prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av den ökadespecialiseringen a-\f odling och rådgivning,som kan förväntas, har förutsättningarna för att knyta rådgivningen till diskuterats.Utredningen har emellertid inte ftuinit någrasä uppenbara fördelar raed en sådanförändring av orga.nisationen att skälansetts föreligga att närmare utreda detta alternativ, Eftersora nuvarandeorganisation fungerar väl, har utredningen i stället inriktat sitt arbete pä att effektivisera denna. Utredningen diskuterar i det följande specialiseringen av rådgivningen, distriktsindelningen och. fördelningen av resurser pä olika distrikt. Det ankommer f.n, pålantbruksstyretsen att fördela rådgivningstjänsternaoch att be.sluta om omrädesindelningar. Utredningen anseratt denna oi'dning bör bestå. Utredningen vill eraellertid redovisa sina närm.ire övervägiinden vid bedömningenav resursbehovet . Prop.1978/79:136 42 5 2 p£C£al_i£ei2ii2g_av £ådg_i_varria Näringens krav på en längre gående specialisering har utredningen funnit befogadbl.a. mot bakgrund av de i kapitel 5 beskrivna utvecklingstendenserna. Soratidigare nämnts finns flertalet av de raestspecialiserade företagen i . Utredningen har därför bedömt det mest angeläget att där försöka åstadkomma enlängt gående specialisering. Detta kan åstadkommasgenom en samordning av all rådgivning idistrikt I, dvs. , och södra . Enligt nuvarande organisation finnsinom distriktet elva rädgivartjänster raed odlingsinriktning. Genom att tillskapa två nya tjänsterblir antalet odlingstekniska rådgivare antal är tillräckligt fören betydande specialisering under förutsättning att samtliga får arbeta inom hela området. Utredningen anser att en sammandragning av ett antal rådgivare i en central ger flera fördelar. Möjlighetenatt skapa sädana enheter har undersökts pä flera, områden. Utredningen har funnit att en sådan bör kunnabildas i västra för att möjliggöra specialisering och ett bättre tillvaratagande av rådgivnings-resurserna. En sådan central börlämpligen bildas av de rådgivare som ärplacerade i och ,medan rådgivaren i bör få behålla denna placering. Till centralen bör även knytasen ekonom och en tekniker. Utredningen har övervägt flera placeringsalternativ för denna central. Eftersom den bör få form av enträdgärdsenhet knuten till en lantbruksnämndvore placering i eller Vänersborgdet riktiga organisatoriskt sett. Utredningen har emellertid funnit att enplacering i tillsammans raedlantbruksstyrelsens växtinspek-tionskontor där, är naturligsett ur ren rådgivningssynpunkt. Den odling somverksaraheten riktar sig till är nämligen belägen 1978/79: 136 ä omkring , inorra och i och Borås-om)-ådena. Utredningen bedömer den sistnämnda synpunkten vara avgörande och förordardärför Göteeorg som lokaliseringsort. I finns redan en rådgivningscentral med flera rådgivare,vilket möjliggör en visa .specialisering. Det finns inte samma förutsättningar förså långtgående specialisering inom övriga distrikt, som i de förut nämnda.Antalet rådgivare är betydligt mindre och områdena är meravidsträckta. De flesta odlingarna är inte heller såstarkt specialiserade. Det finns alltid möjlighetför de specialioorade odlarna att takontakt raed den specialist som han anser bästlämpad att lösa problemen oavsett inom vilket distrikt dennespecialist finns. 4.3.5 Rådgjvn irigsdisjt rjkten I kapitel 1 lämnadesen redogörelse över indelningen i rådgivningsdistrikt. Den indelning som gäller har av utredningen diskuterats från flera synpunkter. Bl.a. har en indelning i enlighetmed den som gäller för försöksdistrikt övervägts.Utredningen har emellertid inte ansett att en sådan indelning är meningsfull ur rådgivningssynpunkt. Utredningen har inte funnitanledning att föreslå annan ändring i nuvarandedistriktsindelning än att utom länbör skiljas från distrikt och utgöra ett eget distrikt. Distriktsindelningen skulle då bli följande. Distrikt I: , , och södra Distrikt ; , , , och Prop.1978/79: 136 Distrikt : Norra , och Bohus> , och Värmlandslän. Distrikt : , ,, StockJiolms. Distrikt V: ,, och . Distriktsindelningen framgår av följande kartskiss. Utredningen vill starkt betona att distriktsgränserna inte fiårutgöra hinder för ett rationellt utnyttjande a\ specialisterna blandrådgivarna. Det bör exerapelviij vara möjligt för fi'ukt- och bärrådgivare i att även verka i ? l/in. Den specialist på frilandsodling av köksväxter som finns i Kal.niar bör även kunna lärana rådi och . Bärspecialisten i bör få hela Finnerödjaområdet, alltsåäven den del som tillhör län, som arbetsområde. En fortlöpande genomgång av dessa förhällanden börgöras av lantbruksstyrelsen, härigenom kan det bästautnyttjande av siiecialis-terna uppnäs.Ordningen beträffa..de tjänsteresor berörsäven under avsnitt 4-4.2. 4.3.4 Förde_lning_avresursr_pä £li'ä distiilct En odlingsinriktning som har stor ekonomisk betydelse såsora utredningen tidigare framhållit, och ävenskiljer sig avsevärt från övrig odling, är drivning av blomsterlök. Önskemålen om en rådgivaremed huvudinriktning pä detta område är starka.Utredningen har funnit en tjänst med lökdrivning som huvudinriktning motiverad raed hänsyn till bl.a. ovannämnda faktorer. Lämplig plcering är lantbruksnämndeni . rådgivningstjänsterna börenligt utredningens uppfattning fördelasig på följande sätt i de föreslagna distrikten. iiVLKlGL 1 b m,i 1 I Rilsdafen 1978179. Utredningens förslagFörändring Tot. -t 1 -f 1 Odling under glas 2 +1 Allmän odlingsteknik 2 o Allmän odlingsteknik 3 -f 1 4 Summa 40 + 9 49 Denna sammanställningvisar endast fördelningen av tjänster på distrikt.Verksamhetsområdena följer i mångafall inte distriktsgränserna. En del rådgivare har hela landet som verksamhetsområde medan andra har endast ett län. Utredningen har inte i detalj tagit ställning till var de föreslagna nya tjänsterna skall placeras inomdistrikten. De fyra nya ekonomtjänsterna,sora skall vara lantbrukskonsulenttjänster,föreslås placeras i , ,vid den nya centralen i samt i ellerUmeå. Den nya teknikrådgivaren,som föresläs vara en lantbrukskonsulenttjänst,bör placeras vid den nya enheten i . De fyra nya odlingsrädgivamabör vara två lantbrukskonsulenter och två assistenter. En lantbrukskonsulent bör placeras i ochen i . En assistent bör placeras iKarlskrona och den andra assistenten placeras i eller . Prop.1978/79: 136 48 och länär nu kopplade till varandra genomatt assistenttjänsten i egentligenskall vara stationerad i . Utredningen föreslår att den rådgivartjänst som finns vid lantbruksnämnden i görs ora från en assistenttjänsttill en lantbrukskonsulenttjänst.Verksamhetsområdet för sistnämnda tjänst bör varaKronobergs län och tjänsten börvara placerad i . Rådgivaren i bör härigenom få länsom verksam.hetsområde. 4.4 Vissa adrainistrativa frågor 4.4.1 Dele£e£irig_av e£lutanderätt_i_stödä£erid£n_m_m_ Det statliga finansieringsstöd(;t på trädgårdsnäringens område handhas av lantbruksstyrelsen.Beslutanderätten i första instans ligger f.n. hos styrelsen. Denna,beslutanderätt har delegerats till två lantbruksnämnder,nän.ligen nämnderna i Malmöhusoch Stockholras län. Beslut i övriga länavgörs alltså av styrelsen efter nämndernas beredning. Det viktigaste skälet till denna ordning, vilken avviker från vad som gällerjordbruksområdet, är att endast nämnderna i Stockholra och har ekonomer raed trädgårdskunskap. Genom tillkomsten avde fyra föreslagna nya ekonorairåd-givarna sora skall arbeta vid alla nämnder inom sina distrikt, blir behovet av företagsekonomisk sakkunskap tillgodosett i alla län. Genom samrädmed övriga rådgivare erhållsen allsidig utredning sora beslutsunderlag. Härigenora blir det möjligt attdelegera beslutanderätten i låne- och bidragsärendentill samtliga lantbruksnämnder. Lantbruksstyrelsens trädgärdsenhetavlastas genom detta en betydande ärenderaängd av rutinkaraktär och får möjligheter att i ökad utsträckning inrikta verksairaheten mot mera långsiktiga arbetsuppgifter såsora planering och utveckling. Prop.1978/79:136 49 En delegering av beslutsrätten komraer troligtvis ävenatt medföra att lantbi-uksnämndernas engagemang för näringen blir raera allsidigt. Jordförvärvsutredningenföreslår i betänkande Ny jordforvärvslag (SOU 1977:93) att behovet av rationella företag inora jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen skall särskiltbeaktas vid prövning av fråga ora förvärvstillstånd.Trädgårdsnäringen kommer av dessa skäl att spela en störreroll än i lantbruksnämnderna. För att särskilt kunna beakta även trädgårdsnäringens intressen bör nämnderna i större utsträckningän tillföras ledamöterraed saklcunskap på trädgård.s området. 