prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — a. genom attstatsbidrägsandelen till statskommunala bostadsbidrag sänks så att statsbidragutgår med samma procentsats till KBT och till statskommunala bostadsbidrag.Införandet av en enhetUg statsbidragsandel till KBT och statskommunalabostadsbidrag är ocksåett led i samordningssträvandena. De tekniska fömtsättningama för en mer fullständigsamordning kommer, som chefen för budgetdepartementet redan har nämnt,att utredas inom regeringens kansli. har isitt yttrande över utredningens förslag framhållit att de förbättringar av KBTsom förslaget syftar till medför att behovet av statskommunala bostadsbidragsom utfyllnad till KBT minskar. Styrelsen föreslår, med hänvisning till attsystemet med statskommunala bostadsbidrag som utfyllnadsbidrag tUl KBT innebärbetydande merarbete, att dessa slopas om utredningens förslag genomförs. Jagdelar uppfattning att införandet av de enhefiiga KBT-ni-våemakommer att medföra att många av de folkpensionärer som får slalskommunalabostadsbidrag kommer att få hela sitt bostadsbidrag i form av KBT. För min delvill jag emellerfid framhålla att utfyllnadsbidrag till KBT fortfarande kommeratt ha betydelse för vissa folkpensionärer. Jag förordar därför ingen ändringav reglerna i detta avseende. Jag förordar medhänvisning till vad som har anförts tidigare denna dag att statsbidrag tUlstatskommunala bostadsbidrag tUl barnfamiljer m. fl. Enföljd av detta förslag blir att kommunerna tiU staten skall betala tillbaka av bidrag som har betalats ut enligt förordningen om statskommunalabostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. fl. De ändrade reglerna förstatsbidrag till statskommunala bostadsbidrag bör träda i kraft den 1 januari1981. De påverkar alltså inte statens kostnader för statskommunalabostadsbidrag under nästa budgetår. Jag vill i sammanhangetstryka under att de ändrade reglerna om kostnadsfördelningen mellan stat ochkommuner i fråga om bostadsbidragen lämnar kostnaderna för kommunkollektivetoförändrade. Vid beslut om skatteutjämningsbidrag kommer, som chefen för budgetdepartementethar anfört tidigare denna dag, nettokostnaderna för KBT och statskommunalabostadsbidrag att beaktas. Detta innebär att kommuner som kommer att harelativt sett höga direkta kostnader för bostadsbidragen får kompensation fördetta genom att de bidragsberättigande kostnadema även beaktas vid beräkningenav åldersfaktorn i skatteutjämningssystemet. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna den ändring av statens andel av kostnaderna för statskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. och till vissa folkpensionärer m. fl.som jag har förordat. 1978/79:95 Bilaga 7 Proposition om den kommunala ekonomin 1978/79: 95 Anmälantiil proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser kommnndepartementetsverksamhetsområde 1.1Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m. förstås enligt 1 § brandlagen (1974: 80, ändrad senast 1977:493) verksamhet som syftar till att vid brand, oljeutflöde, ras, översvämningeller annat nödläge avvärja eller begränsa skada på människor eller egendomeller i miljön. Därvid förutsätts dock att det med hänsyn till behovet av ettsnabbt ingripande, det hotade intressets vikt, kostnaderna förräddningsåtgärderna. och omständighetema i övrigt kan anses påkallat attstaten eller kommun svarar för att sådana åtgärder vidtas. I fråga om åtgärdersom vidtas till havs eller i kustvattnen, eller för att avvärjaeller begränsa skada till följd av utflöde av olja eller annat som är skadligtär lagen tillämplig bara i den mån detta är särskilt angivet i lagen. Räddningstjänstenär enligt 2 § en uppgift. Vid nödläge som kräver särskilt omfattanderäddningsåtgärder skall överta ledningen av räddningstjänsten (12§). kustbevakning svarar för oljebekämpning till havs m. m. Kommunemakan i vissa fall få ersättning av staten för räddningstjänstkostnader m. m.Detta gäller i fråga om kostnader för dels räddningstjänst med anledning