prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Uppgifter om innehålleti FR bör liksom i driftsystem 1 lämnas i form av: Fastighetsbevis, ev börnamnet ändras Samfällighetsbevis, ev bör namnet ändras Traktkort RegisterområdeskortPlankort (Kvarterskort) Anläggningskort För att undvika bindningar mellan FR-och IR-systemen bör emellertid fastighetsbevis isamma mening som avses i driftsystem 1 inte utfärdas. Det innebär att fastighetsbevis i det nyasystemet endast kommer att innehållaFR-uppgifter. 5 FASTIGHETSREGISTER UPPGIFTER I IR I driftsystem 1 saknar IR motsvarighet till fastighetsbokensfastighetsspalt. Fastighetsregisteruppgifter framgår ändå av registret genom integreringen med FR. Om två skilda system skall användas förFR och IR, måste fastighetsregisteruppgifterfinnas också i IR. Uppgifterna bör föras in på maskinell vägefter avisering från FR (se avsnitt 9). Av uppgifterna i FRs huvudregister bör följande ingå i IR (Om inget annat sägs avses samtliga uppgifter i avdelningen) : Endast uppgift om län,församling, kyrkobokföringsdistrikt och socken tas med. Endast fastighets totalareal anges. Endast fastighetsrättsligaätgärder redovisas. Prop.1978/79:114 154 Endast rättighetersom belastar fastigheten samt rättighetersom grundas på delaktighet i sammanslutning redovisas. Redigeringsvolymen i inskrivningsregistret beräknas uppgåtill av volymen i driftsystem 1 till följdav den dubbla redovisningen av fastighetsdata. Det innebär i jämförelse med driftsystem 1 att registervolymen för FR och IR tillsammans ökar med 40". Av uppgifterna i FRs huvudregister måste följande ingå i IR föratt handläggnings- och utskriftaprogranmenskall kunna användas: Endast län, församling, kyrkobokföringsdistrikt och Endast totalarean anges. Angående omfattningen se ovan. De återstående uppgifterna nämligenavregistrering, skattetal, åtgärder och övrigaförhållanden mäste emellertid aviseras till IR. Registervolymen i inskrivningsregistret beräknas i denna variant uppgå till av volymen i driftsystem 1 till följd av den dubbla redovisningen av fastighetsdata.Det innebär i jämförelse med driftsystem 1 attregistervolymen i FR och IR tillsammans ökarmed . 6 INNEHÅLLET I IR IR bör innehålla samma uppgifter som IR i driftsystem 1. Somtidigare har anförts (avsnittet 3.2) har genom integreringeni driftsystem 1 vissa uppgifter som skall redovisas i fastighetsboken istället kunnat redovisas i FR. Dessauppgifter bör, om två skilda system skall användas, aviseras frånFR till IR. Följande uppgifter berörs: - Exproprierade servitut och nyttjanderätter Vissaanteckningar enligt vattenlagen 1978/79:114 155 - Anteckningarenligt 70 eller 113 §§ byggnadslagen (1947:385) - Anteckningenligt 13 § lagen (1960:960) om byggnadsminnen - Uppgift omfastighets anslutning till gemensamhetsanläggningenligt lagstiftning - Uppgift omfastighets anslutning till gemensamhetsanläggningenligt 1973 ärs lagstiftning Uppgifterna böri FR redovisas under rubriken innebär att överföringsprogrammenpåverkas. Uppgift om innehålleti IR bör liksom i driftsystem 1 lämnas i form av gravationsbevis och gemensamt gravationsbevis. Förutsättningarna för att gemensamt gravationsbevisskall utfärdas bör vara desamma som anges i kungörelsen (1970: 1063) om fastighetspevis m m. Bevisenmåste emellertid utfärdas med något?,ndrat innehåll i förhållande tilldriftsystem 1. Eftersom fastighetsbevis i den mening som avses i driftsystem1 inte skall utfärdas kommer gravationsbevis att utgöra det enda bevis som kan användas som gravationsbevis i vedertagen bemärkelse. Som framgårav avsnittet 5 kommer insltrivningsregistret att innehålla åtskilligafastighetsuppgifter. Dessa fastighetsuppgifter måste givetvis ingå i gravationsbevis. I jämförelse med bestämmelsen i 6 §kungörelsen om fastighetsbevis m m innebär detta att gravationsbeviset får ett utökatinnehåll. Enligt nyssnämndakungörelse skall uppgifterna i gemensamtgravationsbevis innehålla samma uppgifter som gravationsbevis.Det gemensamma gravationsbeviset börinnehålla samma uppgifter som idriftsystem 1. Utdata i form av bevis om inskrivningsmyndighets beslut mm påverkas inte av om FR och IR är integrerade eller ej. 8 TAXERINGSUPPGIFTERNAS PLACERING I FR ELLER IR Enligt 4 § fastighetsdatakungörelsen (1974:1058; senaste lydelse 1975:1111) skalli driftsystem 1 redovisas taxeringsuppgifter. Som framgår av bestämmelsenhämtas informationen frän ett annat ADB-register, nämligen fastighetslängden. 