prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — I direktiven anmodades SGU att undersökamöjligheterna till rationaliseringsåtgärder, att ompröva nuvarandekarteringsprogram, att utarbeta förslag till åtgärder för atl öka intäkternaav kartförsäljningen samt att redovisa konsekvenserna av en minskadresursinsats för karteringen. Utredningsarbetet skulle bedrivas i kontakt med kartavnämarnaoch resultaten så långt möjligt redovisas i mätbara, helst ekonomiska, termer.Det slutliga resultatet av denna utredning redovisades av SGU i maj 1978.Utredningsresultatet kan enligt SGU sammanfattas på följande sätt. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 89 Betydanderationaliseringsvinster kan uppnås genom regional koncentration avkarteringsinsatserna. Härtill kommer atl man vid fullsländig sam-oidning avberggrundskartering med jordartskartering för enstaka berggrundsblad kan få enviss kostnadsminskning. En sådan regional koncentration kan dock inteåstadkommas vid nuvarande karteringsvolym utan fordrar ungefär en fördubblingav karteringsresurserna. Även vid nuvarande arbetsvolym väntas emellertid ickeobetydliga kostnadsminskningar uppkomma successivt som resultat av pågåendetekniska utvecklingsarbeten och planerat införande av ett geodataarkiv. Genom övergång tillenklare material, viss omläggning av arbetsprocesser saml ändring avarbetsrutiner som en följd av förbättrad uirusining efter omlokaliseringenberäknas kostnaderna för reproduktionsförberedelser och tryckning efter enövergångsperiod kunna minskas. 1 fråga om de geofysiska kartorna vänlasminskade kostnader som följd av pågående tekniskt utvecklingsarbete. Vid omprövningen avnuvarande kartseriers skalor, detaljinnehåll och inbördes priorilering har SGUfäst största vikt vid kartkonsumenternas åsikter och önskemål. För atl gekarlrådets ledamöter och övriga tillfrågade avnämare bedömningsunderlag harett antal provkarteringar med olika ambitionsnivåer genomförts som harresulterat i kartor med olika skalor och innehåll. Till grund för omprövningenhar också legat av Sverigesgeologiska undersökning -karleringsverksamheten. Resultaten av SGU:s omprövningkan sammanfallas på följande sätt, när det gäller kartornas skalor. Den normala karlskalanbör även i fortsättningen vara 1:50000 för berggrunds-, jordarts- ochgeofysiska kartor. Inom berggrunds- och jord-artskarteringen börlänskarteprogrammet i skala 1:200000 fullföljas. Översiktliga berggrunds- ochjordartskartor i skala I : 250000 bör framtagas i det inre av övre Norrland.En översiktlig berggrundskarta i skala I : 250000 bör kunna komma i fråga fören del av sydsvenska höglandet, förutsatt att geofysisk kartering i skala1:50000 genomförs. Utanför programmel bör en sammanställning i skala I :250000 av äldre jordartskartor kunna komma i fråga för en del av sydsvenskahöglandet. Hydrogeologisk kartering bör i fortsättningen i huvudsak utföras somöversiktskartering i skala 1:250000. Beträffande kartornasdetaljeringsgrad visar det sig möjligt att för vissa Jordartskartblad förenklakonturernas detaljrikedom, innebärande att totalkostnaden för sådana blad kanminskas. Berggrundskartor, inkl.härför erforderliga geofysiska kartor, och jordartskartor bör enligl SGU i ettlängre tidsperspektiv ges samma prioriiei soin delar av ett och samma kartverk.Frågan om resurser till den hydrogeologiska karteringen bör prövas separat,skilt från den övriga karleringen. SGU kan inle lämna förslag till åtgärder, somväsentligt skulle kunna 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 90 öka intäkterna av kartlörsäljningen. Den endapåtagliga åtgärden som kan ge viss ökning av intäkterna är atl SGU genomöverenskommelse med fär rätt atl själv sälja kartor i samband bl. a.med informations-och uppdragsverksamheten. För att i ekonomiskatermer kunna belysa konsekvenserna av en minskad resursinsats för dengeologiska karteringen har SGU uppdragit åt etl konsultföretag att genomföra enbegränsad studie av den geologiska karteringens ekonomiska nytta. Enligt