prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt delegationen saknas del varje anledningför samhället atl underkasta företagens energiekonomikalkyler en särskildgranskning, då industrin har tillräckliga motiv att av eget intresse optimerasitt energiutnylQande. Delegationen erinrar vidare om att energihushållningeninte får göras till ett allt överordnat samhällsintresse. Mot denna bakgrundyrkar delegationen på att nuvarande energiprövning enligt 136 a §byggnadslagen avskaffas. Liknande synpunkier framförs av kemiskaindustrikontor. talar förutom energihushållningsskäl de negaliva miljö- ochhälsoeffekterna av personbilkörning i tätorterna för siarka styrmedel för atthålla nere energianvändningen inom transportsektorn. Kommissionen lägger därförfram ell flertal förslag i detta syfte. Huvudinriktningen av förslagen innebärstöd för kollektivtrafik och samåkning kombinerat med vissa restriktioner m. m.gentemot privatbilismen som bilutnyttjandet genom olika åtgärderföreslås bli effektivare från energisynpunkt. Kommissionensförslag möis av invändningar från flera remissinsianser. Direkt stöd församtliga förslag ges bara av ett fåtal remissinstanser. Sålunda understrykerstatens naturvårdsverk vikten av att förslagen genomförs med hänsyn till deutbredda hälso- och miQöproblem som bilavgasutsläppen medför. Även domänverket.Centerns kvinnoförbund och stödjer i stort förslagen. Härutöverfinns del inslanser som har invändningar eller kompletteringar till detunderlag kommissionen har utnyttjat för sina bedömningar. ansersåledes atl avsevärda energibesparingar inom transportseklorn är möjliga genomutveckling av telekommunikationerna. anser altkommissionen i sina överväganden om energibesparingar inom transportsektorninte tillräckligt övervägt de framlida iransporlproblemen och delvis förbisettmöjlighelerna atl genom leknisk utveckling mera påtagligt öka transportsektornsenergieffektivitet. Enligt verkei bör frågeställningarna kring bilens möjligatekniska utveckling samt bilindustrins och samhällets omställningsproblemtillmätas avgörande vikt vid energipolitiska ställningstaganden. Transporiforskningsdelegationenär krilisk lill kommissionens förslag. Delegationen kan inte frigöra sig fråninlryckel all transportsektorn Hit en behandling som avviker från andra sektorer.Ingen annan sektor anses ha blivit föremål för så många restriktioner, förbudoch åtgärder med enbart negaliva inslag för all energiförbrukningen skallminskas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 119 Luftfartsverketinskränker sitt yttrande till att omfatta flygsektorn. Verket finnerkommissionens bedömningar av möjliga energibesparingar inom sektorn vararimliga. Liknande synpunkier framförs av SAS. Statensväg- och trafikinsUtut framhållersärskilt det behov som föreligger alt utföraen samlad studie kring de problem som föreligger med avseende på sambandetmellan energiförbrukning, avgaser, buller, trafiksäkerhet m. m. samt detekniska möjligheter som slår lill buds föratt så långl möjligt undvika olikasuboplimeringar. Utan en sådan studie - med avseende på svenska förhållanden -föreligger enligt institutet en stor risk att beslul om kortsiktigaenergipoliliska ålgärder inom transportsektorn kan låsa framlida handlingsmöjligheterför såväl samhällel som svensk bilindustri. I stort sett ansertransportnämnden atl det föreslagna hushållningsprogrammet kan vara positivtur beredskapssynpunkt men all ytterligare ulredningar av bl. a. sociala,trafikpolitiska och ekonomiska konsekvenser erfordras. Ellgenomgående drag för de flesta av de föreslagna åtgärderna är enligtriksrevisionsverket vagheter vad gäller effekter, organisaiion kring ålgärdernaoch genomförandekostnader. Verkei föreslår bl. a. atl nu arbetande utredningarinom transportsektorn får generella lilläggsdirekliv all i sina analyser ochförslag beskriva konsekvenser inom energiområdet. Konsumentverketanser del väsentligt att energifrågorna inom transportsektorn sätts in i ettstörre sammanhang och värderas