prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — En ökad differentiering kan allmänt sett också uppnås på mindreorters arbelsmarknader genom höjningar av den allmänna sysselsättningsnivån,en fortsatt utbyggnad av service- och ijänslesekiorn och en medveten stymingav de ny- och omlokaliseringar som hela liden sker både på industri- ochservicesidan. Mycket stora insaiser kommer att krävas för all klara demål som ställts upp om regional balans och utjämnade sysselsättningsmöjligheterregionerna emellan. En kraftig förstärkning av samhällets medel är nödvändig.Det gäller de regionalpolitiska medlen men också inom näringspolitiken,arbetsmarknadspolitiken etc. I detta delbetänkande begränsas diskussionen till enförstärkning av de regionalpolitiska medlen: den regionalpolitiskastödverksamheten till näringslivet och regionalpolitisk påverkan av denoffentliga sektorn. Men det skall kraftigt understrykas att en förstärkningäven på andra områden är en lörutsältning för en aktiv och kraftfullregionalpolitik. Regionalpoliliken är en del av den ekonomiska politikenoch den samlade sysselsättningspolitiken. som regionalpoliliskainsaiser innebär kostnader för samhällel måste man också se regionalpolitikensom ett medel att totalt sett öka sysselsättningen och produktionen isamhället. Regionalpoliliken innefattar avvägningar mellan olikadelar av landet. Detta ställer krav på en för hela landet av de cenlralastatsmakterna sammanhållen sysselsättningspolitik. Prop.1978/79:112 150 3 Det regionalpolitiska stödet till industrin och denprivata service-och tjänstesektorn Detta kapitel behandlar den regionalpolitiskastödverksamheten till näringslivet. Ledorden är förslärka, förenkla och rikta.Det gäller både utformningen av de olika stödmedlen ochstödområdesindelningen. Betänkandet är direkt inriklal på slutsatser och förslagom slödel i framliden. När det gäller beskrivningar och analyser av denhittillsvarande stödverksamheten hänvisas till det av Expertgruppen förregional utredningsverksamhet (ERU) presenterade betänkandet Attfrämja regional utveckling (SOU 1978:46 och 47). Översynen av de regionalpoliliska stödmedlen har gjortsulifrån följande utgångspunkter: Slödel skallvara enkell och knyla an lill nuvarande slödformer Stödmedlenskall slå i samklang med andra ålgärder för atl på sikl skapa enkonkurrenskraftig industristruktur Medlen skallutformas så att de bidrar till att undanröja olika hinder för näringslivetsutveckling i sysselsättningssvaga regioner Huvuddelen avdel regionalpolitiska stödet bör som ha karaktären av inledningsstöd Slödel inriklasockså i fortsättningen både på kapilalsiöd och arbels-kraftsstöd. Denföreslagna förstärkningen av stödel läggs dock i huvudsak påarbetskraftsstödet Huvuddelen avdet regionalpolitiska stödet bör som lämnas efter en individuellprövning i de enskilda stödärendena. En förstärkning och vidareutveckling av denregionalpolitiska stödverksamheten förordas. Stödet föreslås koncentrerat tillföljande stödformer: Förslaget innebär att följande stödformer slopas: lokaliseringsbidrag (ersätts av avskrivningslån) flyttningsersättning för flyttning av maskiner (ersätts avlokaliseringslån) lånegaranti (ersätls av lokaliseringslån) introduktionsstöd (ersätts av sysselsättningsstöd) Lokaliseringslånen, som lämnas endastför investering ar i byggnader och maskiner, utvidgas alt gälla också marknadsförings åtgärder, produktutveckling och andra liknande åtgärder. Prop.1978/79:112 151 som hiltills vara marknadsanpassad. Möjlighelen tillränlebefrielse slopas. Däremot kan anstånd med räntebetalning liksom medamortering medges . Ränteskulden läggs då till lånet ochamorteras sedan i samma takt som lånet i övrigt. Lånetidema bör variera ochbestämmas med utgångspunkt i ändamålet med lånet. Längsta lånetid blir (för turistanläggningar ). En ny typ avavskrivningslån för investeringar främst i byggnader införs i slället förnuvarande lokaliseringsbidrag och avskrivningslån. Det nya avskrivningslånet ärränte- och amorieringsfriti och