prop · G20325 · 1978-12-31 00:00:00 — Sålunda har regeringen den 1 juni 1978beslutat att statens vägverk får bedriva sysselsättningsskapandevägbyggnadsverksamhet i för ett belopp av högst 30,5 milj. kr. Regeringen aviserade i anslutning till sinaekonomisk-politiska bedömningar i prop. 1977/78:150 åtgärder för vägnätet idet inre stödområdet inom en kostnadsram av 85 milj. kr. harregeringen föreskrivit att statens vägverk får bedriva vägbyggnadsverksamhetmed särskild inriktning på att förbättra betingelserna för näringslivetstransporter i inre stödområdet med i huvudsak följande fördelning. av enskilda vägar kr. Regeringen har vidare genom beslutden föreskrivit att statens vägverk får använda högst 130 milj.kr. för sysselsättningsskapande vägbyggnadsverksamhet. Arbetena skall bedrivas av statensvägverk med arbetskraft som rekryteras i samråd med arbetsförmedlingen.Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen. Med stöd av vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Byggande av statliga vägarpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. [2] B 7. byggande av enskilda vägar. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ettreservationsanslag av 30 milj. kr. att avräknas mot automobilskattemedlen. Med stöd av riksdagensbemyndiganden (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133samt prop. 1977/78:100 bil. 2, FiU 1977/ 78: 16, rskr 1977/78:227) harregeringen beslutat att från reservationsanslaget Bidragtill byggande av enskilda vägar får - utöver vad regeringen i annat sammanhanghar föreskrivit - bidrag lämnas till sysselsättningsfrämjandevägbyggnadsverksamhet för ett belopp av sammanlagt högst 12 milj. kr. Sålundahar regeringen föreskrivit att bidrag med högst 7 milj. kr.får lämnas till vägbyggnadsverksamhet med särskild inriktning på att förbättrabetingelserna för näringslivets transporter i inre stödområdet med denhuvudsakliga fördelning jag redogjort för under anslaget Byggande avstatliga vägar. Regeringen har vidare genom beslut den 31 augusti 1978föreskrivit att bidrag får lämnas med högst 5 milj. kr. Arbetena skall administreras av statensvägverk och bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd med vederbörandearbetsförmedling. 1978/79:25 21 Tidpunktför arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd med . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till byggande av enskilda vägar påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. [3]E 3. m.m.Med stöd av bemyndiganden (prop. 1976/77:100 bil. 2, FiU 1976/77:10,rskr 1976/77:133 och prop. 1977/78: 100 bil. 2, FiU 1977/ 78:16, rskr 1977/78:227) har regeringen och beslutat attSveriges meteorologiska och hydrologiska institut från reservationsanslagetUtmstning m. m. får - utöver vad regeringen föreskrivit -bestrida utgifter om högst . Medlen skall i sysselsättningsfrämjandesyfte användas för att bygga vattenförings-stationer i bl. a. Västerbottenslän. Arbetena skall bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd medarbetsförmedlingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas isamråd med . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . [4]E14. Transportstöd för ra. Som ett led i de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i jämte angränsande delar av detallmänna stödområdet infördes för en treårig försöksperiod etttransportstöd i syfte att minska de kostnadsmässiga olägenheter som följer medstora avstånd inom stödområdet (prop. 1970:84, SU 1970: 105, rskr 1970:271).Riksdagen tog förnyad ställning till transportstödet (prop. 1973:95,: 14, rskr 1973:250). Därvid utvidgades stödet bl. a. genom ett stödtill transporter av vissa råvaror och halvfabrikat till ort inom stödområdet.Härefter beslutade att fraktbidrag för vissa pappersprodukter skulleslopas fr. o. m. (prop. 1976/77:150, /77:30, rskr1976/77:341). Transportstödet i dess nuvarande form gäller under enfemårsperiod t. o. m. . F. n. pågår en utvärdering av nuvarandebidragssystem. Jag har för avsikt att förelägga förslag i anledningav utvärderingen . Härigenom kan förslagen som berörtransportstödet samordnas med de förslag 1978/79:25 22 som då framläggs om övriga regionalpolitiska medel. 