prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Statensungdomsråd: Förvaltningskostnader för /80 anvisa ellförslagsanslag av . 1977/78 Uigift 887000 1978/79 Anslag 917000 1979/80 Förslag 1 117 000 Från anslagel bestridskostnader för experter och tillfällig personal, reseersättningar,publikationstryck samt övriga kostnader som har samband med statensungdomsråds utrednings- och informationsverksamhet. Inom ramen förungdomsrådets utrednings- ochförsöksverksamhet pågåren ulredningom kommunema och ungdomen. Denna beräknas bli slutförd under budgetåret1979/80. En kartläggning av bamsoch ungdomars val av fritidsaktiviteter samt ett svenskt-finskt projekl kringin- och utvandring beräknas pågå under hela /80. framhåller atl det allQämt saknastillräckliga kunskaper om orsakema till den stora ledar- ochmedlemsomsättningen inom ungdomsorganisationerna. Rådet föreslår medel för enny utredning av dessa frågor och för försöksverksamhet (+120000 kr. 1978/79:100 Bilaga 12 232 Rådets informationsverksamhet omfatlar förutomkurs-och konferensverksamhet (med företrädare för ungdomsorganisationer, kommuneroch myndigheter) även framställning av publikationer, rapporter och praktiskaverksamhelstips. Enligt rådets bedömning behövs ökade medel lillinformationsverksamheten, bl.a. för etl projekt om informaiion blandhandikappade (+ . Utrednings- ochinformationsverksamheten är ett av de viktigaste inslagen i slalensungdomsråds arbete. Information om utredningsresultaten förs ul lill breddiskussion inom organisationerna vilket gör atl utredningsinsatserna verksamtbidrar till ungdomsarbetets förnyelse. För etl lyckat samspel mellanutrednings- och informationsinsatser är det nödvändigt att resurserna förinformaiion står i lämplig proportion till resurserna för utredningar. Statensungdomsråd bör beakta detta i planeringen av den framtida verksamhelen. Jag harsökl all ta hänsyn till behovei av en rimlig avvägning vid beräkningen av debåda delposterna under detta anslag. För utrednings- och försöksverksamhet harjag beräknat . och för informafionsverksamhet . De medel som rådet kommeratl förfoga över för utredningar gör det möjligt att under /80fortsätta det svensk-finska projektet kring in- och utvandring ochkartläggningen av bams och ungdomars val av fritidsaktiviteter. När utredningenom kommunerna och ungdomen slutförs under del kommande budgetåret bör de därigenomfrigjorda resursema kunna användas lill den av rådet aktualiserade nyautredningen om ledar- och medlemsomsätlningen i ungdomsorganisationerna. Av medlen tillinformationsverksamhet är . avsedda som en engångsanvisning försärskilda informationsinsatser under /80 i anslulning tillutredningen och ungdomen. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Statensungdomsråd: Utrednings- och informationsverksamhet för /80anvisa etl reservalionsanslag av . Bidrag till ungdomsorganisationemascentrala verksamhet m. m. 1977/78 Utgift 28799136 1978/79 Anslag 36297000 1979/80 Förslag 45 105000 Från anslagel utgårbidrag lill den centrala verksamheten inom de ungdomsorganisationer somregeringen förklarat berättigade till statsbidrag enligl förordningen(1971:388) om slalsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryck 1975:466, ändradsenasi 1978:247). Vidare ulgår bidrag lill vissa Prop.1978/79:100 Bilaga 12 samarbetsorgan saml bidrag i särskild ordning lillden cenlrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag tillcenlral verksamhet ulgår enligl nämnda förordning endast tiO organisation som bedriververksamhei huvudsakligen bland bam och ungdom och som har minst 3000 medlemmari åldern samt lokalavdelningar iminst hälften av landels landstingskommuner. Som medlem räknas den somunder närmast föregående redovisningsår har varitansluten till lokalavdelning inom organisationen och som därvid har haftstadgeenliga möjligheter all påverka beslut rörande organisafionens verksamhet och inriktning. Dessutom krävs aUavgift har eriagts till organisationenför det verksamhetsår som upphörde under nämnda