SGU:suppfattning visar denna studie att värdet av geologisk kartering är myckel slorloch vida överstiger dess kostnader. En minskad eller utebliven kariering medförföljaktligen att man avslår från beiydande ekonomiska värden. Den nuvarandekartutgivningens genomsnittliga kapacitet är ca fyra och elt halvt blad per årav vardera berggrunds- och jordartskarlor i skala I : 50000. Därutöver finnsresurser för en viss produktion av de berg-grundskarior i samma skala som utgören biprodukt av malmprospekteringen, inom vars ram huvuddelen av fältarbetetulförs. Vidare finns resurser för en mindre produklion av länskartor överåterstående delar av norra . Delta gäller främst berggmndskarteringen.Med hänsyn till landets geologiska uppbyggnad och till avnämarnas önskemål beräknar SGU atl totalt ungefär 500 bladav vardera berggrunds- och jordartskartorna i skala 1:50000 behöverframställas för atl läcka de viktigaste delarna av landet med modernageologiska kartor. Med nuvarande resurser betyder detta att landet kan ansestäckt med sådana kartor först omkring . Beträffande den geofysiskakarleringen medger nuvarande resurser en produktion av i genomsnitt femflygmagnetiska kartblad . Denna produktion håller ungefär takt medberggrundskarleringen men lämnar ingen valfrihet vid upptagandet av arbetel pånya berggrundsblad. Nuvarande resurser förproduktion av hydrogeologiska karlblad avses utnyttjas för produktion avöversiktskartor i skala 1 : 250000. Ett sådant kartblad, som motsvarar en ylaav 24 kartblad i skala I : 50000, beräknas kunna produceras på 2,5 år.Därutöver finns resurser för detaljkartering endast i mycket begränsadomfattning. SGU anser att målel förden geologiska karleringen på något sätt bör kvantifieras och har därförförsökt uppskatta vilken produktionstakt som erfordras för att behovet avgeologiska kartor skall kunna tillgodoses inom en rimlig tid. En sådanuppskattning gjordes redan av geologiutredning. Enligl dennautredning skulle som riktmärke för uppbyggnaden av en karteringsorganisaliongälla, att en landsläckande kartering av jord- och bergarter borde genomföraspå . Detta ansågs, med hänsyn till kraven på kartornas innehåll ochaktualitet, vara den längsta godtagbara omloppstiden. Karträdet har som ettavnämarkrav framfört att målsättningen för karteringen bör vara en täckning avlandet med kartor i skalan 1 : 50000 . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 91 Uppbyggnaden av erforderlig kapacitet bör enliglkartrådel ske snabbt. Karlrådeis bedömning överensslämmer enligl SGU väl medbedömningen i andra länder. SGU ser dock uppenbara svårigheler all helltillmötesgå dessa avnämarkrav. Med hänsyn tillpraktiska frågor, såsom rekrytering och inlärning, har SGU därför t. v. inte ansett det realistiskt all sikta snabbare uibyggnad än att resurser successivi lillförs under totalt nio årså atl därefter lio jordartsblad och lio berggrundsblad (inkl. flygmagnetiskablad) kan ulges . Med denna målsällning kan större delen av landei (ca70%) vara täckt med moderna berggrunds- och jordartskarlor i skalan 1:50000omkring . En resurstilldelningenligl besparingsalternativel för /80 innebär enligt SGU förprogrammet Kartering en omfattning av . Detta medför en minskningav personalinsatsen med två årsverken. En resurstilldelning tillberggrundskartering för /80 enligt besparingsalternativel lederenligt SGU till reducerad bearbetning och förseningar för vissa kartblad.Besparingsalternativet innebär enligl SGU kostnader på . SGU anser atldelprogrammet bör erhålla . uiöver besparingsalternalivet /80, vilket innebär alt ytterligare ett karlblad i en ny regionkan upptas för kartering. Vidare kan en försökskarle-ring i skala 1 :250000 idel inre av Nortland inledas. En resurstilldelning tillJordartskartering för /80 enligl besparingsalternativet lederenligt SGU lill minskad verksamhei. Besparingsalternalivet innebär enligt SGUkosinader på . Delprogrammet bör utöverbesparingsalternativel erhålla . för /80, vilketinnebär alt ytterligare elt kartblad kan