prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Medhänsyn såväl härtill som till vad jag har anfört om försöijnings-värdet avde aktuella naturgasprojekten saknas det enligt min mening tillräckliga motivför ett samhällsstöd av den omfattning som krävs för att projekten skall kunnagenomföras. Jag anser det osannolikt att förbättrade kontraktsvillkor ellertillkomsten av nya liknande importprojekt skulle kunnaföranleda en ändrad bedömning. På något kan det givetvis inteuteslutas att naturgasimport åter kan komma att bli aktuell genom nya utbud avnaturgas i närhet, främst i , där potentiella svenska köpareskulle kunna ha ett gynnsamt utgångsläge. En sådan möjlighet kan emellertidknappast läggas till grund för planeringen av vår bränsleförsörjning.Naturgasfrågan får i sådant fall tas upp till ny prövning utifrån defömtsättningar som gäller då. Enföljd av den ståndpunkt som jag har redovisat beträffande Sydgas-ochVästgasprojekten är att den verksamhet inom Swedegas som har varit knuten tilldessa projekt bör avvecklas. Bolagets huvuduppgift blir ifortsättningen att följa utvecklingen på naturgasområdet främst i ochatt bevaka de möjligheter till svensk naturgasimport som kan komma att uppstå iframtiden. Nuvarande konsortialavtal mellan intressenterna i Swedegas löper utden . Jag föratsätter att intressenterna tar upp överläggningarom bolagets framtida verksamhet och finansiering. Isammanhanget vill jag även nämna att ställningstagandet i naturgasfrågan kankomma att få konsekvenser för vissa av de återstående stadsgasverken iSverige. av någon betydelse finns f. n. i , ,, och . Stadsgasen svarar för en mycket ringa del avden totala energianvändningen, endast eller . Antalet abonnenterär dock över 300 000, varav huvuddelen hushåll med gasspis. Nära två tredjedelarav stadsgasdistributionen i landet sker inom . Undersenare år har de flesta verk haft svårigheter att täcka sina kostnaderberoende bl.a. på stora prishöjningar på råvaran för stadsgastillverk-ning, iregel lättbensin. har hos regeringenhemställt om åtgärder som skulle kunna skapa förutsättningar för fortsalt driftav verken. Senast har föreningen i skrivelse föreslagit enjämkning av energiskatten på lättbensin. Som motiv har anförts bl. a. att enintroduktion av naturgas skulle underlättas om stadsgasverken med tillhörandeledningsnät och driftsorganisation fanns kvar. Av uppgifter från föreningenframgår att det sammanlagda underskottet för gasverksrörelsen f. n. uppgår tillca 30 milj. kr. , varav drygt 20 Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 157 hänför sig till . Rörelsen i ger inte ens täckning fördriftskostnaderna. Fråganom införande av naturgas har betydelse främst för stadsgasverken i ,och . Vid en övergång till distribution av naturgas skullesannolikt det ekonomiska resuhatet för dessa verk kunna förbättras avsevärt.Stockholm och skulle däremot inte beröras av de aktuellanaturgasprojekten. Problemen med stadsgasens ekonomi skulle i dessa kommunerstå kvar oavsett vilket beslut som fattas om naturgasen.Det ankommer på de berörda kommunerna att ta ställning till frågan omstadsgasverkens framtid i resp. kommun. Stenkolbrukar från användningssynpunkt indelas i två huvudkvaliteter, nämligen ångkolför förbränning och kokskol (metallurgiska kol) som kan förädlas till gas ochkoks. Ångkoloch kokskol är handelsmässigt sett olika varor med skild prisbildning.Kostnaderna för att utvinna de två kvaliteterna är vanligen också olika i ochmed att kokskol i allmänhet förekommer i betydligt mer komplicerade geologiskaformationer med tunnare och gasrikare kolskikt än ångkol. Från energisynpunktär det vanligare och billigare ångkolet mest intressant. Förkommersiella ändamål indelas ångkolet i sin tur i olika kvaliteter. Viktigaegenskaper är bl.a. värmevärde, storlek, gashalt, askhalt, askans smältpunkt,fukthalt, svavelhalt och hårdhet. Ca30% av världens statistiskt redovisade energibehov täcks f. n. med kol. Somframgår av tabell 2.3 var den totala