redovisningsår. Statsbidraget utgår i form av gmndbidrag och röriiglbidrag. Del röriiga bidraget uppgår /79 till24 kr./medlemi inlervallet 3 001-40000 medlemmar och till /medlem i intervallet över40001. Vid beräkningen av bidraget till vissa organisationer med verksamhei bland handikappadebarn och ungdomar gäller att bidrag utgårom organisationen har mer än 1 500 medlemmar i åldem . Utövergrundbidrag utgår därvid rörligt bidrag även för antalet medlemmar i intervallet 1 501-3000 varvid bidraget permedlem är . I övrigt utgår bidrag enligl de generellabestämmelserna. För organisalion som förstagången erhåller bidrag till central verksamhei saml för organisation som intelängre uppfyller villkoren i fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gäller särskilda bestämmelser omstatsbidragets storlek. Beräknad ändring 1979/80 Bidrag till vissa samarbetsorgan Särskilda bidrag till vissa ungdomsorganisationer Bidrag till depolitiska ungdomsförbunden; för medverkan i skolorna i samband med valrörelsen föreslär altgmndbidraget ökar från . Under gmndbidraget har ungdomsrådet beräknat . till Sverigeselevers centralorganisation och . 1978/79:100 Bilaga 12 234 Arton nya organisationerhar ansökt om atl bli godkända som bidragsberättigade ungdomsorganisationer,nämligen AFS/(), De handikappadesmissionsförenings ungdomsförbund (DHM), Förbundet ungdom. Kontaktnätet för en icke-kommerisellkultur. Studerandes internationella meditalionssällskap (),Skyllerörelsens . /, , motorcyklisters centralorganisation(SMC), socialistiska pionjärer, sändaramatörer()/Frivilliga radioorganisalionen (FRO) och . Slatens ungdområdföreslår atl Förbundet unga forskare och motorcyklisterscentralorganisation skall bli bidragsberätfigade. Bidragel till dessaorganisationer bör utgå med halvt grundbidrag dvs. för budgetåret1979/80. För att minska skillnademamellan det bidrag som organisationerna får lill central verksamhet per medlemföreslår ungdomsrådet alt nuvarande ordning som innebär alt bidraget permedlem minskar allteftersom medlemsantalet ökar slopas och ersätts med etlsyslem med lika slort bidrag för varje medlem. Rådel föreslår vidare attbidraget för handikapporganisationer i intervallet 1501 -3 000 medlemmar höjsfrån 50 till . har isin anslagsframslällning för / 80 lagt tyngdpunkten vid enresursförstärkning för ungdomsorganisationernas cenlrala verksamhei. Jag delarrådets uppfattning atl del är motiverat all ge de cenlrala organisationerna ellkrafligl ökal siöd och har därför beräknai en ökning på sammanlagl 8,8 milj.kr. under förevarande anslag. Denna resursförstärkningmöjliggör en ökning av såväl gmndbidrag som röriigl bidrag i bidragssystemet.För nästa budgelår bör helt grundbidrag lill sialsbidragsberäiligadungdomsorganisalion utgå med . (+25 000 kr. (.Röriigl bidrag bör iintervallen 001-40 000 medlemmar uigå med . ( + ). För medlemslaletöver 40000 bör del rörliga bidragel vara . (+4 kr.) Jag ärsåledes inle nu beredd atl biträda ungdomsrådels förslag alt samma belopp skallutgå för varje medlem över 3000. Genom alt beloppel per medlem enligl minaförslag ökar kraftigare i det övre än i det lägre intervallet tillgodoses dockäven organisationer med många medlemmar. För grundbidrag till ungdomsorganisationernaberäknar jag ett medelsbehov av . Jag har därvid utgått ifrån allfyra nya organisationer som enligt ungdomsrådets redovisning uppfyllergällande bidrags- 1978/79:100 Bilaga 12 235 Förbundet unga forskare. Aktiv ungdom och molorcyklisierscenlralorganisalion i fortsättningen skall få bidrag ur detla anslag. Underbudgeiårel 1979/80 bör de i enlighel med bidragsreglerna få halvi grundbidrag.