avskogsbrand, dels räddningstjänst med anledning av oljeutflöde till havs eUer ikustvattnen, , , , eller Södertäljekanal, dels sanering av oljeskada som har uppstått till följd av sådantoljeutflöde. Ersättning utgår dock bara för den del av kostnaden som överstigerett belopp som regeringen bestämmer. Detta belopp har alltsedan brandlagenstillkomst varit . Frågor om ersättning prövas av statens brandnämnd.När det gäller nödlägen som har medfört särskilt höga räddningstjänst-kostnaderkan kommunerna vidare få ersättning av staten efter vad regeringen bestämmer ivarje särskilt fall. 17 1978/79. 1978/79:95 2 förslag innebär bl. a. att skatteutjämningssystemet reformefas isyfte att öka utjämningen mellan kommunerna och förstärka stödet till deinkomstsvaga kommunerna. Därvid förordar utredningen också att ett antalspecialdestinerade bidrag slopas. Förslaget omfattar bl. a. bidraget tillskogsbrandsläckningskostna-der och det bidrag som avser nödlägen som harmedfört särskilt höga räddningstjänstkostnader. Om kostnadema förskogsbrandsläckning har varit särskilt betungande för en kommun,skall kommunen i stället kunna få extra skatteutjämningsbidrag. Sådant bidragskall enligt utredningens förslag kunna utgå också i fråga om nödlägen som harmedfört särskUt höga räddningstjänstkostnader. Med hänsyn tUl utvecklingen motstörre och bärkraftigare kommuner anser utredningen att det s. k.tröskelbeloppet när det gäller kommunernas kostnader för oljebekämpning ochsanering med anledning av oljeutflöde tUl havs m. m. bör höjas från 3 000 till20 . Baranågon enstaka remissinstans har motsatt sig att det särskilda statsbidragettill skogsbrandsläckningskostnader tas bort. Detta statsbidrag uppgår igenomsnitt till ca 1 milj. kr. , men utgående belopp varierar avnaturliga skäl mellan åren. Jag delar utredningens uppfattning att bidragetnumera i regel saknar betydelse för kommunerna. Förslaget att bidraget skalltas bort innebär även enligt min mening en betydande administrativ förenklingför både brandnämnden och kommunerna. Jag förordar därför att utredningensförslag i denna del genomförs. Om kostnadema för skogsbrandsläckning under ettår har varit' särskilt betungande för en kommuns ekonomi, skall detta kunnabeaktas vid prövningen av om extra skatteutjämningsbidrag skall medges. Jagdelar också utredningens uppfattning att den undre gränsen för bidrag tillkommunernas kostnader för oljebekämpning, och sanering med anledning av ettoljeutflöde till havs eller i kustvattnen, , , ,eller bör höjas. Med hänsyn till attoljebekämpningen till havs m. m. är en statlig uppgift finns det, enligt minmening, dock inte skäl att höja tröskelbeloppet mera än vad som är motiveratmed hänsyn till penningvärdets fall. Intresset av att myndigheterna intebelastas med alltför många ansökningar som avser småbelopp får ansestillräckligt tillgodosett genom en sådan höjning. Jag ämnar i annat sammanhangföreslå regeringen att höja tröskelbeloppet tiU . har gett uttryck för tveksamhet inför utredningens förslag attdet särskilda bidraget som avser nödlägen som har medfört särskilt högaräddningstjänstkostnader skall tas bort. Enligt förbundet är kompensation genomextra skatteutjämningsbidrag knappast en praktiskt möjlig lösning. Föregen delanser jag att utredningens förslag i deima del inte bör följas. Mycket högaräddningstjänstkostnader kan föranledas även av nödlägen som inträffar iekonomiskt svaga Bilaga 7 Konimundepartementet 3 kommuner.Sådana kostnader kan uppkomma även vid nödlägen där det inte finns anledningför att överta ledningen av räddningstjänsten. Kommunen har intemöjlighet att avpassa sin ekonomiska planering med hänsyn till risken för attett nödläge som kommer alt medföra särskilt höga räddningstjänstkostnaderinträffar. Den har inte möjlighet att vid planeringen av sin verksamhet göraprioriteringar mellan andra utgiftsbehov och ett utgiftsbehov som kanföranledas av att sådant nödläge plötsligt inträffar. När det inträffar, kankommunen behöva tUlgång till medel