prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — administrativa lagstiftningen är, hur man från rörelsefri-hetssynpunklbörsepå sådana föreleelser som övervakning av den som 1. ex. frigivits villkoriigt,särskilda föreskrifier som han har alt rälla sig efter samt beslul om varninglill den som inle sköler sig. Både i fråga om övervakning och särskildaföreskrifier lorde genomgående gälla, all dessa institut inle kan direklgenomdrivas med tvång. Den sanktion som finns är atl vederbörande kan(åter)inlagas i anstalt om han inte sköter sig. Tydliglär all varning i sig inie är rättighetsbegränsande. Ä andra sidan synes delganska klarl all del finns särskilda föreskrifter som bör anses somrörelsefrihelsinskränkande i regeringsformens mening, oaktat vad sades omsanktionsmöjlighelerna. Exempel på sådana föreskrifter är de som avservistelseort, boslad,arbetsanställningoch sluten sjukvård. Besiämmelsersommedger, all sådana föreskrifter åläggs, omfaiias alllså av det särskildalagsliftningsförfarandel. Meradiskutabelt är övpn'flA7;/>/,t;jinslilulet. Rättighetsskyddsutredningenanser alt enbarl övervakning inte bör anses ingripa i den övervakadesrörelsefrihet i regeringsformens mening. ställningstagande avserbrottsbalkens nuvarande övervakningsinsiitul (och motsvarande regler ibarnavårdslagen och övriga lagarom administrativt frihelsberövande). Skulleemellerlid föreskrifierna om övervakning skärpas, kan de komma alt blirörelsefrihelsbegränsande och därmed omfattade av del särskilda lagsliftningsförfarandel.Delta vore t. ex. fallel om i övervakningen byggs in skyldighet alt regelbundelanmäla sig hos polisen på viss orl. Detredan sagda visar riktlinjerna för behandlingen av och annanförfarandelag. I princip anses regler om organisation och förfarande inle somräliighetsbegränsande. Processlag är alltså i sig inte av denna karaklär. Vissainslag i sådan lagsliflning är emellerlid rättighetsbegränsande. början må göras några anmärkningar om förhållandel mellan regler omtvångsmedel i brottmål och föreskrifterom slraff för ytirandefrihetsbrolt ochliknande brott. Härom blir molsvarande resonemang lillämpligl som förls under4.10.5 B. Om en föreskrifi som ger stöd för tvångsmedel avser speciellt ettytirandefrihetsbrolt kommer alllså föreskriften på denna grund atl omfattas avdel särskilda förfarandet. Motsatsen är, såviii nu är ifråga. ?2 Ett särskiltlagslifiningsföifäraiide . . . SOU 1978:34 falletom ivångsmedelsregeln gäller alla broll eller den visserligen gäller bara vissamen urvulsgrunderna är så all säga fri- och räiligheisneutrala. Vad nu saglsgäller också ell sådani ivångsmedel som husrunnsakan. Enannan sak är all regler som ger slöd för ivångsmedel mot person blir omfalladeav del särskilda förfurandet på annan grund, nämligen därför all de begränsarrörelsefrihelen (anhållande, häklning, reseförbud, hämlning) eller denkroppsliga integritelen (kroppsvisilation, kroppshesikining). Tilldet särskilda lugstiftningsförfurandels område hör också regler omtelefonavlyssning saml beslag av brev och dylikl under posibefordran (skyddelför förtrolig meddelelse). Regler som avser enbart husrannsakan eller liknandeinirång skall däremoi vara undantagna från del särskilda förfarandel. Vidareinnehåller processlagsliftningen ensiaka andra bestämmelser som ärräUighetsbegränsande och därför omfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel.Det reglerna om förhandling inom stängda dörrar samt vissa bestämmelserom lyslnadsplikl som går ulöver ramen för del undanlag härom somrällighetsskyddsutredningen föreslår. Del också reglerna om förbud molotillbörliga yllranden. Följandenärmare anmärkningar må göras i della sammanhang. Skyldighet all infinna sigpersonligen till rättegångsförhandling föreskrivs på åtskilliga ställen irällegångsbalken. Sådan skyldighet bör inle uppfällas som begränsning av rörelsefriheteni regeringsformens mening. Delsamma gäller då också reglerom atl någon skullkullas alt komma tillstädes vid vite eller annal sådani äventyr, t. ex. attlalan