påbörjas. Därulöver medges inledandetav en översiktlig Jordartskartering av de inre delarna av och försökmed sammanställning av äldre jordartskartor till översiktskartor i skala 1:250000 över delar av . Enligl SGU innebärbesparingsalternativet kostnader på I . för /80. Nuvarande resurser medgeratt produkiionen håller ungefär jämn takt med berggmndskarteringen. Då det ärviktigt atl den flygmagnetiska kartan föreligger i preliminärt tryck i god tidinnan berggmndskarteringen startar, är del angeläget att en utökning av dengeofysiska karleringen sker. Delprogrammet bör utöver besparingsalternativelerhålla . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 92 Den hydrogeologiskakarteringen har legal på försöksstadiet. En resurstilldelning enligl besparingsaltemativetinnebär enligl SGU kostnader på . Detta alternativ leder tillförseningar för vissa kartblad. SGU avser att övergå tillkartering i enlighet med karteringsutredningens förslag. För atl utöka dennakartering bör delprogrammet erhålla . utöver besparingsalternafivetför /80. En av SGU:shuvuduppgifter är att dokumentera olika geologiska företeelser och spridainformaiion härom. Begreppet"geologiska företeelser" används här som en sammanfattande benämningpå iakttagelser inom de olika geovetenskapliga ämnesområden som faller inomSGU:s verksamhei och kompelens. Dokumentation av företeelser inom dessaområden är elt ordinarie inslag i SGU:s arbele inom programmen Kartering,Prospektering och Speciella undersökningar. Resultaten redovisas bl.a. i de ordinarie kartserierna med beskrivningar,i särskilda publikationer inom och utom SGU, på arbetskar-tor, i intemarapporter och i uppdragsrapporter. Annan dokumentation, dvs.sådan som inte tas fram inom programmen Kartering, Prospektering och Speciellaundersökningar, utförs inom ramen för programmel Information och dokumentation. Programmet är i ettuppbyggnads- och utredningsstadium. Det är än så länge svårt att ange den nivåinom de olika delprogrammen vid vilken skilda behov av uppgifier kan ansestillfredsställda. SGU anser atl inomdelprogrammet Information hela den kunskapsfond som SGU förfogar över i form avrapporter, publikationer, arbelskartor, dagböcker, malmprover, bortkämor,jordprover, observationer, mätdata o.d. bör göras lättillgänglig genomuppbyggnad av ett geodataarkiv, försett med ADB-anpassad teknik och utrustningför allsidigt användbara presentationsmetoder. Enligt SGU:s uppfattning börman vidare sträva efter atl bygga upp en informationsverksamhet utåtom sin existens, kompelens och kunskap inom olika verksamhetsområden. En resurstilldelningenligt besparingsalternativet innebär enligt SGU för programmet Information ochdokumentation en omfattning av . Personalinsatsen inom programmetmåste då minskas med ca 1,3 årsverken. Verksamheten inomdelprogrammet omfatlar SGU:s bibliotek, museum med samlingar ochutställningsverksamhet, extern och intern information samtpubliceringsverksamhet och geodataarkiv. SGU begär medel enligt besparingsalternativeloch beräknar de totala Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 93 kostnaderaa för verksamheten inom delprogrammelunder /80 fill . Verksamheten inomdelprogrammet ärf. n. indelad i fyra projekt, nämligen allmängeologiskdokumentation, industrimineraldokumentation, bio-slraligrafisk dokumentationoch dellagande i Inlernalional Geological Cor-relaiion Programme (IGCP). SGU begär medel enligtbesparingsaltemativet och beräknar de totala kosinadema för verksamheten inomdelprogrammet under /80 fill . Verksamheten inomdelprogrammet Grundvatlendokumenlation omfattar grund vaUenobservationsnätet,SGU:s brunns- och borrdataarkiv saml den allmänna grundvattendokumentationen. SGU begär medel enligtbesparingsalternativet och beräknar de totala kostnaderna för verksamheten inomdelprogrammet under /80 till . Verksamheten inomdelprogrammet Geofysisk dokumentation innefattar bl. a. stationärageomagnetiska registreringar vid observatorier på , i och iAbisko, regionalgeomagnetiska mätningar som underlag