prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Den sysselsättningsmässigt motiverade ökningen av de kommunala beredskapsarbetenaförklarar bara till en del delta återupptagande av en mycket snabb expansion.Som underlag för en bedömning av utvecklingen föreligger en delenkätmaterial. Detta skulle i och för sig kunna tolkas så att en fortsattvolymtillväxt om bortåt 4,planeras i kommunerna. Här har dock materialettolkats så att konsumtionsökningen stannar strax . Detta förutsätteratt beredskapsarbetena trappas ner i betydande grad under loppet av året. Detta gällerbåde fasta investeringar och lagerförändringen. börjadebostadsbyggandet öka igen och detta fortsätter i en takt om ca 60000lägenheter jämte en omfattande ombyggnadsverksamhet. Av särskilt intresseär att näringslivets investeringar tycks vända i positiv riktning. Detförnyade enkätmaterial som föreligger har av tolkatsså att en investeringsökning om i volym inom industrin vore att räkna med iår. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 13 Tabell 1:5 BNP från produktions- och användningssidan1977-1979 Procentuell volymförändring, priser -1,7 -4,2 -2,4 Detta skulle innebära en mycket kraftig uppgång avmaskininvesteringarna under loppet av året, investeringarna i byggnader ochanläggningar sjunker fortfarande. Även inom övriga delar avnäringslivet sker nu en återhämtning av investeringarna. Detta gäller ävenhandeln och servicenäringarna där bl. a. omsvängningen till en volymökning avkonsumtionen förefaller ha stimulerat fram en ökad investeringsbenägenhet.Tillsammans med fortsatt stigande bostadsinvesteringar och ökande kommunalainvesteringar skulle den totala investeringsverksamheten öka med varav ca2,kan hänföras till den omsvängning från en mycket omfattandetill en mindre omfattande utförsäljning av begagnat tonnage som aviserades iden preliminära nationalbudgeten. Lagerminskningen har förts sålångt atl takten i denna börjar avta . Härigenom gerlagerutvecklingen ett positivt bidrag tillproduktionen, ca 1,av efterfrågan uttryckt som andel av BNP härrör frånomsvängningen på lagersidan. Det som här redovisats innebär attefterfrågan inom landet ökar i snabb takt eller . En så snabbåterhämtning kan inte ske utan att importen ökar. De prognoser som gjortsöver olika delar av efterfrågan avviker i mycket ringa utsträckning frånmotsvarande prognoser . Den bedömning av den troliga importökningensom då gjordes står sig också vid en förnyad prövning. En importtillväxt pådrygt innebär en något lägre importbenägenhet än tidigare samband skulle geanledning förvänta. Anledningen är i främsta hand av svenska företag vidtagnarelativprissänkningar. Vid en så betydande uppgång iutnyttjandegraden i den svenska ekonomin är det svårt att undgå en temporärtillbakagång i den yttre balansen. f>en angivna utvecklingen i fråga omexport och import innebär att handelsbalansen realt försämras med drygt 900milj. Till följd av en förändring i bytesrelationernastannar försämringen i löpande priser vid 800 milj. kr. Tillsammans med enfortsatt försämring av tjänste-och transfereringsbalanserna ger detta ettbytesbalansunderskott på . eller 1,av BNP. Det är i dettasammanhang värt att lägga på minnet att de beräknade prishöjningarna på råoljaoch oljeprodukter höjer importnivån vid oförändrad förbrukning med över 2miljarder kr. Eftersom en viss ökning av importen av raffinerade produkterförutses stiger oljenotan med . Prop.1978/79:150 14 Tabell 1:6 By tesbalans för 1977-1979 Milj, kr.,löpande priser Export av varor Import av varor Oljepriserna är självfallet avutomordentligt stor betydelse när det gäller inflationens utveckling under1979. Vid en bedömning utifrån olika kostnadsposters utveckling kankonsumentpriserna antas öka under loppet av året. Därmed skulle denindexklausul som årets avtal innehåller undgå att utlösas även om marginalenblir knapp. Vid kraftigare internationella prisrörelser än vad som härförutsatts blir det dock utomordentligt svårt att hålla den angivnaprisutvecklingen. Skulle beräkning