prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — Barnkullurgruppen anser all del finns slora möjlighetertill förnyelse av kulturverksamheten inom barnstugorna och underslryker viklenav all förskolan byggs ul. Barnkullurgruppens uppfaiining delas av flertaletremissinstanser, bl. a. , . Svenska kommunförbundet.Utbildningsradion, LO, SSU, , . Unga Örnars riksförbund.Folkuniversitetet, och lekmiljörådet instämmer i barnkullurgruppensuppfattning. LO, FPU, , , och lekmiljörådel delar barnkulturgruppens synpunkt atltillskapandet avenbarnstugeplals för varje barn är en angelägen insals på barnkulturområdel. delar barnkullurgruppens uppfaiining omviklen av alt betrakta de pedagogiska verksamheterna inom skola och förskolasom 1978/79:143 102 knutna lill barnkulturfrågorna. menar dockall en förutsättning för att förstå och därmed kunna använda dessa former inombarnkulturpolitiken är att man granskar vilka strävanden och mekanismer somformar den pedagogiska praktiken i skola och förskola. Svenska kommunförbundel understryker att skolan ochförskolan bör spela en betydligt aktivare roll än nu i arbetet på att föra utkulturella aktiviteter lill barnmiljöerna och efterlyser en helhetssyn påsamhällets barnomsorg i barnkulturgruppens rapport. LO, och framhåller attförskolans och fritidshemmens miljöer är av grundläggande betydelse för barnsutveckling och verksamhet. Med tanke på att alltför myckel är färdiggjort ibarnens miljöer och alt barnens egen skapande verksamhei hämmas genommasstillverkade halvfabrikat av oftast dålig kvalitet är det av största viktatt barns egenaktivitel i dessa miljöer på ett helt annal sätt slimuleras, bl.a. genom samarbele med föreningslivel. Även påpekar viklen av attkvalitetsaspekterna beaktas som barnomsorgen byggs ut. Lekmiljörådetkan enligt förbundets mening spela en viklig roll även fortsättningsvis inomdelta område. menar att en viss del av statsbidraget lillförskolan borde kunna avsättas till kulturell verksamhei och föreslår attregeringen ger i uppdrag atl tillsammans med kulturrådetöverväga hur elt bidrag till kulturell verksamhet inom barnstugorna ska kunnainrättas. Etl anlal remissinstanser däribland 5Ö, konsumentverket.Svenska kommunförbundel, TCO, LO och SSU betonar skolans beiydelse för kulturellaakliviieler bland barnen och för insatser mot kullurkommersialismen. framhåller all kulturens plats i skolangäller möjligheterna alt under den samlade skoldagen få utrymme förkulturverksamhet både inom den ordinarie undervisningen och inom de friaaktiviteterna. vänder sig mot nedskärningar av kulturämnena i denordinarie undervisningen. Rådet föreslår alt SÖ får i uppdrag att tillsammansmed studera hur kulturaktiviteter kan föras in i skolan och ge ul eltsärskilt informationsmaterial. SÖ påpekar all de av samhällel uppställda kullurpolitiskamålen präglat arbelel med kursplanerna i SÖ:s förslag till förändring avgrundskolans läroplan. I detla sammanhang har SÖ slagit fast att den kommersialiseradebarn- och tonårskulturen i hög grad präglas av normer och värderingar som ståri skarp motsättning till den människotyp som bör utmärka arbelel i skolan. framhåller all SIA-resurserna bör användas för barnkultur i skolorna och underslryker altsådana insatser förutsätter större resurser till än planerat. LO, SSU, och Verdandiunderstryker viklen av alt skolans undervisning ger möjligheler att användaverkligheten som läromedel och all de konstnärliga uttrycksformerna användessom pedagogiska hjälpmedel för atl levandegöra och bearbeta denna verklighet.Skolan måste också på etl hell annat sätt öppna sig mot samhällel ocharbetslivet och skolans samarbete med föreningslivet måste utvecklas. SSU framhåller viklen av alt skolan ges resurser för allaktivt stödja barn med särskilda behov och barn som inle upplever skolarbetetsom meningsfullt. betonar värdet avatt de uppfattningar som barnen uttrycker i sin skapande verksamhet Prop.1978/79:143 103 når ulanför skolan och bidrar till den allmänna debatten.SSU och poänglerar också att skolanslokaler bör kunna utnyttjas till kulturella akliviieler och fungera somkulturcentrum i bostadsområdet. 