4.4.2 Xää £ajiio£dning£-_o£h_samråcis£räg£r_ Rådgivningen intar som förmedlare av nya kunskaper en central roll i näringens utveckling. Det är därför av stor betydelse att rådgivningen fåren ändamålsenlig uppläggning och inriktning. Det saknasidag fasta former för en dialog mellan näringen och rådgivningeni dessa frågor. En bättre anpass ning av rådgivningen efter förhållandena pälokal nivä är angelägen. I varje rådgivningsdistriktfinns som tidigare nämnts en s.k. beredningsgrupp. Dessagrupper består av samtliga lantbrukskonsulenterpå trädgårdsområdet och enhetschefer vid lantbruksnämnderna inom distriktet. Genom att utöka grupperna med ett antal representanter för odlingen skulle ovannämnda syfte kunna uppnås. Centralt finns vid lantbruksstyrelsen en trädgårdsnämnd vilken ärett samrådsorgan framför allt förfördelning av trädgårdsnäringens bensinskatterestitutionsmedel. I nämnden behandlas äventrädgärdsfrågor av principiell natur av större vikt. Prop.1978/79:136 50 Utredningen anser att trädgårdsnämnden i ökad omfattning bör engageras i de övergripandepolicyfrägorna. Detta gäller kanske i förstahand i rådgivnings- och stödfrägor. Rådgivningsverksamheten förutsätteromfattande resor. För denna reseverksamhet finns vissabestämmelser som kan vara till hinder för rådgivningen.Under de senaste åren har detta förhällandeblivit ett problera eftersom tilldelningen av medel varit förhållandevisbegränsad. Knappheten på medel förresor medför behov av en så hårdprioritering att organisationens resurser inte alltid kan utnyttjas pä bästa sätt'. I den omfattande kursverksamhet som bedrivs av lantbruksnämnderna anlitas ofta rådgivare med vissa specialiteter frånandra län än det kursarrangerande. Detta har tidigare fungerat bra och varitmycket värdefullt för alla parter. Genora knappheten på medel och den adrainistrativa ordning som gäller har sädanaarrangemang försvårats eftersom resekostnaden fören rådgivare betalas av den lantbruksnämnd där denna är placerad och inte av den nämnd sora anordn-ar kursen. Det är under sådana förhållanden helt naturligt att en lantbruksnämnd sätterverksamheten i det egna länet eller verksamhetsområdet i förstahand. De egna tjänstemännens medverkan i rådgivningeni andra län ges lägre prioritet. Probleraet är redan nuuppenbart och torde bli än större i takt med att rådgivarnablir alltmer specialiserade. Det naturliga sättetatt lösa problemet är att den "rekvirerande" nämnden fårstå för resekostnaden i saraband raed kurs eller rådgivnings besök. Ämnesområde och ev. huvudinriktning Liaritruksk£nsu]eiit£r_ 1 . Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; odling under glas (Stat ioneringsortHelsingborg) Odlingsteknik; frukt och tär Odlingsteknik; fältmässig köksväxtodling (stationeringsort ) Norra delen av , västra delen av länoch södra delen av , västra delen av län och Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; frukt och bärodling Östradelen av län och Östradelen av län och 5- " 4- " A3Sis_te_nter o. (Tillfälligt placerad i ) Länt bruk s.k£ns_u]ent£r_ Odlingsteknik (Statione-ringsort ) Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; frukt- och bärodling Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; frukt- och bärodling Odlingsteknik; fältraässig köksväxtodling Odlingsteknik; odling under glas Oldingsteknik; olding under glas Odlingsteknik; frukt-och bärodling Skall sammanfalla med verksamhetsområdena förde konsulenter som assistenterna skall biträda Norra delen av och Göteborgs- och län Göteborgs- och län Odlingsteknik äv oborgs län (Till- "-.g placering i .