prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Även sysselsättningseffekterna behandlas knapphändigt ibetänkandet. Framför allt saknas en analys av vad skillnaderna i detlahänseende skulle innebära för de olika alternativen. 2.29 i län:Allmäni. 1 sitt slutbelänkade har skogsul redningen nu framlagt tre olika skogsbruksalternaliv och belyst sysselsätt ningseffekterna av dessa alternaiiv. Däremot saknas nästan hell bedöm ningar av de olika alternativens miljövårdskonsekvenser vilket länsstyrel sen finner vara en mycket allvarlig brist hos utredningen mol bakgrund av de långtgående förändringar av naturmiljön som tagits som förutsättningar för det skogsvårdsprogram utredningen själv förordar. Ulredningen har också i allt väsentligt avstått från att närmare belysa skogens växande be tydelse som rekreationskälla och vilken påverkan delta får på den skogliga handlingsfriheten.--- ----- kan---- ansluta sig till utredningensuppfattning att----- beräkningsalternativ 2, bör utgöra målsättningenför den långsik- 1978/79:110 121 vill dock anföratveksamhet mol de förutsättningar för della alternaiiv som gällerfaslmarksgödslingen, myrdik-ningen och utnyttjandet av främmande trädslag. Ipraktiken innebär detta att förordar en utvecklingslinje somligger mellan alternativen 1 och 2. Det hell gift- och gödslingsfria skogsbrukmed stort inslag av lövträd som alternativ 3 innebär finner interealistiskt med hänsyn till sysselsättningseffekterna både på kort och långsikt samt med hänsyn lill atl nu använda kemiska medel bmkats ochtrots omfattande undersökningar ännu inte visat sig ha någon bestående negativinverkan på naturmiljön. 1 sammanhanget- konstaterar medtillfredsställelse att utredningen avstått från atl i beräkningarna la med demarginalkvanli-teler som kan länkas komma från avverkningsavfall och stubbar. Beslåndsantåggning och beslåndsvård. Enligt länsstyrelsensuppfatt ning ligger de största möjligheterna atl öka tillväxten i den svenska skogen i en avsevärt förbättrad skogsvård på dagens skogsmarker och med traditionella skogsbruksmetoder . Gödsling.----- Om ett gödslingsprogram enligt ulredningensförslag skulle börja tillämpas är det frän miljövårdssynpunktnödvändigi att ett nät av ogödslade referensområden läggs ut i hela landet. kan beträffande dikning avsumpskogarna anslu ta sig till utredningens förslag, men finner den föreslagna satsningen på dikning och gödsling av rena myrmarker alltför omfattande för att vara en realistisk förutsättning.- Förslaget till användning av främmandeträdslag berörvisserligen inte direkl län men anser att utredningen här drar förhastade slutsatser och skaparförväntningar kring contortatallen som kan bli svåra atl uppfylla. 2.30 i : Del ärlänsslyrelsens upp fattning, att man inom skogsbruket måste utnyttja lillgängliga möjligheter alt höjaskogsproduktionen--- . Landels skogsindustri behöver mycket virke både nu och . Man kan därför ej inomskogsbruket från tid lill unnan välja atl salsa sina resurser på den ena ellerden andra åtgärds-gmppen. Det långsiktiga arbetet för alt höjaskogsproduktionen måste ständigt pågå med jämn och hög intensitet oavsettkonjunkturens förändringar. Mun kan däremot låta växlande ekonomiskaförutsättningar inverku på omfatiningen av de åtgärder som har effekt på kortsikt. -------- har ej särskilt behandlat deninverkan på na turmiljön som avancerade avverkningsmeloder, gödsling, omfattande skogsdikningar eller införande av främmande trädslag kan betyda för upp levelsen av nutur och miljö. anser, att det hade varit myckel värdefullt, om utredningen - iiots de uppenbarasvårighelerna som ligger i ämnel - hade ägnat mer ulrymme ål alt belysa deltaproblemkomplex. -------- Del blir - enligt bedömning -fullt möjligt att suc cessivi reglera dessa skogsbrukets ålgärder för all höja produktionen, om hänsyn lill natur och miljö ikulle kräva detta. bedömer, att det skall bli möjligt att istort sett och på lång sikl genomföra de skogsproduktionshöjande åtgärder somutredningen föreslagit. förutsätter emellerlid, alt klara formerför samråd och information skapas mellan skogsägare och berörda myndigheter. 