prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningensförslag kom även lill uttryck i lagtexten genom atl lokulionen " ..., sominie ulgör lagertillgäng . .." infördes i lagtexten. Lagtextensulformning, som återkommer i förslagel lill lag om allmänna investeringsfonder,innebär emellerlid ocksä att byggnadsföretagen är mer eller mindre förhindradeatl använda fonderna för invesieringar i fastigheter som användes i den egnarörelsen t. ex. kontors-, lager- och förrådsfasligheler. Delta slag avfasligheter benämnas vanligen anläggningsfasligheler. Efiersomanläggningsfasligheler har karaktär av produktionsmedel och innehas förstadigvarande bmk betraktas de / företagsekonomiskt hänseende somanläggningstillgångar. / skattehänseende anses emellertid sådanaanläggningsfasligheler som lagerlillgångar om byggnadsarbeten utförts påfastigheten av byggnadsföretaget. Enligt företagsskalleberedningens förslagangående byggnadsföretags fastigheter synes anläggningsfasligheler alltidskola behandlas som lagerfasligheter. Härigenom skulle byggnadsföretagen ävenframgent uleslulas från möjligheten atl utnyttja investeringsfonderna förbyggnadsinvesteringar. Renlallmänl lorde beredningens samlade förslag innebära all investeringsfondssyslemetges siörre betydelse än tidigare vad gäller möjligheterna att bilda obeskattadereserver. Ur resuliatuljämningssynpunki får alliså investeringsfonderna genomförslaget en siarkare slällning än . Förbyggnadsföretagens del innebär de samlade effeklerna av beredningens förslagalt reserveringsmöjligheierna kraftigt försämras. Mot bakgrund härav ler delsig olyckligt all byggnadsföretagen inte kan söka åtminstone viss kompensationför delta i investeringsfonder och investeringsreserver. Någolsakligt grundat skäl all icke tillåta byggnadsföretagen all användainvesteringsfonderna och investeringsreserven för invesieringar i anläggningsfaslighelersynes ej heller finnas, SBEF får därför föreslå alt lokulionen "... som,inte ulgör lagerlillgång ..." ändras till "... som, inte innehas förstadigvarande bruk . I anvisningar bör dessulom anges all fonden ochinvesteringsreserven får las i anspråk för byggnader som stadigvarande användsi byggnadsrörelse. 1förslagel lill lag om allmänna investeringsfonder föreslås vidare atl fondenenligt § 9 O skall få las i anspråk för kosinader som avser atl främjaavsäuning ulomlands av varor som tillverkas här i rikel. Med anledning av detlaförslag får SBEF anföra följande. Byggnadsindustrinkallas ibland den nya exportindustrin. Genom effektivitet, tekniskt kunnandeoch förmåga atl ta totalansvar har svensk 1978/79:210 j ' - 285 byggnadsindustrilyckats hävda sig mycket väl i den internationella konkurrensen. År 1976byggde ett tjugotal svenska företag ulomlands för ca . ochunder 1977 och 1978 har stora utländska beställningar gjort att byggandetulomlands kommer au öka under de närmasle åren. Svenskt byggande utomlandsmedför all arbetstillfällen inom landet skapas även för andra näringsgrenar t.ex. för materialindustrin och konsultföretagen. Man räknar med allbyggnadsföretagens verksamhet i utlandet är 1980 kommer atl sysselsätta 15-18000 svenskar, varav ungefär hälften direkl i produktion utomlands. Eftersombyggnadsföretagens verksamhei på hemmamarknaden är begränsad är det viktigt ochnödvändigt aU svenska byggnadsföretag ges möjlighet att salsa på nya marknaderutomlands. Medutgångspunkt från ovanstående anser SBEF del därför angelägel altbyggnadsföretagen ges möjlighet atl ta investeringsfond och invesleringsreservi anspråk för kosinader som avser atl främja svenskt byggande ulomlands. Enframlida lag om investeringsfonder och invesieringsreserver bör därför utformaspä sådant säll all avsatta medel får tas i anspråk även för kostnader som avseratt främja entreprenadtjänster i utlandet. Utformningenav 7 i; c) har föranlett kommentarer av i och avLanibrukarnas skatledelegation. 