prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Enändring företogs , då Industrikredit reducerade längsta amorteringstidenpå sina lån från 20 till . FAR anser inte detta rimligt när det gällerbottenkrediter i industri- och andra rörelsefastigheter med beräknad livslängdpå . Invesleringsbankens verksamhet, sådan den utvecklatsunderde som banken varit i funktion, har ingående behandlats i eninom Industridepartementet utarbetad promemoria (Ds I 1978: 4), vari ävenframlägges förslag rörande bankens framtida verksamhet. Över promemorian harbanken avgivit bifogade yttrande tili vilket banken vill hänvisa(delvis intaget nedan). Utredningen har framhållit (sid 656) att det är önskvärtnär det gäUer långfristig kreditgivning av mer konventionell natur, attverksaraheten hos mellanhandsinstituten - dit Investeringsbanken räknas avutredningen -inte är specialdestinerad utan riktas mot en vid krets avlåntagare och att låntagarkategoriema i hög grad är gemensamma för instituten.Utredningen konstaterar alt Investeringsbanken tillgodoser dessa önskemål menatt detta endast delvis gäller för övriga mellanhandsinstitut. Även Investeringsbankenvill betona angelägenheten av att de olika institutens kundkrets i störstamöjliga utsträckning sammanfaller så att konkurtens upprätthålles institutenemellan lill låntagamas fromma. Utredningen har inte några förslag till ändringar vadgäUer Investeringsbankens verksamhet. Det ligger enligt utredningens mening ibankens natur, att bindande riktlinjer inte bör fastställas. Bankensverksamhet bör således enligt utredningen anpassas successivt tillförändringar på kredit- Prop.1978/79:165 Bilaga 3 250 marknadens utbuds- och efterfrågesidor så all dessutlåning även i framliden kommer atl inriktas på sådana ändamål som inte kantillgodoses av övriga kreditinstitut. kan hellansluta sig till dessa lankegångar. gäller också utredningens förmodanatt näringslivels behov av krediter i ett högt riskläge kommer att successivtgöra sig gällande med ökad styrka som kan överblickas. Det förhållandevis höga risktagande som utmärkerInvesteringsbankens verksamhei - delta gäller även den del av refinansieringensom skett utomlands - har som utredningen framhållit möjliggjorts genom att bankenutrustats med stort egel kapital. Utredningen anser mot denna bakgrund att delär önskvärt alt banken tillförs ytterligare egna medel genom ökning avaktiekapitalet. All detta önskemål överensstämmer med bankens framgår av atlbanken i sitt yttrande över den förenämnda promemorian Ds 1 1978:4 uttalar atten ökning av aktiekapitalet/reservfonden med bör ske under entväärsperiod. Genom en sådan åtgärd skulle bankens möjligheter att fyllasina uppgifter väsentligt förbättras. Men en ytterligare föruisättning är attbankens övriga medelsbehov kan tillgodoses på rimliga villkor. De för bankensverksamhet nödvändiga medlen har banken erhållit eller anskaffat på tre olikavägar. För det första har banken kunnat förfoga över det kapital på I 000 mkr.som staten tillskjutil i form av aktiekapital och reservfond och de reserver omca . som banken uppsamlat under de gångna verksamhetsåren. Vidare harbanken inom landet, främst hos AP-fonden, upplånat . ochulomlands har banken upptagit lån på sammanlagt ca I . Till följd avden svenska kronans försvagade ställning i förhållande till flertalet av devalutor i vilka upplåningen skett har banken förorsakats belydande förluster.Utredningen har emellertid förutsatt (sid 660) att banken även ifortsättningen skall klara en väsenilig del av sin refinansiering genomupplåning utomlands. I sitt förenämnda yttrande över promemorian Ds 1 1978:4har banken redovisal sina synpunkter härom, därvid banken framhållitangelägenhelen av atl medelsbehovet tillgodoses på den svenskakapitalmarknaden, Ulredningen konstaterar visserligen (sid 458) all AP-fondensrelativa betydelse som källa för långfristig finansiering kommer att minska.Mot bakgrund av en förutsedd växande efterfrågan