prop · G203181 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:181 Regeringens proposition omlokala organ i kommunerna; Regeringenföreslår au aniaga de förslag som har uppiagiis i bifogade uldrag av regeringsproiokoll. 1proposilionen föreslås ålgärder för au fördjupa den kommunala demokratin. Syfteimed reformen är au kommuninvånarnas möjligheler all påverka och della i detkommunala arbetet skall förbättras. 1 propositionen föreslås en lag om vissalokala organ i kommunerna. Förslaget innebär all kommundelsråd i fortsällningenkan handha förvallnings- och verksiällig-heisuppgifier inom dei kommunallagsregleradeomrädel. Kommunema ges ocksä rält att inrätta disirikisnämnder för sådanauppgifter. Instilulionssiy-relser skall kunna lillsäilas för förvallning ochverkställighet i frågorsom rör en eller flera anläggningar. Lagsiiftningen är ulformadså au kommunerna ges störsla möjliga frihel all själva beslula om organisaiionoch verksamhetsformer. Lagen är av försökskaraklär och avses iräda i krafl den1 . 1 1978/79. Prop.1978/79:181 2 Lagom ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrivs all 3 kap. 13 § kommunallagen (1977:179) skall ha nedan angivnalydelse. 13§ Fullmäklige lillsäller nämnder för förvallning och verkslällighel som enligisärskilda förfaiiningar ankommer på dessa. För sådana nämnder gäller vad som ärföreskrivel i dessa förfaiiningar. Förförvallning och verkställighet i övrigt får fullmäktige lillsälla de nämndersom behövs. Ledamöier och suppleanier i sådan nämnd väljes av fullmäklige lilldel anial som fullmäklige besiämmer. Beiräffande sådan nämnd skall vad som är föreskrivelbeiräffande slyrelsen i 2 § andra siyckei, 3 ij forsla siyckei, 4 §, 5 § iredjesiyckei, 7-125!! och, uiom i fråga om nämnd i , 6 S lillämpaspå molsvarande säu. öm vissa lokala organ i kommunerna finns särskilda besiämmelser. Dennalag iräder i kraft . Prop.1978/79:181 3 Lagom vissa lokala organ i kommunerna 1 § Kommunfullmäklige får lillsäiia institutionsstyrelser, disirikisnämnder,kommundelsråd och andra lokala organ med uppgifter som anges i 2 §, även om annalföljer av kommunallagen (1977:179). 2 § lokalt organ kan ha till uppgiftatl för en del av kommunen ellerfören eller flera anläggningar handha förvaltning och verkställighet som kan handhasav en eller flera sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andra Slyckelkommunallagen (1977:179). Beslämmelserna i 3-5 iJS gäller endasl för lokalaorgan med sådana uppgifter. 3 §Fullmäklige besiämmer de lokala organens uppgifter och verksamheis områden. 4 § För lokala organ gäller beslämmelserna i kommunallagen (1977:179) omnämnd som avses i 3 kap. 13 § andra stycket nämnda lag med de undantag somframgår av 5 § denna lag. 5 § Eu lokall organ lår väcka ärende hos fullmäklige endast omfullmäktige har föreskrivit det. Omeu lokall organ handhar förvaltning och verkställighet inom ell uppgiftsområdesom för kommunen i dess helhet ankommer på en annan nämnd än kommunstyrelsen, (Srfullmäklige föreskriva atl del lokala organei skall lämna sill budgetförslag lillnämnden inom lid som kommunstyrelsen har bestämt. Nämnden skall i sådant fallmed eget yttrande överiämna det lokala organets budgetförslag tillkommunstyrelsen. Dennalag iräder i krafl . 1978/79:181 4 Närvarande:slalsminislern Ullslen, ordförande, och slalsråden , Mundebo, Wikslröm,Winén, , , , , , Winlher, De , , Propositionom lokala organ i kommunerna Förulsäuningarnaför den kommunala demokraiin har under de senasle decennierna i hög gradförändrats. Kommunernas belydelse för all lillgodose medborgarnas behov avsamhällsservice harökai. Kommunindelningsreformen har inneburil all kommunernakunnai ges en aklivare roll i samhällsuivecklingen än lidigare. Kommunsammanläggningarnahar dock samlidigt medfört nackdelar för den kommunala demokraiin. Genom an anialeiförtroendevalda reducerats har konlaklerna mellan de kommunala organen ochkommuninvånarna försvårais. Mol den bakgrunden har frågan om medborgarnas möjlighelerall påverka och della i