8 Kommunerna ocb barnkulturen Barnkullurgruppen konstaterar att kommunerna har ennaturlig och viktig uppgift på kulturområdel genom atl lokala förhållanden ocherfarenheter bör avgöra hur kulturaktiviteterna ska utformas.Barnkulturgruppen framhåller viklen av alt kommunerna tillsammans med dellokala föreningslivel förverkligar en levande lokal kullurverksamhel. Kommunensuppgift bör härvid främst vara att slödja föreningslivel. Kommunerna kan gesekonomiska möjligheler alt ta sill kullurpolitiska ansvar genom skalteutjamning som minskar skillnaderna mellan kommunerna i ekonomiskt avseende. , Kommunförvaltningeni kommun och Folkparkernas centralorganisation instämmer i dessasynpunkter. påpekar all ansvarel för kullurpoliliskaålgärder för barn och ungdom i slor uisiräckning vilar på kommunerna. Deställiga insalserna bör därför inriklas på all stimulera kommunala insatser. i kommun föreslår att detstiftas en kulturlag där kravet på skatleutjämning kommer in som en integreraddel. En kulturlag skulle skapa regional, social och kulturell jämlikhet ochgarantera kommunerna en oförändrad kuhurstandard, oberoende av näringsstruktureni kommunen. LO och 5517 delar barnkulturgruppens uppfattning atlfolkrörelserna bör ges uppgiften all a n s v a r a för den siörre delen avkulturverksamheten i kommunerna. Angående ansvarsfördelningen mellan kommuner och detlokala föreningslivet rörande barnverksamhelen framhåller den principiella uppfattningen att kommunerna bör ha huvudansvaretför de kulturella satsningarna bland barn och ungdom. Organisationerna bör fåstöd när de spontant satsar på barnkullur, men bör inte prioriteras. Kommunerbör vara likaberättigade med organisationerna i ekonomiskt avseende vad gälleranslag från staten. Som skäl för att kommunerna bör ha huvudansvaret förbarnkulturen framhåller förbundet den ökade insyn och kontinuitet sommöjliggörs därmed samt den begränsning av barnens valmöjligheter somfolkrörelsernas ideologiska profilering medför. Etl flertal instanser understryker barnkulturgruppensuppfattning om viklen av medveten planering och samarbete över nämndgränsernai fråga om kommuners kulturverksamhet för barn. anser att en granskning av insatserna påolika kommunala nämnders områden i avsikt atl få en överblick av de loialasatsningarna på barn- och ungdomskultur i kombination med en rullande femårsplaneringoch uttalade kommunala målformuleringar för kultursektorn kan få mycketdjupgående effekter. Svenska kommunförbundel underslryker vikten av en god ochkontinuerlig samverkan mellan olika kommunala förvaltningar samt mellan kommuneroch organisationer när del gäller barnkullur. Många frågor om barns 1978/79:143 104 kultur är förvaltningsövergripande och det är nödvändigtmed planering över förvaltnings- och organisationsgränser. Samverkan bör enligtförbundets mening ske inte bara på politiker- och förvaltningsnivå ulanframför allt bland personal som arbetar på fältet. vill ocksåpåpeka önskvärdheten av en bäitre samordning av skilda ställiga organs och myndighelersinsatser. Brister i samordningen medför inle sällan vissa problem förkommunerna, där en integrering av barnkulturinsatser mellan de olika sektorernaär betydligt vanligare än inom den statliga förvaltningen. Lekmiljörådel framhåller viklen av planering ochsamverkan mellan l.ex. kulturnämnd, socialnämnd och skolstyrelse. välkomnar en kuliurplaneringfrämsi inom musikområdet som syftar till bättre samarbete mellan kommunalamusikskolor och studieförbund. påpekar dock attsamarbetet inte får leda till alt kommunen lar över verksamheler som med fördelkan bedrivas av sludieförbunden. iLinköping föreslår att del tillsätts en barnkulturnämnd i varje kommun, meduppgift att ularbela förslag till en kullurverksamhel som är anpassad lilllokala förhållanden. Barnkullurgruppen föreslår all kommunerna med hjälp av bidrag från genomför en