på långfristig kreditgivningfrån bankens sida synes det emellertid angeläget att bankens möjligheter attrepliera på AP-fonden uiökas, SkuUe nämligen banken nödgas reducera denutländska upplåningen på grund av kursrisker och lånemöjlighelerna hosAP-fonden bli lika begränsade som , lorde det bli nödvändigt för bankenatt inskränka sin utlåning. Sammanfattningsvis kan sägas, atl Investeringsbanken delarde synpunkter på mellanhandsinslitutens och då främst bankens framtida verksamhetsom framläggs i det remitterade betänkandet. I yttrandet anförde investeringsbanken: Vid de överväganden som göres i proraemorian rörandebankens framtida verksamhet tas som utgångspunkt nödvändigheten av en ökningav investeringama inom industrin bl. a. syftande till en överföring av produktionsresursertill expansiva branscher. I anslutning härtill framhålles vikten av ökadesatsningar på produktutveckling och marknadsföring. Med hänsyn till attnäringslivets förmåga att självt finansiera erforderliga investeringar minskatavsevärt, kommer ökade krav att ställas på kapitalmarknaden för att försenäringslivet med erforderliga medel för önskvärda in- Prop.1978/79:165 Bilaga 3 251 Banken är medveten om dessa förhållanden ochatt en medverkan från bankens sida vid finansieringen av långsiktiga och riskfylldainvesteringar kan komma att behöva utökas. 1 fräga om bankens engagemang i samband medexportkreditgivning er inrar promemorian om det avgivna betänkandet (Ds H 1978: I) om exportkrediifinansieringen. Om de i betänkandet framfagda förslagen ge nomföres räknar man i promemorian med att bankens befallning med ex portkrediter kommer att inriktas pä finansieringen av "större exportaffä rer". 1 annat sammanhang framhålles i promemorian angelägenheten av att banken också ägnar sig åt de mindre företagens exportfinansiering. En föruisättning för atl banken skall på avseit sätt kunna fullgöra sina uppgif ter i nämnda hänseenden äremellerlid, att banken kan erbjuda sina kunder de förmåner som kan tillkomma exportförelag inom ramen för det föreslag na SEK-systemet. Exportkreditstödet synes därför behöva ulformas att gälla jämväl de exportaffärer i vilka banken fömtsattes komma att medver ka. f promemorian diskuteras bankens samarbete med landetsföretagare föreningar. Det konstateras atl de lån som banken lämnat inom ramen för delta samarbete utgör en mycket liten del av bankens utlåning men att lå nen snabbi vuxit i antal sedan samarbetet inleddes . Från början ställde banken . till förfogande och vederbörande förening . I samband med atl föreningama fick möjlighet att låna ut . utökade banken sin limit till . skall företagareföreningarna upphöra och ersättas av de regionala ut vecklingsfonderna. Dessa avses få utökade möjligheter att siödja de mind re förelagen. Maximibeloppet kommer att öka till . Kreditgiv ningen skall inle begränsas enbart till tillverkande företag utan även före lag med annan inrikining skall kunna erhålla lån från fondema. Lånen skall även kunna avse finansiering av produktutveckling, marknadsföring och mindre exportaflärer. Utvecklingsfonderna avses även ta över den verk samhet som nu bedriver. Det fömtsattes att fon derna skall kunna utnyttja det kunnande som finns hos Investeringsbanken i frägor som gäller utvecklingsprojekt och exportfinansiering. Med anledning av atl de regionala utvecklingsfondernaskall kunna ikläda sig engagemang intill . kan nämnas, atl bankensstyrelse i syfte att bättre tillgodose de mindre företagens behov av krediterbeslutat höja bankens limit i de s, k. kombinationslånen till I mkr. Banken ärockså beredd atl i övrigt utveckla samarbetet med de regionalautvecklingsfonderna. För att banken skall kunna fylla sin funktion ochtillgodose de krav som slälls och kommer att ställas är det i högsta gradangelägel att den tillförs ytterligare medel. Vid bankens tillkomst ställdes iutsikt att banken skulle kunna erhålla på deninhemska kapitalmarknaden. Detta har emellertid icke varit möjligt. Banken hardärför varil nödsakad alt i stor utsträckning företa upplåning på ufiändskakapitalmarknader. De medel som banken använi i sin utlåningsverksamhet fördelarsig i stort selt till lika delar på eget kapital, upplåning i ochufländsk upplåning. Med hänsyn lill de kursförändringar som inträffat mellanden svenska kronan och de valutor, i vilka bankens utländska upplåningföretagils, har banken fåll vidkännas betydande kursförluster. Vid utgången avår uppgick dessa till ca . 