prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Därav svarar den tidigare beslutadeindexregleringen av statliga skatteskalan för ca 3 100 milj. kr. Ändringarna iden statliga skatteskalan väntas minskaskatten med ca 550 milj. kr. Den införda indexregleringen av skattereduktionenberäknas minska skatten med totalt 900 milj. kr. jämfört med om1978 års skatteregler hade gällt. Folkpensionärer beskattas regelmässigtlindrigare än inkomsttagare i aktiv ålder. Detta sker genom att en pensionärmedges ett extra avdrag för nedsatt skatteförmåga vid taxeringen. TaI)eU 9. Effekter av vissa ändrade skatteregler ochkommunal utdebitering inkomståret1979. ' Exkl personer med beskattningsbar inkomst = 0. ' Kolumnerna som avser belopp är angivna i milj. kr. Effekten är beräknad på den statliga beskattningsbaramedelinkomsten per intervall under antagande av en genomsnittligutdebiteringshöjning av . tillett sådant belopp att en pensionär som bara haft folkpension och en sidoinkomstpå högst . inte påförs beskattningsbar inkomst. Det extra avdragetberäknas efter en inkomst av folkpension jämte sidoinkomst av . Effekten av höjningen av extra avdragetkan uppskattas sänka skatten med ca 90 milj. kr. Avdraget för underhåll av ickehemmavarande barn har fr. o. m. varit begränsat till högst 2 500 kr.för varje barn. Beloppsgränsen höjs nu tillhögst . redan vid taxering. I den taxerings-statistiskaundersökningen kan inte detta avdrag separeras från övriga avdrag för s. k.periodiska understöd. I tabell 11 visas således avdragen för samtligaperiodiska understöd fördelade efter avdragens storlek. Uppskattningsvis kanavdragen för icke hemmavarande bam öka med 100milj. kr., vilket skulle innebära en skattelindring på ca 50 milj. kr. Det nya skattesparandet som började ioktober innebär att en 20-procentig skattereduktion utgår på det totaltsparade beloppet . Maximalt kan skattereduktionen uppgå till 960kr. Effekt avinflationsskyddad skatteskala och särskild skattereduktion inkomståret 1980.Medelvärden » Exkl. personer med beskattningsbar inkomst = 0. Kolumnerna somavser belopp är angivna i milj. kr. ochår vilket innebär ett totalt sparande på . RRV uppskattar det totalasparandet på vilket sparreduktion utgår vid taxering till 1 800 milj.kr. Det innebär att den slutliga skatten beräknas minska med ca 360 milj. kr.En del av sparandet i denna form väntas ske genom överflyttning av sparademedel från andra sparformer. Det påverkar till viss del utvecklingen avinkomsterna från kapital. RRV har vid beräkningen antagit att skattesänkningeninte påverkar de preliminära skatteinbetalningarna i nämnvärd omfattning. De preliminära skatteinbetalningarnaväntas emellertid öka beroende på att jämkningarna för underskott av fastighetautomatiskt kommer att justeras till följd av höjningen av schablonintäkten påen- och tvåfamiljsfastigheter. Höjningen av schablonintäkten för villafastigheterfrån för taxeringsvärden . skedde med verkan frånden . Den beräknas dock inte ha påverkat preliminärskatteinbetalningarnaunder . RRV kalkylerar att justeringarna av jämkningama kommer att Ökapreliminärskatteinbetalningarna med knappt 500 milj. kr. RRV har vidare kalkylerat med en höjningav den kommunala medelutdebiteringen med per skattekrona.Höjningen be- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 49 Antalet personer med avdrag för periodisktunderstöd fördelade efter avdragetsstorlek. räknasöka preliminärskatteinbetalningarna med ca 660 milj. kr. Med hänsyn tagen tillovanstående effekter beräknas den preliminära A-skatten öka med drygt 7870 milj. kr. Detinnebär att preliminär A-skatt beräknas till 90 383 milj. kr., vilketinnebär en ökningstakt på . För inkomståret1980 har RRV schablonmässigt antagit att den kommunala utdebiteringen ökar med . Det motsvarar ca 590milj. i preliminär A-skatt . Prisutvecklingen mellan augusti 1978och har RRV kalkylerat till , vilket innebär attbasenheten blir . Effekten av inflationsskyddet avskatteskalan och skattereduktionen år 1980uppskattas till 2 250 resp. 700 milj. kr. i minskad