av oljeprisutvecklingenunder året visa sig vara riktig utgör de internationellt bestämda prisernasdirekta bidrag till den svenska prisstegringen . Däremot finns det anledning se meden viss tillförsikt på den inflation som härrör ur inhemska källor. Fortfarändevar den outnyttjade kapaciteten i ekonomin betydande vid årets början vilketframgår av den gynnsamma produktivitetsutveckling som uppnåtts. De mycket högatal som statistiskt rapporterats torde dock till en del ha haftspeciella förklaringsgrunder såsom den femte semesterveckans införande. Det ärrimligt att räkna med en hög produktivitet också , vilket ikombination med begränsade lönekostnadsökningar ger en fördelaktig kostnadsbildunder året. Även från de skyddade sektorerna, såsom jordbruket, blir tillskottettill konsumentprisökningen relativt lågt. Det finns i detta sammanhang anledning dröja något vidfrågan om hur stor den outnyttjade kapaciteten i svensk ekonomi är. Det finnskällor som tyder på en relativt hög grad av outnyttjad kapacitet. i konjunkturbarometern anger endast drygt 1/3 av företagenatt de hade ett fullt kapacitetsutnyttjande. Jämförelser med tidigaretrender skulle också tyda på en omfattande grad av outnyttjad kapacitet.Härtill kan läggas en registrerad snabb produktivitetsökning inom industrinunder 1978 samt den uppmätta låga inflationstakten. Å andra sidan anförs ökande svårigheter att rekryterapersonal samt över huvud taget en trögrörlighet på arbetsmarknaden. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 15 förhållandet att ett visst antal företag ikonjunkturbarometern anger att de har outnyttjad kapacitet inget om hur storden är. Även vid tolkningen av de angivna höga produktivitetsökningstalen börsom sagts en viss försiktighet iakttas. Vid en samlad bedömning av olikatendenser torde del vara rimligt att stanna för att det vid årets början fannsen inte oväsentlig outnyttjad kapacitet men att denna i betydande grad kommeratt tas i anspråk under förutsättning att den här skisserade efterfråge- ochproduktionsutvecklingen också realiseras. 1979 blir ett mycket särpräglat åri den bemärkelsen atl det är under få perioder som en så snabb uppgång iefterfrågan ägt rum. Det har uttalats farhågor för att den finansiellautveckling som kan beräknas åtfölja ur den reala utvecklingen ikombination med en förväntad inflationstakt skulle i sig bära fröet till eninflalionistisk utveckling åtminstone på litet sikt. Det kan vara lämpligt att starta enredovisning av den finansiella bilden utifrån en uppställning av de finansiellasparandena i ekonomin, se tabell 1:7. Att ett negativt bytesbalanssaidobibehålies innebär att den inhemska ekonomin totalt sett uppvisarett lika stort sparandeunderskott. De sektorer som bidrar med ett positivtnettosparande är hushållen samt även näringslivet. Inombostadssektorn redovisas ett sedvanligt negativt sparande vilket ökar under1978 och 1979 till följd av den stigande investeringsvolymen. Inom denoffentliga sektorn ökar också sparandeunderskottet, statens roll i dennautveckling redovisas i följande avsnitt. Här skall uppmärksamheten främstägnas åt kommuner samt näringsliv. De farhågor för den finansiella utvecklingensom omnämndes har nämligen främst underbyggts av antaganden ochförutsägelser om näringslivssektorn. Tabell 1:7 Finansiellt sparande 1977-1979 kr., löpande priser Offentlig sektor (inkl. Den avbytesbalansdelegationens undersökning föranledda korrigeringen av bytesbalansenhar preliminärt lagts på det finansiella sparandet i de icke-finansiellaföretagen i näringslivet. Prop.1978/79:150 16 Det är i och för sig också så attde gjorda beräkningarna tyder på att har betydande förändringarskett i näringslivets finansiella sparande. För de s.k. icke-finansiellaföretagen, dvs. näringslivet exkl. banker, försäkringsbolag m.m. äger enförbättring på . Huvuddelen av dennaförbättring inträffade dock 1978. Denna förbättring sammanhängde i hög grad medfrigörandet av det i lager bundna kapitalet och en låg investeringsnivå. Dettager också en