prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — I fråga om valbarhet tillledamol eller suppleant i arbelsuiskoliei eller i kommilté hänvisas f n. lillbestämmelserna i lagen (1961:436) om försam-lingsslyrelse(omlryckt 1976:500)omvalbarhet lill kyrkofullmäktig. Eftersom arbetsutskotlei och kommiltéernanärmasl är all jämställa med församlings kyrkoråd och övriga nämnder, harhänvisningen ändrals lill atl gälla valbarhetsreglerna för ledamol ochsuppleanl i kyrkorådet. I och för sig är dessa regler inle tillämpliga påkyrkoherden, som i stället enligt församlingsslyrelselagen är självskrivenledamol av kyrkorådet. Den ändrade hänvisningen innebär emellertid inte någonändring i fråga om kyrkoherden, som är valbar till arbelsulskotlet eller kommitte under samma förutsättningar som andra medlemmar i församlingen. I sakinnebär den nya hänvisningen endasi den skillnaden att vissa ledande tjänstemäninle är valbara. Vidare har den ändringen gjorts att utöver delegerade ochsuppleanter för delegerade endast den som är kyrkobokförd inom områdei förförsamlingen enligt den nya indelningen eller för den kyrkliga samfällighetenär valbar. Ändringen i denna paragrafinnebär etl förtydligande i fråga om ansvarel för de kosinader som delegeradesverksamhet för med sig. Givelvis ansvarar endast församling som har valldelegerade för sådana kosinader. Fördelningsreglerna blir akluella endasi i defall då mer än en församling har valt delegerade. För all undvika oklarhet ifråga om rälien alt anföra besvär över beslul av delegerade, arbelsutskolteleller kommitté har i lagen lagils in en beslämmelse om all sådan rälllillkommer varje församling eller kyrklig samfällighet Prop.1978/79:157 141 somberörs av indelningsändringen och den som har rätt atl anföra besvär överbeslut av kyrkofullmäktige eller kyrkostämma i sådan församling eller kyrkligsamfällighet. som berörs av indelningsändringen avses församlingsom har vall delegerade. Ändringarnai lagen om kyrkliga sammanläggningsdelegerade bör iräda i kraft samlidigl somden nya indelningslagen, dvs. den (punkl 1). De nya bestämmelsemabör lillämpas även i fråga om sammanläggningsdelegerade, arbeisulskoll ochkommilté som har utsetts enligt äldre bestämmelser (punkt 2). 4.4 Förslagettill lag om ändring i kommunallagen Dehänvisningar lill särskilda bestämmelser som f. n. finns i 2 kap. tredjestycket och iredje stycket kommunallagen avser beslämmelserna i andraslyckel och samt om nyval av kommunfullmäktige resp. landstingvid indelningsändring och åtgärder i samband därmed. I enlighel med vad jaglidigare anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7.2 och 2.8) och ispecialmoiiveringen till den nya indelningslagen har dessa bestämmelser i getts någon molsvarighet i den nya indelningslagen. Hänvisningarna i 2kap. tredje stycket och tredje stycket kommunallagen har därmed blivitöverflödiga. De har därför tagits bort. 4.5 Förslagettill lag om ändring i lagen om församlingsstyrelse Ändringeni 6 a g föranleds av att benämningen sammanläggningsdelegerade ändrats lillindelningsdelegerade även på den kyrkliga sidan enligt vad jag tidigareförordal (avsnill 2.9 och 4.3). Somframgår av specialmotiveringen till 3 kap. i den nya indelningslagen har liksomi fråga om ändringar i kommunindelningen bestämmelserna om nyval vid ändring iförsamlingsindelningen (andra slyckel och ) inte gelts någonmolsvarighet i den nya lagen. Hänvisningarna lill dessa beslämmelser i ligandra slyckel och andra slyckel lagen om församlingsstyrelse har därförtagits bort på motsvarande sätt som skett i kommunallagen. 