skrivs av med hälften ochåterstoden efter prövning bl. a. med hänsyn lill uppnåddsysselsättningseffekt, Sysselsättningsstödethöjs kraftigt i de sysselsättningssvagasle delarna av landet. Endifferentiering av stödet mellan olika områden föreslås. Förelag i svagasteområdena skall sammanlagt kunna få . för varjeårsarbetare varmed sysselsättningen ökar. Stödet gäller ökning avsysselsättningen i förhållandet till högsia antalet sysselsatta under de trenärmaste föregående åren. En ny typ av prövning införs. Bl.a. skall ennäringspolitisk bedömning göras vid en förhandsgranskning sä att t.ex. stödetinte leder till en överflyttning av sysselsättningsproblem från en ort lill enannan. Sysselsättningsökningen måste vidare bedömas som varaktig.Förskoilsutbelalning av stöd skall i vissa fall kunna ske. Utbildningsstödetföreslås lämnas enligt i huvudsak oförändrade regler. På några punkter föreslåsdock förändringar. Del gäller atl slöd i vissa fall skall kunna lämnas ocksåför utbildning av redan anslälld personal och vid ersätlningsrekrytering.Vidare att stöd också skall kunna lämnas under längre lid än . Offertsystemetinnebär alt staten på offert från ett förelag betalar särskild ersättning tillett företag för att det genomför sådana åtgärder som staten önskar att bolagetskall göra. Det skall användas endast i undantagsfall och när övrigaslödformer inte är tillämpliga. Ulformningen av stödet beslutas av regeringenfrån fall till fall och regleras i särskilt avtal mellan staten och det berördaföretaget. Stödet bör så längl möjligt knytas till vissa klart angivnamotprestationer t. ex. vad gäller antal arbetstillfällen. För samtliga stödformer föreslås gemensamma regler om vadsom skall räknas som stödberältigad verksamhet. Slöd skall kunna lämnas tillförelag inom följande verksamheisområden: Prop.1978/79:112 152 Därutöver bör införas en möjlighet lör regeringen all ienskilda lall besluta om stöd till verksamhet som vid en strikt bedömning intefaller inom ramen för vad som räknas som stödberältigad verksamhei. Regionalpolitiskt slöd kan lämnas tillenskili. slatligt eller kooperativt ägda förelag och närdet gäller vissverksamhei inom lurislnäringen även till kommun eller kommunall bolag. Härföreslås atl lokaliseringslån och avskrivningslån enligt samma regler som förföretag i vissa områden ocksä skall kunna ges till kommuner för uppförande avindustrilokaler för ulhyrning. Stödet lill turistnäringen ulvidgas så alt samma reglerskall gälla som för annan stödberältigad verksamhet. Detta gäller med denslödområdesindel-ning vi föreslår i inre stödområde 5 och 6 saml allmäntstödområde 4. I övriga stödområden kan stöd lämnas efter prövning avregeringen i varje enskilt fall. Möjlighel skall finnas alt kombinera detregionalpolitiska stödet med ett eventuellt kommande rekreationspoliiiskl slöd. Könskvolering bör i forlsällningen lillämpas på alltregionalpolitiskt stöd. Verksamheten med Indusiricenira byggs ut. En smidigareordning införs, där anger de allmänna riktlinjerna för verksamhetenbl.a. om vilka orter som kan komma i fråga och där utbyggnadstakten och delslulliga orlsvalel får sedan beslutas av regerigen. Kravet på förhandsulhyrningslopas. Även om lnvestering.\fönderna i första hand är ettkonjunkiurpoliliski insirumeni bör de som också kunna användas iregionalpolitiskt syfte. Möjlighet införs alt användainvesteringsfondsmedel och regionalpolitiskt stöd. Regional differentiering avreglerna lör fondernas användande förordas på så sätt att frisläpp medgesgenerellt i de sysselsättningsmässigt sämst ställda kommunerna. Godsiransportsiödei är ett annat regionalpolitiskt medel.En utvärdering pågår inom med siktepå en proposition till om detta stöds framtidautformning. Därvid kommer också frågan om ett ev. särskilt persontrans-porlstödatt prövas. Mot denna bakgrund avstår utredningen nu från en närmare behandlingav dessa frågor liksom när det gäller taxorna lör teleförbindelserna överlånga avstånd. Detta är frågor som kommer att tas upp i utredningensslutbetänkande. Aktiva