1978/79:110 122 ----- Slyrelsen anser sig---- ej bunden alt förordanågotdera av de finner, atl svenskt skogsbmk bör arbeta iden riktning som produktionsalternaliv 2 anger. Alternativ 3----- har av ulredningen ansetts vara heltoacceptabelt Länssiyrelseninslämmer i denna bedömning. 2.31 Två av de i iVästmanlands län slutliga handläggning deltagande tjänstemännen (ochHägg) anmälde avvikande mening och anför: Sålunda har inte klargjorts vilkakonsekvenser de i alternativei 2 angivna förslagen lill omfattande dikningar,gödslingar, införande av främmande trädslag och en mer märkbar övergång lillbarrvirkesproduktion får från miljövårdssynpunki. Med hänsyn härtill finner videl olämpligi att ta ställning till genomförande av ett sådantintensifierat skogsbruk som redovisas i alternativ 2 . 2.32 i län:För framslår utredningens skogsproduktionsprogram 2 som ioch för sig angelägel ur Trots detta vill länsstyrelseninte utan vidare an sluta sig till programmel med hänsyn till alt det innebär relativt långtgåen de ingrepp i naturen.-- De långsiktiga ekologiska konsekvenserna av dessa åtgärder är enligt mening intetillräckligt uiredda för att läggas till grund för ett skogsbruksprogram. Utannärmare undersökningar kan inte heller tillstyrka ett progiamsom eventuellt kan skapa konflikter mellan skogsbruket och den allmännaopinionen. vill betona att del i finnsstora brister och eftersläpningar i dagens skogsbruk. del som mer angeläget att ytterligare ökainsatserna inom det området. 2.33 i : Allmänt. Länsstyrelsentillstyr ker den del av alternativ 2 som avser ökade ambitioner vid beståndsanlägg ningarna. Beträffande den i alternativ 2 föreslagnautökningen av skogsgödslingarna tillstyrker i princip dessa, menanser att man tillsvidare bör avvakta med en kraftigare utökning till desseventuella negaliva sidoeffekter på miljön vid omfattande gödsling harytteriigare utretts. En ökning av dikningarna av sumpskog och myr förskogspro duktion bör kunna ske i enlighet med utredningens altemativ 2. Länssty relsen vill dock ifrågasätta om den föreslagna takten i dikningarna är prak tiskt realiserbar.---- Myrdikningarna bör dock ej ske förrän översiktli ga planer upprättats för vilka områden som i första hand bör dikas och vil ka som från miljösynpunkt bör sparas. Främmande trädslag.----- anser denföreslagna inplan- teringstakten vara högre än som maximalt kan accepteras från olika syn punkter, bl a med tanke på de kvalitetsaspekter och den inriktning mot såg- timmerproduktion som förordat. 2.34 Delegationenför glesbygdsfrågor: Skogsbmket ger för många människor i glesbygdsområdena de endasysselsättningsmöjligheterna eller del nödvändiga komplementet till annansysselsättning. Mot denna bakgrund är det från glesbygdernas synpunkt mycketsom lalar för alterna- 1978/79:110 123 Delegationen är dock icke beredd att oreserveratansluta sig lill detta ullernativ. Hänsyn måste tas inte enbart till sysselsättningen ulan även lill hur miljön påverkas m. m.- 2.35 : AUmänl. att alternativ 2 innesluter ett skogsbruk på mycket hög ambitionsnivå. Mycket talar för att målsättningen för svenskt skogsbruk bör vara i över ensstämmelse härmed icke minst av den anledningen all alternalivet tryg gar sysselsättningen och ger ekonomisk tillväxt, utan att skogsindustrin skulle behöva byggas ul.- Ifrågasättas kan emellertid om del verkli gen är möjligt att förverkliga programmel inte minst med hänsyn till olika biologiska fakiorer--- . Del torde vara möjligt atl öka insatserna vadgäller dikning av sumpskog i enlighet med utredningens förslag. 1 många falltorde redan rensning av befintliga dikessystem ge avsedd effekt. Förbundet avvisar dikning (och gödsling) av myrmark i denulsiräckning utredningen förordat. Äv såväl produkiionsekonomiska sommiljömässiga skäl bör dikning av myrar komma i fråga i siörre skala, först närmöjliga produktionshöjande åtgärder på fast mark och i sumpskog blivii utförda. 