4.6 Förslagettill lag om ändring i lagen om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Denändring som gjorts i I g är av formell natur och föranleds av atl benämningensammanläggningsdelegerade ändrals till indelningsdelegerade. Prop.1978/79:157 142 4.7Förslaget till lag om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar Idenna lag har tagits in bestämmelser om kommuns, landstingskommuns ochförsamlings utdebitering av skatt vid indelningsändring, om beräkning av ökatförskoll av kommunalskall och landstingsskatt vid sådan ändring samt omavräkning av uppburna förskott för kommunalskatt, landstingsskatt ochförsamlingsskatt efter det all en indelningsändringhar trätt i kraft. Bestämmelserna om utdebitering av skaU motsvarar 15 § förstaSlyckel och första stycket . Övriga beslämmelser molsvarar delvis deregler som finns i förordningen (1948:766) angående taxering och debitering avskall vid ändring i eller ecklesiastik indelning, m. m. 1 likhel medkommillén anserjag atl del är lämpligt all dessa beslämmelser moderniseras ochförs samman i en författning. De bestämmelser som föreslås måste åtminstonedelvis anses gälla grunderna för den kommunala beskattningen. Pä gmnd avbestämmelserna i 8 kap. regeringsformen måste de därför meddelas i lag.Även förordning antogs f ö. med medverkan (prop. 1948:315,rskr 476). Genom den nya lagenupphävs förordning. 1 förordningen finns elt flertal beslämmelser sominte getts någon motsvarighet i den nya lagen. Delta gäller bl. a.bestämmelserna i 1 och 2 gg om vilka frågor som regleras i förordningen ochvilka lyper av indelningsändringar som kan komma i fråga. Flera av deindelningar (municipalsamhälle, faltigvårdssamhälle, tingslag) som nämns saknarnumera aktualitet. I den nya lagen anges belräffande varje särskild bestämmelsede slag av indelningsändringar som beslämmelsen gäller. Även bestämmelserna i om ortsgrupp saknar aktualitet sedan systemet med ortsgmppering iskatlesammanhang upphört. Inte heller beslämmelsen i första slyckel hargetts någon motsvarighet i den nya lagen. Denna bestämmelse innebär atl inomelt område som berörs av indelningsändring skall sluilig skall på gmnd avlaxering del år då indelningsändringen träder i kraft ulgå enligl denutdebitering som gäller i den kommun som området tillhört före ändringen. Atlså skall vara fallel följer emellerlid redan av beslämmelserna i 1 mom.uppbördslagen (1953:272). När del gäller tillkommande skall ger 31 guppbördslagen ullömmande besked om enligl vilka grunder sådan skall skall ulgå.Beslämmelserna i förordning behöver därför inle heller ges någonmotsvarighet i den nya lagen. Avvad nu sagls följer all de beslämmelser förordning som avserlaxering och uppbörd av skall inle behöver behållas. Den nya lagen omfattardärför endasi beslämmelser om utdebitering och utbetalning av skatt. Lagenkommer därmed atl innehålla beslämmelser om förhållandena vid indelningsändringsom molsvarar bestämmelserna i lagen (1965:296) med särskilda beslämmelser omkommuns och annan menighets uldebtlering av skall, m. m. Prop.1978/79:157 143 Dennaparagraf, som motsvarar första stycket , innehåller beslämmelser ombestämmande av skattesatsen för en kommuns uttag av skatt för år dåindelningsändring iräder i kraft. Beslämmelseni förslå stycket har kvarstått oförändrad sedan lagens tillkomst är1919. Den är givetvis utformad med utgångspunkt i de beskattningsregler somgällde dä. Enligt beslämmelsen skall de uiskylder lill ändrad eller nybildadkommun, som beviljas under årel innan indelningsändringen träder i kraft allulgå under , fördelas på dem, som skulle varit skattskyldigatill kommunen under förstnämnda år, för den händelse den nya indelningen redandå varil i kraft. Beslämmelsen innebär med ell modernare uttryckssätt att, närkommun som berörs av indelningsändring beslämmer utdebitering föreändringens ikraftträdande, hänsyn skall tas lill förändringar iskatteunderiaget som beror på atl etl område skall tillföras eller skiljas frånkommunen. 