antydan om svagheten i att endast se till förändringar ifinansiella spåranden utan att relatera dem till utgångsläge elleraktivitetsnivåer. Det torde vara relativt oomstritt att vinstnivån i näringslivetvar mycket låg 1977. Detta år var t.o.m. bruttosparandet negativt enligttillgänglig statistik, dvs. produktionen täckte inte ens sina löpandekostnader. Det är från denna bottennivå som förbättringarna skett. Med de förutsättningar om priser,kostnader och produktivitet som anges i den reviderade nationalbudgeten kan enförbättring av bruttoöver-skollet inom industrin på kanske . skemellan 1978 och 1979. Därmed skulle bruttovinslmarginalen (inkl.kapitalförslitning) uppgå till i storleksordningen av förädlingsvärdetvilket är lägre än under något av lågkonjunkturåren i början av 1970-talet.Omräknas dessa värden till avkastning på insatt kapital blir sannoliktjämförelsen ännu oförmånligare . Härtill bör läggas att den vinstuppgångsom sker 1979 äger rum med att investeringsplanerna börjar aktiverassamt att ett ökande finansiellt behov för lageruppbyggnad anmäler sig. Dessaobservationer har även sin tillämplighet på den ökande likviditet inomindustrin som observerats. Av kapitel 9, diagram 9:5, framgår tydligt attindustrins reala likviditet, dvs. dess likviditet satt i relation tillproduktionsaktiviteten inte ens nådde upp till den nivå sområdde under den s. k. "mini-boomen" 1976, långt mindre var i närhetenav värden. Den snabbt stigande ekonomiska aktiviteten kommer under1979 att absorbera en betydande del av den i absoluta tal ökande likviditeten.För att gardera sig mot de risker som kan finnas för en alltför storlikviditetsökning lägger regeringen fram förslag om åtgärder ägnade atlabsorbera sådan tillfällig överlikviditet. Av det angivna diagrammet framgårockså att det kan finnas anledning rikta uppmärksamhet mot en annan sektor,nämligen kommunerna. Dessa uppnådde en finansiell situation sominnebar att deras reala likviditet steg över ett trendmässigt normalläge. Deraslikviditet, mätt som inlåning i bankerna, ökade med ,motsvarande siffra för industrin var . Trots en så starkt ökadvolymmässig tillväxt som var det således möjligt förkommunerna sett som en enhet att därutöver avsätta . Vid den antagna kommunalakonsumtionsökningen om får kommunerna ett ytterligare förbättratfinansiellt läge, deras finansiella Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 17 sparande uppvisar ett positivt saldo om ca 2 miljarder kr.Den finansiella ställningen mellan olika kommuner varierar dock starkt. I nationalbudgeten redovisas sedanflera år beräkningar av finanspolitikens effekter på ekonomin. I en sådananalys försöker man beräkna vad beslutade förändringar i skatter eller avgiftersamt i utgifter för konsumtion eller transfereringar har på hela ekonomin. Itabell 8:6 i kapitel 8 har dessa effekter av såväl statens som kommunernasåtgärder angivits som bidrag till den totala efterfrågan i procent av BNP. Idessa beräkningar har hänsyn inte enbart tagits till den direktaeflerfrågeökning som offentlig konsumtion och investering ger upphov till utanäven den indirekta effekt på konsumtionen i hela ekonomin som följer avhushållens ökade inkomster. Som framgår av tabellen ger de statliga åtgärdernaett väsentligt lägre bidrag till den totala efterfrågan i ekonomin 1979 än1978. Den samlade offentliga sektorn inkl. kommunerna kan dock beräknas varanågot mer expansiv 1979 än 1978. Delta beror bl. a. på att kommunerna i höggrad koncentrerat sina skattehöjningar till 1978, varefter dessa blirjämförelsevis måttliga i är. Beräkningarna av de finanspolitiskaeffekterna rymmer många svårigheter. En särskild svårighet är t. ex. att mätade samhällsekonomiska effekterna på BNP av de omfattande industripoliiiskainsatserna där jämförelsealternativet, dvs. att ingen åtgärd vidtagits är svåratt fastställa. En annan svårighet är att uppskatta effekten av att lagerstödetavvecklades . Ungefär 1/3 av lagernedskärningen på av BNP 1977 harhänförts till den åtgärden, medan resten antagits