prop · G203220 · 1978-12-31 00:00:00 — Förslag omulgallring av medicinsk dokumentation på grund av integritets-skäl avvisasockså hell. Sådan gallring kan endast tänkas bland de journaler som ärutgallringsbara enligt nämnda cirkulär-epikriserna dockundantagna. I de ovan nämnda typarkiven kan däremot inte accepteras gallring avinlegritetsskäl. Även etl genomförande av den föreslagna gallringen kan åsamkapatienten själv medicinska eller ekonomiska skador och den innebär ettnegligerande av journalernas forskningsvärde. Ett genomförande av kommitténsgallringsförslag skulle kunna innebära en urholkning av utfärdade allmänna rådom gallring i medicinska arkiv. Det torde också finnas anledning att starkareän kommittén har gjort betona önskvärdheten av alt sjukvårdspersonalen genombevarade handlingar kan skyddas mot obefogade anklagelser eller misstankar. Lagförslaget atl socialslyrelsen skall komma attfatta beslut om ulgallring av patienQournaler kritiseras. Förslaget innebär etlutökande av antalet gallringsbeslutande myndigheter, vilket medför risk föroenhetlighel och osäkerhet och kan bli lill men för administration ochforskning. Kontrollen av gallringen i myndigheternas arkiv kommer atl försvårasoch forskningen kommer atl allt oftare stöta på luckor i materialet,som en följd av att gallringsbeslut har fattats utan medverkan av arkiv- ochforskningsex-perlis. har enligt allmänna arkivstadgan (1961:590)att besluta om gallring hos de statliga myndigheter för vilka denna stadga ärgällande och som därjämte enligt regeringens beslut har atlmeddela allmänna råd om gallring i kommunala arkiv. harknappast någon erfarenhet av gallringsulredningar, och sådana torde blinödvändiga atl utföra från fall till fall om lagförslaget vinner beaktande. Dekommitterade har inte uppmärksammat svårigheterna med sådana utredningar därpatientens egna önskemål skall vägas mol journalinformationens medicinskabetydelse för vård och behandling av patienten samt mol av samhällel föreskrivnaeller rekommenderade bevarandelider vilka har lillkommil i syfte att tillgodosetillsyns- och varierande forskningsintressen. anser att beslutandetom gallring eller utfärdandet av allmänna råd om gallring beträffande medicinskdokumentation som hitintills bör åvila . Liksom lidigare har sketlbör gallring i medicinska arkiv ske försl efter samråd med . existerande och eventuellt kommande nyasekretessregler bör kunna ge ett tillräckligt skydd mot missbmk av innehåll ipatienQournalerna. Fasta regler för hur en journal skall avfattas bör kunnalämna garanli för alt onödiga uppgifter, som kan uppfattas som stötande, inteingår i journalmaterialet. anser atl etl fullt acceptabeltintegritelsskydd bör kunna erhållas genom sekretesslagstiftning. UHÅ ställer sig tvek,saml lill förslaget om altpalienQournal skall kunna förstöras efter särskild ansökan av patienten ochefter prövning av . UHÄ anser atl det är svårt atl förutsägadet framlida värdet av en journal, både från medicinsk och frånforskningssynpunkt. Prop.1978/79:220 131 Arbetarskyddsstyrelsen: Samma skäl som haråberopats för styrelsens insyn i patienQournalerna som etl led i den allmännaarbetsmiQölillsynen gör sig här gällande som skäl mot förstöring.Journalanleckningar, som initialt inte har bedömts ha arbetsmedicinskl värdekan även visa sig vara av inlresse förarbetsmedicinsk forskningeller vid arbetsskadeutredningar. Det bör sålunda vara möjligl att tavederbörlig hänsyn till denna forskning och dessa utredningar vid prövningen omförstöring får ske. : villpeka på särskilt två områden där det från socialförsäkringens synpunkt är avintresse att journalen bevaras. I arbetssjukdomsärenden kan de fylla en viktigfunktion för fastställande av den dag, då sjukdom har visal sig - den s. k.visandedagen - och för uppspårande av samband mellan skadlig påverkan ochaktuella sjukdomar. Vid handläggning av ärenden rörande räll tillhandikappersättning till äldre personer behövs journalerna ofta för atl kunnafaslslälla lidpunkten för