förfaller. Försl när hämtningsmöjlighet öppnas blir del särskildalagsliftningsförfarandel tillämpligt och då på regeln härom. I5 kap. 9 S försia siycket rällegångsbalken föreskrivs, all rällens ordförandefår uivisa den som stör förhandlingen eller eljesl upplräder otillbörligt. mån en sådan beslämmelse måsie anses i sig ge del allmännas förelrädarebefogenhet atl bruka våld mol person, så omfattas besiämmelsen av det särskildalagsliftningsförfarandel (i detla fall såsom ingripande i regeringsformensskydd för den kroppsliga integriteten). Ävennär det gäller ell sådant processuelll institut som häklning avses man i frågaom del särskilda lagsiiftningsförfarandeis tillämplighet skola skilja mellan de"materiella" och "processuella" delarna av reglerna. Tillde materiella delarna hör i första hand de sakliga förutsättningarna för häklning.Reglerna härom omfattas av del särskilda förfarandel. Till de processuelladelarna hör reglerna om vem som beslutar och om förfarandel i mål om häktning.1 princip avses reglerna härom inte falla under den särskilda beslutsordningenför rättighetsbegränsande lag. I finns emellerlid på fleraställen regler om tidsfrister som skall garanlera att handläggningen går snabbti fråga om den som berövats frihelen. 1 vissa fall är dessa regler av denabsolula nalur att frislens överskridande medför vederbörandes omedelbarafrigivande. 1 så fall måste beslämmelserna i fråga anses i så hög grad besiämmafrihetsberövandets materiella innebörd, au de bör anses omfallade av delsärskilda förfarandet. Ispecialmoliveringen ålerkommer rättighetsskyddsutredningen närmare lill vilkabestämmelser i som mol bakgrund av vad nu anföris kommer allomfaiias av det särskilda lagsliftningsförfarandel. SOU1978:34 säiskililagstlfiniiigsföifärande ... 93 Exekutiv lug blir i princip inte heller omfallad av delsärskildu lugstiftnings-förfurundel. .Som regel hundlur del ju hur om exekutionenbarl mol sak, inle mol person. Men i den mån reglernu ger slöd för alt delallmännas verkslällande organ ulövar våld mol person blir beslämmelsernaomfallade av del särskilda förfarandel. För verkslällighel av dom i mål omvårdnad m. m. kun burn överflyltus, i sisla hand ivångsvis. De regler, somulgör slödel för eu sådunl fysiskl ivång från del ullmännas sidu, kommer ullomfattas av del särskilda beslulsförfarandet. För särskildu fall finns för övrigi speciella regler, l.ex. om reseförbud för konkursgäldenär samt om häkle som påtryckningsmedel föralt ivinga fram edgång. Dessa regler blir omfallade av del särskildaförfarandel. I della sammanhung har inle åsyftals reglerna omverkslällighel uv straff eller av administrativt frihelsberövande. Härom hartalats i del föregående. Emellerlid bör särskilda besiämmelser om polishandräckningockså beröras på ell meru generellt och principielll plan. Sådana regler finnsi många olika sammanhang. 1 den mån de ger slöd för tvång mot person bör de,såsom ingripande i den kroppsligu integriteten, anses omfattade uv delsärskildu lagsliftningsförfarandel. Men när de uppenbart ulgör bara ett osjälvständigtbihang lill andra bestämmelser om tvång mol person bör enbarl de sisinämndaanses omfattade av del särskilda förfarandel. 4.10.8 Vissa bestämmelser är odelbara I vissa fall kun någon uppdelning inle göras på en del somomfaiias av del särskilda lagstiftningsförfarandet och återstoden som fallerunder del vanliga lagsliftningsförfarandel Så är fallel t. ex. då del allmännasverkslällande organ genom en och samma regel får dels befogenhet atl ingripa inågon av den enskildes fri- och räiligheter och dels andra befogenheter. Ellexempel härpå ulgör 24 kap. 2 S om polismans allmänna befogenhetunder vissa förulsältningar all "bruka del våld som med hänsyn lillomsländighelerna kan anses försvariigl". Efiersom därav kan följa befogenhetlill rällighetsingrepp blir siadgandel omfattat av del särskildabeslutsförfarandet. Del blir också l. ex. 18 kap. 1 S broilsbalken om uppror,oaktat detta broll kan begås också på annal säll än genom yttranden. 