prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Med beaktande av nämndaförhållanden torde planeringsnivån vara några tusental lägenheler högre än denhär angivna. Länsbostadsnämndernabedömde maj/att långivningen skulleavse ca 58000 lägenheter med en total våningsyta för bostäder om 7030000 m. av lägenheterna avser flerbostadshus. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 110 Bosladsslyrelsen bedömer,som har nämnts, att behovei av nya bosläder fram lill miiten av1980-talel ligger inom inlervallel 60000-70000 . Mot dennabakgrund har slyrelsen ansett att statsmakternas planering tills vidare börinriktas pä en nyproduktion av omkring 65000 lägenheter . För åren 1979.1980 och 1981 bör fastställas en ram som ger uirymme för beslul om bostadslånlill förelag med 60000 lägenheter. Med den produktionsinriktning somlänsbostadsnämnderna har bedömt för är 1979 bör ramen såvitt gäller bostäderuppgå till 7 260000 m- våningsyta. I de fastställda ramarnaför vart och ett av ingår en beräknad del för lokalerpå 550000 m. Förår 1977 ingick i lånebesluten lokaler med en total våningsytaav 456000 m. Enligllänsbostadsnämndernas bedömningar kommer långivningen avseende lokaler attuppgå lill ca 457000 m- och lill 420000 m- . Med hänsyn tillosäkerheten i bedömningen av lokalbelåningens omfattning och till att dennabör kunna få en omfattning som svarar mot uppkommande bygginitialiv - detlagäller särskill i fråga om barnstugor - bör alltjämt inom totalramen beräknasen post för lokalbelåning . Av administrativa skälbör ramarna för beslut om bostadslån till bostäder och lokaler vara så vidaalt man inle får fördelningsproblem. En alltför snäv ram i förhållande till enaktuell lolal planeringsnivå kräver ökade insatser vid den regionala ochlokala fördelningen i fråga om bedömning av bostadsbyggnadsbehov ochplaneringsläge. Vid en snäv ram uppkommer också snabbt behov av omfördelningoch ramulvidgningar. En ram av nämnd storiek -7 260000 m för bostäder och 550000 m för lokaler, eller tillhopa 7810000 m -bör enligt styrelsen kunna fördelas före årels början. För att kunna utvidgaramarna för olika län utan minskning för andra bör finnas en central reserv. Avdetta skäl föreslår styrelsen atl ramen fastställs lill 8000000 m. Härutöver förutsätterstyrelsen elt bostadsbyggande utan statliga lån av samma storlek som undersenare år samt för en projeklreserv. Ramen för beslut ombostadslån till ombyggnad ochräntebärande förbätlringslån har fastställts till 655 milj. kr. för vart ochelt av . Länsbostadsnämnderna harberäknat all beslut om bostadslån till ombyggnad kommer atl meddelas för 635milj. resp 695 milj. kr. Dessutom beräknarnämnderna atl meddela beslut om räntebärande förbättringslån till ett belopp avomkring 60 milj. kr. under vart och elt av dessa år. innebärnämndernas beräkningar ett totall medelsbehov av 695 milj. kr. och för år 1979ett behov av 755 milj. kr. Med hänsyn till styrelsens förslag i det följandeom ett bidrag avsett atl stimulera ökad ombyggnad av vissa flerbostadshus börnämndernas bedömningar för något räknas upp. 1978/79:100 Bilaga 16 111 föreslåratt ramen för fastställs till 825 milj, kr. och alt ramen för år 1980fastställs till 895 milj. kr. I fråga om anslagsbehovanför bosladsslyrelsen all anslagsbelaslningcn under /78 uppgicklill 3 178 milj. kr. I sinanslagsframställning föregående är beräknade styrelsen utgifterna tillsammanlagt 2 980 milj. kr. Utbetalningen av lån blev större än beräknai. främslberoende på ökade byggnadskosinader och på grund härav gjorda höjningar av tidskoefficienten.Utgifterna för lån till hyresförluster blev däremot mindre än beräknai. Anslagsbelastningen förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 beräknar slyrelsen enligt följande. Beräknad ansiagshe/aslning för budgetåren/978/79 och 1979/80 Milj, kr. lån till nybyggnad av flerbostadshus lån till nybyggnad av småhus Vid ingången /79 fanns en kontant behållning på 6 milj. kr. För budgetåret1978/79 har anvisats ett anslag på 3 705 