skulle ha kommit till stånd ivilket fall som helst. Detta antagande har kraftigt inverkat på beräkningen avde finanspolitiska effekterna . Den typ av beräkningar av de finanspolitiska effekternasom här redovisas tar endast hänsyn till hur statens och kommunernas beslut omskatter och utgifter påverkar inkomstbildningen i ekonomin. Det stårnaturligtvis helt klart att skatter och transfereringar också påverkar pris-och lönebildningen. Höjning av skatter och avgifter kan inverka på pris- ochlönekostnadsnivån och därmed på inflationstakt och landets konkurrenskraft. Dekan också få långsiktiga effekter på resursfördelningen i samhället. Även viadessa effekter påverkas naturligtvis inkomstutvecklingen i ekonomin faslän detofta sker med längre tidseftersläpning. Därför bör en analys av finanspolitikenäven omfatta de totala statsutgifternas utveckling och de långsiktigaskattekrav som därigenom ställs. 2 1978/79. Diagram 1:1 Statsbudgetens reala inkomster och utgifterbudgetåren /66-1979/80 1978/79och 1979/80 enligt del reviderade budgetförslaget 1979 priser.Deflaterat med BNP-detlatorn. 120 110 100 90 I_ \_ \_ L 65/66 "/68 63/70 1/72 WlA Wl I diagram 1:1 har utvecklingen avstatens totala utgifter och inkomster /66 inritats.Utgifter och inkomster per budgetår är deflaterade med förändringen iprisdeflatorn för BNP resp. år. Utgifterna och inkomsterna förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 är preliminära och de som angivits i revideradnationalbudget 1979. Som framgår av diagrammet harutgiflsvolymen vuxit i det närmaste i oförändradtakt över hela perioden eller med . Mellan budgetåren 1965/66 och1976/77 ökade utgifterna med ca 5,och mellan 1976/77 och 1979/80skulle vid nu gällande beräkningar utgiftsökningen uppgå till ca 6,ifasta priser.' Trots således mycket stora' extraordinära satsningar påarbetsmarknads- och industripolitiska åtgärder och ökade transfereringar föratt stödja inkomstsvaga grupper under krisåren så har såledesutgiftsökningstakten knappast stigit . Dettasammanhänger främst med en stor återhållsamhet med statens egna utgifter förkonsumtion och investeringar. Utgifterna i diagram 1:1 omfattarsåledes alla statens utgifter: konsumtion, investeringar, transfereringar tillhushåll, kommuner, förelag, utlandet, räntebetalningar och utlåning.Utgiftsvolymen har vuxit drygt dubbelt så snabbt som BNP. Långsiktigt är delnödvändigt att statens inkomster växer i ungefär samma takt som utgifterna.Annars växer budgetunderskotten sä småningom till en ohanterlig nivå. ' Motsvarande volymtillväxt mellankalenderåren 1966-1976 och 1976-1979 ger 5,resp. 5,. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 19 Även om det långsiktigt föreliggerett krav på parallellitet mellan utgifternas och inkomsternas utveckling kandetta samband modifieras av vissa strukturella förändringar i ekonomin. Statenmåste söka bestämma sitt finansiella sparande utifrån hur stort sparandet är iresten av ekonomin och den allmänna aktivitetsnivån. Kravet på statens sparandekan i allmänhet sättas lägre om sparandet i företags- eller hushållssektorn ärhögt. Det trendmässigt stigande hushållssparandet harinneburit att kravet på det offentliga nettosparandet mildras. En annan faktor som påverkarsambandet mellan utgifter och skatter är statens växande utlåning. Innebördenav ökad statlig utlåning är bl. a. att anspråken på kapitalmarknaden från desektorer som lånar från staten t. ex. industrin blir mindre. 1 stället ökarstatens egen upplåning. Som framgår av diagrammet är enhuvudförklaring till del starkt växande budgetunderskotten att statensinkomstutveckling varit exceptionellt svag . I reala termersjönk inkomsterna både 1977 och 1978. Detta beror för det första på att stateninte höjde skatterna i samma takt som . Den allmännaarbetsgivaravgiften har tagits bort som den statliga direktaskatteskalan sänkts för att upphäva de automatiska skattehöjningar som följerav inflationen. har också en automatisk indexreglering avskatteskalan införts. Dessutom har första steget i en sänkning avmarginalskatterna tagits. Dessa minskningar har motverkats av höjdasocialavgifter och höjd moms. Slutresultatet har ändock varit attskattehöjningarna har bromsats upp. För det andra sammanhänger det med den svaga utvecklingen avstatens skatteunderiag, vilket till helt övervägande del utgörs av löner ochprivat konsumtion. 