och uppsökande insatser frånlokaliseringsmyndigheternas sida är en vikiig förutsättning för positivaresultat av stödverksamheten. I della arbele har den s. k.eiableringsddegalionen inom industridepartementet en vikiig funklion. Dessverksamhei bör fortsälla och ulvidgas all också omfatia siörre förelag inom denprivala Ijänste- och servicesektorn samt siörre riksorganisationer. Detintensifierade arbelel med lokaliseringspä-verkan börockså fullföljas pålänsplanet. Prop.1978/79:112 153 Del finns en koppling mellan stödmedlens ochstödområdessystemets utformning. Den förordade förstärkningen av detregionalpolitiska siödet släller också skärpta krav på stödområdesindelningen.Kraven kan sammanfattas i följande punkler: Siödområdessystemetskall vara så utformat att stödet kan förstärkas och ytterligare differentierasmellan olika regioner. Stödområdesindelningenskall underlätta för myndigheter och företag alt orieniera sig omslödmöjlighelerna i olika kommuner. Siödområdessystemetskall medge en indelning av kommunerna med hänsyn till sysselsättnings- ochbefolkningsförhållandena såsom de redovisas bl.a. i länsplaneringen. Det skallvidare vara möjligt alt inom systemet göra ändringar i stödområdesindelningennär förhållandena så påkallar. Mot denna bakgrund föreslås en övergång till ett systemmed sex stödområden, benämnda: allmänt stödområde 4 allmänt stödområde 3 övrigt stödområde 2 övrigt stödområde 1 Tyngdpunkten av stödinsatserna bör som ligga påde s. k. skogslänen och den nuvarande siödområdesindelningen bör därför bildautgångspunkt för indelningen också i fortsättningen. bör stödetförstärkas och då främst i de sysselsättningsmässigt sämst ställda kommunema.Föratt lillgodose dessa två krav - ett bibehållande av den nuvarandeavvägningen mellan olika landsdelar och mellan länen som man ökarmöjlighelema alt differentiera stödel inom dessa siörre områden - föreslåsföljande allmänna riktlinjer för indelningen i stödområdesgrupper: Kommunema inomdel nuvarande inre stödområdet placeras huvudsaklingen i inre stödområde 5 och6 där område 6 förbehålls de sämst ställda kommunerna. Del kan här finnas ettmindre antal kommuner där en placering i allmäni stödområde 3 och 4 börövervägas. Kommunerna inomdet nuvarande aUmänna siödområdet placeras huvudsakligen i aUmänt stödområde 3och 4 där kommuner med begränsad och ensidig arbetsmarknad hänförs till område4. Enstaka kommun eller del av kommun med uttalade sysselsättningssvårigheteroch gränsande mol inre stödområde kan placeras i inre stödområde 5. Del kanhär också finnas kommuner där en placering i övrigt stödområde I eller 2 börövervägas. Prop.1978/79:112 154 Kommunerna (/;(>wåen ursprungliga grå zonen placeras huvudsakligen i övrigi stödområde I och 2.1 vissa fall kan det vara motiverat med en inplacering i allmänt stödområde 3och 4 liksom det i andra fall kan vara rikligl atl placera kommuner inom dennuvarande grå zonen uianför grundindelningen i stödområden. Kommuner ilandet i övrigi kan där speciella skäl föreligger placeras i öTigf stödområde I. Del skall då gälla sammanhängandeområden av kommuner närmast länsdelar - med uttalade och långsiktiga sysselsättningsproblem. Möjlighet skallliksom nu finnas för regeringen alt gå in med regionalpolitiskt stöd ävenutanför stödområdena. Likaså skall finnas möjlighel all i enskilda slödärendenkunna göra avsteg från grundsyslemet där särskilda skäl föreligger, t.ex. vadgäller stödels storlek. Kommunema bildar enligt huvudregeln minsla byggstenar idel regionalpoliliska arbetel, vilkel också gäller indelningen i stödområden.Möjligheter skall dock finnas all differentiera siödet i ytmässigt storakommuner om förhållandena så påkallar. Inplaceringen i stödområden skall ske med hänsyn till denallmänna sysselsättningssitualionen som normall råder i respeklive kommun.Indelningen i stödområden bör för atl få stabilitet i verksamheien ligga fastmellan de stora länsplaneringsomgångarna. Ändringar däremellan bör ske endasti undantagsfall när förhållandena