milj. kr. Eftersomanslagsbelastningen beräknas till 3 925 milj. kr. för innevarande budgetårerfordras etl tilläggsanslag på ca 215 milj. kr. För /80beräknar slyrelsen anslagsbehovet till 4 230 milj. kr. framläggervissa förslag som syftar till all underiätta och slimulera ombyggnad och annansanering. Styrelsen föreslår elt sårskilt stöd till kommuner i syfte allstimulera sådan förberedande planering och projeklering som normalt bör åvilafastighetsägare men som genomförs av kommunen i syfte all slimulera saneringföreträdesvis genom ombyggnad. Enligl slyrelsen börbidraget avse kosinader i det skede i planeringsprocessen, där åtgärderna i deenskilda fastigheterna skall klariäggas och förberedas. Förulsältning förbidrag bör vara alt det dåliga bostadsbeståndet är omfattande eller attsaneringens genomförande kan försvåras på grund av fastigheiernas splittring påmånga intressenter. En yUeriigare förulsältning bör vara alt kommunen harfastställt riktlinjer för saneringsverksamheten och avgränsat de områden, därbosladsupprustning är särskill angelägen. Bidrag föreslås utgå med högst 50 %av kommunens kostnader för Prop.1978/79:100 Bilaga 16 112 föiTirojektering, kostnadsberäkning ochbedömning av finansieringsmöjligheterna. Beslut om bidrag bör fattas avbostadsstyrelsen. För /80 föreslår styrelsen att för dennabidragsgivning anvisas 5 milj. kr. anservidare atl statligt bidrag bör kunna utgå för inslallalion av hiss ihejlntliga bostadshus. Det kan enligt styrelsen antas all hissinslallation iell befintligt hus ofta blir dubbell så dyr som vid nybyggnad. Dessulom måslevanligen någol rum per plan las i anspråk för utrymmet, Främsl bör bidragelriklas lill hus med mer än tre våningar. Till trevåningshus bör bidrag kunnautgå om del är ell angeläget behov atl öka tillgängligheten för äldre ochhandikappade saml kommunen styrker delta. Verksamhelen bör enliglslyrelsen till en början haförsökskaraktär. Genom en sådan bör mera erfarenheter av kosinader och problemerhållas. Vidare bör ytterligare övervägas och prövas hur kommunerna i sinplanering - bl. a, i de bosladssociala inventeringarna - skall beaktalillgänglig-hetsfrågan, Bostadsslyrelsen föreslårockså all elt statligt ombyggnadsbidrag införs. Som motiv för bidragel anförstyrelsen att del gäller alt stimulera ombyggnad av ett kvarvarande relafivtbegränsai bestånd av fastigheter, som från ekonomisk synpunkt är mindre gynnsammaalt bygga om. Bostadsslyrelsen tar isin anslagsframställning också upp vissa särskilda lånefrågor. Under anslagel B 4.Räntebidrag m. m. har redovisats bosladsslyrelsens förslag om räntebidrag tillförbättringar och ombyggnader av småhus med etl låneunderiag på högst 25000 kr.Bostadslånet kan i vissa sådana fall fördjupas av låneunderlaget.Bostadsstyrelsen upprepar sitt förslag från föregående års anslagsframställningom höjning av nämnda gräns lill . Beloppet är enligtstyrelsen uträknat med hänsyn till den allmänna kostnadsutvecklingen och till utvecklingen såvitt gäller förbätlringslån. Föratt undvika att ofta behöva ålerkomma om ändring av beloppel hemställerbostadsstyrelsen om bemyndigande atl höja maximibeloppet med ledning avkostnadsutvecklingen inom byggandet, t. ex. med av styrelsen fastställdavärderingskoefficienter. Styrelsen har isammanhanget vidare anfört atl en förutsättning för ombyggnadslån är attombyggnaden inte är av endast ringa omfattning och alt styrelsen har höjtkostnadsgränsen för ringa omfattning när del gäller småhus från 4000 lill10000 kr. Bosladsslyrelsen uppreparockså sina förslag i förra anslagsframställningen i fråga om lokalbelåningen.Styrelsen anför atl avgränsningen av vilka lokaler som är belåningsbara, dvs.får ingå i låneunderlag eller pant-värde med hänsyn till att de skall utgörabostadskomplement, är svår i många fall men ändå kan göras lillfredsslällandemed ledning av gällande föreskrifter. Däremot är gränsen mellan låneunderiags-och pantvärdelo- 1978/79:100 Bilaga 16 113 kaler oklar och svårmotiverad. Bosladsslyrelsenföreslår därför att alla