1973 och 1974 steg det statliga budgetunderskottet kraftigt.De starka reallöneökningarna på igenomsnitt gav dock staten snabbt växande inkomster, vilket starkt bidrog tilldet förhållandevis måttliga budgetunderskottet 1976. Under dessa år steg ocksåden privata konsumtionen kraftigt vilket gav högre momsintäkter. De faktorersom utlöste kostnadskrisen och bytesbalansunderskotten resulterade såledessamtidigt i en exceptionell uppgång i statsinkomsterna. När sedanreallöneutvecklingen och den privata konsumtionen bromsades upp för att klaraåterställandet av balansen i svensk ekonomi har det kraftigt slagit tillbaka påstatens inkomster. Självfallet hade det inte varitbättre att höja skatterna för att på så sätt söka begränsa statens underskott.Tvärtom har dessa underskott varit en förutsättning för att förhindra attaktiviteten i ekonomin inte fallit alltför starkt. Kalkylerna i långtidsbudgeten visaratt man inte kan räkna med att budgetunderskotten automatiskt minskar närekonomin återvänt till fullt kapacitetsutnyttjande. När ekonomin åter närmarsig ett högt kapacitetsutnyttjande måste som anges i finansplanen det ske enfinanspolitisk åt- Prop.1978/79:150 20 Detta måste dels ske genom en begränsning iutgifternas tillväxttakt, dels genom höjda skatter eller avgifter. Graden avfinanspolitisk åtstramning som kan bli nödvändig måstebedömas bl. a. utifrån vilken real utveckling i samhället som är möjlig ochönskvärd. I nästa avsnitt presenteras en utvecklingsväg för svensk ekonomi somkan tjäna som utgångspunkt för sådana överväganden. presenteras iden reviderade nationalbudgeten en diskussion av den ekonomiska utvecklingen på2 1/. Denna diskussion genomförs i form av en konsistent kalkyl överden ekonomiska utvecklingen . Denna kalkyl skall inteuppfattas som en prognos, utan som ett räkneexempel som fångar upp detendenser som man kan se i den ekonomiska utvecklingen. Dessa kalkyler kandärmed utgöra ett underlag för en mera konkret diskussion av de problem som mankan bedöma bli klart dominerande i den svenska ekonomin 1980 och 1981. En utgångspunkt för kalkylen är enbedömning av den internationella utvecklingen. Efter oljekrisen drabbadesindustriländerna av en djup recession. Efter bottenläget 1975 harindustriländerna uppnått en relativt stabil tillväxt som under de tre senasteåren uppgått till ca 3,BNP-tillväxt . Detta är klart lägre än under1950- och 1960-talen åtminstone vad gäller . Det finns mycket somtalar för att vi inte kommer att återfå en sådan högre tillväxttakt under denärmaste åren. Ett skäl till detta är att de interna inflationsproblemenförefaller ha försvårats i flera länder . Dessa problemförstärks ytterligare av oljeprishöjningarna. Risken är betydande att man imånga länder kommer att möta den nya situationen med en relativt restriktivekonomisk politik, vilket kommer att verka tillbakahållande på tillväxten. Å andra sidan finns godaförutsättningar för att den internationella tillväxten även i fortsättningenkan upprätthållas vid den måttliga tillväxttakt som gällt de senaste åren.Förskjutningar av tyngdpunkten i den internationella konjunkturen är sannolikavilket påverkar marknadstillväxt. Huvudantagandet är således enBNP-tillväxt på 3,1980 och 1981. förutsätts attväridshandelstillväxten uppgår till Tabell 1:8 Bruttonationalproduktens utveckling iOECD-området 1977-1981 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 21 Tabell 1:9 Försörjningsbalans 1978-1981 -7,0 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering' av varor -0,9 3,9 -4,2 -1,3 2,8 3,1 8,0 1,4 2 2 2,4 3,7 1,4 2,0 2,9 2,4 0,4 ' Lagerinvesteringarnas förändringar i procent avföregående års BNP. och att får en relativt god marknadstillväxtsom följd av att konjunkturuppgången fortsätter i . 