Även Skyllerörelsens ungdomsorganisalion bör från och med nästa budgetår fäbidrag ur förevarande anslag. Organisationen har lidigare fåll ekonomiskl stödvia anslagel Frivilliga försvarsorganisationer under försvarsdepartementetshuvudtitel. Jag har för nästa budgetår för Skyllerörelsens ungdomsorganisationberäknat ell anslag av . För Pingstförsamlingamas ungdomsarbete harjag beräknai ett anslag av . För röriigl bidragberäknar jag för nästa budgetår ell medelsbehov av . Jag har därvidtagit hänsyn till både den höjning av bidragsbeloppen som jag har förordatoch lill den förväntade medlemsutvecklingen inom organisalionerna. Tillhandikapporganisalionerna förordar jag en höjning från . till 70kr./medlem i inlervallel 1 501-3000. Bidragel till de tre , kristna ungsomsråd och ungdomsorganisationerslandsråd beräknar jag lill . Det ankommer på regeringen atl bestämmaom bidragels sloriek för resp. samarbetsorgan. och hemgårdar saml beviljas ur detlaanslag bidrag i särskild ordningefter regeringens bestämmande. Medelsbehovel har jag beräknat till650000 kr. Under anslaget har jagvidare tagit upp särskilda medel för de politiska ungdomsförbundens medverkan iskolorna i samband med valrörelsen höslen 1979. Ungdomsförbunden har fåll ettliknande stöd vid de två senasie valen. Jag beräknar medelsbehovel lill 250000kr. Del ankommer på regeringen all besluta hur medlen ska fördelas mellanungdomsförbunden. Jag hemställer atl regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkännade förordade ändringama av reglerna för bidrag till ungdomsorganisationernascenlrala verksamhet, 2. lill Bidrag lillungdomsorganisationernas centrala verksamhei m.m. för /80 anvisaetl förslagsanslag av . Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet 1977/78 Uigift 68000000 1978/79 Anslag 84000000 1979/80 Förslag 89100000 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 236 Bidrag tillungdomsorganisafionemas lokala verksamhet utgår enligt förordningen (1971:388) om slalsbidrag lill ungdomsorganisationer (omtryckt 1975:466, ändradsenast 1978: 247). Berättigad tillstatsbidrag för lokal verksamhet är dels de ungdomsorganisationer som enligt 1§ nämnda förordning förklarats berättigade att erhålla bidrag under anslagelBidrag till ungdomsorganisationemas centrala verksamhei, dels och övriga organisationer med organisationsstöd underjordbmksdepartementels huvudtitel, dels de ungdomsorganisationer som erhållerstöd i särskild ordning under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationemascentrala verksamhet. Statsbidrag utgår /79 med . för varje bidragsberättigad sammankomst. Medsådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnadsammankomst som varat och med minst fem deltagare i åldem 7-25år. Under /78genomfördes 7194 666 bidragsberättigade sammankomster för deltagare i åldern7-25 år. Det innebär en ökning med 2508690 sammankomster. Ökningen beror enliglungdomsrådet på sänkningen av den nedre åldersgränsen från 12 till 7 årfr.o.m. Prakfiskt laget alla ungdomsorganisationer harredovisat ökat antal sammankomster. Särskilt markant är ökningen blandorganisationer som bedriver bamverksamhet. föreslår oförändrat bidrag persammankomst. För /80räknar ungdomsrådet i verksamhetsökning. Bedömningen gmndas pä attföreningsverksamheten väntas öka under och i anslutning till skoldagen.Erfarenheterna talar, enligl ungdomsrådet, för atl en ökad föreningsverksamhetpå eftermiddagslid ökar behovet av föreningsinsalser på kvällslid. Med hänsyn till den uppräkning av bidraget somgjorts till lokal verksamhei anser jag i likhel med slalensungdomsråd atl en prioritering under /80 bör ske av bidragellill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Bidragel lill lokalverksamhei bör därför för sammankomst utgå med oförändral . Med hänsyntill den verksamhelsökning som kan fömtses bör anslagel höjas med 5 100000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /80 anvisa etlförslagsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 12 237 1977/78 Utgift 3021000 Reservafion 7910 1978/79 Anslag 1427000 1979/80 Förslag 1491000 föralkolhol- och narkotikaupplysning (CAN) har som sin främsta uppgift atl främjasaklig upplysning om verkningar av alkohol-och narkotikabmk på individ ochsamhälle och därmed sammanhängande frågor. CAN spelar en centralroll i den alkohol- och narkotikaupplysning som bedrivs av frivilligaorganisationer i och andra