prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — För att förhindra den situation som ofta uppstår attpå markägarens "uppdrag" bestämma den högsta tillåtna volym som fåravverkas bör anlingen i lagtexten eller i förarbetena uttryckligen anges altdet är viss av markägaren angiven (planerad eller påbörjad) avverkning somskall bedömas. Vad gäller 16 8 föreslår att ordet beslututbyts mot förhandsbesked. Härigenom vinner lagtexten i tydlighet och anslulertill viss övrig lagstifining. bör få utnyttja medgivandet enligt26 8 att föreskriva att särskilda avgifter uttas för sådani besked. Skogsvårdsstyrelsema delar enhälligt den posilivauppfattning som framförts av utredningen beträffande anmälan omavverkning. Skogsvårdsstyrelsema har genom anmälningsplikten fåttreella möjligheter att genom rådgivning tidigt påverka återväxtfrågorna som be stämmelserna om avverkning och naturvårdshänsyn kan lillgodoses på ett praktiskt och enkelt sätt.- Anmälningsplikten har inneburit möjlighe ter för skogsvårdsstyrelsema att bygga upp rationella arbetsrutiner . Svårföryngrad skog och skyddsskog.- Skogsstyrelsentillstyrker de förändringar som föreslagits . Dikningen berör i hög grad naturvårdensinlressen. Ett väl etablerat samråd föreligger nu mellan skogsvårdsstyrelseroch länsstyrelser vid sådan skogsdikning som utförs med statsbidrag ochsåledes i regel planläggs av skogsvårdsstyrelse. Den dikning som sker utanskogs- Prop.1978/79:110 145 vårdsstyrelses eller länsstyrelses veiskap är av mycketbegränsad omfattning och avser då myckel små inom respektive fastighetlokaliserade företag. Dessa torde i ytterst få fall utgöra ett verkligt hotmot naturvårdens inlressen. anser därför att ett formelltanmälningsförfarande inte ärmotiverat--- Med hänsyn till att våtmarksinventering rimligen snart bör komma till stånd över hela landet och ensamrådsskyldighel redan föreligger enligt naturvårdslagen talar övervägandeskäl mot utredningens förslag. Det föreslagna högre bidraget till skogsdikningtorde också innebära alt allt färre dikningsföretag utförs utan myndighetemasvetskap. Beträffande detta kapitel vill skogsstyrelsenunderstryka värdet av den föreslagna modemiserade lagstiftningen som innebär ennödvändig effektivisering och förenkling i förhållande till sanktionssystemet inuvarande lag. tillstyrker de förslag somframlagts under detta kapilel. När det gäller övergångsbestämmelsernastillämpning punkt 6 förutsätter atl skogsvårdsstyrelserna ävenkan ombilda sådan överenskommelse som träffats med stöd av 12 eller 19 88 1948års lag till motsvarande beslul enligt det nya lagförslaget. 4.10 : Allmänt.---- Ser man skogspolili ken som en resurspolitik i vidare mening, vilket t. ex. har skett vid arbetet med den fysiska riksplaneringen, framstår SVL som endast den del i mark resurslagstiftningen som begränsar sig till skogsdriftsektorn. Det måste krävas av en allsidigt övergripande skogsresurslagstiftning att den har en för samhället samlande målsättning och att de därunder sorterande sek- torsinriktade lagarna, t.ex. SVL, ges sin speciella inriktning, men att det gemensamma samhällsmålet skrivs in som portalparagrafer i de inledande bestämmelserna till de olika sektorslagama.-------- Skogsdriften och den för detta ändamål avpassade SVL börockså sättas i sitt sammanhang genom atl däri anges de för skogsbruket gmndläggande lagar som reglerar markpolitiken, t. ex. jordabalken, fastighetsbildningsla gen, jordförvärvslagen, naturvårdslagen, miljöskyddslagen och som utgör gmnden för ägarnas markutnyttjande.------- Behovet av en sådan övergri pande lugformulering är uppenbart och den är en förutsättning för att de olika sektorsintressena skall kunna fungera i gott samförstånd. Den över gripande synen saknas även i nuvarande SVL. Om SVL ändras nu är del väsentligt atl den formuleras så att den passar ini en kommande övergripande målformulering som bl.a. bör bli resultatet av denfysiska riksplaneringen. / §.