prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — När det gäller inslitutionsteater föreslår gruppen attordentliga resurser skall avsättas både för etl ökat anlal barnföreställningaroch för en kvalitetsmässig utveckling. Staten bör kräva en plan av teatrarnasom innefattar dels beräkningarna av anlalel barn i olika åldersgrupper inomrespektive teaters spelområde dels beräknat behov av antalel föreställningar,både abonnemang och offentliga föreslällningar, dels en 5-års slrategi för hurman skall kunna läcka behovel inom ramen för befintliga resurser. I rapporten föresläs atl minst en tredjedel av teatrarnastotalutbud bör utgöras av lealer för barn. Vidare föreslås att statenskulturråd bör se över beslämmelserna för statsbidrag till teater-, dans- ochmusikinslitutioner (SFS 1974:451) med lanke på barn och ungdom.Barnkullurgruppen menar att i det sammanhanget bör överväga att getilläggsbidrag till institutioner som utvecklar barn och ungdomsleater. T. ex.bör en sådan institution kunna få i statsbidrag i stället för nuvarande . När del gäller fria lealergrupper föreslårbarnkullurgruppen en generell uppräkning av stödet med särskild hänsyn lill alten slor del av gruppernas produklion är riklad lill barn och ungdom. Enliglbarnkullurgruppen bör de grupper som spelar övervägande för barn och ungdom ochsamlidigl ul-vecklar barnteaterns form och innehåll kunna få ett högreslatsbidrag per 1978/79:143 70 gruppmedlem än rena vuxenlealergrupper. högre slödlill barnleater-grupper motiveras också av att grupperna bör kunna ta rimligapriser i förhållande till inslilutionsteatrarnas barn- ochungdomsföreställningar. Barnkulturgruppen föreslår också atl teatercentrum bör fåhöjt anslag. För en del av denna höjning föreslås i rapporten alt Teatercentrumskall göra en samlad anslagsframslällning med utvecklingsplaner för en femårsperiodför de fria teatergrupperna. Barnkulturgruppen anser atl kommunerna bör planerateaterverksamheten bättre, förslagsvis för en femårsperiod. Det kan gälla attbedöma behovel av egen fast ensemble, anlalel föreslällningar för skolor,förskolor, friiidsverksamhei m.m. Planeringen bör göras i samarbele mellankullur-, social-, frilids- och skolförvallningarna. Målsättningen för verksamhelenbör vara två föreslällningar per barn och år och bör gälla alla barn mellan Ireoch . Barnkullurgruppen anser att tid och resurser förexperimenl och utveckling bör finnas inom alla institutioner och grupper.Utvecklingsarbetet bör bl. a. gälla innehåll och form, publikarbete, förnyelseav repertoaren, ulveckling av dramatikerns roll i teaterarbetet. Vidareföreslås etl projektstöd för barn- och ungdomsleatern som bör kunnaadministreras av och kunna sökas av professionella teatrar ochgrupper efter projektbeskrivning. En barnteaterfrämjande verksamhet föreslås.Barnkullurgruppen föreslår alt kullurrådel tillsammans med prövarlösningar för ett ulvecklingsarbele inom barn- och ungdomslealerområdel. Engaranti bör därvid skapas för att den tänkta organisationen ger teatergrupperoch lealrar ulanför Rikslealern etl inflytande över ulvecklingsarbetel. I rapporten framhålls alt drama som pedagogisk metodblivit alll vanligare inom flera områden som förskola, skola,fritidsverksamhet, folkbildningsarbete m. m. Enligl barnkulturgruppen skulle del vara önksvärt atllärare, fritidsledare och dramapedagoger i dramaarbelel utgick från barnensvardag och från kända situationer. Delta bidrar till att öka barnens medvetenhetom sin situation och sina möjligheter i samhällel. För all uppnå deila målbehövs bäitre utbildning av lärare, förskollärare och fritidsledare. Barnkullurgruppen föreslår atl kommuner, landsting ochsludieförbund gör en inventering när del gäller barns och ungdomars behov avskapande verksamhet. Den övergripande målsättningen bör vara att alla barn harrätt till skapande verksamhei i förskola saml fritids- och föreningsliv. Dramapedagogerbör liksom musik- och rörelsepedagoger kunna anställas i förskolan. Den friaresursen i SlA-skoIan föreslås