för att täcka kostnaderna. a. de skäl som jag nu har redovisat är en möjlighet för kommunen att ansökaom exlra skatteutjämningsbidrag inte en tillfredsställande lösning. Bestämmelserom kommunernas beredskap finns i lagen (1964: 63, omtryckt 1977:417) omkommunal'beredskap. gäller lagen också förlandstingskommunerna (prop. 1976/77: 74, bil. 8, FÖU 1976/77: 13, rskr 1976/77:311). Lägen gäller dock inte beträffande de uppgifter i fråga om hälso- ochsjukvård som ankommer på landstingskommunerna och de kommuner som inte tUlhörlandstingskommun. Omlänsstyrelsen med hänsyn till beredskapsuppgifternas omfattning eller betydelsei en kommun anser det nödvändigt att kommunens förberedelser redovisas i ensärskUd plan, skall kommunen upprätta och antaga en sådan plan (7 §).Motsvarande gäller för landstingskommunerna. När det påkallas av ändradeförhållanden får förordna om revision av kommunala ochlandstingskommunala beredskapsplaner. Statsbidragtill kommuner och landstingskommuner som försia gången upprättar beredskapsplanutgår antingen med lägst av de redovisade planläggningskostnaderna i denmån kosinaderna anses skäliga eller efter schablonmässiga grunder somregeringen bestämmer (16 §). För den återkommande revisionen avplanerna utgår inte statsbidrag. Om har förordnat om allmänplanrevision, har kommunen eller landstingskommunen däremot rätt att få bidragmed lägst av den redovisade kostnaden, i den mån denna anses skälig. Medutgången av /79 beräknas nyplanläggningen i kommunerna varaslutförd. F. n. återstår 15 landstingskommuner att nyplanlägga. Kostnaderna förplanrevision har varit obetydliga. i sin anslagsframställning för /80 beräknat kostnaden förplanrevision till . Ersättningenför revision av beredskapsplaner spelar enligt kommu- 18t 1978/79. Prop.1978/79: 95 4 nalekonomiskautredningens uppfattning en obetydlig roll i den kommunala ekonomin. Av alltatt döma förorsakar beräkningen av ersättningarna såväl kommunema somlänsstyrelserna ett betydande administrativt arbete, särskilt som möjlighetertill schablonersättningar inte föreligger. Utredningen föreslår därför attmedlen för det statliga stödet till kommunerna för planrevisionen överförstill skatteutjämningssystemet. Däremot bör statsbidrag i ett övergångsskedeutgå för nyplanläggning till de kommuner som ännu saknar beredskapsplan.Motsvarande förslag läggs fram i fråga om landstingskommunerna. Någraremissinstanser anför invändningar mot utredningsförslaget. Till de kritiskaremissinstanserna hör , som anser att statsbidrag även ifortsättningen bör utgå till kostnader för sådan planrevision som följer avatt kommunerna får nya uppgifter eller av att anvisningarna förberedskapsplanläggningen annars ändras. Enligt min mening skulle det medförastora svårigheter att göra en avgränsning av det slag som kommunförbundetsförslag förutsätter. SärskUt med hänsyn till de begänsade kostnader somplanrevisionerna har föranlett anser jag att de invändningar som någraremissinstanser har anfört inte bör hindra att utredningsförslaget genomförs.Jag förordar alltså att ,16 § lagen om beredskap ändras så att statsbidrag ifortsättningen utgår endast för nyplanläggning. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom kommundepartementet upprättatsförslag tUl 1. lag om ändring i brandlagen (1974: 80), 2. lag om ändring i lagen (1964: 63) om kommunalberedskap. Förslagen bör fogas till regeringsprotokollet {bilaga 7.1 och 7.2). Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga förslagen till 1. lag om ändring i brandlagen (1974: 80), 2. lag om ändring i lagen (1964: 63) om beredskap. 