prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — ' Samrådsföretagens sysselsättning av ca 550000 personerär i princip beräknad enligt industristatistikens definitioner. Det totaltantalet industrisysselsalta (SNI 2-h3) år1975 var enligi induslrislatisliken ca 940000 personer, och samrådsföretagensandel av denna sysselsättning utgjorde således . Vid den redovisning avindustrisysselsättningens utveckling som följer nedan kommer emellertidArbetskrafts-undersökningamas () material för SNl-näringama 2-4 att liggatill grund, eftersom detta publiceras med mindre fördröjning. Prop.1978/79:112 246 Den svaga konjunkturen och det låga kapacitelsuinyttjandeti nästan alla betydande industriländer har medverkat tilluppkomsten av allvarliga struklurkriser i flera branscher. I den svenska induslrinhar akuta sirukuirella problem i bl.a. slålindusirin,vid varven och inom gruvnäringen. Tekoinduslrin har haft storaproblem. Skogsindustrin har drabbats av allvarliga ekonomiska påkänningar. Till följd av de nämnda statliga slimulansåtgärdemahar företagen behållit sina anställda i större utsträckning än som har varitmotiverat av direkta produklionshänsyn. Trots detta harindustrisysselsättningen som lokaliseringssamrådet hittillshar pågått minskat med 71 000 personer, vilkel motsvarar av de som varanställda inom industrin . Den största minskningen av antalsysselsatta har ägt rum i verkstadsindustrin, som minskal med ca 21 000anställda. Den relativa minskningen har dock varit störst i krisbranschersåsom teko (-15,), trävaruindustri (-12,) samt jäm-, stål- och metallverk(-18,). Något material som gör det möjligt att fastställasamrådsföretagens andel av den minskade indusirisysselsättningen finns intetillgängligt. Om man i brist på annat underlag antar alt de svarar för en delav minskningen som är proportionell mot deras totala andel av sysselsättningen,sä skulle ungefär hälften av den total minskningen, eller ca 35000 personer, haskett inom denna grupp av företag. För industrin i sin helhet har sysselsättningenkontinuerligt minskal . T.o.m. uppgickminskningen sammanlagt till 114000 personer. Trots denna betydande nedgångfanns det ännu enligt (LU 78) bedömningfortfarande en betydande "översysselsättning" i form av en outnyttjadproduktivitets-reserv. Sysselsättningsutvecklingen under de senaste tre årenåskådliggörs i tabell I. Den ekonomiska utvecklingen har haften ännu starkare negativ effekt på investeringsvolymen än på sysselsättningen.1 tabell 2 åskådliggörs industrins investeringar omräknadetill fasta priser (priser). Av tabellen framgåratt industrinsinvesteringar minskal med 17,i volym. Den största relativa investeringsminskningen uppvisartekoindustrin som dock svarar för en relativt liten del av industrins totalainvesteringsvolym. Bland de tunga branschema i invesleringshänseende uppvisarverkstäder (-29,) samtjärn-, stål-och metallverk (-39,) betydligt störrerelativa minskningar än industrin i genomsnitt , Till demsom har ökat sin investeringsvolym hör bl, a, livsmedels- och dryckesvaruindustrin(-1-10,), Prop.1978/79:112 247 Antal sysselsatta () inom industrin (SNI2-4). Källa: SCB, AKII industri (SNI 2-4) (SNI 31) - textil- o. bekläd- nadsind, (SNI 32) (SNI 33) - massa-, pappers- o. (SNI 341) - kemisk ind. -jäm-, stål- o. metallverk (SNI 37) (SNI 38) Tabell 2. investeringar inom industrin verkställda åren1970-1977, miljoner kr, priser. Källa: SCB, investeringsenkäterna, SM-F1978:9 % 1975-1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 -1977 Industrin totalt SNI 2-3 10993 11148 11535 12741 14071 14359 14286 11858 -17,4 SNI 31 1151 973 953 978 1055 985 1053 1092+10.9 - textil- o. bekläd- SNI 32 300 238 257 320 330 334 268 192 -42,5 - massa-, pappers- pappersvamind., SNI34 2285 2379 2410 2005 2547 2653 3397 2725 + 2.7 SNI35 1214 1236 1345 1955 1644 1331 1306 1276-4,1 -jäm-, stål- o. metallverk SNI37 1367 1083 1327 1412 1278 1626 1492 988 -39,2 SNI 38 3 193 3741 3478 3899 4711 5041 4639 3566-29,3 Även när del gäller investeringsvolymen saknas materialsom gör det möjligt atl fastställa samrådsföretagens andel av den totalaminskningen. 