med hänsyn lill transportekonomi, trafiksäkerhetoch irafikmiQö. Endasl en samlad bedömning och avvägning av kravnivåer inomdessa olika områden kan enligt verket ge en optimal lösning. Enligtlänsstyrelsen i lån är kommissionens förslag i och för sig lovvärdamen några större ingrepp mot transportsektorn anses inte vara realistiska ominte motsvarande inskränkningar görs ulomlands. Energisparkommitténanser all del inie är uteslutet att redan den tillväxttakt församfärdselsektorns energiförbrukning som antas i industriverkets prognos kankräva att styrmedel sätts in i störte omfallning än vad som bedöms erforderligti prognosen. Detta innebär enligt kommittén att en del av denbesparingspotential som kommissionens förslag bygger på intecknas redan för atlförverkliga industriverkets prognos. Bristen pä analyser avbeteendeförändringar vid sparstimulerande åtgärder inom persontransport-områdetökar osäkerheten i kommissionens förslag. Kommitténs slutsats är därför atlantaganden om reduktioner i tillväxten av samfärdselsektorns energiförbrukningutöver industriverkets prognos måste baseras på relativt säkra kalkyler avolika åtgärders besparingseffekt och i vilken omfattning åtgärderna kommer atlvidlas. Som en följd av de osäkerheler som föreligger anser kommittén atl delär rimligt att lägga den bedömning av det framtida energibehovet inom sektornsom görs i industriverkets referensprognos till grund för energiförsörjningen. Vidsin bedömning av personbiliransporierna synes det enligt KAK som 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 120 omkommissionen inte lillräckligi har beaktat personbilens betydelse för svenskafolkets levnadsstandard och resebehov. För praktiskt taget alla yrkesarbetandeär någoriunda smidiga resor en förutsättning för att de skall kunna fullgörasina uppgifter utan mycket stora påfrestningar. Endast en mindre del kanutnyttja ett väl fungerande kollektivtrafiksystem, medan de allra flesta ärberoende av bil framhåller KAK vidare. LOdelar uppfattningen atl starka miQöskäl talar för i vissa fall långtgående ändringarav bilismens villkor. När det gäller avvägningar inom ramen för en sammanhållenenergipolitik kan vissa ålgärder främja både energisparande och miQövärden. Manbör vidare enligt organisationen acceptera svenska regler inom områdel, som ärmer restriktiva än andra länders och sålunda kan sägas tidsmässigt ledautvecklingen mot miQöskydd och energisparande. Däremot är drastiska avsteg frånden internationella utvecklingen diskutabla. anser atl kommissionens betänkande inte kan läggas lill grund fördelaQregler på bilismens område bl. a. av det skälet att kommissionen interäknar med något alternativ på samfärdselområdet oavsett hursamhällsutvecklingen blir i övrigt. anser att kommissionens behandling av samfärdselsektornger intryck av atl hilhörande frågor behandlas som om kommissionens arbele meragällde atl ge uitryck för en viss trafikpolitisk uppfattning än atl allsidigtbelysa frågeställningarna och deras samband med energianvändningen. Motormännens riksförbundär kritiskt lill atl kommissionen belraklar en nedskärning av transportsektornsom en självklarhet. 1 slället anser förbundet att energimängden förtransporter måste vara flexibel och kunna anpassas lill samhällsutvecklingen iövrigt. Kommissionen borde därför ha redovisal flera olika nivåer påenergianvändningen inom transportsektorn i de olika beräknadeenergialternativen. Förbundel framhåller vidare att personbilbeslåndel blireffektivare . En föruisättning för en förnyelse är all det ärfördelaktigt för konsumenten atl byta bil. Därför föreslås altavbetalningstiden för bilköp förlängs och all bilaccisen avskaffas. Ettgenomförande av kommissionens förslag skulle enligt Näringslivetstrafikdelegation medföra negativa effekter för transportväsendets effektivitetoch därför för samhällsekonomin. Delegaiionen anser därför att energipolitisktbetingade åtgärder inom transportområdet inte bör genomföras utan alleffekterna därav för näringslivet noga