1 tidigare bokslut har avsatts85 till läckning av kursförluster. 1 bokslutet för verksamhetsåret1977 kommer sannolikt hela det redovisade nettot på ca atlavsällas för samma ändamäl. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 252 De uppkomna kursförlusterna är visserligen ickerealiserade men de påverkar i negativt hänseende bankens soliditet. Motbakgmnden av kursförändringarna är det däriör angelägel all så stor del sommöjligl av bankens medelsbehov i fortsättningen tillgodoses på den svenskakapitalmarknaden. Dä utrymmet på denna marknad är begränsat och även framdeleskan antas bli begränsat tvingas banken för att kunna fylla sina uppgifter, sökaanskaffa medel på utländsk marknad. För att öka möjlighetema till sådanupplåning pä förmånliga villkor bör banken såsom i promemorian framhållitserhälla ökat aktiekapital. 1 sin förenämnda skrivelse hemställdebanken om en ökning av aktiekapitalet med . Vid tidpunklenför nämnda hemslällan utgick banken från behovet av pengar för sin verksamhetenligt då gällande riktlinjer. Med hänsyn till de ökade krav som enligtpromemorian kommer att riktas mot banken - kreditbehovet enbart för strukturförändringarnainom vissa branscher uppskattas i promemorian lill I å 2 miljarder kronorunder ett vart av åren 1978 - 1980 - lorde inle varatillfyllest. I promemorian namnes nu . Detta belopp synesböra ställas till bankens förfogande i form av aktiekapital under entvåårsperiod, varav under innevarande år. Som förut nämntsaren ökning av aktiekapitalet angelägen med hänsyn till behovet av en fortsattutrikes upplåning. På grund av de betydande kursrisker som är förenade med ensådan upplåning, torde banken, om inle täckning erhålles för kursförluster, ifortsätiningen endast komma att ta utlandsmarknaden i anspråk i de fall bankensutlåning kan ske i den upplånade valutan, I promemorian väckt förslag tillnågon form av statlig garanti för kursföriusler skulle emellertid möjliggöraför banken att även fortsättningsvis omvandla den ulländska valulan lillsvenska kronor alt användas i utlåningsverksamheten. En retroaktiv garantivore i detla sammanhang av värde. 1 avsikl att begränsa omfattningen av denstatliga garantin föreslås i proraemorian att banken skulle avsätta vissabelopp till en särskild kursregleringsfond. Banken har inget all erinra mol en avsältning utgörandeskillnaden mellan den faktiska upplåningsräntan och den gällandeAP-fondsrän-tan. Atl därutöver som namnes i promemorian avsätta 1 procentenhetav räntemarginalen på bankens utlåning skulle emellertid raer eller mindreförta verkan av den statliga garantin och innebära att banken får avsättapraktiskt taget hela sin räntemarginal. Detta medför i sin lur atl banken kankomma atl sakna möjligheter till erforderliga avsättningar till sitt värderegleringskontoför utlåningen. Banken har under sin hittillsvarande verksamhet ickeutnyttjat sin möjlighet att lämna blancokrediter i någon större utsträckning.Möjligheten att lämna sådana krediter eller ikläda sig andra i bolagsordningenuppräknade åtaganden, i bolagsordningen begränsad till halva aktiekapitalet,vidgas givetvis vid en ökning av delta kapital. övervägerbanken att lillsammans med andra banker utställa garantier för företagsexportfordringar i de fall sådana garantier inte erhålles avExportkreditnämnden. Banken har redan tecknat sådan garanii. En dylikverksamhet kan medföra ett behov av ökat utrymme för blancokrediter. Bankenvill därför föreslå att rätten att lämna blancokrediter ulvidgas till att gällaett belopp motsvarande . 