få användas för att utveckla arbetet med dramaoch teater i skolan med dramapedagogers hjälp. Vidare föreslås atl en avlänsskolnämndens konsulenter bör få etl övergripande ansvar för utvecklingen avdrama och teater i skolan. Barnkulturgruppen föreslår som en komplettering lillövriga förslag på teaterområdet atl på några orter av olika typ enförsöksverksamhet startas under l.ex. Verksamheten bör syfta till enbred folklig teaterverksamhet och bör pröva olika möjligheler till samspelmellan å ena sidan barnen och å andra sidan den professionella teatern,amatörteatern och dramaverksamheten. Försöksverksamheten föreslås tilldelasprojektstöd av kullurrådel. Ändamål för projektstöd kan bl. a. vara att ekonomisktstödja arbetet i grupper som infe får studiecirkelbidrag på grund av alldeltagare är , att täcka hyreskostnader för lämpliga lokaler, attknyta amatörteater och dramaledare till verksamheten eller knyta någonprofessionell grupp till försöksverksamheten. 1978/79:143 71 5.5 Film, inte bara underhållning Barnkulturgruppen inleder sitt avsnill om barnfilmen meden allmän beskrivning av lägel. Enligt gruppen domineras utbudet av biograffilmför barn av importerade underhållningsfilmer, som ofta ges en hård kommersielllansering. Malinévisningarna har nackdelar genom alt yngre barn inle klarar avatt hålla samman en lång biograffilm eller atl tillgodogöra sig texten, omfilmen inte har svenskl tal. Många barn går enligl gruppen från malinéföreslällningenmed sina intryck osorterade och obearbetade. Barnkulturgruppenanser alt visning av smalfilm för barn har fördelar jämfört medbiografvisning. Koslnaderna är lägre och man är friare all välja visningslokal.Själva visningssilualionen med små grupper av barn tillsammans med en vuxen göralt man lättare kan bearbeta del man har sett och upplevt. Enligtbarnkulturgruppen fungerar barns eget filmande som en effektiv motåtgärd molmanipulering från film och lelevision. Alt göra film ger också träning ilagarbete. För all smalfilmsproduktion långt ner i åldrarna skall bli möjligall genomföra krävs emellerlid enligl barnkullurgruppen all resurser avsällsför ulbildning av sådana vuxna som i sin dagliga gärning lar hand om barn. Barnkullurgruppendiskuterar barnfilmens plals i filmpolitiken. Gruppen påpekar atl filmavialet,som i många avseenden är styrande för filmpolitiken, löper ul den 30 juni 1983och atl en uppsägning måste ske om inle avtaletautomatiskt skall förlängas med . Barnkullurgruppen anser all staten föredenna tidpunkl bör pröva den hiilills förda filmpolitiken och effekten avavtalet ulifrån de kullurpolitiska riktlinjer som lagts fast. Därvid börsilualionen på barnfilmområdel särskilt uppmärksammas. Enliglbarnkulturgruppens mening bör deila ulredningsarbele vara parlamenlarisktförankrat. Barnkullurgmppen pekar också på sitt förslag om utredningav kulturindustrin. En sådan ulredning bör kunna belysa silualionen påfilmområdel. Enligt barnkulturgruppensmening bör inga organisatoriska förändringar göras på barnfilmområdet förränman har tagit ställning till filmpolitiken i dess helhet. Gruppen berör demotsättningar som har förekommit mellan barnfilmrådet och ochföreslår alt barnfilmrådet får arbeta vidare och får stanna kvar hos statensungdomsråd och att rådel behåller sina nuvarande arbetsuppgifter. Barnfilmrådetföreslås emellertid därutöver få lill uppgift alt fördela det stöd till importav barnfilm som gmppen föreslår saml all fördela de medel för filmvisning i nyaformer som av fördelas till barnfilmändamål. Huvudansvaret för produktion av biograffilm för barn börligga kvar hos . Därvid bör institutet utnyttja den sakkunskapsom finns hos barnfilmrådet. Den s. k. i-fonden bör kunna utnyttjas förstimulansåtgärder i syfte atl få fram goda barnfilmidéer. Etl slatligl slödlill produktion av smalfilm för barn kan utformas så att filmerna blirtillgängliga för alla dislribulörer till självkostnadspris. Barnkullurgmppenföreslår en ny form för stöd till imporl av barnfilm genomsmalfilmsdistributörer. Slödet föreslås få följande uppläggning. Barnfilmrådetbeslutar vilka enskilda filmer som skall erhålla slöd, vilket förutsätter attfilmerna kan tas till för visning. Stödet skall täcka alla kostnaderfram lill A-kopia. Hyran får inle vara högre än självkostnaden(administration, porto och framlida kostnad för ny kopia). De filmer som fåttstöd skall vara tillgängliga för alla distributörer till självkostnadspris(kopiepris). 