1 SCB:s redovisning kan man dock skilja mellan företag av olika sioriek.Förelag i storleksgruppen 200499 anställda har minskat investeringsvoly- Prop.1978/79:112 248 men relativt allra mest mellan . Bland företagen i denna grupp, som svarar för endast ca10 % av industrins invesleringar. kan endast en mindre del väntas höra tillgruppen av samrådsföretag. Majoriteten av samrådsförelagen är företag med minst500 anslällda, som svarar för ca 2/3 av industrins totala investeringar. 1denna grupp har investeringsvolymen mellan åren 1975/77 minskal med . vilkelnära molsvarar genomsnillet för hela induslrin (-17,). Trots de betydande minskningarna av industrins invesleringarmellan , har (LU 78) gjort bedömningen atl deli industrin fortfarande fanns en betydande ledig kapacitet i produktionsapparateni storleksordningen , Det kan konstateras, att de svenska direkiinvesteringamai utlandet har ökat starkt 1977, Till en del tycksemellertid speciella omständigheter ha bidragit lill ökningen under dennaperiod. 6 Uppläggning och genomförande av systemet medlokaliseringspåverkan 1 samband med att ED inledde sin verksamhet hösten 1976sändes en enkät till de företag som då omfattades av samrådet, i vilkenföretagen bl. a. tillfrågades om sina planer rörande sysselsättning ochinvesteringar . I enkätsvaren, som flertaletav de 150 företagen inlämnade i slulel av , redovisades dels planer påökning av sysselsättningen med ca 10000 personer vid ca 180 arbetstillfällen,dels planer på minskning av sysselsättningen med ca 12 000 anställda vid ca 150arbetsställen /80, 1 enkätsvaren redovisades ocksåbetydande investeringsplaner, Ijanuari månad 1977 inledde ED sina kontakter med besökhos samrådsföretagen. Redan i ett tidigt skede av dessa överläggningar stoddet klart att företagsledningamas bedömningar av marknads- och konjunkturutvecklingeni det stora flertalet fall hade justerats ned kraftigt från enkättillfällethösten lill de muntliga överläggningama underår 1977,1 del underår 1977rådande konjunkturiäget hade de planer på expansions-och nyinvesteringar som uppgivitsi enkälsvaren med några enstaka undantag skjulils på framliden somnytillkomna planer på investeringar av denna karaklär i slorl sett hellsaknades. Planerna bland samrådsförelagen på att minska sin sysselsättning,såväl genom kortlidspermilleringar, naturiig avgång som i vissa fall genomuppsägning, hade däremot ökat jämfört med enkätresultaten . De muntliga överläggningarna med samrådsförelagen har iallmänhet lagts upp så att en eller två personer från ED besökt den aktuellakoncernen/företaget och därvid sammanträffat med någon eller några representanterför koncern-/företagsledningen. Vid detta slag av besök, som i fort- Prop.1978/79:112 249 sättningen kommer att kallas rutinbesök, har initiativettill besöket regelmässigt lagits av ED. har de ca 150 koncemer/företagsom omfattas av samrådsöverenskommelsen med iallmänhet besökts vid minst ett och i flertalet fall två tillfällen. 1 ett fätalfall där vissa enskilda företag eller branscher har varit föremål för direktaåtgärder eller utredningar från statens sida, som varil fallet i fråga om t,ex. varven, vissa leko-förelag m.fl.. har besök inle gjorts under den aktuellatidsperioden. Bland de företag som omfattas av samrådsöverenskommelsema med KFoch LRF hade flertalet vid uigången av hunnit besökas vid minslett lillfälle. De regelbundna rutinbesöken har utgjort en stor del av ED:sverksamhet. Tidsmässigt har dock sannolikt en störte del av ED:s totalt lillgängligatid ägnats åt uppföljningsarbete i anslutning lill rutinbesöken eller i andrasammanhang, vid vilka samrådsförelagens situation aktualiserats. Meduppföljningsarbete avses här de aktiviteter som ED har ulfört vid sidan avrutinbesök för att följa utvecklingen i sådana fall där samrådsföretag planeratoch/eller genomfört sysselsätlningsförändringar, invesleringar, omlo-kaliseringar/flyttningarm. m. Uppföljningsarbete har ofta initierats i samband med rutinbesök ochgenom den information som erhållits . 