4.10.9 Ett prakliskl förbehåll Gränserna mellan de olika regel kategorier varom talats idet föregående är naturligtvis inle alllid hell klaru. Genom en lämligeningående redovisning i specialmotiveringen söker rätiighetsskyddsutredningenminska ölägenheterna härav. 1 detla sammanhang bör till vad som sagls i del föregåendeunder 4.10 fogas följande prakliska förbehåll. Del kommer naturligtvis atlinlräffa all en lagändring berör både sladgande som omfattas av det särskildaförfarandel och annal sladgande, varvid alla ändringarna hänger samman med varandra.Om då yrkande om del särskilda förfarandel förs fram i får del i )4 En särskiltlagstiflningsföifarande . . . SOU 1978:34 prakiikenden effekien, au också de andra stadgandena kommer atl omfaiias av delsärskildu förfurandet. Del blir ju ingen mening med all beslula om dem för sig,efiersom beslutet då måsle förses med del villkorel alt också de övrigabeslämmelserna sedermera antas. Med de gränsdragningsprinciper som skisserals idel föregående kommer emellertid många ändringar i räiligheisbegränsande lagaratl kunna ske med lillämpning av vanligt lagsliftningsför-furunde. 4.11 Närmare om undantagen från det särskildalagstiftningsförfarandets tillämpningsområde Tystnadspliktaren inskränkning i yttrandefriheien. Men som framgårav del föregående är delmeningen all lag om tystnadsplikt i fråga om sådani, som någon har erfarit iallmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt, skall undanlas från delsärskilda beslulsförfarandet med avseende på uppgifter, som får hållas hemligamed slöd av tryckfrihetsförordningen. Skälen lill all dessa lyslnadsplikleransetts böra hållas utanför del särskilda lagsliftningsförfarandel har angellsi del föregående. Den ledande synpunklen är all man bör undvika, alt del nyaförfarandeskyddel för fri- och rällighelerna i prakiiken griper in på andralagsiiftningsområden. Enlång rad tystnadspliktsbestämmelser fördel allmännas administrerande ellertillämpande personal (och avgångna personal) faller på detla sätl utanför delsärskilda förfarandel. Del finns dock en del lysinadsplikisregler som kommerall omfattas av della förfarande. Så är fallel när lyslnadspliklen avser andraän offenlliga befallningshavare och ijänsteplikliga eller ålminsione avserockså andra än dessa två kaiegorier. Vidare blir en regel om tystnadspliktomfattad av del särskilda förfarandet också om den visserligen avser baraoffenlliga befallningshavare eller ijänsleplikliga men siräcker sig ulöverramen för vad som får hållas hemligl enligt tryckfrihetsförordningen. Nalurliglnog är dessa sisinämnda fall fåtaliga. Som exempel kan pekas på tystnadspliktför domare angående yllranden vid enskild överiäggning och innehållet i ännu ejmeddelal beslul. Någonuppräkning av de olika lyslnadspliklsfallen kan inle göras här. I siällei måhänvisas lill den invenlering som gjordes av tysinadspliklskom-miiién och sornredovisades i bil. 1 idessbetänkande(SOU 1975:102). Här kan i stället bara gesvissa exempel i belysande syfte. Eulypiskl exempel på en sådan lyslnadspliklsbesiämmelse som enligirällighelsskyddsuiredningens förslag skulle falla uianför del särskildalagsiiftningsförfarandeis ram är 64 S andra slyckel lagen (1954:579) omnykterhelsvård. Där föreskrivs alt den som är eller varil verksam inom samhälletsnykterhelsvård inle får obehörigen yppa vad han därvid fåll vela rörandeenskilds personliga förhållanden. Denna lyslnadsplikl avser enbarl sådant somnågon fåll veta i allmän ijänsl och gäller således bara offenlligabefallningshavare. Del kan anmärkas all begreppei "allmän ijänsl" häroch i 8 kap. 7 S försia slyckel 7 regeringsformen innefallar både arbetslagar-och uppdragsiagarförhållanden. Vidare avser tystnadsplikten enligt nämnda SOU1978:34 Ett särskilt iagstiftningsföifärande ... 