bo-stadskompletlerande lokaler skall räknas in ilåneunderlaget. Föratt främja ombyggnadav flerbostadshus börenligt styrelsen i pantvärdet kunna inräknas även lokalersom inte utgör bostadskomplement men som hade motsvarande användning innanombyggnadsåtgärderaa vidtogs. tarvidare upp frågan om vissa förändringar i reglema för uthyrning av bostädertill lokaler. Enligt gällandebestämmelser kan regeringen medge alt bostadsutrymmen får under viss lidutnyttjas som lokaler vilka inle kan räknas in i låneunderlaget, om del medfören betydande minskning av behovet av hyresföriustlån. Styrelsen föreslår atl entillfällig uthyming av bosläder till lokaler bör kunna medges även om denväntade minskningen av hyresförlustlån är mindre beiydande, eller omhyresförlustlån inte alls kan utgå därför alt föruisätlningama inte äruppfyllda. Styrelsen föreslår ocksåatt alla beslut om temporär uthyrning skall fattas av länsbostadsnämndernautan föregående medgivande av regeringen. Åven i fråga ombelåningen av integrerade skollokaler föreslår vissa förändringar. Enligl gällandebestämmelser får skollokaler räknas in i låneunderiaget, om de med hänsyn tillbelägenhet och sammanhang med andra lokaler ulgör en integrerad del avanläggning för boendeservice, om anläggningen till övervägande del består av sådanaandra lokaler och om skollokaleraa i väsentlig utsträckning nedbringar behoveiav övriga lokaler. Undantag kan i vissa fall göras från villkoret att denövervägande delen av en integrerad anläggning skall innehålla andra lokaler änskolor. anföratt den successiva förändringen av synen på skolans roll i serviceutbudet harhaft sin motsvarighet i den faktiska utvecklingen på skolbyggnadsområdet. Frånatt i början ha bidragit med en mindre del av lokaleraa i en anläggning förboendeservice, är det nu i allt högre grad skolan som ulgör stommen ianläggningen. Detta hänger fill stor del ihop med den ändrade inriktningen avbostadsbyggandet. Större centrumanläggningar dit huvuddelen av kommersiell ochövrig service i ett område samlas byggs knappasl längre. För att åstadkomma anläggningar där skolanupptar mindre än halva ytan måsle man föriägga butiker och förskolor m. m. dit.Detta kan ha negativa följder på grund av dels skolans närhet tillkommersiella miljöer, dels koncentrationen av bara och ökade gångavstånd tillförskoloma. Den sakliga grunden till att låta alla skollokaler - även de sominte samutnyttjas- inräknas i låneunderiaget så snart skolan utgör den mindredelen av anläggningen kan också ifrågasättas enligt styrelsen. I åtskilligafall har skolan och övriga lokaler varit ungefär lika stora, vilket vållarproblem vid tillämpningen av reglema. pekar påalt bland de ca 25 projekt som 8 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 114 och 1978 har fått styrelsens medgivande alträkna in skollokaler i låneunderlaget har hela skolan kunnat belånas i endasttvå fall. I övriga fall har anläggningarna utöver skollokaler bara innehållit förskola,fritidsgård och sporthall. För all intefinansieringsförutsäitningama i ett ansträngt kommunaleko-nomiskl läge skallstyra serviceutbyggnaden i icke önskad riktning föreslår styrelsen att regelnom inräkning av hela skolan i låneunderiaget när anläggningen till övervägandedel består av andra lokaler slopas. En sådan ändring torde, enligt styrelsen,med hänsyn till rådande förhållanden innebära en obetydlig inskränkning ifinansieringsförutsätlningarna för skolor. Styrelsen anser samtidigtatl lånemöjlighetema för samutnyttjade skollokaler bör bibehållas. Kravet påredovisning av den planerade användningen av lokalema bör dock skärpas.Därigenom kommer även sådana bas- och komplementutrymmen i skolan som anses blisamutnyttjade alt kunna räknas in i låneunderlaget. Det skulle således ävenfortsättningsvis bli möjligt att i vissa fall få hela skolan inräknad ilåneunderlaget. 