skatt. (Se tabell 10).Det skall påpekas att effektberäkningen har gjorts under antagande att deskattesatser som gäller för också gäller för . Om 1978års skattesatser gäller för , beräknas effekten av den inflationsskyddadeskatteskalan öka med 50 milj. kr. till 2 300 milj. kr. Av den sammanlagdaeffekten på 2 950 milj. kr. beräknas ca 2 700 milj. kr. Totala ökningen av preliminär A-skatt mellan åren 1979 och 1980beräknas uppgå till ca 8 350 milj. kr. Inkomsterna av preliminär B-skatt underde fyra första uppbördsterminerna avinnevarande uppbördsår är högre än motsvarande terminer år1976. Preliminär B-skatt debiteras normalt med det belopp som senast påförts somtotal statlig skatt. Det betyder att resultaten av taxering legat tillgrund 1978. ligger således som grund. RRV beräknarmed ledning härav influten B-skatt till 11 315 milj. kr. och år 1980till 12 474 milj. kr. Skillnaden i utvecklingstakt för- 4 1978/79.1 saml. Prop.1978/79:100 50 till stor del av bolagensinkomstutveckling . De skattskyldiga som erlägger preliminärB-skatt har emellertid möjlighet att begära jämkningar i den preliminäraB-skatten. Av denna anledning har den debiterade B-skatten brukat avvika frånsenast kända slutliga skatt. lämsides medberäkningarna av preliminärskatteuppbörden har RRV uppskattat vad som kommeratt påföras de skattskyldiga i slutlig skatt vid 1979 och taxeringar.Som underlag för kalkylerna har använts den taxeringsstatistiska undersökningsom nämnts ovan. Basårets (1977) inkomster och avdrag har framskrivits med detidigare nämnda inkomstantagandena. Med tillämpning av resp. årsbeskattningsregler har motsvarande slutliga skatter och avgifter för fysiskapersoner kunnat beräknas för inkomståren 1978 och 1979. I de kalkyler somligger till grund för RRVs beräkningar har den påförda statliga skatten,kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personer beräknats tillföljande belopp för taxeringsåren 1979 och 1980. Som jämförelse har ävenmotsvarande skatter enligt taxering medtagits. Statlig skatt 25545 27357 29282 Kommunalskatt 49470 58456 64559 Förmögenhetsskatt 626 681 762 Skatt påbeskattade förmåner 3660 4747 5163 Den påförda skattenreduceras för vissa skattskyldiga, som framgått tidigare, av skattereduktionsamt fr. o. m. taxering av en särskild skattereduktion förlåginkomsttagare. I samband med skatteomläggningen utgår som tidigarenämnts den särskilda skattereduktionen med . för samtliga inkomsttagare.Effekten av denna förändring uppskattas av RRV till ca 1 850 milj. kr. Indexregleringen av den särskilda skattereduktionen beräknastill ca 900 milj. kr. Sparskattereduktion som erhålls på det nyaskattesparandet uppskattas till ca 360 milj. kr. De beräknadevärdena för den sammanlagda skattereduktionen uppgår till följande belopp. Särskild skattereduktion och sparskattereduktion 1 249 3005 4396 Vid beräkningarna har,förutom påförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med skattedebiteradesocialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen, sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen, tilläggspensioneringen samt allmän arbetsgivaravgifttill följande belopp. Som jämförelse har även de påförda avgifterna enligt1978 års taxering medtagits. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 51 FolkpensioneringenSjukförsäkringsavgifter TilläggspensionsavgifterAllmän arbetsgivaravgift Arbetsskadeförsäkringsavgift Den allmänna arbetsgivaravgiften sänktesfrån till av den avgiftsgrundandeinkomsten . avskaffades den helt.Avgiften har dessutom enbart beräknats på inkomster som överstigit . fr. o. m. . Sjukförsäkringsavgiften har höjts med 1,6procentenheter och kommer att höjas med ytterligare 1procentenhet . De svenskaaktiebolagens statligt taxerade inkomster förutses, som redovisats tidigare,öka . Vid bedömningen av bolagens inkomstutveckling har RRVutgått från en trendmässig ökning på 10 %.Med hänsyn till att ett särskilt investeringsavdrag på för byggnadsinvesteringarinförs och att maskinin-vesteringsavdragetförlängs t. o. m. , räknar RRV med att