\opparbergs län). Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; odling under glas Odlingsteknik; frilandsodling, köksväxter, fruktooh bär Odlingsteknik FöretagsekonomiByggnads- och värmeteknik Odlingsteknik Norra delen av samt Göteborgs- och län , , ,och , , ,och och samt , och och , samt , och Sk; ra-borgs län , , ,och Skall sammanfalla med verksamhetsområdena förde konsulenter som assistenterna skall biträd.a 1978/79: 136 Fleraremissinstanser har lämnat synpunkter på utvecklingen och problemen inomnäringen samt på utredningens beskrivning härav. Remissinstansema framhålleratt statistiken på trädgårdsområdet är bristfällig och att detta försvårarmöjligheterna att göra någorlunda säkra bedömningar av förhållandena. Särskiltgäller detta de ekonomiska förhåUandena, där åsikterna är delade. Vissaremissinstanser menar att lönsamhetsproblem m. m. i huvudsak endast varit förhanden inom produktionen av snittblommor. Vad gäller övriga delar av näringenanses den inte ha eller ha haft större problem än näringslivet i övrigt. Manpekar också på att utredningen inte har beaktat den utveckling av deninternationella konkurrenskraften som blivit en följdav bl. a. valutakursförändringarna. Från näringens sida framhålls emellertidatt kostnadsökningarna har varit mycket starkare än ökningen avproduktpriserna. Lönsamheten har därför försämrats trots betydanderationaliseringsåtgärder och strukturomvandling. Tecken härpå är dels en lägreinvesteringstakt än i andra näringar, dels att inkomstutvecklingen för deanställda varit sämre än inom industrin. Lantbruksstyrelsen:För bedömning av behovet av insatser för näringen och arten härav ärnaturligtvis en kartläggning av lönsamhetsförhållandena mycket väsentlig.Utredningen har också försökt att på olika vägar få lönsamheten belyst.Resultatet kan sammanfattas så att lönsamheten totalt sett ej ärtillfredsställande vilket även ovan gjorda jämförelser mellan arbetsinsatseroch förädlingsvärde tyder på men att variationsbredden är mycket stor.Lantbruksstyrelsen vill betona vikten av ökade möjligheter för information omlönsamhet och sysselsättningsförhållanden för bedömning av dimensionering ochfördelning av resursinsatserna till näringen. Sverigeslantbruksuniversitet: Styrelsen vill inledningsvis framföra några synpunkterpå avgränsningen av behandlade problemområden. Utredningen har enligtdirektiven behandlat den yrkesmässiga produktionen. Vid lantbruksuniversitetetomfattar forskningen och utbildningen på trädgårdsområdet emellertid förutomden yrkesmässiga trädgårdsodlingen även frågor rörande den offentliga grönasektorn. Preliminära studier har visat att det allmännas utgifter för dennasektor är avsevärt större än den yrkesmässiga odlingens produktionsvärde.Vidare finns det 1978/79:136 2 ilandet en omfattande hemträdgårdsodling, vilken är i behov av rådgivning ochinformation. Styrelsenhar full förståelse för att studier av hela detta områdeskomplex inte kangenomföras i en och samma utredning. Problemen med avgränsningen understrykeslikväl här därför att i sin egen planering måste beaktaäven den gröna sektom resp. hemträdgårdsodlingen. Vidare är samspelet mellanden yrkesmässiga odlingen och de berörda sektorerna betydelsefullt både vadgäller produktion av växtmaterial och vid bedömning av de beredskapsaspektersom behandlas av utredningen. Detav trädgårdsnäringsutredningen framlagda betänkandet är ett delbetänkande, sompresenterar förslag rörande gränsskydd, fond för marknadsfrämjande åtgärdersamt rationaliseringsverksamheten för den yrkesmässiga trädgårdsodlingen.Viktiga led i den nuvarande trädgårds-politiken som utbildning, forskning,försöksverksamhet och rådgivning liksom distributions- och marknadsfrågorkommer att behandlas i ett kommande delbetänkande. Enligtstyrelsens mening är det beklagligt, att en dylik uppdelning skett, då samtligade medel, som kan användas