prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Slutligen anser man all tiden för den praktiskaarbelslivsorienieringen ska ökas yiierligare om SÖ:s förslag ska få de avseddaeffekterna. SACOISR framhåller all ell genomförande av förslageiföruisäiier ökude kommunala eller slulliga anslag. Man poänglerar även atlarbeismiljölag-sliftningen kan motverka slrävan uti ge elevernu en ullsidigurbelslivsorientering. SAF hur delvis dåligu erfarenheter uv syo. och vill därförhu en skärpt uppmärksumhei på hur skolan förbereder och följer upp syo:n. Manär posiliv till utökade konlakler näringsliv-grundskola. Man anser dessulomall inriktningen och omfailningen av den enskilde elevens arbelslivskonlukierbör fä variera. Även om man är posiliv lill SÖ:s förslag all de ska styras molIre olika seklorer av arbetslivet. Slutligen underslryker SAF au en av Prop.1978/79:180 222 gmndskolans vikligaste uppgifter är all utveckla elevens"sociala kompelens" dvs. förmåga all fungera på en arbelsplals.KommunJÖrbundel och har den uppftiUningen all de direkiaarbelslivskonlaklema i förslagei har en sådan volym (6- /elev) atldel kan uppslå praktiska svårigheler för företag och förvaltningar. Dessulompäpekar Kommunförbundei alt även elever från många yrkesutbildningslinjer pågymnasie- och högskolenivå har behov av praklik. Man anser även all det iförsta hand ska vara den egna kommunens arbetsliv som ska siuderas. vill även avvakta denförsöksverksamhet som pågår i ett antal kommuner innan man lar ställning lillomfatiningen av den praktiska arbelslivsorienteringen. SÖ:s förslag ang. praktisk arbelslivsorienteringtillstyrks delvis eller under vissa förutsättningar av länsskolnämnderna iHaUands och saml av LO. i tillslyrker SÖ:s förslagvad gäller utvidgad lidsram samt skolstyrelsens uppgifter. i Norrbonens län saml LO tillslyrker SÖ:sförslag med följande förbehåll. Dels krävs det utbildning/fortbildning avlärare, dels studiebesök och integrering av arbetslivsfrågor även pä- låg- ochmellansiadiel saml slutligen ökade resurser lill SSA-råden. Föruiom dessagemensamma förbehåll så framhåller länsskolnämnden i Norrbonens län dels atlhandledarna inte ska ha något inkomslborlfall saml all man vill haintensifierade överläggningar med näringslivels organsationer. LO underslryker dels att man ska kunna ulnyllja flerarbetsplatser i kommunen, dels alt skolan ska se lill atl del blir en fackligmedverkan. Vidare vill man ha faslslällda krav på vad som är en fullgodarbelsplals ur skolans och elevens synvinkel. Slutligen ska studierna ske inära samverkan med de anslällda. LO lillsiyrker den ulökade arbetslivsorienleringen föralla elever i endasl under följande förulsäliningar: all lärarna får forlbildning så all arbetslivsfrågorna kaniniegreras i undervisningen all studiebesök och integrering avarbetslivsfrågorna i undervisningen kan ske även pä låg- och mellansladierna att allt flerarbetsplatser i kommunen kan ulnylljas atl del kan klarläggas på vilkel säll lillräckligi medarbetsplatser skall kunna lillgodoses atl skolan medverkar till allinplaneringen på arbetsplatserna sker så all de fackliga organsationerna ocksådeliar i denna och bereds tillfälle att medverka atl krav fastlägges för vadsom bör uppfyllas för alt en arbetsplats skall anses fullgod ur skolans ochelevens synpunki all elevernas siudier sker i nära koniaki med de anställda ochall SSA-råden ges ökade resurser för handläggning av dessa frågor. 