prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — UtnytQandet.Belägenhet, upptagningsmetoder, transportfrågor m.m. gör att stora insatserfordras av både forskning och utveckling för att inom överskådlig framtid kunnautnytQa torven som energikälla. Ägarstrukturen ställer även stora krav påorganisatoriska lösningar. Ett utnytQande enligt de prognoser upprättat medför även stora ingrepp i naturen, varför enforskning kring de ekologiska faktorerna även blir nödvändig. ÖEFanser det angeläget att det etableras en marknad för bl. a. torv och anför medanledning härav föQande; Moldenna bakgrund kan erinras om pågående utredningar rörande bl. a. torveldning ivärmeverk. De resultat som dessa utredningar visat tyder på att medvetnainsatser från samhällets sida kommer att krävas för att förverkliga en vidareutveckling mot andra energislag än oQa. Konkreta program med kvantitativa måloch en fastlagd tidplan är sannoUkt nödvändiga, liksom ekonomiskt stöd i olikaformer, exempelvis prisgarantier från samhäUets sida. Detta gäller såväl torvsom alla de nya energislagen. Bestämmelser och/eller regleringar som resulterari användning av de alternativa energislagen kan ocksä komma att behövas. Iannat fall kan det dröja länge innan en fungerande marknad kommer till stånd.Kommissionen har inte lagt fram några konkreta förslag härom, vilket hadevarit önskvärt. 1 detta sammanhang villöverstyrelsen nämna att de prisaniaganden som kommissionen har gjortbeträffande torv ligger betydligt under de priser som offererats av potentiellatorvproducenter i de projekt som överstyrelsen f n. studerar. Om sistnämndapriser skulle gälla för torvanvändning i den skala som kommissionen angett,, skulle årskostnaden 1990 ligga ca 800miQ. över vad kommissionen beräknat. Detär enligt SIND angeläget att någon eller ett fåtal torveldade anläggningarkommer till stånd för att bygga upp kompetens på området och få ett säkrareunderlag för kostnadsbedömningar. Därutöverär enligt verket en närmare kartläggning önskvärd av värdet urförsörjningstrygghetssynpunkt av en större satsning på torv och kostnadernaför denna samt en bedömning om denna är rimlig i förhållande till andraberedskapsmotiverade åtgärder. Därefter kan en bättre bedömning göras avrimli-heten i en stor torvsatsning anför verket vidare. Enrationell försöksverksamhet förutsätter dock enligt verket en väsentligtförbättrad samordning mellan såväl tiUstånds- och bidragsmyndigheter som mellantänkbara torvförbrukare och bearbetare, inte minsl inom den statliga företagssektorn. Verketvill vidare understryka vikten av att en inventering av landets torvtillgångarsnarast påbörjas. En sådan inventering torde kunna börja med en sammanställningoch utvärdering av bl. a. vid SGU befintligt malerial. Kommissionensenligt verket reservationslösa förslag att starta torvin- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 171 dustrt' för energiutvinning och uppföra några värme- ellerkraftvärmeanläggningar som använder torv avstyrks med hänsyn till att beslutsunderlagetännu är för osäkert för ett sådant beslut. Huvudparten av landets torvtillgångar återfinns inomglesbygdskommuner i och inland framhåller domänverket. Medhänsyn till råvarans lokaUsering och dessa områdens speciella problem ur bl. a.sysselsättningssynpunkt föreslår verket en närmare undersökning avmöjligheterna för lokal förädling av torven. En förädling av torven till gaseller elkraft samt torveldning i mindre skala anpassad till bebyggelsekoncentrationeni berörda kommuner borde vidare prövas. Mot bedömningen avbränsletorvproduktionens totala potential har verket ingen erinran men anserdäremot att bedömningen att kunna producera inte ärrealistisk mot bakgrand av att de första fuUskaleförsöken knappast kan vara idrift förrän . De organisatoriska åtgärdersom är erforderliga under ett introduktionsskede torde enligt verket enklastlösas i samarbete med större markägare. Verket är med markinnehav ochorganisation representerat över hela landet och borde därför ha