kolproduktionen ca 2,5 miljarderton. Huvuddelen av kohillgångarna finns i , ochSovjetunionen. Nästan hela kolproduktionen används i länder med egnatillgångar. Endast en mindre del, ca 200 milj. ton, varav merparten utgjordesav kokskol, gick i internationell handel. Destörsta importörerna är , och ländema i . Utnyttjandet avångkol i främst de industrialiserade ländema väntas öka. Koltillgångarnai är små, håller låg kvalitet och har lågt förbränningsvärde.Egentliga kolfyndigheter finns endast i under slättlandet mellanÄngelholm och . Den brytbara mängden kol har uppskattats lill ca 30milj. ton med ett energivärde om ca . varbrytningen i medeltal drygt en halv miljon ton . Den har helt upphört,men smärre kvantiteter - ca resp. - erhållssom biprodukt vid lerbrytning. Koloch koks dominerade under nära energiförsörjning. I börjanav svarade kolbränslen för inle mindre än hälften avenergitillförseln. Kolimporten nådde sina högsta värden åren före andra 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 158 världskriget.Sedan 1950-talet har kolet nästan helt ersatts av olika oljeprodukter. År1977 importerades till drygt 2 milj. ton kol och koks som nästanuteslutande användes inom industrin, främst jäm- och stålindustrin samt till enmindre del inom bl. a. gruvindustrin och cementindustrin. Med undantag för år1974 har endast obetydliga mängder kolanvänts för värme- och kraftproduktion. kolimport sedan år 1970framgår av tabell 8.5. kolimport 19701977, milj. ton Källa:Kol i , NE 1977: 23 samt SCB. Sverigesaknar egentliga kolhamnar liksom transportsystem för omfattande importoch distribution av kol. Det finns f. n. endast tre hamnar i landet som harerforderlig utrustning och lagerkapacitet, nämligen , och Oxelösund.Hämtöver tillkommer ett antal smärre s. k. kolgårdar till vilka kol sjöledeskan importeras. Inom ramen för arbetet i har med deltagandeav , , och påbörjats en utredning angåendeförutsättningarna för anläggandet av en gemensam stor kolhamn. Somjagtidigare har framhållit (avsnitt 5.1) ger utvinning och förbränning av kolliksom hantering av avfallet upphov till negativa effekter från miljösynpunkt.Koleldning liksom oljeeldning medför utsläpp av svaveldioxid. Vidare medförkoleldning stoftutsläpp som dock kan begränsas. Kol innehåller vidare bl.a.olika tungmetaller, däribland kvicksilver, som frigörs vid förbränning. Sverigeär särskilt känsligt för kvicksilvernedfall genom att den rådande försurningenav mark och vatten underiättar anrikningen av kvicksilver i ekosystemen. Enförutsättning för en utökad satsning på kol i är därför bl. a. att miljöproblemenkan lösas på ett acceptabelt sätt. Jag räknar med alt så kan ske genomvidtagande av tidigare (avsnitt 5.1) redovisade åtgärder. Densvenska kunskapsnivån inom kolområdet är f. n. inte särskilt hög. Det pågåremellertid verksamhet på skilda håll i landet som syftar till att förbättrakunnandet inom detta område. Inomdet intemationella energiorganet lEA pågår f.n. diskussioner rörandedetaljerade rekommendationer när det gäller medlemsländernas kol- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 159 politik.Rekommendationerna väntas antas vid ett ministermöte (jfravsnitt 4.2). utgör kol ett av de långsiktigt uthålliga energiförsörjningsalternativen.Även om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt motiverat bör enligtkommissionen inte en större övergång till kol inledas . I stället börman avvakta utvecklingen av förbränningsteknik och rökgasrening innan sådanasteg tas, eftersom det enligt kommissionen annars finns risk för att man byggerfast sig i en miljömässigt dålig teknik. En mera omfattande övergång till kolkräver vidare stora investeringar i hamnar, transportsystem m. m. Med dessautgångspunkter föreslår kommissionen att insatser bör göras som möjliggör enomfattande kolanvändning senare i landet, däribland att bestämmelser införs omatt nytillkommande större eldninganläggningar redan från början utformas så atteldning kan ske med bl. a. kol. Även