1 många fall haremellertid andra förhållanden verkat utlösande, t. ex. direkta konlakler frånsamrådsföretags sida, kontakter från kommuner, länsmyndigheter, fackligaorganisationer samt inkommande ansökningar om lokaliseringsstöd. 1 tabell 3 redovisas en sammanställning av samtliga fallav planer på sysselsättningsförändringar vid enskilda arbetsställen som har redovisalsvid ED:s kontakter med samrådsföretag januari 1977augusti 1978.Underlag för tabellen utgör en sammanställning av samtliga sådana fall sominternt har upprättats inom ED. Redovisning av samUiga fall av planeradesysselsättningsförändringar som har redovisats vid ED:s kontakter medsamrådsföretag . Slag av sysselsättningsförändring som samrådsföretag aktualiserat vid kontakt med ED Ut- och ombyggnader på befintliga Större inskränkningar av syssel- sättning på befintliga arbetsställen I tabellen har de fall av sysselsätlningsförändringar somaktualiserats 1978/79:112 250 vidED:s kontakter med samrådsföretag gmpperals med avseende på vilket slag avsysselsättningsförändring som respektive företag uppgivit vara aktuell ellerplanerad för samrådstillfället. 1det stora flertalet av ovannämnda fall har ED varit engagerad i större ellermindre omfattning med uppföljningsarbete som kan ha bestått av fortsattakontakter med respektive samrådsföretag, kontakter med kommuner,länsmyndigheter, fackföreningar, cenlrala statliga myndigheter, andra enheierinom industridepartementet och del övriga regeringskansliel. andra förelag elc.Under uppföljningsarbetets gång har det i många fall inträffat all de ålgärdereller planer från förelagens sida som ursprungligen har varil akluella blivitändrade till sin karaktär, omfattning, tidpunkt och genomförande etc. Vidett försök till utvärdering av de hittillsvarande resultaten av ED:s verksamhetbör lokaliseringssamrådels syfte tjäna som utgångpunkt. Detta syfte innefattartre skilda delmålsättningar, nämligen a) informationsgivning lillsamrådsföretagen rörande regional- och sysselsättningspolitiska målsättningar. b) informationsinsamling från samrådsförelagenrörande planerade förändringar i framliden av verksamheien som kan påverkadels den totala sysselsältningen, dels sysselsättningens regionala fördelning, c) påverkan på samrådsförelagensbeteende så alt de beaktar samhällets regional- och sysselsältningspoliliskamålsättningar. Avde nämnda delmålsättningarna kan a) och b) betraktas som underordnade c) i detavseendet att de förstnämnda skall ses som medel för att uppnåhuvudmålet c). Vidett försök till utvärdering av ED:s arbete bör huvudkriteriet vara att försökafastställa om de nämnda delmålsättningarna har uppfyllts i en sådan omfattningoch på ett sådant sätt som inte skulle ha blivit fallel om lokaliseringssamrådethade saknats. 1det följande kommer vissa av de erfarenheter av lokaliseringssamrådet somhittills har vunnits alt sammanfattas. Informationom den statliga regionalpolitiken liksom om sysselsättnings-politiskastimulansåtgärder förekommer i första hand i skriftlig form (förordningar,informationsmaterial m,m.). Vidare har företagen möjligheler att på egen handta initiativ till kontakt med olika myndigheter på riks-, läns- och kommunalnivå för all erhålla sådan informaiion. Speciellt på läns- och kommunnivåförekommer också uppsökande verksamhet från olika myndigheter. Genomlokaliseringssamrådet har information av detta slag också kom-- Prop.1978/79:112 251 mil alt föras ut direkt till koncern/företagsledningar isamrådsföretagen genom personliga kontakter. Erfarenhetema visar attinformation av detta slag i många fall rönt intresse hos kontaktpersonerna isamrådsföretagen. Det har inte heller varit ovanligt atl dessa i belydande ulsiräckningsaknat kunskap om statliga regionalpolitiska åtgärders innebörd, utformning m. m. Det har även varit ganska vanligt atl företagen i sambandmed de s. k. rutinbesöken önskat informaiion rörande speciella statligaåtgärder av sysselsättningspolitisk eller regionalpolitisk natur, t.ex.utbildningsbidrag, sysselsättningsbidrag, investeringsfonder, investcringsavdragelc. 