prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Oavsetthur beskattningen anordnas vid avyttring av skogsfastighet föresläs ipromemorian att värdeminskningsavdrag vid uttag av skog börske efter betydligt enklare regler än de gällande. Etl sådani förslag mästehälsas med tillfredsställelse då reglerna för skogsbeskauningen i dellaavseende framstått som krångliga, svårtillgängliga och kostnadskrävande atttillämpa. Främst de mindre skogsägarna har kanske inte haft möjlighet attöverblicka reglernas innebörd och därför inte heller kunnat utnyttja deavdragsmöjligheter som funnits. Genom att beräkningen av värdeminskningsavdragpå grund av skogsuttag under innehavsliden kopplas direkt lillbeskattningsårets intäkter kan man fä lill slånd en önskvärd utveckling mot eltmer rättvisande och lillfredsställande beskaitningsresuliat än . 1fräga om de föreslagna metoderna för beskallning av vederiag för växande skogsom avyttras tillsammans med marken är del emellertid svårt att inta en likapositiv inslällning. Sambandsmeioden har visseriigen den tilltalande egenskapenatt den ur administrativ synpunkt erbjuder betydande förenklingar jämfört med klyvmeloden.Samtidigt måste emellertid konstateras alt denna melod kan få avverkningshämmandekonsekvenser. Skogsägaren kan anse det fördelaktigare all spara skog fram tilleventuell avyttring av fastigheten (dä skog och mark säljs tillsammans) för attlåta beskattningen ske helt inom ramen för de gynnsammare realisationsvinstreglerna. Delär knappast förenligt med de regionalpoliliska strävandena att tillvarata sysselsättningsmöjligheternainom de areella näringarna jordbruk och skogsbruk. Klyvmetodenmedför ä andra sidan, jämfört med nuvarande regler och sambandsmetoden, allmänlsett att skattskyldiga som avyttrar skogsfastigheier kan drabbas av en skärpt beskattningsom sett ur landstingens synvinkel påverkar skatteunderiaget. Detta syslem börockså leda till alt avverkningar inte uppskjuts som med sambandsmeioden.Eventuellt kan dock utbudet av skogsfastigheier påverkas lill följd av enskärpt beskattning. Detta förhållande kan i sin tur få följder förstrukturrationaliseringen. Förbundsstyrelsen har i tidigare remissvar över jordförvärvsulredningensbetänkande (SOU 1977:93) konstaterat att den utveckling som skett under 1978/79:204 292 senareår mot atl allt färre fastigheter bjuds ut på den öppna marknaden är klarlotillfredsställande liksom också alt släkiförvärv ulanför förvärvslagsiifl-ningenskontroll uigör en alll större andel av överiålelserna. uppfattning bör skogsbeskaltningen ses som etl av fleramedel i sirävan mol ell mera aklivl brukande av skogsmark. Del gäller dels altaktivera bruk under innehavsliden och dels alt underlälta nödvändiga yttrerationaliseringar som spekulationsförvärv motverkas. Förbundsstyrelsenanser emellertid alt förändringar i skogsbeskattningen måste sättas in i etlvidare perspektiv än rent skattetekniska och kunna bedömas mot bakgrund av deriktlinjer statsmakterna anger för (jord- och) skogspolitiken i siort. Nuvaranderegler har inte sällan varil krångliga alt tillämpa men detla kan inte rimligenmotivera att man inför en grov schablon, som måste anses väsentligt rubbalikformigheten i beskattningen. Med nuvarande höga skattetryck och krediireslrikiionerkan man anla alt nya avdragsmöjligheter kommeralt flitigt utnyttjas. F. n.förekommer skogsvärdeminskningsavdrag myckel sparsamt men etl genomförande avde framlagda förslagen skulle innebära att varje skogsägare kan yrka avdragulan vidare. Det är då märkligt att man inle i promemorian gått in på enbedömning av varken de Slatsfinansiella konsekvenserna eller konsekvenserna förkommunerna av elt genomförande av förslagen. Man har inte heller gått in pä vadsom är rimligt och lämpligt med hänsyn lill önskemålet om ett uthålligtskogsbruk sådant delta kommer till uttryck bl. a. i skogsvärdslagen. Omsambands- eller klyvmetoden ändock införs bör de begränsas till alt gällaendast efter elt köp av skogsfaslighet. Då ges den nyblivneskogsägaren