1978/79:143 72 Barnfilmrådet bör kunna ge bidrag för versionering avsvenska filmer för barn med särskilda behov, t. ex. textning eller dubbningtill invandrarspråk eller lextningför döva barn. Barnkulturgruppen föreslår vidare att barnfilmrådet skallfå resurser för olika ålgärder för alt öka kunskapen om barn och film. Bland deåtgärder som barnfilmrådet skall kunna stödja nämner gruppen regionalavisningar av aktuella barnfilmer där barn och vuxna som arbetar med barn ochfilm på ell lokalt plan skall kunna få se vilka valmöjligheter som finns. Rådelbör också få möjligheter atl framställa och sprida information om hur manarbetar med barn och film och till alt stödja pedagogiskt utvecklingsarbete ochforskning om barn och film. Barnfilmrådet bör också kunna stödjaledarutbildning av experimentkaraklär på barnfilmområdet. Här börFilm-instilutels erfarenheter av utbildning på filmområdet kunna tas till vara. Utbildningen i framställning av animerad film börförbättras. Därför bör barnfilmrådet få utreda möjligheten alt inrätta enstatlig animalionsstudio. bör ges i uppdrag att ge förslag om hur enarkivering av barnfilm kan ske. En sådan arkivering bör eventuellt samordnasmed det av barnkulturgruppen föreslagna bildarkivet för barn. Biografägarna bör ha skyldighet alt sätta ut avbarnfilmnämnden rekommenderad ålder och allmänna klassifikationer av filmen isamtliga filmannonser. Barnkulturgruppen anser att samlingslokaler i skolor ochfritidsgårdar bör planeras så att de blir lämpliga atl visa film i. Nuvarandeupprustningsbidrag inom det statliga samlingslokalstödet bör finnas kvar ävenefter . bör ges i uppdrag all se över reglerna förbostadslån så atl det verkligen byggs kuliurlokaler i bostadsområdena. 6 Barnen och massmedia Barnkulturgruppen kritiserar den bristfälliga pre ss bevakni ngen i fråga om barnens specifika behov och kräver atl barns behov avinformation uppmärksammas i journalistutbildningen och i utbildningen av annanmassmediepersonal. framhålls som etl bra (och unikt) exempel på enbra barntidning. Barnkulturgruppen påpekar att en stor del av barnensTV-tittande utgörs av program för vuxna och förordar att kvällsprogrammenutformas så alt de kan ses av barn och vuxna . Barnkulturgruppenbetonar också viklen av en förändrad attityd hos vuxna till underhållningsvåldoch förordar en nedskärning av TV-program som innehåller underhållningsvåld. Barnkullurgruppen anser alten nordisk TV-satellil måsteavvisas med lanke på barnens behov. Den nordiska TV-salelliten kommer enliglgruppen med all sannolikhet alt medföra en ökning av barnens konsumtion avimporterade underhållningsprogram, avsedda för vuxna. Vidare uttrycker gruppen farhågor när det gällervideoproduklio-nernas inverkan på barnkulturen och förordar att samhälletförbjuder införandet av denna teknik i . Videoproduklerna kommer enligtbarnkullurgruppen atl öppna en ny marknad för de kommersiella TV-produkter somidag underkänns av och kommer alt medföra en negalivkuliurpåverkan och passivisering av barn och ungdom. Barnkulturgruppen inseralt videotekniken har vissa pedagogiska fördelar 1978/79:143 73 men anser inte att de uppvägs av nackdelarna på denkommersiella sidan. Även inom skolor och förskolor bör stor restriktivitettillämpas vid inköp av apparatur för videoteknik. 7 Barnen och kulturarbetarna Barnkulturgruppen påpekar att barn oftast får del av denfärdiga kulturprodukten utan all reflektera över vem som skrivit boken, målatbilden elc. möte mellan kulturarbelare och barn skulle enligl gruppeninnebära slimulans och vägledning för barnen när del gäller deras egetskapande, som det skulle öka förståelsen för den färdiga produkten.Kontakten mellan barn och kulturarbetare föreslås i första hand äga rum ibarnens vardagsmiljö. 