prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Planeringen har skett enligt den av regeringen i prop.1977/78: 10 föreslagna nya handläggningsordning som bl. a. innebär attlänsstyrelserna fått bemyndigande att fastställa fler-årsplan för länsvägar. Fierårsplanerna har ienlighet med regeringens utfärdade förordning (VVFS1978:01) om flerårsplan och fördelningsplan rörande väg- och gatuhållningbaserats på en årlig ordinarie medelstilldelning på 900 milj. kr. i 1979 årsprisnivå. Valet av objekt iplanerna har i enlighet med regeringens förordning skett utifrån ensamhällsekonomisk angelägenhetsgradering efter en av utarbetadmetodik. Metodiken innefattar bl. a. för varje objekt en redovisning av deeffekter som kommuner och länsstyrelser bedömt mest väsentliga. Vidprioriteringen av både riks- och länsvägar har trafiksäkerhets-, restids- ochregionalpolitiska aspekter vägt tungt. För läns-vägsobjekt har i storutsträckning även speciella effekter för gång- och cykeltrafik samt godstrafikframhållits i prioriteringen. medupprättandet av flerårsplaner för byggande av riksvägar och länsvägar har upprättats förteckningar över objekt lämpliga att utförassom förbättringsarbeten, finansierade med driftmedel och beredskapsarbeten,finansierade med AMS-medel eller motsvarande. Dessa objektlistor omfattar enfemårsperiod och utgör komplement till fierårsplanerna. Omfattningen baseras påtidigare utfall av beredskaps- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 44 medel samt en bedömning av storleken påinsatserna på förbättringsarbeten med driftmedel. Medlen tillförbättringsarbeten fördelas på sådant sätt att de skall möjliggöra en jämnårsbalanserad sysselsättning för driftpersonal. Detta innebär att delän som måste ha stor personalstyrka för att klara service- ochunderhållsarbeten får den högsta tilldelningen. Beredskapsmedel och andrakonjunkturpolitiska medel koncentreras oftast till skogslänen som normalt högsta arbetslösheten. Den genomsnittliga årligaproduktionen prisnivå fördelad påvägkalegorier framgår av nedanstående sammanslällning. Produktionen med ordinariemedel förutsätter utbyggnad enligl den nya flerårsplanen 1979-1988. För övrigamedel har antagits en genomsnittlig årlig nivå. Fördelningen på vägkalegoriergrundas på de kompletterande förteckningar över objekt som förutomflerårsplaneobjek-len bedöms kunna utföras 1979- 1983. Trots att mer än dubbeltså mycket ordinarie medel avdelas till riksvägar som till länsvägar blir somframgår av sammanställningen den totala satsningen på länsvägar större än påriksvägar. Ordinarie vägbyggnadsmedel Driftmedel till sammanhängande förbållringsarbelen Beredskaps- och andra konjunkturpolitiska medel Antagen genomsnittlig årligfördelning av medel på vägkalegorierna i milj. kr. (1980 årsprisnivå). Kostnaderna innefattar ej projektering, administration och mervärdeskattoch är således rena produktionskostnader (inkl. marklösen). Regeringen föreskrev iförordningen om flerårsplan att åtgärder som kan antas höja trafiksäkerhelenskall ges hög prioritet. Dessutom skall särskilt beaktas bl. a. åtgärder somökar det belagda vägnätet och bärigheten. Beträffandetrafiksäkerheten beräknar atl med oförändrade insatser påirafiksäkerhetsområdet utanför väghållningssektorn samt bortsett frånvägbyggandets effekter, kommer antalet polisrapporterade olyckor au öka från ca 27 000 till ca 31 500 perår. Fierårsplanerna förväntas medföra en reduktion av antalet olyckor med 1 650år 1988. Detta innebär enligt att även under beaktande av dels ökadeinsatser utanför själva vägsektorn.dels de insatser som blir möjliga i form avförbättringsarbeten på driftprogrammet och genom beredskapsarbeten kvarstårändå vid flerårsplaneperiodens slut en olycksökning av 750 olyckor. Om antaletolyckor inte skall öka erfordras en ökning av detårliga vägbyggnadsanslaget med 275 milj. kr. jämfört med flerårsplanenivån. Av statsvägarna är grusvägar. Av riksvägarnaär i norrlandslänen Prop.1978/79:100 Bilaga 9 45 fortfarande grusväg medan riksvägarna iövriga landet är belagda