12 1978/79.1 samt. Nr 114 Bilaga I 1978/79:114 156 PADAK har i bilaga 8 till sitt betänkande (SOU 1976:57 s 132) utgått från atttaxeringsuppgifterna skall redovisas i FR. Inskrivningsmyndigheterna behöver uppgifter om fastigheternas taxeringsvärde. Taxeringsvärdenaanvänds föi de maskinella rutinerna päinskrivningsmyndigheten, t ex för automatiskuträkning av stämpelskatten. En lösningsom innebär att taxeringsuppgifterna inte ingår i IR ärdärför otänkbar. Det är önskvärt att taxeringsuppgifterna ellervissa av dem ingår ocksä i FR. Vid beräkningenkan tas till utgångspunkt att ägaruppgifter inte behöver redovisas i FR. Samma taxeringsupocifter som enligt driftsystem 1 skallingå i IR bör ingå också i ett separat IR. 9 SAMORDNINGEN MELLAN FASTIGHETSREGISTRERING OCHINSKRIVNING; INSKRIVNINGSINTERVALLET Förhållandet mellan fastighetsregistrering och inskrivning i ett systemmed skilda databaser har analyserats i en särskildpromemoria (Fastighetsrättsenheten ) . Vid överläggningar ifrågan har följande slutsatser kunnat dras: 1) För att inte förspilladen rationalitet som ligger i att inskrivningsdag hälls och att IR uppdateras med FR-datamaskinellt måste problemet med cmedel-baravisering av FR-uppgifter till IR lösas; 2) Det blir inte lättare att lösade tekniska problemen vid automatisk överföring av FR-data till IR, om man överger endagsintervall i inskrivningen till förmån för ett längreintervallI 3) Om metoden att överföra FR datatill IR pä maskinell väg inte kan genomföras,är alternativet en metodsom förutsätter att inskrivningsdag hållsendast ! Automatisk avisering mellan FR och IR innebär att inskrivningsmyndigheten inte själv disponerar övervid vilken tidpunkt fastighetsregisteruppgifterna skall föras in i IR. Ett spärr- eller varningssystem måstedärför byggas in i IR för att förhindra kollision mellan fastighetsregistrering ochinskrivning. Det i driftsystem 1 tillämpadesystemet kan användas även här. 1978/79:114 I57 10 UPPGIFTER OM CIVILSTÅND OCH OMYNDIGHET Uppgifter om civilståndoch omyndighet bör ingå i IR på samma sätt som de ingåri driftsystem 1. 11 DE NYA SYSTEMENS INVERKAN PÅ ÖVERFÖRINGSPROGR.AMMEN I och med att FR- och IR-reformen genomförs oarallellt börde nu befintliga överföringssystemen i princip kunna användas(jfr dock avsnittet 6). Laddningssystemen måstegöras om. 12 SÄRSKILDAPROBLEM I LÄN 1) Konverteringsprogrammåste skrivas. 2) Revidering avinstruktioner. 3) Inskolning avpersonal. 4) Vissa uppgiftermäste flyttas frän planregistret till huvudregistret. Rättigheter, jfr avsnitt 6. 5) Ev kortarestillestånd vid övergången. 1978/79:114 158 1(1) Bilaga A avdelningsdirektörenUlf Bjälkefors avdelningsdirektören byråchefen 1978/79:114 159 1 (5) LMVs motivering förförslaget om ägaruppgift m m i FR-systemet (bilaga till avsnitt 11) Som omnämnts iavsnitten 2 och A har LtIV föreslagit attett alternativ med visst utökat innehåll i FR-systemet skall studeras inom ramen för utredninrjs-arbetet. Den åsyftade utvidgningen av FR-systemet innebär att uppgifter om ägare och vissa andra uppgifter (tomträtt, nyttjanderätt) skall tillföras FR. Avsnitt 11 innehåller en studie av ett sådant alternativ med avseende pn dess omedelbarasystemtekniska effekter. Till redovisningen i avsnitt 11 fogas här LMVs motivering för det föreslagna alternativet med ägaruppgifter m m i FR-systemet. Det är riktigt - som sägs i avsnitt 11 - att ägaruppgifter m m inte behöverfinnas i FR-systemet for självafastighetsregistreringens skull. Det äremellertid enligt LMVs uppfattning uppenbart att FR-systemet inte bör utformns med beaktande enbart av fastighetsregistrer ingens behov. En s.idan avgränsningkan från formella eiynpunkter te sig närliggande men ärFrån rationella ulyångspunkter inte motiverad. I stället blir bedömningenrörande registerinnehållet görasmed beaktande av det utomordentligt starka funktionella samhand somfureliijger med Främst fastiqhetsbiIdningsverksamhetenmen t ex också med åtskilliga kommunala verksamhetsområden.Man bör d.