8.25 Aktiebolaget Industrikredit och AktiebolagetFöretagskredit Utredningen har definierat huvuduppgiftema förmellanhandsinstituten sålunda: Prop.1978/79:165 Bilaga 3 253 a) transformeraupplånade medel till de slutliga låntagama pä bästa möjliga villkor och lillseatt krediterna är väl anpassade lill respeklive låntagares behov.Verksamhetsinriktningen skall vara sådan, att olika företagskategorier hargodtagbara institutionella förutsättningar alt uppbringa långfristiga krediterför skilda ändamål b) decentraliserakreditbesluten pä kapitalmarknaden c) utgörariskbuffert för långivaren Utredningen har granskat respektive mellanhandsinstitututifrån ovannämnda huvudmålsättningar. Bedömningen av hur Industrikredit/Företagskredilkunnai uppfylla dessa målsättningar överenstämmer relativt väl med våregenuppfattning. Vissa nyanseringar och förtydliganden bedömer vi dock somangelägna att framhålla. En redogörelse för utvecklingen under 1977 och 1978aktualiserar även framställningen. I fråga om Industrikredits/Företagskredits hittillsvarandeutveckling kan man konstatera, att bolagens begränsade egna kapital samt lågaräntemarginaler varit starkt hämmade faktorer vad avser möjligheterna atlåstadkomma flexibilitet i säväl upplånings- som utlåningssammanhang. Det bördock framhållas, atl trots detla har en successiv omstrukturering och ulvidgningav verksamheien ägt rum under 1970-lalel avseende såväl målgrupp somkreditändamål och risktagande. 1 samband med Induslrikredits/Företagskredits kraftigaexpansion under senare är har en del organisatoriska förändringar genomförls.som bidragit lill att effeklivisera verksamheten och skapa bättre marknadskontakt.Bolagen ärf. n. organisatoriskt uppdelade i fyra regioner. har enytteriigare decentralisering av verksamheten ägt rum genom alt kre-dilbesluiupp till 1 500 tkr i Industrikredit och 500 tkr i Företagskredit delegeratstill regionala kreditkommittéer. Detta har medfört att beslut i ca 2/3-delaravsamtliga låneärenden kan träffas på regional nivå. Regionaliseringen ochbeslutsdelegeringen har bidragit till en förbättrad när- och marknadskontaktmed både lånesökande företag och med andra långivare såsom banker,företagareföreningar m. fl., som vi samarbetar med. Framförallt är detangeläget att understryka den förbättring som beslutsdelegeringen inneburitför de minsta företagen i form av smidigare och snabbare handläggning av dessaföretags kredilpropåer. Industrikredits/Företagskredits verksamhetsinriktningskall enligt bolagsordningen avse målgruppen ""företrädesvis mindreoch medelstora näringsförelag här i riket"". Hur institutenskreditgivning motsvarat dessa inlenlioner torde bäsl belysas av den statistik,som redovisas i bilaga 1. Därav framgår bl. a. att kreditgivningen till deminsta företagen ökal påtagligt . Av antalet nybeviljade lånunder 1977 föll inte på företag med mindre än 20 anställda.Beloppsmässigt rörde sig krediterna till denna företagsgrupp om . Det förtjänar i detta sammanhang nämnas, att en visslångivning till de allra minsta företagen sker i samarbete med institut avtypen AB Handelskredit, AB Jämhandelskredit och AB Kioskkredit, som i sin turfördelar upplånade belopp på ett antal småföretagare efter sin egenprojektbedömning. På detla sätt finansierade projekt rör sig om ca . Institutens verksamhetsinriktning har blivit mycket bredgenom att de svarar för kreditgivning till all slags näringsverksamhet. Någonbegränsning till vissa branscher förekommer sålunda ej. Industrinsprocentuella andel av utlåningen har minskal. 