uibildningsanslalter samt inom andraspeciella målgrupper. Förbundet har fortlöpande kontakter med svensk ochutländsk forskning på alkohol- och narkolikaområdet och förmedlar bl. a.expertmedverkan i alkohol- och narkolikafrågor vid artangemang inom olikaorganisationer, insfitutioner och militära förband. CAN har vidare eltomfattande bibliotek som beQänar såväl forskare som övriga med intresse föralkohol- och narkolikafrågor. ger ul fidskrifien Alkohol ochnarkotika. Till CAN är 39 olikaorganisationer anslutna, däribland LO, TCO och riksidrotlsförbund.Verksamhelen leds av en styrelse som består av tolv ledamöter. Regeringen utseren ledamot, tillika ordförande, (), universitets- och högskoleämbetet samt utser vardera enledamot samt ersättare. utser 8 ledamöter medersättare. Kostnaderna för förbundets verksamhet täcks i huvudsak genom delslatliga bidraget. Verksamheten står under tillsyn av SÖ som också betalar utstatsbidraget. /78är personalen formellt anställd vid SÖ med Qänslgöringen förlagd till CAN. SÖ har prioriteratalkohol-, narkotika- och tobaksfrägorna i sin anslagsframslällning /80. En intensifierad upplysningsverksamhet i dessa frågor påalla plan inom skolväsendel är enligl SÖ mycket angelägen. SÖ föreslår en uppräkningmed . atl användas för en intensifierad verksamhet riktad lill bl. a.lärare, ungdomsledare och föräldrar. För intensifierad konsultverksamhet ålskolpersonal föreslås en anslagsökning av . En ökning med . begärs för automatiskakostnadsökningar. Föredraganden Anslagelbör för nästa budgelår räknas upp med . Jag hemsläller atl regeringenföreslår alt lill Bidrag för /80anvisa etl reservalionsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Organisationsstöd till vissanykterhetsorganisationer m. fl. 1977/78 Uigift 10000000 Reservafion 1978/79 Anslag 10770000 1979/80 Förslag 11201000 Genom riksdagsbeslul år1977 (prop. 1976/77: 108, KrU 40, rskr 232) uppdrogs ål en särskildsamarbelsnämnd all pröva frågor rörande slalsbidrag lill central verksamhethos organisationer som bedriver nykterhetsarbete. bestårav sju ledamöter. För varje ledamot skall finnas en personlig ersällare.Ledamöterna och ersätlama utses av regeringen i sänder och efterförslag från de bidragsberättigade organisalionerna. utser inom sig ordförande ochvice ordförande. får besluta om sekreterare och annalarbetsbiträde. Beräknad ändring 1979/80 1. örganisationsslöd till vissa nykterhetsorganisalioner + 6730000 of. Nämnden redovisar atlinnevarande års anslag har fördelats mellan 18 organisationer. Enligt nämndenbör statsbidraget för nästa budgetår beräknas så all det möjliggör etl bidragmoisvarande . per medlem (+6730000 kr. Föredraganden Anslagetbör höjas med . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillÖrganisationsslöd lill vissa nykterhetsorganisalioner m.fl. för budgetåret1979/80 anvisa ell reservationsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 12 239 Till de cenlralaålgärderna på skolområdet hör att fullfölja beslul omreformering av skolans inre arbele () (prop. 1975/ 76:39, UbU 1975/76:30,rskr 1975/76:367). Genom denna reform har del avgörande ansvaret förgrundskolans inre ulveckling lagls pä kommunerna och på de direkl berörda i denenskilda skolan. Vikliga inslag i reformen är införandel av ell nyttslalsbidrag för (prop. 1977/78: 85, UbU 1977/78:21, rskr1977/78:260) saml den successiva övergången fr.o.m. /79 tills.k. Vidare har kommunema fr. o. m. eget ansvarför fördelningen av skolledarresursen. De närmare villkoren för slalsbidragfinns i förordningen (1978:345) om slalsbidrag lill driftkostnader förgrundskolan, m. m. I nuvarande budgetlägekan skolan i sin helhet inle påräkna någon nämnvärd ökning av resursema uiövervad som erfordras för att möta variationerna i åldersklassernas storlek.Förslärkningsresursen i blir i elt sådani läge en viktig faktorför inre utveckling av skolan. Statsbidragssysiemels konsiruktion bidrar lillalt de direkt berörda engageras vid fördelningen av disponibla medel. Detlakräver också en gemensam