prop · G203153 · 1978-12-31 00:00:00 — Trestudiemedelsnämnder har dock framfört att decentraliseringen, ur bl.a.informationssynpunkt, bör genomföras . 1978/79:153 22 Sammanställning av remissyttranden överStudiestödsutredningens betänkande (SOU 1977:31) Studiestöd - Alternativautvecklingslinjer I denna remissammanställning harjag i första hand behandlat remissinstansemas synpunkter påstudiestödsutredningens förslag till provisoriska bestämmelser för18-19-åringar. Eftersom studiestödsutredningensförslag i denna fråga sammanhänger med utredningens ställningstaganden till denframtida gränsdragningen mellan studiehjälp- och studiemedelssystemen har jagockså redovisat remissinstansemas synpunkter i denna del. Gränsdragningen mellan studiehjälps- ochstudiemedelssystemen De flesta remissinstanser somyttrat sig över utredningens förslag kommenterar i någon form utredningensförslag till gränsdragning mellan studiehjälps- och studiemedelssystemen.Utredningens alternativ 1, att elevema skulle få studiehjälp till , därefterstudiemedel, tillstyrks av , , , MSKF,studiemedelsnämnderna 1 , och samtvuxenutbildningsnämnderna 1 , och . Några av dessa instanserkommenterar sina förslag närmare. anser att utredningenframför allt borde beaktat konsekvensema av den sänkta myndighetsåldem ochdragit gränsen mellan de båda studiemedelssystemen vid , trots att dennackdelen uppkommer att olika studiestöd tillämpas inom sammautbildningssystem. Styrelsen anför att det är av vikt att understödjautvecklingen mot en ekonomisk självständighet för dem som uppnåttmyndighetsåldem, oavsett boendeförhållande. Styrelsen anser vidare attföräldrabalkens nuvarande regler om föräldrarnas underhållsskyldighet inte börbetraktas som en inskränkning i möjligheterna för samhället att skapaförutsättningar för en självständig ekonomisk ställning. 1 Göteborgmenar att en gräns vid är den enda principiellt riktiga och logiskagränsdragningen med hänsyn till kraven på enkelhet och överskådlighet. mening betonar utredningen i alltför hög grad föräldramasförsörjningsskyldighet för bam i åldem i relation till kraven påstudiehjälpen som man helt bortser från denna försörjningsskyldigheti åldrarna och uppåt vid eftergymnasiala studier. Nämnden anser att dendiskussion som fördes vid skapandet av den nuvarande gränsdragningen mellangymnasial och eftergymnasial utbildning är förlegad. 1 dagens skolformeråterfinns, oavsett utbildningsnivå, elever som är såväl under som ,med och utan anknytning till föräldraekonomin. Nämnden anser sålunda att detredan finns en blandning av olika studiestöd inom samma utbildningsnivå, varfören sänkning till från den synpunkten är ointressant. Nämnden äremellertid medveten om att 18-årsgränsen kan få som konsekvens ett byje avstödform under en sammanhängande utbildning på gymnasial nivå. Ölägenheternamed detta anser nämnden dock kunna elimineras genom att de generellabidragsdelarna inom studiehjälps- och studiemedelssystemen anpassas tillvarandras storlek. 1978/79:153 23 Som ett annat sätt att lösagränsdragningsfrågan anför nämnden att man kunde tänka sig en flytandegränsdragning . De som valde att kvarstanna inomföräldraekonomin skulle fortfarande tillhöra studiehjälpssystemet så längegymnasiestudier pågick, medan de som valde att lämna föräldraekonomin skullehänvisas till studiemedelssystemet. Utredningens alternativ 2,studiehjälp till , därefter ett nytt särskilt socialt stöd till 18-19-åringar, samt därefter studiemedel, har bemötts positivt av ett fåtalinstanser. Dessa är och vuxenutbildnings-nämnderna i ,och . Av dessa anför vuxen-utblldnlngsnämnden i Älvsborgslän att ett införande av detta alternativ bör kunna ske ganska snabbt utan avvaktar det fortsatta utredningsarbetet. På lite , menarnämnden, att målet bör vara studiehjälp till och därefter studiemedel.Studiemedlen bör då ges i form av ett sammanhållet vuxenstudiestöd, sominkluderar nuvarande studiemedel, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och vuxenstudiestöd. Genom successiva förändringar bördetta kunna utvecklas till ett beskattat studiebidrag/studielön. Av utredningens tre altemativ har altemativet 3 -studiehjälp till , därefter studiemedel - rönt den största uppskattningenhos