beslulsfallandel på lokal nivå allimer uppmärksammals. Statsmaklernahar vid olika tillfällen vidtagit ålgärder för alt fördjupa den komniunala demokraiin.Det senasle exemplet ulgör kommunallagsreform (prop. 1975/76:187, KU1976/77:25, rskr 1976/77:148). Syftei med reformen var all öka medborgarnas inftytande,slärka partiernas ställning och förbäura de förtroendevaldas arbeisvillkor. Dennya lagsiiftningen innebar också all kommunerna gavs siörsia möjliga frihel allanpassa sina arbelsformer lill de lokala förhållandena. Förall förbäura den kommunala verksamheiens lokala förankring anvisades olikavägar. Kommunfullmäklige och landsiingei gavs möjlighel au som en led iberedningen av eu ärende inhämla kommuninvånarnas synpunkier genom omröslningeller opinionsundersökning. ullalade sig för en forisaii försöksverksamhelmed lokala siyrelser för kommunala inslilulioner. Beiräffande kommundelsorganmed övergripande uppgifter ansåg all sådana organs framlida ställningoch arbelsformer borde övervägas ytterligare, innan beslui kan fattas. Prop.1978/79:181 5 1november 1977 tillkallades en kommitté (Kn 1977:07) för fortsatt utredning avvissa kommunaldemokraiiska frågor. En uppgift för kommiiién, .som anlagil namneikommunaldemokraiiska kommiuén, har vurii au utarbeta ett förslag lill ettprogram för ulvärdering av kommunindelningsreformens ålerverkningar i skildaavseenden. Kommiiién har redovisal resullalei av siu uppdrag i delbeiänkandel(Ds Kn 1978:5) Ulvärdering av kommunindelningsreformen. På grundval av förslag i regeringens proposiiion 1978/79:61har (KU 1978/79:17, rskr 1978/79:79) beslutat anslå6,1 milj. kr. för genomförande av forskningsprogrammei. Avsikten är all dellaskall vara genomfört . Kommunaldemokraiiska kommiuén kommer allvara adminisiraiivt ansvarig. 1kommiiiéns uppdrag ingår också all undersöka vilka ålerverkningar den gemensammavaldagen och den treåriga mandatperioden har på den kommunala demokraiin. Enannan huvuduppgift är au överväga reformer som kan slärka medborgarinflylandelinom kommuneroch landslingskommuner 1 uiredningsdirekiiven anges au kommitténskall behandla frågorom olika lyper av lokala organ, i.ex. kommundelsorgan medövergripande uppgifter, lokala siyrelser vid kommunala institutioner och disirikisnämnder.1 della uppdrag ingår au följa och ulvärdera erfarenhelerna av de försök sompågår i kommunerna. Ulredningsarbelesom är av belydelse för den kommunala demokratins uiveckling pågår även inomandra slailiga kommilléer. (Kn 1976:05) har i uppdrag allpröva hur konlaklerna mellan medborgare och samhällsorgan kan förbällras. Av iniressei deua sammanhang är också stalskonirollkommiiiéns (Kn 1976:06) ulredningsarbelesom syftar lill au minska den statliga lillsynen och konirollen överkommunerna. Jaganhåller att nu få la upp frågan om en provisorisk lagsiiftning som skall göradel möjligt för kommunerna au inräiia lokala organ med förvalinings-uppgifler. Kommunfullmäkligeulövar enligt 1 kap. 5 § kommunallagen (1977:179, KL) besluianderällen ikommunerna. Beredning, verkslällighel och förvallning handhas avkommunstyrelsen och övriga nämnder. Kommuninvånarnas konlakler med deförtroendevalda gäller främsi nämnderna. Nämnd-organisaiionens utformning hardärför stor betydelse för den kommunala verksamheiens lokala förankring. 1varje kommun skall det finnas en kommunstyrelse och vissa andra nämnder somföreskrivs i specialförfaiiningar. 1 vissa fall kan även kommunsiyrelscn svaraför specialreglerade uppgifter. Kommunen får lillsäna de ytierligare nämndersom behövs (3 kap. 13 S). Ledamöter och suppleanier i nämnderna väljs avfullmäktige (3 kap. 2 och 13 S§). 