specieUamöjligheter att medverka framhålls det vidare. Flera länsstyrelser tar upp frågan om torvanvändning.Sålunda menar i att ingående undersökningar måstegöras innan torvens utnyttjande i stort för energiändamål kan bedömas. Länsstyrelsenanser vidare att hanterandet av torvfrågan är splittrat på en rad olikastatliga organ vilket är orationelit och medför tveksamhet hos kommuner ochandra intressenter. Bättre samordning av utredningsverksamheten anses önskvärd.Länsstyrelsen ifrågasätter om inte ett särskilt centralt organ med vidsträcktabefogenheter bör tillsättas för en sådan samordning. är i praktiken alt betrakta som en icke förnybarenergikälla. Med hänsyn härttll samt då täktverksamhet medför beståendeförändringar på naturmiQön och förbränning av torv ger upphov tillluftföroreningar, anser i att torvtillgångarna iförsta hand bör finnas kvar som en reserv med möjlighet att utnytQas i ett frånenergisynpunkt kritiskt läge. delar dock kommiäsionensuppfattning att markresurser lämpliga för torvutvinning och eventuell senareodling av biomassa bör kartläggas, liksom att en satsning på utveckling avtorvteknik och torvförädling för framttda tillämpningar bör genomföras. Liknande synpunkter framförs även av länsstyrelserna iVärmlands och , medan länsstyrelserna i ochNorrbottens län förordar snara insaiser för lorvutnytQande. Torven utgör en stor energilillgång och kan bli av stortvärde för utvinning av flytande bränsle för förbränningsmotorerframhåller AB Asea-Atom. Tekniken att använda torv som energiråvara äretablerad utomlands och kan enligt bolaget tämligen enkelt överföras tillsvenska förhållanden. Kommissionens förslag att fortsätta utvecklingsarbetetmed sikte på användning för främst Qärrvärmeändamål i orter med gynnsam Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 172 belägenheti förhållande till fyndighetema förefaller bolaget välmotiverat. Därutöveranses alt verksamhet bör startas med sikte på att närmare klargöra torvensförutsättningar som bas för tillverkning av syntetiska bränslen. Gasutvinningur torv med mikrobiologiska metoder föreslås även studeras. Avlandets stora lorvmarker måste enligt LRF betydande arealer undantas frånexploatering med avseende på att hänsyn måste tas till vattenbalans, djuriivetsaml andra ekologiska och miQömässiga faktorer. Förbundet anser trots dettaatl omfattande försök med torveldning av kraftvärmeverk och liknandeanläggningar bör genomföras. Vidare är det enligt förbundet väsentligt attmöjligheterna undersöks att använda torv som råvara för produktton av metanoloch olika kemiska produkter. stöder förslaget om atl använda torv för energiändamål.Bolaget anför i sitt yttrande: Påtorvsidan finns för hela kedjan från mossa lill energi fullgod leknik som omekonomiska citament skapas möjliggör omedelbar start av fullska-leprojekt. Påflera håll bl.a. inom pågår utveckling avtorvavvattningsmetoder, som förhoppningsvis kommer alt leda till att teknikenoch förutsättningarna i övrig: förbättras. Det bör därför finnas godautsikter att på godtagbart ekonomiskt sätt producera energi ur torv, dock underförutsättning att nuvarande kostnadsmässiga konkurrensunderläge i förhållandettll oQa undanröjs. Eldningmed torv men även med andra fasta bränslen måste enligt påbörjas på ett antal orter, så atterfarenheter och kunskaper vinnes, innan en övergång i större skala blirnödvändig. Föreningen och flera medlemsverk är beredda atl delta ochunderstödja sådan försöksverksamhet. Stockholmshandelskammare anser däremot att ett utnytQande av torv bör inskränkas tillkristider. CF-STF, som stöder kommissionensförslag, anser att vid en eventuell framtida internationell energikris kommerinhemsk energiuivinning ur torv att få stor betydelse. Del är därför enligt förbundetviktigt atl torvtekniken utvecklas och hålls i drifl på lång sikt, om än imåttlig skala, för att upprätthålla och vidareulveckla kompetensen. ÄvenTCO lar upp beredskapsfrågan. Organisationen framhåller sålunda i sittyttrande; Detär tveksamt om en inveslering i torveldade elverk är försvarbar annat än avrena beredskapsskäl. Eldning av torv för uppvärmningsändamål förefaller merrealistisk med hänsyn till investeringsnivån. Torven har obegränsad lagringslidi naturiigi tillstånd. Den bör därför sparas och UtnytQas som en resurs vidavspärrning eller annan oförutsebar energibrist. Denrikliga förekomsten av torv motiverar enligt TCO;s mening atl det pågåendeforskningsprogrammet för torv fullföQs. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 173 Kommissionens förslag angående torv biträds utöver vad somhar redovisals av , , , Motormännens riksförbundoch . En mera tveksam om än inte hell avvisande inställning lillkommissionens förslag intar . Föreningen framhåller att på deplatser där torvutvinning påbörjas i större skala kommer naturmiQön attförändras radikalt. En torvutvinning av den storlek kommissionen räknar med isina energialternativ är vidare enligt föreningen att beteckna som ett dråpslagmot de svenska våtmarkerna samt kan även ifrågasättas från beredskapssynpunkt. Föreningen fördömer inte torvutvinning generellt.Tillgångarna av torv anges växa med en storlek som molsvarar ca 1,4TWh. Ett torvut-tag runt denna siffra kan enligt föreningen vara acceptabelt,under förutsättning att stor hänsyn tas till de lokala förhållandena därbrytning skall ske. Under en kort övergångsperiod kan även ett torvultag utövertillväxtsiffran diskuteras anför föreningen vidare. När det gäller kommissionensförslag om kartläggning av landets torvtillgångar, utveckling av torvteknik ochtorvförädling samt försöksverksamhet motsätter sig dock inle föreningen dessa. Då anser det vara olämpligtatt basera ett energiförsörjningssyslem på lagrad energi anser föreningen detfel att satsa resurser och vidta andra ålgärder beträffande bl. a. torv. Äv hänsyn till våtmarkernas betydelse från miQösynpunktställer sig i helt avvisande tilltorvutnyttjande. 2.3.3.6 Bränslen från biomassa När det gäller bränslen från biomassa konstaterarkommissionen atl skogsindustrins lutar och avfall redan ger avsevärdaenergibidrag men att de inte bedöms kunna ge ytterligare nämnvärda tillskott.Däremot har enligt kommissionen ett ökat tillvaratagande av skogsavfall,lövved, sly, halm, vass m. m. stor betydelse. Kommissionen föreslår mot bakgrund härav att insatser avfrämsi organisatorisk art bör initieras av statsmakterna och genomföras isamarbete med skogsindustrin, skogsägare, jordbrukare, kommuner ochindustriföretag. Vidare bör utvecklingen av förbränningsteknik bedrivas. Förslagen stöds av remissinstanserna. framhåller atl del i storutsträckning finns ell tillämpbart tekniskt kunnande som gör det möjligt alt iökad omfattning använda ved som bränsle, och teknik för förbränning som finnsfungerar men kan utvecklas ytterligare. Vad som enligt styrelsen skiljerutnyttjandet av skogsavfallet från hittillsvarande förhållanden ärbl. a. skalan i insamlingen av bränslet. Slyrelsen anför vidare i sillyttrande: 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 174 De förutsättningar som gäller för tillvaratagande kanförbättras t. ex. genom effektivare avverkning genom vilken man bättre kan tatill vara det skogsavfall som lämnas kvar i skogen. Förutom att ge ettbetydelsefullt tillskott till energitillförseln skuUe en sådan utveckling kunnaöka tillgången på råvara för skogsindustrin. anser dock inteatt det är möjUgt att på detta sätt uppnå ett så stort tillskott tillenergitillförseln som alternativ A och B förutsätter. har i sina alternativ underlåtit att tahänsyn till vissa möjligheter till produktion av energi som tillväxten i skogenmedger. har i sitt slutbetänkande visat att vi har enlövskogsproduktion som är väsentligt större än som efterfrågas avskogsindustrin. har också pekat på behovet att minskalövinslaget för att fä till stånd en ökad total skogsproduktion. finnsdet ett betydande förråd av lövskog som direkt skulle kunna utnyttjas förenergiändamål men som ej kan räknas med i en långsiktig energibalans. Genom attvaraktigt