1 fråga om en nybildad kommun beräknas skatleunderiagel givelvisenligl den nya indelningen. Den utdebitering som bestäms ligger sedan tillgrund för preliminärskatteuttaget och förskotlel av kommunalskall underdel årdäindelningsändringen träder i kraft. Denya beslämmelserna innebär ingen ändring i sak av den nuvarande ordningen.Beslämmelserna anknyter till lag. Vid beräkning av delskalteunderiag som enligt denna paragraf skall ligga till gmnd för en kommunsbesiämmande av skattesats skall således hänsyn tas till en indelningsändringsom skall träda i kraft vid del följande . Detla gäller såväl närkommuns område ändras som när ny kommun bildas. A v kungörelsen (1950:431)med vissa föreskrifter angående taxering och debilering av skall vid ändring ikommunal indelning, m. m. framgår all lokala skattemyndigheten skall lämnakommun sådan uppgift om skatleunderiag som behövs för denna beräkning. 1denna paragraf finns en bestämmelse om beräkning av ökat förskoll förkommunalskatt vid indelningsändring. Paragrafen molsvarar och överensstämmerhelt med 8 a g i 1948 ärs förordning. Bestämmelsen innebär att enfolkmängdsökning skall beräknas pä kommunens område enligl den nya indelningenvid tillämpningen av reglerna i Oärde slyckel lag om ökat förskollav kommunalskatt. Idenna paragraf finns bestämmelserom fördelning av avräkningslikvider förkommunalskatt efter del alt en indelningsändring harträtt i kraft. Paragrafen molsvarar andra slyckel och förordning. Bestämmelsernainnebär alt en fordran eller en skuld för kommunalskall som belöper på områdesom överförts från en kommun lill en annan förs på 1978/79:157 144 Vid delning av en kommun fördelas kommunens fordran ellerskuld mellan kommunerna enligl den nya indelningen i förhållande lillskalieunderiagel i de olika delarna. En fordran elleren skuld, som avser enkommun som har lagts samman med en annan kommun, förs på den nybildade ellerutvidgade kommunen. I sak innebär delta endasi den ändringen atl fördelning avavräkningslikviden efter skatteunderlaget sker inte endast vid sådan delning aven kommun som innebär ati kommunen upplöses ulan ocksä nären kommu n delals såatt ett område utbrulits tillegen kommun medan återstoden beslår som en minskadkommun. Med delning av en kommun avses här liksom i den nya indelningslagendels utbrytning av ett område till en nybildad kommun, dels en kommunsupplösning och nybildning av tvä eller flera kommuner och dels sådan upplösningav en kommun som innebär alt delarna förs till befintliga kommuner. Bestämmelsernaär liksom de som finns förordning inle avsedda all utgöra någothinder mot all en fordran eller en skuld för kommunalskatt las upp i denekonomiska regleringen mellan kommunerna vid en indelningsändring, öm enområdesöverföring är så omfaiiande att en fullständig ekonomisk reglering blirnödvändig, kommer en sådan fordran eller skuld atl ingå i den förmögenhetsmassasom delas mellan kommunerna. Vid delning av en kommun torde dock reglerna idenna paragraf i allmänhel ge elt rättvisande resultat. Det bör understrykasall kommunerna enligl den nya indelningslagen ges stor frihet all själva kommaöverens om den ekonomiska regleringen. 1denna paragraf anges lagens tillämpning vid ändring i indelningen ilandstingskommuner och församlingar. Paragrafen molsvarar första stycketKIL saml första och andra styckena och förordning. Bestämmelsernai om utdebitering av skatt har gjorts tillämpliga i fråga omlandstingskommun och landstingsskatt. I övrigt stämmer beslämmelserna överensmed dem som gäller. Frågan om ökal förskott med hänsyn lill enfolkmängdsökning blir inle aktuell för församlingar. 4.8Förslaget till lag om upphävande av vissa författningar om övergångs-bidrag vidvissa ändringar i den kommunala indelningen Genomdenna lag upphävs lagen (1962:68) om nedsättning av allmän kommunalskatt ianledning av övergångsbidrag vid vissa ändringar i den kommunala indelningenoch kungörelsen (1962:69) om övergångsbidrag vid vissa ändringar i denkommunala indelningen. I samband med genomförandet av den senasleindelningsreformen öppnades genom dessa författningar möjlighet all geslalliga övergängsbidrag lill kommuner. Avsiklen med bidragen var altövergångsvis begränsa sådan uldebiieringshöjning for Prop.1978/79:157 145 endel av en kommun som skulle bli följden av en kommunsammanläggning.Föredraganden anförde i prop. 1961:196 alt del var angelägel alt i