prop · G20332 · 1978-12-31 00:00:00 — är positivt tiU utredningsförslaget men anser att de småsvagdricks- och läskedrycksföretagens förhållanden inte beaktats tillräckligt.Förbundet ser vikten av att dessa företag erbjuds möjlighet att delta iförhandlingama. Föreningen understrykervikten av att de framlagda förslagen genomförs. Föreningen understrykervidare vikten av att aktieägama i de tre bryggeriblocken alltid skall ha rättoch Prop.1978/79: 32 22 Brygginvestsskyldighet att byta aktier i bryggeriblocken mot aktier i . framhåller i sitt yttrande att det är väsentligt att man imöjligaste mån vidmakthåller en fungerande konkurrens på bådevad gäUer öl och övriga sortimentgrupper. Ur detaljhandelns synpunkt är detenligt förbundet av central betydelse att tillgång finns tiU ett flertal leverantörskanaler.Föreningen anser att begränsning till i första handföretag som tillverkar lagrade maltdrycker är en brist eftersom bryggeriemaäven tillverkar läskedrycker som konkurrerar med konservindustrins produkter. KF saknar en strukturplan som utgångspunkt.Förbundet anser de föreslagna organisationsaltemativen är kortsiktigaskenlösningar eftersom den framtida utvecklingen torde leda till attbryggeribranschen samlas inom en organisation. Med hänsyn till det stora statligaengagemanget i branschen och de alkoholpolitiska aspekterna föreslår KF attstaten i första hand tar hand om hela bryggeribranschen. I andra hand föreslåsatt staten ingår i en med hela bryggeriindustrin samägd organisation därvinstmaximering inte får förekomma och där konsumenternas och de anställdasintressen bevakas. , Nya Banco-Bryggerier iSkruv AB, , Abro Bryggeri KB och ärpositiva tUl bildandet av Sydbrygg men anser att det krävs utförligare underlagoch analyser för ett slutligt ställningstagande hos varje enskiltbryggeri-företag. Företagen fömtsätter att erforderliga medel möjligtställs till förfogande genom statsmaktemas försorg. Företagen anser detangeläget att det skapas möjlighet för konvertering av aktier i tillaktier i . föreslår att man bör överväga atttillföra Falken till Sydbrygg. och framför motsvarande synpimkter på Bergslagsbrygg i fråga ommedelstillskott och konvertering av aktier som de bryggerier som enligt utredningsförslagetskaU ingå i Sydbrygg. De två företagen pekar också på vikten av attBrygginvests aktieinnehav inte i något fall får överstiga en minoritetsandel.Grängesbergs Bryggeri AB är positivt till Bergslagsbrygg men anser att ensammanläggning inte bör påtvingas utifrån annat än om företagen befinner sig idirekt kris. anser attsannolikheten är relativt hög för att Brygginvest skaU utvecklas till enkarteU, som helt kommer att behärska marknaden för konsumtionsfärdiga drycker.Man påpekar att effektema för dryckestiUverkare som står utanför Brygginvestkan bli förödande. Vad gäller den föreslagna ägarstrukturen förordarbl. a. , Föreningen , , Nya Banco-Bryggerier i ,Nord-Malt 1978/79:32 23 AB,, , , ÅbroBryggeri KB, och östra att utrednmgensalternativ ett genomförs. anser dock attstaten bör äga en större del av Brygginvest och skuUe helst vilja förorda etthelstatiigt ägande av hela bryggerinäringen. Man konstaterar dock att dennafråga inte legat inom utredningens direktiv. Om Beijerinvest motsätter sigalternativ ett föreslår förbimdet att staten ges möjlighet att lösa utBeijerinvest. Genomförs altemativ två vill förbundet framhålla att dettaalternativ måste omarbetas så att samordningsfördelama för de anställda ochsamhället löses på ett godtagbart sätt. förordar detaltemativ där Beijerinvest bibehåller sina direkta intressen i , dvs.altemativ två. Härigenom uppnås enUgt yttrandet bl. a. att icke statligaintressen bibehåller ett direkt medansvar i det marknadsdominerandeproduktionsföretaget. Förbundet önskar starkt betona vikten av att de sålundabUdade bryggerienhetema ges en självständig stäUning och därigenom fårmöjUgheter att utvecklas efter företagsekonomiska principer och enligtmarknadens fömtsättningar. Utan att ta ställning i