inventering av sina insatser på kulturområdetoch upprättaren rullande femårsplan för behovet av kulturinsatser för barnsamt prövar i vilken utsträckning kulturinsatser för barn kan ske genom föreningslivel. välkomnar förslaget om en rullande femårsplaneringför utarbetande av riktlinjer för kulturverksamhet i skola, förskola, fritidsverksamhetetc. Rådet avser att i samarbetsprojekt med omkommunernas verksamhetsplanering pä kulturområdet ta upp frågan omlångtidsplaneringen av verksamheten för barn och ungdom. LO och SSU tillstyrker förslaget att kommunerna ska företainventeringar av lokala behov och planering av verksamhelen och understryker atlsådana inventeringar bör ske i samarbete med folkrörelserna. påpekar att kulturområdetinnefattas i kommunernas reguljära planering. menar all inrättandet av enrullande femårsplanering på barnkulturområdel innebär en onödig byråkratisering.Förbundet förordar etl effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser och omprioriteringav anslag. och Svenska kommunförbundel avstyrkerförslaget om särskilda statliga bidrag till kommunerna för inventering ochplanering av barnkullurverksamheten. påpekar atl en sådan ordningskulle innebära elt avsteg från gällande ansvarsfördelning på kulturområdet. Svenska kommunförbundel redogör i detla sammanhang för sinprincipiella uppfattning om förhållandet mellan statliga och kommunalainsatser på kulturområdet. Enligt kommunförbundets uppfattning överbetonarbarnkulturgruppen starkt de statliga insatser som görs för barnkulturen samlidiglsom gruppen i slor utsträckning förbigår de belydelsefulla insalser somkommunerna gör. Förbundet framhåller kommunernas insalser förbiblioteksverksamhet och den kommunala musikskoleverksamhelen och påpekar altkommunernas andel av de loiala kullurutgiflerna i samhället är dubbelt så slorsom statens och dessutom sladd i tillväxt medan statens 1978/79:143 105 Kommunförbundels principiella uppfattning äratl statliga institutioner huvudsakligen bör syssla med utvecklingsverksamhetoch inrikta sin reguljära verksamhet i l.ex. förskola och skola på attstimulera och slödja kommunala inilialiv. Enligt kommunförbundets mening bör slatsbidragtill kommunerna utgå i form av generella bidrag och endasi undantagsvis i formav punktbidrag. Eventuella statliga bidrag till verksamhet bör varakontinuerliga och bör inte ulgå i form av kortvariga stimulansbidrag. Specialdestineradestatsbidrag förrycker kommunernas planering och ingriper i den priorileringsprocesssom bör vara en angelägenhet för de kommunala beslutsfattarna. påpekar alt det f. n. finns ett stort anlalstatliga bidrag som utgår till föreningar och kommuner från olika anslag ochmyndigheter som inkluderar satsningar på barnkullur. En samplanering avkulturinsatserna för barn i kommunerna kräver atl de statliga bidragsformernaär så konstruerade att de kan avstämmas med den totala kulturplaneringen ikommunen. Del förhållandet kan inte sägas råda . Rådet konstaterar ocksåatt de statliga bidragen gynnar stora organisationer och bättre lottadekommuner och därmed inle når de kommuner där behoven av kulturinsatser förbarn är störst. Mot denna bakgrund föreslår alt det företas enöversyn av gällande statliga bidragsformer. konstaterar attlandstingskommunerna inte nämns i rapporten. Rådets erfarenheter är attinsatser på det regionala områdei kan vara av stor betydelse när det gäller attutjämna skillnader mellan olika delar inom regionerna. menar atldel finns slor anledning alt följa de landstingsinilialiv som las på kulturområdel.De kullurpolitiska utredningar som landstingen företar har mestadels beaktatbarn och ungdom. Rådet förordar alt utredningarnas förslag i detta avseendesammanställs i avsikt alt inspirera det fortsatta arbelel. Rådet anser ocksåalt en rullande femårsplan med riktlinjer för kullurverksamhel för barn ochungdom vore värdefull även för landstingen. 