1978/79:165 Bilaga 3 254 och servicenäringama varil expanderade seklorer. Det kanäven vara angeläget att framhålla, atl vi kommit att svara fören ökande andel av jordbrukels finansiering, Investeringama inom denna sektorhar skiftat karaktär. Anskaffningen av anläggningstillgångar såsom slallarochinredning har i fråga om investeringsbelopp och karaktären i övrigi närmat sigindustri- och handelsföretagens investeringssituation. Enligt vär uppfattninghårde traditionella kreditgivarna inom jordbrukssektorn ej kunnat fylla dettabehov. Mot den bakgrunden har vi funnit del naturligt atl efter sedvanligprojektbedömning medverka även i dessa fall. Ett fortsatt och ökatfinansieringsbehov inom detta område är att förvänla. Utvecklingen har inneburit, attIndustrikredit/Företagskredit kommit att medverka vid finansieringen avalltmer skiftande ka-pitafbehov. fungerade bolagen oftast som i samband med ny-, till- eller ombyggnad avföretags produktionslokaler. kan låneändamålet vara såväl finansiering avett företags lokalbehov och/eller maskinivesteringar som del av ett ökatrörelsekapital-behov. Ansökningar om avlyft av tidigare internfinansieradeprojekt har också ökat i omfattning. Från att tidigare ha fäll lånepropåemaförsl nären inveslering blivit slutförd säller sig förelagen numera iförbindelse med våra institut redan på projektstadiet för en investering.Detta ger förelagen möjligheter att erhålla bindande låneuifästelser innaninvesteringar påbörjas. Sammanfattningsvis kan konstateras, att vi kunnattillgodose finansieringen av skiftande långfrisiiga kapitalbehov hos en mycketvid krets av låntagare inom olika branscher. Utlåningsvillkoren avseende ränta och amortering har, sominledningsvis nämnts, starkt begränsats av litet eget kapital och lågräntemarginal. En större flexibilitet i dessa villkor framstår som önskvärd omresurser härför kan skapas. För de mindre företagen med betungade expansionsinvesteringarskulle en långfristig upplåning med amorteringstider , eventuellt ikombination med amorteringsfrihel under de försia åren efter en investering,innebära väsentliga likviditetslättnader. Önskvärt vore också om amorteringamai möjligasle mån kunde anpassas lill de skattemässigaavskrivningsmöjligheterna. En flexibilitet i amorteringshänseende kommergivetvis också atl medföra ett behov av varierande utlåningsräntor. En flexibel räntesältning skulle även öppna möjlighetertill bundna lån mot i formellt hänseende mindre förstklassiga säkerheter.Utredningens förslag atl instituten skulle få ge lån utan formella säkerheterintill ett belopp av halva aktiekapitalet är intressant och kommer sannoliktatt bidraga till förbättrade lånemöjligheter förde minsta företagen. Även andratekniska lösningar för ramen av dessa krediter är tänkbara. Risktagandet vid kreditgivningen har begränsatsgenom de formella föreskrifterna i institutens bolagsordning. Historisktredovisas därför helt följdriktigt mycket obelydliga kreditförluster. I fråga om risk- och säkerhetsproblematiken vill vi fästauppmärksamheten på den utveckling, som ägt rum . Tidigarebegränsades säkerhetsbedömningen i Induslrikredit lill en belåningsvärdering avden lånesökandes fasta egendom. Med hänsyn lill den snabba utveckling ochomstrukturering, som sker inom näringslivet , har det blivit nödvändigtatt vid säkerhetsbedömningen beakta företagens samtliga lillgångar, dvs.säkerheter grundade på såväl pantbrev som företagsinteckningar. I åtskilligafall, t, ex, vid finansiering av specialanläggningar, blir det från säkerhetssynpunktföga meningsfullt att försöka göra en isolerad bedömning Prop.1978/79:165 Bilaga 3 255 av värdet på företagets fasta egendom. I stället kan mankonstatera, att en väl fungerande långfristig kreditgivning till näringslivetmol goda säkerheter förtitsätter viss flexibilitet vid val av säkerhet. Motdenna bakgrund anser vi att kreditgivningen från mellanhandsinslilut av vårtyp visserligen i princip kan baseras på en viss procentsats - lämpligen -av beräknat värde på lånesökandens fasta egendom men atl frihet måste finnasatt ta emot även företagsinieckningar eller annan betryggande säkerhet somkompletterande säkerhet eller som enda säkerhet vid finansiering t. ex. avspecialanläggningar. Utredningens förslag alt Industrikredit/Företagskredil