använda lövträd av grövre dimensioner än vad som faller vid röjningtill energiproduktion kan man förutom bidraget till energitillförseln förbättraproduktionen i skogen av industriellt användbart virke. Det är därförskogsstyrelsens uppfattning att även betydande kvanttteter lövvirke bör räknassom en potentiell energikälla. Stor osäkerhet präglar enligt statens naturvårdsverkuppskattningarna av utsläpp av polyaromatiska kolväten från förbränning avbiomassa och bedömningarna av möjligheterna att minska utsläppen. Verket kanmed hänsyn till detta inte förorda att en stor satsning görs på biomassa underde närmaste åren. I stället föreslås att ytterligare forskningsinsatserinitieras för att ta fram teknik som kan begränsa dessa utsläpp. Förutsättningarna för energiodling inom jordbruket börenligt närmare utredas. Detta gäller bådehalmanvändning och satsning på speciella energigrödor, t. ex. hampa ochrotfrukter. måste härvid såväl tekniska somorganisatoriska problem lösas. Det kan därför vara lämpligt att genomföraförsök med regional organisation för odling, insamling och förbränning av olikaenergivaror, anför vidare. understryker att i anslutning till deangivna försöken de samhälls- och företagsekonomiska konsekvenserna noggrantbedöms. Utan en kontinuerlig uppföQning kan annars utvecklingsarbetet enligtuniversitetet lätt komma in på icke fruktbara vägar. Kommissionentar i sitt betänkande inte med metangasproduktion från gödsel ochjordbruksavfall. Totah sett kan dock enligt Jordbrukstekniska institutetmetanproduktion från gödsel ge ett tillskott till energiförsörjningen år 1990.Institutet liksom statens råd för skogs- och Jordbruksforskning framhållerockså möjligheterna att nyttja halm för energiändamål. Lantbruksstyrelsen ärdock mera tveksam därtill. En föratsättning för att stora forsknings- ochutvecklingsinsatser skall vara motiverade när det gäller biomassa är forskning, att det system som avses utvecklas skallkunna utnytt- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 175 En satsning på konventionell skogsproduklion, som kan UtnytQasalternativt som råvara för skogsindustri och energiproduktion, är därför enligtnämnden en mindre riskfylld satsning än en produktion för definierat ändamål. Ivilken utsträckning skogsavfall såsom stubbar, röjningsvirke och avverkningsavfallkommer att utnyttjas industriellt blir enligt nämnden främst beroende av deekonomiska förhållanden under vilka skogsindustrin kommer attarbeta. Nämnden anför vidare; Sområvara för energiproduktion blir avfallsvirket inte lika dyrt att framställa.Skälet härtill är främst att bark, kvistar och barr har ett värde som bränslemen ej som industriråvara, varigenom hanteringen förbilligas och avverknings-och transportkostnader kan slås ut på en större kvantitet. Trots detta blirkostnaden betydande. Ävfallsvirket är speciellt känsligt för långa transportertill följd av den låga fastmassan. I första hand torde därför avfallsvirketkunna konkurrera med andra bränslen i små och spridda anläggningar, till vilkatransportavstånden är små. Ett flertal ekonomiska och organisatoriska problemåterstår att lösa, innan avfallsvirket kommer att kunna ekonomiskt utnytQas istora, centrala anläggningar -typ värmecentraler i tätorter. De störstaförutsättningarna att utnytQa avfallsvirket för energiproduktion torde finnasvid skogsindustrierna, där lämpliga pannor för förbränning av bark och annatvirkesavfall ofta redan finns. Möjlighet kan även ibland föreligga att samordnatransporter av avfallsvirket med annat virke, varigenom transportkostnaden kansänkas. Ytterst blir emellertid avfallsvirkets roll som energikälla en fråga omkostnaden för de alternativa energikällor som kommer att stå till buds. Nämndenhar emellertid den uppfattningen att skogsavfall kan bli ett värdefullttillskott till landets energiförsörjning och anser det därför angeläget attden FoU-verksamhet som påbörjats i nämndens för energiproduktionsforskningregi fullföQs. Idenna fråga anför NE i sitt yttrande; Ensnar och