prop · G203189 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår all aniaga de förslag somhar upptagils i bifogade uldrag av regeringsproiokoll. 1 propositionen föresläs att ett lilläggsanslag av 57milj. anvisas på lilläggsbudgel III lill sialsbudgelen för budgelårel1978/79 för all finansielll rekonstruera . Medlen är avsedda atlläcka statens del av föriust. Vidare föresläs atl högst 100 milj. kr.av statens borgensåtagande om högsl 350 milj. kr. för lån eller annan förpliklelseavseende skall gälla för upplåning även ulomlands. Närvarande: statsminislern Ullslen, ordförande och slalsrådenSven , Mundebo, Wikslröm. Enlund.Lindahl, Winlher, De , , , Bondeslam Proposition om medelstillskott till fattade beslul (prop. 1977/78;17, NU 1977/ 78: 31, rskr 1977/78:98) om de ekonomiska förplikielser som slaleniklädde sig genom ell mellan slalen och ingångethuvudavtal om samarbete pä dataområdet. Samarbelel avsåg alt () och (Siansaab) skulle gäsamman i eit av staien och gemensami ägl bolag. Del nya bolagei,med namnet (Datasaab), startade sin verksamhei vid årsskiftet1977- 1978. a. att slalen och Saab-Scaniaunder var för sig ärligen skall tillskjuta 37,5 milj. kr. till Dalasaabsaml all förluster som uppkommer under dessa år och som inle läcks av tillskoltenskall ersättas av parterna till lika stora delar. Enligt avlalel skall slalenunder dessutom skjuia till 32,5 milj. kr. för datateknisktforsknings- och utvecklingsarbete. Ett preliminärt bokslut för Datasaabs verksamhet under år1978 visar ell sämre resultat än väntat. Den uppkomna föriuslen är av en sådanstorlek atl den inle kan tiickas av de ärliga medelslillskotten från ägarna.Del ankommer därvid enligi huvudavialei pä slalen och atl lill likastora delar ersätta den uppkomna förlusten. De fackliga organisationerna vid har inkommiimed vissa skrivelser rörande bolagels framtida verksamhet. Prop.1978/79: 189 3 Datasaab med lill verksamheien hänförligaförsäljningsbolag sysselsäl-ler ca 3 300 personer. Av dessa är ca 2 000 anslälldavid anläggningar beliigna i Slockholmsområdei (huvudsakligen ),och . Omsäliningen var 692 milj. kr. Datasaab marknadsför sitl produktprogram genom 13försäljningsbolag, varav 12 är helägda doiierbolag. huvudsakligen i Europa.Försäljningsbolagen lillhandahåller programvara saml marknadsför och gerservice ål Dalasaabs produkler. Del i verksamma doUerbolaget datatjänster. Produktutveckling och ledning av marknadsföring sker genomfyra pro-duktorienterade divisioner. Division Affärssystem ulvecklar och marknadsförmini- och mikrodatorbaserade affärsdalorsyslem och dataterminalen . Dalasaabär med marknadsledare för dataterminaler i med över 50%av marknaden. Inom divisionBanksystem utvecklas bankterminaler. Dalasaab har säll ell slorl anial banklerminalerbl. a. lill sparbankerna i . Bolagei har genom sill amerikanska doiierbolagäven erhållit order från Förenia staternas näsl slörsla affärsbank. I Europahar man ulöver haft framgångar med banklerminaler i , ,och Sov-jelunionen. Inom division Interaktiva datasystem utvecklar Dalasaabdatorstyrda flygirafikledningssyslem och syslem med miliiära lillämpningar samtsimu-lalorer för dessa. Datasaab kommer att slutleverera ettantal siörre flyglrafikledningsanläggningar i . Pä den internationellamarknaden är Datasaab en av de slörsla leverantörerna av denna lyp av syslem. Division Nya områden arbeiar med idéer lill nyabärkraftiga områden för framlida verksamhei. Den vidare exploateringen avsesske inom någon av här nämnda divisioner eller försäljningsbolag. Exempel pä ettverksamhelsområde som f. n. siuderas är dalasyslem för förebyggande hälsovård. Tillverkningen av Dalasaabs produkler sker vid fabriker iJärfälla och . Ett fierlal underieveranlörer såväl i som iutlandet ulnylljas. 