9 De konstnärliga uttrycksmedlen och barnen 9.1 Kulturinstitutionernas barn verksamhet Barnkullurgruppens förslag alt varje kulturinstitutioneller ansvarigt organ skall anla en målsättning för sin barnverksamhet och geden erforderliga resurser och atl varje konslnärlig uttrycksform själv skall taansvarel för ulvecklingen av en barnverksamhel lillstyrks av fiertalelremissinstanser bl. a. regionmusiken, barnfilmrådet. , Riksulslällningar,KF, . och och lekmiljörådel. förordar en omprövning avkulturinstitutionernas arbetssätt innebärande en intensifiering av denuppsökande verksamheten så atl kulturella aktiviteter för barn och ungdom försin i barns arbets- och fritidsmiljöer. Barnkullurgruppens uppfattning atl en stor del av delframtida kulturarbetet måste ske genom alt de kulturinstitutioner som fårsamhällets stöd prioriterar barn verksamhet inom befintliga resursramar bi-fallesav inslilulionen för bibliolekarieutbildning vid högskolan i , Riksutställningar,och . 1978/79:143 106 TCO, KLYS, KRO och släller sigavvisande lill förslaget och förordar atl ökade anslag ges tillinstitutionernas kulturverksamhet för barnen. TCO vill markera en från barnkulturgruppen avvikandeuppfattning, eftersom samhällsinsatserna på kulturområdet i dess helhet liggerlångt under den nivå TCO anser nödvändig för att beslutade riktlinjer förkulturpolitiken ska kunna fullföljas. TCO förutsätter atl resursförstärkningarför barnkulluren sker genom ökade anslag lill kulturområdet och inte genom enomfördelning av medel som redan utgår för kulturaktiviteter. Resursförstärkningarmåste sättas in ulan dröjsmål och byggas ul under närmast följande år. KLYS påpekar all det krävs elt särskilt kunnande och ensärskild metodik för all möta barnen i skapande verksamhet och för allförmedla kultur. KLYS poänglerar nödvändigheten av att ökade ekonomiskaresurser görs tillgängliga för alt insatser för barnkullur ska kunnagenomföras. KRO avvisar förslagel alt de institutioner som fårsamhällets slöd ska prioritera barnverksamhelen inom nuvarande resursramar, medhänvisning lill att det inte endast är barnen som är eftersatta i det utbudsom samhällsslödda kulturinstitutioner står för. Istället bör institutionerna iförsta hand uppmärksamma all deras verksamhet även ska vara tillgänglig förbarnen. KRO understryker atl en prioritering av barn verksamhet måstekombineras med nya anslag. påpekar att del inle ärsjälvklart att alla kulturinstitutioner som får samhällets stöd har möjlighet atlprioritera barnverksamhet. Både frän nuvarande ekonomiska utgångspunkter och ivissa fall konstnärliga skulle detla kunna leda till mindre önskvärda resultat. Barnkulturgruppens förslag att de statsunderstöddakulturinstitutionerna bör avsätta en tredjedel av resurserna för barnverksamhetlillstyrks av . menar atten sådan kvotering lill förmån för barn och ungdom är befogad och påpekar attreglerna för kvoteringen bör uiformas så atl insatserna för barn tillsammansmed vuxna underlättas. Förbundet framhåller atl kravet på atl entredjedel av resurserna skall användas till barn bör kombineras med kravet påuppsökande verksamhet på landsbygden. Barnkullurgruppens förslag atl minst en tredjedel avteatrarnas lolal-ulbud bör vara teater för barn stöds av de humanistiska sektionsnämndernavid i , och statensscenskola som finner del rimligt all i en kullurell bristsituation åläggakulturella institutioner alt salsa en viss del av sin verksamhei på barn. Enligl UHÄ bör de uppställda målen för barnlealerns andelav del totala utbudet ses som elt långsiktigt mål. Regionmusiken, , ,Rikskonserter, LO, , , , Svenska tealerförbundel. Svenska musikerförbundetoch Folkparkernas centralorganisation avvisar en generell kvotering avresurserna till barnverksamhel. Svenska kommunförbundel kan inle acceptera elt generelltuttalande om alt en tredjedel av kulturinstitutionernas verksamhei skallinriktas på barn och ungdom. Förbundet framhåller atl del måste ankomma påvarje kom- 1978/79:143 , 107 mun eller organisation att besluta om fördelningen avresurser lill olika grupper av kommuninnevånare. börinsatsernas storlek stå i