7 Tillval på högstadiet 7.1 Föreslagen tid för tillvalsblocket Bl.a. följande remissinsianser lillsiyrker SÖ:s förslagall minska liden för lillvalsblocket från nuvarande 11 veckolimmar lill 9veckolimmar, nämligen länsskolnämnderna i och samlVästerbottens län, och kommuner saml 7'CO. 1978/79:180 223 i stöder SÖ:sförslag vad gäller tiden for tillvalsblocket men anser att SÖ:s modell två,dvs. 9 vtr för dtlvalsämnena och 6 vtr för fördjupning inom något obligatorisktämne "vore en mer tilltalande variant i strävan atl minska antaletlillvalstim-mar". TCO förordar en minskning av antalet undervisningstimmarför lillvalsämnen eftersom man i ett annat sammanhang har tillstyrkt SÖ:sförslag atl teknik och maskinskrivning skall bli obligaloriska ämnen. a. följande remissinsianser anser att tiden förtillvalet skall vara oförändrat dvS'. nämligen,länsskolnämnderna i , , , , ,och , , MUF samt . i konstalerar alt förslagetlill en minskning av tiden för tillvalet kan skapa svårigheter förundervisningen i B-språk. i anser atl minskningen avtimtalen för tillval är ett led i "strävan mot ett mer sammanhållelhögsladium och därmed en minskning av varje elevs möjligheler att påverkainriktningen av sin egen utbildning". a. följande remissinsianser har den uppfattningen alltiden för tillvalsblocket borde ökas nämligen UHÄ, länsskolnämnderna iStockholms och , och kommuner samt SACOISR. i föreslår att tiden förtillvalsämnena ska öka till ca. 13 vtr dvs. till samma nivå som i 1%2 årsläroplan för gmndskolan. i har ett eget förslagvilket innebär alt tillvalsblocket ska utgöra en tredjedel av del totalaantalet undervisningstimmar dvs. SACOISR hävdar all man bör pröva möjlighelerna all ökatiden för tillval, bl.a. därför alt man anser atl grundläggande kunskaper ilyska och franska, dvs. B-språk, är nödvändiga för fortsatta studier och iarbetslivet. pekar på det faktum all "denökade internationaliseringen i vårt samhälle kommeratt ställa ökade krav pålandets medborgare vad gäller bl. a. språkfärdigheter". Därför är manorolig för SÖ:s förslag att reducera timtalet för B-språken. Man vill iställetutöka della. Enligt UHÅ:s uppfattning bör förslaget lill lillvalssyslemomarbelas. I ell omarbetat förslag bör man överväga om inte den lolala lidenför lillvalsämnen skall ökas. Del bör enligt UHÄ:s uppfattning också varmöjligt att finna fler öppningar i ell nytt tillvalssystem. Ett mer flexibelttillvalssystem skulle också kunna öka engagemanget hos eleverna. Den ökning avtiden i timplanen som detla måste medföra bedömer UHÄ bör ske genom atthögsladiels limplan omfaiiar en något siörre totalram. SÖ:s förslag lill nylt lillvalssyslem på gmndskolanshögsladium lillsiyrks med undantag för del föreslagna ämnet kommunikation avlänsskolnämnderna i och lån, , , ,och Söderlälje m.fl. kommuner saml i Ösiergöllandsläns landsiing. i tillstyrker förslaget,men vill inle på kort sikl ha ett sammanhållel högstadium. Prop.1978/79:180 224 om del fria valet och pröva den direkt i undervisningengenom olika indivi-dualiseringsmetoder inom klassens ram. Posiliva till förslaget till nylt tillvalssyslem pägrundskolans högsladium, med undanlag för ämnel kommunikulioner, årlänsskolnämnderna i och . , Västeråskommun saml Socialdemokratiska kviimojörhiindcl. i acceplerar ull munövergångsvis koncenirerur tillvulel lill en språklig seklor. Slutens kulturråd har ingel emoi ell lillvul inom enspråklig-kommunika-liv sektor under förutsäuning alt man