funktionsförmågans nedsättning. Om en journalförslörs kan detta också i en del fall innebära risk för att en försäkrad kankomma att gå miste om en förmån. Med hänsyn till de intressen somriksförsäkringsverket är salt att bevaka kan verket inte tillstyrkakommitléförslaget i denna deh : Med hänsyn till denarbelsmedicinska forskningens behov av tillgång även lill äldre journalerfinner styrelsen del knappast motiverat atl införa en regel som möjliggör eltslags - låt vara knappasl ofta förekommande - total eller partiell gallring avvissa journaler utan andra gränser än skönsmässiga bedömningar. Det måslevidare - mot bakgrunden av att journalerna är sjukvårdshuvudmännens egendom -anses principiellt egendomligt atl tillsynsmyndigheten skulle ges befogenhetatl förordna om förstörelse av sådan egendom. Styrelsen vill i stället föreslåatt vad som synes vara det huvudsakliga syftet med bestämmelsen, nämligen attför vissa patienter kränkande omdömen i journaltexlen skall kunna tas bort,tillgodoses genom en föreskrift som gör sådana justeringar möjliga. Därvid börändringen naturiigen göras i nära samförstånd mellan den berörde patienien ochvederbörande läkare. Eventuella kollisioner med bestämmelser omurkundsförfalskning m.m. bör kunna undanröjas på lämpligt sätt. Del bör också varanaturiigl att ändringar av della slag kan göras hell ulan all socialslyrelsenpå något säll behöver medverka. Möjligen kan en översyn av verkels cirkulär (MF1973:90) om avfattande av läkarintyg, läkarutlåtande, journaler m. m. visa signödvändig. LO: Organisationen motsätter sig bestämtutredningens förslag i denna del. Ur individens egen hälsosynpunkt kan delmånga gånger ha belydelse under hela hans livstid att del finns möjlighel attgå tillbaka till tidigare journaler. Del finns också många bevis på att det ärviktigt för behandling av barn och andra släktingar att kunna gå tillbaka tilläldre journalanteckningar för att kunna bedöma sannolikheten av ärftligafaktorer. Det är vidare viktigt att den kliniska forskningen kan följa uppbehandlingsresultat för den medicinska 1978/79:220 132 Härtill kommer atl vi vet att människors hälsa lillstor del hänger samman med faktorer i den yttre miQön och i arbetsmlQön. Vi vetockså all effekten av miQöfaklorer ofta inte ger sig tillkänna förrän eftermånga år. Asbeslriskerna är etl exempel på della. De ökande cancerriskerna görmöjligheten all undersöka olika miQöfaklorers samband med sjukdomar till enallt betydelsefullare fråga både vid behandling och för förebyggande insatser.LO ser därför allvariigl på risken alt en utbredd användning av möjligheten altfå patienQournaler förstörda kan leda till att underiaget för sådana insatserförsvagas. Ur patientens synpunkt bör del viktigaste kravet vara allsekretessbestämmelserna tillämpas på ett sådant sätl all man inte behöverbefara atl journalanteckningarna kommer till obehörigas kännedom. LO vill inteutesluta att del finns speciella silualioner där patientens krav all få enjournalanteckning förstörd bör tillgodoses, men della bör gälla undantagsfall. allmänna patientförening: Journal böraldrig få förstöras av skäl som här angives. Om den journalförande läkaren harutnytQat patientens förtroende och har skadat patienien genom olämplig journalföring,lorde della i sig vara ansvarsgrundande. Vetskapen om all en journalhandlinghar förstörts och ovissheten belräffande innehållet i den förstörda handlingenkan omintetgöra varje utredning om ansvar. Paragrafen bör i ställel upptabestämmelser om förfarande för atl korrigera fel i journalen. Förslagsvis böretl sådant förfarande innefatta föQande. Det felaktiga stycket markeras medpenna och linjal utan atl göras oläsligt. Den som är ansvarig för journalensätter datum och vid det överslrukna stycket. Om så erfordras kan ettförtydligande genom en hänvisning lill en mer tillämplig journaldel göras.Paragrafen bör även uppta ett stadgande om patientens räll all självskriftligen komplettera sin journal. : Om besvärande uppgifter ijournal skall fl