prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — De skall användas dels till att möjliggöraalt utbildning förläggs ulomlands, dels fill bidrag för lärares,utbildningsadministratörers och studerandes internationella kontaktverksamhet.Som jag har redovisat budgetproposition har UHÄ i sinanslagsframställning för /80, bl. a. med slöd av uiredningenskartläggning av det inlemalionella personutbytet inom högskolan, föreslagit enökning av de särskilda medlen för högskolans intemalionalisering. Del ärenligt min mening angeläget att genom särskilda resurstillskott stimulera högskoleenhetematill att intensifiera sina utlandskontakter. Jag har därför i årets budgelproposilion(prop. 1978/79:100, bil. 12 s. 418-419, 577-578) beräknat ytterligare 900000kr. för intemalionaliseringsändamål inom högskolan. I samband därmed har jagdock betonat att den eftersträvade interntionaliseringen av den svenska högskolansverksamhet i allt väsenfligt måste ses som en reguljär omdaningsprocess ochdärmed också finansieras inom ramen för de medel som allmänt ställs tillhögskoleenhetemas förfogande inom sektors- och fakul-letsanslagen. Somjag har nämnt skall de särskilda medel som anvisats för internationaliseringsåtgärderinom högskolan bl. a. möjliggöra att viss del av en utbildning förläggsutomlands. För att stimulera härtill är det angeläget all utbildningen i desshelhet organiseras så att de studerande som väljer att förlägga någon del avsina studier till utlandet utan svårighet kan få denna del tillgodoräknad i densvenska utbildningen. Jag utgår vidare från alt UHÄ och centralastudiestödsnämnden noga följer ulvecklingen av den praxis som fillämpas förbeviljande av studiemedel och extra studiemedel vid studier utomlands samtfortlöpande samråder i dessa frågor. Utredningenhar i korthet redovisat del inlemalionella utbyte som bedrivs genom eller medstöd från de vetenskapliga akademierna, forskningsråden m. n. Vissaremissinstanser har efterlyst konkreta förslag till resursförstärkningar vadgäller forskarutbyte och annan internationell forskningssamverkan. Jag vill idetta sammanhang hänvisa till vad jag i årets budgetproposition (prop.1978/79:100 bil. 12 s. 401 ff.) har anfört angående medverkan i del inlemalionellaforskningssamarbetet. spelar en betydelsefull roll som kontakt- och förhandlingsorgan,bl. a. i samarbetet med ländema i . En stor del av högskoleenhetemas gästföreläsar-och gästforskamtbyte med sker inom ramen för de samarbetsprogram sominstitutet upprättar med de ösleruropeiska ländema. För sådant utbyte och ävenannat personutbyte med utlandet inom områdei studier och forskning förfogarinstitutet över vissa resurser. Jag finner institutets insatser på detta områdevärdefulla Prop.1978/79:147 43 och, såviii gäller kontaktema med , nödvändiga avpraktiska skäl. Den förslärkning av inslitutels resurser för stöd till gäslföreläsarul-byteoch övrigt personutbyte inom studier och forskning, som chefen förutrikesdepartementet har föreslagit i det föregående, är enligl min meningangelägen bl. a. som komplement lill de resurser högskoleenheterna självadisponerar för intemalionell kontaktverksamhet. Satsningen på högskolans internationalisering får inteenbart innebära atl våra högskolestuderande ges möjlighet atl studera utomlandsunder viss lid. Begreppel intemalionalisering måste även innebära en generösattityd när del gäller atl bereda ufiändska studerande möjlighet lill studierhär i landet. Etl uttryck för delta är en öppen inställning till utländska meritervid behörighetsprövning för tillträde till högskoleutbildning. Etl annatuttryck är atl man vidtar särskilda åtgärder i syfte all underiätla för utländskastuderande atl bedriva studier i vårt land. Hit hör de kurser för icke svensklalandestuderande som ges vid universiteten men också de av Svenska institutetadministrerade stipendierna för utländska gäslsluderan-de. Ulredningen anserliksom atl stipendiema för utländska gäslstuderande behöverdels öka i antal, dels komplelleras med etablerings- och