ärvid delu ta hänsyn till användarljehov som redan Föreli(]ger, dels beakta de civerbl ickliara utvecklingsmöjligheterna. Fn långsiktigbedömning bör alltsågöras. I annat Fall missar man onbetydande dol av de rat ional i ser ingsmöjI icjheter som reformen ger. Det Föreliggerdå också - som påpekas i avsnitt 11 - risk attnedbrytningen av driftsystem 1 till tvåsystem kort efter genomFörandet måste avlösasjv en p:iby(jgnad med ägaruppgi Fter m m. 1978/79:114 160 Som belysts av FADAK ärdet ett stort antal verksamheter som använderfastighetsdata. FADAK pekade på mellan ISoch 20 olika verksamheter vilkas krav i förstahand ansågs böra ligga till grund För Frågan hur registreringen av fastighetsdata skulleordnas (SOU 1976:56 s 85). Många av dessaverksamheter behöver både FR- och IR-uppgifter. Detta gällerbl a Fastighetsvärdering, planeringsverksamhet samtFastighetsbildnings- och annan Förrättningsverksamhet (SOU 1976:57 s 63 och 70). Deregisteranvändare som uppträder inom dessa verksamhetsområden är bl afastighetsbildnings- och överlantmätarmyndigheterna, länsstyrelserna och olika kommunala myndigheter och förvaltningar. Att många användare har behov av uppgifter Från båda registrenpåpekades också från åtskilliga hällsvid remissbehandlingen av FADAK-betänkandet. Fastighetsbildningsmyndigheterna och kommunerna tordekomma att tillhöra de mest Frekventa frågeställarna iFR-systemet. Behovet av fastighetsinformation för dessa användare har bl a belysts genom enundersökning i Gävlekommun. I undersökningen gjordes bl a rutinanalyserFör vissa typer av ärenden hos den kommunalafastighetsbildninqsmyndigheten (stadsingenjörskontoret),stadsarkitektkontoret, samt . Av dessa analyserFramgår översiktligt omfattningen av Frågebehovet.Det Framgår att en stor mängd av Frågornakräver svar från såväl fastighetsregister som inskrivningsregister ochFastighetslängd. Ett oFta förekommande behov äruppgifter till grund För Fastighetsförteckningar. Försådana Förteckningar behövsuppgifter om fastighetskoordinater, samfälligheter,ägare, adresser, servitut ochnyttjanderätter. SammanFattningsvis kan sägas att uppgifter om Fastigheter, ägare,servituts- och nyttjanderättshavare, adresser samt planer ochbestämmelser hör till de uppqiFter som rutinmässigt behövsi de Flesta sammanhang när det gäller Fastighetsreglering eller annanfastighetsbildning, förrättningar angående vägar eller andra gemensamhetsanläggningar eller angående ledningsrätt, förrättningar För bildande av jakt-värdsområden eller fiskevårdsomrädensamt vid planläggning, expropriation och andraliknande åtgärder. Vidare fordrar lantmäterietsvärderingsverksamhet tillgäng till IR-uppgifter och taxeringsuppgifter. Vid överväganden om FR-systemets innehållmed hänsyn till användarintressen ärdet väsentligt att man också beaktar vilka utvecklingsmöjligheter som olika lösningar ger när 1978/79:114 161 det gäller registrets användning. Detta förhållande hängersamman med att handläggningsrutinerna inom mänga användningsområden inte har hunnit anpassas i högre grad till Fastighetsdatasystemet ochnaturligtvis ännu mindre till det nyaFR-systemet. I och med att Fastighetsdatareformen genomförs kan man räknamed att system utvecklas på användarsidan i syfte att ta till vara deeffekti-viseringsmöjligheter som FR-systemet erbjuder. I detta avseende ärdet alldeles klart att möjligheterna att rationaliserafastighetsbildningsproceduren som helhet, dvs