för kartor över denmagnetiska missvisningen samt en uppföljning av det jordmagnetiska fältetssekulärvariation över land- och havsområden. SGU begär medel enliglbesparingsalternalivet och beräknar de totala kosinadema för verksamhelen inomdelprogrammet under /80 till . Inom delprogrammelGeokemisk dokumentation bedrivs ännu ingen verksamhet. Fiertalel remissinstanserframhåller i sina yttranden avseende programmet Kariering betydelsen av en förstärkning. Särskilt betonas viktenav förstärkt Jordarts- och hydrogeologisk kartering. , lantbruksstyrelsen,, statens planverk och betonarsärskilt vikten av jordartskarteringen. Lanlbruksstyrelsen ochnaturvetenskapUga forskningsrådet vill stödja den högre ambitionsnivån för denhydrogeologiska karteringen. Vad gällerberggmndskarteringen vill statens industriverk och särskih understryka nödvändigheten av atl framställning avöversiktliga berggmndskartor i skala 1:250000 kan ske. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 94 Nämnden jör slutens gruvegendom förordar attpåbörjandet med nya berggrundskartor i skala 1:50000 får en jämnare fördelningöver landei. yttrar vad gäller priorilering mellan berggrunds-och Jordartskartering att framställning av Jordartskarlor måsle prioriteras ide delar av landet där bebyggelsen utvecklas och berggrundskartor i övrigadelar. Flera remissinstanser ärstarkt kritiska mol den av SGU uppställda lidplancn för att läcka landet medanvändbara kartor. Sålunda anser slalens vägverk, skogsslyrelsen, slalensnalurvårdsverk. och tidplanenvara otillfredsställande. förordar en kraftigresursförstärkning och en eventuell omfördelning så att kariering prioriterashögre än prospektering. menar att möjligheten bör utredas att geul kartorna med en förenklad geologisk beskrivning. Naturvetenskapligaforskningsrcidet anser tidplanen för hydiogeologisk kariering av södra ochmellersta saml Norrlands kustland acceptabel även om en minskning avdenna tidsperiod ses som önskvärd. Ifråga om programmet Information och dokumentation anser slalens vägverk det väsentligl attfaktamaterialet kan arkiveras på ett systematiskt och för utomståendelättillgängligt sätt. Vad avser grundvatlendokumenlation sernaiurveienskaptiga jorskningsrådet del som viktigt atl den påbörjadeuppbyggnaden av ett landsomfattande nät av fältforskningsområden fortsätteroch atl rutindriften las om hand av SGU m.fl. berörda verk. Ävenlantbruksstyrelsen betonar vikten av grundvattendokumentation.Nalurvårdsverkel framhåller atl en god dokumentation, utöver geologiskakartor, av geologiska förhållanden är viklig vid bedömning från miljösynpunktav olika tilltänkta miljöslörande verksamheler. anser deloförsvarligt att minska kunskapsinsamlandet på det geologiska området, eftersomenligt verket kunskapen om bl.a. alunskif-fertillgångarna i landet ärotillräcklig. betonar vikten av denföreslagna satsningen på kvalitetshöjning och ADB. SGU har begärt viss ökningav resurserna inom programmet Kartering. En ulökad kartering tillmäts ocksästor betydelse av remissinstanserna. Från flera håll har framför allt behoveiav ökad jordarts- och hydrogeologisk kariering framhållits. SGU har på regeringensuppdrag utrett hur kostnaderna för framställning av geologiska kartor skallkunna minskas. Det slutliga resultatet av utredningen, som ulförts i kontaktmed avnämarna av kartorna, redovisades . SGU:s karteringsverksamhelhar även varit föremål för förvaltningsrevision av (),som resulterat i en rapport . Min föreirädareunderströk i budgetpropositionen 1978 betydelsen av SGU:s utredning. Hanbetonade att den syftade till ett bättre utnyttjande Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 95 av SGU:s lesurser inom ramen för en effektiv ochavnämaranpassad karleiingsverksamhel. Jag delar hans uppfattning och vill isammanhanget framhålla den vikt ett sådant underlag som dessa utredningartillmäts vid avvägningen mellan de olika önskemål som anmäler sig vidbudgetarbetet. Detta är fallel inte minst vid fördelning av knappa resurser. SGU har