till . Det är därför nästan uteslutande med medeltill länsvägarna som en utökning av det belagda vägnätet kan ske. Av de ordinariebyggandemedel som saisas pä länsvägarna kommer endast grusvägarnatillgodo. Detta beror på alt de fiesta grusvägar är förhållandevislågtrafikerade och all del av framkomlighels- och Irafik-säkerhelsskäl i förstahand är nödvändigt alt bygga om högtrafikerade länsvägar. Med driftmedel samt AMS-och andra konjunkturpoliliska medel blir insatserna på grusvägarna betydligtmer omfattande. Detta beror på att arbeten som finansieras på dessa sätt skallkunna bedrivas . För detta lämpar sig åtgärder pågrusvägarna, där ombyggnad sker i huvudsak efter befintlig väg och arbetena kanbedrivas i etapper. Av de grusvägarsom beräknas kunna beläggas har en trafik över 250 fordon perdygn. Totalt omfattar statsvägnätet f n. grusvägar med trafik över250 fordon . Teoretiskt skulle det således dröja innan allagrusvägar som har denna trafik är belagda. Trafikutvecklingen medföremellertid att nya grusvägar kommer att uppnå detta trafikflöde, såatt tiden i praktiken blir längre. Trots detta beräknas avbeläggningarna ske på grusvägar med mindre trafik än 250 fordon per dygn.Åtgärderna på dessa vägar föranleds i huvudsak av tre målsättningar, nämligenalt - underlättajord- och skogsbrukets samt del övriga näringslivels Iransporter, - förbättramiljön för de boende utmed vägarna, - förbättratillgänglighet till arbete, service m. m. för glesbygdsbefolkningen. av de vägar somhela året har lägre tillåten belastning än 10/16 tons axel/boggietryck ärgrusvägar med mindre trafik än 250 fordon . Även merparten av de vägarsom under större delen av året är upplåtna för 10/16 tons axel/boggietryck, mendär den tillåtna belastningen måste nedsättas under tjällossningstid, faller pådelta vägnät. Av såväl samhällsekonomiska som regionalpolitiska skäl är delangelägel att de vägar som behövs för jord-, skogsbrukets och det övriganäringslivels transporter förstärks sä att de kan upplåtas för 10/16 tonsaxel/boggietryck. Det är inte ekonomisktmöjligt att inom rimlig tid belägga hela landels grusvägnät. En enkel metod attförse grusvägar som har acceptabel bärighet med en beläggning (Y1 G) harutvecklats och håller nu på all introduceras. Denna åtgärd som ärtekniskt-ekonomiskt försvarbar för grusvägar med en trafik över 125 fordon/dygnplaneras nu för omkring lOOOO km av grus vägnätet. Målet är att på siktförslärka och belägga samtliga grusvägar med trafik större än 250 fordon/dygnsamt att även belägga övriga grusvägar med frafik större än 125 fordon/dygn omde är bäriga. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 46 Med utgångspunkt från detförda resonemanget lägger fram två programnivåer, A och B. Programnivå A som ingår ivägverkels verksamhetsalternativ I uppgår lill 1 290 milj. kr. och utgör enligtvägverket en miniminivå för all tillgodose kravet atl anlalet polisrapporteradetrafikolyckor åtminstone inle ökar . Nivån medger vidareunder förutsättning att anslag fortlöpande erhålls på denna nivå - atlframkomligheten och boendemiljön förbättras avsevärt i 170 tätorter genombyggande av förbifartsleder, - attmöjligheterna ökar alt samordnat med länsplanering och fysisk riksplaneringgenomföra en aktiv regional vägplanering och därmed bidra till en önskvärdregional utveckling, - att6400 km grusväg kan beläggas, därav på grusvägar med trafik över 250fordon/dygn. Därutöver tillkommer YlG-belägg-ningar 1979-1980 pålågtrafikerade grusvägar. Omfattningen av VIG-verksamheten därefter är beroendeav erfarenheterna från den pågående försöksverksamheten, - atl ökademöjligheter ges all ersätta färjleder med broar jämfört med programnivå B, - atl ca200 broar av totalt 640 med tillåten belastning mindre än 10/16 lon kan byggasom eller ersättas med nya, - atlnästan väg med tillåten belastning under hela årel mindre än 10/16 lonkan byggas om eller förstärkas. Dessa utgör av det vägnät sominte är upplåtet för 10/. innebär programnivå A vidare - atten rationell sysselsällningsnivå med god valfrihet av