1rapporten redovisas några exempel på projekl där kulturarbetare engagerats föralt arbeta i barnmiljöer. Elt exempel är en konslnärsverkslad i och HSB m.fl. delat på ansvaret för verksamhelen. Etl annalexempel är där två konstnärer anlilals för alt planera och delvis ulföraden konslnäriiga ulsmyckningen av Hovsla cenlrum med dess låg- ochmellanstadieskola, barnsluga, bibliotek etc. inom en kostnadsram på avbyggkostnaden. Erfarenheterna från projektet uppges vara goda och i liknandemiljöer, som varil i bruk någon lid, anses skadegörelsen ha minskat. Barnkullurgruppen framhåller atl centrumbildningarnaspelar en viktig roll när det gäller atl skapa kontakt mellan barn ochkulturarbetare. En höjning av centrumbildningarnas kulturanslag med 1 milj. kr.föreslås. Föreningarna kan enligt barnkullurgruppen också ha enviktig roll, när det gäller barnens möjligheter att komma i koniakl medkullurarbelare. Del bidrag för kulturellt utvecklingsarbete inom föreningslivet(2,5 milj. som föreslås i rapporten bör enligl barnkulturgruppen kunnafrämja kulturarbetarnas möjligheler till ökade insatser inom det idéburnabarn-och ungdomsarbetet. 8 Barnen ocb organisationerna Barnkulturgruppen har en allmänt positiv inställning tillfolkrörelser och organisalionsliv. Många av gruppens förslag knyter också anlill folkrörelserna. Motivet är främst att vårt samhälle och vårt demokratiskasyslem bygger på att människor gått samman för att granska sina livsvillkor,formulerat mål för samhällsutvecklingen och funnil metoder att söka uppnå dem.Den svenska demokratin har växt fram genom människors engagemang ifolkrörelser. Det är enligt barnkulturgruppen vikligt atl förmedla denna insikttill barnen. Akiiva barn faller för övrigt inte så lätt undan för kommersiellakrafter hävdar barnkullurgruppen. Snabbaste sältel all fä igång kullurell verksamhei blandbarnen är alldeles säkert atl överlåla verksamheten till experter på de olikakonstomrä-dena och låta dem starta etl arbete bland barn. Ser mankulturpolitiken i etl samhällsperspektiv framstår det emellertid mer angelägetatt alla dessa människor fick tillfälle att arbeta tillsammans med barnen ibarn- och ungdomsorganisationer. tror barnkulturgruppen atl detlatillväga-gångssält skulle fördjupa demokratin. Barnkulturgruppen föreslår att samhällets bidragsgivningmåste hållas på Prop.1978/79:143 74 ensådan nivå att den ger föreningarna en ekonomisk grundtrygghet som inteurholkas av en snabb kostnadsutveckling. Man föreslår också ellutvecklingsbidrag på 2,5 milj. kr. till barn- och ungdomsorganisationerna.Statens kulturråd bör enligt barnkulturgruppen fördela bidragel efter samrådmed . Barnkulturgruppenföreslår också all anslaget lill kulturprogram i föreningslivet ökas ( + 2milj. med särskild anvisning att de skall användas för kulturprogram förbarn. 9 Forskningom och för barn Barnkullurgmppenkonslaterar atl del finns stora brisler vad gäller vår kunskap om barnenskulturella situation och framhåller behovel av utökad forskning bl. a. i frågaom hur barn påverkas av del kulturutbud som når dem Barnkullurgruppenföreslår att forskningsrådsnämnden ges i uppdrag atl framlägga en plan förangelägen forskning inom områdei barn och kultur. En sådan plan bör omfatlaförslag lill en organisation som kan främja grundforskning inombarnkulturområdet samt förslag lill hur tillämpad forskning, som kan geunderlag för samhällsinsatser på områdei, ska kunna inilieras och bedrivas. Närdel gäller forskning om barn och massmedier redovisar barnkullurgruppen desynpunkter och förslag som gruppen framfört till mass-medieforskningsulredningen,främsi etl förslag om en professur i massmediekunskap med särskild inriklningpå barn. Barnkullurgmppenframhåller alt gruppen diskuterat behovel av ett särskilt barnkulturinstitutoch/eller barnkulturråd men alt gruppen stannat för