej alls förekomma, om de lånade medlen kan antas bli använda för utpräglatspekulativa ändamål med eventuella störningar i kursbildningen som följd. Vidremissbehandlingen har utredningens uttalanden kommenterats endast avfondkommissionsfirmorna som anseratt det är orimligt att de skulle åläggasnågon övervaknings- eller undersökningsplikt i detta hänseende. Vad utredningenhar anfört stämmer överens med den syn på vad tillsynen bör avse som jagtidigare gett uttryck för och jag kan därför ansluta mig lill vad ulredningen anfört.Del sagda innebär dock inte att fondkommissionsbolagen åläggs någon direktövervaknings- eller undersökningsplikt gentemot kunderna. Om det emellertid iett låneärende finns anledning anta alt kunden har anliiai eninvesteringskonsult, bör fondkommissionsbolaget iaktta särskild försiktighet.Det fårankomma på bankinspektionen att särskilt uppmärksamma den kreditgivningsom sker lill investeringskonsult och dennes kunder, 1tredje stycket har efter mönster från banklagstiftningen intagits en reservationför att inspekiionen inte skall behöva ingripa i frågor av formell art, somendast berör aktieägarnas intressen. Bestämmelsen är emellertid så formulerad,atl inspektionen, om den anser alt det behövs kan ta befattning även med sådanaförhållanden. Motinspektionens skyldighet att hålla uppsikt över fondkommissions- Prop.1978/79:9 184 verksamheteni enlighet med bestämmelserna i denna paragraf svarar inspektionensbefogenheter och förpliktelser att ingripa enligt 29-31, 33 och 45 §§. Ilindrigare fall kan inspekiionen också under hand framföra sina synpunkter tillbolaget och låta del bero därvid. Dennaparagraf som saknardirekt motsvarighet i utredningens förslag, har sin förebildi 148 !} lagen om bankrörelse och innehåller de grundläggande bestämmelserna omhur tillsynen bör utöviis. Av paragrafens avfattning framgår att tillsynen inteär avsedd att vara fortlöpande i den meningen, alt den skall utgöra en dagligkontroll av fondkommissionsbolagens verksamhet. Vidare ärdet självklart att inspektionensövervakning inte skall innefatta något slags förhandsprövning avfondkommissionsbolagsledningens beslut. Delta utesluter emellertid inte allinspektionen på begäran eller när det annars påkallas kan ge råd om hurverksamheten bör bedrivas. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om förutsättningarna för återkallande avtillstånd. Bestämmelserna har i huvudsak sin motsvarighet i 14 och 15 §§ FL ochi 24 S utredningsförslaget. Bestämmelserna har i sina huvuddrag behandlats iavsnitt 4,2.7. Enligtförsta punkten kan tillstånd återkallas, om ett fondkommissionsbolags egetkapital understiger två tredjedelar av det registrerade aktiekapitalet ochbristen inie blivit fylld efter det den blev känd för bolaget.Bestämmelsen saknar motsvarighet i utredningsförslaget men överensstämmerdelvis med 14 § FL. Den skiljer sig från bestämmelsen i FL bl, a, genom att detinte föreskrivs att tillståndet automatiskt förfaller, då ettfondkommissionsbolag förlorat eget kapital till angiven del. Bankinspektionenfår istället från fall till fall bedöma, om ett bolags ekonomiska ställningblivit så osäker att det finns risk föratt kundernas medel kan komma i fara ochbolaget därför inte längre bör få fortsätta sin rörelse. Bestämmelsen, somdelvis har sin motsvarighet i 120§ lagen om bankrörelse, utgör bl.a. ettkomplement till kapitalläckningsbesiämmelserna. Underlåtenhet att iaktta dessakan självfallet också medföra atl ett fondkommissionsbolags tillståndåterkallas. 1andra punkten, som i huvudsak har sin motsvarighet i 15 5 FL och 24 §utredningsförslaget, föreskrivs att tillståndet kan återkallas om fondkommissionsbolagöverträder fondkommissionslagen, uppenbart inte iakttar sina uppdragsgivaresintressen eller på annat sätt visar sig olämpligt att ulöva sådan rörelse.Liksom f n. enligt FL innehåller den föreslagna lagen inte några bestämmelsersom ger bankinspektionen möjlighet alt ingripa direkt mot enskilda ägare aveller befattningshavare i ett fondkommissionsbolag. 1978/79:9 185 Etteventuellt missbruk från dessa per.soner har emellertid betydelse då det gälleralt bedöma, om del föreligger sådana förhållanden att tillståndet böråterkallas eller andra åtgärder bör vidtas mot bolaget. Med anledning av ettremisspåpekande villjag framhålla att återkallelse i sådani fall då fondkommissionsbolagbryter mot annan lag än fondkommissionslagen kan ske på gmnd av atl bolagetdärigenom har visat sig olämpligt att driva fondkommissionsrörelse. Föreskriftenall fondkommissionsbolags tilfstånd kan återkallas om ett fondkommissionsbolaginnebäralt olämplighet kan visas även genom åtgärder som ligger vid sidan avfondkommissionsrörelsen. Härvid bör i första hand transaktioner som kanäventyra bolagets ekonomiska ställning och diirmed .siikerheien för bolagetskunder beaktas. Det kan även vara fråga om .sådana åtgärder som kan inverka påbedömningen av den personliga lämplighelen hos ägarna och befattningshavarna iett fondkommissionsbolag. 