en skälig möjlighet att finansiera skogsinköpel med hjälp avskattefria skogsuttag. Man kan också anta att i dylikt fall schablonavdragetmer motsvarar ett verkligt kapitaluttag och inte tillväxt. Ävenom klyvmetoden - vad gäller försäljning av fastighel - är mer komplicerad änsambandsmetoden har den dock den fördelen att den bällre korrigerar för högaavdrag . Tillsammantagelinnebär säkerligen inte de lösningar som presenterats i promemorian någraförenklingar i laxeringsarbetet. ställer sig därför och av förutanförda skäl hell allmänt tveksam tili promemorians förslag och anser att ytteriigareöverväganden behövs innan man bestämmer sig för hur det framtida skattesyslemetskall se ut. Deföreslagna principlösningarna låter sig väl inordnas i det regelkomplex somtillämpas vid inkomslbeskauningen vad gäller inkomstslaget jordbruksfastighet. Bådesambandsmetoden och klyvmetoden innebär förenklingar i förhällande till dagensregler - i synnerhet sambandsmetoden. Möjligheterna atl bedömaskattekonsekvenserna av avverkningsåtgärder är goda och kontrollen av systemet underiältas.Egenfiiga svårigheter vid lillämpningen 1978/79:204 293 tordeendasi uppträda vid klyvmeloden i samband med försäljning av hela eller del avfastigheten. Därvid kan emellertid svårigheterna bli avsevärda. Detär uppfaUning atl promemorian inle beaktat de konsekvenser för samhällelsom förslaget leder till. Del syslem som föresläs innebär enligt länsstyrelsensmening en i de flesta fall klart lindrigare beskallning av skogsinkomsier än avandra inkomster och en lättnad i beskattningen jämfört med nuvarande system,utom vad gäller avdragsmöjligheterna i samband med fastighetsreglering. Delkan förutses att skaltebortfallet för vissa skogskommuner - särskiltinledningsvis - kan bli beiydande. Vidsidan av konsekvenserna i beskattningshänseende vill särskilt pekapå atl båda principlösningarna leder lill alt skogsägaren vill avverka myckel isamband med alt systemet införs och därefter i nära anslulning till förvärv,medan reglerna längre fram under innehavet verkar avverkningshämmande genom altdet då - åtminstone vid sambandsmeioden - ler sig mer fördelaktigt all sparaavverkningar för atl utnyttja de gynnsamma regler i samband med avyttring avfastigheten som metoden innebär. Ingen av metoderna kan därför sägas stimulera jämn avverkningslakt och rationell skogsvård. Vidare kan förulses, attsystemet -liksom nuvarande regler - kommer all verka prishöjande för skogsfastigheier.Positivt i detta sammanhang är emellertid alt avdragsmöjligheterna vidfastighetsregleringar föresläs minskade och jämställs med avdrag vid vanligaköp. Därigenom påverkar sättet för förvärvet inte prisbildningen som . Även om de föreslagnaprinciplösningarna har förtjänster - sambandsmetoden är exempelvis tilltalandeenkel att tillämpa och kontrollera - finner länsslyrelsen att förslagen inle i lillräckligthög grad uppfyllerde krav som bör ställas pä elt nytt skogsbeskatiningssystem.De förenklingar som förslagen innebär är inte så väsentliga i förhållande tilldagens system atl de uppväger de nackdelar-främst vid sidan av de rena beskaltningsaspekterna-somkan förulses. Härtill kommer alt promemorian i vissa delar inte gertillräckligt underiag för bedömningar, exempelvis av de samhällsekonomiskakonsekvenserna. Länsstyrelsenavstyrker därför atl elt skogsbeskatiningssystem införs som bygger på deföreslagna principlösningarna i den utformning de fött i promemorian. Länsstyrelsenanser att man i stället antingen kan förbätlra och förenkla dagens skogsbeskatiningssystemeller på nyll överväga skogsbeskattnings-kommitléns förslag om kontantmetoden. Sammanfattningsvisanser länsslyrelsen att en modifierad kontantmetod innebär så betydandefördelar framför dagens regelsystem och de i promemorian framfördaprinciplösningarna att den bör ytterligare ulredas och övervägas. Delta bör skeinom ramen för en ytterligare ulredning av hela skogsbeskattningsområdet. Länsslyrelsenanser en sådan utredning vara mycket angelägen. Enminoritet inom förordar att ett förslag läggs fram som grundas påde föreslagna principlösningarna. 