befintliga eldningsanläggningar föreslåspå sikt göras omställbara för fastbränsleeld-ning. Isyfte att bl. a. bygga upp den inhemska kompetensen på kolområdet och vinnapraktiska erfarenheter föreslås av att det redan nugenomförs en viss ökad användning av kol. En sådan ökad kolanvändning är enligtkommissionen motiverad även av - förutom kol-tillgångamas globala storlek -bl.a. ekonomiska skäl. Kol synes sålunda för vissa ändamål vara etti jämförelse med olja prismässigt konkurrenskraftigt bränsle. Kommissionenintar således sammanfattningsvis med hänsyn till osäkerheten beträffandemiljöproblemen en avvaktande inställning till en alltför snabbt ökadkolanvändning i . En kraftig satsning i internationellt samarbeteföreslås därför ske på främst forskning, utveckling och demonstration avförbränningsteknik och rökgasavsvavling. Remissinstansernaär i stort positiva till en ökad användning av kol. Meningarna är dock deladeom i vilken utsträckning kol nu och skall användas i . Fleraav remissinstanserna, däribland , framhåller att en ökadsatsning på forskning och utveckling av teknik för att minska kolets inverkanpå miljön är nödvändig innan ett mera omfattande utnyttjande av kol kan ske. Somjagtidigare har anfört (avsnitt 2.1.2) är kol jordens största fossilaenergiresurs. Mot denna bakgmnd och med hänsyn till att möjligheterna att ilängden tillgodose en ökande global efterfrågan på energi i form av olja ochnaturgas är starkt begränsade framstår det som klart att kolanvändningen ivärlden kommer att öka. Det är angeläget att vi även i nu vidtar sådanaåtgärder att kol kan utnyttjas i landets framtida energiförsörjning. Mot dennabakgrund anser jag att en viss kolanvändning är nödvändig . Detframgår klart av energibalansen (jfr avsnitt 7.4) att ett visst ökatkolutnyttjande är en viktig förutsättning för att begränsa oljeberoendet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 160 Enfömtsättning för att kol skall kunna utnyttjas i den omfattning jag föreslår äratl de av kommissionen och flera av remissinstansema påtalade miljöproblemenavseende kolanvändning kan bemästras. Jag ansluter mig därför till det framlagda och av remissinstansema stödda förslaget attforsknings- och utvecklingsinsatser behöver göras inom området. Vidare anserjagatt omfattande kolanvändning av miljöskäl inte bör ske i omedelbar anslutningtill tätortsbebyggelse. Problemetmed rökgasemas innehåll av svavel och tungmetaller bedömer jag till en del kanlösas genom val av lämpligt kol, dvs. lågsvavligt och tungmetallfattigt kol,och modem förbränningsteknik. För att om möjligt ytterligare minska dessaproblem samt för att visa hur hantering och lagring av aska som fås vidkolförbränning bör hanteras bedömer jag att ytterligare kunskapsunderlag ärerforderligt. Enintroduktion av kol i större skala ställer således långtående krav på attutsläppen i luften från förbränning skall kunna bemästras och på att delångsiktiga avfallsproblemen skall kunna lösas. Jag har, som jag redan tidigarehar framhållit (avsnitt 5.1), för avsikt att i annat sammanhang för regeringenföreslå att valtenfallsverket får i uppdrag att i samråd med berördaintressenter inom bl.a. kraftindustrin, övrig industri och kommuner samtberörda myndigheter, bl. a. , visa hur de miljöproblemsom är förenade med användning av kol som energikälla skall lösas. Imånga länder görs stora insatser inom områdena omvandling och förbränning avkol. Ett betydande intresse röner därvid utvecklingen av nyaförbränningsanläggningar av typen svävbäddar. Jag vill här erinra om attregeringen har beslutat att anslå 8,4 milj. kr. förarbeten vid rörande förbränningi s. k. snabb fluidiserad bädd. Förslagtill ytterligare ökade insatser på forskning och utveckling rörande försvenska förhållanden anpassad ny kolteknik återkommer jag till i anslutningtill min behandling av anslaget Energiforskning. Vidsidan av utnyttjandet av modern kolteknik är valet av kolkvalitetbetydelsefullt när det gäller att begränsa kolanvändningens