resebidrag bl. a. förall underlätta för gäslstuderande från avlägsna länder att utnyttja stipendiema.Jag vill här erinra om atl jag efter regeringens bemyndigandetillkallade en kommitté (U 1978:03) för alt utreda frågan om utländska sluderandesmöjligheler att studera i (Dir. 1978:42). Kommittén har antagit namnet gästsluderande-kommillén.1 kommitléns uppdrag ingår även att belysa olika problem som hör samman medstipendieringen av utländska gäslstuderande. Mot bakgmnd av den kartläggning ulredningen har företagitfinner utredningen det angeläget att resurser ges för att vidgastudieförbundens internationella verksamhet. 1 likhet med vad jag i det föregående har framhållit ifråga om högskolans intemalionalisering anser jag atl en ökad internationellinriktning av det fria folkbildningsarbetet och av övriga former avvuxenutbildning främst bör ingå som elt led i den allmänna ulvecklingen avdenna sektor och alltså bekostas inom ramen för de stödformer som finns förden reguljära verksamheten. Jag vill i detta sammanhang erinra 1975tillsatta folkbildningsutredningen (U 1975:19), vars arbete ännu pågår. I folkbild-ningsulredningensuppdrag ingår all se över de nuvarande formema för statsbidrag tillfolkbildningsarbetet. Utredningsarbetet omfatlar härutöver bl. a. en prövningav målen för samhällets insatser på folkbildningsområdel med ulgångspunkt i demål för vuxenutbildningen och kulturpolitiken som har fastställts under senareår. Som jag har nämnt i det föregående förfogar över vissa medel för personutbyte med ufiandet inom området studieroch forskning. Chefen för har förordal en ökning av dessamedel. Som ulredningen framhåller och som även institutet påpekar i sitt 1978/79:147 44 remissyttrandebör denna resurs i ökad utsträckning kunna utnyttjas för slöd lill exempelvisstudieförbundens inlemalionella kontaktverksamhet. 2.4 Ansvarsfördelning inom kulturområdet Somjag har framhållil i del föregående gäller som princip för de svenska kulturinslilutionemasulbyte med utlandet all de inlemalionella kontakterna bör inilieras och drivasav instilulionema själva. Del förutsätts därvid att de i sin ordinarie budgetavsätter erforderliga medel för det internationella samarbetet. Till olikaformer av kulturutbyte utanför inslilutionemas centrala verksamhet ges stödgenom ekonomiska bidrag eller på annat sätt. Detta innebär att redan nubetydande belopp används för intemationellt kulturutbyle. Innan jag går närmarein på mina förslag vill jag lämna en översiktlig redogörelse för nuvarandeförhållanden på detta område. Vissainstitutioner har omfattande kontakter med kullurlivet i andra länder. Deltaär fallel i fråga om exempelvis Operan och . Operans verksamhet med musikleateroch dans lämpar sig väl för intemationellt utbyte. Samarbetet omfatlargästspel med ensembler liksom med enskilda artister, scenografer, koreograferoch regissörer. Operans gäslspelsverk-samhet bekostas inom institutionensordinarie budget. Endast i enstaka fall har särskilda bidrag utgått från l.ex.Svenska institutet, vissa kulturfonder eller utrikesförvaltningen. ÄvenDramalen bedriver en intemalionell gästspels verksamhet. Kostnadema för dennabestrids liksom för Operans del i huvudsak inom ramen för teaterns reguljärabudget. Destatliga museernas internationella verksamhet har formen av t. ex. utslällningsutbyten,studieresor och besök av ufiändska forskare. Statens konstmuseer och statenshistoriska museer har anordnat flera större internationellautställningar i samverkan med . ,exempelvis, avser att i samarbele med och Riksutställningarhösten visa en utställning av skytisk konst som lånas från Eremitagel iLeningrad. Vid vissa museer, främst då moderna museet, östasiatiska museet,museet och , är själva utställningsverksamhelentill stor del intemationellt inriktad. Medel till de stadiga museemasinternationella verksamhet utgår i huvudsak inom ramen för dessa institutionersutställnings- och reseanslag. Vissa projekt erhåller stöd från . En betydande ekonomisk lättnad för museerna är den