1 sammanhanget nämnerstyrelsen att den har för avsikt att efter samråd med närmareange hur redovisning av planerat samutnyttjande skall ske, som underlag förbedömning av om lokalerna blir till påtaglig nytta för de boende. Styrelsennämner också att enligl uppgift från det numera är mycketvanligt atl skolorna, oavsett om de samordnas med andra lokaler eller inte,utformas så att vissa utrymmen (matsal, samlingssal, gymnastiksal etc.) kananvändas för fritidsändamål. Denna tendens torde stärkas ytterligare i och medSI A-skolans införande. Styrelsen föreslår vidareatl beslutanderätten om inräkning av integrerade skollokaler i låneunderiagetden flyttas från bostadsslyrelsen till länsbostadsnämnderaa. Bostadsslyrelsen tarockså upp frågan om kommuns ansvar för förlust på lån och bidrag som betalas uti förskott. Möjlighet att betala utlån och/eller bidrag i förskott finns enligt fem författningar,bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946), förordningen (1977: 332) omstatligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m.,kungörelsen (1962:538) om förbättringslån,förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel till förbättring av boendemiljöer och kungörelsen (1973: 327) ombosiadsanpassningsbidrag. Förutsättningarna för attbevilja förskott, som är i stort sett identiska för de fem stödformerna, ärföljande. Kommunenskall ha åtagit sig ansvar för återbetalning av förskottet. Detta ansvar måsteutgöras av att kommunen tecknar borgen gentemot staten såsom för egen skuld(proprieborgen). Låntagaren/bidragstagarenskall på begäran av kommunen ställa säkerhet som kommunen godkänt. Låntagaren/bidragstagarenskall ha förbundit sig atl underkasta sig den särskilda konlroll överbyggnadsföretaget som kommunen vill utöva med anledning av förskottet. 1978/79:100 Bilaga 16 115 Sedan förskottet harbeviljals av länsbostadsnämnden betalas det ul till förmedlingsorganel somsjälv har att bestämma hur det skall lillgodoföras låntagaren/bidragstagaren.Vid någoriunda stora förskott brukar beloppet delas upp i flera poster. Ränlan på förskott, lillden del det avser lån, utgör I % utöver den vanliga bostadslåneräntan. Enligtstyrelsens föreskrifter skall förmedlingsorganet göra innestående förskotträntebärande för sökandens räkning till den del förskottet avser lån. Omförskottet avser både lån och bidrag i samma ärende - såsom ofta är fallel videnergisparstöd - skall förskottet därvid anses i första hand belöpa påbidragsdelen. Detta är ett sätt alt i någon mån kompensera kommunema förmerarbetet med förskott. Förskottet är atl se somen motsvarighet till byggnadskreditiv förde fall där sådant är svårt eller heltomöjligt att erhålla. Om förskottsmöjligheten inle fanns är del slor risk atlmånga entreprenörer vägrar alt medverka i verksamheten, eftersom de då inte kanfå betalt för sitt arbele inom normal lid för leverantörskrediter. Förskottet har särskiltstor betydelse för de fall sökanden inte själv har kreditkapacilel gentemotentreprenören, vilket synnerligen ofta är situationen vid förbätlringslån ochbosiadsanpassningsbidrag men även är vanligt vid stöd till energibesparandeåtgärder. Bostadsslyrelsen anseratt proceduren för att bevilja förskott är krånglig och arbelskrävande.Bestämmelserna har sin bakgmnd i intresset av att skydda statens fordringar förde eventuella fall att arbetena aldrig blir utförda eller färdigställda. Denomständigheten att kommunen kräver säkerhet av sökanden är därvid tänkt attutgöra en press på denne. Styrelsen nämner isammanhanget att i skrivelse till kommunerna harförutsatt att dessa kräver säkerhei av sökanden med hänvisning till att slalenkräver säkerhet av kommunerna. Styrelsen nämner också atl den i samband med bl.a. konferenser om energisparande ålgärder har erfarit att vissa kommuner hellenkelt vägrar atl ställa borgen på grund av det omfallande arbetel. Del harfrån några medelstora kommuner angivils alt enbart detta arbete skulle krävatvå kompetenta personer eller en årskostnad på ca . Styrelsen pekar på altförlustema inom den slatliga långivningen har varit ytterligt små.Förskottsgivningen är inte helt jämförbar med den vanliga långivningen,eftersom den avser