göriigastemån avlägsna hinder mot ett frivilligt genomförande av kommunsammanläggningarna.Eu liknande bidragssystem förekom även vid indelningsreform.Lagsiiftningen varda tidsbegränsad. lagsliftning om övergångsbidragtidsbegränsades däremot inte. Den gäller därför fortfarande.Indelningsreformen är nu genomförd. Författningarna om övergångsbidrag vidvissa ändringar i den kommunala indelningen bör därför upphävas. Jaghemställer att regeringen föreslår alt antaga förslagen lill 1. lag om ändring i riketsindelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, 2. lag om kommunalaindelningsdelegerade, 3. lag om ändring i lagen(1972:229) om kyrkliga sammanläggningsdelegerade, 4. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 5. lag om ändring i lagen (1961:436)om församlingsstyrelse, 6. lag om ändring i lagen(1955:138) om proportionellt valsäll vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. 7. lag om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring i rikels indelning i kommuner,landstingskommuner och församlingar, 8. lag om upphävande av vissaförfattningar om övergängsbidrag vid vissa ändringar i den kommunalaindelningen. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 10 1978/79. Prop.1978/79:157 147 Sammanfattning av indelningslagskommitténs förslag Indelningslagskommillénhar lill uppgift all göra en fullständig översyn av lagen (1919:293) om ändringi och ecklesiastik indelning (). Översynen skall enligl kommitténsdirektiv särskilt avse beslämmelserna om förutsättningarna förändring i denkommunala indelningen och om reglering av kommunernas ekonomiska förhållandenvid sådan ändring. Kommittén har vidare att behandla frågan om nyval avkommunfullmäktige i samband med indelningsändring och delegering avbeslulanderätien i vissa typer av indelningsärenden samt förfarandet i sådanaärenden. Belänkandetinleds med en historisk översikt. Där behandlas i eii första avsnill frågor omhur synen på en lämplig kommunstorlek har utvecklats och förändrats i takt medsamhällsomvandlingen. 1 etl andra avsnitt lämnar kommillén en redogörelse förindelningspraxis selt ur ell historiskt perspektiv. Vidare behandlas särskiltden kommunala demokratins betydelse i indelningssammanhang och ulvecklingen iandra länder. Sverigeär indelat i kommuner, landstingskommuner och församlingar. Dessa tre kommunalaindelningar läcker var för sig i princip hela landel. Indelningen i kommuner,landstingskommuner och församlingar mäsle lid efter annan ändras av olika skäl.Den kan inte väntas ligga fast ens efter de båda slora indelningsreformerna,denförsta genomförd och den andra successivt . Delfinns f n. 277 kommuner, 23 landstingskommuner och 2 575 församlingar. Förutsättningarnaför atl kommunindelningen och församlingsindelningen skall fä ändras anges iKIL. Där finns också bestämmelser om hur sådana ändringar skall genomföras.Däremot innehåller i stort sett inga regler om ändring i denlandstingskommunala indelningen. är lillämplig på allalyper av indelningsändringar, dvs. sammanläggning av kommuner, delning avkommun och överföring av större eller mindre områden från en kommun till enannan. Mindre ändringar i kommunindelningen kan också ske i samband medfastighetsbildning över kommungräns. Enkommunal indelningsändring innebär all del område som ändringen 1978/79:157 148 avserknyts till en annan kommun eller bildar en helt ny kommun. Områdets invånareupphör att vara medlemmar i den gamla kommunen ochblir i stället medlemmar iden andra eller den nya kommunen. Vidare upphör den gamla kommunensbefogenheter och skyldigheler inom områdei. Dessa lillkommer den kommun somområdei lillhör efter ändringen. Dessa konsekvenser av indelningsändringeninlräder gradvis under liden mellan regeringens beslul om ändringen och delårsskifte då den iräder i kraft. måste kommunernaförbereda och i vissa avseenden tillämpa den nya indelningen. Budget ochförvaltningsorganisation kan behöva antas för kommunen enligt den nyaindelningen. I viss bemärkelse existerar således kommunen enligl den nyaindelningen innan indelningsändringen träder i kraft. 