tillämpar ellprojekiinriklai arbelssäil inom övriga ämnen. Väsierås kommim anser all del föreslagna lillvalssyslemelkan vara acceplabell med lanke pä direkliven för läroplansöversynen. Sociuldemokaiiska kvinnoförbundel har den åsiklen all SÖ ivalel mellan B-språk, kommunikalion och hemspråk har "funnit enacceplabel kompromiss mellan de krav som slälls i den politiska deballen". i tillstyrker altlillvalssyslemel skall begränsas lill eu språkligi tillval. Men man vill halillvalsämnena uppdelade på en siörre kurs på 4 veckolimmar, saml en mindrekurs . Man vill även ha fler språk än SÖ. Samt förtilomspråken även en rad andra ämnen vilka man anser innehålla en språklig iräningsom i.ex. Förslaget till nytl lillvalssystem avslyrks avlänsskolnämnderna i , , . ochBlekinge län, TCO, SAF saml SACOISR. ICO avvisar förslagei saml "föreslär all ell nyttförslag skyndsaml utarbetas." Del bör ha ett innehåll som så långt del ärmöjligt svarar mot alla elevers inlressen och önskemål. SACOISR avslyrker förslaget till nylt tillvalsystem. Manframför istället vissa krav som organisationen anser bör kunna ställas på etttillvalssyslem. Dels ska lillvalel vara utformat så all ingen elev tvingas lillett negaiivi val, dvs. ingel av de ämnen eleven har all välja pä upplevs somallraktivi. leder lill all eleven väljer det ämne som upplevs som minsldåligi. Tillvalet bör ha ell samband med ämnesindelningen på högsladiel.Slulligen ska lillvalel upplevas som meningsfulll inför gymnusiesiudiernu. Även följunde remissinsianser är neguliva till SÖ:sförslag lill nyll lillvalssyslem: länsskolnämnderna i Siockholms, ,Gollands, Krisliansiads. och , , , Jämilandsoch Väslerholiens län, UHÄ, gynmasieiiiredningen samt LO. i lån föreslår all franska,lyska, ekonomi och leknik finns kvar som fasia lillvalsämnen. Därutöver ska det finns möjlighel atl lokall la med andralillvalsämnen där del finns förulsäliningar för det. Länsskolnämnderna i , och Väsierbonenslån, UHÄ samt gymnasieuiredningen förordar alt regeringen ger SÖ i uppdrag atlularbeta ell nytl förslag till lillvalsysiem, eller alt det föreliggandeförslaget överarbetas. i föreslår sex lillvalsämnen,nämligen lyska, franska, hemspråk, konsl, maskinskrivning och hemkunskap. Manvill även alt valet av lillvalsämne ska ske försl i årskurs 7, efter en"orienteringskurs". i län noterar atl SÖ:sförslag stämmer dåligi överens med målsättningen atl ge de naturorienterandeämnena en Prop.1978/79:180 225 Dessutom anser man all förslagetinnebär all principen om det fria tillvalet avskaffas. i Göleborgs och län anser all SÖ:smodell 2 vilken innebär dels 6 veckolimmar språksludier och dels 4 veckolimmarfördjupningssludier inom nägoi obligaioriskl ämne. är ell bälire allernaiiv omman vill minska lillvalsiimmarna. i har ell egel förslaginnebärunde ull ivå iredjedelur uv en arbeisvecka ska ulgöras av obligaloriskaämnen och den sisla iredjedelen av tillval. Detta ska i första hand utgöras avfördjupning inom några obligaloriska ämnen. Men även andra ämnen kan komma ifråga. i Väsierbonens län föreslår all SÖ utrederell allernaiiv vilkel innebär en fördjupning av projeki- eller lemakarakiärinom olika ämnessektorer. De seklorer som föreslås är en språkseklor, ensamhällsorienlerande seklor, en naiurorienierande sektor saml enprakiisk-esleiisk seklor. LO vill ha ell lillvalssyslem så uiformat all tillvalensker under den gemensamma beieckningen kommunikalion. Inom ämnet görs sedanett intresseval med olika inriktningar. Del kan vara språklig inrikining (hemspråk,tyska, franska), en social inriktning (koniaki med gamla, vuxna eller barn).