principfrågan reser förbundetfrågan om en breddning av ägarintressena inom genom en börsintroduktion.NO vill inte motsätta sig ett genomförande av något av de båda av utredningenföreslagna altemativen. NO pekar emellertid på att en ännu större åtskillnadmeUan å ena sidan och å andra sidan de nybildade bryggerienheternaskulle kunna uppnås om Brygginvest hade minoritetsandelar i de treBryggeriblocken men inte något ägande i , som liksom f. n. skuUe kunnaägas direkt av Beijerinvest och staten samt eventuella andra intressenter. SPKanser det vara av vikt att de föreslagna altemativen inte ses som en slutUglösning utan att fortsatta ansträngningar görs för att ur konsumentemassynpunkt nå ett bästa utnyttjande av befintUga resurser. Frågan om Brygginvests uppgifter behandlas av NO,SPK, , ,de fackliga organisationerna vid och Föreningen motsätter sig en genereU pris- och rabattsamordning av och deföreslagna bryggeriblocken. NO tolkar utredningsförslaget om att skapa rimligakonkurrensfömtsättningar så att oUkheter i priser och rabatter inte får gålängre än vad som motsvaras av köpamas prestationer gentemot bryggeriema.Samordningsaktiviteter i fråga om råvam-försörjning möter enligt NO inte sammaprincipiella invändningar från konkurtensrättsUg synpunkt. NO understryker detväsentliga i att de tre bryggeriblocken garanteras självständighet ochkonkurrenstrovärdighet. SPK framhåller det angelägna i att uppnåddastordriftsfördelar medför lägre priser. Vidare understryker nämnden vikten avatt den samord- Prop.1978/79:32 24 ningsom kan komma att ske inom Brygginvest begränsas till insatser i syfte attminska riskerna för sådan regional oUkformig prissättning, som inte ärkostnads- eUer prestationsmässigt betingad. och defackliga organisationerna vid aiiser att Brygginvests första arbetsuppgiftmåste bli att tUlsammans med de anställda genomföra en strukturanalys somunderlag tiU en strukturplan för hela branschen. Därutöver tar förbundet uppfrågor om en samordnad råvaruförsörjning, förändrad kotikurrenspolitik ochembaUagesidan. Föreningen anser inte att de störstaekonomiska fördelarna ligger i en sammanslagning och nedläggning av produktionsenheter,utan i att samordna administration, distribution och marknadsföring. , och yttrar sig över utredningens förslag tiU temporärtstatligt stöd. understryker att statliga ingrepp ochstödformer i största möjUga utsträckning bör ha karaktären av "hjälp tiUsjälvhjälp" samt behoyet av att i efterhand analysera effektema avvidtagna åtgärder. betonar att om ett temporärtstöd genomförs måste det få en sådan utformning atl även de små malt- ochläskedrycksfabrikerna kan få del av det. Bryggeri anser att stödetborde vara permanent. Över Norrlandsbrygg och dess distributionssamarbetemed yttrar sig bl. NO, i , och . NO viU inte utesluta en distributionssamverkanmellan Till-Bryggerier och men anser att det finns risker för att en,samverkan utsträckes till prissättningsfråga och marknadsföringsåtgärder iövrigt. instämmer i att bildandet av Norrlandsbrygg kan. medförafördelar ur regionalpolitiska synpunkter. avvisar inteutredningsförslaget om samdistribution för de norrländska produktionsenheternamen förordar en provperiod. Bryggerier framhåller i sitt yttrandeatt TiU-gruppen redan genomfört de fusioner och stmkturförändringar sömföreslås för Syd- och Bergslagsbrygg samt dessutom huvudparten av mycketomfattande rationaUserings- och samordningsprogram. Företaget anser dock att deeffektivitetsvinster som därigenom har erhålUfs inte har kunnat kompensera denallt mer skärpta konkurrensen. Utredarens bedömning av kostnadsbesparingarna ärenligt företaget alltför optimistiska. Företaget är positivt tiU ettdistributionssamarbete med och anser att Bryggeri ()bör tillföras Nord-Brygg. När det gäUer utredningens förslag om exportbidragframhåller bl. a. statens jordbruksnämnd. () ochSvenska () att principen måste vara att en jäm- 1978/79: 32 25 förelsegörs mot det exportbidrag som skulle behövas för att föra ut