handläggningskedjan fastighetsbildning och fastighetsregistrering,öka»" om ägaruppgifter m m ingär i FR-systemet. I början kan detta ta sig uttryck i t ex framställning avter-minalrutskri-Fter försedda med uppgifter om adressat anpassade till fönsterkuvert samt framställning av program 'som möjliggörett förenklat kallelseförfarande hos FBM genom att datorn skriver utkallelser till sammanträden, varefter kallelsernadistribueras antingen från FBM eller från datacentralen. Olika former av sammanställningar av data anpassade till olika typer av förrättningar kanockså tas fram. Vidare finns möjlighet förFBM att mellan-lagra sina egna ärenden som sedan granskas och godkänns av FRM. Om FRM förses med ägaruppgifter underlättas ocksä en framtida utveckling avkoordinatregisteranvändningen. Tillämpningar som utgårifrån adresser, koordinater,fastigheter, samfälligheter, ga-enheter samt planeroch bestämmelser kan förväntas bli särskilt betydelsefulla inom den kommunala löpande verksamheten samt inom samhällsplaneringen på såväl kommunalsom regional nivå. Sädana bearbetningar måste ske iFR. I dessa Fall förutsätts kopplingen till ägaruppgifterbli vanlig. Detta gäller såväl tillämpningar on-line som vid satsvis bearbetning. Som exempel påen framtida tillämpning inom verksamhetkan nämnas förarbeten införett VA-anläggningsföretag. I samband med den översiktliga projekteringen kan man ur kartmaterialetta fram koordinater för ledningsområdets begränsningspunkter.Med hjälp av koordinaterna kan kommunen() - sedan FR-systemet utvecklats så att sökning med hjälp av koordinater kan ske on-line - genom sinterminal snabbt få upplysningar ur FR-systemet om berörda fastigheter och samfälligheter, ägaremed adress samt servitut och nyttjanderättersom belastar ledningsområdet. Motsvarande upplysningar omalternativa ledningssträckningar kan också snabbt tas fram och tillsammans med andra faktaligga till grund för beslut om den optimalaledningssträckningen. 1978/79:114 162 Användning av adressregistret ikombination med ägaruppgifter m m i FR-registretkan ge goda möjligheter för kommunala och andra organ att på ett enkelt sättFä kännedom om och vid behov kunna kontakta samtliga fastighetsägare längsen gata. Som exempel pä användningsområden kan nämnas underrättelserom ombyggnads- eller ledningsarbeten, förelägganden om gaturenhållning eller häckklippning, meddelanden omsotning eller brandsyn m m. Sådana underrättelser kan lämnasdirekt av vederbörande användare efter sökningvia terminal eller genom att datacentralen Framställer Förteckningar eller adressetiketter över Fastigheterna och deras ägare. De här berörda användningsbehoven kan inte tillgodosesgenom ingång enbart i IR, inte ens om IR Förses med FR-data i den utsträckning som föreslås. Flera uppgifter som behövs i dessa sammanhang kommer nämligen inte att vara tillgängliga i IR-systemet, nämligen uppgifter om samfälligheter, gemensamhetsanläggningar, arealer, planer och bestämmelser, adresser och fastighetskoordinater m m. Detblir därFör nödvändigt för de här åsyftadebehoven att användarna utnyttjar FR-systemet. Avgränsning av innehållet. Bedömningav ekonomiska effekter för användarna Mot den berördabakgrunden finns det starka skäl som talarFör att innehållet i FR-systemet avgränsas påså sätt att ocksä en del IR-uppgiFter blir tillängliga i FR-systemet, nämligen uppgifter om lagfart, tomträtt, nyttjanderättsamt taxerad ägare med adress. Om innehållet avgränsas pådetta sätt kan de mest frekventainformationsbehoven när det gäller FR-användarnatillgodoses genom Frågor enbart till FR-systemet. På grundval av en inom LMV gjord och på FADAK baserad uppskattning av frågemängder och Frågetyper - därdet totala antalet Frågor Från FR-användarnaantagits vara 'j miljon - har bedömts att FR-systemet genom en sädan lösning kanklara mer än 3/4 av frågorna. Kompletterande Frågor till IR behöveralltsä ställas bara beträffande mindre än 1/4 av fråqe-mängden. Dessa kompletterande