förstöras är svårare att ta ställning till. Besvärandeinformation om enskilda personer lagras hos många myndigheter varförmotsvarande krav på förstöring kan uppkomma även på andra samhällsområden.Denna fråga är därför i behov av att utredas i etl vidare sammanhang. I detta sammanhang vill läkaresällskapet peka påproblem som kan uppkomma vid lagring av journal över patient som inte önskarbli registrerad. Patienter har i viss utsträckning sökl privatläkaredärför att de har velat försäkra sig om att inga som helst anteckningar skulleföras. Det förekommer också att personer söker läkare för all få råd i sådelikata frågor alt de över huvud laget vägrar att uppge sin identitet. Manmåste fråga sig om del är etiskt försvarbart att en sådan person på grund avsin ställning lämnas ulan hjälp. Det synes rimligt att en person under vissaförhållanden bör kunna få råd ulan registrering. Bara detta all vararegistrerad hos vissa läkare kan i somliga sammanhang bli diskriminerande. Prop.1978/79:220 133 Innehåll Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ...... 1 1 Förslag lill lag omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen 2 Förslag till lag om ändring isjukvårdslagen (1962:242) 9 3 Förslag till lag om ändring itransplantationslagen (1975:190).. 11 4 Förslag till lagom ändring i lagen(1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen 11 5 Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) 12 6 Förslag till lag om ändring i lagen(1960:408) om behörighet att ulöva läkaryrket 13 7 Förslag lill lag om ändring i lagen(1963:251) om behörighet atl utöva tandläkaryrket 13 8 Förslag till lag om ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning 14 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 15 1 Inledning..................................................... .... 15 2 Allmänna överväganden.................................. 16 2.1 Inledning.............................................. 16 2.2 Omfattningen av tillsynen i personellthänseende 17 2.3 Del straffrättsliga ansvaret...................... 19 2.4 Hälso- och sjukvårdspersonalensallmänna åligganden.. 20 2.5 Det disciplinära ansvaret......................... 21 2.6 ....... .... 22 2.6.1 Nämndens ställning i förhållande lillsocialslyrelsen 22 2.6.2 Nämndens uppgifter....................... .... 23 2.6.3 Nämndens sammansättning.................. 24 2.6.4 Partsslällning................................ 25 2.6.5 Besvärsrätl................................... 26 2.6.6 Förfarande................................... 29 2.8 Återkallelse av legitimation m.m................ 33 2.9 Patientjournaler..................................... 34 2.9.1 Allmänt....................................... 34 2.9.2 Rätt att ta del av journal................ 35 2.9.3 Förstöring av journaler m.m............. 36 3 Upprättade lagförslag.................................... 37 4 Specialmolivering.......................................... 37 4.1 Förslaget lill lag om tillsyn över hälso-och sjukvårdsperso nalen m. fi............................................ .... 37 Prop.1978/79:220 134 4.2 Förslagel lill lag om ändring isjukvårdslagen (1962:242) 70 4.3 Förslagel till lag om ändring i transplantationslagen (1975:190) 71 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen(1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen 7] 4.5 Förslaget lill lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291) 72 4.6 Förslagen lill lag om ändring i lagen(1960:408) om behörighel att ulöva läkaryrket och lag om ändring i lagen 72 (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning 72 5 Hemställan ... ............................................ 73 6 Beslut........................................................ 73 Bilaga 1 Sammanfattning avmedicinalansvarskommitténs förslag.. 74 Bi/aga 2 Sammanställning av remissyttrandena över medicinalan svarskommitténs förslag, upprättad inom socialdepartemen tet ................................................................. .... 79