motsvarandekvantitet kom på världsmarknaden. Ur regleringsekonomisk synpunkt har detingen betydelse om komet exporteras som sådant eller i form av malt. Nämndenfäster uppmärksamheten på angående omvärderingen avexportsubventioner och erinrar om artikel 24. Enligt dennaartikel skall medlemsstat inte skada andra medlemsstaters intresse genom attdirekt eller indirekt bevilja subventioner, som medför en ökning av exportenjämfört med en nära föregående representativ period. LRF och SLR har förståelseför att de varierande exportbidragen kan leda tUl planeringssvårigheter förNord-Malt och motsätter sig därför inte att bidragen ligger fast under tvåveckor. framhåller att trots utredningens förslag kvarstårbetydande skiUnader mellan det svenska systemet och till nackdelför Nord-Malt. De olika skördeperioderna i har enligt Nord-Malt letttill att när det funnits köpare har exportstödet varit obestämt ellerotillräckUgt och när stödet kommit har köparna redan hunnit täcka sitt behov påannat håll. Företaget understryker slutligen vikten av att den av utredningenföreslagna översynen görs skyndsamt. Över utredningens förslag om importavgifter förmalt har statens jordbruksnämnd, LRF, SLR och yttrat sig.Jordbruksnämnden har ingen erinran mot att införselavgiften för malt i Sverigekonstrueras på samma sätt som EG:s system om parterna kan komma överens omdetta i jordbruksöveriäggningama. Beträffande importavgiften för kom finnernämnden ingen anledning att ändra principen för avgiftssättning. LRF och SLRdelar utredningens uppfattning. Nord-Malt understryker att de framtida reglemaför att beräkna .införselavgiften på malt måste utformas mot bakgrtmd av despeciella förhållanden som råder på den europeiska marknaden. KF anser att man vid utformningen av ändrade reglerför utrikeshandeln med maltprodulcter bör skapa största möjliga Ukformighetmed EG-reglema. Utredningen rekommenderar att åtgångstalet mellankorn och raak ses över. anmäler att man avser att göra ensådan översyn. Strävan bör enligt nämndens mening vara att de faktiska åtgångstalenockså skall användas vid beräkning av exportbidrag och införselavgift. LRF ochSLR iar ingen erinran mot en översyn men framhåller att i den mån maninkluderar, eUer på annat sätt skapar, ett visst manufaktureringsskydd dettamedför ökade kostnader för reglerings-ekonomin vilka inte bör, belasta detsvenska jordbmket. De remissinstanser som uttalat sig om utredningensförslag att inordna i Brygginvest, bl. a. iJämtlaiids län. , , har ingen erinran. Ettframtida samarbete mellan Nord-Malt och mälteriverk- 1978/79:32 26 samhettUlstyrks av KF, och . De fackligaorganisationerna vid motsätter sig försläget att mälteridel påsikt överförs till ett särskilt mälteriföretag under Brygginvest. De remissmstanser som yttrar sig över utredningensförslag i vad avser ansvaret för råvaruförsörjnmg och exportförsäljnmgtUlstyrker förslaget; med reservationen att den närmareansvars-och arbetsfördelningen bör överlåtas tiU berörda parter att avgöraunder hand. Utredningens förslag att staten avskriver hälftenav Nord-Malts loka-lisermgslån välkonmas av . Även KF tar uppfrågan och tillstyrker förslaget. tiUbaka har bryggeriindustrin varitföremål för statliga regleringar av oUka slag. Bakgrunden härtiU är detintresse från alkohoIpoUtisk synpunkt som statsmaktema har fäst vidölhanteringens oUka led. Regleringarna, som avser främst tiUverkning,beskattning, försäljning och servering av öl, har ändrats från tid tiU annan.Med hänsyn tiU de alkoholhaltiga maltdryckemas speciella karaktär har detbedömts ur allmän synpunkt lämpUgt att staten fick ett dominerande intresse itillverkningen av maltdrycker i . Staten förvärvade därför år 1975aktiemajoriteten () i AB Bryggerier. Detta inträde från statens sidai bryggeribranschen syftade tiU att minska osäkerheten och skapa bättre grtmdför planering och därmed långsiktig effektivitet i branschen. Produktionsstmkturen inom bryggeribranschenundergick före statens förvärv av aktiemajoriteten i stora