95 sladgande i nykterhetsvårdslagenenbart sådant som får hållas hemliglmed stöd av tryckfrihetsförordningen. Begränsningen av undantaget från del särskildaförfarandet till vad som får hållas hemliglmed slöd av tryckfrihetsförordningen syftar på 2 kap. 2 S nämnda förordning. Däranges de ändamål för vilka allmän handling (enligt närmare bestämmelser i lag) får hållas hemlig.Dessa ändamål är 1) rikels säkerhet eller dess förhållande till annan slal ellermellanfolklig organisation, 2) rikels cenlrala finanspolitik, penningpolilikeller valulapolitik, 3) myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan lillsyn, 4) iniressei alt förebygga eller beivra broll, 5) det allmännas ekonomiska inlressen, 6) skyddet förenskilds personligaellerekonomiska förhållanden och7) intresset atl bevara djur- eller växtan. Del har redan sagls all det torde komma altfinnas en gemensam lag fördels tystnadsplikt för offenlliga befallningshavare och delshandlingssekreless. (Med sisinämnda begreppåsyftas alt allmän handling hållshemlig.) En sådan lag skall inle vara omfallad avdet nu föreslagna särskilda lagsliftningsförfarandel. i den måntystnadsplikten håller sig inom tryckfrihetsförordningens ram. För atl ålergå lillexemplifieringen må anmärkas all kreditupplysnings-lagen innehåller både en lyslnadspliklsbesiämmelse som blir omfallad av det särskilda förfarandeloch en som inle blir det. Den förstnämnda återfinns i14 § och lyder: "Den som är eller varil verksam i kreditupplysningsverk-samhelfår ej obehörigen yppa vad han till följd därav fåll veta om enskilds personliga förhållandeneller om yrkes- eller affärshemlighet". Denna beslämmelse gälleri huvudsak för befattningshavare utanför den allmännaseklorn. Den beslämmelse åler som skulle falla uianför det särskildalagsliftningsförfarandel finns i 18 § krediiupplysningslagen. Bestämmelsen lyder: "Den som hos datainspektionentagil befallning med tillstånds- ellertillsynsärende enligt denna lag får icke obehörigenyppa vad han därvid fått veta om enskilds personliga förhållandeneller om yrkes- eller affärshemlighet". Dennalyslnadspliklsbesiämmelse avser uppenbariigen baraoffenlliga befallningshavare, och den faller tydligl inom ramen för de ändamål som lagits upp i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen. Eu annal exempel påen lyslnadspliklsbesiämmelse som skulle omfattas av det särskilda lagsliftningsförfarandel är 7 kap. 13 S arbeismiljölagen (1977:1160), vilken iräder i kraft . Här är del iparagrafens första stycke fråga om en bestämmelsesom - odelbart - omfattar bådeoffenlliga befallningshavare och andra. Stadgandel lyder: "Den som harlagit befattning med lillsyn enligt denna lag eller utsetts till skyddsombudeller ledamot i skyddskommitté får ej obehörigenyppa eller utnyttja vad han under uppdragei eller i ijänslen har erfaril om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande,enskilds personliga förhållande eller förhållande av belydelse för landels försvar". Vidare blir tydligtvis också paragrafens andra stycke omfattat av del särskilda förfarandel.Där föreskrivs: "Vad nu sagls skall tillämpas på molsvarande sätt i frågaom ledamot i styrelsen för lokal facklig organisation medavseende på vad denne har erfaril avskyddsombud eller ledamol i skyddskommittésom har utsetts av organisationen". 1 den långa raden avexisierande tystnadspliklsbestämmelserfinns del säkerligen också sådana beiräffande vilka tvekan kan råda om räckvidden. 96 Ett särskUtlagsiiftningsförfarande . . . SOU 1978:34 om de omfattar också andra kutegorier än offenlliga befattningshavare. Omdel föreslagna särskilda lagsliftningsförfarandel införs skulle man fåanledning all precisera sådana besiämmelsers räckvidd. Förbelysnings skull må vidare pekas på följande speciella beslämmelse. Enligt 340a S lagen (1948:433) om jörsäkringsrördsc får personuppgift i dataregister omförmånsiagarförordnunde inle lämnas ul till förmånstagaren föreförsäkringsfallei. Denna speciella lyslnadspliklsbesiämmelse omfattas av delsärskilda förfarandel. Härhar nu visseriigen fiera exempel på lysinadsplikisregler som skullefalla inom ramen för del särskildu lagsliftningsförfarandel. Detta bör dockinie skymma blicken för all del stora flertalet av befintligalysinads-pliktsbestämmelser .säkeriigen