remissinstanserna. Detta altemativ tillstyrks av statskontoret, RRV, UHÄ,CSN, SÖ, socialpolitiska samordningsutredningen, kommunförbundet, landstingsförbundet,LO, /SR, TCO, SFS, , , , liberala studentförbundet,studiemedelsnämnderna 1 och samt vuxenutbildningsnämnderna iUppsala, , och (gemensamt yttrande),, , , , ,gymnasiekuratorer inom län och . CSN vill, med hänsyn till dendebatt som förts, i klarläggande syfte understryka att utredningens förslagtill gränsdragning i själva verket innehåller två åldersgränser, en vid 18 åroch en vid . Fram till utgår studiehjälp enligt i princip nuvaranderegler, för 18-19-åringar utgår studiehjälp enligt nuvarande regler plus ett"icke-föräldraprövat" lån upp till den nivå där bidrag plus lånmotsvarar studiemedelsnivån, därefter utgår studiemedel. Nämnden menar att detdå är en terminologisk fråga om man kallar det stöd som skulle utgå till 18 -19-åringar för "studiehjälp och möjligheter till ett icke-föräldraprövatlån" eller om man kallar det "studiemedel med möjligheter till ettförhöjt, föräldraprövat bidrag". CSN berör också i sitt remissvarfrågan om skuldsättningen för gymnasiestudier. Nämnden menar att en måtUigskuldsättning kan accepteras om föräldrarna inte till någon del kan bidra tilluppehället . Däremot är nämnden beredd att acceptera en stor skuldsättningom inkomstprövat stöd inte kan utgå på grund av att föräldrarna har god ekonomi,men föräldrarna ändå inte vill bidra till sitt myndiga barns uppehälle understudietiden, eller - vilket inte är helt ovanligt - om barnet på egen hand villfinansiera sitt uppehälle utan att ligga sina föräldrar ekonomiskt till last.Nämnden menar att det inte går att utforma ett selektivt studiesocialt systemsom siktar till att undvika skuldsättning även i sådana situationer. CSN anser sammanfattningsvis attutredningens förslag till gränsdragning tillgodoser rimliga krav och önskemål.De myndiga elevema får möjligheter att oberoende av föräldraekonomin bedrivastudier, som man oförändrat bibehåller möjligheten till större bidragtill studerande från familjer med svag ekonomi när dessa studerande passerarmyndighetsgränsen. 1978/79:153 24 /SR pekar på att en åldersgränsvid skulle innebära att ca 60000 elever mitt under sin gymnasieutbildningskulle få byta studiestöd. För de elever som endast uppbär bidragsdelen istudiehjälpen skulle detta innebära en förbättring, eftersom bidraget till destuderande inom studiemedelssystemet är högre. Men för en minoritet av elevema,som på grund av svag föräldraekonomi även uppbär de inkomst- och behovsprövadetilläggen, skulle övergången till studiemedel betyda att bidraget blev lägre.SACO/SR finner att principen att ingen skall behöva skuldsätta sig i nämnvärdutsträckning under sina gymnasiestudier riktig och menar att även den talar moten övergång till studiemedelssystemet . SFS är inte positivt till den typav särlösningar som utredningens alternativ 3 innebär, utan menar attlösningen har klara nackdelar. 1 avsaknad av bättre förslag, förordaremellertid SFS detta altemativ. Vidare anför SFS att utredningen i sittfortsatta arbete bör ha i åtanke att de gymnasieelever som utnyttjat lånedelenkommer att få en betydande studieskuld vid eventuellt fortsattahögskolestudier. 1 Uppsalaföreslår att 18-årsgränsen bör mjukas upp till förmån för yngre studerande somredan av olika skäl har frigjort sig från familjen. Nämndenanser att det bör finnas möjligheter för dessa ungdomar mellan 16 och 18 åratt själva finansiera sina gymnasiestudier redan när dessa studier påbörjas. 1 ,, och (gemensamt yttrande) befarar atten strikt åldersgräns vid kan medföra att de ungdomar som söker sig tillgymnasieskolan efter en tids studieuppehåll kan anse sig tvingade att väljakortare utbildningar för att hinna fullfölja sina studier innan de passeratåldersstrecket. Nämndema anser därför att utredningen bör överväga ett systemdär studiehjälp utgår tills den gmndläggande gymnasiala utbildningen ärslutförd, oberoende av elevens levnadsålder. En sådan reform skulle enligtnämndema kunna motverka den nuvarande sneda rekryteringen till gymnasieskolanslängre teoretiska linjer. i Gotlandslän tillstyrkan till utredningens förslag till gränsdragning grundar sig på detantagandet att