den statligt taxeradeinkomsten blir oförändrad . Aktiebolagensstatliga och kommunala skatter beräknas taxeringsåren 1979och 1980 uppgå till följande belopp. redovisas som jämförelse. Statligskatt 1631 1766 1766 skatt 2 901 3 093 3 438 En jämförelsemellan preliminärskatteuppbörden (exkl. fyllnadsbetalningar) och den slutligaskatten avseende ett visst inkomstår belyser preliminärskatteinbetalningarnasanpassning eller brist på anpassning till de slutligt debiterade skatterna. Skillnaden mellan dessa bådabelopp benämns uttag. Ompreliminärskatteuppbörden överstiger den slutliga skatten har det varitett övemttag av skatt. I nedanstående tablå redovisas uttaget för åren under1970-talet. 1976 65 568 8 774 74 342 73 362 5 923 79 285 -4 943 1977 71481 10 502 81983 80 585 5 462 86 047 -4 064 1978P 82 510 10 862 93 372 90 951 5 875 96 826 -3 454 1979P 90 383 11251 101634 98 268 6 315 104 583 -2 949 Prop.1978/79:100 52 Av tablån framgår att överuttaget år 1971har förändrats till ett underuttag för de efterföljande åren. Underuttagetuppgick till 1 340 milj. kr. och ökade till det dubbla, vilkethänger samman med beskattningen av vissa förmåner vid sjukdom och arbetslöshet.Tidigare när dessa förmåner inte beskattades var preliminärskatteavdraget pålön för stort om man var sjuk och uppbar sjukpenning någon del av året. I ochmed att detta överuttag minskat har totala uttaget således sjunkit. Avdragetför de anställdas sjukförsäkringsavgifter har successivt försvunnit. Effekternaav detta är olika på den preliminära skatten och den slutligt påförda skatten.Preliminärskatteinflödet påverkades inte av att avdraget försjukförsäkringsavgiften försvann. Detta avdrag beaktades aldrig ipreliminärskattetabellerna, varför det inte heller påverkade preliminärskattennär det upphörde. Den slutligt påförda skatten däremot påverkades av attavdraget försvann. Avdraget för sjukförsäkringsavgiften vid taxeringfick uppgå till högst . Avdraget försvann fr. o. m. taxeringtill följd av att sjukförsäkringsavgiften slopades fr. o. m. inkomståret 1975.Detta gjorde att den beskattningsbara inkomsten steg och därmed också denslutliga skatten. Underuttaget sjönk jämfört med . Det beroddefrämst på att den inbetalade B-skatten anpassades bättre till den slutligaskatten. Förhållandet gällde särskilt aktiebolagen. Taxeringarna låg somgrund 1977. Inkomsterna var förhållandevis högaför bolagen i jämförelse med taxerade inkomster. Underuttaget väntas minska även år 1978med ca 700 milj. kr. Det är preliminärskattetabellernas ändradeutformning som påverkar preliminärskatterna i uppdragande riktning. Den slutligaskatten ökade inte i samma utsträckning beroende på att den höjdaschablonintäkten för en- och tvåfamiljsfastigheter inte påverkade preliminärskatternaår 1978. Ar 1979 sker däremot en automatisk justering av jämkningarna avpreliminärskatterna med anledning av den höjda schablonintäkten. Tillsammansmed att sparreduktion beräknas minska den slutliga skatten, väntas underuttagetminska ytterligare . Slutregleringen av skatten sker, efterfrivilliga fyllnadsbetalningar av skatt, via utbetalningar av överskjutandeskatt samt debitering av kvarstående skatt. Fyllnadsbetalningarna och deninflytande kvarstående skatten ingår bland inkomstskattetitelns inkomster,medan utbetalningarna av överskjutande skatt upptas bland titelns utgifter.Omfattningen av fyllnadsbetalningarna, den kvarstående och den överskjutandeskatten framgår av följande tablå. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 53 B-, C-, Som framgår avsammanställningen har beloppen för fyllnadsbetalningarna och överskjutande skatt ökat i snabbare takt sedanår 1970 än vad fallet är med den kvarstående skatten. Fyllnadsbetalningarna ökade kraftigtvåren och fortsatte att öka . Minskningen kan uteslutande hänföras tillaktiebolagens fyllnadsbetalningar. Erfarenhetsmässigt betalar dessa en stor delav sin slutliga skatt i fyllnadsbetalningar.När den slutliga skatten minskade, minskade även fyllnadsbetalningarna.Våren 1979 beräknas fyllnadsbetalningarna minska med ca 50 milj. kr. kan minskningen hänföras till defysiska personernas fyllnadsbetalningar och hänger samman med minskningen avunderuttaget (se ovan). Den kvarstående skatt, som påförs enligttaxeringarna skalleriäggas under budgetåren 1978/79 och 1978/80. Under dessa budgetårutbetalas även den överskjutande skatten enligt nämnda taxeringar. Vidberäkningen av kvarstående skatt, får hänsyn tas till att en del av de påfördabeloppen inte erläggs i rätt tid utan blir restförda. Den inbetalda kvarståendeskatten uppskattas för /79 till 3 490 milj. kr. och för /80 till 3 277 milj. kr. RRV beräknar inflytande restantier,sjömansskatt, tillkommande skatt m. m. till1 000 milj. kr. för /79 och till 1 000 milj. kr. för budgetåret1979/80. RRV beräknar ocksåstorleken på den slutliga kompensationen till kommuner m. fl. i anledning av skattereform till 1699 milj. kr. för /79 och till 2 195 milj. kr. för budgetåret1979/80. Den totala skatteuppbörden har motbakgrund av vad som har nämnts beräknats till 107 617 milj. kr. för budgetåret1978/79 och till 117 219 milj. kr. för /80. Utgifternaunder titeln domineras beloppsmässigt av kommunalskatte- Prop.1978/79:100 54 medel.För första hälften av /79 har RRV beräknat utgifterna underdenna post till ca 33 250 milj. kr. 1 beloppet ingår även ett förskott för år1978 av det skattebortfallsbidrag som utgår till kommuner, landstingskommuneroch församlingar med anledning av att skatteunderlaget minskade till följd av1971 års skattereform. Till grund för bidragsgivningen ligger ett beräknatskattebortfall för kommunerna på 1250 milj. kr. Bidragenutbetalades första gången och utgår i form av tillskjutetskatteunderlag. Kommunerna får även ett förskott årsskattereform. Skatteunderlaget för kommunerna minskade då bl. a. till följd avslopandet av avtrappningen av grundavdraget. Förskottet regleras överinkomstskattetiteln. För det slutliga bidraget finns ett utgiftsanslag. Dettaomförs till inkomstskattetitelns inkomstsida och ingår bland titelnsutgifter. I utbetalningarna av kommunalskattemedel ingår även kommunernasandel av sjömansskatten på ca 200 milj. kr. För skallutbetalningarna av förskott grundas på skatteunderlaget enligt 1978 årstaxering. Enligt uppgifter från om denbeskattningsbara inkomstens storlek och om den kommunala utdebiteringen har RRVberäknat utbetalningarna av förskott på inkomstskatt till ca 57 800 milj. kr. exkl. förskotten för 1971 och 1974års skattereformer. Slutavräkningen på det under utbetaladeförskottet på inkomstskatt har beräknats till omkring 12 000 milj. kr.Det förskotterade skattebortfallsbidraget och den förskotterade kompensationenför skattereform beräknas uppgå till ca 2 560 milj. kr., men fråndetta belopp dras det förskotterade skattebortfallsbidraget som utbetalades år1977. Eftersom detta uppgick till ca 2 300 milj. kr. blir nettoeffekten ca 260milj. Den slutliga kompensationen skattereform avseendeavräkningen för uppgår till 1 923 milj. kr. och redovisas i posten kommunalskattemedel. Slutregleringen av bidragetför skattereform sker via anslag. Sammanlagt uppgår utbetalningarnaunder kalenderåret till ca 72 500 milj. kr. Till detta kommer sjömansskatt och viss ersättning förkommunala bostadstillägg. Utbetalningarna av kommunalskattemedelunder /79 kan sålunda beräknas till 69 406 milj. kr. Dettainnebär en ökning av utbetalningen med 9 541 milj. kr., jämfört med budgetåret1977/78. Ökningen hänger samman med den jämförelsevis kraftiga inkomstökningenår 1976 som påverkar utbetalningarna av både förskott och slutreglering främstår 1978. Även den höjda kommunala utdebiteringen för påverkar posten iuppdragande riktning. Motsvarande utbetalningar /80 skulle med den antagna löneutvecklingen och den antagnakommunala utdebiteringshöjningen på för , bli avstorleksordningen 75 630 milj. kr. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 55 De beräknade utbetalningarna av kommunalskattemedelm. m. under kalenderåren 1978, 1979 och 1980samt budgetåren 1978/79 och 1979/80 har sammanställts i följande tablå(milj. 1978 1979 1980 1978/79 1979/80 halvåret 33 054 36 162 39 272 33 244 36 360 33 244 36 360 39 469 36162 39 272 Summa 66 298 72 522 78 741 69 406 75 632 Från inkomsttiteln skall ocksååterbetalas överskjutande preliminär skatt. Som framgått av det föregåendeuppgår denna för /79 till 6383 milj. kr. Inkl. ränta uppgår beloppet till 6 862 milj. kr. /80 har den beräknats till 6 667 milj. kr. resp. 7 167 milj. kr. Under budgetåren 1978/79 och 1979/80kommer vid 1978 och taxeringarskattedebiterade socialförsäkringsavgifter till tilläggspensioneringen attbetalas ut till allmänna pensionsfonden. RRV beräknar ifrågavarandeutbetalningar till 742 milj. kr. för /79 och 803 milj. kr. Titeln skall vidarebelastas med omföringar av utskiftnings- och ersättningsskatt,skogsvårdsavgifter och vissa annuiteter samt allmän arbetsgivaravgift. Sammanlagt kan deifrågavarande omföringarna beräknas uppgå till omkring 167 milj. kr. /79 och 61 milj. kr. för /80. Föratt ge en rättvisande bild av socialförsäkringsavgifternas utveckling omförs även skattedebiterade ochegenavgifterna avseende socialförsäkringsavgifterna tillsjukförsäkringen och folkpensioneringen till resp. deltitel. Dessa beräknasuppgå till 1 441 milj. kr. för /79 och 1 664 milj. kr. De sammanlagda utbetalningarna och omföringarna från dentotala skatteuppbörden beräknas därmed uppgå till 79 118 milj. kr. /79 och 85 827 milj. kr. för /80. Nettot pådeltiteln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. skulle som framgår av tabell12 uppgå till 28 499 milj. kr. för /79 och 31 392 milj. kr. Detta innebär att nettot /79 jämfört med /78.Minskningen uppgår till 765 milj. kr. Minskningen förklaras huvudsakligenav sänkningen av den statliga inkomstskatten både . /80 innebär beräkningarna att nettot på inkomstskatterna ökarmed nästan 2 900 milj. kr. Prop.1978/79:100 56 Skatt pä inkomst och förmögenhet m. m. Tillkommande skatt, sjömans- skatt, restantier m. m. Slutlig kompensation till kom- muner, skattereform' Omföringar till andra inkomst- avgifter och egenavgifter till ' Ingår i posten kommunalskattemedel med samma belopp. nettoav förskotterade skattebortfallsbidrag, förskott och slutlig kompensation skattereform ochersättning för bostadstillägg, ä Inkl. ränta. Arbetsgivaravgifter m. m. En förteckning över alla lagstadgadearbetsgivaravgifter och deras storlek redovisas i tabell 13. Alla dessaavgifter, utom ATP-avgiften och den allmänna arbetsgivaravgiften, redovisasöver inkomstskattetiteln. ATP-avgiften överförs direkt till AP-fonden medan denallmänna arbetsgivaravgiften redovisas på en särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. De lagstadgade arbetsgivaravgiftema kanmed hänsyn till debiterings-förfarandet delas in i: direktdebiteradeavgifter från företag och kommuner avgifter frånstatliga myndigheter och affärsverk De direktdebiteradearbetsgivaravgifterna uppbärs av . De avgifter som betalas in under ett visst år ärpreliminära av- Avgiftsslag Procentuellt uttag förutgiftsåret 1975 1976 1977 1978 1979 Socialförsäkringsavgift till ATP 10,75 11,00 11,75 11,75 11,75 Allmän arbetsgivaravgift 4,00 4,00 4,00 1,00» Socialförsäkringsavgift till folkpensionering 4,20 6,20 8,30 8,30 8,30 Socialavgift till barnomsorgen 1,00 1,30 1,60 Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkring 7,00 8,00 8,00 9,60 10,60 Avgifttill arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd Avgift till arbetsskadeförsäkring' Avgift till byggnadsforskning Avgifttill lönegaranti Avgift till arbetarskydd Avgifttill sjöfolkspensionering Avgifttill arbetsmarknadsutbildning Socialförsäkringsavgift till delpensionsförsäkring Avgift till vuxenutbildning ' Är 1978 ersattes yrkesskadeförsäkringen avarbetsskadeförsäkringen. » sänktes avgiften till 2procentenheter och slopades helt . gifter, fyllnadsbetalningar av preliminäraavgifter och kvarstående avgifter. Avgiftema utgår med viss procent avavgiftsunderlaget, dvs. summan av utbetald lön och värdet avtillhandahållna naturaförmåner i form av fri kost eller fri bostad. Depreliminära avgifterna fastställs