7fj anger de ändamål för vilka invesleringsreserv får tagas i anspråk. När detgäller kostnader för eller avskrivning på byggnader och maskiner sker begränsningtill "här i riket belägen byggnad" respeklive maskiner avsedda attulnyltjas i "här i rikel bedriven verksamhei". Del framslår därförsom synneriigen egendomligt au molsvarande inskränkning ej görs när del gällerell annal tillåtet ändamål såsom "iordningsslällande i övrigl avtomtområde för bebyggelse". Dessutom må anföras att detla ändamål intefinns med bland dem för vilka enligt förslagel lill lag om allmännainvesteringsfonder ianspräklagande får ske. Beredningentorde i fråga om markanläggningar ha avsett samma situationer med skrivningeni 7 § c) som i 9 S c) lagen om allmänna investeringsfonder. För undvikande avmissförstånd bör den förra paragrafen formuleras i enlighel med den . Någraremissinstanser,/SK länsstyrelserna i , , ,, och saml Lanibrukarnas skaltedelegation,är kriiiska mol all allmän investeringsreserv inte skall få användas föranskaffning av begagnade inventarier. RSV och Lantbrukarnas skattedelegalionutvecklar grunderna för sin ståndpunkt mer ingående. RSVvänder sig särskilt moi all förslagel primärt gynnar bl. a. investeringar i nyamaskiner medan begagnade inventarier hålls helt ulanför systemet. Även om mycketslarka konlrollskäl talar för denna lösning, framslår della gynnande avnyfabrikation på bekostnad av åieranvändning som mindre lämpligt i eU permanentsyslem och särskilt i situationer då ekonomin skulle vara överhettad. Delförbud mol invesleringsavdrag/-bidrag för begagnande av inventarier som finns i1975 års lagsliftning måste ses mot bakgrund av au 1978/79:210 286 reglernaavsetts bli av lillfällig nalur. Dessa regler är för övrigt - till skillnadfrån beredningens förslag - förenade med dispensbeslämmelser i fråga ombegagnade inventarier. Några möjligheler alt genom generella anvisningar frånRSV mjuka upp ett förbud atl investera i begagnade inventarier genom envälvillig tolkning av nylabrikationsbegreppet torde inte föreligga, RSV anseralt förslaget-om del skulle genomföras-i allt fall måste förses med en generösdispensregel beträffande begagnade inventarier, Etl stort anlal ärenden härommåste då bemästras. Även från andra utgångspunkter kan en lagsliftning med ellpermanent behov av sådan dispensprövning slarkl ifrågasättas. 1samma paragraf tredje stycket föreslås vidare alt investeringsreserven endasiskall få användas för anskaffning av nya inventarier. Vid anskaffning frånrörelseidkare med vilken den skaltskyldige slår i intressegemenskap föresläshärutöver all del endast får vara fråga om tillgång som tillverkats underbeskattningsåret. Begränsningarna är desamma som i lagen (1975:1147)om särskiltinvesteringsavdrag vid taxeringen lill statlig inkomstskatt. Vid jämförelsemed den senare lagen är att märka au den är avsedd all tillämpas i dåbenägenheten att investera är låg och statsmakterna under en begränsad lidrymdvill stimulera lill invesieringar. Förslaget lill allmän invesleringsreserv harinte molsvarande syften och lagstiftningen skall gälla ulan tidsbegränsning.Dessutom medför beredningens förslag lill begränsningar all del uppkommer storalager av användbara men begagnade inventarier respeklive alt rationella inköpförsvåras. Av angivna skäl anser delegationen all beredningens föreslagnabegränsningar bör utgå. I den mån bestämmelserna är avsedda all förhindramissbruk borde detla syfte kunna uppnås på annal sätt. I det nu aktuellastyckel bör under alla förhållanden begreppel "rörelseidkare med vilkenhan är förbunden i väsentlig intressegemenskap" bytas ut mot"näringsidkare med vilken han är förbunden i väsenllig ekonomiskintressegemenskap". vill poängtera atl egenföreiagare generellt bör medges rättall ta i anspråk invesleringsreserv för kosinader för forsknings- ochutvecklingsarbete. Samma uppfattning framförs av , somdessulom anser atl investeringsreserv skall få las i anspråk förproduktutveckling och marknadsbearbetning, Förslagelall invesleringsreserv i vissa fall skall få tas i ansrpåk för invesieringeller kostnad i annan förvärvskälla