garanti somregeringen har bemyndigats av atl slälla (prop. 1975/76:125, KrU1975/76:39, rskr 1975/76: 305) för atl göra det möjligl för de statliga museemaatt anordna utställningar av värdefulla föremål i ufiändsk ägo. Det har nämligenvisat sig all försäkringspremierna för mycket kostsamma utställningar går upptill miljonbelopp. Deinternationella kontaktema har en delvis annan karaktär för myndig- 1978/79:147 45 hetersom , och kungl. Dessa följer varoch en på sitt område den inlemalionella ulvecklingen och infor-malionsulbylel.De deltar i årliga konferenser och andra möten, stipendiat-utbyte m. m. Kungl.biblioteket har därjämte särskilda uppgifter inom det inlemalionella ulbylel påinformalionsförsörjningens område. Även regionala och lokalainstitutioner har internationell verksamhei av olika omfattning. Statsbidragutgår till teater-, dans- och musikinstitulionerna fr. o. m. budgetåret1974/75 och lill de regionala museema fr. o. m. /78 enligl ettsyslem som innebär atl det statliga stödet till dessa institutioner har delsutökats belydligl, dels värdesäkrals genom anknytning lill löneutvecklingeninom den statliga sektom. Dessa institutioners ufiandsengagemang finansieras ihuvudsak inom inslilutionemas ordinarie budget och i vissa fall genom bidragfrån slalens kullurtåd, kulturfonder. m. fl. Liksom för destadiga instilulionema är del inlemalionella samarbelel för de regionala ochlokala instilulionema en integrerad del i den ordinarie verksamheten. Etlfierlal myndigheter, institutioner och andra organ stöder genom ekonomiskabidrag eller på annal sätt olika former av kulturutbyle med utlandet. Tilldessa hör bl. a. Rikskonserter och Riksteatem. Rikskonserter har ansvaret för atlsamordna informationen utomlands om svensk musik och förmedla svenska artistersullandsengagemang. Statsbidraget lill Rikskonserlers utlandsverksamhet uppgårunder innevarande budgetår lill ca 1,4 milj. kr. har i sinordinarie budget medel för ufiändska gästspel. Särskilda medel finns avsattaför finska gästspel i . , för vilken Riksteatem ärhuvudman, har elt särskilt anslag för atl la emot gästspel från utlandet.Vidare gör Riksteatem i viss omfattning egna gästspel ulomlands, bl. a. genom Cramérbalettenoch . TillMusikaliska uppgifter hör enligl dess stadga bl. a. att följautvecklingen på musiklivels olika områden inom och utom riket och att la deinitiativ som bedöms gagna den svenska musikkulturen. Musikaliska akademienhar uppgifter i ullandsulbytel, bl. a. i samverkan med den svenska kommittén avinlemalionella musikrådet (IMC). Närdel gäller utställningar av bildkonst har Riksutställningar och NUNSKU etlansvar för alt främja del inlemalionella utbytet. Riksutställningar har inomramen för sin reguljära verksamhei löpande kontakter med utländska musei- och utslällningsorganisalioner.Riksutställningar förmedlar även ufiändska utställningar till museer utanförstorstadsområdena. NUNSKU blev elt självsländigt organ med administrafivoch teknisk service från statens konstmuseer. Nämnden skall främja inlemalionellakontakter inom kulturlivet genom att i utlandet anordna utställningar av nutidasvensk konst. Konstnärsnämndendelar ut projektbidrag och konstnärsbidrag fill konstnärer verksamma inom bildoch form, ton-, scen- och filmområdena. Fr. o. m. /78 harnämnden också övertagit NUNSKU:s bi- 1978/79:147 46 dragsgivningtill enskilda konstnärer som på egen hand planerar all göra utställningar iullandel. Över sådana ansökningar hos konstnärsnämnden yttrar sig NUNSKU ochSvenska institutet. har en omfattande intemalionell verksamhet. Genom dessartistförmedling anordnas gästspel av utländska artister och grupper vid deolika folkparkerna. Genom artistförmedlingen får även svenska artister möjlighelerlill gästspel ulomlands. En viktig insats har centralorganisationen gjorlunder senare år genom alt ta emot gästande folkdans- och folkmusikgmpper frånutlandet. Ur de till statenskulturråds disposition ställda riksstatsanslagen Bidrag till kulturverksamhetinom organisationer och Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhelfördelar innevarande budgetår sammanlagt ca 16 milj. kr. enmångfald olika kulturändamål. Av dessa medel används en mindre del, enligluppgift ca , för internationella ändamål. Rådet har sålunda dettabudgetår anslagit medel lill amatörensemblers utlandstuméer saml till svenskmedverkan i internationella organisalioner på teatems, musikens, dansens,bildkonstens och litteraturens områden. Vidare har rådel fördelat bidrag fördeltagande i kurser, konferenser, resor, festivaler och gästspel iinternationella sammanhang. För lokala och regionala teater- och musikinstilutionersinlemalionella gästspel har bidrag också utgått. Svenska institutelsverksamhet på kulturområdet beslår - som chefen för i detföregående har redogjort för - huvudsakligen av rådgivande, organisatioriskaoch förmedlande insatser i samverkan med andra institutioner ochorganisationer. Institutets insatser inom områdena teater, dans och musikutgörs främsi av kontaktfrämjande åtgärder. a. utgår resebidrag tillteater- och musikkritiker, tealerarbetare, föreläsare m. fl. Bidrag kan ävenutgå för mindre gästspel. Institutet verkar för spridning av svensk litteratur ulomlandsgenom anordnande av förfaltar-och översätlarsymposier, genom bidrag lillöversättningar och ulgivning av liiteraturantologier på utländska språk ochgenom stöd lill kontaktresor för litteraturkritiker, författare, översättareoch introduktörer. På konst-och museiområdet verkar inslitutet främst somförmedlare av utställningar i samverkan med museer och liknande insfitutioner iSverige och utlandet. För dessa ändamål anslår institutet innevarande budgetårenligt uppgift ca . Ansvarel för alt sprida kännedom om svensk film iutlandet är, som chefen för redogjort för i del föregående,delat mellan och . Jagvill i detla sammanhang erinra om atl för nordiskl samarbete på kulturområdetutgår betydande belopp över den gemensamma verksamhelsbudgel som de nordiskaländerna upprättar inom ramen nordiska kulturavtal. Överdenna budget anvisas medel för bl. a. samarbete på teaterns, musikens,bildkonstens och litteraturens områden. Jagövergår nu till alt redovisa mina förslag belräffande ansvars- och medelsfördelningpå kullurulbylesområdet. 1978/79:147 47 Somframgår av den redovisning jag har lämnat anslår samhällel redan nu beiydanderesurser till intemalionellt kulturellt utbyte, dels inom ramen för myndighetersoch institutioners löpande verksamhet, dels genom bidrag och stöd i olikaformer till organisationer och enskilda. För att de samlade resursema lill intemationelltkulturutbyte skall kunna utnyttjas rationellt krävs etl klargörande av vilketansvar som vilar på olika berörda parter och vilka former som kan vara lämpligaför en fördelning av bidragsmedel till olika utbylesändamål. Utredningensförslag lill ansvars- och resursfördelning utgår från principen omkulturlivets självständighet och mångfald och från de behov och önskemål somredovisades i den kartläggning utredningen förelog. Förslagen innebär enförstärkning av resursema över etl slort område. Vissa statliga kullurinstilulionerförutsätts själva administrera sin inlemalionella verksamhei. Statens kulturrådföreslås erhålla ett kraftigt ökat anslag för bidragsgivning. a.utställningar, filmvisningar och översättningar föreslås ökningar av anslag. Vidare föreslår utredningen att vissa centrala organ, som l.ex.Riksteatem och Rikskonserter, får sina resurser för främst mottagandeverksamhet förstärkta. Remissopinionenär enig om behovel av en förstärkning av de statliga bidrag som i olika formerutgår till kulturlivets internationella utbyte. I åtskilliga yttrandenunderstryks nödvändigheten av att resursema samordnas. Det råder emellerfiddelade meningar om hur denna samordning lämpligen skall ske. Utredningensförslag till fördelning av huvudansvaret för kulturutbytet mellan statenskulturråd. och kulturinslitutionerna fillstyrks i ett antalyttranden, bl. a. från vissa ambassader, . I åtskilliga yttranden uttalas dock alt resurserna