det framtida studiestödssystemet kommer att vara snarlikt det nugällande. Nämnden anser det emellertid tveksamt om nuvarande system medgränsdragning mellan olika studiesystem efter ålder är möjligt att använda närden återkommande utbildningen sätts i system redan vid avslutad grundskola.Nämnden förordar i stället ett system som garanterar ett förmånligt stöd förexempelvis gymnasiala studier som infaller eftergrundskolan. Ett sådant stöd måste, enligt nämnden, differentieras eftersomlevnadsomkostnadema är mycket skiftande för olika personer i dennaåldersgrupp. Ett liknande förslag presenteras av SSKF. Förslag till provisoriska bestämmelser för 1819-årlngar Utredningen föreslår - som ettprovisorium -att de 18-19-åringar som har flyttat hemifrån bör fåutnyttja de återbetalningspliktiga studiemedlen i den utsträckning som ärnödvändig för att kunna finansiera studiema. Detta förslag bemöts positivt avdet stora flertalet remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Statskontoret, RRV,, , , SÖ, AMS, socialpolitiska samordningsutredningen,kommunförbundet, landstingsförbundet. 1978/79:153 25 LO, /SR, TCO, SFS, , , , MUF, SSKF. CKF,MSKF, studiemedelsnämnderna 1 och samt vuxenutbildningsnämndernai , , , , , ,, och samt Svenska föreningen förstudie- och yrkesvägledning tillstyrker samtliga förslaget. SÖ påpekar att förslaget till provisorisklösning strider mot kravet på att eleven normalt skall kunna genomföra sinastudier utan att ådra sig återbetalningsskyldighet i nämnvärd omfattning. Dåen ökning av studiehjälpen, som skulle möjliggöra att elever i gymnasialastudier inte skulle behöva skuldsätta sig, blir mycket kostnadskrävande,tillstyrker SÖ emellertid utredningens förslag. SÖ påpekar vidare attutredningens förslag att inackorderingstillägg och fria hemresor ej skall utgåtill elev som flyttat hemifrån, får till följd att eleven undandras en inteoväsentlig del av studiehjälpen. Detta bortfall måste, enligt SÖ, kompenserasmed återbetalningspliktiga studiemedel och därmed öka skuldbelastningen.Utredningen bör, enligt SÖ, i sitt fortsatta arbete ge förslag på hur denna negativaeffekt skall kunna undanröjas. SÖ anser i det sammanhanget att det hade varitvärdefullt med någon form av kartläggning av de ungdomar som uppbär inackorderingstillägg.En sådan analys hade, enligt SÖ, kunnat belysa bl.a. frågor såsom familjeekonomiskbakgrund och skäl till inackorderingstill-lägg. menar att förslaget på kortsikt innebär en förbättring för de grupper som har ekonomiska problem. SECOser emellertid gäma också att möjlighetema att låna utvidgas till att gällaäven 16- 17-åringar, av det skälet att åtgärder inom studiehjälpen måstesättas in då eleven skall välja om han vill fortsätta tillgymnasiet eller inte. Utredningens förslag avvisas av tre instanser, nämligenstudiemedels-nämnderna 1 , och . Förslaget är enligtstudiemedelsnämnden i administrativt otympligt och kräver nyakontrollfunktioner. Studiestödsmyndigheterna torde sakna nödvändigaadministrativa resurser att genomföra förslaget. Nämnden menar atten omedelbar lösning av den onekligen svåra ekonomiska situationen vissa 18-19-åringar befinner sig i i stället bör ske från endera av följanderiktlinjer: Återbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpssystemet bör ut gå utan prövning mot föräldramas ekonomi för alla studerande som har fyllt . Valfri övergång till studiemedelssystemet. Enligt nämnden kräver dénsistnämnda lösningen dock en anpassning av studiehjälpens bidrag tillstudiemedelssystemet om inte en allmän överströmning till studiemedelssystemetskall ske på grund av den högre bidragsdelen inom detta system. Liknande synpunkter framförs av studiemedelsnämnden iUmeå. Många instanser har kommenteratutredningens förslag att de 18-19-åringar som bor kvar i föräldrahemmet skallkunna få utnyttja de återbetalningspliktiga studiemedlen men att därvid,liksom , prövning sker mot föräldrarnas ekonomi. De flesta av dessainstanser avstyrker utredningens förslag och menar att också dessa ungdomar börfå utnyttja de återbetalningspliktiga medlen utan prövning motföräldraekonomin. De instanser som hyser denuppfattningen är följande: Statskontoret, RRV, CSN, AMS, socialpolitiskasamordningsutredningen, kommunför- 