1978/79:181 6 Kommunstyrelsenär del cenlrala siyrelseorganei. Den har uppgifier som i vissa avseenden siräckersig över hela det kommunala verksamhetsområdei. Till dess uppgifter hör (3 kap.1 § KL) all samordna och leda den loiala verksamheten, övervaka andra nämnders verksamhei,svara för kommunens ekonomiska förvallning, bereda ärenden som skall avgöras avfullmäklige, verkslälla fullmäkliges beslul i den mån verkställigheten inle haruppdragits ål annan och besluta i ärenden som har överiåtiis från fullmäktige. Nämndersom lillsälis med stöd av enbarl kommunallagen ärfakuliaiiva. de kan inräliasom del behövs. Kommunfullmäklige har frihel all besiämma arbetsuppgifterna fördessa nämnder. I övrigi gäller samma regler som för kommunsiyrelscn. Exempel påfakultaiiva nämnder är fritidsnämnd, kulturnämnd, gatunämnd, faslighelsnämnd,personalnämnd och elverkssiy-relse. Nämndersom lillsätls enligt speciallagstiftning är vanligen obligaloriska. Del innebärall man måste inrälla särskilda nämnder för ifrågavarande uppgifter. Dellagäller beiräffande byggnadsnämnd, hälsovårdsnämnd, skolslyrelse, valnämnd,socialnämnd, och nykterhelsnämnd. I stället för de ire sisinämndanämnderna kan kommunen inräiia en social centralnämnd. Det flnns ocksåfakultativa nämnder för specialreglerad förvallning, i. ex. brandslyrelse, arbeislöshetsnämndoch civilförsvarsnämnd. Beiräffande dessa nämnder gäller atl konimunen får lillsällasärskild nämnd eller uppdraga ål kommunsiyrelsen eller annan nämnd all skola uppgifterna. Kommunallagstifiningenger kommunerna stor frihet att ulforma sin organisaiion. En anpassning till delokala förhållandena har lett till atl olikheler uppslån mellan kommunerna.Detta hänger samman med variationer i bl. a. befolkningsstorlek,näringslivsstruktur och servicebehov. De siörre kommunerna har i regel flerasärskilda nämnder för sådan specialreglerad verksamhei som kan handhas avkommunstyrelsen. Exempel på plan överen nämndorganisalion bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 1. Antaletnämnder varierar mellan kommunerna. av kommunerna har mellan nio ochfemton nämnder. Antalet ökar med kommunstorleken. har 43nämnder, varav 17 är sociala disirikisnämnder. I följande sammanslällning harkommunerna fördelats efter kommunsiorlek och anial nämnder. Kommunstorlek (unial invånare) 50 000 - 99 999 59 104 78 25 11 Denkommunala nämndorganisaiionen har uivecklais på olika säll. Behoveiav samordning och samarbele mellan de kommunala nämnderna har blivii allimer framirädande.Samarbelsorgan med representanter för kommunen, organisaiioner och andraintressenter har inrällats inom olika verksamheisområden. En förändring harockså sken i nämndernas arbelssäil. För all skapa en effektiv och enhetlig nämndorganisalionhar Svenska kommunförbundei spelat en akliv roll. Deua har kommii lill uuryck ibl. a. organisaiionsuiredningar och de normalreglemenien som uifärdals förolika nämnder i.ex. kulturnämnden och fritidsnämnden. Utvecklingen belyses någoii det följande med exempel från socialvården, dei kullurpoliiiska området och friiidsseklorn. Kommunernasansvar for socialvården regleras i huvudsak av tre vårdlagar, nämligen nykterhetsvårdslagen(1954:579), socialhjälpslagen (1956:2) och barnavårdslagen (1960:97).Uppdelningen bygger på den s. k. funktions- eller specialiseringsprincipen, sominnebär en lag och eu förtroendemannaorgan för vart och ett avverksamhetsområdena. Däruiöver har kommunerna möjlighet att inrätta nämnder försärskilda ändamål t. ex. familjebidragsnämnd, hemhjälpsnämnd, förskolestyrelseoch socialbyråstyrelse. Arbelsformernainom socialvården är inriktade på atl tillgodose behovei av samordningoch helhelssyn. Bakom dessa önskemål ligger uppfallningen all den hjälpsökandessvårigheter och problem måsle bedömas i sin helhei och inie ulifrån ensiaka sympiom.För atl undanröja de organisaioriska hindren fören sådan utveckling tillkomlagen (1970:296)om social ceniralnämnd. Enligi denna kan en kommun inräita ensocial handlägga de uppgifier som ankommer på ,nykterhelsnämnd och socialnämnd. Denna möjlighel har utnyttjats av näslan allakommuner. Kommunernasinsaiser inom del kullurpolitiska områdel regleras i myckel liten utsträckningav statliga föreskrifter. De förslag som ibland framförts om en särskild kullurlagstiftninghar hiuills avvisats av såväl statsmakiema som kommunerna. Det är såledeskommunerna .själva som formulerar målen för kuliurverksamheiens omfallning och inrikiningsamt besiämmer om dess organisaiion. 