2 Åtgärder för att förebygga jordskred, m. m. Riksdagenhar under innevarande behandlat tre motioner (1978/79: 1055, 1062 och1579) om åtgärder för att förebygga jordskred, m. m. Motionerna syftar allatill att främja åtgärder som förebygger skredrisker i bebyggda områden. Vid sin behandling avmotionerna erinrade civilutskottet (CU 1978/ 79: 11) om att regeringen vidtagitåtgärder för att få tiU stånd en över- siktligkartering av områden med skredrisker. Denna kartering avses leda fill att detaljeradestabilitetsundersökningar skall kunna göras, undersökningar som också visarbehovet av konkreta skadeförebyggande åtgärder. Den översiktliga karteringenbekostas av statsmedel. framhöll att kostnadsansvaret fördetaljundersökningarna och för nödvändiga förebyggande åtgärder är i huvudsakoklart och kräver ytterligare överväganden. Inom har, somutskottet anförde, sedan någon tid övervägts direktiv för en utredning om bl.a. fortsatta, mer detaljerade undersökningar och stabilitetsförbättrande åtgärder.Enligt utskottets mening bör sådana direktiv läggas fram senast i samband medden nu ifrågavarande propositionen. Allmänna riktlinjer för kosnadsansvaretsfördelning intill dess att en slutlig precisering kan göras bör enligtutskottet lämnas i propositionen. Enligt utskottets mening ligger det i sakensnatur att dessa riktlinjer också kan behöva kompletteras med förslag tillmedelsanvisning. Vad utskottet anförde har gett regeringen fiU känna(rskr 1978/79: 142). Regeringenhar genom beslut denna dag bemyndigat chefen för kommundepartementet atttUlkalla en kommitté med högst fem ledamöter med uppdrag att utreda bl. a.frågan om åtgärder för att förebygga jordskred, t. ex. detaljerade geotekniskaundersökningar samt stabiliserings-och grundförstärkningsåtgärder. Deintressen som hotas vid risk för skred kan variera väsenUigt. En utgångspunktmåste enligt min mening vara att det primära ansvaret för de förebyggandeåtgärderna ligger hos den enskilde eller hans försäkringsgivare. Förhållandenakan emellertid i vissa fall vara sådana att det är nödvändigt att kommunen ochstaten träder in. Av betydelse för bedömningen blir bl. a. hur överhängandeskredrisken är, omfattningen av och kostnaderna för de åtgärder som behövs samtvUka intressen som är berörda. Praktisk erfarenhet som kan ge vägledning förbedömningen av hur kostnadsfördelningen bör ske saknas nästan helt. Motbakgrund av vad jag här har sagt har jag inte funnit det möjligt att nu föreslånågra allmänna riktlinjer för kostnadsansvarets fördelning. Enligt min meningbör, intill dess en slutlig precisering kan göras, kostnaderna fördelas medhänsyn till de omständigheter som föreligger i det särskilda fallet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört förordar jag att de kostna der föråtgärder som kan bli nödvändiga för att förebygga jordskred t. v. får belastaanslaget för oförutsedda utgifter. 3 Anslagsfrågor för /80 1978/79: 100 (bU. 18 s. 111) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /80 beräkna till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst Prop.1978/79: 95 6 m. ni. clt förslagsanslag av 4,9 milj. kr. och till BidragtUl kostnader för beredskap ett reservationsanslag av 1,3 milj. kr.Jag anhåUer nu att få ta upp dessa frågor. FEMTONDE HUVUDTITELN D. m. m. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst ni. 1977/78 Utgift 11029 819 1978/79 Anslag 4900 000 1979/80 Förslag 4900 000 Från anslaget bestrids utgifter för skogsbrandbevakningoch ersättningar enligt 20 §, 21 § första stycket och 21 § tredje stycketbrandlagen. Risken för skogsbrand och därigenom också behovet av skogsbrandbevakningberor i hög grad av de rådande väderleksför-håUandena. /78 har nämnden påbörjat en utredning om effektiviteten i ochnyttan av den för staten aUtmer ekonomiskt betungande skogsbrandbevakningen.Nämnden föreslår en oförändrad medelsanvisning för nästa budgetår. I det föregående har jag förordat att det särskildastatsbidraget fill skogsbrandbekämpningskostnader tas bort. Med hänsyn till denstora anslagsbelastningen under tidigare budgetår bör anslaget dock inle minskas av denna anledning ulan föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst ni.m, för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kostnader för beredskap 1977/78 Utgift 2 040 000 Reservation 1583 578 1978/79 Anslag 1300 000 1979/80 Förslag 900 000 Från anslaget bestrids utgifter för bidrag tiU kommuneroch