börsamordnas inom ramen för Svenska institutets verksamhet. Denna uppfattning harbl. a. institutet, flera ambassader, RRV, och statenshistoriska museer, svenska unescorådet och NUNSKU. Inlemalionellakontakter är nödvändiga för att de centrala stafiiga kulturinslitulionemaskall kunna fullgöra sina uppgifter på ett effektivt sätl. Normalt är sådanakontakter så integrerade med myndighetemas nationella arbeie all del kan varasvårt eller omöjligl att avgöra storleken av de medel som utgår för det enaeller det andra ändamålet. Sådana svårigheter redovisas bl. a. av utredningen.Det är mot denna bakgrund naturligt att medel för det inlemafionella utbytetavsätts inom budgetramen för myndighetens ordinarie verksamhet. Myndigheternasjälva har huvudansvaret för att så sker. Vissa myndigheter inom kulturområdetbör hämtöver erhålla medel för en utökning av i första hand sina resurser för inlemalionellapublikafioner och forskningsprojekt m. m. och för ålerkommande internationellutbytesverksamhet. Jag föreslår därför att till dessa institutioner, nämligenriksarkivet, och kungl. , anvisas sammanlagt60 , fördelade med . på var och en av dem. 1978/79:147 48 Statenshistoriska museer och statens konstmuseer har en väl utbyggdinternationell verksamhet. Inom dessa museer planeras också för nästa budgetårvissa större inlemalionella ulslällningsprojekl. Mot bakgrund härav föreslårjag en förslärkning av utställnings- och reseanslagen /80 med100000 kr. för statens historiska museer och . för statenskonstmuseer, varav . avser verksamhelen vid modema museet. Somjag lidigare har nämnl beräknar Operan och inom sina anslag medel för intemationelltutbyte. För att stimulera de båda institutionerna till en vidgadinternationell verksamhet kommer jag emellertid i det följande att föreslå attytterligare . skall utgå till vardera Operan och /80.1 vissa fall kan leatrama behöva planera för ett projektsom innebär stora kostnader. Jag vill i detta sammanhang erinra om att leatramahar möjlighet alt under sina anslag reservera medel mellan olika budgetår för ellsådant ändamål. Delokala och regionala teater- och musikinstitulionerna och de regionala museemaavgör själva inriktningen av och innehållet i sin verksamhet och beslutar omdess genomförande. De bär huvudansvaret för all verksamhelen också omfatlar intemationelltutbyte. Kostnadema för inlemalionella kontakter som ingår som etl led iinstitutionens reguljära verksamhet bör därför bestridas inom ramen förinstitutionens verksamhetsbudget. På samma sätt bör i institutionenslångsiktiga planeringsunderlag inräknas också medel för intemationellt utbyte.Jag vill här erinra om att betydande resurser har tillförts de lokala ochregionala instilulionema genom den omorganisering av det statliga bidraget somjag har redovisat. Genom de ökningar som har föreslagits ibudgetpropositionen lill innevarande års (prop. 1978/79:100, bil. 12)har anslagen lill dessa institutioner förstärkts ytterligare. Under anslageltill regionala teater- och musikinsti-tufioner har jag sålunda för nästabudgetår beräknat en sammanlagd ökning av 24 milj. kr. På motsvarande sätt harjag under anslaget för bidrag till regionala museer beräknat en ökning av delsammanlagda medelsbehovet med 5,5 milj. kr. 1 dessa belopp ingår också denökning som föranleds av löneutvecklingen. Utövermedel för löpande inlemalionella kontakter kan i vissa fall behov uppstå avytterligare resurser, t. ex. i samband med ett större gästspel eller en störreutställning utomlands eller mottagande av en utländsk ensemble i . I eltsådani fall bör en institution kunna söka bidrag för detta ändamål enligtriktlinjer som jag kommer att föreslå i det följande. Stödtill utsändande eller mottagande verksamhet i olika former och bidrag tillenskilda kulturarbetare utgår från en rad centrala organ. Riksteatemhar ett ansvar för förmedlingen av bl. a. utländska gästspel till svenskpublik. Dessutom gör Riksteatem vissa egna gästspel utomlands. Enligl minmening är insatser för förmedlingen av