2.36 : Allmänt. Virkesproduktionen börökas och förbätt ras genom dikning, gödsling och växtförädling. Råvaran måste tillvarala gas så fullständigt som möjligt. För dagen bedöms framlidens virkespro duktion böra inriktas på våra inhemska barrträd. I den mån ulländska trädslag införes bör detta ske inom planmässiga skogsbruk hos industri företag som vid misslyckande kan avbryta produkiionen och lillvaralaga virket utan bestående skada. Okontrollerad spridning bör ej tillålas. Beständsanläggning och beståndsvård. som antages--- måste klart utsägas atl föryngringsytornaskall besko- gas på ett tillfredsställande sätt. Välslutna ungskogarmed en biologiskt väl anpassad lövträdsinblandning måste bli riktpunkt för den framtida skogs vården. 2.37 : Allmänt. Styrelsen är tveksam till det fö reslagna höga produktionsprogrammet enligt alternativ 2. En modi fiering av alternativ 2 skulle innebära en något högre produktion . dvs produkiionen blir ett mellanting mellan alternativ 1 och alternativ 2. Omfattningen och innebörden av de åtgärder som vidlas för alt man skall nå avsedd årlig avverkning får enligt styrelsen inte stå i slrid med kraven på ett ekologiskt anpassat skogsbmk, där hänsyn tas lill naturvårdens och friluftslivets intressen. Nivån för den årliga avverkningen måste väljas så, att en hög sysselsättning tryggas utan all skogsbrukel inkräktar på miljö vårdens intressen. -------- Styrelsen anser att utredningen borde ha utrettde olika alternati vens miljöeffekter ingående och presenterat ett mera realistiskt nalur- vårdsalternativ än alternativ 3. Kemiska bekämpningsmedel - Gödsling - Dikning - Främmandeträdslag. Det är högst osäkert om kemiska bekämpningsmedel kommer att kunna utvecklas och användas så som alternalivetförutsätter. Vidare anser styrelsen att påverkan på miljön av gödslingoch dikning måste prövas ingående, innan sådana ålgärder får komma tillanvändning i större skala. Inplanteringen av främmande trädslag måste ske medstor försiktighet. Prop.1978/79:110 124 2.38 : KF vill framhålla alt det på kan vura svårt atl förverkliga ett ambiliöslskogsproduklionsprogram av främsi ekonomiska och ekologiska skäl. Enligt KF;s uppfattning bör samhällets ålgärder inriktaspå en fortsatt gynnsam utveckling av skogsbruket. Investeringar i produktiva skogar kan ge mycket god utdelning i framliden. KF befarar emellertid atl den inrikt ning som alternativ 2 innebär kan komma all kräva så belydande kostnader och åtgärder att dessa inte kan inrymmas under de belingelser som skogs industrin sannolikt har au förvänta.----------------- Vidare måste kraven frånmiljö synpunkt och de ekologiska aspekterna beaktas. KF vill därför framhålla att alternativ 2 innebär en alltför hög ambitionsnivå. 2.39 u.p.a.: Avverkningsallernaliv I förordas men med en något högre ambitionsnivåavseende beständsanläggning, dikning samt övrig marktillståndsförbältring änvad utredningen avser med alternativet. 2.40 Hovrätten för nedre Norrland:- Hovrättensläller sig iveksam lill om del är realistiskt atl räkna medanvändning av kemiska bekämpningsmedel, skogsgödsling, dikning, inplanlering avfrämmande Irädslag och andra produklionsfrämjande åtgärder i sådan omfattningsom erfordras för att förverkliga det av skogsutredningen förordade, såsom alternativ2 betecknade skogsproduktionsprogrammet. Redan ett förverkligande avalternativ 1 torde komma alt kräva betydande ansträngningar. Enligt hovrättensmening synes sistnämnda alternativ uigöra en mer realistisk grundval förulformningen av den framlida skogspoliliken och de styrmedel som erfordras.Med hänsyn till angelägenhelen av att bevara den framtida handlingsfriheten ärdet vidare rimligt att inte i stort selt enbart salsa på en hög volymproduktionutan även för framtiden säkerslälla behovet av kvalitativt godtagbartsågtimmer. 