landstingskommuner för beredskapsplanläggning enligt 7 § lagen om kommunalberedskap. Vissa bestämmelser för tillämpningen av nämnda lag har meddelats ikommunala beredskapskungörelsen (1964: 722, ändrad : 418), iförordningen (1977: 419) om statsbidrag fill landstingskommun enligt 16 §lagen om beredskap och i Kungl. Bilaga 7 Kommundepartementct 7 Den kommunalanyplanläggningen i återstående 23 kommuner slutförs under /79.Kostnaderna för den återstående landstingskommunala beredskapsplanläggningenuppgår vid tillämpning av förordningen om statsbidrag tilllandstingskommun enligt 16 § lagen om beredskap tiU ca 2,2 milj. kr.Därfill kommer ca . för landstingskommunal planläggning i kommuner, dvs. fiUsammans ca 2,3 milj. kr. harframhåUit betydelsen av att de landstingskommunala verksamheternaberedskapsplanläggs civUområdesvis. Nämnden delar denna mening och föreslåratt beredskapsplanläggning av landstingskommunerna inom södra civilområdetgenomförs under /80 tiU en kostnad av ca . Vidarebehövs för revision av äldre kommunala beredskapsplaner ca 200 000 kr.Medelsbehovet för /80 skuUe därmed uppgå tiU (800 000 + 200 000)1 milj. kr. Medelsbehovet 1 milj. kr. kvarstår /81 och sjunkerdärefter till . för /82 då planläggningen enligt 1977års försvarsbeslut skall vara slutförd. Jaghar i och för sig intet att erinra mot riksnämndens beräkningar. I detföregående har jag emellertid förordat att statsbidraget till planrevision tasbort . Medelsbehovet nästa budgetår kan därför begränsas fill900 . Jaghemställer att regeringen förslår atttill Bidrag till kostnader för beredskap för /80anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79: 95 8 Lagom ändring i brandlagen (1974: 80) Härigenomföreskrivs att 21 § brandlagen (1974: 80) skaU ha nedan angivna lydelse. 21 §1 Kommun ärberättigad tiU ersättning av statsmedel för kostnad för 1. räddningstjänst med anled- 1.räddningstjänst med anled-ning av skogsbrand, om rädd- ningav oljeutflöde till havs eller ningstjänsten ej avsett att avvärja ikustvattnen, , , eller begränsa skada på egendom ,eller som kommunen äger eller innehar, Södertäljekanal, 2. räddningstjänst med anled- 2.sanering av oljeskada som ning av oljeutflöde tUl havs eUer haruppstått till följd av utflöde i kustvattnen, , , somavses under 1. GötaÄlv, TroUhätte kanal eller , 5. sanering av oljeskada som har uppstått till följd av utflöde somavses under 2. Ersättningenligt första stycket utgår endast för den del av kostnaden som överstiger ettav regeringen fastställt belopp. Kommun är vidareberättigad tUl ersättning av statsmedel för kostnad för räddningstjänst vidannat nödläge efter vad regeringen i varje särskilt fall bestämmer. Dennalag träder i kraft . I fråga om kostnad som har uppstått förenämnda dag gäller äldre bestämmelser. 1Senaste lydelse 1975: 96. Prop.1978/79: 95 Lag om ändring i lagen(1964: 63) om beredskap Härigenom föreskrivsatt 16 § lagen (1964: 63) om bered-skapi skall ha nedan angivnalydelse. Har kommun jämlikt 7 § upprättatsärskUd plan, som godkänts av , äger kommunen erhålla statsbidragmed eller den större del av planläggningskostnadens belopp somregeringen medgiver, allt i den mån kostnaden kan anses skälig. När plan förstagången upprättas, skall planläggningskostnaden beräknas efter grunder som regeringenfastställer. Kommunen äger dock erhålla statsbidrag enligt första punkten, omkommunen gör framställning därom till från dendag då kommunen fick del av förordnandet om planläggningen. första stycket sägs om kommun tillämpas på motsvarande sätt i fråga omlandstingskommun. Landstingskommun äger dock erhålla statsbidrag, även omplanen ej har underställts för godkännande. Har kommun jämlikt 7 §upprättat särskUd plan, som godkänts av , har kommunen rätt tillstatsbidrag eller den större del av planläggningskostnadensbelopp som regeringen medgiver. Planläggningskostnaden skall beräknas eftergrunder som regeringen fastställer. Om kommunen gör framställning därom tUllänsstyrelsen från den dag då kommunen fick del av förordnandetom planläggning, skall statsbidraget dock beräknas efter de redovisadeplanläggningskostnaderna, i den mån dessa kan anses skäliga. Kommun har ejrätt till statsbidrag för revision av beredskapsplan. Vad i första stycket sägsom kommun tUlämpas också i fråga om landstingskommun. Landstingskommun hardock rätt till statsbidrag, även om planen ej har underställts länsstyrelsenför godkännande. Dennalag träder i kraft . I fall där före nämnda daghar förordnat om revision av konununal eller landstingskommunal beredskapsplantUlämpas äldre bestämmelser. 