inverkan på miljön.I dag är möjligheterna att importera lågsvavligt kol goda. I de bedömningar somhar gjorts över framtida sådan import har framkommit att förutsättningarnahärför är goda. Stora kvantiteter lågsvavligt kol finns sålunda bl.a. iAustralien, och . Det bör därvid observeras altlungmelallhalten i kol ofta hänger samman med svavelhalten på så sätt att lågsvavelhalt kan innebära att även tungmetallhalten är låg. Somjagtidigare har redovisat (avsnitt 2.1.1) används f.n. den absoluta merparten avdet producerade kolet i de länder där kolet utvinns. Den intemationellakolhandeln är således begränsad och i huvudsak inriktad på kokskol. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 161 Genomatt det tar avsevärd tid att öppna nya kolgruvor och till följd av denosäkerhet som finns beträffande den framtida globala kolanvändningen råder detviss osäkerhet om i vilken utsträckning kol kommer att stå till förfogande förexport i de kolproducerande länderna. De tidigare nämnda diskussionema m.m.inom lEA syftar bl.a. till att skapa föratsättningar för att en omfattandeinternationell handel med kol skall uppstå. Behovetav ett förtroendefullt samarbete mellan exportörer och importörer av kol ärsålunda nödvändigt, om världshandeln med kol skall kunna utvecklas. Jag ser detdärför som positivt att företag, enligt vad jag har erfarit, i ökandeutsträckning etablerar kontakter med kolproducenter och engagerar sig ikolhandel. Härigenom läggs granden till framtida ökad kolanvändning i landet. Föratl trygga en svensk kolförsörjning på kan mera omfattandeengagemang vara nödvändiga, exempelvis långfristiga leveransavtal. Energikommissionenvisar i sina energialternativ och övriga beräkningar att ett ökat utnyttjandeav ångkol som energiråvara i främst skulle minska användningen avtjocka eldningsoljor. Kolet anges därvid främst komma till användning i kraftvärme verk, hetvattencentraler och industripannor samt eventuellt även ikondenskraftverk. Möjlighetema är således i princip goda att till slutet av1980-talet ersätta en stor del av tjockoljeför-brakningen med kol. Kommissionenföreslår därför att några el- och värmeproducerande anläggningar görskoleldade. Förslaget stöds av flertalet av remissinstanserna som har yttrat sigi frågan. Jagdelar kommissionens och remissinstansernas uppfattning härvidlag. I dettasammanhang vill jag erinra om att utredningen (I 1977:11) om omställbara eldningsanläggningar m. m. har till uppgift att bl. a. belysa de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att utföra större värme- och elproducerande anläggningar för drift med fasta bränslen, däribland kol. Jag räknar inte med att några större koleldade kondenskraftanläggningar kommer till stånd före mitten av . Det bör vidare enligt min mening vara möjligt att i inte oväsentlig utsträckning öka kolanvändningen inom industrin. Mina närmare överväganden och förslag beträffande möj ligheten att nyttja kol inom de olika användningsområdena återkommer jag till senare i samband med redovisningen av värme- resp. elförsörjningen (avsnitten 9.2.2, 9.7 och 10.5). Avdet anförda framgår att jag ser en ökad kolanvändning i landetsenergiförsörjning som angelägen om beroendet av olja skall kunna nedbringas.Kommissionen räknar i sina energialternativ med att , motsvarande 6 ä7 milj. ton kol utnyttjas . Kommissionens expertgrapp förenergitillförsel har dock i sina beräkningar visat att det går att användabetydligt större kolkvantiteter. För egen del anser jag det vara möjligt attöka den nuvarande användningen på ca till en nivå på ,motsvarande 6 ä 9 milj. ton, inkl. behovet av kokskol. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 162 Enkolanvändning på den nivå jag föreslår föratsätter vidare bl.a., att eventuellafysiska begränsningar avseende möjligheterna till import, hantering,vidaredistribution m.m. klarläggs och i förekommande fall undanröjs. Jag villerinra om att den tillkallade delegationen för solvärme och bränslensom altemativ till olja har att klarlägga bl. a. dessa frågor och lägga framerforderliga förslag. AvSveriges yta utgörs eller 5,4 milj. hektar av lorvmarker. Av denna arealfinns i norra samt i vardera mellersta och södra delama avlandet. Uppgifter om torvens mängd och kvalitet är än så länge relativt osäkra.Mängden uppskattas till ca med en vattenhah av . Dettamotsvarar i värmevärde ca olja. Energikommissionenframhåller att vårt lands stora torvtillgångar bör kunna ge viktigabidrag till energiförsörjningen. Kommissionen föreslår att markresurser som ärlämpliga för torvutvinning kartläggs och att en satsning på utveckling avtorvteknik och torvförädling för framtida tillämpningar genomförs. Samtidigtbör redan etablerad teknik utnyttjas för att starta en torvindustri förenergiutvinning. Kommissionen föreslår att några torveldade värme- ochkraftvärmeanläggningar uppförs. Kommissionen föreslår dessutom organisatoriskaåtgärder i syfte att förbereda produktion, förädling och handel med torv. Övervägande delen av remissinstansernatillstyrker i stort kommissionens förslag. Några av instanserna är dockavvisande eller tveksamma till att nu i större skala exploatera landetstorvtillgångar. Sålunda anser länsstyrelserna i , ochVästmanlands län samt vissa miljöorganisationer att torven med avseende påbefarade ingrepp i naturen i första hand bör reserveras för beredskapsändamål.Däremot råder bred enighet om att någon eller några anläggningar, som kanutnyttja torv som bränsle, kommer till stånd, bl.a. för att bygga uppkompetensen inom området. För egen del anserjag ilikhet med kommissionen att torv som bränsle är en inhemsk energiråvara som påsikt i inte oväsentlig omfattning skulle kunna bidra till landetsenergiförsörjning. Torvmängden i är teoretiskt tillräckligt stor föratt ersätta hela den nuvarande oljeförbrukningen under . Denutvinningsvärda mängden torde dock vara begränsad eftersom flertalet lorvmarkerdels är grunda eller små och till följd därav svåra att utnyttja, dels liggertransportmässigt ogynnsamt till. Somjag harredovisat (avsnitt 5.1) är miljöproblemen i samband med förbränning av torv avsamma karaktär som för andra fossila bränslen. Utvinning av torv kan dessutommedföra lokala miljöeffekter eftersom landskapsbilden påverkas när markytandräneras, friläggs och utjämnas. Dessutom kan befaras att torvbrytning fårvissa effekter på grundvattnet Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 163 ochpå växt- och djurlivet. Efter att torvförekomsten helt eller delvis utvunnitskan, beroende på dräneringsmöjligheterna, marken emellertid återanvändas förexempelvis skogs- eller jordbruk. Det är således, mot bakgrund av vad jag haranfört, av stor betydelse att hälso- och miljöproblem i samband medtorvutvinning och förbränning kan lösas på ett acceptabelt sätt. Landetsstora torvtillgångar motiverar att aktiva insatser görs för att utnyttja torveni energiförsörjningen. Förutom råvarupotentialen har torven den fördelen attden kan utvinnas och användas med nu i stort känd teknik. Jag vill här erinraom att torv redan nu används som bränsle i relativt stor skala i länder somSovjetunionen, och . Dennuvarande globala utvinningen av torv torde uppgå till ca 210 milj. ton per år.Härav svarar för och för . avSovjetunionens totala energibehov täcks av torvproduk-tion. En tredjedelanvänds i kraftverk, vars installerade effekt sammanlagt uppgår till ca 3 500MWe. Ytterligare utbyggnader planeras. PåIrland används torv i stor utsträckning som bränsle för elproduktion.Torvbaserad elproduktion svarade för av den totalaelproduktionen, vid kraftverk med en sammanlagd installerad effekt om 370 MWe.Ytterligare utbyggnader planeras. Finlandhade en bränntorvproduktion om . Den största förbrukningensker f. n. i medelstora och större hetvattencentraler samt i trekraftvärmeverk. Dessutom har ett torvbaserat koksverk för denmetallurgiska industrin startats. En väsentligt ökad bränntorvproduktionförutsätts komma till stånd . Viden omfattande satsning