inom ramen för samhällets totala åtgärder påträdgårdsområdet, borde ha bedömts och vägts emot varandra i ett sammanhang.Särskilt viktig vore en sådan bedömning av den anledningen att en stor del avträdgårdsföretagen är verksamma såväl inom produktion som marknadsföring.Vidare får de framlagda förslagen vad gäller gränsskydd och fond förmarknadsfrämjande åtgärder konsekvenser ur marknadssynpunkt. Styrelsenskulle också gäma sett att svensk trädgårdsnärings möjligheter till exporthade belysts av utredningen. Utredningenhar pekat på en sjunkande lönsamhet inom vissa produktionsområden. anser styrelsen emellertid att det underlag, som f. n. föreliggerrörande produktivitets-, lönsamhets- och inkomstutvecklingen är osäkert.Styrelsen föreslår därför längre fram i yttrandet att denna typ av informationförbättras avsevärt. Styrelsenär väl medveten om att informationen om konsumtionen av trädgårdsprodukter ärbristfällig. Sålunda är det av stor vikt att man införskaffar ytterligareuppgifter om. konsumtionen av trädgårdsprodukter i olika inkomstgrapper,åldersgrupper, regioner, osv. , i avsaknad av ett sådant underlag,vore det fel om man förutsatte att de historiska utvecklingstendenserna påefterfrågeområdet med nödvändighet kommer att fortsätta. En riktigare slutsatstorde vara att det finns en ganska stor osäkerhet inför denframtida inhemska efterfrågeut-vecklingen. 1978/79:136 3 Tillosäkerheten på marknadssidan hör dessutom i hög grad den fortsattainternationella utvecklingen. Den bild som utredningen här tecknar innefattarsnabba förändringar i en rad avseenden, inte minst inom transportteknologin.Den innefattar vidare snabba produktionsökningar i många utvecklingsländer,inte sällan som ett direkt resultat av internationella biståndsinsatser.Betydande satsningar på exportproduktion förekommer också inom fleraindustriländer. Det finns dessutom tydliga tecken på ökad protektionism och påallt mer vittgående statliga marknadsregleringar. Nuberörda förhållanden behöver naturligtvis inte med nödvändighet få negativakonsekvenser för vare sig konsumenter eller producenter, i den mån deerforderliga anpassningarna kan genomföras på ett smidigt sätt. Man kanemellertid inte heller helt bortse från riskerna för en kommande intemationeUöverskottskris. Även då det gäller det intemationella perspektivet präglasalltså de framtidsbedömningar man kan göra av betydande osäkerhet. Styrelsenfinner sammanfattningsvis att utredningen visat, trots stora problem med ettbristfälligt och i långa stycken ofullständigt statistiskt material, attträdgårdsnäringen i stort genomgår en positiv utveckling. Den har dock genomstmkturförändringar i den intemationella produktionen orsakandelönsamhetsproblem för vissa produkter t. ex. snittblommor fått svårigheteratt hålla marknadsandelarna för området som helhet gentemot importen. Åtgärdersynes särskilt behövas för att främja näringens möjligheter att anpassa sigtill pågående strukturella förändringar i den internationella marknaden. Länsstyrelseni län: vill inledningsvis framhålla den betydelseträdgårdsnäringen har för många människors utkomstmöjligheter, speciellt isödra länsdelen och på . Odlingen av trädgårdsprodukter skaparsysselsättning inte bara vid växthusföretag utan även vid många mindrejordbruksföretag där ofta en stor andel av arealen används till specialgrödor.I län håller växthusodlingen på att utvecklas och fältmässigköksväxtodling har en given plats i länets näringsliv. Fömtom den direktasysselsättningseffekten har näringen även stor betydelse genom att den indirektskapar arbetstillfällen i tillverkningsindustrin, distributionsföretag m. fl. Länsstyrelseni län: Trädgårdsnäringen har stor omfattning i länbåde beträffande odlingen under glas och på friland. Fruktodlingen är sombekant starkt koncentrerad till områdena kring , och V. Vånga ochhar därför större betydelse för sysselsättningen i dessa regioner än vad somkan utläsas av utredningen. Denstora husbehovsodlingen av fmkt inom landets södra och mellersta delar