Även andra inriktningar kan förekomma t.ex. konsumiion, massmedia, kultur,geografi, historia osv. Flera remissistanser underslryker viklen av attlillvalssyslemel på högsladium till skillnad från SÖ:s förslagäven omfattar ett eller flera prakliska alternativ bl. a. länsskolnämnderna iKronobergs, , , , , ochJämtlands län, TCO, , , . Vä.xjö,, , och m.fl. kommuner, MUF,. och Skola, ,kristna ungdomsråd saml för lärare i modema språk. i Krislianstads län underslryker atl delmol bakgrund av erfarenheterna av arbetsförhållandena på högstadiet ärnödvändigi atl vidga tillvalsmöjlighelerna till atl gälla både leoreiiska ochprakliska ämnen. i menar att skolan skaerbjuda olika möjligheter till tillval bl.a. sådana som stimulerar praktisktinriktade elever till aktivi skolarbele för atl därmed motverka vantrivsel ochtendenser skolk. i tycker inte alt brislenpå prakliska valalternativ är den rätta metoden alt höja de prakliska ämnenasstatus och utjämna den obalans som i praktiken finns mellan teori och praktik iskolan. TCO har den uppfattningen alt i aUmänhet ochhögsladiel i synnerhet är i traditionell mening alllför leoretisk. Därför anserman all balanspunkten mellan teoretiska och praktiska inslag i skolarbetetmåste flyttas. Organisationen önskar flera tillvalsmöjligheler med prakliskainslag. konsiaterar att erfarenheten visar atlde elever som är mindre motiverade för skolarbetet måste få möjlighel alt ägnasig ål ett eller flera ämnen med hell praklisk eller praktisk-estelisk inriktningför att fä stimulans i skolarbetet. Prop.1978/79:180 226 föreslår inrältandel av ell ämne medprakliska och konstnäriiga inslag, vilket man vill kalla för"hanlverk". Delta ämne ska både innehålla olika typer av konsthantverkoch fördjupningsstudier i teknik. MUF menar all är alllför teorelisk och all SÖvill tvinga elever som är trolla på leoreiiska ämnen all läsa kommunikulion.Isiällei vill MUF ha nägon form av praktisk lillvulssektor. förordar dels atl samtliga eleverfår syssla med praklisk verksamhei i de obligatoriska ämnena, dels alt delerbjuds ell prakliskl tillvalsalternaliv. Följande remissinstanser lillsiyrker SÖ:s förslag all densinande gymnasieuiredningen får i uppdrag atl uireda "föruisätiningarnaför och konsekvenserna av en gymnasieskola där eleverna i inleläsl B-språk", nämligen länsskolnämnderna i och Göleborgsoch län, och m.fl. kommuner. i Värmlandsläns landsting. CUF, Socialdemokraiiska kvinnoförbundel saml Elevförbundel. i menar alt flera av depåtalade nackdelama i del nuvarande tillvalssyslemet inte går att komma tillrälla med ulan atl man först tar ställning till B-språkens roll i grund- ochgymnasieskola. kommun vill att gymnasieutredningen ska få deluppdrag SÖ föreslår med den moiiveringen att den är försl när eleverna har ensä gemensam referensram som möjligt som ett tillval i verkligheten kan blifriare. i läns landsiing underslrykeratl nedskärningen av timlalel för B-språken saml det föreslagna avskaffandetav allemativkursema i dessa medför en ytteriigare försvagning av B-språkensställning. De konsekvenser delta kan fä för våra inlernationella handelsförbindelser,vårt kulturella ulbyle med andra länder saml våra möjligheter att ta emotturister osv. måste enligi ulbildningsnämnden klarare belysas. Därförtillstyrker man SÖ:s