1 avvaktan på beslut föreslår jag attgiltighetstiden för transportstödet i dess nuvarande utformning utsträcks tillatt omfatta tiden t. o. m. . Jag hemställer att regeringenföreslår att godkänna förlängning av transportstöd för m.m. som jag har förordat. [5] E 15. Transportstödet förGotland omfattar enligt beslut av riksdag (prop. 1974:140, TU 1974:27,rskr 1974:347) såväl person- som godsbefordran i färjetrafiken på Gotland.Enligt beslutet skall stödet gälla t.o.m. den 31 januari1979. Jag har för avsikt att för redovisa enutvärdering av stödet och eventuellt förslag till anpassning av detta.Härigenom kan ställningstagande till transportstödet för samordnas medställningstagande till transportstödet för och övrigaregionalpolitiska medel. Jag föreslår därför attförsöksperioden för transportstödet för i dess nuvarande utformningförlängs till att omfatta tiden t.o.m. . Jag hemställer att regeringen föreslär att godkänna förlängning avtransportstöd för som jag har förordat. [6]. 1syfte att skapa förutsättningar för en tiilfredställande trafikförsörjning förGotland antog en lag om linjesjöfart på (prop. 1970:175, 3LU 1970: 89, rskr 1970:463). Med stöd av denna lag erhöll Rederi ABGotland tillstånd att tills vidare i förvärvssyfte bedrivasjöfart för gods- och personbefordran i regelbunden trafik mellan ochsvenska hamnar utanför . Enligt lagen fastställer regeringen taxor ochturplaner i linjesjöfarten på . För att skapa gynnsammarebetingelser för den nänngsgeografiska utvecklingen på infördes den 1februari 1972 ett fraktstöd avseende de från utgående godstransporternai färjetrafik med fastlandet (prop. 1971: 154, : 28,rskr 1971: 350). vidtogs en reducering av bolagets personbilstaxa.Sedan dess har stödet förstärkts och utvidgats (prop. 1973:95, TU 1973:14, rskr1973: 250, prop. 1974: 140, : 27, rskr 1974: 347). Nuvarandetransportstöd omfattar såväl person- som godsbefordran i fårjetrafiken påGotland. Gällande stöd innebär en75-procentig reduktion i förhållande till bolagets grundtaxa såvitt avsergodstransporterna mellan och fastian- 1978/79:25 23 I fråga om persontransporterna har stödet utformatsså att priset för en enkel resa med färja inte bör vara högre än priset för enenkel andraklass-biljett på tåg för motsvarande sträcka. På bosattperson erhåller rabatt på de reducerade person- och personbilstaxorna. Förinnevarande budgetår beräknas stödet uppgå till 28 milj. kr. Med ändring i sitt beslut den 29januari 1971 föreskrev regeringen att det Rederi ABGotland meddelade tillståndet att bedriva regelbunden trafik mellan Gotlandoch svenska hamnar utanför skall gälla till och med den 31 december1981. För den tid fillstånd till linjesjöfart är meddelat hari beslutet angivits särskilda villkor för trafikensbedrivande. Syftet med dessa villkor är att underlätta tillämpningen avgällande principer för taxesättningen och transportstödet vad gäller Rederi ABGotlands koncessionstrafik. dessa villkor gällerhar staten rätt att utse en av ledamöterna i bolagets styrelse och ensuppleant för denne samt en av bolagets revisorer och en suppleant för denne. För att rederiet skall kunna täckasitt behov av rörelsekapital för koncessionstrafiken bemyndigade vid1977/fullmäktige i att ikläda statengarantier för lån till infill ett belopp av 35 milj. kr.