Frågor avser i huvudsak upplysningar om inteckningar.Om FR däremot inte kompletteras utan gesdet innehåll som Föreslagits i avsnitt 4 blir proportionerna omvända, dvs uppskattningsvis barn 1/4 av Frågorna kan av FR medan kompletterande frågor till IR måsteställas i 3/4 av fallen. Ett starkt önskemål från FR-användare äratt den ur de båda registersystemen eFterFrågade inFormationen kan tas fram på ett hanterintsmässigtså enkelt sätt som mcijligt och kan redovisas på ett sådantsätt att den Fortsntta användningen av materialet kan ske rationellt. Prop.1978/79:114 163 tillgodoses om såmycket inFormation snm raujligt kan besvaras genom en Fråga och redovisas på ett dokument med en För användarbehovet anpassad uppställning. Detta blir Fallet om FR-systemet utökas i häråsyFtad omfattning. Kontroll avaktualiteten hos tidigare utskrivna dokument förenklas och Förbilligas också om ägaruppgiFterm m Finns i FR-systemet och är direkttillgängliga på textskärmen.I stället för att ställatvå frågor behöver man nämligen vid de Flesta kontroller enbart ställa en Fråga. De ökade hanteringskostnaderna hosFR-användare om Frågor måste jitällas till bådeFR och IR i ställot För till enbart FR uppgår enligt en kostnadsuppsk.nttnincj till storleksordningen minst 1/2milj (ler år. Dessutom uppkommer besparingari samband med satsvisa bearbetningar, t ex Förupprättande av Fastighetsförteckningar, med uppskattningsvis /år. Vid uppskattningen av de angivna ökade hanteringskostnaderna hos FR-antändarna har gjorts en bedömnin(| av den förlängda Frågetidenvid terminalen på grund av att frågan måste ställas tvågånger. Vidare har uppskattats denfiir-längdn hanteringstiden under ärendets hela gångpå grund av att uppgiFtsredovisningeninte sker i sammanställd form på ett dokument. Det sistnämnda Förhållandet har särskildbetydelse vid ärenden med många berördaFastigheter. Beräkningen av besparingen vid satsvisabearliet-ningar har skett med utgånijspunktFrån av FADAK redovisad sammanställning överårliga indatavolymer Fur planer ochbestämmelser. Uppskattningen av de ökadehanteringskostnaderna har gjorts med stor Försiktighet.De angivna beloppen ligger därFör klart i underkant. Det bör ocksåpåpekas att uppskattningen har gjortsmed beaktande enbart av redan existerande behandlinqsruti ner. Det har intevarit möjligt att i siFFror beräkna rationaliseringsvinsterna i övrigt som ett FR-system med ägaruppgifter erbjuder. Dessa vinster är emellertid utan tvivel betydande. 1978/79:114 166 1 ............................................. .. 167 4 Statskontoret............................................... 180 5 Datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA)........................................................ .. 198 8 ()............................ 206 11 Stadshypotekskassa ....... .. 220 12 Lantmätaren .................................. .. 221 1978/79:114 167 (), liksom tidigare domstolsväsendets organisationsnämnd, har kraftigtengagerat sig för ett snabbt införande av ADB-system pä inskrivningsväsendetsområde. Det|a har bl. a. framgått av DVs starka kritik motfastighetsdatakommittéus (FADAK) betänkande SOU 1976:5657.1 valet mellan dealternativ som i det sammanhanget uppställts, ä ena sidan att fortsättagenomförandet av driftsystem I och å andra sidan att helt bryta samordningenmed fastighetsregistreringen och skjuta införandet inom inskrivningsväsendet päframtiden, förordade DV sålunda av uppenbara skäl det förstnämnda. Tankenpå en delning av driftsystem 1 i tvä skilda system fördes först fram avriksrevisionsverket (RRV) under remissbehandlingen av FADAKs betänkande. RRVförordade en skissad principiell uppdelning av fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet i två skilda system. FADAK bröt ur FR-delen ur driftsystem1 och fick och till låg kostnad ett nytt, till stora delar redanutprovat system. På samma sätt kunde man enligt RRV bryta ur även IR-delen urdriftsystem I till ungefar motsvarande