är såduna att de kommer all omfattas avdet vanliga lagsliftningsförfarandel. Enannan lyp av lysinadsplikisregler ulgör 21 ocb 22 SS lagen (1976:580) ommedbeslämmande i arbelslivel. Enligt 21 S har part som är skyldig alt lämnainformation räll lill förhandling med motparten om lyslnadsplikl rörande deninformalionen. ej enighel kan parlen inom viss lid väcka lalan vidarbelsdomstolen om tystnadsplikt. Arbelsdomslolen skall förordna omtystnadsplikt, i den mån del kan antas alt del annars skulle föreligga risk förväsentlig skada för part ellerannan. Innan arbelsdomslolen lagit ställninggäller som regel den lyslnadsplikl som parten kräver. Här är atl beakla allskyddel för yttrandefriheten enligt 2 kap. regeringsformen gäller enbartgentemot det allmänna, ej gentemot enskild. T. ex. berörs en klausul omlyslnadsplikl i ell anslällningskonlrakl inle av 2 kap. regeringsformen. Påsamma sätt lorde del förhålla sig med 21 och 22 SS medbeslämmandelagen Gämförvad lagrådel yltrade i proposilionen 1975/76:105 bilaga I s. 508). Dessalyslnadspliklsbeslämmelser fär alltsä anses gälla bara förhållandet enskildaemellan och faller således uianför ramen för 2 kap. regeringsformen. De skulleredan därför inle omfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel. -Parentetiskt må anmärkas all 53 S medbeslämmandelagen om tystnadsplikt förförlikningsman däremoi faller inom ramen för grundlagsskyddel enligt 2 kap.regeringsformen. Samiidigi synes emellertid 53 S vara sådan all den omfattas avundanlaget från del särskilda beslulsförfarandel. - Del må anmärkas all 21 och22 SS medbeslämmandelagen enligt 2 kap. 4§ lagen (1976:600) om offentliganslällning inte gäller i anställningsförhållande som omfattas av sisinämndalag. 4.11.2Husrannsakan och liknande intrång Enligträllighelsskyddsuiredningens förslag skall del särskildalagstiftnings-förfarandet inte vara lillämpligl på lag som avser endast skyddelmol husrannsakan eller liknande inirång. Härigenom förs helu den ifrågavarandefri- och rättigheten som sådan utanför del särskilda förfarandel. Skälen fördenna av vägning har ängens i det föregående (4.5.3). Där har emellertid ocksåframhållits all nu förevarande undanlag inle inbegriper det fall, atl husrannsakananvänds som ell medel att ingripa i l. ex. yttrandefriheten eller mötesfriheten.En lag som medger något sådant kan inte sägas avse "endast" skyddelmot husrannsakan. Det senast diskuieradefallel är emellerlid teoretiskt. Någon lag av åsyftat SOU1978:34 Ett Särskilt lagstiftningsförfarande ... 97 Vud särskilt gäller mötesfriheten må erinras om atl inle baraallmänna ulan också enskildu mölen omfaiias uv regeringsformens skydd för dennafri- och rättighet. 1 proposilionen 1975/76:209 (s. 143) framhölls all dellaförhållande inle påverkar del allmännas möjligheler all göra husrannsakan ochdylikl. "Sådunu ingrepp får ses uteslutande som ingrepp i de enskildaindividernas , kroppsliga iniegriiel elc." ullalande ärjuslell ullryck förull de lugreglerom husrannsakan och liknande inirång som nufinns inle inriklar sig jusl på mölessilualionen och alllså inie ger slöd föringrepp i mötesfriheten. Men skulle man lill äventyrs aklualisera regler omhusrannsakan som riklar sig mol enskild möiesverksamhel skulle sådana regleromfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Tillvad nu sagts kan fogas en erinran om vad som anföris under 4.10.6 omförhållandel mellan de siraffprocessuella tvångsmedlen och - främst-ytirandefriheisbroiien. Bland nämnda tvångsmedel ingårhusrannsakan. Om enföreskrifi som ger slöd för husrannsakan avser specielll något av de nu avseddabrotten blir föreskriften omfattad av det särskilda lagsliftningsförfarandel.Då avser föreskriften inte enbarl husrannsakan i den mening som avses medförevarande undantag. Moisalsen gällerom föreskrifien avser alla broll eller omden visserligen avser bara vissa brott men urvalsgrunderna är "fri- ochräiligheisneutrala". Delnyss ciierade uttalandet i propositionen 1975/76:209 aklualiserar frågan omgränsen mellan husrannsakan