omfattande introduktion av biobränslen kräver garantier och ekonomisktstöd för både investering och drift för engagerade företag i initialskedet. NEstuderar föratsättningarna för bildandet av regionalabiobränslebolag i och delar av samt planerarmotsvarande studier i . Sådana bolag skulle i regioner (län) meden gynnsam kombination av råvarutillgång (torv, organiskt avfall, skogsavfall,mark för ev. energiskogsbruk) och avsättning ttll industrier, övriga byggnadersamt kraftvärmeproduktion få uppgiften att köpa, lagra och säQa biobränslen.Härigenom skulle problemen med skillnader i produktions- resp.konsumtionstider och volymer kunna lösas. Kvalitetskrav och tillförlitlighet ibränsleleveranser skulle kunna tillgodoses. Enligt NE:s mening är bildandet avregionala bränslebolag en lovande utvecklingsmöjlighet. tar upp frågorna rörande skogsavfallets altemativa användning ochmöjligheterna till organisatoriska insatser. Verket framhåller föQande; 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 176 Beträffande konfliktrisker mellan energisektorn ochskogsindustrin om tillgänglig biomassaproduktion bör enligt domänverketsuppfattning ingendera användningen ges en förhandsintecknad rätt till tidigareinte utnyttjad produktion. Det innebär att energisektorn även kan komma attöverta biomassa som massafabrikerna hitintills betraktat som en framtidaråvaru-reserv. Mol bakgrund av vad ovan sagts vill domänverket betonavikten av att ytteriigare tekniska och ekonomiska studier skyndsamt genomföresför de skilda skogsråvarornas tillvaratagande, transport och användning. Därigenomkan den ekonomiska bilden klarläggas och skapas underlag för organisatoriskaöverväganden. För nuvarande skogsbruk finns för varje ägarform enfungerande organisation. Den kan lätt kompletteras för att svara även för energiråvaransodling, skörd, transport och leverans både biomasa och torv. Inledningsvistorde de största markägarna, bl. a. domänverket, ha bästa förutsättningar fören på antytt sätt utvidgad verksamhet. Därigenom skulle erforderligaorganisatoriska insatser förenklas. LRF anser att huvuddelen av den totala skogstillgångenäven framöver kommer att användas för förädling till sågvaror, pappersmassa ochskivor. Däremot bör enligt förbundel en stor del av det skogsavfaU som i daglämnas kvar i skogen kunna utnytQas för energiändamål. Om inte tekniskalösningar snart kommer fram, som medger bättre ekonomi på hanteringen avlövvirket, bör enligt förbundet även en stor del av detta kunna betraktas somenergiråvara. Vidare framhåller förbundet att om biomassa inte skall få annatän lokal betydelse måste insatser av organisatorisk art göras. Kommissionens framhållande av biomassans betydelse delasäven av och . I sitt gemensamma yttrande framhållerde båda organisationerna: För att förverkliga ett byggt på flödandeenergikällor behövs stora mängder med s. k. biomassa. Det finns mångamöjligheter att ta till vara biomassa. En viktig resurs är del skogsavfall somvarje år kvarlämnas vid avverkning. Detta representerar ett stort energivärdemedan problemen är framför allt insamlandet av detta material. Stora resursermåste därför läggas på att på ett så miQöriktigt sätt som möjligt samla inskogsavfall. Jordbruksavfall representerar en annan icke oansenlig resurs,framför allt efter jäsning då gödslingsförmågan i avfallet inte går förlorad. För att bedöma skogamas roU i landets framtidaenergiförsörjning finns det enligt anledning att spekulera överhur betalningsförmågan hos energiproducenter resp. skogsindustri kommer attutvecklas. Det är härvid värt att notera, att det egentligen intefinns speciellt starka skäl som talar för att prisbildningen på skogsprodukterkommer att avvika markanl från den allmänna prisbildningen på världsmarknaden.Spekulerar man på samma sätt beträffande prisbildningen på främst oQa, men ävenkol, finns det däremot mycket starka skäl som talar för en starkt stigandeprisutveckling i förhållande tiU den allmänna prisbildningen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 