1978/79:153 26 bundet, TCO, riksförbundet och Skola, SFS, SFEF, FPU,studiemedelsnämnden 1 samt vuxenutbildningsnämnderna i Södermanlandsoch . CSN motiverar sin avstyrkan med attnämnden anser kyrkobokföringen vara ett mycket opålitligt kriterium på elevensfaktiska hemförhållande. Många som definitivt flyttat hemifrån tordefortfarande vara kyrkobokförda på föräldramas adress. Omvänt händer det,enligt CSN, att inackorderade elever låter kyrkobokföra sig på annan adress,trots att de endast vistas där under studietid och övriga tider iföräldrahemmet. CSfJ menar att utredningens förslagskulle leda till ett orimligt administrativt krångel och anför vidare att detförmodligen inte heller finns någon annan enkel och rättvisande metod atttillämpa. Detta är, enligt nämnden, ett avgörande argument mot utredningensförslag till åtskillnad mellan myndiga elever. Sammanfattningsvis föreslår CSNföljande omedelbara åtgärder för 18-19-åringar i gymnasial utbildning: Alla myndiga elever får rätt attutan prövning mot föräldramas eko nomi utnyttja återbetalningspliktiga studiemedel (således oavsett om de flyttat hemifrån eller bor kvar i föräldrahemmet). Studiebidrag och tillägg tillstudiebidraget utgår enligt nu gällande principer (inackorderingstillägg skall således kunna beviljas även om den studerande är kyrkobokförd under annan adress än föräldrarnas). menar att det är flera bidrag som bör tas med i bildenför att man skall kunna avgöra effekten av att flytta hemifrån i den aktuellasituationen. Den som flyttat hemifrån och är kan få statskommunaltbostadsbidrag till ensamstående utan bam. Föräldrarna får däremot inte räknamed den studerande när det gäller statskommunalt bostadsbidrag, eftersombarnet knappast kan anses vara försörjt inom familjen. Samordningsutredningenhänvisar till studiestödsutredningens förslag att de studerande som flyttathemifrån inte bör få inackorderingstillägg och påpekar att den som i principbor kvar i hemmet men studerar på annan ort däremot kan få sådant tillägg. Iett sådant fall får dessutom föräldrama räkna med den studerande vidbedömningen av om statskommunalt bostadsbidrag skall kunna utgå.Samordningsutredningen betraktar det föreslagna systemet som administrativtbesvärligt och föreslår därför att 18-19-åringarna bör behandlas lika oavsettom de har flyttat hemifrån eller inte. Utredningens förslag bemötspositivt av SÖ, /SR och vuxenutbildningsnämnderna i och Malmöhuslän. /SR pekar visserligen påsvårigheten att kontrollera om en elev verkligen stadigvarande bor utanförföräldrahemmet, men menar att det handlar om ett relativtlitet antal elever som bor i eget hushåll och som saknar möjligheter attsjälva finansiera sina studier. /SR anser vidare att frågan om huruvidaäven de 18-19-åringar som bor hemma skall få motsvarande rätt att utnyttjaåterbetalningspliktiga studiemedel utan prövning mot föräldraekonomin börprövas i samband med frågan om ett enhetligt studiestödssystem. Ytterligare ett par instanser kommenterar utredningensförslag. RSV menar att kyrkobokföringen ärett diskutabelt urvalskriterium. Med hänsyn till att det är svårt förmyndighetema att kontrollera att uppgiven kyrkobokföringsadress är korrekt,får man räkna med möjligheten av "vissa fall av skenskrivningar". Detbör vidare påpekas att elever som vistats i skolinternat eller dyliktregelmässigt kyrkobokförs där föräldrarna bor. I de fall däremot, fortsätterRSV, då föräldrarna bor utomlands och Prop.1978/79:153 27 barnetär inackorderat för studier vid skola i blir emellertid bamet vanligen,enligt nuvarande folkbokföringspraxis, kyrkobokförd där bamet självt vistas. Studiemedelsnämndeni anser att prövning mot föräldraekonomin skall göras både i de falldå bamet bor hemma och då barnet har flyttat hemifrån. Nämnden motiverar sittförslag med att bam till föräldrar med god ekonomi förmodligen kan få hjälp avföräldrarna att skaffa bostad utanför föräldrahemmet. De skulle då, enligtutredningens förslag, menar nämnden, slippa prövningen mot föräldraekonomin,medan bam till föräldrar som saknar ekonomiska möjligheter att hjälpa barnentill separat bostad skulle prövas mot föräldraekonomin. Studiemedelsnämndensäger sig inte kunna finna en sådan ordning rättvis.