3 Bakgrund till resultat Det preliminära boksluiet för moderbolagel för är 1978visar en förlusl av 114,4 milj. kr. efter avialsenliga bidrag från ägarna omsammanlagt 107,5 milj. kr. Den tolala förlusten beräknas således uppgä lill221,9 milj. kr. De preliminära resullai- och balansräkningarna 1978 bör fogas till proiokollei i delta ärende som bilaga. Prop.1978/79: 189 4 Syflel med bildandcl av Dalasaab var alt förbäurakonkurrenssituationen föi- svensk dataindustri och la lill vara de ralionaliseringsvinsiersom var möjliga genom sammanslagningen av de ivå ursprungliga verksamheterna. Förall uppnä della mäl lillskjuier Dalasaabs ägare vissa bidrag under bolagelsfyra forsla år. Från ägarnas sida har man säledes riikiial med all verksamheteninte kan bedrivas helt utan förlusler under ileiina period. Dessa förluster hardock blivit siörre än vad som lidigare jruisiigs. En oisak häriill äi allsammanslagningen inle har gäll sii snabbi som m;in hade hoppals och atlrationaliseringsvinster därmed ännu inle har kunnai lillcodt)göias i nämnvärd iitstiäckning.Jag skall här peka pä några faktorer som har varil bidragande härvidlag. Enligi liLivudavtalei mellan slalen och omsamgående mellan skulle del nya förelagelbedriva sin verksamhet genom ivä divisioner, den ena med huvuddelen av sin verksamhetoch sin divisionsledning förlagd lill och den andra med huvuddelen avsin verksamhet och sin divisionsledning förlagd lill Järflilla. Del visade sig snarlall en sådan organisation försvårade möjlighelerna lill ralionaliseringar ochnödvändiga minskningar av kosinaderna. Med hjälp av ulomsliiende konsulieranalyserades förelagel med särskild inrikining pil all kartlägga föriuslbringandeverksamheier. Denna studie ledde lill en omorganisation av förelagel. där inrätiandeiav de fyra lidigare nämnda produklorienieradc divisionerna blev den slörslaförändringen. Införandel av den nya organisationen påbörjades i seplember 1978och var i alli väseniligt genomförd . Den nya organisationenmöjliggjorde en viss besparing av personal, vilkel av nödvändigi för all kunnaminska de förlusler förelagel gjorde. Bildandet av del nya företagel och den därefier följandeomorganisationen har inneburil omfatlande lörhandlingar mellan Dalasaabsledning och de fackliga organisalionerna vid förelagel. Förändringarna i organisalionenoch i personalens sammansäitning har lagil avsevärd lid i anspråk, vilketinnebär all de rcsullalförbällrande effekierna inle kommer all kunna avläsasförrän under innevarande år. Somjag har redovisal fömisäg ägarna vid bildandet av Dalasaaball ekonomiska bidrag var nödvändiga under de förslå fyra aren. Bidragenbestämdes lill lika stora belopp under vari och ell av åren. Förlusterna underär 1978 har dock överstigit vad som kunde förulses vid bolagets bildande.Enligt huvudavialei skall förlusler ulöver bidragen läckas av ägarna lill likastora delar. Saab-Scanias slyrelse har i ett preliminärt bokslut för är 1978 ulöveravtalat bidrag reserverai 57 milj. kr. för bidrag lill Dalasaab. Prop.1978/79: 189 5 De grundläggande moliven för slalen all salsa pä svensk dalainduslrihar min företriidare redovisal i prop. \911I1H: 17.Dessa moiiv äger allljäml giliighei. Jag vill däiför nu endasl peka pä nägravikliga förhällanden och fär i övrigi hänvisa lill vad som har sagls i nämnda proposiiion. Utvecklingen inom dalaomrädel fortskrider allljäml i snabblakl. gäller säväl den renodlat tekniska utvecklingen som olika lillämpningarav lekniken. Avgörande för denna uiveckling är de möjligheler som den iniegreradekretstekniken ger genom bl. a. mikrodatorer. Den inlernaiionelladalamarknaden känneiecknas av härd koikurrens och domineras av storamultinationella företag. Flerialel induslriläiider har blivit medvelna om dalaleknikenssiora belydelse för närinpsiivels forlsalia konkurrenskraft och genomför som cnföljd av della omfaUande statliga program med belydande inslag av subvenlioner. Densvenska dataindustrin är inlernalionelll scll myckel lilen och dess konkurrenssiuialionär svär. För atl undvika onödig inhemsk konkurrens och samiidigi skapa en siörreförelagsenhet som har möjlighet all verka på den inlernaiionella marknadenbildades Datasaab. Dess verksamhet är ell väseniligi inslag i svensk dalainduslrigenom den unika kompelens som bolaget har i fräga om uppbyggnad av dalasyslemför olika speciella tillämpningar. Tillgängenlill en inhemsk dalaindustri är enligi min mening av ceniral betydelse för värindustris konkurrenskrafi i fråga om utveckling och leveranser av avancerade produkleroch syslem. Jag vill särskili peka pä del väsentliga i all vi inom landet haroch vidareutvecklar datatekniska systemkunskaper. En försämring eller lillbakagångpå detla omräde