1 finnsbeslämmelser-framförallt om utövande av den kommunala besluianderällen vidindelningsändring - som gör del möjligt atl vidta de ålgärder som behövs förall ändringen skall kunna genomföras. Vidsidan av den kommunala indelningen finns fiera olika indelningar för andraändamål av offenlligrällslig ari. Det är fråga om indelning i områden ochdistrikt för olika grenar av den slalliga förvaltningen, indelning i domkrelsarför domslolarna saml annan kyrklig indelning än församlingsindelningen. Kommunindelningenligger lill grund för många av de andra indelningarna. Kommunerna fullgörbetydande samhällsuppgifter i en omfattning och av en variation som saknarmotsvarighet bland övriga förvaltningsenheter. Kommunindelningen måste därförvara självständig och i första hand bestämmas av vad som ur synpunktär mest ändamålsenligt. Atl kommunindelningen intar en särsiällning blandindelningarna är moi denna bakgrund naturligt. En ändring i kommunindelningenleder i regel till molsvarande ändringar i andra indelningar, inle tvärtom.Gränserna för andra områden och distrikt tillåls inte skära kommungräns.Bristande överensstämmelse mellan kommungräns och annan gräns motverkas genomall adminislraiiv och kyrklig indelning samt domkrelsindelning ändras i sambandmed ändring i kommunindelningen. 1regeringsformen finns flera beslämmelser om den kommunala självsly-relsen.Redan i 1 kap. slås fast att den svenska folkstyrelsen bygger på allmän ochlika rösträtt och atl den förverkligas, förutom genom etl represeniativistatsskick, också genom självstyrelse. Enligl 1 kap. flnns i rikelprimärkommuner och landstingskommuner. I samma paragraf föreskrivs även allbesluianderällen i kommunerna utövas av valda församlingar. Grundernaförändringar i kommunindelningen skall enligl 8 kap. bestämmas i lag. Kommiuéndiskuterar frågan om del krav som uppställs i 1 kap. regeringsformen allbesluianderällen i kommunerna skall utövas av valda församlingar uppfylls ialla lägen under liden mellan beslul om indelningsändring och ändringensikraftlrädande. Enligl kommitléns mening är överföring av beslulanderäll lillsammanläggningsdelegerade inte oförenlig med 1 kap. . Kommittén anser dockatt bestämmelsen är ett hinder för atl sammanläggningsdelegerade ochkommunfullmäktige, som beslutar för kommunen enligt den nya indelningen, påegen hand fattar beslut som i alltför hög grad angår även kommunen enligt denäldre indelningen. Prop.1978/79:157 149 Beslämmelseni 8 kap. regeringsformen innebär enligt kommitténs mening ell krav på enlagstiftning om ändringar i den kommunala indelningen av ungefär den omfattningsom har. Indelningslagstiftningen bör dock gälla inte bara kommuner ochförsamlingar utan även landstingskommuner. Den bör omfatta alla typer avindelningsändringar. I och för sig bör den kunna lillämpas även vid allmännareformer av kommunindelningen. Men särskild lagsliftning om en sådan reform kanbehövas. Beslämmelserna bör så långl möjligt vara neutrala i förhållande tillalla tänkbara typer av indelningsändringar. Genomförandet av indelningsändringarbör inte i onödan detaljregleras i indelningslagstiftningen. 1 denna bör delkommunaldemokraliska synsätt som återspeglas i 1977 ärs kommunallagstiftning istörsia möjliga utsträckning slå igenom. Kommillénanser sig böra föreslå en ny indelningslag som ersälier . Den nyalagstiftningen anknyler i lagtekniskt och språkligt hänseende lill den nyakommunallagen. Planför länels indelning i kommuner Förvarje län skall enligl 2 a g finnas en plan som visar den indelning avlänet i kommuner som är lämpligast med hänsyn lill befolkningsförhållandena,den ekonomiska ulvecklingen m. m. Beslämmelserna om indelningsplan logs in iKIL i samband med all beslulade om den andiakommunindelningsreformen. Indelningsplanerna avsågs bli ell vikligl led igenomförandel av indelningsreformen. Planeringen skulle gå ul på alt sammanförade