regiform kan uppnås, - attobjekt för en byggnadskostnad av ca 200 milj. kr. kan utföras påhelentreprenad, varav 70 milj. kr. är bundna i objekt påbörjade . Programnivå B utgår frånetl anslag på 900 milj. kr. Med en beräknad kostnadsökningpå motsvarar delta ett belopp på 975 milj. kr. i1980 års prisnivå. Enligt bedömning är någon rationalisering totaltsetl inte möjlig vid denna programnivå beroende på bl. a. ogynnsamtförhållande mellan anslag och resurser. Därför utgör programnivå B ävenbesparingsalternativ. En lägre programnivå än B skulle enligt verket medföraförsämrad produktivitet och därmed högre produktionskostnader, dvs.produktionsminskningen blir större än anslagsminskningen. Redan programnivå Binnebär stora problem för bl. a. sysselsättningen. Programnivå B innebär,under förutsättning att anslag fortlöpande erhålls på denna nivå , - att antaletpolisrapporterade trafikolyckor beräknas vara 750 fler/år vid flerårsplaneperiodens slut jämfört med , 1978/79:100 Bilaga 9 47 - allframkomligheten och boendemiljön förbättras avsevärt i 130 tätorter genombyggande av förbifarlsleder, dvs. 40 tätorter färre än i programnivå A, - atl grusväg kan beläggas, därav på grusvägar med trafik över 250fordon/dygn. Därutöver tillkommer YIG-belägg-ningar 1979-1980 pålågtrafikerade grusvägar. Omfattningen av YIG-verksamheten därefter är beroendeav erfarenheterna av den pågående försöksverksamheten, - alt13 färjleder av tolall 71 kan ersättas med broar, - att140 broar av totalt 640 med tillåten belastning mindre än 10/16 lon kan byggasom eller ersättas med nya, dvs. 60 färre än i programnivå A, - att600 km väg med tillåten belastning mindre än 10/kan byggas om ellerförstärkas, dessa utgör av det vägnät som ej är upplåtet för 10/16ton. För är 1980 innebär programnivå B vidare - atltotala anlalet direkt sysselsatta inom byggnadsverksamheten blir ca I 000 färreän vid programnivå A, - attanlalet direkt sysselsatta inom byggnadsverksamheten blir totalt 550 färre änår 1977, - alt anlalet vidvägverket fast anslällda inom byggnadsverksamheten måste fortsätta alt minska, - attdärtill ca 150 personer av byggnadsdistriktens ledningspersonal måsteomplaceras till annan verksamhet, - atl ingetutrymme finns för helentreprenader utöver de 70 milj. kr. som är bundna iobjekt påbörjade . 2.4 Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator Anslagel är eltkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser del löpande kalenderåret. För budgetåret1979/80 begärs således bidragsmedel för medanadministrationsdelen avser . hemställer atl bidragsdelen avanslaget - liksom för övriga anslag -anvisas för framförliggande kalenderår.För bidrag avseende kräver detta en budgetteknisk engångsuppräkningmed ca 342 milj. kr. Under anslaget begärsbidrag till drift av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för denallmänna samfärdseln inom de kommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån avtillgång på medel av det belopp, vartill kostnaderna för drift av debidragsberättigade vägarna och gatorna beräknas skäligen böra uppgå.Driftkostnaderna fastställs för en Ivåårsperiod av statens vägverk medutgångspunkt från av kommunerna lämnade uppgifter. harförfattningsenligt en driftkoslnadsberäkning för ivåårsperioden 1978-1979genomförts och fastställts. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 48 av driftkostnaderna har beaktatskostnadsutvecklingen fr. o.m. saml de ändringar i väghållningen somvissa kommuner fått genom skilda beslut av regeringen och . Enligldriftkostnadsberäkningen uppgår den beräknade skäliga årliga driftkostnadentill 328,6 milj. kr., vilket motsvarar ett statsbidrag av 312,2 milj. kr. Dåanvisade bidragsmedel för utgör 310,9 milj. kr. har kommunerna i delnärmaste erhållit statsbidrag av det beräknade bidragsunderlaget(94,). För verksamhetsåret 1979redovisar två programnivåer, en vidmaklhållandenivå A och en nivå Bmoisvarande bidragskungörelsen. Programnivå B ulgör samtidigtbesparingsalternativ. Gällande anslagsteknikinnebär att samma nominella bidragsbelopp