1Lagen omtryckt 1977: 417. Prop.1978/79:95 Bilaga 8 Sammanfattning av kommunalekonomiska utredningsbetänkanden 1978/79: 95 Sammanfattning av kommunalekonomiska utredningsbetänkanden 19 1978/79. Nr 95, Bilaga 8 Prop.1978/79: 95 3 InnehåU Inledning ........................................................................ ... 5 1 Samspeletmellan stat och kommun............................. ... 6 2 Utrymmet förutbyggnad av den kommunala verksamheten .. 7 2.1 Utredningens analys av kommunernas ekonomi 1975 Framskrivningen fill 1980 ..................................... 10 Framskrivningen till 1985 .................................... 12 Effekter av höjda arbetsgivaravgifter.................... 13 2.2 Utredningens ställningstaganden......................... 14 3 Medel för att begränsa den kommunala utgiftsexpansionen.... 16 Kommunernas och landstingskommunernas ansvar 16 Statens möjligheter att styra den kommunala utgiftsexpan sionen .............................................................. ... 16 Lagstiftning om det kommunala skatteuttaget..... ... 17 Valet mellan frivUliga överenskommelser och lagstiftning 18 4 Frivilliga överenskommelser.......................................... ... 18 4.1 FrivUligaöverenskommelser mellan stat och kommun .... 18 4.2 Samverkan meUankommuner och landstingskommuner .. 21 5 Den kommunalaavgiftsfinansieringen.......................... ... 21 6 Förenkladberäkning av det kommunala skatteunderlaget .... 23 7 Beskattning avjuridiska personer .............................. ... 24 8 Ett reformeratskatteutjämningssystem....................... ... 26 9 Specialdestineradestatsbidrag ................................... ... 38 10 Statskommunalabostadsbidrag och kommunala bostadstillägg till folkpension 41 11 Bidragsförskott ........................................................... ... 43 12 Gymnasieskolelevernasskolresor och inackordering.... ... 43 13 Utbetalningsreglernaför grundskolebidraget............... ... 44 14 Utbetalningsreglernaför kommunalskattemedlen........ ... 45 15 Sammanfattningav finansiella konsekvenser samt utredningens försök till prioritering 47 15.1 FinansieUakonsekvenser...................................... 47 15.2 Prioritering avutredningens förslag .................... ... 48 Ett reformerat skatteutjämningssystem ............... ... 48 Övriga prioriterade reformer på kort sikt ("etapp2") .... 50 Formerna för statliga överföringar på ("etapp 3") ....................................................................... ... 51 15.3....................................................................... Andraåtgärder för ändrad kostnadsfördelning statkom mun ................................................................... ... 52 16................................................................................. Sammandragav reservationer och särskilda yttranden tUl utred ningens slutbetänkande............................................... ... 53 16.1.............................................................................. Reservationav ledamoten 53 Kommunalskatternas utveckling............................ ... 53 Verkningarna av en åtstramning........................... ... 54 Taxepolitik, företagsbeskattning m. m................... ... 54 Skatteutjämning, statsbidrag m. m....................... ... 55 Ändrad kostnadsfördelning en genomgripande skatte reform ................................................................ 57