analys av verksamheten. Förslärkningsresursen innebärsålunda genom sin ulformning en ulgångspunkl för skolans egen utvärdering avsin verksamhet. Den betyder också atl de som är verksamma i skolan får ökalansvar. Den samlade skoldagen möjligt atl uppnå väsentliga mål för skolan. En förbältrad omsorg omeleverna är av värde för många föräldrar. En vidgad verksamhei i skolan bidrarockså lill elevernas allsidiga ulveckling. Vid planeringen av de friaaktiviteterna bör goda förutsättningar finnas för all ta lill vara elevemasegna inilialiv och knyta an till och ulveckla elevernas inlressen. Del är ocksåväsentligt all kontakterna mellan skolan och förenings- ochfritidsverksamheten i kommunen byggs ut. Såvitt gäller den samladeskoldagen ankommer del på kommunerna all falla beslul om när och i vilkenomfattning en sådan skall införas. Ett av instrumenten förskolans inre utveckling är läroplanerna. Dessa anger ramarna i form avlimplaner och huvudmoment och vilka möjligheter som föreligger för ulvecklingav olika verksamhels- och arbetsformer. ()överiämnade till regeringen förslag lill förändring av grundskolansläroplan. SÖ har i förslaget bl. a. behandlat frågor som rör arbelssällel iskolan, limplanefrågor, högsladiels tillvals-system och kursplanefrågor.Förslaget har remissbehandlats och bereds 1978/79:100 Bilaga 12 240 Del är minavsikl atl bedriva beredningsarbetet i nära kontakt med olika intressenter. Vadgäller inriktningen vill jag erinra om all i flera sammanhang hargett sin mening lill känna beträffande läroplanen för . Sålunda harbehovet av prakliska inslag i undervisningen understrukits liksom behovet avlaboraliva och experimentella metoder i alla ämnen (UbU 1974: 11, UbU1975/76:30). I fråga om behovet av basfärdigheler har utgåll ifrånalt dessa frågor ges hög prioritet i läroplansarbetel (UbU 1975/ 76:30 s. 62,UbU 1977/78:21 s. 17). Jag vill även erinra omalt utbildningsulskotiet (UbU 1975/76:30 s. 59) i anslulning lillSIA-propositionen gjorde följande uttalande i fråga om utvärdering på lokal,regional och central nivå: Utvärderingen av skolansverksamhei måsle således la sikte på tvä ting: vad undervisningen gett förresultat och hur detta vunnits. En sådan jämförelse kan oavlåtligt påverka deagerande - lärare och annan personal samt elever - och åstadkomma en sländigförbällring av det inre arbelel i skolan. Inomutbildningsdepartemenlel pågår också beredning av förslagen årsbelygsutredning (U 1973:01) i betänkandet (SOU 1977:9) Betygen i skolan. Jagser frågoma om betygen i skolan nära kopplade till frågor som rör skolans inrearbele. Beredningen av gmndskolans läroplan och betygsfrågan sker därför i etlsammanhang. Jag avser att återkomma i dessa frågor. En förändring avbetygsätlningen i gymnasieskolan har dock redan förordals av regeringen genomförslaget i prop. 1978/79: 16 om vissa anställningsfrågor beträffandevårdlärare i gymnasieskolan och högskoleutbildning m.m. om att betyg ipraklikämnena inom gymnasieskolans vårdutbildningar skall ges med något avuttrycken Underkänd eller Godkänd (UbU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 126). Regeringen har genombeslul bemyndigat SÖ att i samråd med gymnasieuiredningen(U 1976: 10) bedriva försöksverksamhet i län med betygsfri intagning till gymnasieskolan. Försöksverksamhetenbör kunna ge värdefulla erfarenheier när del gäller alt studera effekterna aven ökad studie- och yrkesorientering och möjligheten atl få en mer flexibelgymnasieskolorganisation samt ge underlag för bedömning av möjligheterna lillmer grundläggande förändringar av betygsätlningen i gmndskolan. Jag ser dennaförsöksverksamhet som etl värdefullt komplement lill pågående försök medutökad arbetslivsonenlering i och med slutlig intagning tillgymnasieskolan på grundval av terminsbety-gel från höstterminen i årskurs 9. Min företrädare anmälde iföregående budgetproposition all ett arbete har inletts i syfte all anpassaläromedelsbegreppet till den grundläggande uppfattning om arbetssättet i skolansom bl.a. kommil lill uttryck i prop. 