i en region förändrats högsl påtagligt. Bedömningsgrunder vid indelningen i stödområden Del föreslagna systemet för siödområdesindelningen kommeralt ställa krav på ett underlag som möjligt lill en riklig och rättvisstödområdesindelning utifrån situationen i olika delar av landet. Ett sådantmaterial bör som tidigare antytts ingå som en del i en rullande ålgärdsinrikladlänsplanering. Del är svårl all mer precist ange vilka faktorer som börbelysas i en diskussion om stödområdesindelningen. För jämförbarhelens skullär del nödvändigi att man i länsrapportema för diskussion om stödområdesindelningenutifrån ett enhetligt sätt att beskriva och analysera situationen i de enskildakommunema. Det viktiga är att det finns en gemensam bas för beskrivningen avde olika kommunema. 1 övrigt måsle del finnas en belydande frihel för länenvad gäller såväl problembeskrivningar som mål och åtgärdsdiskussioner. Del skalli detla sammanhang betonas att bedömningen av vilka stödåtgärder som bör sättasin i skilda regioner är en politisk fråga, där del gäller att vägasamman och värdera olika faktorer. Prop.1978/79:112 155 Detta är några väsentliga bedömningsgrunder vidindelningen i stödområden: Behovei av nyaarbetstillfällen i en region för att nå den eftersträvade långtgåendeutjämningen av sysselsättningsgraden. Delta beräknas på basis av en för varjekommun uppställd befolkningsram och en målsättning beträffandesysselsättningsgraden för de människor som bor i kommunen och med hänsyn ocksålill förhållandena i kringliggande kommuner och pendlingsutbytet kommunernaemellan. En redovisning bör också göras av vad som behöver åstadkommas inom deverksamheter till vilka det regionalpolitiska slödel lämnas dvs. industrin,turismen och den privata tjänstesektorn. Arbetslöshetsnivånsedd över och i relation lill antalet lediga platser. En kommunsgeografiska läge i förhållande till andra orter och sysselsättningssituationeni dessa. Den allmännasyssdsättnlngsbllden 1 länet. Orter som drabbas av akuta sysselsättningssvårigheter, t.ex. i samband med strukturförändring inom industrin, men som allmänt sett haren förhållandevis bra sysselsältningssituation bör inte placeras in istödområdessystemet. Möjlighet skall finnas att där gå in medregionalpolitiskt stöd men problemen bör i första hand mötas medarbetsmarknads- och näringspolitiska medel. Del skall understrykas att ocksädessa medel mäsle förstärkas. Förslag härom kommeratt redovisas i utredningensslutbetänkande. Stödet i de olika stödområdena Avskrivningslån med upp till 10 9c av byggnadskostnaderna och10% av vissa maskinanskaffningskostnader. Lokaliseringslån jämte iförekommande fall avskrivningslån på av kapitalbehovet.Uibildningssiöd. Samma regler som ovan men avskrivningslån med upp till 25 Vr avbyggnadskostnaderna. Samma regler som ovan men av byggnads-kostnaderna iavskrivningslån, 15 9f för vissa maskinanskaffningskosinader. Samma regler som ovan plus ett sysselsättningsstöd med totalt40000 kr. för varje bestående nettoökning av antalet årsarbetare. Samma regler som ovan men avskrivningslån med upp till 55 9c avbyggnadskostnaderna och av vissa maskinanskaffningskostnader.Sysselsältningsstöd med totalt . för varje beståendeneltoökning av antalet årsarbetare. Samma regler som ovan men avskrivningslån upp lill 70 Ve avbyggnadskostnadema och av maskinanskaffningskost- Prop.1978/79:112 156 Sysselsäiiningsslöd med totalt . pä sjuår för varje beslående neltoökning av antalet årsarbetare. Offerlprincipen skall när det gäller industrin kunnaanvändas som regionalpoliliskl medel i stödområde 6. För projeki inom denprivala tjänste-och servicesektorn, vissa riksorganisationer och föradministrativa funklioner inom större industriföretag/koncerner skall den dockkunna ulnylljas i samtliga stödområden. Slailiga indusiricenira skall kunna byggas på orter istödområdena 5 och 6. Regionalpoliliskl stöd skall i vissa fall kunna lämnastill kommuner för att bygga kommunala Induslrllokuler för ulhyrning istödområdena 4, 5 och 6. Generellt frisläpp av invesiering.riöndernu förinvesteringar i stödområde 6. 