--------- Förslaget är ofullständigt och alltförotydligt. I stället föror das en formulering som motsvarar naturvårdslagens, förslagsvis: "Skogsmark med därpå växande skog är en nationell naturtillgång som skall skyddas, vårdas och skötas, så att den varaktigt ger människor, djur och växter en god miljö och en med hänsyn till markens produktionsförmå ga och övriga allmänna intressen hög avkastning av virke och andra nyilig heier. Den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten. Närmare föreskrifter och åligganden om hänsyn enligtförsta stycket meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer". Till följd härav bör--- 22 § strykas. Inledande bestämmelser.- Frågan om vad som är att beteckna som skogsmark kan få verkan bl.a. på ersättningsfrågorenligt NVL vid tolkning av vad som är att anse som pågående markanvändning. Prop.1978/79:110 146 därför inle tillfredsställande ur nalurvårdssynpunkl altskogsvårdssiyrel sen ensam skall pröva om mark är att anse som skogsmark. Anläggning av ny skog. Här bör ingå uttryckligtundantag för urskogsliknande skogar och andra skogar som ägaren i samråd medlänsstyrelsen vill bevara, så att de inle avverkas genom alltför nitisklagtillämpning. Som punkt 3 bör lilläggas"kan förordna om hinder mot avverkning enligtnaturvårdslagen". Enligt de motiveringar som närmare framgår avverkels yttrande över den fysiska riksplaneringen sid. 116, bör ordet"avverkning" ersättas med "skogligt arbetsföretag". Del börframgå att sådan underrättelse skall vidarebefordras till närnatur och miljö påverkas av åtgärden. Svårföryngrad skog och skyddsskog.-------- som avsesi 2 8 punkt 2 har som regel stort intresse för nalurvården. Därför böri 19 8 andra stycket lilläggas efter ordet "i samrådmed ". Det är angeläget att samrådsförfarandeenligt NVL 20 8 tillämpas beträffande dikning och gödsling. Med hänsyn till de delade meningar somförekommit mellan vissa skogsvårdsstyrelser och länsstyrelser om utlämnande avdata för prövning enligt NVL bör här tilläggas ett andra stycke med lydelsen;"Det åligger tillsynsmyndigheten atl i mån av tillgång lämna länsstyrelsenerforderligt underlag för beslut enligt NVL". Enligt verkets förslag--- bör efter första stycketinfogas ett nytt stycke med lydelsen; " Åtgärd enligt förstastycket får även avse skog ligt arbetsföretag i avvaktan på prövning enligt naturvårds lagen". Avsikten härmed är att skall kunna samarbe ta med naiurvårdsmyndigheterna så all t. ex. en planerad dikning eller av verkning som strider mot ett dokumenterat naturvårdsintresse skall kunna stoppas i avvaktan på prövning avföretaget enligt t.ex. II eller 20 § NVL.---- 4.11 : Allmänt. Enligt planverketsuppfattning bör skyldigheterna för markägarna enligt skogsvårdslagen inleutformas så kategoriskt att ett rimligt hänsynstagande till andra intressenoch ett samutnyttjande av skogsmarken försvåras. ställer sig positivttill föreslagen vidgning av lagen lill att gälla all skogsmark. Skogsvårdsstyrelsemas verksamhet bör enligt planverketsuppfattning samordnas med såväl den kommunala markanvändningsplaneringen somandra regionala sektormyndigheters verksamhet. Kommuner och regionalamyndigheter måste ges möjlighet lill inflytande på skogsvårdsstyrelsensverksamhet när andra intressen är berörda. ----- Byggnadsplaner för exempelvis fritidsbebyggelseinnefattar i många fall grönområden som består av skogsmark. Dessamarker måste i första hand ses som komplement till bebyggelsen och kan intevara lämpliga för intensivt skogsbmk även om virkesproduktion alltjämt ärmöjlig. För alt tolkningssvårigheter inte ska uppstå anser planverket all delklart bör framgå att skogsmark som ingår i detaljplan inte omfattas av skogsvårdslagen. Naturvårdsliånsyn.---- Erfarenheterna från lillämpningenav dessa bestämmelser som trädde i krafl 1975 är ännu förbegränsade för att visa Prop.1978/79:110 147 om intentionerna med lagstiftningen är tillgodoseddu.Tillämpningen av bestämmelserna kan dessutom bedömas endast mot bakgrund avdagens skogsbruk. Ett intensivare skogsbruk, vilket utredningen förordar gerandra förutsättningar vilka enligt planverkets uppfattning måste påkalla enomprövning av skogsvårdslagstiftningen i della hänseende. 