1978/79:204 294 Länsstyrelsenhar dock vissa synpunkter pä problem som inle tas upp i betänkandet. Det gälleralla de små skogsbruksenheter som finns här i landel, speciellt i södraSverige. Ägaren lill skogsmarken har i de flesta fall sin huvudsakliga utkomstav andra förvärvskällor än jord- och skogsbruk. Inomdessa skogsbruksenheter finns mycket överårig och avverkningsmogen skog, somför länge sedan skulle varit avverkad och anläggande av ny skog skulle ha sken.Detta är klart hämmande för den iräfiberproducerande industrin. Vid vissa lillfällenhardet lett till brist pä råvara och det otillräckliga utbudet har orsakatonödiga prishöjningar pä den råvara som varit tillgänglig. Skogskontonahar visseriigen en skatieuljämnande effekt men detta synes inte varatillräckligt. Allt som oftast har bibringats den uppfattningen atlman inte kan avverka skog på grund av skattetekniska skäl. Förutsättningför behållandet av skogskonton är atl en avverkningsplikt införes baserad pätillväxten. Länsstyrelsenhar den uppfattningen alt här behöver skattereglerna ändras sä att en vissbeskattning sker på tillväxten varvid ägare av skogsbruksfas-ligheter, som inteavverkat skog under beskattningsåret, preliminärt beskattas för en beräknadtillväxt. Länsstyrelsenföreslär vidare en åriig justering genom indexuppräkning av taxeringsvärden påjord- och skogsbruksfastigheter. Länsstyrelsenhar i silt yttrande över "Skog för framtid" (SOU 1978:6-7) föreslagilatt utöver uiredningens förslag lill obligatoriska skogsvärdskonton, skall ävenobligatoriska skogsbruksplaner upprättas för lämpliga tidsperioder med kontinueriiguppföljning. Där skall alla åtgärder anges som erfordras för att bedriva etteffektivt skogsbruk. Uppgifter på tillväxt och bonilet på skogen till ledningför en preliminär beskattning skall således finnas med i upprättade skogsbruks-och skogsvårdsplaner. Länsstyrelsenhar den uppfattningen alt det föreslagna systemet för beskaltningav skogsbruk kommeraltpåverka skogsägare till att i första hand påskynda avverkningen av överårigskog, som det också påskyndar skogsvårdande åtgärder i och med atlavdrag för ske för medel som insätts på skogsvårdskonto. Enminoritet inom förordar sambandsmetoden medan en annan minoritetförordar klyvmetoden. Parallellenmed andra typer av kapitalplacering, t. ex. bankkonton och värdepapper, däravkastningen åriigen beskattas, kan inte dras när del gäller skogstillväxlen,säger kritikerna lill de olika typer av "bonitetsskatteförslag" somlagts, eftersom detla skulle kunna innebära press på markägaren att avverka föratt fö medel till skatten. Skogsbeskattningen får inte bli ett näringspolitisktinstrument att styra avverkningarna med, säger man, det skall varatillgång-efterfrågan som styr utbudet via virkespriserna, inte fiskalaåtgärder. F.n. störs det traditionella marknadsekonomiska syslemet, där virkes-priset styrutbudet, i så hög grad all elt läge med omvänd priselasticitet kan Prop.1978/79:204 295 skönjas.Gällande skogsbeskattningsregler spelar här en avgörande roll. För atl undvikaall betala skatt pä skogstillväxlen i samband med virkesförsäljning, väljermånga skogsägare att minska sina skogsuttag eller hell avslå från avverkning. Skogsbeskaitningssystemetfungerar således redan som ett näringspolitiskt instrument i och med all delmedverkar till att utbudet hälls tillbaka i slrid med skogsbruksplaner ochindustrins virkesefterfrågan. Den ovan skisserade mekanismen är särskiltuttalad i tider med kraftigt ökande virkespriser och då sidonäringar Oordbruko. 