fastställs för av . Ipraktiken betyder detta att kommunerna inte erhåller kompensation förkostnadsstegringen andra året. anser att nuvarande årligakostnadsförändringar på är av sådan storlek all en indexuppräkningmellan de två åren är väl motiverad. I programnivå A hardärför hänsyn tagils lill kostnadsökningar mellan de båda åren. Bidraget uppgårhärvid lill 340 milj. kr., vartillkommer 1,2 milj. kr. administration eller tolall 341,2 milj. kr. Nivånmedgeratt kommunerna får bidrag motsvarande oförändrad verksamhet jämfört med1978 samt för ändringarna i det bidragsberättigade nätet. I programnivå B harförutsatts atl kostnadsökningar på grund av beräknad trafikökning på minst 4 %täcks av rationaliseringar. Av totalbeloppet för denna nivå på 315,2 milj. kr.avser 314,0 milj. kr. bidrag och 1,2 milj. kr. Enligtden fastställda driftkostnadsberäkningen krävs ett bidragsbelopp på 312,2 milj. kr. Till följd av väsentligaförändringar i väghållningen kan viss jämkning erfordras av de för år 1979fastställda driftkostnaderna. Bidragsbeloppet för bör därför enligtvägverket höjas till 314,0 milj. kr. 2.5 Bidrag till byggande av kommunala vägaroch gator Detta anslag är ettkalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. Anslag begärs såledesför . Från anslaget lämnasbidrag av kostnad för bidragsberättigade byggnadsförelag, dels tillbyggande av väg, dels till byggande av gata mot vilken enligl gällandestadsplan utfart eller annan utgång från tomt eller annan fastighet inte fåranordnas. Dessutom utgår bidrag till utförande av större broarbetenetc. eller trafikanordning som ingår i gata. Till annat bidragsberättigatgatubyggnadsarbete utgår bidrag . Bidrag av kostnaderna förtunnelbanors underbyggnad kan under vissa förutsättningar också utgå frånanslaget. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. För fördelningen avbidragen fastställer en fördelningsplan , som förnyas vartfemte år. har nyfördelningsplan upprättats för . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 49 hemställde ijuli 1977 i enlighet med bidragskungörelsen att de väghållande kommunerna samtStockholms läns landsting (SLL) skulle lämna förslag lill objekl all ingå ifördelningsplanen. Länsstyrelserna hade därefter alt lämna förslag lill objektutifrån kommunernas förslag. Till grund för förslagen låg länsvisaplaneringsnivåer. Dessa baserades på dels en enkel form av perspeklivplaneringutifrån befolknings- och billälhels-daia m.m., dels lidigare planering vilken isin tur bl.a. byggde på en behovsinventering. Bestämningen av de länsvisaplaneringsnivåerna skedde av mol bakgrund av tidigareanslagsutveckling och för riket valdes en nivå på 345 milj. kr. i 1977 årsprisnivå exkl. administrationskostnader. Beloppet motsvarar omräknat till prisnivå 435 milj. kr. har under år1978 upprättat fördelningsplan baserad på de av länsstyrelserna, kommunerna ochSLL framförda förslagen samt med beaktande av den av regeringen i februari 1978utfärdade förordningen om flerårsplan och fördelningsplan rörande väg- ochgatuhållning. Enligl förordningen skall fördelningsplanen baseras på en årligmedelstilldelning av 350 milj. kr. Detla belopp motsvarari prisnivå ett bidragsbelopp på 370 milj. kr. Av kommunernas yttrandenoch förslag i samband med upprättandet av fördelningsplaner liksom av tidigaregenomförd behovsinventering framgår att nivån 435 milj. kr. anses alltför lågför alt kommunerna skall kunna genomföra irafikledsplanerna och de däriingående angelägna utbyggnaderna i den takt man anser erforderlig. Sålundamotsvarar kommunernas förslag lill objekt att ingå i fördelningsplanen enbidragstilldelning på ca 650 milj. kr. För att upprätthålla enplaneringsberedskap på stalskommunvägarna för eventuella AMS-insalser ellermotsvarande har bedömt det lämpligt alt på motsvarande sätt som påstatsvägnätet upprätta kompletterande förteckningar över objekt som, utöver dei fördelningsplanen upptagna objekten, kan vara lämpliga somberedskapsarbeten. har därför i samband med remissbehandlingen avfördelningsplanen hemställt