1 de fall när ED:s handläggare inte har kunnai lämna ett svarhar man sett till alt förelagen så snarl som möjligl fåll sina frågorbesvarade. I några fall har också förelag bett om hjälp att erhålla meromfattande material genom ED:s försorg rörande den regionala utvecklingen delspå orter där man redan haft verksamhet och dels för orler eller områden där manövervägt alt utlokalisera verksamhei. 1 dessa fall har ED bidragit genom altförmedla informaiion från industridepartementets RU-enhet. Sammanfattningsvis kan man konstatera, all det föreliggerett behov av atl genom personliga kontakter kunna föra ut information lill samrådsförelagendels om statliga regional- och sysselsältningspoliliska ålgärder, dels om andraförhållanden som berör relationema mellan samhälle och förelag. Dehittillsvarande erfarenhetema tyder på att lokaliseringssamrådel har kunnattillgodose ett sådani behov. Någon etablerad kontaktväg mellan de aktuellasamrådsföretagen och regeringen eller centrala myndigheter, där de förra haft möjlighelatt på ett lidigi stadium informera om planer på förändringar av verksamhetenmed sysselsäilningsanknytning har tidigare saknats. 1 enskilda fall av störrebetydelse har det tidigare ibland förekommit atl enskilda företagsledare påeget inilialiv direkt kontaktat något av statsråden. På länsplanel föreligger numera en skyldighet för deflesta företag alt rapportera planerade förändringar inom ramen förinformationssystemet företag-samhälle (DlS-syslemel). Eftersom dennarapportering sker skriftligt kan man emellertid misstänka att den främsi beslårav sådana förändringar som redan är beslutade. Uppgifier om enskilda företag iDIS-systemel är enligt beslut inle heller lillgängliga for cenlrala myndigheler. I tabell 3 ovan har ca 125 fall redovisats därsamrådsföretag har lämnal upplysningar lill ED om planerade förändringar i verksamheienmed sysselsäilningsanknytning (investeringar, ökning eller större minskning avsysselsättningen, nedläggningar, omflyttningar). Vidare har samrådsföretagen i ett stort antal fall ikontakter med ED lämnat information av annal slag, som indirekt kan komma attfå belydelse Prop.1978/79:112 252 Bland sådana förhållandensom man har informerat om märks planer på eller intresse för - alt sälja delarav egna förelagel - att köpa annatföretag - att avyttraegna produkler eller produktidéer - all köpa produklereller produklidéer - att upplåtalediga lokaler - all genomförainvesteringar ulomlands. 1 de fall där berörda företag inle haft något alt invändahar ED försökt att förmedla sådan information vidare till lämpliga partners. Man kan konstatera, all ED genom sin systematiskainsamling av uppgifter om samrådsföretagens planer på förändringar av sin verksamheimed möjliga sysselsättningskonsekvenser har kunnai sammanställa och till regeringenförmedla information av ett slag som lidigare inle har funniis tillgänglig.Med den växande betydelse näringspolitiken har fått, är systematisk insamlingav della slag av informaiion från företag med riksomfattande verksamhet vikiigför att regeringen skall kunna följa utvecklingen saml initiera åtgärder föralt påverka och samordna den regionala utvecklingen. Erfarenhelerna visar att även förelagen har behov av enkontaktväg av delta slag där man kan lämna informaiion om planeradeförändringar. 