2.41 : Av detre redovisade skogsproduktionsprogrammen ansluler sig förvaltningen lillalternativ I.Någon högre ambitionsnivåbedöms ej kunna uppnås med hänsyn till den militära verksamheten och tillförväntad utökning av militärt slitage inom befintliga markområden. 2.42 i Strängnäs:Beiräffande ulredningens tre olika program vill stiftsnämnden förordaalternativ I. -------- tet föreslagna siarka ianspråktagande avmyrmarker genom dik ning och den markanta ökningen av skogsmarksgödslingen förefaller både ur ekonomisk och ur naturvårdssypunkt omotiverat. 2.43 i : Sliftsnämndenförespråkar de produk tionsprogram som beskriver ett skogsbruk som liknar det vi haft under se nare år.----- 2.44 Länsstyrelseni : ifrågasätter om en så markant kursomläggning av skogspoliliken som utredningen föresprå kar (alternativ 2) är realistisk. Från nalurvårdssynpunkl synes alternativ 2 varaoacceptabelt emedan det skulle gå ul över mångformigheten och bioloprikedomen iden svenska skogen, vilket skulle medföra drastiska förändringar av landskapetskarak- Prop.1978/79:110 125 tär och ha långl gående konsekvenser för faunan, floranoch del rörliga friluftslivet. Alternativet skulle i stor utsträckninginnebära ett hot mot vät-markerna framförallt i södra och ,där avkastningen kan antas bli högre med hänsyn till de klimatiskafömlsätlnirigarna. Motbakgrund av ovanstående synpunkter anser alt ulredningensalternativ 1 bör ligga till grund för den framlida skogspolitiken. 2.45----------------------------------- iKalmar län: vill ifrågasätta om allernaiiv2 bygger på en realislisk grund. all allemalivei 1 i nulägel bäsl molsvarar vad som lordevara förenligl med samhällsnyttan. 1 ell längre perspektiv bör man dock diskutera möjlighe lerna atl närma sig alternativ 2. Ett skogsbruk som närmar sig alter nativ 2 förutsätter atl ett omfattande inventerings- och utredningsarbete baserade på ekologiska gmnder försl föreligger. 2.46 Fem av i länordinarie ledamöter (. Kronblad, och )samt en suppleant () reserverar sig mot länsslyrelsens uttalande föralternativ 1 till förmån för alternativ 2. 2.47 -: Allmänt. Den avverkningsnivå somutredningen redovisal för alternativ 2 anser vi för hög under deförsta perioderna. leda till alltför kraftiga sänkningar av virkesförrad en. ----- Det program som redovisas i alternativ 3 kan enligtvår mening Vi är i princip beredda alt acceplera del skogsvårdsprogramsom redovisas i altemativ 2. För atl målel skall kunna nås krävs- att skogsbruket harbättre lill gång till skogsodlingsmaterial av god kvalitet. Vidare måste man kunna an vända rationella metoder både vid beständsanläggning och lövbekämp ning. Det förutsätter bl a att DDT och fenoxisyror eller motsvarande medel får användus samt atl skogsmarksgödsling och dikning betraktas som nor mala inslag i skogsdriften. Vi kan inle acceptera det i alternativ 2 redovisadeavverkningsprogrammet. För privatskogsbruket är en jämn och hög produktion avgrovt barrvirke av god kvalitet ett primärt mäl. Vi anser att del föreslagna programmet för privaiskogsbrukei får konsekvenser för förråds- och dimensionsuiveck- iingen som klarl slrider mol della mål och därför inte kan accepleras. För flertalet enskilda skogsägare måsle den föreslagna, kraftiga förrådssänk ningen upplevas som orimlig. Avverkningsprogrammet förutsätter atl vi får engallringsandel som är klart högre än . Möjligheterna alt uppnå så hög andel måsle betraktas som små, med tanke på den ogynnsamma kostnadsutvecklingen vid gallringsavverkning. Vår slutsals blir alt del föreslagna avverkningsprogrammelinle får till- lämpas i prakiiken. I försia hand innebär detla atl virkesuliagen under de förstu perioderna måste sänkas i förhållande till ulredningens nivå. Om det skisserade skogsvårdsprogrammel inle genomförs i sina huvuddrag - eller om ålgärderna förskjuls framåt i tiden - måste uttagen minskas ytterliga re. Prop.1978/79:110 126 -------- För atl få rimlig lönsamhet i skogsbmkel krävs enökad avsätt ning av lövvirke. Vi anser alt statliga ålgärder behövs för all öka lövvirkes- användningen. --- Om lövvirkesavverkningen inte kan genomföras i planerad omfattning, måste en ytterligare revidering avavverkningsprogrammet göras. Gödsling - Dikning. Vi hyser------ tveksamhet närdetgäller möjlighe terna atl genomföra de föreslagna programmen för skogsgödsling och dik ning. Särskilt antagandena om den ökade myrmarksdikningen finner vi för vissa delar av landet alltför optimistiska. Vi delar utredningens ambilioner, men konslalerar atl för atl målet skall kunna nås krävs en myckel god !