atl länsstyrelserna anmodar kommunerna att upprättasådana förteckningar. Valet av objekt all ingåi fördelningsplanen har i enlighet med regeringens förordning i görligaste månskett utifrån en samhällsekonomisk angelägenhetsgradering efter en avvägverket utarbetad metodik. Den innebär bl. a. för varje objekt en redovisningav de effekter som kommuner och länsstyrelser bedömt mest väsentliga. En utvärdering visar atteffekter som berör trafiksäkerhet, kollektivtrafik saml gång- och cykellrafikhar bedömts vara mesl väsentliga. Även miljöeffekterna och framkomlighetenanses väsentliga. Del föreligger emellerlid skillnad i bedömningen mellan olikakommuner. I de större kommunerna har sålunda miljöeffekterna betraktats sommycket väsentliga medan i mindre kommuner, där trafiken är av mindreomfattning och Prop.1978/79:100 Bilaga 9 50 inle ger upphov till några nämnvärdamiljöslörningar, i slällel framkomligheten ansetts mer väsentlig. För är 1979 har anvisatsett bidragsbelopp av 343 milj. kr. exkl. administrationskostnader pä 7 milj.kr. Enligt den nya fördelningsplanen beräknas ca 6 milj. kr. kunna disponerasför nystarter. har vägverketredovisal två programnivåer, A och B,varav nivå A ingår i verkels verksamhetsallernativ 1 och nivå B utgörbesparingsalternativ enligt regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar. Programnivå A på totalt442,8 milj. kr. medför etl bidragsbelopp på 435 milj. kr. Härtill kommer 7,8milj. Nivån medger nystarter av vägobjekt underär 1980 för nära 130 milj. kr. De av kommunerna i samband medfördelningsplanearbetel framförda önskemålen kan dock endast delvistillgodoses. Programnivån utgår frånett anslag på 350 milj. kr. prisnivå, dvs. fördelningsplanenivån.Della motsvarar 377,8 milj. kr, prisnivå. Byggandet avstatskommunvägar sker lill stor del pä entreprenad. P.g.a. konsekvenserna inomenireprenadseklorn med anledning av del successivt minskande vägbyggandet ilandet, bedömer alt möjligheterna lill större rationaliseringar ärsmå. Etl lägre anslag skulle enligl verket leda lill senareläggning av objekleller motsvarande bidragsminskningar som leder lill en övervältring avkosinaderna på kommunerna. Programnivå B ulgör därför besparingsallernativ.Programnivån medger all bidrag kan lämnas lill byggande av statskommunvägar år1980 enligl fördelningsplan för perioden 1979- 1988. 2.6 Bidrag till drifl av enskilda vägar in.in. Anslaget är ettkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser det löpande kalenderåret.Anslagsframställningen avser således beträffande bidragsdelen ochbeträffande administralionsdelen . Från anslaget utgår slalsbidrag tilldel enskilda vägnätets driftkostnader. Bidragsgivningen baserarsig på återkommande driflkosl-nadsberäkningar som utförs avvägförvaltningarna. Dessa beräkningar sker med utgångspunkt från av vägverketframräknade standardvärden och av väghållarna lämnade uppgifter. Den beräknadetotala driftkostnaden omfatlar såväl barmarksunderhåll som vinterväghållningoch jämkas med hänsyn till förändringar i det allmänna kostnadsläget. Från anslagel ulgår ävenbidrag till iståndsättningsarbelen somanses nödvändiga från framkomlighels-och trafiksäkerheissynpunkt. Bidrag lämnasi mån av lillgång på medel i normalfallet och om synnerliga skälföreligger av beräknad bidragsgrundande kostnad. Bidrag kan även utgålill anskaffning av redskap för vägunderhållet. Uppföljningen av atlslalsbidragsvägarna hålls i etl tillfredsställande skick sker genom årligbesiktning av vägarna. 