förändringar.Antalet tillverkningsenheter för malt- och läskedrycker minskade drastiskt.Samtidigt medförde en gynnsam produktivitetsutveckling att den totalaproduktionen kunde öka i betydande grad. Mellan åren 1965 ökadeproduktionsvolymen med under det att antalet anställda ibryggerinäringen sjönk . Med hänsyn till attarbetstiden förkortades har antalet utförda arbetstimmar minskatännu snabbare. Denna gynnsamma utveckling av produktionsvolymen per arbetadtimraa kan väsentUgen återföras på den strukturrationaUsering av anläggningamasora ägde rum. Även vad gäUer företagsstrukturen skedde storaförändringar. dommerade de två stora koncernema ABStockholms Bryggerier och AB Pripp & Lyckholra marknaden. Är 1963 gickdessa bryggerier samman under namnet AB Bryggerier. förstatens förvärv av aktiemajoriteten i svarade delta företag förungefär av försäljningen av malt och läskedrycker i 1978/79: 32 27 landet.De två nästa största företagen var då AB Wårby Bryggerier och Bryggeri ABFalken. Sedanår 1975 har företagskoncentrationen inom branschen accentuerats ytterligare.Genom bl. a. av sysselsättningsskäl motiverade förvärv av detvå krisdrabbade västsvenska bryggerierna Falken och SandwaUs harföretagsstmkturen i branschen ändrats ytterligare. Marknadssituationen är förnärvarande den att Prippskoncernen har en marknadsandel vad avser lagrademaltdrycker om och vad avser kolsyrade läskedrycker om . Vadgäller bryggerimarknaden totalt har med täckninghuvudsakligen i en marknadsandel om och Wårby en marknadsandelom . Övriga företag är små och flertalet har marknadsandelar på . Totalt finns i landet nio bryggeriföretag vidsidan av och Wårby. Antalet produktionsställen för lagrade maltdryckeruppgår tiU 22. Totalt sysselsätts i branschen ca 6 000 personer, varav ca 4000 i . BranschensviUkor förändrades också genom slopandet av meUan-ölet . a.mot bakgmnd av detta har efterfrågan på bryggeriprodukter minskat under detsenaste året. Denna utveckling i kombination med tidigare gjordaeffektivitetshöjande investeringar, framföraUt inom , har lett tiU attproduktionskapaciteten mom branschen som helhet i betydande gradöverstiger efterfrågan. Det är osannoUkt att efterfrågan inom en överskådUgframtid kommer att utvecklas så att branschens överkapacitetsproblem kommer attkunna elimineras den vägen. står det klart att produktionskostna-demavid de större moderna tillverkningsenheterna är betydUgt lägre än vid de mindrebryggerienhetema. Därtill kommer att stordriftsfördelar torde existera även iandra avseenden. Med undantag av och Wårby är lönsamheten inom branschenöverlag otiUfredsställande. Dessa omständigheter gör att ytterUgare strukturförändringarinom branschen är att vänta. Motdenna bakgund tillkallades en utredare för att göra en samladanalys och bedömning av branschens nuvarande situation och utveckling pålängre sikt. Utredaren skulle redovisa sannolika strukturförändringar ochinnebörden av dessa mot bakgrund av en analys av marknadens utveckUng på någotlängre sikt. Utredaren skulle vidare bedöma om den nuvarande stmkturen ochnämnda förändringar överensstämde med samhäUets intresse av en rationelltfungerande produktionsapparat och en balanserad sysselsättningsutveckling påorter med bryggerier och därmed sammanhängande verksamhet. Vid bedömningenskulle utredaren ta hänsyn tiU intresset av att konkurrensen inom branscheninte ytterligare begränsades och att koncentrationen till ett dominerandeföretag på den svenska marknaden inte skulle gå längre än . 