elc. och ingrepp i den kroppsliga integritelen.Denna gräns kan vara något oklar. I anslutning lill vad som anfördes i fri-ochrältigheisutredningens bil. II(SOU 1975:75 s. 362) lorde till"kroppsvisilation" och därmed lill ingrepp i sisinämnda fri- ochräiiighet böra hänföras undersökning av någons kläder eller av det som någonbär med sig, l. ex. väska. Övrigi inirång i "slutetförvaringsutrymme" är att hänföra lill husrannsakan och dylikt. Skyddelmol husrannsakan elc. omfaiias således inle i och för sig av del särskildaförfarandel. Så är däremoi fallel beiräffande skyddel för den kroppsligainiegrilelen. Denna skillnad ger inte upphov till något problem, så länge enbefogenhei all få tillträde lill en lokal inle kan genomdrivas fysiskl ulan ärsanktionerad bara med vile eller lill äventyrs slraff Men i åtskilliga fall kanbefogenhelen - och måsle den uppenbarligen kunna - genomdrivas genom fysiskttvång. kan länkas få formen av våld inle bara mol sak (t. ex. ettdörriås) utan också mot person (t. ex. någon som försöker hindra lilllrädet).Ett sådani fysiskl genomdrivande sker genom polishandräckning. Regler omhandräckning har berörts i del föregående (4.10.7). Här må vidare erinras omdel slöd för polisens våldsbefogenhet som finns i 24 kap. 2 § brottsbalken.Detta sladgande omfattas, som lidigare påpekats, av del särskildabeslulsförfarandet. 4.11.3 '''' frihetsstraff Delnu ifrågavarande undantaget från del särskilda lagstiftningsförfarandetslillämpningsområde åsyftar i försia hand bestämmelser varigenom gärningarstrafföeläggs och i straffskalan tas in fängelse. Vidare förutsätts all självaslraffrekvisilen inte i sig är rättighetsbegränsande. Disciplinstraff ingårenligt i straffskalan för vissa brott, främst 13 1978/79. 98 Ett särskiltlagstiftningsförfarande . . . SOU 1978:34 slags disciplinslraff är fritidssiraff Detla är av rörelsefrihelsbegränsandekaraktär. Frilidsslraffel avses falla inom ramen för förevarande undanlag fråndel särskilda lagsliftningsförfarandel. Enbarl del förhållandel allslraffskalorna i vissa slrafföeslämmelser i 21 och 22 kap. broilsbalkeninnefallar disciplinslraff medför alllså inle. ull dessa slrafföeslämmelseromfaiias av del särskilda förfarandel. Begreppei"friheissiraff i förevarande grundlagssammanhang skall över huvud inlefallas snävt. förekommer visserligen såsom slraff av här akluell nalur -alllså där själva straffet är rättighetsbegränsande - bara fängelse ochdisciplinslraff (friiidsstrafO i slraffskalorna. Men skulle man i framlidensätla in en ny variant i slraffskalorna. som inle kan sägas varafrihelsberövande men väl i mindre mån rörelsefrihelsbegränsande, så blirsjälvklarl nu förevarande undanlag lillämpligl på en sådan slrafföestäm-melse.Alt ullryckligen markera della i grundlagsiexten kun inle anses erforderligl.Ingen invändning synes kunna riklas mol all begreppei friheissiraff i nuförevarande sammanhang ges en sådan, något mera vidsträckt innebörd än nämndabegrepp i allmänhet har. 4.11.4 Föriängning av lags gilligheistid. Enligträllighelsskyddsuiredningens förslag omfaltar del särskilda lagsliftningsförfarandelinle lag som avser endasl förlängning av lags gillighelslid. Såsomexempel på tidsbegränsad lag må anföras lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål. Flerialel besiämmelser idenlagen (bl. 1 S)omfailas i och för sig av del särskilda förfarandel. (SFS 1977:1026) har i fråga om denna lag föreskriviis dels alt den skall ägafortsalt giltighet lill utgången av och dels atl 1 S i lagen från ochmed skall ha viss angiven,ändrad lydelse. Den andra men inleden försiadels-satsen skulle vara omfallad av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Idelta sammanhang bör uppmärksammas en särskild understäUningssitua-tion som endel beredskapslagar kan ge upphov lill. Det är därmed inie sagl alt jusl dessaberedskapslagar f n. är räiligheisbegränsande. Men själva den lagiekniskasiluaiionen bör uppmärksammas ändå, eftersom i vissa fall fördelegera befogenhet att besluta räiligheisbegränsande normer.