förslag angående uppdragei till gymnasieutredningen. Följande remissinstanser avstyrker SÖ:s förslag ang.uppdraget till gymnasieutredningen, nämligen länsskolnämnderna i ochÄlvsborgs län, TCO, och m.fl. kommuner, MUF saml Riksföreningenför lärare i moderna språk. i avvisar besläml SÖ:sförslag ang. B-språken. Som skäl för sin uppfattning anför man atl del harvisat sig vara Slimulerande för många elever att börja lära sig ett andrafrämmande språk i årskurs 7. B-språken är de populäraste tillvalen. Förmåganatt lära sig språkuttal är siörre före än efter puberteten. Forskning vid universiiet har visal atlstuderande som läsl särskild kurs i B-språk på högstadiet har bättre kunskaperän studerande som börjal läsa dessa språk i gymnasieskolan. En sänkl kunskapsstandard skulle leda till sämremöjligheter aU få kontakt med tysk- och franskspråkiga länder. Dessutom skulleprivatundervisning troligen bli en vanlig ersättning för skolundervisningen. TCO vill slå vakt om B-språkens ställning i gmndskolan iavvaktan på en mera övergripande uiredning omfaitande både gmnd- ochgymnasieskola. Prop.1978/79:180 227 för lärare i moderna språk framhåller bl.a. atl vi svenskar ofta gör oss en överdriven uppfattning om engelskansanvändbarhet. Eftersom vi enligt har för få människor sombehärskar bl. a. tyska och franska så leder della lill all vi inle kan uinyttjavåra möjligheler till internationellt samarbete. Dessutom gör näringslivetstora förluster. /SR avstyrker bestämt minskad tid för B-språk. UHÅ hävdar all språkstudier bör få ökat ulrymme igrundskolan. Inte heller SAF kan biträda minskad tid för B-språk. 7.5 Alternativkurser i franska/tyska Följande remissinstanser tillstyrker SÖ:s förslag attavskaffa allemativkursema i B-språken tyska och franska på grundskolanshögstadium: siaiskontorel, länsskolnämnderna i , ,, , , , , ,och , TCO, LO, SAF, , SkeUefteå, Siorumans,, , , , , , , ,, , och Siockholms m.fl. kommuner,i läns landsiing, CUF, FPU, Kommunisiisk Ungdom,SSU, Elevförbundel, uibildningsnämnd. i slöder SÖ:s förslag altavskaffa alternativkurserna i lyska/franska, men endasl på villkor alt skolangenom fortbildning och andra särskilda ålgärder skapar nödvändiga förulsältningarför en individualisering av undervisningen så alt inle elevernas färdighelsnivåsänks. i Västerbollens län anser att frågan omallernalivkurser är en pedagogisk fråga som man löser genom enindividualisering av undervisningen och inte genom administrativa åtgärder. TCO har den uppfattningen atl gränserna mellan allmän ochsärskild kurs i tyska och franska är flytande. Dessutom är det få som väljerallmän kurs i dessa båda ämnen. Därför tillslyrker TCO SÖ:s förslag. Man villsamtidigt att de resurser som går till dessa ämnen ska användas för att bildamindre grupper än vad som är möjligt för alt därmed öka förutsättningarnaför en individualiserad undervisning. SAF konslalerar alt den friaredisponering av undervisningsresurserna som SÖ föreslår är principiellt riktig.Samiidigi poängterar man atl detta inte får innebära en försämring avmöjlighelerna alt bedriva alternativa och parallella former av språkutbildning. och kommuner, CUF samt FPU underslrykeratl nivå-gmppgmppenng, dvs. en indelning av elevema efter kunskapsnivå, intebör förekomma permanent i gmndskolan. Därför tillstyrker man förslaget om ett avskaffande avalternativkurserna i tyska/franska. FPU har dessulom den uppfallningen all en permanenlgruppering av elever efter