analyseras och redovisas. Stockholmshandelskammare anser kommissionens förslag inom berörl område vara ytliga ochutan någon närmare konsekvensanalys. Därför anses inte förslagen kunna läggastill grund för beslul för att begränsa transportsektorn. innebär ett genomförande av kommissionens förslagendasl en begränsad energibesparing inom transportsektorn Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 121 mentill priset av drastiska åtgärder mot bilismen. Enligt bolaget når man bästsparmålen i fråga genom att stimulera en produktutveckling inom bilindustrinmot mer bränslesnåla bilar samt genom att omfördela bilkostnaderna från fastakoslnader till rörliga drivmedelskostnader. Svenskaåkeriförbundel finner det vara anmärkningsvärt att kommissionen lämnar ettantal förslag som genom beskattningar och regleringar syftar lill att begränsatransportsektorn utan att ha klarlagt förslagens samhälls- ochföretagsekonomiska konsekvenser. Förbundet anser dessutom atl kostnaderna för ålgärdernaliksom effekterna på industri, handelsbalans och sysselsättning inte harbelysts, samt att förslagens konsekvenser ur energi-synpunkt endast ärschematiskt beräknade. Kommissionenssyn på trafik stämmer enligt inlemed verkligheten, då trafiken är beroende av samhällets övriga aktiviteter ochframförallt av den framtida ekonomiska utvecklingen. Således är det enligtföreningen inte meningsfullt att förutsäga alt drivme-delsförbrakningen ärligenskall öka med en procent fram . Vidare måste en svenskenergipolitik på transportområdet ta hänsyn till bilindustrins villkor och tillde förutsättningar som gäller i en internationell marknadsekonomi. Till dettahar inte kommissionen tagit hänsyn anser föreningen, som också finner detförvånande att kommissionen kan dra bestämda slutsatser om bilavgasernashälsoeffekter. Föreningen pekar också på atl det f. n. ställs krav på bilenfrån många olika håll, t. ex. vad avser energisnålhet, miljövänlighet, trafiksäkerhetoch ekonomi, och framhåller alt statsmakterna måste avväga de sinsemellanmotstridiga kraven mot varandra. Sker inte detla är det risk för atl deeftersträvade målen inte nås. Kommissionenföreslår att kollektivtrafiken priorileras, byggs ut och görs bekvämare för trafikanterna. Förslaget stöds i huvudsak avremissinstanserna även om några av dessa ifrågasätter de praktiskamöjlighelerna att vidta några mera genomgripande åtgärder inom dettidsperspektiv kommissionen har beaktat. förslag gör bl. a. , flera länsstyrelserdäribland länsstyrelserna i , , , ochNorrbottens län, KAK, LO, , Svenska Kommunförbundei,allmänna bostadsJÖretag och CF-STF. Förslagetstöds även av som anser att det är av stor vikt attsöka sprida resandet för att på så sätt minska de storainvesleringar som behöver ske inom kollektivtrafiksektorn. Möjligheterna tillenergivinsier bedöms dock vara starkt begränsade. Vissa besparingar ansesemellertid kunna göras genom atl hänsyn tas lill kollektivtrafiken isamhällsutbyggnaden. Exempel på åtgärder är att bygga bussgator och bussfilerför att förbättra framkomlighet och medelhastighet. Mycket viktigt är enligtförbundel att kollektivtrafiken kommer in i samhällsplaneringen på ett sålidigt stadium som möjligl. Ålgärder i denna riktning skulle kunna öka Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 122 kollektivtrafikensatlrakliviiet och på så sätt medverka till ett minskat personbilresande.Liknande synpunkter framförs av . anser atl den stora satsning på kollektivtrafik som har förutsatts iindustriverkets referensprognos och av kommissionen enbart är förenlig med enradikalt ändrad inriktning av trafikpolitiken. Verket bedömer atl en sådanutveckling inte är realistisk av bl. a. ekonomiska skäl. Liknande synpunkter framförsav statens väg- och trafikinsUtut. Ellöverförande av resenärer från privatbilar lill del kollektiva transportnätetmedför atl delta måste utvidgas och förändras framhållertranspori-forskningsdelegationen. Därvid kommer i regel nytillkommande linjeratt uppvisa sämre energieffekiiviiet