1978/79:181 8 Kullurfrågornashandläggning i kommunerna var lidigare ofta uppdelad på olika förtroendemannaorgan,i.ex. biblioiekssiyrelse, musik-, konsl- och museinämnd. Ökade krav på insaiserför au främja del lokala kulluriivel akiualiserade i många kommuner frågan omen ceniral kuliurnämnd. Syftei med all inrälla ell samlal organ för kullurverksamheienär all underläua ulformningen av kullurpoliliken inom kommunen och avvägningen vidfördelning av kommunens resurser för olika kullurella ändamål. Sialsmakiernasbeslul (prop. 1974:28, KrU 1974:15, rskr 1974:248) om kullurpolilikeninnebar bl. a. all verksamhei och besluisfunkiioner skall deceniraliseras. Kommunernasansvar för slöd lill kulluriivel utgör härigenom en av grundvalarna församhällets kullurpolitiska insatser. Föredragande departementschefen framhölli proposilionen all ulformningen av organisationen är en angelägenhetsom inte bör bindas av ställningstaganden från sialsmakiernas sida. Uivecklingendärefter visar all näslan alla kommuner inräiiai en kuliurnämnd som har detövergripande ansvarei. 1 likhel med vad somgäller för kullurpoliliken besiämmer varje kommun själv uiformning ochinriktning av de kommunala ålgärderna \nom,fritids-sektorn. De förslag somunder 1960-lalel framfördes om skyldighei för kommunerna au inrätta ell särskiliförtroendemannaorgan för fritidsfrågorna avvisades av såväl slaismakierna somkommunerna. Motiveringen var alt kommunerna själva borde få besiämma vilkeiorgan som skulle handha de berörda uppgifterna. En sådan ordning ansågs siämma bäslöverens med den kommunala självsiyrelseprincipen. Utvecklingen har sedermeravisat atl frilidsfrågornas omfattning liksom behovei av samordning gjort det nödvändigiför kommunerna atl successivi ompröva organisalionen. Främsi i samband med kommunindelningsändringarhar organisalionsfrågan aklualiserals. Kommunerna har i allmänhei vall all inrällaell särskilt förtroendemannaorgan för handläggning av friiidsärenden. Somunderlag för kommunernas slällningsiaganden har Svenska kommunförbundei uiarbeiaiförslag lill normalreglemente för frilidsnämnd. Enligt delta är fritidsnämndenshuvuduppgift all främja fritids-, ungdoms- och idroilsverksamheien inomkommunen sami i samråd med olika organisaiioner söka lösningar påfritidsfrågorna. Beträffande samordningen av den kommunala verksamheien framhållsi reglementet att fritidsnämnden särskilt bör sträva efter ett inliml samarbetemed social centralnämnd,skolstyrelse och andra berörda organ när del gäller atlskapa en aktiv fritidssysselsättning för barn och ungdom. Ellannat drag i organisalionsul vecklingen är de sirävanden som finns all i nämndarbeieiförsäkra sig om synpunkier och erfarenheler från föreningsliv och grupper avkommuninvånare. Permanenta rådgivande organ har med del syftei inrälials förexempelvis pensionärs-, invandrar- och handikappfrågor. Råden är främsi avseddaalt vara forum för samråd med organisaiioner inom resp. område. 1 mångakommuner finns vidare föreningsråd för koniaki med föreningar i kommunen elleren kommundel. På samma säll har del blivit 1978/79:181 9 vanligtall för ensiaka frågor, viss service eller vissa återkommande lyperav ålgärder skapa former för mer lillfälligl samräd. Referensgrupper ochremissförfaranden är ell par sådana former för au la lillvara synpunkier och erfarenhelerfrån organisationer och grupper av medborgare som direkl berörs av denkommunala verksamheten inom en seklor eller i en kommundel. Deförändringar som har skell i nämndernas arbelssäil hänger samman med atl denkommunala verksamheiens utbyggnad har ställt ökade krav på de förtroendevalda.För att göra det möjligl för nämnderna atl koncenirera sig på frågor av långsikligoch principiell karaktär har nämndernas arbelsuppgifter i viss ulsiräckning omfördelaistill utskott. I en tredjedel av samtliga nämnder förekommer arbeisutskott ellermotsvarande beredande organ. Del är vanligast i fråga om kommunstyrelsen,sociala centralnämnden, skolslyrelsen och friiidsnämnden. 