1 samband med ED:s rutinbesök har praktiskt laget samtligaförelag lämnat öppenhjärtig och korrekt information om planerade förändringaroch utvecklingslinjer . I många fall har också förelagen på egel initiativkontaktat ED när nya planer på förändringar av verksamheten har uppkommit efterdet att man har haft en rutinkontakt med ED. Vid en granskning av samrådsavtaletslydelse finner man, all samrådsföretagen ålagts en skyldighet alt på egel initiativmeddela ED större förändringar i planema som uppkommer mellan de regelbundnakontakttillfällena endast vad avser planerade investeringar. Någon skyldighetatt fortlöpande informera ED om nytillkomna planer på störresysselsättningsminskningar finns inte klart uttalad i avtalet. Även om många förelag på egel initiativ kontaktat ED ävenför att rapportera om nytillkomna planer på större sysselsättningsminskningar,har detta inte varit fallel beiräffande alla samrådsföretag. Då en sådan rapporteringmåste anses betydelsefull för alt göra ED:s informaiion om utvecklingen isamrådsföretagen så aktuell och fullständig som möjligl, bör del övervägas omman genom en revidering eller ett förtydligande av samrådsöverenskommelsernatillsammans med respektive parter kan uppnå ett sådant resultat. Påverkan på samrådsföretagens beteende från regional- ochsysselsättningspolitiska utgångspunkter Som tidigare framhållits, har huvudsyftet vid skapandet avlokaliseringssamrådet varit att söka påverka lokaliseringen av nyetableringaroch ex- Prop.1978/79:112 253 pansionsinvesteringar i enlighel med samhällets regional-och sysselsättningspolitiska målsättningar. som detla bör vara den vikligastefaktorn vid en utvärdering av lokaliseringssamrådets resultat, ärdet också densom är svårast att mäta. I den nuvarande situationen försvåras eller omöjliggörsockså en sådan utvärdering av det förhållandet atl några mer belydande.expansiva nyinvesteringar förenade med sysselsättningsökning inte har ägt rumbland samrådsförelagen under den lid som samrådet har prövats. Som underlag för en allmän bedömning redovisas emellerlidi det följande på vilkel säll ED engagerat sig i konlakler med företagen i defall då dessa rapporterat planer på sysselsätlningsförändringar. 1 några av de nio fall som förekommit har ED tagit uppdiskussioner med företagen om lokaliseringsort och möjligheter tilllokaliseringsstöd. 1 åtta av fallen har projekten endera inställts ellerskjutits . 1 ett fall har projektet genomförts. Denna etablering,som beräknas medföra ca 40 nya arbetstillfällen, avsåg i huvudsak distribulionsverksamhel,och den var därför inle i nämnvärd grad påverkbar ur lokaliseringssynpunkt. Ut- eller ombyggnader på befintliga verksamhetsorter Bland de 34 fall av planer på utbyggnads- ochombyggnadsinvesteringar på sammanlagt ca 50 olika orter som rapporterats hargenomförandel av investeringama hell eller delvis påbörjats eller avslutats i14 fall på 19 orter, I nio av dessa fall har företagen erhållillokaliseringsstöd för investeringarna efter diskussioner med ED. Av de 14 falldär invesleringar har påböriats beräknas tre fall leda till ensysselsättningsökning av sammanlagl 475 personer, tre fall väntas leda till ensysselsättningsminskning om sammanlagt 900 personer medan övriga åtta fall inteväntas påverka den tidigare sysselsättningen. De tre fall där investeringamaväntas medföra betydande sysselsättningsminskning har anknytning tillstrukturrationaliseringsåtgärder i krisbranscher. 1 20 av de 34 fall somrapporterats har planerade investeringar inställts eller uppskjutits. I ungefärhälften av dessa har ED haft diskussioner med företagen om förutsättningarnaför lokaliseringsstöd eller andra statliga stödformer i samband medinvesteringarna. Vad gäller företagens planer på investeringar utomlandshar ED i första hand noterat förekomsten av sådana planer och endasl ibegränsad utsträckning diskuterat med företagen möjlighetema till alternativainvesteringar i . 1 ett mindre antal fall. i vilka lokaliseringsstöddiskuterats i anslutning lill planerade investeringar, hardock frågan om valmellan invesleringar utomlands eller i spelat en viktig roll och varitföremål för direkta diskussioner mellan företagen och ED. Prop.1978/79:112 254 Bland de sammanlagt 21 fall av planer på omlokaliseringarav befintliga verksamheier som rapporterats till ED har hiuills endast ivå genomförls.I flera av de övriga fallen har ED deltagit i diskussioner med företagen om valav ny lokaliseringsort. Större inskränkningar av sysselsättning på befintligaarbetsställen Sammanlagt har samrådsföretagen rapporterat 27 fall avplaner på siörre sysselsättningsminskningar omfatlande ca 4 500 personer. 