på torvutvinning och torvanvändning torde det expertgmpp för energitillförsel vara möjligt att i slutetav producera 10 milj. ton torv motsvarande ca , varvid 2 milj.ton eldningsolja skulle kunna ersättas. I sina energialternativ med ett torvutnyttjande om , motsvarande 5-7 milj.ton torv. Föregen del anser jag att dagens kunskapsläge om landets torvtillgångar,miljöinverkan vid utvinning och förbränning samt osäkerheten om ekonomi m. m.inte gör det möjligt att få till stånd ett torvutnyttjande i den omfattning skisserar. Med hänsyn till storleken på landetstorvtillgångar och de tekniska möjligheterna att nu utnyttja dessa tillgångaranser jag dock det vara möjligt att sätta upp ett relativt ambitiöst mål förtorvutnyttjande i . Jag beräknar således att detbör vara möjligt att utvinna 2-4 milj. ton torv motsvarande . Härmedskulle det vara möjligt att ersätta 0,5-1 milj. ton eldningsolja. Torvenavses lill viss del komma att utnyttjas i hetvattenanläggningar ochkraftvärmeverk. Vidare torde inte obetydliga kvantiteter kunna utnyttjas inomindustrin. Jag återkommer härtill senare (avsnitten 9.2.2, 9.7 och Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 164 10.5).I detta sammanhang villjag erinra om att delegationen för solvärme och bränslensom kan ersätta olja bl. a. har till uppgift att klarlägga förutsättningarnaför möjligheterna att införa torv i energiförsöijningssystemet och att föreslåerforderliga åtgärder härför. Jaghar tidigare (avsnitt 5.1) berört övriga av kommissionen framlagda förslagavseende bl. a. inventering av lorvmarker och behov av förbättrade kunskaper ommiljökonsekvenserna av torvutnyttjande. Härtill kan nämnas att statensnaturvårdsverk har fått regeringens uppdrag att inventera landets våtmarker.Arbetet syftar till att ge en mer detaljerad kunskap om våtmarkema, derasnaturvärden och betydelse. Studier beträffande markanvändnings- ochmiljökonsekvenser av torvutvinning och torvförbrän-ning pågår inom ramen förden fysiska riksplaneringen. Inledningsvisbör insatserna inom torvområdet med hänsyn till bl.a. sysselsättningsskälenligt min uppfattning i stor utsträckning göras i norra delen av av torv bör successivt starta i dessa områden. Några torveldadekraftvärme- eller värmeverk torde därför behövauppföras i något eller några av de fyra nordligaste länen. har fått i uppdrag av regeringen att utreda förutsättningarnaför att uppföra sådana anläggningar. Dessutom har regeringen uppdragit åtöverstyrelsen för ekonomiskt försvar att förhandla med Bodens och Växjökommuner om anordnande av eldning med torv och flis i dessa kommuner. Förslag(prop. 1978/79:127) till åtgärder för att främja sysselsättning i Norrbottenhar tidigare denna dag lagts fram. Bland de föreslagna åtgärderna ingår bl. a.stöd till utvinning av torv. Jag återkommer till redovisade projekt i sambandmed att jag lägger fram förslag om värmeförsörjningen (avsnitt 9.2.2). 8.5.1SkogsavfaU m. m. och odlad biomassa Genomden process i naturen som benämns fotosyntes omvandlas koldioxid, vatten ochvissa andra ämnen med hjälp av en del av den mot jordytan infallande solenergintill organiskt material i form av växter. Detta organiska material, främst iform av ved från olika trädslag ulgör globalt en betydelsefull förnybarenergiråvara. För vårt vidkommande bör både ett ökat utnyttjande avskogsavfall, lövved m. m. och en användning av särskilt odlad biomassa kunnalämna viktiga bidrag till energiförsörjningen. Påkort sikt är främst ett ökat utnyttjande av skogsavfall m.m. aktuellt. Delavfall som uppstår vid skogsavverkningen utnyttjas i betydandeutsträckning som energiråvara. och annal skogsavfall och massaindustrinslutar används således som ett viktigt bränsle för skogsindustrins processer.Värmevärdet härav uppgår till . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 165 Skogsavfalloch bark används också i mindre utsträckning som bränsle i andra sammanhang. Alltskogsavfali kan dock f. n. inte finna avsättning som bränsle inomskogsindustrin.