förmåga lätt kan leda till negaliva förväntningar påeleverna vilket påverkar deras skolresuliat samt självuppfattning. Dessulomanser man det vara viktigt att eleverna redan från början får träning i atllära sig samarbeta, hjälpa svagare elever osv. poängterar attvalen av altemativkurs har varit mycket beroende av social bakgrund. De haräven försvårat schemaläggning och gruppindelningar. Även om man stöderförslaget att ta bort allemativkursema så vill man inte att detta ska resulterai en ökning av gmppernas storlek i dessa ämnen. Prop.1978/79:180 228 Flera remissinsianser avslyrker SÖ:s förslag all avskaffaallemativkursema i B-språken tyska och franska på gmndskolans högstadium,bland andra RRV, länsskolnämnderna i , , , ,och , AMS, SACOISR, Sala, , Göleborgs och Lidingöm.fl. kommuner, , MUF, ,Moderata SamUngspartiets Kvinnojörbund, och Skola, FörbundetVi Unga, . Riksjöreningen för lärare i moderna språk ochFöreningen . i har den principiellauppfallningen att alternalivkurserna kan avskaffas, men vill för närvarandeinle tillstyrka ett tidsbestämt avskaffande. Därför föreslår man att frågan tasupp till förnyad prövning. Skolorna bör med bibehållna resurserges rält att pröva olika meioder för gmppundervisning. I anser all enindividanpassad skola innebär alt skolan anpassar sig till individerna ochinle tvärt om. Därför vill länsskolnämndenha kvar alternalivkurserna. SACOISR framhåller aU det viktigaste skälei för ettbibehållande av al-terntivkurserna är kravel att varje elev ska ha enundervisning som dels är så effektiv som möjligt, dels maximalt tillvaratarmöjligheterna lill inlärning. Enligt organisationen är ettalternativkurssystem en fömtsättning för att kunna behålla nuvarande nivå påundervisningen. Sala kornmun tyckeratt "den välmenande omtanken om desvagpresterande eleverna inte får gå ut över de studiemotiverade elevernaskrav på en stimulerande och meningsfull undervisning". Därför anserkommunen att alternalivkurserna ska vara kvar. kommun hänvisar lill forskningsresullal vilkavisar alt sludierna i sammanhållna, helerogena gmpper brukar närma sig enmedelnivå där de svagare höjer sin prestationsnivå och de starkare sänker sin.Vidare framhålls all man knappast får självförlroende och studielust om manalltid känner sig vara bland de sämsta. Dessutom visar erfarenheten atl det ärnästan omöjligt all få en individualiserad undervisning i klasser med 30 elever.Man har isiället fåll skolk, vantrivsel och ett avtagande studieintresse,vilkel gär allt längre ner i åldrarna. Därför vill inle kommunen hakollekti-vistiska lösningar för elever med olika begåvningsprofiler ulan iställetett bibehållande av alternalivkurserna. MUF underslryker atl ett avskaffande av alternalivkursernainnebär all man föriorar en vikiig möjlighel till individualisering. Resultatetblir bara atl vissa elever lär sig mindre än de annars skulle göra, samlidigtsom andra tvingas läsa i en takt, som de inte klarar av. och Skola är principiellt motståndaretill allernalivkurser men anser del vara olämpligt att avskaffa dessa innan"man hunnit Ularbela ell syslem där man kan introducera baskunskapskravelinom cenlrala ämnesområden". 