utländska föreslällningarsärskilt värdefulla genom de möjligheter Rikstea- Prop.1978/79:147 49 lem har att distnbuera dem i landet. Jag förslår alt Riksleaternför bl, a. utländska gästspel erhåller en ökning av . Rikskonserter har ålagts uppgifter i fråga om samordningenoch kontaktverksamheten på musikområdel mellan och ufiandet. För attförbättra Rikskonserlers möjlighet atl fullgöra dessa uppgifter har jag i delföljande beräknat ytterligare . för Rikskonserters utlandsverksamhet.Jag utgår från atl denna förstärkning i första hand kommer enskilda arfisteroch ensembler lill del för deras ufiandsverksamhet. Även svarar för utlandsinformalionom svensk musik. Medel för delta ändamål utgår ur akademins anslagspost förkonferens- och kontaktverksamhet. Jag har i del följande beräknat ytterligare40000 kr. fill som en förstärkning av akademins resurserför internationell kontaktverksamhet. Regionmusiken har behov av vissa medel för att möjliggöraför musikavdelningar att delta i nordiskt musikutbyte. Jag föreslår enförstärkning av regionmusikens anslag med . för detta ändamål. För den värdefulla utbytesverksamhet som bedrivs avFolkparkemas centralorganisation beräknar jag etl tillskott fillorganisationens anslag med . NUNSKU:s verksamhei bedrivs i nära samverkan med såväl modemamuseet som . NUNSKU uttrycker i sitt remissvar ett önskemålalt knytas närmare institutet. Även Svenska inslitutet uttrycker elt intresseför att fördjupa samarbetet med NUNSKU. Jag delar de båda inslilutionemasmening atl en utveckling av kontakterna dem emellan bör innebära ömsesidigafördelar och vill understryka vikten av att samverkan på utställningsområdeläven omfattar Riksutställningar. Jag förutsätter att NUNSKU:s samarbete meddessa institutioner får ytterligare möjligheler att vidareutvecklas genom denförstärkning av resursema för såväl NUNSKU som som jag idet följande kommer att föreslå och som föreslagits av chefen förutrikesdepartementet. För NUNSKU:s del beräknar jag en ökning av anslaget med250000 kr. Som en del av konstnärsnämndens bidragsgivning utgår medeltill konstnärer inom bildområdet för bl. a. utställningar utomlands. Bidragför delta ändamål utgick tidigare från NUNSKU. Jag föreslår atl konstnärsnämndenför /80 filldelas ytteriigare . för denna form av stöd. Även för Riksutställningars vidkommande är det inlemalionellautbytet en integrerad del av verksamhelen. Genom de erfarenheter Riksutställningarvunnit både av produktion av utställningar och av distribution inom landet komplellerasSvenska institutets utlandskontakter på ett fmktbring-ande sätt. Jag fömtsätteratt samarbetet mellan de båda institutionerna och mellan Riksutställningar ochlandets museer ytterligare fördjupas. På två institufioner, slatens kulturråd och , vilar ett särskilt ansvar för stöd till intemationellt utbyte.Kulturrådet fördelar bi-4 1978179. 1978/79:147 50 dragtill internationell verksamhet ur fiera anslag för skilda ändamål. insatser sker i huvudsak i samverkan med andra institutioner ochorganisationer. Institutet fördelar emellertid också bidrag. Jag vill peka påden principiella skillnaden mellan och institutet vad gäller deras insalseri del inlernaiionella kullumbytet. uppgift består i att fördelamedel med ledning av ingivna ansökningar, medan med sinpersonal aktivt medverkar i genomförandet av de olika utbytesprojekten. Enligtmin mening bör och också fortsättningsvis hahuvudansvaret för bidragsgivningen till intemationellt kulturutbyle. De bådainstitutionerna bör erhålla en kraftig förslärkning av sina anslag för dessaändamål. Jag föreslår att etl nytt anslag för bidrag lill intemalionelltkulturutbyte förs upp i statsbudgeten. 1 årets budgetproposition har jaganmält atl vissa medel för inlemalionella ändamål som utgår ur anslagenBidrag till kukurverksamhet inom organisationer och Vissa bidrag till teater-,dans- och musikverksamhel nästa budgetår skall beräknas under detla anslag. Uranslaget bör för /80 utgå till slalens kulturråd I 500000 kr.och till Svenska insfilutel .