(prop. 1977/78:25, /78:7, rskr 1977/ 78:71). För lånegarantin ställdessärskilda villkor bl. a. i fråga om säkerhet. Trafikutvecklingen mellan Gotlandoch fastlandet har varit mycket snabb och ständigt överstigit förväntadutveckling. Antalet passagerare på Gotlandsbolagets färjor har ökat från 330000är 1968 till 692 1977. För innevarande är beräknas antalet resande uppgåtill 770000. Antalet överskeppade fordon, som uppgick till ca 110000,beräknas vara dubbelt så stort . Trafikutvecklingen har mötts medökad fartygskapacitet och ett utökat antal reguljära turer. Härutöver har ettstort antal extra turer satts in vid trafiktoppar. För att möta utvecklingen pågodstransportsidan har en lastfärja beställts. F. n. har Gotlandsbolaget femfärjor insatta i koncessionstrafiken. De två största färjorna tar ca 1 700passagerare och 300 bilar vardera. För att kunna uppfylla kraven på entillfredsställande trafikförsörjning i fortsättningen bör beställningen av tvånya färjor tidigareläggas. De planerade färjorna får en kapacitet somväsentligt överstiger de nuvarande två största färjornas i koncessionsflottan.Tillsammans med den redan beställda lastfärjan kan genom det nya tillskottet ikapaciteten skapas ett sådant utbud av transporttjänster att efterfrågan på ettgodtagbart sätt kan tillgodoses under överblickbar framtid. Om beställningarna sker vid svensktvarv skulle de dessutom verksamt bidra till sysslsättningen där. Jag anser attdet är angeläget dessa färjor tidigareläggs och att förutsättningar skapashärför. Prop.1978/79:25 24 Genom en sådan åsamkas Gotlandsbolaget vissamerkostnader. För dessa kostnader bör enligt min mening bolaget kompenseras.Merkostnaderna för beställningen beräknar jag till 56 milj. kr. Jag avser attsenare återkomma i medelsfrågan. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för ekonomiskt stöd tillRederi som jag i det föregående har förordat. [7]. Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. Under denna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts uppett anslag av 715 milj. kr. I riksdagsbeslutet (/78:19, rskr1977/78:186) erinrades om ett regeringsbeslut med vissaföreskrifter rörande SJ:s persontågstidtabeller från . Enligtdetta skulle SJ iaktta återhållsamhet när det gällde att minska antaletpersonförande tåg eller att i övrigt företa ändringar i tidtabellerna försådana tåg så att inte regionalpolitiska strävanden motverkades och så attinte trafikförsöijningen påtagligt försämrades för skolelever och andratrafikanter. Hinder skulle emellertid inte föreligga mot sådana ändringar somvar oundgängligen nödvändiga för en anpassning direkt eller indirekt till ensystematisering av tidtabellerna på huvudlinjerna eller som motiverades av ettmycket stort trafikbortfall . Samråd skulle ske med berördalänsstyrelser och kommuner. Så snart tidtabellen för tidtabellsåret från den 28maj 1978 fastställts skulle enligt beslutet SJ för regeringen redovisa delsvilka tåg som kommit att dras in, dels vilka planerade indragningar ochförändringar som i anledning av detta beslut inte kommit att genomföras och delsvilka konsekvenser det senare medfön med avseende på SJ:s driftekonomi. Förändringarav såväl kostnader som intäkter skulle belysas. Affärsbanenätet och detersättningsberättigade bannätet skulle redovisas var för sig. Regeringenskulle vidare förelägga förslag om den driftersättning till SJ somkunde föranledas av beslutet i fråga. SJ:s planer på indragning av tåg får ses motbakgmnd av statsmaktemas beslut om driftersättning till SJ under budgetåren1976/77 och 1977/78. SJ redovisade i skrivelser och den 5 juli 1978vilka åtgärder i form av återinlagda tåg som vidtagits avseende tidtabellsåret1978-1979 till följd av regeringsbeslutet samt de driftekonomiskakonsekvenserna härav. På det ersättningsberättigade bannätet uppgår merkostnadernatill 9,6 milj. kr. och merintäktema till 1 milj. kr. Motsvarande siffror föraffärsbanenätet är 1978/79:25 25 10,3resp. 1,3 milj. kr. Härtill kommer kostnader för omarbetning av tidtabeller ochplaner m. m. om . Sammanlagt begär SJ ersättning med (9,6-1,0+ 10,3 -1,3 + 0,1) 17,7 milj. kr. Regeringsbeslutet ledde till enomarbetning av tågtidtabellen, innebärande bl. a. oförändrad persontågstrafiki vissa regionalpolitiskt