ön- samhet i skogsbruket. 2.48 : Allmänt. Generellt kan sägasalt utredningen - i och med att den rekommenderat alternativ 2 - inle synes hatagit någon nämnvärd hänsyn till de senasle årens hårda miljödebatt. Ett allmäntointresse för ekologiska sammanhang kännetecknar skrivningen. Man berör inte pånågot sätt att effekten på landskapet blir annorlunda vid en realisering av deolika alternativen. De effekter i detta avseende, som ett strikt genomförandeav alternativ 2 kommer att få, är enligt jägareförbundets mening såvälutomordentligt genomgripande som svåröverskådliga. Begreppen viltvård ellerfaunavård förekommer inte i lexlen. heller viltskador.---- finner det svårförståeligt altulredningen helhjärtat satsat på ett skogsproduktionsprogram, som dels ärdyrbart och kräver långsiktigt goda konjunkturer för all kunna genomföras, delsockså måste leda till många impopulära och ekologiskt orikliga ingrepp imiljön. ----- Enligt jägareförbundets mening har skogsbruket underde senaste åren visal tendenser att uivecklas i en för faunan meragynnsam riktning. Mot bakgrund av dessa erfarenheter finner jägareförbundet atl en målsätt ning anpassad till ulredningens alternativ 1 skulle fotas såväl på en totalt sett säkrare som ekologiskt riktigare grund och dessutom medge erforder liga hänsynstaganden till en art- och individrik skogsfauna . Beslåndsantåggning och beståndsvård. Den starkt minskadelövin blandningen i skogsbestånden, som alternativ 2 förutsätter, kommer att re dan vid beståndsanläggningen kräva en mycket kraftig bekämpning av lövträdsgrupper och lövuppslag i plantbestånden. Detta kan förutsägas få en starkt negaliv effekt på såväl vilifaunan som på ett varierande fågelliv i skogsmarkerna.--- Gödsling.-------- Med det nu föreslagna omfattandeskogsodlingspro grammet torde- gödsling, bl a av på dikade myrmarker anlagda be stånd, atl komma ifråga för att ge dessa bestånd en god start. Viltskadorna torde i sådana sammanhang komma all kunna bli förödande och icke lole- rabla. Dikning.----- Kanlzonerna mot våtmarkerna är förskogsfaunan en av de värdefullaste naturtyper som finns. Del dikningsprogramsom alternativ 2 förutsätter kommer att minska tillgången på dessa biotoper iutomordentligt hög grad, vilket kommeratt medverka till en svår utarmning avfaunan. Främmande trädslag.------ Den stora satsningen på contorlaär sär skilt äventyrlig med lanke på den tämligen okända risken för viltskador. 2.49 :/l//wrt/.--- De program utredningenförordat till fredsställer i högre grad skogsinduslrins intressen än samhällsintressen. 1978/79:110 127 Av ovan anförda skäl anser attavverkningsnivån i skogsproduktionsprogrammet kan ställas lägre än detutredningen föreslagit, vi förordar istället en avverkning i nivå med altemativ1, , men atl denna volym las fram genom ett miljövänligare och merakvalitetsinrik-tat program. Beständsanläggning och beståndsvård. finnerdet motiverat att ambitionen när det gäller beståndsanläggning höjs. Man börtillse att plantmaterial av tillräcklig kvalitet och högre ålder än hittillsanvänds. Planteringarna bör i högre utsträckning markberedas och markberedningenmåste anpassas lokalt. Del är angeläget att de eftersatta ungskogsröjningarnakommer att skö tas bättre framledes.- Röjningarna får ej i alltför hög grad inriktas på En ökad andel av gallring i virkesuttaget måsteeftersträvas, bl a för att ge en bättre virkesråvara till industrin. Kalhyggenas storlek måste begrän sas. En regionvis övre gräns för kalhyggesstorieken skulle kunna fastslås i Skogsvårdslagen.