byggnadskredit. Likväl är det styrelsens erfarenhet från defall då förskott har beviljats att det mycket sällan har varit problem medutförandet av arbetena. Styrelsen föreslår attbeslämmelserna om säkerhet gentemot staten avskaffas för samtliganämnda stödformer. Härigenom vinns, enligt slyrelsen, en betydande besparing avkapacitet hos i första hand kommunerna och en förenkling för låntagarna,gentemot en kanske i någon mån ökad statlig risk. Hyresförlustlångivningen tillkom ochavsåg till en början hyres- 1978/79:100 Bilaga 16 116 Dennaperiod har sedan förlängts och f. n. kan hyresföriustlån utgå förföriuster uppkomna t.o.m. . Lånemöjligheterna måste enliglbostadsstyrelsen utsträckas till att avse förluster eftersom detfortfarande finns kommuner med ett beiydande anlal outhyrda lägenheter. 1några kommuner har antalet ökat . Bosladsslyrelsen föreslårvissa ändringar av villkoren för lån lill territoriella församlingar m. m. De författningar somreglerar långivningen till bostadsbyggandet innehåller inte någrabegränsningar med avseende på låntagarkategori under fömtsättning altlånesökanden äger fasligheten. Bl.a. territoriell församling, pastorat ochkyrklig samfällighet ulgör sådana kategorier som kan beviljas lån. De är dockgenom andra bestämmelser förhindrade atl ta upp lån och att ställainteckningssäkerhel för lån. 1 lagen (1961:436) om församlingsstyrelse (omtryckt1976:500) anges att territoriella församlingar kan ta upp lån under vissaförutsättningar. Där anges vidare att lån får, utöver i vissa fall som här intehar intresse, upptas endast efter särskilda bestämmelser som meddelas avregeringen. Styrelsen anser det angeläget att sådana bestämmelser tillkommer.Med hänsyn till bl. a. församlingamas egen beskattningsrätt är det enligtstyrelsen rimligt att dessa kan ta upp lån ulan ställande av säkerhet, dvs. idetla hänseende jämställas med kommun. Gällande beslämmelserinnebär, såvitt avser låneandel, att församlingar m.fl. hänförs lill sammakategori som enskild ägare av flerbostadshus. Styrelsen anser atl församlingarm. även i della avseende bör jämställas med kommun. Därav följer attlåneandelen bör vara för bostadslån och IOO % för förbättringslån. Förenergispariån är ingen ändring nödvändig, eftersom belåningen i sådant fallalltid är IOO %. Jag tar först upp fråganom bostadsbyggnadsbehovet. redovisar en beräkning avbosiadsbyggnadsbehovet fram lill . Tillväxten i efterfrågan pålägenheter på grund av ökat antal hushåll uppskattas till . 1 stort bedöms tillväxten bli avtagande, dvs.i genomsnitt störsl . Avgången av lägenheteruppskattas till i genomsnitt 25000 , men den kanför femårsperioden 1976- 1980 antas bli något mindre. Beräkningen resulterar iett nybyggnadsbehov av 60000 (35000-1-25000) lägenheter i genomsnitt per år.Vissa faktorer som kan komma att öka behovet har då inle preciserats siffermässigt.Med hänsyn härtill synes det enligt rimligt atl f. n. räknamed ett behov av nyproduktion av 60000-70000 lägenheter fram till miUenav 1980-talel. 1978/79:100 Bilaga 16 117 genomsnitt för perioden skulle då kunna angestill omkring 65 000 nybyggda lägenheler . För egen del vill jag anföra följande. Bostadsbyggandet nådde enloppnivå , då nära 110000 lägenheler färdigställdes.Antalet har därefter successivi minskat. färdigställdes årligenendasi ca 55000 lägenheter. Produkiionen har sålunda halverats . Den nedåtgående trenden ibostadsbyggandet har brutits. Påbörjandet beräknas nämligen hauppgått lill ca 58000 lägenheler. Det är ett betydligt slörre anlal än sompåbörjades . För atl det långsiktigabostadsbehovet skall kunna lillgodoses bör nyproduktionen ökas ytterligare.Med hänsyn lill den osäkerhet som gäller för flera av de faktorer som bestämmerbehovet av bosläder - hushållsbildningen, avgången av lägenheter, den inrikesomflyttningen, immigrationen elc. - är del dock inte möjligt att mera exaktange vilken nivå som är behövlig. Riktmärket bör dock vara att under denärmaste åren öka produktionen till en nivå av ca 65 000 lägenheler . Enligt de