att föreslå attbarnkulturpolitik skall bedrivas i samma former som all annan kulturpolitik. Enligtgruppen bör en bevakning av barnkullurfrågorna främsi komma till slånd genomatl de politiska partierna vid tillsättningen av ledamöter i olika organ sertill att personer med kunskap om och erfarenhet av barn och barnkultur kommermed. Vidarekonslaterar gruppen all behovet av insatser för dokumentation ochutvecklingsarbete inom de olika konstformerna när det gäller barnkultur ärstort. Särskilda resurser bör därför ställas till de olika konstformernasförfogande. Varje konstform föreslås bära sitt eget barnkullurprogram. Statenskulturråd skall därvid se till atl kontakter och erfarenhetsutbyte kommer tillstånd. För detta bör vid rådel insättas en referensgmpp med företrädare för bl.a. de olika konstformerna och samhälleliga organ med intresse förbarnkulturfrågor. Förbevakningen av barnfrågorna vid föreslås dämt-över följande.I rådets styrelse och i var och en av nämnderna bör ingå minsl två ledamötermed dokumenterat intresse för barnkullurfrågor. De bör dock inte enbart varainriktade på barnkulturfrågor. Barnkullurgruppenanser inte heller all det bör inrättas särskilda tjänster för barnkullurfrågorinom rådets kansli. I stället bör beredningen och bevakningen avbarnkulturfrågorna ingå som en del i vissa tjänstemäns Prop.1978/79:143 75 arbetsuppgifter.Dessa bör tillsammans bilda en permanent arbetsgrupp inom rådets kansli förbevakning av barnkullurfrågorna dels i det löpande arbetet, i utredningsprojektoch remisser, dels inom områden som inle tidigare uppmärksammals urbarnkullursynpunkl. Gruppens förslag innebär att rådets nuvarandekansliresurser sammanlagt skulle behöva förstärkas med en och en halv ijänstpå handläggarnivå. 1978/79:143 7f, Sammanställning av remissyttranden över barnkulturgruppensrapport och kulturen I Allmänna synpunkter pårapporten De flesta remissinslanser uttrycker tillfredsställelseöver atl barnens kulturella villkor genom barnkulturgruppens arbete särskiltbehandlats och välkomnar att rapporten lagts fram. Många remissinslanser, bl. a. ,teckningslärarinsti-tutet vid , högskolan i , Rikskonserler, TCO, FPU, . , kulturförvaltningen i kommun ochBroderskapsrörelsen anser att rapporten ulgör ett värdefullt bidrag lilldiskussionen om barnkullurfrågorna och underlag för åtgärder inom barnkullurområdet. Flera remissinslanser, däriblandfritidspedagoglinjenämnden vid i , humanistiskasektionsnämnderna vid i , FPU, SSU, , kulturförvaltningen i kommun. Föreningen och Svenska danspeda-gogförbundei anser att rapporten har storaförtjänster som en inventering och belysning (dokumentation) av barnenskulturella situation i dagens samhälle. Några remissinstanser släller sig dock tveksamma tillvärdet av barnkulturgruppens rapport. beklagar atl barnkullurgruppen inletydligare anknutit till de frägeslällningar som presenteras ibarnmiljöutredningens betänkande Barnkultur SOU 1975: 38 och framhåller att endebatt om barnkulturfrågorna bör ulgå från Barnmiljöulredningen.Socialstyrelsen anser det vara väsentligt atl Barnmiljöutredningenskartläggning och analyser av barns olikartade villkor kan fördjupas och bidragatill ytterligare kunskap som underlag inför beslut på barnkulturområdet.Socialstyrelsen uttrycker förhoppningen atl barnkulturgruppens rapport endastkommer atl tjäna som underlag för en fortsall diskussion som ska klargöraaktuella frågeställningar för ell forlsalt utredningsarbete med utgångspunkt ibarnmiljöutredningens arbeie. Statskontoret menar alt värdet av rapporten främsi beståri atl den utgör en lättillgänglig debattbok som kan diskuteras i en vidarekrets. Som bidrag till utformningen av ett konkret åtgärdsprogram har rapportenemellerlid högst påtagliga brisler, varför sialskoniorel förordar atl berördamyndigheter och kulturinstitutioner ges i uppdrag atl utarbeta konkretaåtgärds-program för en målinriktad och genomtänkt barnkuliurverksamhel. anser att rapporten i del skick som denpublicerats har sina förtjänster som