3Lokala organ i kommunerna Denkommunala självstyrelsens lokala förankring har diskuterats ochövervägts i olika sammanhang. I har särskilt i samband med kommunindelningsreformensgenomförande motioner lagls fram från , och moderatasamlingspartiet med förslag om inrättande av lokala organ t. ex. direktvalda kommundelsrådoch kommundelsfullmäkiige. tillsatte regeringen ulredningen om den kommunalademokraiin. Ulredningens uppgift var främsi atl överväga ålgärder som kundeleda lill ökad insyn och ökal inflytande för kommuninvånarna. Med hänvisning tilldella utredningsarbete avstyrkte de framställda motionsyrkandena (KU1972:9, 1973:7 och 1974:30). Frågan om den lokala förankringen prövades avriksdagen i samband med behandlingen av proposilionen om demokrati, nykommunallag m .m (prop. 1975/76:187, KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148). Tillgrund för propositionen låg bl.a. demokraiiutredningens betänkande (SOU1975:41) demokrati. Denkommunala demokraiin behandlas i flera motioner till 1978/. 1motionen 1978/79:814 av m. fl. (s) begärs skyndsamma ålgärderför att göra det möjligt för kommunerna all inrätta disirikisnämnder i syftealt decenlralisera konkrela, verkslällande uppgifter lill lokala organ. I en försiaetapp bör enligt motionärerna de resiriktioner som finns i KL las bort så au enförsöksverksamhet på det kommunallagsreglerade området underiällas. 1 motionen1978/79:675 av m. fl. (c) behandlas olika frågor för ökadkommunal demokrati, t. ex. direktvalda kommundelsorgan, institutionsstyrelseroch disirikisnämnder samt de förtroendevaldas arbetsförhållanden. I motionen1978/79:1108 av m. fl. (m) framhålls atl kommunerna bör ges rätlalt inrälla 1* 1978/79. Prop.1978/79:181 10 direklvaldakommundelsråd och au bälire möjligheler skapas för au lillsälla fier disirikisnämnderi den kommunala nämndorganisaiionen. 3.1 Kommunensom odelad förvaltningsenhet Enhuvudprincip inom kommunalrällen är au varje kommun skall vara en odelad förvalinlngsenhei.För varje uppgiftsområde skall del finnas ell enda förvallningsorgan för helakommunen. Förvallning och verkslällighel inom ell uppgiftsområde skall alltsåligga hos en och samma nämnd. Det är därför inle möjligl au inrätta fleranämnder som, var och en för ett geografiskt område, svarar förförvaltningsuppgifter av samma slag. Grunden för denna ordningär främsi önskemålet om en enhetlig och effekliv förvaltning. För den specialregleradeförvaltningen är principen oftast fastslagen i resp. specialförfallning.Principen om det odelade förvaltningsområdet anses gälla även för del kommunallagsregleradeområdel, alllså för de fakulialiva nämnderna. Det hänger samman med all dessanämnders uppgifter har bruiiis ul från kommunstyrelsen. Kommunstyrelsens verksamheiskulle ha blivit alllför omfaitande, om inte nämnder för särskilda verksamheisområdenskapats. Det finns flera exempel påatt lokala nämnder lidigare har kunnai inrättas inom den speciallagsreglerade seklorn.Enligt byggnadsstadga, som gällde l.o. m. , kunde länsstyrelsenföreskriva att lokala byggnadsnämnder skulle inrättas. Del har även funniislokala faliigvårdssiyrelser med förvaltningsuppgifter. Det huvudsakliga molivelfören lokal organisation var all avsiånden i ylmässigl stora kommuner utgjorde euhinder för en eftekiiv förvallning. Med förbällrade kommunikationer har deua moiivfån mindre lyngd. I nuvarande lagsiiftning görs, som framgår av del föregående,undanlag från principen om kommunen som odelad förvaliningsenhel genom lagen omsocial centralnämnd. Enkommun som har lillsait social centralnämnd harenligt 1 § lagen om socialcentralnämnd möjlighet att inräita två eller flera sociala disirikisnämnder.Lagen kom lill i samband med kommunindelningsreformens genomförande. 