1978/79:32 28 hålleratt den förväntade marknadsutvecklingen torde medföra att ett parbryggeriföretag måste träda i likvidation under det närmaste året samt att deövriga mindre bryggerierna inte på egen hand och inom nuvarande branschstmkturöverlever . Detta har sin bakgmnd i branschens nuvarandeöverkapacitet och stmkturförhållan-den, vilka konkret kommit till uttryck iotillfredsställande lönsamhet och svag finansieU ställning inom de från Prippsoch Wårby fristående bryggerierna. Utredaren finner det nödvändigt att åtgärdervidtas för att förhindra en utveckling som dels skuUe leda tUl en monopolsituation,dels medföra sysselsättningsproblem på många orter. I syfte att åstadkomma en struktur inombryggeribranschen som innebär fortsatt konkurrens mellan livskraftigaföretagsenheter föreslår utredaren att de fristående bryggeriema i Syd- ochMellansverige slås samman till två nybildade bryggeriblock. Vidare bör enligtutredningen erhåUa en starkare stäUning genom tiUskott avriskkapital och utgöra grundvalen för ett bryggeriblock i . beräkningar kommer de föreslagna sammanslagningarna avbryggeriföretag att medföra betydande rationaliserings- och samordningsvinsterifråga om produktion, distribution, företagsledning och administration. Pådetta sätt skulle också fömtsättningar skapas för en strukturrationaliseringinom branschen i acceptabla former. Mot bakgrund av branschens betydande överkapacitetanser utredaren att fortsatta nedläggningar av bryggerier är ofrånkomliga.Vissa nedläggningar bör enligt utredaren äga rum i anslutning tUl bildandet avde föreslagna bryggeriblocken. Inom det föreslagna bryggeriblocket i ,, bör enUgt utredningen ett till två bryggerier läggas ned. På siktbör ytterUgare ett bryggeri avvecklas och produktionen således koncentrerastill två bryggerier. Inom det föreslagna bryggeriblocket i ,, rekomenderas att verksamheten vid ett bryggeri successivttrappas ned. bör produktionen vid de två övriga bryggeriernakoncentreras tiU ett ställe. Inom Till-Bryggerierna bör, enligt utredarensuppfattning, likaså ett bryggeri successivt läggas ned. Utredaren anser vidareatt en anpassning till en mot marknaden svarande kapacitet tyder på attnedläggningar av några mindre bryggerier är ofrånkomliga även inomPrippskoncernen. Utredaren anser emellertid att de föreslagnaåtgärderna endast kan reducera den totala överkapaciteten inom branschen tillbegränsad del. Utredaren föreslår därför att bryggeriindustrin och i förstahand också satsar på export. För att möjliggöra ett genomförande av deföreslagna strukturförändringarna och för att fortsättningsvis utgöra ettorgan för samordningsåtgärder inom branschen föreslår utredningen att ettsärskilt investmentbolag bildas, kallat . Brygginvest bör enligtutredningen medverka vid tillskapandet av de nya företagsgrupperna genom atter- Prop.1978/79: 32 29 bjudasig att gå in med agarkapital. Beträffande ägarstrukturen i Brygginvest ochvad avser Brygginvests ägarandel av lämnar utredningen alternativaförslag tiU lösningar. Utredningen lämnar också vissa förslag i syfte attsäkerställa produktionen och sysselsättningen vid mälteriföretaget i . Dessa förslag berör konstruktionen av nu utgående exportbidragför malt samt storleken på importavgiften för bryggerimalt. Genom dessaåtgärder i kombination med vissa förändrhigar i Nord-Malts exportverksamhetanser utredaren att fömtsättningar kan åstadkommas för Nord-Malt att exporteraen betydande del av sin årsproduktion. Utredaren föreslår vidare att statenprövar möjUghetema att avskriva hälften av ute-Uggande lokaUseringslån i Nord-Maltsamt att Brygginvest går in med agarkapital i Nord-Malt. Genom dessa åtgärderanser utredaren att driften vid Nord-Malts anläggning i kansäkerställas. Utredningen anför slutUgen att det är angeläget attde framförda förslagen genomförs möjligt. Härigenom kan annarsoimdvikliga företagsnedläggningar förhindras. Utredningen anser därför attBrygginvest bör bildas och förbereda genomförandet av föreslagna åtgärder.Utredningen anser att förslag om möjligt bör föreläggas höstriksdagen 1978. I utredningen lämnas också vissa förslag rörandebeskattningen av malt- och läskedrycker, förpackningsavgiften samt frågan om enutvärdering av mellanölsförbudet. Jag tar i denna proposition inte upp dennadel av utredningens förslag. I ett särskilt yttrande understryker de iutredningen företrädda fackUga organisationerna vikten av att en strukturplanför branschen åstadkoms. Det krävs enUgt de fackUga organisationerna ettstmkturbolag