1973års Skogsulredning anger den löpande skogstillväxlen till ca 75 miljoner m-*sk. Enligt beräkningar har vi (säsongen73/74-77/78) av verkal 53.7 miljoner mfub, vilket molsvarar ca 67 miljoner m-*sk i bruttoavverkning och några miljoner m sk ytteriigare i brutioavgång. Underde 2 senasle säsongerna har vi avverkat 49 miljoner m fub, vilket molsvarar ca61 miljoner m sk i bmtioavverkning och ca 65 miljoner m sk i bruitoavgång. AvSkogsvärdsstyrelsernas statistik halvårsvis över anmälda kalhyggen över 1/2 haalt döma, är det slutavverkningarna som har sjunkit kraftigl ,särskilt bland kategorin privata markägare (50 96 av landets skogsmarksareal).Medan den genomsnittliga åriiga hyggesarealen, för alla markägare, 1977 var 0.996 av skogsmarksarealen, var de privata skogsägarnas anmälda areal 0.6 96.1vissa sydsvenska län låg anmäld areal 1977 på 0.3-0.4 96 av skogsmarken mot1.2-1.3 96 somärskogsbruksmässigt riktigt i . Genomhuggningar, vilkager virke men inte speglas i hyggessta-listiken, kan antas ha ökat under senareår, men det bestående intrycket av ovan relaterade statistik är,att awerkningsaktivkeienpä privat skogsmark är på väg ner mot hälften av den skogsskötselmässigtriktiga. Eftersomprivatskogen dominerar hell i , är utbudsbristen mest påtagligdär, medan virkesbehovet i övriga landet f. n. tillgodoses genom bibehållenaktivitet i siorskogsbruket. Det enskilda skogsbruket uppvisar dock i principsamma låga, och sjunkande aktivitet i hela landet. Idiskussionen angående skogens sjunkande utbud har många samverkande faktorernämnts; DDT-doppningsförbudei, fenoxisyredebatten, förlängda omloppstider i Skogsvärdsstyrelsernasanvisningar osv., men dessa faktorer gäller samtliga skogsägarkategorieri Detär i beskattningshänseende de privata mindre markägarna framför allt skiljersig frän siorskogsbruket, förutom att man i allmänhet inte har företagaransvarför skogsarbetare, skogsmaskiner och industrier. Skogsägaremed inkomst från annan näring lägger i allmänhet skogsinkomsten uppepä övriginkomst, när han diskuterar konsekvenserna av en behövlig skogsavverkning. Avmarginalskatteskäl väljer han dä ofta att avstå från skogsinkomsten och låtadenna infiationssäkert stå och växa ytteriigare. Avtvå skäl är detta olyckligt, dels underförsörjs industrin med produktionsbortfallsom följd, och med en orimlig priskonkurrens mellan köparna om utbjudet virke,dels kommer pågående inordning av skogsbruket i långsiktiga skogsbmksplaner ifara, främst restaurering av gles gammelskog och jämn tillförsel av plantskogsarealeri botten av omloppstiden. Skogsskattesystemetreglerar således virkesutbudet på etl för skogsindustrin besvärande sätl och istrid med gängse marknadsmekanismer. önskar framhållaorimligheten i att sågverksindustrin av trygghetslagar o. d. är tvingade atthålla produkiionen i gång, medan det skogsbruk som inte har företagaransvar avgällande skogsskattesystem tubbas inskränka 1978/79:204 296 Del beskrivna förhållandet har varit särskilt markerat undersenaste 2-3 säsongerna, då slor del av sågverksproduklionen skett med dyrtimporterad råvara samt genom sänkning av rotpostlagren. ser tväprincipiellt skilda vägaratt komma ur nuvarande utbudsproblem, antingen frigöresskogsbeskattningen frän ägarens övriga skattesituation, eller ocksä beskattasskogstillväxten , vare sig uttag sker eller ej, så att press läggs påägaren alt ekonomiskt utnyttja skogstillväxlen. Bägge dessa ytleriigheler harbesvärande nackdelar. vill därför fösta departementetsuppmärksamhet på det förslag till "preliminärskogsskatl" somlänsjägmästaren i , , presenterat, senast iSveriges 1 / 78. Förslaget går attutveckla, så atl nackdelarna med lillväxtskalt undanröjs, som detinte behöver innebära att skogsägare ges uppseendeväckande skattefavörer. Sannoliktspelar skogskontosystemet en viss roll för dagens undemlbud. Den frän börjantänkta inkomstutjämningsmöjligheten i samband med slormföllningar och därmedoplanerat stora avverkningar-inkomster, har blivit elt "konjunkturuljämningskonto"ibland i direkt otakt med industrins virkesbehov. Vid den omarbetning av denlöpande skogsbeskaltningen som efteriyser,mäste således även skogskonloanvändningen beaktas. 