skulle påverka ell flerlal av våra lekniskl avancerade induslriernegaiivi. Vid sidanav de mer iradiiionella lillämpningarna inom den adminisiraiivadalabehandlingen har daialekniken även fäll en allt större användning inom induslrin.Exempelvis används daiorer vid processkontroll inom bl. a. pappers- och massainduslrioch kemisk induslri. De ulnylljas ocksä i samband med numeriskl slyrda verklygsmaskineroch ulgör en viktig grundkomponenl i industrirobotsyslem. Del finns fn. inte någon grund för all gå ifrån de bedömningar beiriiffande Dalasaabs långsikligautvecklingsmöjligheter, som gjordes då förelagel bildades. Förelagel har päflera områden en eiablerad marknadsposition och produkler som utvecklas posilivi.Det är dock uppenbarl atl förelagel mäste genomföra en rad ätgärder för allnedbringa förluslerna under den nivä som förulsägs dä förelagel bildades ochför all pä längre sikl göra verksamheien lönsam. För atl pä korl sikl minska förluslerna har ell analysarbelesalls igäng. Del är enligt min mening angeläget all detta arbele sker med slörslaskyndsamhel och effekliviiel sä all Dalasaabs självsländiga framlid kan Iryggasoch kundernas och längivarnas förtroende vidmakthällas. Jag anser del vidarevara väsentligt atl beslul om erforderliga åtgärder kan las med utgångspunkt ien i huvudsak orubbad finansiell situation i bolaget. Prop.1978/79:189 6 Mot bakgrund av vad jag nu har framfört förordarjag all elltifläggsan-slag av 57 milj. kr. för innevarande budgelår anvisas för all läcka siaiensandel av den uppkomna förlusten. Medlen bör utbetalas till Dalasaab samiidigisom lillskjuier sin del av föriuslen. beslut i anledning av den lidigare nämnda proposilionenom samarbete mellan staien och pä dalaomrädel (prop. 1977/ 78:17,NU 1977/78:31, rskr 1977/78:98) innebar även atl staten aren 1977-1981 hariklätt sig borgen för lån eller annan förpliktelse avseende Datasaab med sammanlaglhögst 350 milj. kr. Del framgår inle klarl om besluiel medger borgensåiagandeni de fall då upplåning sker ulomlands. Dalasaab har dock behov av atl kanna laupp län i utlandet. Jag förordar därför all godkännande inhämtas althögst 100 milj. kr. av det nämnda borgensåtagandet får innefatta även upplåningi utlandet eller annan ekonomisk förpliklelse gentemot utlandet. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag atlregeringen föreslär all 1. medge all, avdet ät fullmäklige i riksgäldskonloret lämnade uppdraget all under åren1977-1981 ikläda staien borgen för lån eller annan förpliklelse avseende DatasaabAB med sammanlagl högsl , högsl . får gälla även låneller annan ekonomisk förpliklelse i uiländsk valuta, 2. till på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetårel 1978/79under fjortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 57(X). Regeringen ansluler sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslä att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1978/79:189 7 Preliminär resullalriikning för är 1978 (i milj, kr.) Koslnader för lillverkning, försäljning och adminisiraiion -728,8 Rörelseresultat före avskrivningar 160,2 Avskrivningar enligt plan -27,5 Rörelseresultat efter avskrivningar 187,7 Finansiella iniäkier och koslnader Ränleinläkler frän doiierbolag 4,0 Räntekostnader -37,5 Övriga finansiella intäkter 1,2 Resultat efter nnansiella intäkter Extraordinära intäkter och koslnader Extraordinära kostnader -3,8 och skatt -113,8 Bokföringsmässiga avskrifter utöver plan -0,4 Skatt -0,2 Preliminär balansräkning för (i milj, kr.) Kassa och bank 3,9 Fordringar i dotterbolag 304,0 Fönilbetalda kostnader och upplupna iniäkter 6,4 1978/79:189 8 Längfiisliga foidringar i doiierbolag 23,5 Aklier och andelar i dotterbolag 63,3 Aklier och andelar i andra bolag 1,1 Anliiggningar Ackumulerade avskrivningar enligt plan -48.0 Skulder till banker 158.4 Skulder lill leverantörer 90.0 Skulder lill dotterbolag 64,8 Upplupna kostnader och föruibetalda iniäkier 39,1 Förskoll frän kunder 17,5 Summa kortfristiga skulder 397,5 FörskoU frän kunder 51.6 Summa längfristiga skulder 280,5 Ackumulerade avskrivningar ulöver plan 0,4 Summa obeskattade reserver 0,4 Balanserad förlusl -12,1 Årelsresullai -114,4 Summa eget kapital 234,5 Summa skulder och eget kapital 912,9