bedömningar somlänsbostadsnämnderna och de kommunala samarbeisorganen i de trestorstadsområdena har gjort av de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen beräknasdrygl 60000 lägenheter bli påbörjade under vart och ett av . Jag vill i dettasammanhang framhålla att det är angelägel alt nyproduktionen i snabbastmöjliga takt ökar till den på längresikt behövliga nivån. Från bostadspolitisk synpunkt är det angeläget med hänsyntill den ökade efterfrågan i förhållande till utbud som föreligger på fleraorter. Från arbetsmarknadssynpunkt är det lämpligt med hänsyn till väntadutveckling av efterfrågan på arbetskraft från andra sektorer änbostadsbyggnadssek-tom. Till frågan om åtgärder i syfte att öka nyproduktionenåterkommer jag i det följande. Jag övergår nu lillbostadsbyggandets omfattning och inriktning . fastställderiksdagen en ram för det statligt belånade bostadsbyggandet som beräknades geutrymme för ca 60000 lägenheter jämte lokaler. Ramen för lillslåndsgivningbeträffande byggandet utan statliga lån angavs av regeringen till 8000lägenheter. Bostadsbyggnadsplanen gav därmed fömtsättningar för att sammanlagtca 68000 lägenheter skulle kunna påböijas. Dämtöver fanns en projektreserv om10000 lägenheter Jämte lokaler som byggs med stöd av statliga lån. 1 motsats till vad somhar varit fallet fördelades ramen för beslut om bostadslån år1978 i sin helnet. Dämtöver har en del av projektreserven tagits i anspråk.Att projektreserven har tagits i anspråk beror lill en del på att det i slutetav året inte var administrativt lämpligt att göra omfördelningar för atltillgodose uppkommande bostadsbyggnadsbehov. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 118 Ramen för beslut om tillstånd för bostadsbyggandet utanstatliga lån utnyttjades däremot inle i sin helhet. Antalet lägenheter för vilka beslutom lån eller byggnadstillstånd har meddelats kan för uppskattas lill ca61 000. Del är ca 5000 flerän . Påbörjandet år 1978kan f. n. uppskattas till ca 58000 lägenheter, vilket innebär en ökning med ca 5000 lägenheter iförhållande . I stort sett är hela ökningen hänförlig lillflerbostadshusen. Småhusandelen av det totala påbörjandet minskade från75% till . För den produktionsom färdigställs , exkl. lägenheter i specialbostäder, kan delgenomsnillliga antalet rumsenheler per lägenhet beräknas till5,15 jämfört med 5,22 året innan. Det genomsnittliga rumsantalet ökade i flerbostadshusen till ca 3,50 medan det minskade till ca 5,73 i småhusen. Den genomsnittliga lägenhetsytan för flerbostadshusen ökade till ca 73m'' och minskade för småhusen till ca 128 m. Andelen lägenheter störte än tre rumberäknas lill i småhusen och till i flerbostadshusen. Av de år 1978färdigställda lägenhelema i småhus beräknas ha blivit upplåtnamed äganderätt. Det är en minskning med i förhållande till årel innan. 1 flerbostadshusen varuppskattningsvis av lägenheterna avsedda att upplåtas medhyresrätt och med bostadsrätt.Jämfört med innebär det att fördelningen mellan hyres- ochbostadsrättslägenheter var oförändrad. Antalet outhyrdalägenheter var den ca 12 700 i statsbelånadeflerbostadshus färdigställda . var motsvarandeantal 14430. Mellan den och den ökade emellertidantalet något, nämligen med ca 600 lägenheter. Av de lägenheter som varoulhyrda den fanns i storstadsområdena. Även om antaletouthyrda lägenheter på vissa håll har ökat någol tyder de uppgifter, sombostadsstyrelsen har inhämtat från kommunerna, på all bostadsmarknadsläget iflera kommuner f. n. förändras mot en bristsituation. Jag villmed anledning härav framhålla att kravet på hög planeringsberedskapökar i takt med att reserven av outhyrda lägenheter minskar. Vid sidan avplaneringsfömtsättningaraa bestäms bostadsbyggandets omfattning tillväsentlig del av de ekonomiska förutsättningarna för byggandet. Hyresföriusllångivningen bör därför vidgasfill att avse även hy-resföriuster som uppkommer . Ocksåbostadslånevillkoren är avbetydelse. Jag vill i sammanhangethänvisa till vad jag haranfört under anslaget B 4.