3Remissinstansernas synpunkter rörande den närmare utformningen avsambandsmetoden 3.1Beräkningen av skogens anskaffningsvärde 3.1.1Förvärv genom kÖp o. d. Enligtsåväl sambandsmetoden som klyvmetoden skall vid köp av skogsfastighet skogensursprungliga ingångsvärde fastställas med hjälp av delvärdena i taxeringsvärdet.Värdet på skogen skall anses utgöra så stor del av köpeskillingen förfastigheten som skogsbruksvärdet minskal med skogsmarksvärdet utgörav helataxeringsvärdet för fastigheten. Framstår det som uppenbart att ett sålundaberäknat värde avsevärt avviker från det verkliga värdet på skogen skallemellertid skogens ursprungliga värde bestämmas efter en fri värdering. Remissinstansernaanser i allmänhet att det är lämpligt att vid bestämmande av ingångsvärde utgåfrån värdena vid fastighetstaxeringen. Delade meningar förekommer i fråga omvilka krav som bör ställas för att den föreslagna jämkningsregeln skall fö ullämpas. Förslagettillstyrks av skogsvärdsstyrelserna i , , ,, och samt , Lanibrukarnas länsförbundi norra och södra samt i . Lantbruksnämndeni anser att den föreslagna jämkningsregeln bör kunna gegarantier för att ett någorlunda rättvist ingångsvärde erhålls. Kammarrätten iStockholm anför: Prop.1978/79:204 297 Kammarrättendelar uiredningens uppfattning atl del vid tillämpning av sambandsmeioden börkunna i normalfallet gå all beslämma ingångsvärdet schablonmässigt med ledningav proportionen mellan den växande skogens värde och taxerade värdel päfasligheten i övrigl. Sambandsmetoden syns alltså erbjuda möjligheler alt i eltstort antal fall undvika de praktiska svårigheter, som föreligger vidbestämmandet av det för ägaren gällande ingångsvärdet. Eftersomvid sambandsmetoden -där ingen separal skogsbeskaitning äger rum vid avyttringav växande skog i samband med avyttring av marken - det är säljaren likgiltigthur mycket av köpeskillingen som hänföres lill den växande skogen, kan riskföreligga att säljaren i vissa fall tillmötesgår en eventuell begäran fränköparen att i försäljningsuppgörelsen lägga en alltför slor del avköpeskillingen på skogen. Lantbmksuniversilelet anser det under sådanaomständigheter försvariigt alt man i lagsiiftningen sätter en schablonmelodsom huvudalternativ och en verklig värdering som supplementäral-lernaliv i falldär huvudregeln uppenbart leder till oriktigt ingångsvärde. Kommitténinstämmer i att starka praktiska skäl talar för atl fördelningen avköpeskillingen görs schablonmässigt och alt en sådan schablonmässig fördelningsom huvudregel bör grundas på den förvärvade faslighetens taxeringsvärde. Medhänsyn till vad har sagls angående de speciella förhållanden i frågaom gällande taxeringsvärden bör dessa enligt kommitténs mening ej läggas tillgrund för bestämmandet av ingångsvärdet redan vid inkomsnaxering.Däremot bör man kunna räkna med att taxeringsvärden fastställs medsådan säkerhet att de kan bilda utgångspunkten vid fördelning av köpeskillingenpå sätt som föreslagils i promemorian. Kommittén föreslår därför alt de nya reglematillämpas först vid inkomsttaxering. Huvudregelnför ingångsvärdeberäkningen mäste naturiiglvis-som också anges i promemorian -frångås när del är uppenbart att den ger missvisande resultat. Oavsettanledningen härtill måste ingångsvärdet i sådana fall fastställas efterallmänna bedömningsgrunder och/eller tillgängligt utredningsmaterial. Nägraremissinslanseranser all närmare anvisningar behövs föratt avgöra i vilka fallsom jämkningsregeln skall fä lillämpas. Förslagelatl knyta fördelningen till taxeringsvärdet är bra. Del kan förutsättas att deframtida taxeringsvärdena bättre kommer att avspegla fastighetens marknadsprisoch redovisa en bättre prisrelalion mellan jord- Prop.1978/79:204 298 ochskog än vad som är fallel. Inträffar en väsentlig förskjutning i prisnivånefter det alt taxeringsvärdet bestämls måste enligt vår meningkorrektionsfaktorer bestämmas av lämplig central myndighet. Har beiydandeavverkningar ägt rum är det inga svårigheter all räkna fram etl nytt taxeringsvärdesom kan användas som underiag vid fördelningen av köpeskillingen. Del är av väsenlligbetydelse alt fasla regler finns. Enligtpromemorian utgör skogens ingångsvärde vid förvärvet vid köp o. d. så stor delav den totala