1 förarbeiena(prop. 1970:121)anförs atl en distriklsindelning kan vara ändamålsenlig från organisaiorisksynpunki. Samiidigi kan det från kommunaldemokratisk synpunki vara lämpligt atlflera förtroendevalda inom en stor kommun knyts lill förvaltningen av socialvårdsangelägenheierna.Genom en dislriklsindelning kan enligt vad som anförs i proposilionenbeslutsfunktionerna också läggas närmare kommunmedlemmarna. Delankommer på dislriksnämnd atl avgöra ärenden som avser vård eller behandlingeller annan ålgärd rörande en enskild person enligt vårdlagarna. När det gällerandra ålgärder beiräffande en enskild person föreligger valfrihet Prop.1978/79:181 11 förkommunfullmäklige all lägga uppgifterna på disiriklsnämnden eller ceniralnämnden.Den ekonomiska förvaliningen lillkommer sociala centralnämnden, som ensam har ränall göra framsiällning och avge yllrande lill fullmäklige. Någon besluianderäiii fråga om förebyggande och planerande verksamhei har inle ansetls böra lillkommadisirikisnämnderna. Au disirikisnämnderna ändå har all följa hilhörande frågoroch hos sociala centralnämnden föreslå de ålgärder som behövs ligger i sakens naluroch ansågs inle kräva särskild föreskrifi i lagen. Nästanalla kommuner har inräiiai social ceniralnämnd. Omkring 25 kommuner har inräiiaidisirikisnämnder. En sammanslällning över dessa bör fogas lill proiokollei i dellaärende som bilaga 2. Socialuiredningenföreslår i sill slulbelänkande (SOU 1977:40) Socialljänsl och socialförsäkringslilläggall organisalionen med en del sociala områdel görs obligalorisk.Denna nämnd bör benämnas socialnämnd. Möjlighelerna all inrälla ivå ellerflera disirikisnämnder behålls i förslaget. Delankommer enligt förslaget på disiriklsnämnden au avgöra ärenden som rör vårdeller behandling eller annan åtgärd beträffande enskild person. Del finns emellerlidfrågor som gäller ålgärder beiräffande enskilda som inie är på så sätt knutna tilldistriktet att det bör ankomma på disiriklsnämnden att avgöra dem. Det kanenligt utredningen vara ändamålsenligi all frågor, som gäller uinyiljandet avför kommunen gemensamma resurser, handläggs cenirali. Kommunfullmäklige bördärför ha möjlighet au från dislrikisnämn-dernas kompetensområde undania vissagrupper av ärenden som gäller ålgärder beiräffande enskilda för handläggning avsocialnämnden. Enligtsocialulredningens förslag skall disirikisnämnderna tilldelas en mer akliv rollän hiuills i kommunernas socialvårdspolitik och i del uppsökande ochförebyggande arbelel. Ulredningen föreslår alt det föreskrivs all distrikts-nämndenskall följa utvecklingen inom distriktet och hos socialnämnden anmäla behovetav ålgärder vad avser samhällsmiljön, den sociala planeringen och den allmäntförebyggande verksamheten. Utredningens förslag innefattar ingen ändring ifråga om förbudet för dislriklsnämnd att göra framställning lill fullmäklige. Ulredningsförslagelinnebär också all kommunfullmäklige skall kunna tillägga disirikisnämnderna uppgifiervad avser egendomsförvaltning och personaladministration. Vidremissbehandlingen har någon erinran mot förslaget om en enhellig nämndorganisalionmed disirikisnämnder inte framställts. Remissinstanserna tillslyrker au disirikisnämndernafår vidgade, uppgifter inom del allmänt förebyggande arbetet. Några remissinsianserifrågasälier om inie disirikisnämnderna bör kunna få besluianderäii i sådana frågorochom inle förbudel för disirikisnämnderna all göra framställning lill fullmäktigekan slopas. Frågan om nämndorganisationen för det sociala området övervägs f n.inom . 1978/79:181 12 3.3 Förslagom lokala ledningsorgan inom skolan Möjlighelernaall inrälla lokala organ inom skolsektorn har diskulerals myckel under senareår. Del främsla molivel för sådana organ har varil en önskan all lillmölesgåolika iniressenters anspråk på inflylande. Del gäller särskili elever ochföräldrar men också personalen. Den sisinämnda kalegorin är dock bälire lillgodoseddän de övriga genom möjlighelen lill inflylande via de fackliga organisalionerna.Ell annal moiiv som har anförts är all en ökad lokal besluianderäii skulle ge bälireförutsäuningar för skolan all iniegreras med samhällel i övrigi. YUeriigare en synpunkiär all skolan genom lokala ledningsorgan skulle ge iräning i demokraii.