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m.Jag vill erinra om atl i 1978/79:100 Bilaga 12 241 likhet med SÖ menade all det är undervisningsplaneringensom skall styra såväl valelsom användningen av läromedlen (UbU 1975/76:30). Med denna ulgångspunkl har jag fört samman arbetet med läromedelsfrågorna med beredningen av förslaget lill förändring av läroplan. Jag villäven anmäla atl jag avser att föreslå regeringen atl uiredningen (U 1976:04) om läromedelsmarknaden geslilläggsdirekliv med innebörd att utvärderaden verksamhei som bedrivs av slalens och andra insalser förläromedelsinformalionen. En följd av SIA-reformenär alt skoloma på sikl kommer all uppvisa allt större olikheter. Förskjutningen avansvaret till lokala myndigheler kommer all medföra slörre möjligheter för vaQe skola allanknyta verksamhelen lill den lokala miljön. Jag ser myckel positivt pådenna utveckling, men vill isammanhanget även påpeka viklen av en likvärdig utbildningsslan-dard i alla delar av landei. SÖ har i anslulningtill årets anslagsframställningframhållit all ulbildningssiandarden i olika delar av landet numera kan betraktas som i huvudsak likvärdig. De olikhetersom i detta hänseende tidigare fannsmellan glesbygdemas och lälorlernas skolor har sålunda lill stor del försvunnil. Del är SÖ:s uppgift atluppmärksamt följa den fortsatta utvecklingen genom fortlöpande utvärderingsåtgärderoch genom all vid behov avge förslag lill regeringen om lämpliga ålgärder. Vid planering förgrundskolans högstadium har man eftersträvat skolenheter med minst tre parallellklasser påhögstadiet, vilket bl. a. medfört problem för skolverksamheten i glesbygd. Nyareerfarenheter visar emellertid all mindre högsladier, som är sammankopplademed gmndskolans lägre sladier, har vissa sociala och pedagogiska fördelar, som kan uppväga de evenluella nackdelar som dessahögsladier kan innebära i andra avseenden.Jag avser alt föreslå regeringen alt återkomma lill i denna fråga. nära ochförtroendefullt samarbete mellan hemmen och skolan är angelägel. 1anslulning lill prop. 1975/76:39 om skolans inre arbele m. m. fömlsalte ulbildningsulskotlel (UbU 1975/76:30 s.30) all skolledningen prövar och bygger ul kontaktverksamheten mellanhemmen och skolan. Utskottet ströksamlidigl under alt varje form av cenlral delaljregle-ring av lokala samverkansformer bör undvikas. 1den nämnda propositionen framhöllsatl erfarenhetema visar all såväl föräldrar som lärare vill alt kontakternamellan hemmen och skolan skall öka. och Skola har hemställl hosutbildningsdepartementet atl ålgärder vidtasföratt fördjupa konlaklerna mellan hemmen och skolan. Mol denna bakgrund bör del för anmälas attregeringen uppdragit ål mig atl tillkallaen utredningsman med uppgift att utredadenna fråga. Enligt riksdagensbeslut om skolans inre arbete skulle frågan om ledningsorgan i skolanutredas ytterligare. I enlighet härmed har en arbetsgmpp inomdepartemenlel utarbetat etl principförslag om lokala samråds-och ledningsorgan, s.k.skolnämnder. Förslaget har redovisats i prome-16 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 242 moriorna (Ds U 1977:20) Medinflylande i skolan och (Ds U1978: 3) beslutsområde m.m. Dessa promemorior har remissbehandlats. Syftet medförslaget om skolnämnder är att ge de i skolan verksamma och direkt berörda ett ökal inflytande öververksamhetens utformning. Jag avser att senare återkomma rörande förslaget omskolnämnder. Inom harutarbetats en promemoria (Ds U 1977: 19) Föreningsmed verkan i skolan. Promemorian innehåller lagförslag som ger föreningsmedlem rätt att varaledig från sin anställning upp för att på uppdrag av förening medverka under skoldagen igrundskolan eller inom anslutande fritidsverksamhet. Förslagel är en följd av beslut omreformering av skolans inre arbele, enligt vilket det ansågs angeläget med enrätl till sådan ledighet. Förslaget har remissbehandlats. Jag avser altåterkomma i denna fråga. Fortbildningen ärenligt min mening en viktig resurs för skolans förnyelse.