förvärvskosinaden som den växande skogens taxeringsvärde ulgör avfastighetens hela taxeringsvärde. Denna princip synes ofta kunna vara enlämplig fördelningsgrund av köpeskillingen vid förvärvet. Det bör dockobserveras att värdefaktorerna till skogens taxeringsvärde t. ex.virkesförrådets storlek, grovskogsprocenl o. d. kan ofta vara felaktiga ellerockså ha ändrats på grund av avverkningar eller av andra orsaker. Ävenvärdefaktorerna på jordbruksdelen kan ha ändrals om förvärvet sker en lid efterden allmänna fastighetstaxeringen. Dessutom kan marknadsvärdet fören skogsfastigheimed exempelvis mycket avverkningsmogen skog betydligt avvika fråntaxeringsvärdet. I lagförslaget finns ävenen urkopplingsregel atl om det är uppenbart alt den verkliga förvärvskosinadenför skogen avviker från ett ingångsvärde som beräknats enligt ovan angivet sätl,skall man ta upp etl ingångsvärde som svarar mot skogens anskaffningskostnad.Denna regel lämnar i praktiken fältet fritt för olika uppfattningar, vilketinte innebär någon nämnvärd förbättring jämfört med nuläget. En sådan urkopplingsregeltorde dock inte kunna slopas varför en mera ingående värdering i sådana fallmåste ske. För att undvika olika tolkningar och länga diskussioner vidvärderingar borde närmare direktiv ges för vissa principer härvid. Länsstyrelseninstämmer i att en dylik undantagsregel bör finnas. Med hänsyn till att det itaxeringsvärdet ingående skogsbruksvärdet är etl avkastningsvärde till skillnadfrän övriga delvärden finns grundad anledning anla alt de skattskyldiga ibetydande omfattning kommer att utnyttja undantagsregeln. För undvikande avprocesser bör orden "uppenbart" och "avsevärt" närmarespecificeras. Enligt mening föreligger annars risk för atl den"administrativa vinsten" går föriorad och atl den föreslagnaundantagsregeln i prakliken blir huvudregel. Länsslyrelseni föreslår alt en schablonmässig fördelning av köpeskillingen skallgöras vid tillämpning av klyvmetoden. Denschablonmässiga fördelningen av köpeskillingen skall grundas på den förvärvadefastighetens laxeringsvärde, därvid sä stor del av köpeskillingen anses belöpapå växande skog som skogsbruksvärdet minskat med skogsmarksvärdei utgöravtaxeringsvärdet för hela fastigheten. Denna schablonregel skall regelmässigttillämpas vid ingångsvärdeberäkningen när en skogsfastighet förvärvas genomköp, byte eller därmed jämförligt föng. Medlaxeringsvärde avses här det för beskattningsåret gällande. Prop.1978/79:204 299 emellertidsäljaren före avytiringen gjort sä beiydande skogsavverkningar atl fastighetenpå grund härav vid särskild fastighetstaxering följande år fär åsättas nylt taxeringsvärdebör lill grund för den schablonmässiga fördelningen i stället läggas detta nyataxeringsvärde. Medhänsyn till kravet pä enkelhet bör annan undanlagsregel vid bestämmande avingångsvärde inle finnas. Skogsvårdsstyrelseni län och i gåreil sleg längre såvitt avser sambandsmeioden.Länsstyrelsen anför: Undantagfrån den föreslagna schablonregeln vid sambandsmetoden bör inle medges, dåyrkanden om undantag vid bedömningsfrägor erfarenhetsmässigt blir många ochsvårbedömda. Fränfiera andra håll framhålls däremot att det kan vara befogat all tillämpajämkningsregeln relativt ofta för att fö ingångsvärdet fastställt med erforderiignoggrannhet. Omden verkliga fördelningen avsevärt avviker från de angivna delbeloppen förjämkning ske. Som exempel nämns atl beiydande avverkningar ägt rum omedelbartföre försäljningen. RSV förutsätter aU jämkning skall kunna ske både uppåt ochnedåt. Vidare bör jämkning kunna ske dä avverkningsrätt i samband med avyttringav fastighet förbehållils av den gamle ägaren. Även andra situationer kantänkas. Regeln bör därför ges en ulformning som möjliggör jämkningar uppåteller nedåt i de fall sädan kan anses påkallad för att ge ett allmäntgodtagbart resultat. Skogsvårdsstyrelsenanser att detta kan leda till felaktiga resultat i många fall. En störremöjlighet lill avvikelse från regeln om proportionering måste ges än den somfinns i förslaget.