kommuner som inte borde finnas kvar lill lämpliga kommunblock. Till grundför planeringen skulle ligga de principer för en ny kommunindelning somriksdagen hade godkänt. Planerna skulle vara vägledande för sammanläggningar avkommunerna i kommunblocken. Sammanläggningarnagenomfördes först på frivillig väg och sedan även mol vissa kommuners vilja medstöd av lagen (1969:156) med särskilda bestämmelserom ändring ikommunindelningen. De sista sammanläggningarna inom ramen förindelningsreformen irädde i kraft . Sedanindelningsreformen har genomförts fyller bestämmelserna om indelningsplan inlesamma funktion som lidigare. Kommillén konslaterar atl de ändamål som planernatjänade, medan indelningsreformen pågick, inle längre behöver tillgodoses genomsådan särskild planering som avses i 2 a g . Indelningsändringar förekommerinle längre i sådan mängd och av sådan omfaltning atl planer behövssom vägledning för bedömning av indelningsfrågorna. Den omfattandelänsplanering som regelbundet sker bör enligl kommilléns uppfattningkunna ligga lill grund för de bedömningar av kommunindelningens lämplighet somkan behövas i forlsällningen. Kommillén lämnar en översikllig redogörelse förlänsplaneringen. Elt av syftena med indelningsplaneringen var all man genomdenna kunde ta hänsyn lill en indelningsändrings följdverkningar för andrakommuner än dem som direkl berörs av ändringen. En indelningsändrings effeklerför kringliggande kommuner kan emellertid alltid, i den mån del behövs, las medi den bedömning som skall göras av förutsätlningarna för all ändringen skall fåske. Kravet på indelningsplanering medför dessulom alt 1978/79:157 150 handläggningenav indelningsfrågor försvåras. Kommillén föreslår mot denna bakgrund all densärskilda indelningsplaneringen slopas. anges de allmänna förulsäliningarna för indelningsändring. De är alländringen innebär fördelar för den kommunala förvaltningen eller lättnad ellerutjämning i kommunalskallen eller att ändringen främjar den ekonomiskaulvecklingen inom orten eller eljesl medför gagn. Någon av dessaförutsättningar mäste alllid föreligga för alt en indelningsändring skall fåbeslulas. Om kommun molsälter sig indelningsändring och ändringen eller villkorsom förbinds med denna dessutom skulle medföra avsevärd olägenhet för kommunen,får indelningsändring beslutas endast om vissa kvalificerade fömlsällningar äruppfyllda. 3 gKIL har inte ändrals sedan lagens lillkomsl . Bestämmelsernas allmännautformning har emellertid gjorl del möjligt att anpassa praxis iindelningsärenden efter de successivt ändrade förhållandena. Kommillénredovisar hur beslämmelserna tillämpas. Kommitténanser del inle möjligt alt utforma detaljerade reglerom vilka fömlsällningarsom skall gälla för de olika typer av indelningsändring som kan tänkasförekomma. Prövningen av en fråga om indelningsändring innebär i allmänhet enskälighelsavvägning mellan olika inlressen. Reglernas huvudsyfte bör vara attsäkerställa att dessa inlressen beaktas i tillräcklig utsträckning. Debestämmelser som kommittén föreslår om förulsäliningarna för indelningsändringär avsedda atl sä långt möjligl fungera lika väl vid alla typer avindelningsändringar. Kommitténföreslår all som allmän förutsällning för ändring i den kommunala indelningenskall gälla au sådan ändring lår beslulas endast om den kan antas medförabeslående fördel för kommun eller del av kommun. Med hänsyn lill svårighetenatt förutse utvecklingen och behovet av indelningsändringar av olika skäl samlmed hänsyn lill de olika skälens skiftande betydelse vid olika lyper avändringar har kommittén stannat för alt föreslå en allmänl hållen beslämmelse.Med fördel för del av kommun menar kommittén främsi fördel för de människor sombor inom etl område som är avsett alt överföras till annan kommun ellerutbrytas atl bilda egen kommun. Ipraxis tas stor hänsyn lill om kommun motsätter sig indelningsändring även närförhållandena inle är sådana atl kvalificerade förutsättningar krävs enligt 3 gKIL.