genom uppräkning av avgiftsunderlaget två årtillbaka. Den kvarstående avgiften, som debiteras med en eftersläpning på tvåår, fastställs i och med att ett definitivt avgiftsunderlag föreligger. har en särskild avgift införts på den kvarstående avgiften.Denna avgift utgår om den kvarstående avgiften uppgår till högst 5 000kr. i annat fall . För att slippa denna avgift kan arbetsgivarna görafyllnadsbetalningar året efter avgiftsåret. Statliga myndigheters ochaffärsverks arbetsgivaravgifter omföres från inkomsttiteln pensionsmedel m. m.till inkomstskattetiteln. Staten betalar samma avgifter som dedirektdebiterade arbetsgivarna med undantag frånarbetsskadeförsäkringsavgiften. Riksförsäkringsverketbestämmer avgiftsunderlaget för avgifter, som staten skall erlägga enligt lagenom allmän försäkring och lagen om allmän arbetsgivaravgift. Avgifternafastställs av före viss bestämd tidpunkt. Egenavgifter ochskattedebiterade avgifter debiteras på skattsedeln och uppbärs avriksskatteverket. En närmare redogörelse för dessa avgifter återfinns på sid.37. Som tidigare nämnts fastställs depreliminära direktdebiterade avgifterna för ett visst år genom en uppräkningav avgiftsunderlaget . I tablån nedan redovisasuppräkningsfaktorer för åren 1974 t. o. m. 1979 tillsammans med den faktiskalönesummeutvecklingen . Siffrorna inom parentes ärprognoserade värden. (+ 1) (+ 3) Av tablån framgår attlönesummeutvecklingen fram t. o. m. har överstigit uppräkningsfaktommed mellan . De preliminära avgifter som debiterats pågrundval av uppräkningsfaktorer har således varit mindre än de slutligtfastställda avgiftema som beräknats med hjälp av det faktiskalönesummeunderlaget. Denna differens betalas in av företagen i form av delsfyllnadsbetalningar året efter avgiftsåret, dels kvarstående avgifter två årefter avgiftsåret. De faktiska lönesummeutbetalningarna beräknaspreliminärt ha ökat . Detta medförde att depreliminärt debiterade avgifternas inflytelseandel sjönk från denärmast föregående åren till . I realiteten innebar detta attden effektiva uppräkningsfaktorn blev lägre än . Uppräkningsfaktorn för harfastställts till . Som framgår på sid. 5 beräknas lönesumman öka med 8,1 %från såväl som . Totalt förperioden innebär detta en lönesummeökning . Den kommunala sektornslönesummeutveckling har uppskattats till . Detbetyder att genomsnittet för den privata sektorn ligger . Det förefaller därför troligt att, i likhet med år1978, vissa förelag kommer att ansöka om nedsättning av den debiteradepreliminära avgiften. I de följande beräkningarna har RRV därför utgått frånatt den effektiva uppräkningsfaktorn för blir något lägre än denfastställda. Arbetsgivaravgiftema har i det följandedelats in i olika grupper med avseende påolikheter i den kassamässiga redovisningen över inkomst-skatletiteln.Beräkningama har baserats på uppgifter som erhållits från riksförsäkringsverketoch . Bilaga 2.1 inkomstberäkning 59 A. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen Ar infördes ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen. Denna arbetsgivaravgiftersatte den avgift som tidigare debiterades fysiska personer direkt på skattsedeln. har folkpensionsförmånernaväsentligt förbättrats. a. sänktes den allmänna pensionsåldern från 67till . De olika reformerna har finansierats med höjdaavgifter. Dessutom har skattereformerna , där skatteskalornajusterades så att den statliga skattensänktes, bl. a. finansierats med höjda folkpensionsavgifter. Fr. o. m.år 1977 är avgiften av avgiftsunderlaget. Socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen ingår som inkomst på inkomstskattetiteln. Utgifterna förfolkpensioneringen redovisas via anslag på statsbudgeten. Under /79 beräknasinkomsterna av folkpensionsavgifterna till 17 418 milj. kr., dvs. en ökningmed 1 394 milj. kr. eller jämfört med närmast föregående budgetår.För /80 har inkomsterna beräknats till 18 706 milj. kr. Socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen (milj. 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Prognos 1979/80 Prognos