proportion till andelen barn och ungdom av kommunensbefolkning. LO och Folkparkernas centralorganisation finner denföreslagna kvoten alltför schablonartad i relation till de skiftande lokala ochregionala behoven och förutsättningarna. Samma resultat kan troligen uppnäs omstatsbidragsreglerna inrymmer en särskild stimulans för de institutioner somsatsar mer för barn och ungdom. a. av detta skäl bör konstruktionen avstatsbidrag ses över. kyrkliga studieförbund påpekar all generellakvoteringar kan slå alldeles fel. Förbundet vänder sig mol användandet avstyrmedel av ekonomisk natur med tanke på deras konjunkturkänslighel ochförordar alt andra slimulansålgärder prövas för all öka föräldrars och andravuxnas kulturella aktivitet. KLYS framhåller att i de fall kvoteringar inte åtföljs avökade resurser kan resultalel bli all befinllig verksamhet reduceras. Med tankepå många kulturinstitutioners strama budget finner KLYS en sådan kvotering heltoacceptabel. Däremot bör självfallet institutionerna uppmärksammas på sillansvar alt så långt möjligt göra kullurutbudel tillgängligt för alla medborgare,vilket inbegriper även barnen. Svenska tealerförbundel menar atl en kvotering av barnteaterninom nuvarande ramar inte är realistisk. Enligt tealerförbundel krävs ekonomiskaresurser lill konkret teaterverksamhet. Barnteatern måste enligtteater-förbundet få egen organisation, administration, scen och personal. framhäller all de statligaanslagen generellt är så obetydliga alt effekten skulle bli myckel ringa på detförsummade barnkulturområdet om endast 1/3 av befintliga resurser användes förbarnarbete. Om förslaget skall få någon effekt bör del ulgå från att museernaerhåller ell tilläggsanslag för barnkullur som är minst hälften så slort somför närvarande utgående anslag för utställningar o. dyl. När del gäller förslaget om att musikinstilutionerna böravsätta minsl en tredjedel av sill utbud lill barn och ungdom vill Statenskulturråd peka på att musikinstitutionernas utbud inte lika entydigt som lealerinstilutioner-naslåter sig delas upp i musik för barn respeklive för vuxna. Del är inle enbarten repertoarfråga ulan snarare etl spörsmål om hur musiken presenteras ochtidpunkten för framförandet. Rådet förordar i sin aktuella anslagsframställningatt ett ökat antal grundbelopp tillföres musikinstitulionerna för atl ökaderas möjligheler till barnverksamhet. anser att enkvotering av en tredjedel av resurserna till förmån för kulturverksamhet förbarn är en bra målsättning för framliden, men menar att dessa medel förnärvarande inte kan användas till en meningsfylld verksamhei med tanke på attinstitutionernas insatser för barnkulturen fortfarande befinner sig i börjanav elt uppbyggnadsskede. Förbundet förordar alt staten tar upp överläggningarmed kulturinslitutionerna rörande utbyggnaden av kulturverksamheten för barn lillden tredjedel som barnkullurgruppen föreslår. har inom befintliga bidragsformermöjligheter atl prioritera insalser med hänsyn lill barnens behov. Rådet har isina anslagsframställningar föreslagil ett hell nyll bidrag till kullurell experimenl-och utvecklingsverksamhet bland barn och ungdom. Det skall ge möjligheter tillprojekt som går över konstomrädena och kunna utnyttjas av både institutionernaoch fria grupper. föreslår att teater- och musik- 1978/79:143 108 institutionerna samt de regionala musikinstilutionernagenom en föreskrift i förordningen 1977:547 åläggs alt i sina anslagsförslagtill kullurrådel ge in planer för sin barnverksamhet. Även de statliga museernaoch Riksulslällningar bör enligt rådet åläggas atl lill kullurrådel gein planer för sin barnverksamhet. 