4.12 : Allmänt.--- Föreslagen uppdelning iramförfatl ning och lillämpningsförfatlning enligt modern lagstiftningsteknik synes ändamålsenlig. / .sV Utelämnandet av "ekonomiskt utbyte" är enviktig ändring. Även om den i prukiiken inte kommer att nämnvärt påverkalaglillämpningen anser verkei ändringen vara principielll betydelsefull. Denunderstryker, att den långsiktiga hanteringen av den förnyelsebara naturresursenskog inte endast får styras av företagsekonomiska normer utan mera av samhäUsövergripanderesurspoliliska överväganden. Inledande bestämmelser.-- Atl statens mark enligtförslaget skall tas in under skogsvårdslagen är en ändring avformell art, som till styrkes. En reell skillnad blir. atl verket kommeratt inrymmas iskogsvårdsorga- nisalionens tillsynsuppgift. För undvikande av administrativt dubbelarbete förutsätter verket, att denna tillsyn i huvudsak kan ske via överläggningar och information mellan verket och skogsvårdsorganisationer rörande pla ner och uppföljningsmliner.- - - - föreslår följande formulering av andraoch tredje slyckel i 2 §; "Vid bedömning av marks lämplighet förskogsproduktion skall hänsyn tas till möjliga förbättringsåtgärder, som ärföretagsekonomiskt eller samhällsekonomiskt försvarbara. Fråga om mark är attanse som skogsmark prövas av skogsvårdssiyrelsen. , som enligt vedertagna bedömningsgrunder inle kanproducera minsl en kubikmeter per hektar, är undantagen från lagenstvingande bestämmelser". En sådan formulering skulle vara mera logisk. Dessutomskulle själva lagtexien direkt ge ullryck för en mera dynamisk syn på markanvändning en. Anläggning av ny skog. Verket har inget att erinra motbestämmelserna om anläggning av ny skog. Verket vill dock betona vikten av att de närma re föreskrifter, som där finns aviserade, inte blir alltför detaljerade. belraklar del passiva ägandet av skogsmark somett problem för skogsnäringen och därmed samhällsekonomin. Därför välkomnarverket möjligheter för atl framtvinga anläggning uv nyskog, då den befintliga uppenbart inle utnyttjar markens produktionsförmåga pålillfredssiällande sätl. Avverkning.---- Den princip för val avslutavverkningstidpunki som anges i 12 §, anser verket vara riktig. I denna fråga ärdet dock än mera angeläget atl tillämpningsanvisningarna ges en sådan uiformning att en ra tionell hantering av skogarna inte äventyras. Utformningen av 13 8 medger en lolkning, som innebär alldel viktigaste målet är att på mycket lång sikt (minsl en omloppslid) skapamesta möjliga skog. Delta är naturligtvis i och för sig önskvärt. Verketifrågasätter emellertid allvarligt om denna paragrafär ägnad att tillgodosesamhällets intressen. Med hänsyn till skogarnas ålderssammansättning, somovillkoriigen Prop.1978/79:110 148 medför en minskad tillgång på slulavverkningsbar skog om20-50 år, måste det vara ett minst lika viktigt samhällsintresse, atl skogarnahanleras så alt mesta möjliga virkestillgångar finns lillgängliga vid dentidsperioden. Beträffande definitionen av bmkningsenhel vill verketmyckel kraftigt understryka vad utredningen själv konstaterat, nämligen att för större skogsägare bör bedömningar rörande jämnheten i virkesuttaget göras för naluriiga arbetskrafts- och avsättningsområden.--------------- Det finns ingenan ledning att orsaka större skogsägare och även samhället stora inoptimal- förlusler genom ell stelbent generellt jämnhetskrav per kommun. Naturvårdshänsyn.--- Enligt det nya förslaget skall densom bryter mol föreläggande eller förbud enligt 22 8 kunna dömas tillböter. Föreläggande eller förbud skall också kunna förenas med vite. Om skäl anses föreligga för en sådan ändring, hardomänverket inget att invända.