177 Energiproducenternakan således om här fört resonemang är riktigt, förväntas fä en i förhållandetill skogsindustrin successivt starkare betalningsförmåga, vilket leder tillatt gränsdragningen mellan energived och industrived successivt kommer attförskjutas och en ökande del av vår skogsproduktion blir tillgänglig förenergiproduktion. Möjligheten av en sådan utveckUng synes inte ha beaktats avkommissionen, vilket i sin lur lett tiU att våra skogars roU i vår framtidaenergiförsörjning enligt vår uppfattning troligen underskattas. Detta börenligt Statsföretags uppfattning beaktas, då man bedömer angelägenheten av attsatsa ekonomiska resurser på att snabbt få igång energiproduktion baserad påbl. a. ved. tillstyrker kommissionens förslag att nutiUgänglig biomassa effektivt tas till vara, bl.a. inom industrin och ikommunala värmeverk. Företagens eventuella merkostnader för detta bör dockenligt förbundet uppmärksammas och kompenseras av statsmaktema, om denna formav energiutvinning är samhällsekonomiskt och också företagsekonomisktmotiverad. Ett övergripande mål bör vidare vara att totalt sett minimeraavfallet från alla verksamheter varför när fibervärdet har tillvaratagits ioptimal omfattning man får räkna med att energiutvinning ur avfallsproduktenblir en verksamhet med begränsad omfattning. Förbundet stöder ävenkommissionens förslag till fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser inombl. a. förbränningsteknik för biomassa. Intensivodladenergiskog kan på lång sikt enligt kommissionen ge avsevärda energibidrag.Flera förutsättningar måste dock uppfyllas innan detla skulle kunna genomföras. DemiQömässiga och ekologiska konsekvenserna av odling av energiskog måstesålunda enligt kommissionen bättre belysas och utvärderas. Härför anges att detkrävs att ett flerårigt forsknings- och utvecklingsprogram genomförs.Extensiva odlingar av energiskog, huvudsakligen för lokal förbrakning, medförinte samma miQöproblem, men energipotentialen blir dock klart lägre i dettafall framhåller kommissionen vidare. Markresurserför intensivodlad energiskog behöver också inventeras. En konfliktrisk anserkommissionen föreligga vad gäller skogsindustrin som gör anspråk på liknandemarkresurser och avvägningen häremellan blir beroende av de ekonomiskaförutsättningarna. Vidarekrävs en utveckling av teknik för avverkning och produktion av lämpligaenergibärare och av teknik hos de potentiella användarna. Uppmärksamhet bördessutom enligt kommissionen ägnas problem vid transport av skördad energiskogtill omvandlingsanläggningar. Kommissionen föreslåratl utredningar om lämplig teknisk och organisatorisk uppbyggnad av system förenergiskogsproduktion och -användning påbörjas. Vidare föreslås att ettutvecklingsprogram enligt det angivna utvärderas för merdefinitiva avgöranden om i vilken omfattning odlad energiskog kan utnytQas förenergiändamål. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 178 Förslagenfår i stort stöd av remissinstansema. Vadgäller energiskogamas vattenbehov tas denna fråga upp av . Utnyttjandetav snabbväxande energiskog innebären belastning på vattentillgångarna. Vid planeringoch lokalisering av energiskogarna måste hänsyn därför tas dels tillkonsekvenserna av en eventuell minskad vattentillgång, dels till ändradvattenkvalitet i nedströms belägna områden. Effekternaav odling och avverkning av energiskogar på vattenomsättningen ochvattenkvaliteten bör studeras på liknande sätt som vad gäller effekierna avtorvtäkt. Del innebär, att vattenföringsmätningar och val-lenkvalitetsmälningarbör inledas i ett eller flera lämpliga provområden samt i opåverkadereferensområden. Det är även i detta fall angeläget, all mätprogrammel inledsmed en serie under opåverkade förhållanden. Enligtlantbruksstyrelsen kan knappast några mera betydande arealer jordbruksmarkavstås för energiskogsodling inom överskådlig tid. Slyrelsen anför vidare: Enligtlantbruksstyrelsens uppfattning är många problem i samband med s.k.energiskogsodling olösta.