9.2 Litteratur och bibliotek Barnkulturgruppen ansluter sig lill det fr.o.m.innevarande budgetår tillämpade arkersällningsslödet i efterhand till etlbegränsat anlal titlar (ca 150) inom barn- och ungdomslitteraturen. Gruppenmenar dock att stödet med oförändrat anlal titlar bör räknas upp från 2 milj.kr. till 3 milj. kr. Remissopinionen är något delad i denna fråga. Etl tiotalinstanser uttalar sig positivt om förslaget, bl. a. kommunförbundel, SACOISR,och samtSveriges författarförbund. Vissa instanser ifrågasätter antalet titlar somföreslås erhålla slöd. är tveksam om det ges ut150 titlar av tillräckligt hög kvalitet för alt berättiga till stöd. Även barn-och ungdomsboksrådel menar atl det föreslagna antalel stödberätligade titlar ärför högt. Kooperativa förbundel, åter, pekar på all den totala barnboksutgivningeninte torde underskatta 600 titlar . Slödet kommer därför att fungerastarkt selektivt. Eftersom det utgår först i efterhand, innebär deilaförlustrisker för förlagen. KF föreslår atl riktlinjerna för stödet ses över.Även Pressbyrån ställer sig avvaktande. Bibliotek i samhälle är negativ till eflerhandsstödöver huvud tagel. , humanistiska sektionen föreslår attlitteraturstödel till översatia böcker kopplas lill en granskning avöversättningen. Vidare bör översättarnas ekonomiska villkor ses över. Förslagel om en höjning av projektstödet lill ulgivning avsärskilt kostnadskrävande litteratur väcker ett positivt gensvar. Del stöds avell flertal instanser, bl. a. , invandrarverket. , , och , handikappförbundenoch . Invandrarverkel menar alt ell speciellt stöd förproduktion av barnböcker på olika språk behövs. Särskilt viktigt är detta förspråkgrupper där del är svårt eller omöjligt alt importera böcker. Förbundel Vi Unga anför atl det statliga lilteralurslödelför "experi-mentlitteralur" borde kunna användas för alt på förslagla fram böcker, som producerals av barngrupper eller av barn och vuxna isamverkan. föreslår alt Litteraturfrämjandetpå försök ger ul som originalutgåva en novellsamling eller berättelse med barnsom författare. Barnkulturgmppens förslag om beskattning av serier och slödlill kvalitetsserier stöds av bl.a. LO, , KRO och Svenska tecknare. Detavvisas däremot av . framhåller allkombinationen av en generell skatt och en selektiv subvention så starkt kanförsvåra ulgivandet av en skrift som inte blir subventionerad all utgivandethindras. Om så blir fallet står åtgärdskombinationen i strid medtryckfrihetsförordningen. 1978/79:143 109 en ökning av projektstödet vara en mer rationell ochprincipiellt riktigare stödform än förslaget om avgiftsbeläggning ochsubvention. Vi Ungaföreslår alt ett särskilt litteraturstöd ges till föreningar och folkrörelsersom vill producera egna serier med utgångspunkt i sin ideologi. Dessutom börinrättas ett barnens serieräd, där barn- och ungdomsorganisationer,litteraturkritiker och kulturarbetare tillsammans skärskådar seriefloran.Seriefrämjandet menar all del behövs ett särskilt utvecklingsbidrag förserieskapare. Vidare bör införas en generell avgifi på alla serier ochsamtidigt ett slöd lill alla svenska serier. Seriemarknaden bör ulredas, anser Seriefrämjandel. Barnkullurgruppenföreslår all de läsfrämjande ålgärderna bör fortsätta och byggas ut. Litleralurmalerialetbör dock anskaffas genom direkta inköp och inte genom slödköp. De instanser som yttrar sig i denna fråga ansluter sig allmänllill barnkullurgruppens synpunkter. Flera instanser, bl. 5Ö, bibliotekshögskolan.Kommunförbundet, Bibliotek i samhälle och SACOISR framhäller att läs-främjandeförsöketskulle bli effektivare om folkbiblioteken engagerades i samarbelel. Om läsfrämjandeförsökeninle längre kopplas till slödköps-ordningen skulle, enligl SÖ: s mening,litteraturval och inköp kunna decentraliseras till län eller kommun. Etl samarbelemellan organisationer, folkbibliotek och skolbibliotek skulle kunna komma lillslånd. m.fl. instanser understryker allutbildningen av ledare för läsfrämjandeförsöken kan utformas effektivare isamarbete med folkbiblioteken, både lokall och regionall. Ulgivningen av litteratur för handikappade och av böckerpä invandrarspråk föreslås i rapporten byggas ut på olika punkter. Mot förslagen om ambitionshöjningar reses i princip ingainvändningar av de instanser som yttrar sig i detta sammanhang, men någraframhåller all förslagen är alltför blygsamma.