---- I praktiken har naturvårdslagens 19 8 och 20 8 fått litentillämpning på skogsbruket. Ännu mindre anledning till detta finnes, omanvisningar till nya skogsvårdslagen görs tvingande. Intill gränsen förersältningsbara intrång på skogsbruket, bör skogsvårdsstyrelsema ha ansvaretfören fungerande integrering av naturvårdsintressena i skogsvården. Detta får som konsekvens, att ochskogsvårdssiyrelserna på ell annal sätt än tidigare måste ta ställning till deekonomiska konsekvenserna av föreskrifter och förelägganden meddelade med stödav 22 § och förbundna med sankiionsmöjligheter. 4.13-------- i : Inledandebestämmelser. finner all kravet på att lagen skall omfatta alla skogsägarekategorier som rimligt------ Anläggning av ny skog. Med hänsyn till de stora arealer avoröjda ungskogar anses del väsentligt att även ungskogsröjning innefattas avrepro-duktionsplikien. vill för sin del ejtillstyrka den kategoriska begränsningen av skogsägarens möjligheter att påett ekonomiskt fördelaktigt sätt avverka mogen skog på små fastigheter. För kyrkans del är det väsentligt att sombmkningsenhel få räkna ell stifts skogsförvallnings samlade skogsinnehav,vilket enligt gällande lag samförvaltas. Kyrkans speciella förvaltningsformnämligen, att stiftsnämnden förvaltar den pastoralsägda skogen gemensamt börbeaktas vid utformning av bestämmelserna. 4.14 i : AUmänt. 1 den nyaskogsvårdslagen bör enligt utredningens mening den växtkraftiga skogen skyddas för atl inriktningen mot en hög medelproduktion skall uppnås. ansluter sig i slort lill denna gmndläggande inrikining men vill betona atl en avvägning alltid måste ske mot lönsamhetskravet. har ingel atl erinramot atl den nya skogsvårdslagsiifiningen även kommer alt omfatta kyrkansskogar. Det finns knappast någon anledning varför samhället skulle slälla andrakrav på kyrkans skogsbmk än på andra markägares. Avverkning.------- Det är------- i många fall ej förenligtmed en ratio nell hantering att i enlighet med förslaget sträva efter jämnhet i åldersför delning och produktion per brukningsenhet - i detta fall lika med ett eller 1978/79:110 149 några pastorats skogar. 1 stället bör för störrerhärkägare innehavet inom exempelvis större industriers upptagningsområdeneller inom områden som ur arbetskraftssynpunkl bör ha en enhetlig behandlingvara föremål för denna jämnhet i produktionen. 4.15-------------------------------------------------------------------- Stiftsnämndeni : Inledande bestämmelser. Utredningen föreslår atl all skogsmark, således även kyrkans, omfattas av skogsvårds lagen. finner för sin del inga större nackdelar härav -. Avverkning.---- fär föreslå all sådana bestämmelser utfärdas som innebär all stiftsnämndemasförvaltningsområde får utgöra den enhel för vilken jämnhet skall föreligga. 4.16 i : Anläggning av ny skog.Nämnden vill på peka att självföryngring är en möjlig föryngringsmetod på vissa marker. Det är av vikt atl denna metod kan utnyttjas där så är lämpligt. Bedömningen av röjningstidpunkl har i lagtexten som slödskogens täthet eller beskaffenhet. Dessa faktorer är de två viktigaste vidvalet av röjningslid men hänsyn måsle också tas lill bl. a. risk förviltskador, snöbroll och andra kalamileter. Avverkning.---- Nämnden fömtsätter atl särskilda reglerutformas så att brukningsenhetsbegreppet kan prövas att omfatta störreenheter än kommun. 4.17-------------------------------------------------------- Stiftsnämndeni Luieä: Inledande bestämmelser. skogsvårdsarbetet på stiftets skogar har redan tidigareskett inom ramen för gällande skogsvårdslag varför det för stiftets skogsbrukenbart är positivt att skogsvårdslagen ändras atl omfatta alla markägare. 4.18 i : Allmänt.Skogsvårdslagen är en sek torslag som skall ingå som en del i den totala markresurslagstiftningen. Övergripande samhällsintressen måste därför vägas in. Detta innebär att även skogsbrukets friluftslivs- och naturvårdsinriktning måsle komma lill klart ullryck som ett övergripande mål vid sidan av produktionsmålet re dan i skogsvårdslagens inledande bestämmelse. Det är------- angeläget att en samordning av skogs- ochnaturvårdsla garna sker samt alt vissa frågeslällningar aktualiseras hos den arbetsgrupp inom som arbetar med ändringama i byggnadslag stiftningen. ----- Flera av paragraferna är så allmänt hållna att detkan bli svårt att avgöra om myndigheternas anvisningar till och tillämpningav lagen verkligen överensstämmer med lagstiftarens mening. / ,?. Första paragrafen bör kompletteras med enformulering som understryker vikten av atl skogsmark nyttjas på sätt som bästgagnar samhället. Inledande bestämmelser.