än den, i vilken reserven har avsatts, harföranlett kommentarer av Lantbrukarnas skatledelegation, som anför: Enligl7 § skall allmän investeringsreserv lagas i anspråk i samma förvärvskälla somden avsatts i. Regeringen har tillagts viss dispensrätl. Delegationen anser altdispensmöjligheterna bör vara siörre än enligl förslagel. Omständigheter som ennäringsidkare icke råder över t. ex. brist på arbeiskraft kan föranleda au enverksamhei flyttas från en ort lill en annan. Även om den nya verksamhelen inteanses ingå i samma förvärvskälla som den lidigare verksamhelen bör i sådanafall investeringsreserven få överfiyiias till den nya verksamheten. Omverksamhelen i den nya förvärvskällan inle påbörjas förrän någol år efterdetalt en lidigare verksamhet överiåtiis bör Prop.1978/79:210 287 invesleringsreservmed dispens få överflyttas till den nya förvärvskällan. Så bör t. ex. en arrendatorsom vid arrendetidens slut frånträder arrende och försl elt par år senarefinner lämplig fastighet alt arrendera få överflytta investeringsreserven tillden nya förvärvskällan. Med de här föreslagna utvidgade dispensmöjligheternakan man förvänta sig ell så mycket större antal dispensansökningar attdispensprövningen bör ligga pä RSV. 4.7 Utbetalningav medel på allmänt investeringskonto Enliglberedningens förslag får pä allmänl invesleringskonto insatta medel disponerasredan fyra månader efter insäuningen. Skallskyldig som upprättar bokslut per 30april och gör insättning i nära anslulning lill bokslutet kan således ta ulmedlen omkring ell halvår innan deklarationen skall lämnas. Enligllänsslyrelsen bör medlen slå inne längre lid och inle få las t anspråk förrän efterdet taxeringarnafastslällls av taxeringsnämnden. Även konlrollskäl talar för all medlen inlebör få disponeras förrän efter laxeringsperiodens utgång, dvs. efterRS-reformens genomförande tidigast taxeringsåret. Förattföretagaren verkligen ska visa all syftel även är investeringsvilja och inleenbart resuliatreglering bör reserven fä tas i anspråk tidigast närtaxeringsperioden gått till ända. Delta kommer även alt underiätla taxeringsnämndernasarbete. Länsslyrelsenanser vidare alt elt belopp molsvarande 100 96 av avsättningen skall insättaspå bankbok med minsl 10 månaders uppsägning och all banken inle för utbetalabeloppet förrän uppsägningstiden gått lill ända. Ävenlänsslyrelserna i , , och Norrbottenslän anser alt uttag från allmänl invesleringskonto inle skall få ske föreulgången av den laxeringsperiod, då avsättningen prövats av taxeringsnämnden. Lanibrukarnasskattedelegation påpekar all del av lagtexten inle framgår, om avsättning lillallmän invesleringsreserv och uttag frän invesleringskonioi kan göras underelt och samma räkenskapsår. Delegationen anser all etl förtydligande erfordras. Förslagelalt medel på allmänt invesleringskonto skall få kvarstå högst efterinbetalningsärel kritiseras av som anser allfemårsliden efter dispens bör kunna föriängas till . ärnämligen fem är en i etl förelags historia och invesieringar ibyggnader och maskiner sker i mindre förelag inle särskilt ofta. 4.8 Beskattningav utbetalda medel Vadberedningen föreslagit om beskattning av medel som utbetalats från allmänlinvesteringskonto godtas av del övervägande anlalel remissinslan- Prop.1978/79:210 288 ser.Från några häll riktas emellertid kritik mol den föreslagna skyldigheten atlerlägga tilläggsavgift då medel inie används för tillätet ändamål. och Svenska företagares riksförbundanser att del föreslagna lillägei på trettio procenl är för högt. finner atl avsättning använts till annal ändamål änlagstiftningen medger, föreslår beredningen alt utöver avsättningen etlsärskilt tillägg molsvarande 30 procenl av avsättningen skall upptas lillbeskattning. Viss dispensmöjlighel från del särskilda tillägget har tillagtsRSV. Vid jämförelse med motsvarande bestämmelser i lagen om investeringsfonder,där procentsatsen föreslås bli 20, anser delegationen atl är förhögl. Härvid skall beaktas att den som haft medel