än t. ex. de cenlrala linjer som utgörsystemets kärna och förutsättning. Vid en kraftig ulvidgning av kollektivtrafikenkommer enligt delegationen stordriftsfördelarna att avsevärt reduceras. SINDanser atl både trafikpolitiska och energipoliliska avväganden bör bestämma ivilken grad man skall bygga ut kollektivtrafiken och vilka ålgärder man börvidlaga för atl fä en god transportsiandard och balans mellan olikatransportsystem. Enligt verket tillåter dock kommissionens underiag ej en merabestämd rekommendation i detla avseende. a. att kommissionens förslag innebär en övertro påenergibesparing genom utbyggnad av kollektiva transportmedel. Ekonomisktpressade kommuner och landsting kan enligt förbundet inte investera ibusstrafik av den omfattning som skulle krävas för en väsentlig ökning avturtäthet och ytterligare linjer inkl. langentiella transporter i störretätorter. Personbilen kommer därför att bibehålla sin ställning som detverkliga masstransporimedlel både i tätorter och glesbygd. Liknande synpunkierframförs även av och bilindustri- ochbilgrossistförening. Föratt begränsa privatbilismen och slimulera kollektivtrafiken framläggerkommissionen förslag om atl införa restriktioner mol privatbilismen i de siörrelälorternas innersiadsområden, speciellt inom de tre storstäderna, och attinfartsparkeringar byggs i anslutning till kollektiva transportmedel.Samåkning, t. ex. i samband med arbetsresor, bör stimuleras, och skatteavdragenför resa i bil mellan arbete och bostad uiredas. Vidare föreslås att införandetav trådbussar i större tätorter utreds. 1fråga om förslaget atl begränsa privatbilismen i tätorterna ärremissinstanserna delade. Stödjerförslaget gör postverket och allmännyttiga bostadsföretag liksomstatens trafiksäkerhelsverk. Trafiksäkerhetsverkei anser sålunda attenergibesparande åtgärder inom bilsektorn i väsentliga hänseenden sammanfallermed strävandena att öka trafiksäkerheten. En reducering av personbiltrafiken itätorternas inre delar skulle således kunna innebära en minskning avtrafikolycksfallen samiidigi som vinsler skulle kunna göras från miQösynpunkt. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 123 ställer sig posiliv lill kommissionens förslag men anserdet dock tveksamt om restriktionerna i sig inom den akluella tidsperioden kanleda till reduktioner i energiförbrukningen av sådan omfattning att några merbetydande förändringar i sektorns energiförbrukning kan anses somsäkerställda. Kommittén vill också peka på behovet av studier kring vilkafaktorer som påverkar valet av transportmedel t. ex. förskjutna arbetstider ocheffekterna av förändringar i taxesättningen om möjlighelerna atl genom olikastyrmedel påverka trafikbolagens uiformning av dessa. LRFföreslår i sitt yttrande att energibeskattningen används för alt begränsabilismen i täionena. Avvisandelill kommissionens förslag ställer sig bl. a. KAK och Motormännens riksförbundunder hänvisning till att föreslagna restriktioner förutsätter enkollektivtrafik som inte finns uppbyggd. förbigår kommissionen de energibesparingar som bliren föQd av bl. a. bättre trafikplanering och utbyggnad av genomfartsleder föratl minska köbildning. Ulöver energibesparingar i främst tätorterna skulleenligt bolaget dylika åtgärder öka trafiksäkerheten och minskaavgasföroreningarna. Liknande synpunkter framförs även av bUindustri-och bilgrossistförening och . Motbakgrund av vunna erfarenheler anser detvara väsentligt att föreslagna ålgärder genomförs med beakiande avdetaQhandelns kommersiella och sociala funklioner. Förslagetatt bygga infartsparkeringar i anslutning till kollektiva transportmedel stödsav KAK, och . Förslagetatt stimulera samåkning stöds av remissinstanserna. De försök som harutförts med samåkning har visat att relativt stora svårigheter kan föreliggaföratt genomföra denna framhållers/arewj väg- och trafikinsUtut. Detta kan lydapå att kostnaderna för genomförandet av ell samåkningsprogram kan komma att blibetydande. Institutet anser dock alt