börslås samman till ett institut benämnt Företagskredil för atl markera denbredare inriktningen av verksamheten anser vi vara rationellt och kommer attförenkla det administrativa arbetet. Den kraftiga expansion Induslrikredits/Företagskreditsutlåningsverksamhet tindergåit 1960 har skettparallellt med uppbyggnaden av Allmänna Pensionsfonden, som kommii att bli denhelt dominerande långivaren till dessa båda mellanhandsinstitut. Utvecklingenhar stagnerat och förväntas bli negativ på grund av ökade pensionsutbetalningarom inte avgiftsökningar genomföres. FörIndustrikredits/Företagskredits del kommer delta förhållande att reduceraupplåningsmöjlighetema i Allmänna Pensionsfonden, Vi förväntar oss dock att denförändring av återlänesystemet, som föreslås av ulredningen, kommer alt slällaen del av de medel, vilka härigenom blir disponibla, till vårt förfogande förkanalisering till avsedd företagskategori, I övrigt måste andrafinansieringskällor anlilas. En viss upplåning har redan nu kunnat ske frånförsäkringsbolag, vilka emellerlid haft svårt atl acceptera den räntenivå, somriksbanken rekommenderat och som tillämpats av Allmänna Pensionsfonden för låntill oss. Vid en flexibel räntesättning med anpassning lill marknaden lorde manemellerlid kunna räkna med ett ökat kapitalutbud från försäkringsbolagen. Ävenfrån olika försäkringskassor, pensionskassor och underslödsfonder är undersådana förhållanden ett placeringsintresse atl påräkna även om utbudet inte kanbli stort. När delgäller upplåning av siörre belopp uianför Allmänna Pensionsfonden förefallerden internationella kapitalmarknaden vara den naturiigasiefinansieringskällan. De planer på utlandsupplåning, som förelåg för några årsedan, skrinlades efter samtal med , som i dåvarande läge ansäg detolämpligt säväl att erbjuda småföretagarna lån i utlandsvaluta med åtföljandekursrisker som att våra institut - om de skulle bära kursriskerna - skullenödgas genomföra marginalökningar som en följd av ökade kostnader. 1 ställetställdes vid det tillfället resurser till förfogande på den inhemskakapitalmarknaden. när läget försämrats genom Allmänna Pensionsfondensminskade placeringskapacitel kan en upplåning ulomlands bli nödvändig inom ennära framtid för att vi som mellanhandsinstitut skall kunna tillfredställa deökade kreditanspråken frän den mindre företagsamheten. Del bör dock framhållasatt efierfrågan även från de mindre företagen av krediter i utländsk valutahittills tiUgodosetts direkt genom affärsbankema. Vid en eventuell upplåningulomlands av Industrikredit/Företagskredil aktualiseras frågan om man heltskall befria de slutliga låntagarna från kursriskerna eller på vilket sätt manskall kunna begränsa dem. I våra nordiska grannländer har man valt attgentemot låntagarna hos mellanhandsinstituten till-lämpa förmånliga räntor ochlåta staten gentemot mellanhandsinstituten svara för kursriskerna på deras lån.Motsvarande princip har i vårt land Prop.1978/79:165 Bilaga 3 kommit till användning inom AB Svensk Exportkreditsrefinansiering av lämnade exportkrediter enligt det tillkomnaexportstödet. Om man inte vill sträcka sig så långt som all subventioneraevenfuella kursföriusler kan man begränsa dem hos de slutliga låntagarna genomatt mellanhandsinstituten betalar ut exempelvis 1/3-del av beviljade lån iutlandsvaluta med lämplig fördelning på olika valutor, för alt även på detlasätt minimera valutariskema, samt resterande 2/3-delar i svenska kronor. Vianser oss ej böra taga ställning i denna fråga utan har endast velat redovisaalternativa lösningar. Upplåning på den internationella kapitalmarknaden slällernaturligtvis särskilda krav på låntagarens soliditet. Utredningen har medhänsyn härtill föreslagit en ökning av aktiekapitalet till efter fusionav de båda instituten. föresläs en ökning av garantiförbindelsernatill . Den soliditet som Industrikredit/Företagskredil f. n. harär en produkt av den upplåningsregel som gäller för företagen.