1fyra av dessa fall har de planerade åtgärderna helt kunnat undvikas sedan EDhar medverkat till att slatligt stöd i olika former har utgått till respektiveföretag eller ny intressent som har övertagit rörelsen. 1 åtta av fallen pågåreller har diskussioner pågått mellan ED och berörda företag rörande föruisätiningarnaför olika former av statligt slöd för att undvika eller begränsa syssel-sättningsminskningamautan att ännu ha resulterat i statligt stöd. Hur stor den faktiska sysselsältningsminskningeni de berörda fallen har varil kan inte fastställas. Sammanlagt har 33 fall av planer på nedläggningar som sammanlaglberör ca 40 orter rapporterats till ED. 1 fyra av dessa fall har ED lagit uppdiskussioner med företagen om förutsättningama för överlåtelse av verksamhetenlill annat förelag, och i två av dessa har ansträngningama krönts medframgång. 1 två fall har ED upptagit diskussioner med företagen ommöjligheterna atl skapa ersättningssysselsättning, och i det ena har dessaansträngningar redan hunnit bli framgångsrika, medan försöken fortfarandepågår i det andra fallet. 1 ett fall har nedläggningens effekter kunnatmildras sedan lokaliseringsstöd utgått för ersällningssysselsätlning iföretagets egen regi. 1 fyra av de övriga fallen pågår eller har diskussionerpågått med berörda företag rörande förutsättningarna för atl med olika formerav statligt stöd kunna undvika eller mildra konsekvenserna av de planeradeåtgärderna. Flertalet av de rapporterade planerna på nedläggning harännu inte hunnit genomföras. Del är ej möjligt att bedöma hurmånga anslällda som berörts av genomförda nedläggningar. Lokaliseringssamrådet tillkom med målsättningen alt skapaförutsättningar för all de av statsmakterna fastställda riktlinjerna för regional-och sysselsättningspolitiken skulle beaktas på ell tidigt siadium vid planeringenav investeringar inom industrin. Prop.1978/79:112 255 Efter de två inledande år som samrådet har pågått kankonstateras, att den allmänna ekonomiska utvecklingen har varit sådan attnyetableringar och expansiva utbyggnadsinvesteringar i obetydlig ulsiräckninghar förekommit bland de företag som ingår i samrådet. De inledande årens erfarenhelerger därför inle tillräckligt underlag för atl man skall kunna bedöma hureffektivt ett lokaliseringssamråd av detla slag är när det gäller att påverkaförelagens lokaliseringsbeslul. En belydande del av samrådel har upptagits av diskussionerkring olika förutsättningar för alt undvika eller reducera effektema av deplaner på omlokaliseringar. nedläggningar eller reduceringar av sysselsältningensom förekommit hos samrådsförelagen. Denna inriktning av samrådel hade inte fömtseltsnär verksamheten ursprungligen planerades. Enligt de erfarenheter som hittillshar gjorts, förefaller samrådel atl kunna spela en viktig roll ur regional- ochsysselsättningspolitisk synpunkt även när detta slag av frågor aktualiserasunder en sådan period av konjunktumedgång och struklurkriser som förekommit debåda . Erfarenhelerna har också visat att samrådet har spelat en vikiigroll när det gälll dels alt föra ut informaiion till företagen om statligaregional-, sys-selsätiningspolitiska och andra ätgärder av betydelse förförelagen, dels att samla in informaiion om förelagens planerade förändringarav verksamheten. Erfarenhelen har visal att det tycks föreligga ett behov aven kontaktfunktion av delta slag mellan de största industriföretagen och regeringskansliel. Innan några mer definitiva slutsatser kan dras rörandeförutsättningarna för atl ell lokaliseringssamråd av det slag som harprövats skall kunna bidra lill atl påverka de större industriföretagenslokaliseringsbeslut i samband med investeringar, måste ytterligare erfarenheterinsamlas som kännetecknas av en mer expansiv utveckling inomden industriella sektorn.