1981 antas detske en viss uppbromsning i och en viss förstärkning av denamerikanska konjunkturen. Det ger en något lägre världshandelslillväxt detåret. Den svenska exporten av varorberäknas kunna öka med 7 å som framgår av försörjningsbalansen i tabell 1:9.Dessa relativt höga exporttal förutsätter att återvinnermarknadsandelar i begränsad utsträckning även 1980 och 1981 för bearbetadevaror exkl. fartyg. Till en del är detta en varusammansättningseffekt då svenskverkstadsindustri förutses få en starkare exportutveckling som följd avden förbättrade investeringskonjunkturen i . Exportsiffrornapåverkas också i väsentlig mån av den nedpressande effekten av att det starkafallet i fartygsexporten successivt ebbar ut när denna export får allt mindreandel av den totala Importen är härledd ur deantaganden som gjorts om de olika efterfrågekomponenterna som anges i tabell1:9. För importutvecklingen ligger ett antagande om en viss fortsattåtervinning av marknadsandelar även på hemmamarknaden. Den privata konsumtionen harantagits öka med 2,1980 och 1981. Detta har bedömts vara en rimligavvägning mellan å ena sidan önskemål om en fortsatt real standardförbättringför de aktiva grupperna och kraven på att skapa utrymme för en förbättring ibytesbalansen och stigande investeringar. förutsätts atl denoffentliga konsumtionen bromsats upp. Detta gäller i huvudsak för kommunernadär expansionstakten förutsätts bli väsentligt lägre medan den statligakonsumtionen i stort sett ligger kvar på samma måttliga tillväxttakt som undersenare år. Varken antaganden om privat eller offentlig konsumtion skallbetraktas som prognoser vid oförändrad politik utan mer som en markering av denriktning som måste eftersträvas ifall de långsiktiga balansmålen skall nås. Industriinvesteringarna har antagits stiga relativt snabbtbåde 1980 och 1978/79:150 22 Tabell 1:10 Bytesbalans 1978-1981 kr., löpande priser Trots den höga tillväxttakten är detta en försiktigprognos. Ökningen sker från en starkt nedpressad nivå. Det är därför svårt atlbedöma styrkan i det omslag vi nu får. Del är inte osannolikt attinvesteringsökningen blir starkare än som här förutsatts. Underskottet i bytesbalansen stiger1980 främst därför atl förbättringen i handelsbalansen blir väsentligt mindreän 1979 bl. a. på grund av den kraftiga uppgången i industriinvesteringarna,som har relativt högt importinnehåll, som underskotten i tjänste-och transfereringsbalansen fortsätter att växa. Bytesbalansunderskottet 1981skulle dock åter bli mindre genom den lägre inhemska eflerfrågetillväxten. Sammantaget innebär antagandena attSverige skulle uppnå en BNP-tillväxt på 4,1980 och 3,1981.Industriproduktionen skulle enligt kalkylerna växa 1980 och 1981. Uppbromsningen av tillväxttakten iekonomin sammanhänger endast i någon mån med förutsättningen om den något lägremarknadstillväxten för svensk export 1981. Den beror främst på atl vi härförutsatt att när ekonomin åter börjar närma sig fullt kapacitetsutnyttjandekommer tillväxten i den inhemska eftertVågan att begränsas av att bl. a. enrestriktivare finanspolitik. Detta gäller som redovisats såväl i privat somoffentlig konsumtion. Därtill kommer att bidraget från lagerinvesteringarnaantagits bli något lägre. Det är naturligtvis Svårt attnärmare precisera när ekonomins tillväxttakt bromsas upp av kapacitetsrestriklionerna. Kapacitetsutnyttjandet inom industrin är av den senaste konjunkturbarometern att döma alltjämt myc ket lågt. Även om denna bild sannolikt relativt snabbt kommer att föränd ras borde det dock finnas betydande kapacitetsreserver att ta i anspråk även efter utgången av 1979. , Det finns emellertid å andra sidantecken på inflexibilitet och bristande anpassningsförmåga i den svenskaekonomin som kan försvåra ianspråkta- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 23 gandet av hela den tekniskt sett outnyttjade kapaciteten.Man ser sålunda redan nu exempel på företag som har svårt att rekryteraarbetskraft.