kostnad. Härigenom fick man ett systemför fastighetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet. Flera av FADAKsmål skulle härigenom nås och till lägre systemutvecklingskostnaderän om man utvecklade nya, skilda system. Förslaget skulle även ge valfrihet ifråga om organisation och förläggning av utvecklingsarbete och drift. Även RRVansåg reformbehovet stort på inskrivningssidan. Intäkterna är nästan heltkoncentrerade dit. I RRV-skissen låg således bl. a. en bindning till dagensteknik genom fortsatt delanvändning av systemstrukturen hos driftsystem 1. Deeventuella nackdelarna som kunde vara förknippade härmed uppvägdes av minskadekostnader för ny systemutveckling och framför allt snabbt inhämtande av datareformensrationaliseringsvinster på IR-sidan. En förutsättning för det sistnämnda måstesjälvfallet vara att de funktioner i datasystemet, bl. a. den automatiskatillgången till vissa fastighetsregisteruppgifter vid inskrivningshandläggningen,som leder till arbetsvinster, bevaras i ett separat IR-system. Man kan ocksåuttrycka det så att härigenom sätts en gräns för hur långt delningen får gå. Sedanfråga om systemdelningen sålunda kommit upp och den närmare innebörden av RRVsförslag arbetats fram under den vidare beredningen inom justitiedepartementethar DV engagerat sig för en sådan lösning. Utslagsgivande för DVsställningstagande har varit att två skilda system för FR och IR i enlighet medRRVs förslag fyller samma krav för inskrivningsväsendets del som driftsystem 1samtidigt som det är förknippat med andra fördelar. början,kan sälunda konstateras att systemdelningen inte äventyrar enönskvärd genomförandetakt vid övergång till ADB-system inominskrivningsväsendet. Detta följer redan av direktiven genom att 1978/79:114 168 delningenskall ske genom utbrytning ur driftsystem 1, vilket inte kan leda till annat änatt styrsystem och maskinvara skall vara oförändrade. Delningen enligt detframlagda systemförslaget innebär vidare att fördelarna av de närafunktionella sambanden mellan fastighets- och inskrivningsregistret bevaras.Till detta kommer att möjligheterna till en önskvärd utveckling av systemet,anpassat till särbehoven för inskrivningsväsendet, rimligen torde öka.Väsentligt måste också vara att en delning utöver att den skaparförutsättningar för ett naturligare huvudmannaskap för systemen ligger ilinje med de allmänna strävandena mot mer myndighetsanknutna ADB-system. Denomfattande motivering som kan anföras för en sådan inriktning av den statligadatapolitiken anser sig DV inte behöva utveckla här. DVtillstyrker att driftsystem I delas i enlighet med systemförslaget. 1978/79:114 169 Datainspektionenfinner att den snävt utmätta remisstiden inte medger utformning av ett sådetaljerat remissvar som, med hänsyn till ärendets omfattning och unikasituation, skulle kunna anses vara önskvärt. Inspektionen begränsar därförsitt yttrande till att kortfattat behandla de viktigaste av de frågeställningarsom är av betydelse för de intressen inspektionen har att företräda. a. underlag för lantmäteriväsendet, dvs. Verksamheterna hänger samman inte barafunktionellt utan även organisatoriskt. har även tilländamål att bringa ordning och reda i de invecklade jordförhållandena ochfyller även andra från det allmännas synpunkt viktiga uppgifter, särskilt närdet gäller fastighetskrediter, beskattningsväsende och jordbruksstatistik. Inskrivningsväsendetär sedan gammalt knutet till tingsrätterna. Med några få undantag finns vidvarje tingsrätt en inskrivningsavdelning, som organisatoriskt utgör en del avdomstolskansliet. Inskrivningsväsendet har som främsta uppgiftatt bereda publicitet och rättsligt skydd åt rättsförvärv. Förslagom övergång till ADB inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendetlades ursprungligen fram av fastighetsregisterutredningen (SOU1966:63) samt av inskrivningskommittén (SOU 1969:9). Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) inrättades 1968.