1 övriga stödområden bör frisläpp vidare kunnamedges efter prövning av regeringen i varje enskilt fall. Möjlighet attkombinera investeringsfondsmedel och lokaliseringsstöd i första hand istödområdena 4. 5 och 6. För iransporislödel gäller en särskildstödområdesindelning. Beslutsordning för regionalpolitiskt stöd Systemet med decentraliserad beslutsrätt föreslåspermanentat och utvidgat. Avgränsningen vad som skall avgöras av regeringen.AMS och länsnivån bör som göras i form av beloppsgränser kompletterademed vissa branschundantag och inskränkningar när det gäller verksamhet sompåverkar förhållanden i mer än ett län. Länsstyrelsebeslutar - med vissa undantag - om avskrivningslån och lokaliseringslån vidinvesleringar upp till 5 milj. kr. Länsarbetsnämndbeslutar - med vissa undantag - om sysselsättningsstöd. AMS beslutar -med vissa undantag om avskrivnings- och lokaliseringslån vid investeringarupp till 15 milj. kr., utbildningsstöd pä . per person ocharbetstimme samt sysselsättningsstöd i de fall länsarbetsnämnden inte beslutar. Regeringenbeslutar om avskrivnings- och lokaliseringslån vid investeringar somöverskrider 15 milj. kr. liksom ärenden som aklualiseras genomelableringsdelegationens verksamhet, uibildningssiöd . per personoch arbetstimme, stöd enligt offertprincipen. förhandsbesked om en verksamheiär stödberältigad samt ärenden om stöd utanför stödområdena. Uppföljning av företag som fått regionalpolitiskt stöd För avskrivnings- och lokaliseringslån bör som hittillstas säkerheter i form av pantbrev, förelagsinteckningar och borgen. svar bör dock kunna användas i ökad ulsiräckning. Prop.1978/79:112 157 Förslag läggs om atl revisorerna i de företag somfår stöd skall lämna en särskild granskningsrapport tilluppföljningsmyndigheten. 1 rapporten skall anges om slödel har använts föravsell ändamål. De anställdas fackliga organisationer skall ges möjlighet allla del av denna granskningsrapporl och i anslutning dänill framföra sinasynpunkter. Krav på auktoriserade eller godkända revisorer i samtliga förelagsom får regionalpolitiskt stöd. Vid överlåtelse av företag som fått slödförordas ett syslem där ev. erhållna avskrivningslån automatiskt omvandlas tilllokaliseringslån. Möjlighel skall sedan finnas alt efter ansökan från bolagetäter omvandla detla lån till avskrivningslån. Bolaget får då siyrka altöverlåtelsen inle är till nackdel för sysselsättningen i företaget. Insyn och inflytande för de anställda i företag somfår/har fått regionalpolitiskt stöd Kruven på informaiion om utvecklingen av verksamheien börställas högt för företag som har fått regionalpolitiskt stöd. Förstärkningarföreslås här på följande punkter: I samband medalt stöd prövas skall även vid länsstyrelsernas prövning de fackligaorganisationerna della i beredningen av ärendena. I samband meduppföljningen av lämnat stöd skall de anställdas representanter ha möjlighelall la del av och ge synpunkier i anslutning till den revisorsrapport som skalllämnas till uppföljningsmyndigheten. Kollektivavtalbör finnas vid de företag som får regionalpolitiskt slöd. Fackligförtroendeman bör få information om viktiga kontakter mellan förelag ochmyndigheler i frågor som avser regionalpoliliskl stöd. Av ansökningshandlingamabör framgå atl sådan informaiion om ansökningen har lämnats. Frågan om facklig insyn m. m. berör också formerna förinformaiion till de anställda om företag och branschförhållanden vilkel kommeralt behandlas i slutbetänkandet i anslutning lill den näringspolitiskaplaneringen. Krav på personella resurser Det räcker inte med atl se på de stödmedel med vilkaregionalpolitiken skall bedrivas. En förutsättning för ett effektivt arbete ärockså atl det finns tillräckliga personella resurser pä de organ som skallhandha dessa medel. Då det i slutbetänkandet kommer atl läggas förslag om förstärktainsatser också på andra områden, bl, a. vad gäller näringspolitiken, som berörsamma organ görs nu inle nägon isolerad