avsatla lill investeringsfondendasi har bundit halva avsäUningen på konto i bank. Den andra hälften har kunnatplaceras så att inflalionsförlusl undgåtts. bör tillägget bestämmas till tjugo procenl, medanSvenska företagares rik.sförbund anser all etl lillägg på tio procenl ärtillräckligt. Dispensmöjlighetentas upp av RSV, i län och . RSVinslämmer i alt dispensgivningen bör tillämpas mycket restriktivt. Verkel anserdock alt force-majeur-liknande händelser som medför atl den tilltänktainvesteringen måste skjutas upp lill nästa beskaUningsår mäste kunna grundarätt till dispens från eljesl utgående tillägg. Enligtlänsstyrelsen i län bör dispens från tillägg också kunna komma i fråga isamband med process angående användningen av kontomedlen. anservidare alt del är lämpligare all rälten att ge dispens ligger hoslänsskatterätt. Sverigesadvokatsamfund förordar - i motsats lill beredningen - alt dispensgivningenskall vara liberal. bör sålunda dispens ges om godtagbaraaffärsmässiga skäl kan anges. Endast om del kan anlas all avsättning lillallmän invesleringsreserv skett för atl erhålla obehöriga skatlekrediler, bördispens vägras. Länsslyrelsernai och påpekar svårigheterna atl konlrollera hur utbetaldamedel används. Allkontroll av atl de allmänna invesieringsreserverna används på godtagbart sätlkommer atl ligga enbart hos taxeringsnämnderna. Beredningen har i kommentarentill förfallningsförslagets 9 § uttalat alt det ankommer på skallskyldig somlagil ut medel från invesleringskonto alt i sin självdeklaration redovisa hurmedlen använis. Förfaltningsförslaget föreskriver emellertid inle någonuppgiftsskyldighet i detta avseende. Föratt underiätla taxeringsnämndernasarbeie behövs sannolikt en bestämmeLse om atl skallskyldig som tagit i anspråkinvesteringsreserv skall lämna separal 1978/79:210 289 utredningbelräffande kostnaderna och vilka konton i räkenskaperna som kredileratsminskningen av reserven. Formuleringarnai den föreslagna lagens 9 i; synes något märkliga. Det föreskrives att just demedel som finns på allmänt investeringskonto skall användas för att bestridavissa speciella utgifter för ändamål som uppräknas i 7 §. Fråga uppkommer dävad som händer om en företagare gör en investering på . alt betalastill maskinleverantören under fyra på varandra följande kalenderår. Denkontanta utgiften är 1 uppgår lill . Enligt lagförslaget skulle medelfå uttagas från kontot endast i takt med att betalningar göres lillleverantören och taxeringsnämnden måste konlrollera inle endasi att vissinvesiering gjorts ulan även när betalning eriagts. Det gäller således atlkonstatera alt medel inte ullages uiöver vad som molsvarar kontantinsatsen förelt vissl beskattningsårs investeringar. Häri ligger en väsentlig skillnad iförhållande lill investeringsfondssyslemet. Tillstånd gäller därvidianspräklagande av den på balansräkningens passivsida redovisade fonden varavföljer rätt att uiiaga motsvarande konlomedel. Någon kontroll av hur just dessamedel användes förekommer ej. I detla avseende innebär alllså förslaget etlväsentligt merarbete jämföri med investeringsfondssyslemet. 4,9Förtida beskattning Deav beredningen förslagna reglerna om förtida beskattning av medel på allmänlinvesleringskonto vid överlåtelse av verksamheten resp. vid den skaltskyldigesutflyttning ur landel kommenteras av några remissinstanser. 10 §i lagförslaget ger anledning lill ytteriigare tveksamhel. Anlag att en av nägratiotal delägare i ell kommanditbolag överlåter sin andel till etl aktiebolag.De "lill förvärvskällan hänförliga medel" som finns pä allmänlinvesteringskonto skall vid sådant förhällande upptagas som intäkt. Innebördenhärav torde bli atl även för de övriga delägarna beskattningseffekter kommeratl inträda. I annat fall torde man hamna i elt läge som man velat undvikagenom bestämmelserna i I § nämligen all de olika delägarna redovisar olikaavsättningar till allmän invesleringsreserv. Här kan således förutses fall dären delägare genom avyttring av sin andel eller