känsliga områden. På det trafiksvaga nätet avstod SJsålunda från att dra in ett stort antal tåg - bl. a. flera skohåg - på ett20-tal linjer. På affärsbanenätet berördes bl. a. bandelarna ,HässleholmLund och LångseleBräcke av beslutet. Trots vissa problem i arbetetmed tidtabellsplaneringen kunde SJ genomföra de förbättringar ochsystematiseringar i tidtabellerna som urspmngligen planerats, i första hand vidhuvudlinjerna. Under hänvisning till regeringsbeslutet ochriksdagens uttalande vid behandling av anslaget förordar jag att SJ erhållerersättning för den resultatförsämring som beslutet medför. Ersättning bör utgåmed av SJ begärt belopp, nämligen 17,7 milj. kr. Av ersättningen avser 8,6milj. icke lönsamma järnvägslinjer och 9,1 milj. kr. olönsamma tåg påaffärsbanenätet. Med hänsyn till vad jag har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att till Ersättning till fördrift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett anslag av . Prop.1978/79:25 26 [8] 1. Järnvägar m.m. I en skrivelse harstatens järnvägar (SJ) hemställt om en ökning av investeringsramen /79med 1 milj. kr. och en motsvarande ökning av avskrivningsanslaget dettabudgetår. Investeringsutrymmet för försvarsberedskapsanläggningar måste enligtSJ ökas för att finansiera ökade kostnader för att förlägga en omformarstationi berg. Totalkostnaden, som uppskattades till 7,8 milj. kr., beräknas nutill 12,2 milj. kr. räknat i prisnivå 1978/79. Härav utgör 6 milj. kr. merkostnaderför förläggning i bergrum. Dessa kostnader - i flol uppskattade till 4,5 milj.kr. - skall bestridas med medel för försvarsberedskap. Medelsbehovet härförfördelar sig med 2 milj. kr. på vardera av budgetåren 1978/79-1980/81. härav beräknas rymmas inom SJ:s ram för investeringar iförsvarsberedskap /79. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar har avgivit yttrande över SJ:s framställan. Överstyrelsen tillstyrkerSJ:s framställning. Jag föreslår efter samråd medhandelsministern att SJ:s investeringsram för /79 höjs med 1milj. Regeringen kommer senare att föreslå att avskrivningsanslagom 1 milj. kr. Fördyringen skall finansieras genom en tidigareläggningoch omfördelning av den planeringsram för det ekonomiska försvaret som kommeratt gälla för /80. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Järnvägar m.m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ettinvesteringsanslag av . [9] 2. Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m.Under denna rubrik har på statsbudgeten anvisats ettinvesteringsanslag av 108,4 milj. kr. Med stöd av bemyndiganden (prop. 1976/77:100bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133 samt prop. 1977/78: 100 bil. 2, FiU1977/ 78: 16, rskr 1977/78:227) har regeringen dels och dels den 31augusti 1978 beslutat att statens vägverk från investeringsanslaget Statens vägverksförrådsfond: Vägmaskiner m. m. får utöver vad regeringen i annat sammanhanghar föreskrivit - i sysselsättningsfrämjande syfte bedriva om- och nybyggnadav vägstationer för ett sammanlagt belopp av högst 37 milj. kr. underbudgetåren 1978/79 och 1979/80 enligt följande fördelning. Färjevaktstugor m. m. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskinerm.m. på till-läggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ettinvesteringsanslag av . [10]Garanti till förenade fabriksverken och . Bestämmelserna om hurfordon skall vara beskaffade och utrustade är väsentliga från en rad synpunkterfrämst med hänsyn till trafiksäkerhets- och miljökraven. Kontrollen av attdessa krav uppfylls sker vid besiktningar av olika slag, såsom t. ex. typ- ochregistreringsbesiktningar. I syfte att överväga och föreslå förbättringar itypbesiktningssystemet har regeringen tillsatt typbe-siktningsutredningen (K1977:02). Dess uppgift när det gäller att följa upp avgasbestämmelsernasgenomslag i praktiken omfattar överväganden om förbättringar av nuvarandeavgaskontrollsystem. I