samåkningen bör stimuleras på olika sättoch att ytterligare studier bör utföras för atl klarlägga såväl hur eneffektivare samäkning skall uppnås som storieken på de reellaenergibesparingseffekter som kan erhållas. Ävenlänsstyrelsen i slödjer förslaget och föreslår atl statenbekostar erforderliga kommunala åtgärder, i. ex. någon form av kommunalaförmedlingscentraler. som bUindustri- och bilgrossistföreningstödjer förslaget. För att uppmuntra till samåkning vid arbetsresor föreslårorganisationerna att både förare och passagerare skall tillåtas göra avdrag ideklarationerna. Bland remissinstanser i övrigt som tillstyrker förslaget ärstatens trafiksäkerhetsverk, SIND, energisparkommittén, KAK, och . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 124 Kommissionen föreslår att en uiredning tillsätts angående ändring av skatteavdragen för resa i bil mellan arbete och boslad. Förslaget tillstyrks av remissinstanserna med undantag för någraorganisationer inom bil- och motorbranschen. Riksskatteverketframhåller alt nuvarande avdrag för resa med bil mellan arbele och bostaduppgick till fyra miQarder kr. och ifrågasätter om inte kostnaden förresorna bör betraktas som levnadskostnad. Vidare framhålls att administrationenav avdragsrätten är betungande för skatteförvaltningen. Förutom för nämndaresor saknas i många avseenden entydiga regler för hur frågor rörande resor itjänsten och s. k. bilförmåner skall behandlas från skattesynpunkt. mening har dessa frågor en så pass väsentlig betydelse för den enskildeoch för samhället i övrigt och då självfallet även på del energipolitiskaområdet att de bör bli föremål för en övergripande utvärdering av gällandebestämmelser. Verket instämmer således i kommissionens förslag att fråganutreds och att detta är nödvändigi för att uppnå konkreta förslag till åtgärderoch förändringar. ÄvenSIND tillstyrker kommissionens förslag men anser atl en utredning bör ske ianslutning till en mera genomgripande översyn av energibeskattningen. Slödjerförslaget gör också i liksom som dessulom föreslår att i den föreslagna ulredningenövervägs frågan om ett slopande av såväl fordonsskatt som kilometerskatt förbussar i linjetrafik. Enmera reserverad linje intar . Bolaget anser allsamhället bör iaktta stor försiktighet i fråga om en minskning avskatteavdraget för arbetsresor, eftersom boendet delvis har styrts av deskatteregler som har gällt beträffande resekostnader. Avvisandelill förslaget är KAK, och bilindustri- ochbilgrossistförening med hänvisning till bl. a. konsekvenserna för människornasmöjligheter all väQa bostad och arbetsplats. Förslagetatl låta utreda ett införande av trådbussar i större tätorter kommenterasendast av ett fätal remissinsianser. Förslagettillstyrks av som även framhåller atl i vissatillämpningar kan hybrid- och batteridrivna bussar vara atl föredra. Sådanaav kommissionen åsyftade ulredningar har utförts och visat atttrådbussens energiekonomi är sämre än dieselbussens. Därför är knappasltrådbussen intressant från energibesparingssynpunkt framhåller Svenskalokattrafikförenlngen. Av siörre intresse kan däremot batteribussar och i änhögre grad olika slags hybridbussar vara. ÄvenSveriges anser att trådbussen är oekonomiskjämfört med en konventionell buss. 1 synnerhet gäller detta om inletrafikflödena är stora. Kommissionen föreslår attobligatorisk ekonomitrimning övervägs för att öka effeklivitelen i befintligabilar. Remissinstanserna är delade i sill ställningstagande lill förslaget. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 125 Energisparkommitténanser atl en obligatorisk ekonomitrimning av befintliga bilar skulle vara enönskvärd ålgärd. En samordning med den åriiga kontrollbesiktningen skulleenligt kommittén förmodligen också innebära att systemet skulle bli ekonomisktacceptabelt. Kommittén ansluter sig därför till kommissionens förslag om attdenna fråga bör övervägas. ÄvenRiksförbundei eldistributörerna liksom ett antal organisationer i bil-ochmotorbranschen såsom , och Svensk Metanolutveckling ÅB slödjer förslaget. anser all frågan om obligatorisk ekonomitrimning i kombination medmiQövänlig avgasinställning fär ökad dimension både så till vida attenergisnålhet och miQöanpassning inte alltid samverkar och sett ur den aspektenalt kostnaden för justeringsåtgärderna i normalfallet inte uppvägs av den energibesparingsom trimningen medför. Effekten av enekonomiirimning avtar lämligen snabbi och med ett snävt ekonomiskt synsätt ochdagens bränsleprisnivå kommer en obligalorisk, allmän ekonomitrimning förpersonbilar knappast all bli lönsam framhåller AB . För altbli lönsam skulle den sannolikt behöva begränsas till de bilar, som är mest ibehov av ålgärderna, och då uppslår problemet att finna en lämpligkontrollmetod, varigenom bilar med avsevärt förhöjd bränsleförbrukning snabbtoch ralionelll kan gallras ut. SvenskBilprovning erinrar vidare i sitt yttrande om del i vissa avseenden tämligenstarka samband som råder mellan bränsleförbrukning och avgasutsläpp. För atlinnehålla de avgasutsläpp som är föreskrivna för nya fordon lorde det varanödvändigi med regelbunden service, som bl. a. innefattar kontroll ocheventuell jusiering samt utbyte av förslitna eller funktionsodugligakomponenter i dessa system. Däresi krav på en sådan obligatorisk service skullekomma atl införas kan den enligt bolaget också anses uigöra en obligatoriskekonomiirimning, eftersom kontroll- och serviceåtgärderna i Slort sett blirdesamma. Väger man samman både energi- och mlQöaspek-terna kan det därförfinnas anledning att närmare överväga en obligatorisk, åriig service för bilarmed särskilda avgasrenande syslem. Det vore också tämligen enkelt alt i denåriiga konirollbesikiningen inkludera kontroll -t. ex. via intyg frånverkstaden - att föreskriven service blivit utförd. framhåller att åtgärder riktade mol äldrebilar är lönsammast. Kostnaderna liksom de totala energivinsterna föreslås dockutredas närmare. , som stödjer kommissionens förslag inom trafikområdet, anseratl en utredning om obligatorisk ekonomitrimning bör samordnas med deserviceåtgärder som f n. uireds genom lypbesiktnings-utredningens (K 1977:02)försorg i syfte alt åstadkomma en effektivare avgasrening. Fleraremissinstanser ställer sig avvisande till kommissionens förslag. Genom attkostnaderna blir större än de beräknade vinsterna för bilägaren och dåeffektiva kontrollmöjligheter bl. a. är tekniskt komplicerade anser Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 126 statensvägverk att obligatorisk ekonomitrimning f n. inte kan komma i fråga som ettmedel att spara energi. Liknande synpunkter framförs också av statens väg- ochirafikinstnut, SIND och KAK. släller sig av nyssnämnda skäl avvisande till förslaget. skulle bätire resultat kunna nås om den årliga konirollbesikiningenutvidgades sä atl den kom att omfatta just de system och komponenter sompåverkar bilarnas bränsleförbrukning. Därigenom skulle de brister upptäckas somhar de största besparingspotentialerna och krav på ålgärder kunna vidtas enbanmol dessa. LOanser atl man bör avvakta med beslut tills det har utvecklats en enkel ocheffektiv ratin och därmed rimliga kostnader samt påpekar atl en successivhöjning av drivmedelspriserna i ökad grad tvingar fram frivilliga ålgärder. Vad gäller kommissionens förslag om att införa normer för maximal specifik bränsleförbrukning för nyttllkommande bilar är remissinstansernasmeningar delade. Stödjerförslaget gör , energisparkommittén. och anför i sitt yttrande: LOvill särskilt understryka vikten av att normer för bilarnas vikt,bränsleförbrakning och avgaser ytteriigare utvecklas och skärps. Del är därvidviktigt att framtida normer meddelas långt i förväg för atl möjliggöra eneffektiv anpassning från bilproducenternas sida. Därvid bör normsäti-ningengöras så noga övervägt att ändringar inte behöver göras med korta intervall. Iviss mån bör tekniska regler beträffande motorer, bilar i övrigi, avgaser,bränslen etc. dessutom beakta den motsvarande utvecklingen Ulomlands.