utllyltning ur rikel kan åsamkaavbrott i handelsbolagels investeringsplaner och därtill föranleda omgåendebeskattningseffekter jämte särskilt lillägg för alla övriga bolagsägare. Isammanhanget kan det också vara befogal all undersöka vad som inträffar vidrörelseidkares död. 1 motsats lill vad som gäller upphovsmannakonlo finns ingabeslämmelser härom i förslagel lill lag om allmän investeringsreserv. Om rörelsenavvecklas sker beskattning av avsatta medel. Dispens torde kunna påräknas vadgäller det särskilda tillägget. Anlag emellerlid alt dödsboet fortsätter denavlidnes verksamhei. Även i ett sådani fall synes lagtexten fömlsätla atlbeskaUning sker efiersom den skattskyldige då ej längre är här i riket bosattfysisk person. Detta kan medföra problem om 19 1978/79. 1978/79:210 290 föranstaltningar vidtagits för viss investering, tänkt altfinansieras hell eller delvis med skatlekrediler. Länsslyrelsen i län föreslår att skaltskyldig somavflyttar från riket beskattas för innestående kontomedel , dåavflytining skelt. och inle - som föreslagits - del år då bosättning upphört.Enligt torde med bosättning här avses skatterältsligl hemvistvilket innebär ull beskallning i många fall inle skulle kunna ske förrän efter avflyttning-en. I 10 § föreskrivs bland annat att om skattskyldigöverlåter hela eller den huvudsakliga delen av förvärvskälla dar avsättninggjorts skall kontomedlen beskattas. Enligl delegationens uppfattning finns detingen anledning atl upprätthålla detta krav vid benefika äganderältsövergängarefter dödsfall. Skäl atl i dessa fall misslänka skatteflykt saknas varförförvärvaren bör få övertaga avsättningen. Även vid övriga former av benefikaförvärv borde etl överlagande av avsättningen vara tänkbar. Emellanåtföreligger tvekan om näFskaltskyldig skall anses ha upphört med driften på jordbruksfastighet.För undanröjande av denna tvekan anser delegationen att det av blivandeproposition bör framgå att driften skall anses upphöra först i och med attfastigheten övergår i annans ägo. Delegationen vill dock erinra om vad denlidigare anfört angående arrendators rält atl efter dispens bibehålla ochöverflytta investeringsreserven till nytt arrendeställe. 5 Lag om upphovsmannakonto (avsnitt 8.5.3 och 12.2) Beredningens förslag att kulturarbetare skall kunna fåuppskov med beskattning enligl skogskontomodell har fått elt blandatmollagande. Förslaget tillstyrks i huvudsak av följande remissinstanser,nämligen kammarrätten i , länsstyrelserna i , Östergötlands.Jönköpings. TCO, /SR saml KLYS.Vissa påpekanden görs dock. tillstyrker förslaget men vill samtidigtframhålla atl föreslagna bestämmelser i princip enbart kommer atl blilillämpbara med avseende på elablerade kulturarbetare. Som beredningen framhållit kan del hysas betänklighetermol atl införa inkomstfördelningsmöjligheter endasi för vissa yrkesgrupper.Lagen om beräkning av statlig inkomstskall för ackumulerad inkomst ger förövrigt denna kategori skattskyldiga vissa möjligheler lill inkomstutjämningmellan olika är. Med hänsyn lill alt den föreslagna lagstiftningen avser en 1978/79:210 ' 291 förhållandevis liten grupp skattskyldiga och därför inlenämnvärt kommer alt komplicera laxeringsarbelel, motsätter sig länsslyrelseninle förslaget. ställer sig bakom iden med upphovsmannakontoinom del nuvarande skattesystemets ram. Men upphovsmannakontol i den form detföreslagits av beredningen berör endast en del av kulturarbetarna och endasi endel av dessas inkomster, Dessulom är ratten lill insättning förknippad med ettanlal villkor, Rådel tror därför atl införande av rätten till insättning påupphovsmannakonto enligt beredningens förslag endast kommer att kunna användasav ell fåtal kulturarbelare. För kulturarbetarna som helhet kommer det såledesendasi att få marginell betydelse. I övrigt tillstyrker rådet införande av upphovsmannakonloeniifel b';red-ningens förslag i avvaktan på resultatet riv den genomgång rådetföreslår. I den genomgängen bör övervägas hur systemet med upphovsmannakontoska