7.6 Alternativkurser i engelska/matematik Följande remissinsianser tillstyrker SÖ:s förslag attsuccessivi avskaffa allemativkursema i engelska ochmalematik på högsladium: länsskolnämnderna i ,, , , , , ,, och , LO, SAF, , Skellef- 1978/79:180 229 leå, Siorumans, . Väsierås, ,, , , , Söderlälje och Siockholms m.jl.kommuner, i läns landsiing, CUF, FPU, KommunistiskUngdom, SSU. , Förbundet saml Svenska kyrkansuibildningsnämnd. i är endast beredd atllillsiyrka ell avskaffande av alternativkursen i engelska. i fömlsäiier alt deresurser som går lill alternativkurserna överförs tillförsiärkningsresursen för all användas lill befästande av baskunskaper i bl.a.engelska och matematik. i samt Ulbildningsnämndeni läns landsiing anser alt alternalivkurserna i engelska ochmalematik kan avskaffas , när den nya läroplanen träder i kraft. LO har den uppfattningen atl del inle finns några skällill att ha kvar alternalivkurserna i engelska och malemaiik. Väsierås kommun lillsiyrker SÖ:s förslag underfömlsättning dels all en omfaitande försöksverksamhel kommer lill siånd, dels siimulerar utvecklingen pä läromedelsområdet. Slulligen bör kommunerna fåha bibehållna resurser för atl kunna genomföra den nödvändiga individualiseringen. stöder SÖ:s förslag underföruisättning att resurstid för mindre undervisningsgmpper ställs tillförfogande, samt atl man bedriver och uivärderar en försöksverksamhet med olikagruppindelningar innan slutligt beslut fattas. Söderlälje kommun poängterar viklen av all den femårigaövergångstiden blir en aktiv lid, där man ska ularbela saml utvärdera nyaarbetssätt och anpassade läromedel. CUF menar all det finns problem med att undervisa en helklass i t. ex. matematik efiersom kunskapsnivån är myckel olika. problemkan enligt CUF lösas genom ytterligare en lärare per klass i basämnena. För allminska problemen vid en övergång till sammanhållna klasser vil! man attkommunerna själva, med bibehållande av minsl nuvarande resurser ska få beslulaom tidpunkten för allernalivkursernas avskaffande. Följande remissinsianser avslyrker SÖ:s förslag atlsuccessivi avskaffa aliernaiivkursema i engelska ochmalemaiik på högsladium: RRV, länsskolnämnderna i ,. , , , , , Skaraborgsoch , AMS, TCO, SACOISR, , Sala, , ,, . MUF, Moderaia samUngspartiets kvinnoförbund. och Skola, jör lärare i moderna språk, jör lärama imalemaiik. fysik och kemi saml Föreningen . RRV konstaterar atl man saknar tillräckliga kunskaper omeffekten av ell avskaffande av aliernaiivkursema, även om det kan varaönskvärl. slopande av allemativkursema kan öka behovet av bl. a.specialundervisning vilket snarare ökar än minskar skillnaderna mellaneleverna. i anser all aliernaiivkursemai malemaiik och engelska ska behållas. Därigenom får elever med olikaförutsättningar för siudier möjlighel alt siudera på olika svårighetsnivåer.Alla elever kan då få undervisning på sin egen färdighetsnivå. Engelska ochmatematik ger också viktiga basfärdigheler. Prop.1978/79:180 230 i Krislianstads län lycker atlalternalivkurserna innebär en garanti för mindre och mer homogenaundervisningsgrupper. Man anser dessutom alt SÖ "genom organisatorisklikriktning försöker dölja de skillnader i begåvnings- ochprestalionshänseende, som ändå alltid kommer atl finnas i verkligheten". Länsskolnämnderna i och länunderstryker all elevema och deras föräldrar även i fortsättningen måste hamöjlighel all välja studiekurs i engelska och matematik. Man avstyrker såledesSÖ:s förslag att skolan ska få ansvarei för hur eleverna gmpperas i dessa bådaämnen. TCO poängterar det olämpliga i atl avskaffaalternativkurserna i engelska och matematik inom en fastställd tidsperiod ulanatl la hänsyn lill resullalen av en omfatlande försöksverksamhel.