bedömning av behovet avpersonalförslärkningar för den regionalpolitiska stödverksamheten. En samladbedömning av denna fråga kommer i stället att göras i slutbelänkandet. Prop.1978/79:112 158 Utvärdering av den regionalpolitiska stödverksamheten En bätire samordning bör ske när det gäller uppföljningenoch ulvärderingen av den regionalpoliliska stödverksamheten. Det övergripandeansvaret för detta ligger på de enheter inom industridepartementet som handläggerde regionalpolitiska frågoma. Uppföljningen och utvärderingen bör i övrigt sessom en naturlig del i arbetel med dessa frågor på AMS. på länsarbetsnämndernaoch länsstyrelserna. 4 Den offentliga sektorn och regionalpolitiken Den offentliga sektorns sysselsättning har sedan mitten av1960-lalet fördubblats och uppgick till omkring I 200000 anslällda. Delmolsvarar av det totala antalet sysselsatta i landet. har ökningen av de anställdainom den offentliga seklorn varil siörre än neitoökningen av den totalasysselsättningen i landet. Även den framtida sysselsättningsökningen kommertill stor del att återfinnas inom den offentliga sektorn, främst hos kommunemaoch landstingen. Genom den offenlliga sekloms ökade belydelse försysselsättningen ökar också skälen för atl förslärka den offentliga sektornssamband med regionalpolitiken. Liksom för regionalpoliliken i övrigi måslestatsmakterna här ha ett övergripande ansvar. Grundläggande beslut måstefattas centralt av statsmakterna. bör på länsplanet ges ökademöjligheter alt aktivt bevaka de regionalpolitiska inlressena i den regionalastatliga verksamheten. Förslagen beträffande den statliga verksamheten kansammanfattas i följande punkter: Statligamyndigheler blir skyldiga alt beakla de regionalpoliliska faktorerna redan isin verksamhetsplanering. Myndigheternasplanering samordnas med den regionalpolitiskt inriktade länsplaneringen, somgörs mera ålgärdsinriklad, Länsstyrelsensmöjligheter att på regionalpolitiska grunder i vissa fall begära regeringensomprövning av statlig myndighels beslut utvidgas. Regionalpolitisktmotiverade anvisningar till statliga länsorgan skall kunna meddelas på grundvalav del lill länsplaneringen knuina länsprogrammet. Planeringen av denregionala kollektivtrafiken får ökad betydelse. Den statligabudgeten används som ett medel för att få de regionalpoliliska aspekternabeaktade i myndighetemas verksamhei. Delta förutsätter bl.a. ett sambandmellan länsplaneringen och budgelbehandlingen. 1 den åriigabudgetpropositionen lämnas en konkret redovisning av de olikasamhällsfunktionemas betydelse för den regionala utvecklingen. 1978/79:112 159 Vid realfördelningen av stalsulgiflerna belyses även detotala statsutgifternas regionala fördelning. För atl ävenöver sektorsgränserna kunna bedriva en ålgärdsinriklad regionalpolitik i denstatliga verksamheten ställs ett särskilt regionalpolitiskt anslag istatsbudgeten på inledningsvis 100 milj. kr. Syfiet med dessa medel skall vara att siödja sådana åtgärder istatlig verksamhet och annan verksamhei som enligt den regionalpolitiskaplaneringen är av särskild belydelse för all förbättra den regionalautvecklingen och levnadsbetingelsema för befolkningen. Vid medelsdispositionenställs en viss del av anslaget direkt till länsslyrelsemas förfogande med elldecentraliserat ansvar för prioriteringen av de ändamål som anses mestangelägna inom länen. Etthandlingsprogram för decentralisering i den centrala och regionalastatsförvaltningen kombineras med ell åtgärdssyslem som knyts till den årligabudgetprövningen och samordnas med den regionalpoliliska planeringen. Ettdecentraliseringsmål skrivs också in i verksstadgan. Enligt en inomstatskontoret gjord genomgång av verksamhetsstrukturen hos olika centralastatliga myndigheter lorde decenlraliseringsmöj-lighetema där grovt kunnauppskattas lill omkring 10000 årsverken med successivt genomförda åtgärderunder . Härtill kommer ganska betydande möjligheter lill endecentraliserad föriäggning inom länen av arbetstillfällena inom den regionalastatsförvaltningen.