fogas in i en helhetslösning av kulturarbetarnas skattefrågor. För rörelseidkare som kan rubriceras som kullurarbelareföresläs en möjlighet att fä uppskov med beskattningen för viss del avkullurinkomsl under förutsällning alt den uppgår lill viss klarl definieratbelopp innebärande atl endasi betydande inkomslloppar kan fördelas. Skälet lillförslaget är atl man av lillfälliga loppinkomster skall kunnasprida beskallning framät i liden genom att sätta in uppskovsbeloppei pä banksom därefter beskattas försl när del lyfts. TCO har inget alt erinra molförslagel med den klara begränsning som avses gälla. S.ACÖ/SR: Dåvarande presenterade 1974 en skrift om friayrkesutövare i vilken bl. a. krav på skattefria fondavsättningar logs upp.Dessa krav formulerades ocksä samma är i en skrivelse lill ,som i sin tur vidarebefordrade denna hemställan lill föreiagsskaiteberedningen.SACO betonade i sin skrivelse atl de fria yrkesutövarna har betydligt sämremöjligheler, jämfört med andra företagarkalegorier, atl göra fondavsättningar medobeskattade medel. För alt framför allt i besväriiga ekonomiska lägen färesurser atl uppfylla de ökade kraven pä anställningstrygghet borde fonderingbli möjlig. Denna fondering borde enligl mening kunna utvidgastill en konjunkluruljämningsfond lill vilken de fria yrkesutövarna under"goda lider" finge fondera medel för alt kunna användas i syfte allupprätthålla sysselsättningen inom förelaget. pekade också på detförhållandel alt de fria yrkesutövarna själva får svara för samlliga kostnaderför efterutbild-ningen och all dessa kosinader borde bli avdragsgilla vidbeskattningen. ansåg vidare all de fria yrkesutövarna borde ges möjlighetalt fondera medel till eflerutbildning för såväl den frie yrkesutövaren somanställd personal. Mot den här bakgrunden kan /SR med tillfredsställelsenotera all ovan nämnda synpunkler beaktats av beredningen när den i sillbetänkande föreslår flera metoder att skaliemässigl utjämna resultaten mellanolika år och bilda obeskattade reserver. /SR tillstyrker samtliga dessaförslag. Prop.1978/79:210 292 tidigare nämnda skriften (sid. 40) har KLYS sökt fasta uppmärksamheten på de bekymmer som ojämnhet iinkomstema medför för kulturarbetarna. Föratt lösa problemen har KLYSföreslagit att kulturarbetarna medges rätt att avsätta inkomster till ettsärskilt konto (modell skogskonto) sådana år då inkomsterna blivit onormalthöga. Beskattningen skulle på detta sätl uppskjutas elt antal år tills pengarnatas ul för användning. Föreiagsskaiteberedningenhar i sitt lörslag till upphovsmannakonto uppenbariigen sökt tillmötesgå dessakrav. KLYS hälsar detta med tillfredsställelse och kan konstatera attlagförslaget i sin uppbyggnad stämmer väl överens med konstnärernas krav.Däremot finns i förslaget vissa enskildheter som skulle behöva ändras för atlde nya beslämmelserna verkligen ska tjäna sitt ändamål. Ändamåletmed ett inkomstfördelningskonto ar att åstadkomma en mera rättvis och rimligbeskattning. I denna del överensstämmer förutsätlningarna för det föreslagnaupphovsmannakontol och det redan existerande skogskontot. Men det finns ocksäuppenbara skillnader i förutsättningar för och behov av skogskonto ochupphovsmannakonto, skillnader som måsie beakias när man ulformar reglerna fördel . Systemetmed skogskonto tillskapades av den anledningen att en skogsägare inle kananpassa sitt uttag av skog efter silt aktuella behov av inkomster: enavverkning måste ske efter skogsvårdande och skogsekonomiska principer ochblir därför ofta vida större än som motsvarar ägarens omedelbara inkomstbehov.Men avverkningen slår dock under skogsägarens kontroll - han kansjälv beslämma silt uttag och därvid koncentrera del lill ell år och i övriglgöra sin ekonomiska planering efter de deialjregler som rent faktiskt gällerför skogskontot. Upphovsmannenkan visserligen också själv beslämma om han vill initiera inkomster genom atlgöra en utställning, ta emot ett utsmyckningsuppdrag, ge ut en bok eller lålauppföra elt skådespel.