anledning härav har utredningen hemställt att regeringenstöder vidareutvecklingen av en enkel men ändå tillräckligt noggrannkontrollmetod för bestämmande av emissionsinnehållet i avgaser frånförbränningsmotorer. Regeringen har funnit det angeläget att undersökaförutsättningarna för att utveckla och tillverka ett instrument i anslutninghärtill. För att säkerställa utvecklingsresultat och erforderlig utprovning avmetoden har regeringen träffat avtal med förenade fabriksverkenoch . Enligt avtalet kommer regeringen att slutligt godkännadetta under förutsättning att fattar de beslut som behövs härför. Arbetet delas enligt avtalet upp i olika faser, avvilka den första är en utprovningsfas med sikte på att verifiera att systemetuppfyller önskemålen om ett för svenska förhållanden lämpligt instrument förkontroll av avgasemissioner. Därefter följer en utredningsfas, enförberedelsefas och en leveransfas. Under förberedelsefasen väntas man kunna tadefinitiv ställning till metoden. 1978/79:25 28 Staten har enligt avtalet rätt attnär som helst under arbetets gång säga upp avtalet. Om statsmakterna inte föreden slutligt har godkänt metoden har även företagen rätt att sägaupp avtalet. Vid uppsägning skall staten ersätta företagen för derasbokförda, skäliga kostnader för arbetet jämte handelsvinst. Statensåtagande är härvid begränsat till ett belopp av högst 1,5 milj. kr. Beloppetavser utprovningsfa-sen och exkluderar dels indexuppräkning och dels a. 'ccklingskostnader för projektet intill . Totalt inkl.indexuppräkning torde detta belopp kunna komma att uppgå till högst 2 milj. kr. Innan arbetet med en ny fas påbörjas skall avtalsparternaha träffat överenskommelse om kostnadernas storlek och fördelning mellan sig.Om företagen inte kan acceptera de villkor för en ny fas som staten medger, harföretagen rätt att utträda ur projektet, varvid ovannämnda ersättningsreglergäller. Vid sådant utträde eller om staten säger upp avtalet åtar sig företagenatt ombesörja att licensrättigheter, dokumentation rörande genomförda delar avprogrammet, know-how etc. överförs till staten eller ny partner till staten. För att regeringen slutligt skallkunna godkänna det träffade avtalet förordar jag att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att ikläda staten garantier avseende eventuellersättning till de aktuella företagen. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att iklädastaten garantier för täckning av kostnader intill ett belopp av högst 2 000000kr. för utprovning av en avgaskontrollmetod hos förenade fabriksverken och . Prop.1978/79:25 29 Föredragande: statsrådet såvitt avserpunkterna 2 och 4; stadsrådet såvitt avser punkterna 1 och 3 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 såvitt avserbudgetdepartementets verksamhetsområde B.Allmänna centrala ämbetsverk m. m. [I] B 4. Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet. Genom beslut harregeringen godkänt ett träffat medbestämmandeavtal för detstatliga arbetstagarområdet (MBA-S) med därtill hörande protokoll. I 19 § iavtalet har parterna reglerat frågan om arbetstagarorganisations rätt att isamband med rationaliseringsåtgärder på arbetsgivarens bekostnad anlita s. k.extern arbetstagarkonsult. Genom avtalet har regeringen förbundit sig att /79 ställa 4 milj. kr. till förfogande för detta ändamål. Vidarehar regeringen överlämnat till lönedelegation för godkännande ettden träffat medbestämmandeavtal för det icke-statligalärarområdet (MBA-L). Genom detta avtal förbinder sig regeringen att /79 ställa . till förfogande förarbetstagarorganisationerna för anlitande av externa arbetstagarkonsulter inomdetta avtalsområde. Något särskilt anslag för dessa ändamål finns emellertidinte uppfört i statsbudgeten. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår finnsunder åttonde huvudtiteln uppfört ett förslagsanslag till vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet. Från detta anslag bestridsutgifter för rationaliseringsprojekt, administrativt utvecklingsarbete ellerförsöksverksamhet som bedrivs i rationaliseringssyfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Anslaget står i första handtill förfogande för myndigheter som inte själva disponerar erforderligaresurser för rationaliseringsprojekt. För /79 har fördetta ändamål anvisat 4 milj. kr. Prop.1978/79:25 30 Efter samråd med chefen för budgetdepartementet förordarjag att även kostnaderna för externa arbetstagarkonsulter enligtmedbestämmandeavtalen får betalas från förslagsanslaget Viss rationaliserings-och utvecklingsverksamhet. Detta anslag kommer av denna anledning attmerbelas-tas. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat idet föregående angående bestridande av utgifterna för s. k. externaarbetstagarkonsulter. [2] B 8. Inredning av byggnader för statlig förvaltning.Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av 32 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållningav ca 12 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter bl. a. förinredning och till lokalerna knuten utrustning som behöver anskaffas i sambandmed omlokalisering av statlig verksamhet. För planering m. m. av denna inredningoch utrustning svarar huvudsakligen resp. och högskolor. Jag kommer senare vid min anmälanav investeringsanslaget Byggnadsarbeten för statlig förvaltning att redovisaförslag till kostnadsram för ombyggnad av vissa lokaler inom kv. Garnisonen iStockholm som har lämnats av () genomomlokaliseringen till . Under innevarande budgetår kommer enheter inomsocialstyrelsen och att flytta från inhyrda lokalertill en del av de lokaler som har friställts. För komplettering av inredningtill dessa lokaler - omfattande ca 100 arbetsplatser - beräknarbyggnadsstyrelsen . För komplettering av inredning till ytterligare ca80 arbetsplatser som beräknas bli disponibla /80 beräknarstyrelsen . Vidare beräknar sammanlagt 1015000 kr.för främst utbyggnad av riks- och snabbtelefonanläggningarna i kv. Garnisonenför de sammanlagt ca 180 kontorsarbetsplatser som har friställts.Byggnadsstyrelsen föreslår att den i gällande inredningsplan uppförda kostnadsramenInredning och utrustning av kasern i kv. Garnisonen räknas upp med I 845 000kr. Styrelsen räknar därvid med att ta i anspråk 175000 kr.av ej disponerade medel inom gällande kostnadsram. För planering av utrustning isamband med omlokaliseringen av försvarsmyndigheter till nybyggnader inomKlaraområdet i svarar . I gällandeutrustningsplan finns uppförd en definitiv kostnadsram av . förövrig utrustning i samband med denna omlokalisering. harredovisat förslag till anskaffning av viss teleteknisk utrustning - bl. a.snabbtelefonutrustning - i samband med den andra omlokaliseringsetappen.Materielverket har beräknat kostnaderna för utrustningen till . Mot bakgrund av de förslagbyggnadsstyrelsen har redovisat finner jag det motiverat att nu beräkna medelför komplettering av inredning till de lokaler i kv. Garnisonen som kanomdisponeras under innevarande budgetår. Vidare beräknar jag medel för deföreslagna utbyggnaderna av telefonväxlarna samt viss övrig utrustning sombehövs innevarande budgetår. Med hänsyn till tidplanen för anskaffning avdenna inredning och utmstning har regeringen med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 11, FiU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 169)beslutat om beställning av inredning och utmstning inom en kostnadsram av900000 kr. Med hänvisning till vad jag anfört förordar jag attföljande ändrade kostnadsram i 1 000-taI kr. nu förs upp i inredningsplanen förinnevarande budgetår. Förordad ändring av tidigare ram Inredning och utrustning av kasern i kv. Efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet har jag funnit att de av försvarets materielverkredovisade kostnaderna för snabbtelefonutrustning bör bestridas från dettaanslag.