--- anser att ävenimpedi ment bör omfattas av en ny skogsvårdslag . Inom byggnadsplaneområde, särskilt för fritidsbebyggelse,finns ofta relativt stora grönområden. Tveksamhet råder humvidaskogsvårdslagen är tillämplig.Länsstyrelsen anseratt så bör vara fallet. med byggnadslagstiftningen är angelägen. Det kan i dettasammanhang böra övervägas om skogsvårdsstyrelserna skall åläggas visssamrådsskyldighet vad gäller definitionen av skogsmark inombyggnadsplaneområde. Författningsförslaget (3 8) anger inle lagenslillämpningsområde, endasl Prop.1978/79:110 150 Stycket bör formuleras om så altlagens tillämpningsområde först anges, därefier undantagen. Avverkning.----- Erfarenheterna av anmälningsförfarandeiär Utan sådan anmälningsskyldighet nödgas länsstyrelsenatl i allt siörre omfattning avgränsa samrådsområden enligt 20 S naturvårdslagen.Detta skulle innebära ett avsevärt merarbete för såväl somskogsvårdsstyrelsen. vill därför starkt understryka behovet avatt anmälningsskyldigheter bibehålles. Det måste vidare anses vara lämpligt alt ilillämpningsförfatlning föreskriva samrådsskyldighet med länsstyrelsernabeträffande sådana skogliga åtgärder som påverkar naturmiljön inom de områdensom i riksplanesammanhang angivits vara av särskilt iniresse för nalur- ochkulturminnesvården. anser-- attanmälningsskyldig heter bör omfatia även skogsdikning. Del är även motiverat alt i tillämpningsföreskrifter ta inen hänvisning till fomminneslagen och gällande förbud mot plantering inomfornminnes-område. Även hänsyn till den allmänna miljö-, natur- ochkulturminnesvården bör inbegripas i paragrafen (22 8)- Tillsyn - Ansvar. efterlyser slulligen delsbestämmelser som reglerar myndigheternas möjligheter att meddela undanlag frånolika föreskrifter och bestämmelser, dels besvärsregler, innefattande instansordningm. 4.19 i län: Inledande bestämmelser. mening bör inte dikning och gödsling av impediment medges utan prövning. En sådan ålgärd innebär ändradmarkanvändning och bör endast få ske efter ansökan från markägaren saml gemensam pröv ning av skogsvårdssiyrelsen och . Anläggning av ny skog. tillstyrker i principde olika regler som föreslås för plantering och sådd av ny skog . Avverkning.----- De föreslagna avverkningsreglernatillstyrks i Del är givelvis nödvändigi atl all avseddavverkning och förnyelse anmäls lill som i sin lur samrådermed då detta är nödvändigt. Ulredningen skulle enligt sina direklivockså närmare belysa de konsekvenser i miljöhänseende som nuvarande ochframlida skogspolitik kan komma att leda till. konsiaterar attutredningen dock inte utrett denna för nalurvården viktiga del av direktiven.I lagförslaget sägs endast att hänsyn till dessa intressen skall las vidskogens skötsel. Det traditionella skogsbrukel har i mycket ringaulsiräckning utgjort något hot mol fornlämningsområdena. Däremot kan nyabmkningsmeloder som hyggesplöjning saml användningen av stora skogsmaskinermedföra alt fomlämningar skadas eller helt utplånas. Problemen kan lill stor del undanröjas genom ulökal samrädmellan kulturminnesvårdens representanter och skogsvårdsstyrelsema. 1 Uppsalalän har sålunda överlämnat skogsbruksplanertill för granskning och markering av inom planerna belägnakulturminnen. I skogsvårdslagen finns besiämmelserom hänsynstagande tillnaturvårdens intressen vid skötsel av skogsmark. 1978/79:110 151 att också kulturminnesvårdens bevarandeanspråk påmotsvarande sätt hävdas i lagtexten. 