1 samband med denna Prop.1978/79:100 Bilaga 9 51 besiktning förekommer även i stor omfattningkonsutlalioner. Väghållarna önskar bl. a. råd och anvisningar om väghållningen.Denna rfidgivning, som utgör en del av administrationen, har stor betydelse förell rationellt vägunderhåll och bidrar lill att underhållskostnaderna kanhållas pä en rimlig nivå. Det åriiga tillskollel avbidragsberältigade enskilda vägar är . Des.sa kräver i genomsnillelt ärligt driftbidrag på 2 milj. kr. samt istånds-sätlningsbidrag på 4 milj.kr. 1 likhel med tidigare århemställer all bidragsdelen av driftanslaget läggs om till all avseframföriiggande kalenderår. För bidrag avseende kräver detla enengångsuppräkning (220 milj. kr. kostnadsnivå) i likhet med vad somvägverket hemställt i fråga om anslagel Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator. I fråga om ulfallel förbudgeiårel 1978/79 - som avser bidragsårel 1978 - anger alldriflanslaget läcker av länen begärda driflbidrag till nuvarande vägnät.Anslagel beräknas också räcka lill driftbidrag lill nyin-lagning av de vägarsom inte erhöll bidrag p.g.a.brist på medel samt till driftbidrag lill nyinlagning av ett anlal vägarmotsvarande av anmält behov för . Till nuvarande vägnät kanunder är 1978 isiåndsättningsbidrag utgå av anmält behov. Deltainnebär atl vidmakthållandenivån inte kan hällas utan att standardförsämringsker. Redskapsbidrag kan anvisas lill anmält behov. Liksom för övrigadriflprogram redovisar Ivä programnivåer, A och B, i sina äskanden. 1 programnivå A ärbidragsbeloppet beräknai lill 208,5 milj. kr. och kostnaderna föradministration till 11,9 milj. kr.,dvs. sammanlagt 220,4 milj. kr. med följande fördelning. 1 OOO-tal kr. Administration 11900 Åriigtdriflbidrag till barmarks- och vinterväghållning till vägar som uppbär bidrag 157600 Särskilt bidrag till förnyelse av beläggningar 7000 Årligt driftbidrag och isiåndsättningsbidrag avseende ansök ningar som vilar av brisl på medel I500 Årligt driftbidrag avseende nya ansökningar 2200 Isiåndsättningsbidrag avseende nya ansökningar 5000 Bidrag lilliståndsättningsarbelen till vägar som uppbär driftbidrag 29000 Bidrag till redskapsanskaffning 2200 Beläggning Y IG 4000 Programnivån germöjlighet all vidmakthålla det befintliga statsbidrags-vägnätet så allkapitalförstöring inte sker och så att framkomlighet tryggas. Därtill gesmöjlighet atl utföra mindre förbättringsarbeten. Nivån ger också möjlighet altlämna isiåndsättningsbidrag och årligt driftbidrag lill nyinlagning av vägar. prop.1978/79:100 Bilaga 9 52 Programnivå B ulgörbesparingsallernativ och innebär atl kostnadsökningarna på grund av den ökandeförslitningen bl. a. genom tyngre trafik förutsätts av rationaliseringar.Bidragsbeloppet är beräknai till lolall 189,3 milj. kr. och kosinaderna föradministration till 11,9 milj. kr. sammanlagt 201,2 milj. kr. I OOO-tal kr. Ärligt driftbidrag tillbarmarks- och vinterväghållning till vägar som uppbär bidrag 157600 Särskilt bidrag till förnyelse av beläggningar 7000 Äriigt driftbidrag samtisiåndsättningsbidrag avseende nyinlagning av vägar 6000 Bidrag tilliståndsättningsarbelen lill vägar som uppbär Bidrag till redskapsanskaffning 2200 Av totalbeloppet utgör ca 17,6 milj. kr. Programnivån germöjlighet till motsvarande driftverksamhet, relativt trafiken, som år 1978.Detta innebär alt isiåndsättningsbidrag till nuvarande vägar begränsas så altvidmakthållandenivån inte kan hållas och angelägna förbättringsåtgärder,liksom vissa beläggningsarbeten, inte kan utföras. Nivån medger endasimoisvarande intagning av nya vägar som . 2.7 Bidrag till byggande av enskilda vägar Detla anslag är ettkalenderårsanslag och avser framföriiggande kalenderår. Anslag begärs såledesför . Under anslaget redovisasbidragsgivningen till byggande av enskilda vägar. Bidrag lämnas till byggandeav enskild väg av väsentlig betydelse för en bygds befolkning. Bidrag kan ävenlämnas till byggande av enskild väg som utgör tillfartsväg till naturområde förrekreation och friluftsliv eller av annal skäl är av betydelse förfritidsändamål. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel i normalfallet med 70 %av den beräknade bidragsgrundande kostnaden. har ettanslag av 23,7 milj. kr., exkl. administrationskostnader om 6,3 milj. kr.anvisats. Anslaget beräknas fördelas med knappt 14 milj. kr. lillfortsättnings- och slutbidrag för tidigare påbörjade byggnadsobjekt och med10,0 milj. kr. lill objekt som avses påbörjas . För har medelsbehovet angivits i två programnivåer, A och B.Nivå A ingår i vägverkels verksamhetsallernativ I medan nivå B utgörbesparingsallernativ.