-- Kemiska bekämpningsmedel.- tar----- avstånd från användningen av herbicider inom skogsbmket. DDT måste kvarstå.--- Utvecklingen av alternativa metodermåste in tensifieras. Gödsling.------- En ingående analys av direkiamiljöeffekter och lång siktiga förändringar i markkemi är nödvändig innan en ökning av göds lingsintensiteten kan tillåtas. ser det inte försvarbart att fortsätta gödslingen med hänsyn till miljöriskerna . Dikning.------ I avvaktan på naturvårdsverketsvåtmarksinventering bör ingen sumpskog dikas. Möjligen kan efterinventeringen, då sumpskogsarealer betydelsefulla för nalurvården undantagits,en initialgödsling på den då dikade sumpskogen vara befogad. kräver ett stopp för vidare dikning avmyrmarker och därmed också gödsling på myrmark. Resultaten av in ventering måste vara klara innan man kan fastslå vilka myrar som ska di kas eller bevaras.-- De försöksodlingar av contorta,som gjorts på några provytor, dock ej fullt en generation är ett alltför osäkert underlag för att tillåta plantering i stor skala. -------- hyser principiellt sammabetänkligheter mot gra nen i som mol contortatallen eller andra främmande trädslag. 2.50 församlings-och pastoratsförbund: Del är inte möjligt att bortse från de mycket kraftiga ingrepp i dennuvarande miljön och de rådande ekologiska förhållandena ett accepterande avdet intensifierade skogsbruk som alternativ 2 skulle innebära. Det förefaller tveksamtom de svenska pastoraten och skogsägande församlingarna är beredda att gesysselsältningspoliliska och regionalpolitiska frågor sådan dignitet alt dessafrågor hell skulle överskugga de för kommande generationer så viktiga värden,som ett bibehållande av de hiltills gällande ekologiska och miljömässigaförhållandena ulgör. Ur denna synpunkt synes alternativ 1 eller ell mellantingmellan alternativ 1 och 3 vara mer acceptabelt. 2.51 Hälsofrämjandet: Detär enligi HF:s uppfattning uppenbarl atl man lar stora ekologiska risker om man ensidigt satsar påmodern skogs drift ----- . Prop.1978/79:110 128 Hälsofrämjandet vill----- uttala sig för alternativ 3, dåvi anser att det la ur ekologisk och miljösynpunkt är vida överlägset de två andra alternati ven ---- . 2.52------------------------------- Riksrevisionsverket:Utredningens konstruktion och val av skogspro duktionsprogram har till stor del styrts av en önskan att nå ett bätire kapa- cilelsulnylljunde i industrin.--- Eftersom en betydande del av indu strin arbeiar på export, lorde det vara nödvändigt att låta valet av skogs produklionsprogram även påverkas av en bedömning av den svenska skogsinduslrins framlida konkurrensmöjligheter. -------- Del finns------- anledning anta att ettgenomförande av ulred ningens förslag i dess helhet kommer atl få betydande konsekvenser för miljön och för möjlighelerna att använda skogsmarken för rekreationsän damål. ---- Mot denna bakgrund anser RRV att del finns behov av en mer ingående karlläggning av utredningsförslagenskonsekvenser i dessa avseenden, innan förslagen genomförs i den omfattning somutredningen angeti. 2.53 vid Uppsalauniversitet: Utredningen har inte belyst miljöeffekterna av de olikaalternativa skogsbmksutformningar som diskuteras. 2.54 vid Lundsuniversitet:--- De föreslagna skogsbruksåtgärderna i Alt 2 vrider långsamtäven skogsbruket mot en 2.55 vid Umeåuniversitet: Vi delar inte utredarnas uppfattning all alternativ 2 ärrealistiskt eller rekommendabelt, och vi anser ej heller att något av de andraalternativen utan vidare kan godkännas såsom underlag för en proposition omskogspolitiken. 2.56 : Allmänt.Utredningen borde ha presenterat ell vägledande avsnitt om vilka konkretainsatser på forskning och teknik som skulle krävas för att kunna genomföra detföreslagna programmet. Härigenom skulle även bättre underlag ha erhållits förval av altemativa program som hade varit både bätire anpassade till övrigasamhällsintressen och lill nu befintlig vetenskap. Av de tre skogsproduktionsprogram som presenierasrekommenderar ulredningen alternativ 2.