med representation från samtliga företag i branschen och där detfackliga inflytandet garanteras. Det är vidare enligt de fackliga organisationernaviktigt att lösningar av dagens akuta situation inte får innebära att Prippsoffensiva fömtsättningar hämmas. Remissinstansemas mottagande av utredarens förslagär i det stora hela positivt. Den allmänna bedömningen av branschens situationoch de föreslagna strukturåtgärdernas inriktning har vunnit allmän anslutning.Näringsfrihetsombudsmannen har särskilt framhåUit vikten av att en fungerandekonkurrens vidmakthåUs inom bryggeribranschen. Bildandet av ettbranschstrukturbolag tillstyrks av samtliga remissinstanser som behandlatfrågan. De anställdas organisationer har betonat att stmkturomvandlingen måsteske under hänsynstagande till sysselsättningssituationen på berörda orter ochmed beaktande av behoven av altemativ sysselsättning för de enskilda somberörs. Beträffande de föreslagna ägarstmkturerna går meningarna mer isär. Demindre bryggeriema förordar genomgående utredningens huvudalternativ. Bryggeriutredningenhar enligt min mening otvetydigt visat att utveck- Prop.1978/79: 32 30 lingennu nått en punkt där bryggeribranschen med stor sannolikhet går mot enmonopolliknande situation om inte motåtgärder vidtas. Den har dessutom visatatt okontrollerade strukturförändringar är att vänta om inte insatsergörs. Utredningen har funnit att dessa omständigheter motiverar aktivastatliga insatser. Det finns klara risker för bristande effektivitet ien monopolsituation med ett enda företag. Konsumenterna och samhället har rättatt förvänta att bryggeriindustrin skaU fimgera effektivt. En fortsattkonkurrens inom bryggeribranschen meUan Uvskraftiga företagsenheter är tillfördel för de berörda företagen, för samhäUet och för konsumenterna. Det ärdärför min utgångspunkt att söka åstadkomma överlevnads- och utvecklingsmöjUgheterför flera företag och produktionsenheter inom bryggeribranschen. Detta ärockså ett angeläget mål ur regionalpolitiska synpunkter. Staten bör därföraktivt medverka tiU att åstadkomma en sådan företags-och produktionsstrukturvad avser de mindre bryggeriema att dessa kan ges reaUstiska möjUgheter attverka vidare inom branschen. Syftet med strukturförändringarna måste emellertidvara att söka åstadkomma Uvskraftiga och konkurrensdugUga företagsenheter. Detfinns också risker för ineffektivitet och betydande samhällsekonomiskakostnader om företag och produktionsenheter håUs under armarna med konstlademedel. Jag anser aUtså att konkurrensen inom bryggeribranschen så långt möjligtbör bibehållas. De mindre företagen i branschen har inte visat förmåga att påegen hand genom samordning bilda företagsstrukturer som har långsiktigamöjligheter att överleva. Av detta skäl bedömer jag aktiva statliga insatsersom nödvändiga. För att en konkurrens skall vara möjligställs emeUertid också särskilda krav på det dominerande företaget inombranschen. För att en konkurrens på lika viUkor skall kunna åstadkommas måstePripps i större utsträckning än de mindre företagen i branschen ålägga sig restriktionervad gäller utnyttjandet av sin marknadsposition. Sådana riktlinjer förverksamheten inom fömtsätter förhandUngar mellan företagets båda ägare. Det kan också anföras alkohoIpoUtiska motiv för ettvidgat statUgt engagemang i bryggeribranschen. Ett sådant vidgat engagemang isyfte att åstadkomma en önskvärd branschstruktur ligger också i linje med demotiv som var vägledande vid statens förvärv av aktiemajoriteten i är1975. Som ett motiv för detta förvärv angavs att ett inträde från statens sidai bryggeribranschen borde kunna minska osäkerheten och skapa bättre grund förplanering och därmed långsiktig effektivitet i branschen. Jag kan i stort instämma i de bedömningar avbranschens allmäima situation och av behovet av strukturförändringar som gjortsav bryggeriutredningen. Dessa bedömningar har också vunnit allmän anslutning iremissopinionen. vill jag understryka nödvändigheten av att 1978/79: 32 31