4.20 Länsstyrelseni : 1 fi. I annan jämförbar mark användningslagstiftning är det inte bara sektorintressel och hur dess mäl skall uppfyllas som kommer lill uttryck. Andra samhällsintressen och be tydelsen i stort för samhällel poängteras. förordar ulifrån delta dels att naturvårdshänsynen skrivs in i I 8 nya lagen något mera mar kerat än föreslaget och dels att skogens betydelse för samhället som helhet betonas.---- Jämförtmed motsvarande riktlinjer i nuvarande lag, anser alt förslaget är en klar förbättring såtillvidaatt de inle längre är en god förräntning på skogskapitalel som i första handskall eftersträvas. Inledande bestämmelser.---- tillstyrkeravgränsning en av begreppet skogsmark. Denna gräns bör enligt bestäm da uppfattning vara tillämplig även vid avgörande om pågående vändning. 1 lagtexten föreslås atl skogsvårdssiyrelsen skall prövafråga om mark är all anse som skogsmark. anser därvidlag atl delär något tveksamt att som sektororgan ensam skall avgöradessa frågor. Lösningen har dock praktiska fördelar, men anseratl bör samråda med de organ som har atl bevaka demotstående intressena, oftast och/eller lantbruksnämnden. Anläggning av ny skog.----- Vad beträffar 6§ förutsätterlänsstyrel sen alt det av anvisningar till lagen kommer att framgå hur nalurvårdsin tresset i della fall skall tillgodoses. Innan enligt 7 8 fö reskriver avverkning och anläggande av nytt bestånd, bör samråd ske med naiurvårdsmyndighei. r - Utredningens mening all samråd försådana arbelsföretag (våtmarksdikning) bör ske mellan företagare och naturvårds myndighet innan sädana inventeringar slutförts, delas av . ----- anser dessa åtgärder väl motiverade under förutsätt ning att möjlighet kommer att finnas att med stöd av 20 8 naturvårdslagen förhindra ell olämpligt dikningsföretag utan atl områdel för den skull behö ver avsällas som naluneservai eller nalurvårdsområde. Detta fömtsätter ändring av 20 S naturvårdslagen. ----- Utredningens förslag att åsidosättande avnaiurvårdshänsynen skall varastraffsanktionerade tillstyrkes av . 4.21 i : Inledandebestämmelser. anser att begreppei skogsmark och pågåendemarkanvändning måsle ses tillsammans, i annat fall försvåras länsstyrelsensarbete med säkerställande av skyddsvärd natur. Anläggning av ny skog. Utredningen föreslår vidare att deti en ny skogsvårdslag skall införas en tvingande bestämmelse om hur skogsmarkskall utnyttjas och vilka trädslag som skall väljas. Regeln kan ha ett berättigandemen måste nyanseras så all för naturvården betydelsefulla marker kan sparas. Naturvårdshänsyn.----- Det------- innebär atl skogsbruketsskyldig het alt ta viss hänsyn till naturmiljön ges en särställning jämfört med andra arbetsföretags. Om sanktioner av denna typ skall kunna utdömas enligt skogsvårdslagen måste detta fä till följd en ändring också av naturvårdsla gen. Prop.1978/79:110 152 4.22 i : Allmänt.Länsstyrelsen anser liksom utredningen, atl skogsvårdslagen är ett nödvändigt och viktigt styrmedel. Utredningen föreslår att den nya lagen utformas som en ramförfattning, vars närmare innebörd preciseras genom tillämpningsföreskrifter. Läns styrelsen finner dock all de föreslagna lagramarna i vissa fall är allt förvida och därigenom lämnar även stora och viktiga principfrågor öppna för ad ministrativt avgörande. / §.------ föreslår--- ett förtydligande av1 §, så alt det framgår klarl alt de ekonomiska fömtsättningama iskogsbmket skall vara ett av de krilerier som åsyftas med formuleringen"övriga förutsättningar". På molsvarande sätt bör övervägas om intesträvan efter hög kvalitet också bör anges i samma paragraf. vill i dettasammanhang framhålla all del är angelägel atl skogsvårds- ochnaturvårdslagstiftningen ses över, så alt definitionerna av skogsmark ochbegreppet pågående markanvändning samt den s. k. tålighetsgränsen i sambandmed naturvårdshänsyn i skogsbruk överenssiämmer enligi de bådalagstiftningarna. Anläggning av ny skog. Enligt förslaget skall gällaskyldighet atl anlägga ny skog "om ett skogsbestånds tillväxt på gmnd avgleshet eller olämpligt irädslag avsevärt understiger den tillväxt som ärmöjlig". Denna ovillkorliga formulering är olämplig enligt länsstyrelsensuppfattning.