liksomremissinstanserna understrukit del stora behovet av geologiska kartor. RRVunderströk i sin utredning att mol bakgrund av den hittillsvaranderesurstilldelningen och det stora behovet av modema geologiska kartor bör enstrategi som ger ökad vikt ål en översiktlig kartering närmare övervägas. Innanjag närmare redovisar mina medelsberäkningar vill jag därför la upp någraallmänna frågor om karleringsverksamheten. Den geologiskakarleringen är av betydelse i en mängd verksamheter, både sådana som bedrivs avenskilda och sådana som bedrivs i samhällets regi. Samhällsnyttan avkarteringen torde vara slor. Detta utesluter självfallet inle atlkostnadssidan överses och att ralionaliseringsålgärder konfinuerligl prövas.Karteringen utgör en mycket väsentlig del av SGU:s verksamhet och är denviktigasle av de metoder som SGU använder för att informera om geologisk dokumentation.Den reguljära geologiska karteringen, dvs. de kartor som systematiskt utformasi en fastställd skala och som i huvudsak tjänar översiktliga planeringsändamål,finansieras genom statsanslag. För mera speciella ändamål, l.ex. för detaljeradprojeklering av byggnader och anläggningar samt undersökningar avseendeexploatering av mineraltillgångar eller grundvatten, erfordras i allmänhelnoggrannare geologiska kartläggningar och undersökningar av mindre områden.Denna verksamhet kan ske i uppdragsform där del ankommer på uppdragsgivaren atlbestämma arbetets art och omfattning. Den reguljära karleringen bör såledessällan utgöra ett slutresultat utan endast vara en första del i eninformationsprocess med skilda avnämare som har specifika geologiska informationsbehov.Detta förutsätter bl.a. alt avnämarna i ökad utsträckning från SGU:s sida görsuppmärksamma på SGU:s möjligheter all mot ersättning tillhandahålla detaljeratgeologiskt underlagsmaterial. SGU framhåller atl målelför den geologiska karteringen på något sätt bör kvantifieras. Som målsättninganger SGU atl slörre delen av landet skall vara täckt med moderna berggrunds-och jordartskartor i skalan 1:50000 omkring . Jag delar inte SGU:suppfattning atl denna typ av målangivelse skulle vara nödvändig. Jag bedömerdet snarare så atl en hård prioritering av karteringsresurserna kan leda tillatt vissa områden där behovet av geologiskt underlagsmaterial är stort blirkarterade en andra gång innan mindre efterfrågade områden över huvud taget blirkarterade med moderna metoder annat än möjligen mycket översiktligt. Detta innebäratt karteringen ges en sådan omfattning och inriktning på områden att densamhällsekonomiska vinsten av karteringen blir så stor som möjligt. Flera användare av berggrundskartorför prospekteringsändamål har pekat på behovet av mer översiktligaberggrundskartor. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 96 grundskarta - i någon form - är nödvändig somunderlag vid prospektering undersöker mineralpolitiska utredningenprospekteringens behov av geologiskt underlagsmaterial. Utredningen undersökeräven skilda organisaloriska och fmansieringsmässiga lösningar som även kanmedföra mindre kostnader för den reguljära berggrunds- och geofysiskakarteringen. Utredningens förslag väntas . Mot bakgrund av de olikarationaliseringsmöjligheter som SGU:s omfattande utredning anger bör minmedelsberäkning för Jordarts- och hydrogeologisk kartering medge en vissökning av verksamhetsvolymen inom dessa delprogram. För berggmndskarteringenoch den geofysiska karteringen bedömer jag däremot ytterligare överväganden omkostnadsbesparingar och även kar-teringsstrategi nödvändiga för ettställningstagande lill eventuella volymökningar. På grund avanvändningsområdet och kostnaderna för dessa kartor har jag funnit delmoliveral att i avvaktan på bl.a. mineralpolitiska ulredningens slutsatseriaktta restriktivitet vid anslagsberäkningen för de nämnda delprogrammen. För programmetInformation och dokumentation har medel beräknais med utgångspunkt ibesparingsalternativet. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslagel till . Jag har vid minaberäkningar tagit hänsyn till SGU:s behov av ökad utbildningsverksamhet. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering saml information och dokumentationför /80 anvisa ett reservalionsanslag av . 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag I 000 1979/80 Förslag 1000 Under anslaget redovisasutgifter och inkomster för programmen 3. Prospektering och 4. Programmel Prospekteringomfattar den verksamhei som syftar till atl finna exploaleringsbara tillgångarav , bergarter, jordarter och gmndvatten. Programmel är indelat idelprogram för uran, järn, övriga metaller, industriella och bergarter,sand, gms och övriga jordarter, grundvatten samt regionala inventeringar. Programmet Speciellaundersökningar omfattar den verksamhet som syftar till att tillgodose allmännaoch enskilda behov av sådana undersökningar inom SGU:s kompetensområde sominle kan hänföras lill prospektering eller kartering. Programmet är indelat idelprogram för anläggnings- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet geologiska undersökningar,naturvårdsundersökningar, mätnings- och analysverksamhet samt övrig verksamhet. SGU har genom särskildskrivelse redovisat en särskild resultat- ochbalansräkning avseende uppdragsverksamheten för tiden - den 30juni 1978. Av följandesammanställning framgår hur kostnaderna för verksamheten fördelar sig påprogram och delprogram (i 1 OOO-tal kr. 1979/80 beräknar Sand, gms och övriga Summa program 3 och 4 Medel som las i anspråk ' Kostnader för inköp avmateriel i samband med omlokaliseringen som fmansieras över SGU:sprospekteringsanslag. " Inkl. vissaarbetsuppgifter på industrimineralområdel. ' Innefattar44(XX) kr. förökad utbildningsverksamhet inom programmen. 7 1978/79. IsamL Nr 100. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 98 I sinanslagsframställning för /80 anför SGU i huvudsak följande. Huvuddelen av SGU:sprospektering utförs numera på uppdrag. Den största uppdragsgivaren är nämndenför statens gruvegendom. För uranprospekiering samt prospektering efter sandoch grus på kontinentalsockeln och maringeologiska undersökningar anvisasmedel direkt till SGU under anslaget geologiska undersökning:Prospektering m.m. Verksamheten inom övriga delprogram har hittillsfinansierats genom uppdragsintäkter. Det övergripande måletför SGU:s prospektering är att finna exploateringsbara tillgångar avmineraliska ämnen och grundvatten. Målet för den del av SGU:s prospektering somutförs på uppdrag anges av uppdragsgiva- SGU anför att om detenergipolitiska beslutet innebär att en omfattande uranprospekiering bedömsönskvärd en successiv återuppbyggnad bör ske av den anslagsfinansieradeuranprospekteringen. Verksamheten bör av återställastill den under /77 gällande nivån. För /80 begärSGU under sådana förhållanden . utgör en ökningutöver besparingsalternativet. SGU beräknar den totalaomfattningen av delprogrammet under /80 till . För /80planeras ingen verksamhet inom detta delprogram. Finansiering och styrningav detta delprogram utförs huvudsakligen av /80 beräknas arbeten åt andra uppdragsgivare än nämndenuppgå till ca 1 milj. kr. Prospekleringen efterindustriella och bergarter bedrivs endast i form av uppdragsverksamhet.Uppdragsvolymen för /80 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 99 beräknas till 2,5 milj. kr., därav 2,2 milj. kr.från . Sand, grus och övrigajordarter Verksamheten inomdelprogrammet åsyftar uppsökande eller inventering av förekomster av praktisktanvändbara jordarter. Verksamheten består dels av uppdrag som hitfillshuvudsakligen har avsett sand och grus, dels av en anslagsfinansieradmaringeologisk verksamhet. Under /80beräknas uppdragsvolymen uppgå till . SGU begär medel enligtbesparingsalternativet och beräknar kostnaderna för den anslagsfinansieradeverksamheten under /80 till . Under budgetåretplaneras en fortsatt undersökning av havsområdet norr om . Samråd harägt rum med statens industriverk om detta budgetförslag. SGU räknar sålunda medatt delprogrammet /80 bör omfatta sammanlagt .