1tredje punkten, som har sin motsvarighet i 15 ij FL och 24 ;; utredningsförslaget,föreskrivs att tillstånd kan återkallas om rörelsen "annars prövas varatill skada för det allmänna", Rekvisiiet "skada för delallmänna", har samband med alt motsvarande rekvisit används itillståndsprövningen (6 § 3) och tar sikte på t, ex. sådana situationer då,ulan atl något olämpligt förfarande kan läggas ett fondkommissionsbolag tilllast, delta genom sin dubbla egenskap av fondkommissionär och kreditgivare förorsakatuppkomsten av omfattande osund spekulation, Dennaparagraf innehåller bl. a. närmare besiämmelserom bankinspektionensbefogenheter då tillstånd har återkallats och har berörts i den allmännamotiveringen (avsnitt 4.2,7). Iförsta stycket, som saknar motsvarighet i FL och i utredningens förslag,föreskrivs att bankinspektionen, då ett fondkommissionsbolags tillstånd attdriva fondkommissionsrörelse har återkallats, kan förelägga bolaget att upphöramed sådan rörelse, och intill dess fondkommissionsrörelsen har avvecklats,annan verksamhet. Har ettfondkommissionsbolags tillstånd återkallats står del inte längre underbankinspektionens tillsyn. Bestämmelsen öppnar möjlighet att hindra att ettsådant bolag fortsätter verksiimhei .som ligger vid sidan om fondkommissionsrörelsen,om det finns risk för att fondkommissionärskundernas intressen härigenom sättsi fara. För det fiill atl ett bolag, vars lillsiånd har återkallats, skullefortsätta att driva fondkommissionsrörelse kan ställföreträdare tor bolagetådömas straff enligt 47 S, Vitesföreläggande kan dock ofta vara ett effektivaremedel än en straffsanktion för alt giiraniera att eit bolag, vars tillstånd haråterkallats, inte fortsätter att driva fondkommissionsrörelse. Inspektionenhar därför getts möjlighet atl förbjuda eu bolag alt Prop.1978/79:9 186 fortsättamed sådan rörelse och att kombinera eu föreläggande om förbud med vite. Ettvitesföreläggande kommer all kunna riktas mot bolaget eller ställföreträdareför bolaget. Frågan om utdömande av vite och om ådömande av straff för sammaförseelse som har föranlett vitesföreläggande behandlas i 49;;. Andraslyckel, som saknar motsvarighet i FL, överensstämmer med 24 j andra stycket iutredningens förslag och avser annan verksamhet som drivs efter särskilttillstånd enligt 13 !) Itredje stycket, som överensstämmer med 19 § FL och 26 § utredningsförslaget,fireskrivs att ett bolag även om tillståndet har återkallats får vidta deåtgärder som behövs för att fullgöra ingångna avtal eller för att skyddauppdrag.sgivare mot förlust. Denna bestämmelse gälleräven fördel fall attbankinspektionen har Rirelagl bolaget all upphöra med viss verks;mihet, Dennaparagraf som saknar motsvarighet i FL och i utredningens förslag, innehåller dei avsnitt 4.2.7 behandlade reglerna om möjlighet för bankinspektionen att påannat sätl än genom återkallelse av tillstånd ingripa mol fondkommissionsbolag,när anmärkning kan riktas mot bolagets sätl att driva verksamheten.Bestämmelserna har i viss mån sin motsvarighet i 153 och 154 lagen ombankrörelse och 288 S lagen (1948:433) om försäkringsrörelse. För att kommatill rätta med missförhållanden har bankinspektionen enligt denna paragrafbefogenhet all - såvitt inte ett formlöst påpekande under hand ansestillräckligt - meddela fondkommissionsbolag skriftlig erinran. Ommissförhållandet är sådani som enligt 29 S 2 och 3 skulle kunna medföraåterkallelse av tillståndet, förutsätts för all skriftlig erinran i ställetskall kunna meddelas, alt det kan antas att bolaget låter sig rättas därav.Inspekiionen har enligt andra stycket befogenhet atl förelägga bolaget all görarättelse eller atl i övrigt vidta erforderiiga åtgärder. En förutsättninghärför är självfallet all rällelse kan ske. Exempel på fall då föreläggandenkan utfärdas är om bolaget bryter mot fondkommissionslagens regler om t. ex.handelslager, kapitalläckning eller bestämmelserna om rätt all lämna kreditoch missförhållandena inte bedöms vara så allvariiga alt bolagets tillstånd böråterkallas. Bankinspektionen kan vidare ingripa om bolagets organisationuppvisar brister i fråga om t. ex. värdepappersförvaringen eller de kontrollåtgärdersom tillämpas inom bolaget. 