en nulägesbeskrivning av synen på barn ochbarnkultur och en uppsamling av den deball som förls under de senasle åren.Kulturrådet påpekar att rådet som barnkulturgruppen hararbetat, i avvaktan på barnkulturgruppens resultat varil förhindrad atlformulera någol samlat program för barnkullurfrågor. Förutom de förslagkullurrådel presenterar i sitt remissyttrande, avser rådel all fortlöpandebevaka barnkullursilualionen och atl successivt arbeta fram ytterligare 1978/79:143 77 förslag för atl förändra barnkullursilualionen. För allkunna genomföra ett sådant arbete måste rådel få ökade resurser. vid i menar attrapporten gör en viktig etapp på vägen mot en förbättrad attityd till barnenoch deras kulturvärld. anser dock alt rapporten (på grund avvissa grundläggande brister) som helhet inle kan läggas lill grund för detforlsalia arbetet på områdei. allmänna biblioleksförening är av denuppfattningen atl rapportens slutresultat är tämligen otillfredsställande,även med tanke på att rapporten inte avser att vara ett kommittébetänkande somkompletterar lidigare utredningar inom kultursektorn. Föreningen anser altbarnkulturgruppen har misslyckats med några av sina viktigaste analysuppgifteroch alt rapportens förslagsdel är tämligen torftig. påpekar att barnkulturgruppensbeskrivning av barnens kulturella situation inle innehåller några nyheter.Författarförbundet har i olika sammanhang pekat på flera av demissförhållanden som barnkulturgruppen beskriver och även yrkat på ökadeinsatser från den allmänna i syfte att förbättra barnens situation då detgäller litleralurområ-det. Många remissinstanser påpekar alt barnkulturgruppenofullständigt eller inle alls behandlat vissa frågor inom barnkullurområdet. , fakulietsnämnden vidsamhällsvetenskapliga fakulteten vid universilelel i , humanistiskafakultetsnämnden vid universiletet i , anser att barnkulturgruppenundervärderat den kultur som barnen faktiskt skapar i sina vardagsmiljöer. Ellflertal remissinstanser, bl. a. , , ,Förbundel Vi Unga, ABF, och vänder sig mot attbarnkulturgruppen inte uppmärksammat barnens egen aktivitel utan behandlarbarnen som konsumenter av elt kulturutbud. , och Konsthögskolananmärker att miljöaspekten och barnens närmiljöer försummats i rapportensresonemang och förslag. LO, och Folkparkernas centralorganisation påpekaratt barnkulturgruppens förslag tycks ulgå från alt kulturverksamhettraditionellt ska ske . Under sommarlid är elt flertal samhällsinstitutionerstängda medan däremoi en rad organisationer utvecklar verksamheter som i storutsträckning riktar sig lill hela familjen. Eltflertal remissinslanser, däribland , , , , FörbundetVi Unga, ABF, och Folkparkernas centralorganisationbetonar all barnkulturgruppen i sina förslag inle uppmärksammat föreningslivetsinsalser inom barnkulturområdet och behovel av stöd åt barn- ochungdomsorganisationerna. a.socialstyrelsen, statens invandrarverk, SSU, . , ABF och Föreningen alt barnkulturgruppen i större utsträckning borde ha inriktat sinaförslag till ålgärder på de sociall och kulturellt eftersatta barngruppernasbehov. Många remissinstanser, däribland TCO, , och vänder sig mot att dansen inte allsbehandlas i rapporten. Riksutställningar, SACOISR, , m.fl.framhåller att utslällningsseklorn blivit alltför summariskt och ensidigtbehandlad. anser atl rapportens filmavsnitt ärmycket bristfälligt och påpekar atl rappportens verklighetsbeskrivning påmånga punkter är direkl felaktig. Seriefrämjandet anser atl barnkullurgruppen i alltförliten utsträckning uppmärksammat serierna. Seriefrämjandet hävdar attbarnkullurgruppen inle haft tillräckligt med kunskaper för att kunna behandlaserierna på det sätt som denna konstart fordrar. När barnkulturgruppen trotssin djupa okunnighet tagit upp serierna har de behandlats pä etl inkompetentsätt. Seriefrämjandet anser atl barnkullurgruppen på denna punkl försummal silluppdrag och all de avsnill av rapporten som rör serierna måste lämnas utanavseende. 2 Allmänna resonemang om principer och målsättningar