skaparproblem för den yrkesmässiga fruktodlingen, eftersom en stor del avöverskottet marknadsföres och distribueras utanför 1978/79:136 4 Fullständig inventering av dessa kvantiteter ärmotiverad. Länsstyrelseni : I utredningen har inte angetts hur produktionsvärdet fördelarsig på län. Sådana uppdelningar är också svåra att göra. haremellertid beräknat, att produktionsvärdet för uppgår till i detnärmaste 500 milj. kr. Länets trädgårdsnäring är således omfattcinde och gerbetydande sysselsättning. Det är uppfattning, attträdgårdsnäringen svårligen kan på ett tillfredsställande sätt ta sig ur denkris den befinner sig i utan att särskilda åtgärder vidtages i syfte attstärka dess konkurrensförmåga. : KF konstaterar i likhet med utredningen att det f. n. saknasunderlag för en säker bedömning av lönsamheten inom olika typer avträdgårdsföretag i olika delar av landet. Av utredningens bedömning avlönsamhetsutvecklingen framgår att denna varit bra förgrönsaksodling på friland och för växthusföretag med krukväxter men mindre braför t. ex. grönsaksodling i växthus. De två sämsta grupperna är växthusföretagmed snittblommor och med blandade kulturer men även fruktodlingen har gåtttillbaka något beträffande lönsamheten. KF anser inte att man kan dra någravittgående allmänna slutsatser av dessa uppgifter och anser att man iframtiden bör mera noggrant klarlägga lönsamhetsnivån och produktiviteten inomolika typer av företag. Arbetsproduktivitetenhar knappast ens berörts av utredningen. Det framlagda materialet visar dockinte på någon krisartad situation för svensk trädgårdsnäring annat än möjligenför snittblommor, främst rosor och nejlikor, där man emellertid måste beaktau-ländernas önskemål. Vidare får KF konstatera att lönsamhetsutvecklingenunder torde vara gynnsammare som följd av valutakursernas utveckling, arbetsgivaravgiftensborttagande och de stigande fraktkostnaderna från utlandet, vilket harförbättrat konkurrensläget gentemot importen. Landsorganisationeni : LO anser, i likhet med utredningen, att det är svårt att i dagensläge få en klar bild av trädgårdsnäringens ekonomiska situation. själv har anfört kan de undersökningar som gjorts knappastanvändas för att göra några säkra bedömningar vare sig beträffande nivån påeller utvecklingen av näringens lönsamhet. Denperiod undersökningsmaterialet hämtats från sträcker sig som längst fram t. o.m 1977. Med tanke på valutakursernas utveckling är detenligt LO:s mening troligt att den svenska trädgårdsnäringens internationellakonkurrenskraft förbättrats . Borttagande av arbetsgivaravgiften harockså verkat i samma riktning. Enligt LO:s mening måste dessa faktorer tas ibeaktande när man söker bedöma trädgårdsnäringens ekonomiska situation, ochutifrån denna bedömning värdera behovet av olika former av stöd till näringen. 1978/79:136 5 : Vad gäller antalet i näringen sysselsatta, har dessasiffror av utredningen sammanställts på basis av uppgifter urlantbruksregistret avseende 1975. Siffrorna utvisar att det finns ca 17 000sysselsatta som företagare eller fast anställda. Dessutom finns det 11 500tillfälligt sysselsatta. Tyvärr ger inte dessa siffror en riktig bild avsysselsättningssituationen inom trädgårdsnäringen. Utredningen redovisarvisserligen att förutom de tillfälligt anställda som förmodligen har enrelativt kort arbetsperiod anges mer än 3 000 personer av de stadigvarandesysselsatta som arbetande mindre än . Utredningenssiffror ger heller inte en riktig bild av näringens mycket stora variationer avarbetskraftsbehov sommar och vinter. Den mycket stora osäkerhet ianställningen, som en stor del av den anställda arbetskraften måste känna pågrund av de långa och regelbundet återkommandearbetslöshetsperioderna, påverkar negativt rekryteringen till näringen. Dettaär en för framtiden mycket allvarlig frågeställning inte bara för de anställda,utan i lika hög grad för näringen. Det torde nämligen vara mycket svårt, att ivart fall i ett normalt arbetsmarknadsläge, konkurrera om den dugligastearbetskraften.