1denna paragraf som saknar motsvarighet i FL och som överensstämmer med 27 §utredningens förslag, föreskrivs att bankinspektionen skall revisor i fondkommissionsbolag. Paragrafens förstastycke har sin motsvarighet i 149 § lagen om bankrörelse. För revisionen inomfondkommissionsbolag gäller i övrigt bestämmelserna i aktiebolagslagen. Någotkrav på all den Prop.1978/79:9 187 av inspekiionen utsedde revisorn skall vara auktoriserad har inteuppställts, Iandra stycket föreskrivs i anslutning lill utredningens förslag attförordnandet för den av hankinspektionen utsedde revisorn skall gälla till dessfondkommissionsrörelsen har avvecklats och revisorn till bankinspektionen haröverlämnat en berättelse över avvecklingen. Som lidigare nämnts slår ett bolag,vars tillstånd har återkallats, inte längre under inspektionens tillsyn.Inspektionens insyn i ett .sådant bolag tillgodoses i stället genom den inblickrevisorn får i bolaget. På grundval av revisorns synpunkter har inspektionenmöjlighet all ingripa mot bolaget jämlikt 30 §, 1paragrafen, som i huvudsak överensstämmer med 25 S FL och 29 S i utredningensförslag, finns bestämmelser som bl, a. ger bankinspektionen befogenhet attsammankalla styrelsen för ett fondkommissionsbolag och att föranstalta om extrabolagsstämma. Dessaparagrafer motsvaras i huvudsak av 23 och 24 §§ FL och 28 § i utredningensförslag. 134 5, som har sin motsvarighet i 151 § lagen om bankrörelse, föreskrivs bl. a,atl bankinspektionen får meddela föreskrifter om hur värdehandlingar skallförvaras och inventeras. Självfallet bör sådana föreskrifter inte vara meraingripande än som påkallas av kundernas krav på trygghet. 1 huvudsak lorde dekunna begränsas till att avse värdepapper under öppet förvar, I35 § flnns närmare regler om vissa skyldigheter, som åligger ettfondkommissionsbolag gentemot bankinspektionen. Föratt bankinspektionen skall kunna ta ställning till om fondkommissionsbolagstillstånd skall återkallas enligt 29 f; 1 föreskrivs i andra stycket attinspektionen kan ålägga fondkommissionsbolag all upprätta balansräkning, ominspekiionen finner anledning anta atl fondkommissionsbolags eget kapitalunderstiger två tredjedelar av del registrerade aktiekapitalet. Balansräkningenskall upprättas enligt bestämmelserna i kap. aktiebolagslagen. Dennaparagraf som saknar motsvarighet i FL och i utredningens förslag, innehållerbestämmelser som ger bankinspektionen rätt lill insyn i företag som driver vissfinansiell verksamhet, om det i annat fall än som anges i 25 J; finns ettväsentligt samband mellan företaget och ett fondkommissionsbolag. Som harframgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 4.2.7) är bestäm- Prop.1978/79:9 188 melsenavsedd som ett komplement till 25 v;. Paragrafentarsikle bl, a. på del fallandet föreliggeri 25 >; angivet samband mellanett fondkommissionsbolag och ett företag som driver viss finansiell verksamhetutan att denna utgör företagets huvudsakliga verksamhetsområde. Härutöver gerbestämmelsen inspektionen rätt till insyn i förelag som driver finansiellverksamhei i de fall annat väsentligt samband än som anges i 25 i; råder mellanett fondkommissionsbolag och ett sådant förelag. Som en allmän riktpunkt förbedömningen av frågan om ett sådant väsentligt samband skall anses föreliggabör gälla att sådant samband föreligger, om i huvudsak samma personer har ettsådant inflytande i de båda företagen all del ekonomiska resullalei i dessa iväsentlig mån är beroende av dessa personers förmåga, handlande ellerslåndpunktstagande. Som utredningen har anfört får den som innehar ijugoprocent av aktierna i eit fondkommissionsbolag anses ha ett sådant inflytande.Vid bedömningen bör vidare hänsyn bl, a. tas till del samlade aktieinnehavethos personer som är varandra närstående. En förutsättning för alt bestämmelsenskall tillämpas är alt bankinspektionen finner att det behövs för att tillsynenöver fondkommissionsverksamheten skall bli effektiv, I praktiken tordeinspektionen inte behöva vända sig lill ett sådant företag för att få fram önskadeuppgifter, I regel torde nämligen det berörda fondkommissionsbolaget kunnatillhandahålla den information som inspektionen vill ha. Bankinsiituisfondkommissionsrörelse 37 och 38 sS' Dessaparagrafer innehåller bestämmelser om bankinsiituis rätt all drivafondkommissionsrörelse. Till skillnad från utredningens förslag och FL skallenligt 3 S gälla att bankinspektionen prövar fråga om tillstånd för alla slagav bankinstitut atl driva fondkommissionsrörelse och fråga om återkallelse avsådant tillstånd. Fråganom när tillstånd kan beviljas har behandlats i den allmänna motiveringen underavsnitt 4.2.2. Förall bankaktiebolag skall ha rätt atl drivafondkommissionsrörelse krävs att detla anges i bolagets bolagsordning och attbankinspektionen ger sitt tillstånd härtill.