prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — Har bostad eller annan förmån av faslighet tillkommit medlem av bostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolag i denna hans egenskap och är icke fråga om upplåtelse som i iredje stycket sägs, skall värdet av bostaden etter förmånen icke räknas såsom skaitepliktig inläkl för medlemmen eller delägaren, t följd härav må, såviii fråga ej är om lill rörelse hänföriig utgift, avdrag icke ske för medlemmens eller delägarens inbetalningar till föreningen eller bolagel eller för andra omkostnader, som äro hänförliga lill innehavet av bostaden eller förmånen. Har bostad eller annanförmån av fastighet tillkommit medlem av bostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolag i denna hans egenskap och är icke fråga om upplåtelse som i iredje styckelsägs, skall såsom skattepliktig intäkt av kapital upptagas ett beloppmotsvarande räknat av den del av medlemmens ellerdelägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet som överstiger . Därvid skall värdet av andelen beräknas med utgångspunkti taxeringsvärdet året före taxeringsåret på föreningens eller bolagetsfastighet efter avdragförföreningens eller bolagets skulder. I fråga om bostadsom innehas av två eller flera medlemmar tillsammans skall beloppel 25 000kronor fördelas dem emellan efter andelarnas storlek. Vid inkomstberäkningenfår avdrag icke ske, sävili fråga ej är om lill rörelse hänförlig utgift, förmedlemmens eller delägarens inbetalningar lill föreningen eller bolageteller för andra omkostnader som äro hänföriiga till innehavet av bostadeneller förmånen. Har bostad eller annan förmån, som tillkommit medlem av bostadsföreningeller delägare i bostadsaktiebolag i denna hans egenskap, hell eller tillövervägande del varit av medlemmen eller delägaren mot vederiag upplåten lillannan under hela eller större delen av beskattningsåret, räknas vederlagetjämte värdet av bostad ellerannan förmån,som medlemmen eller delägaren för egetbmk förfogat över, såsom intäkt av kapital för medlemmen eller delägaren. Annan utdelning frånbostadsförening eller bostadsaktiebolag än i andra och tredje styckena sägs,som icke utgått i förhållande lill innehavda andelar 1978/79:209 12 elleraklier, räknas såsom intäkt av kapital för medlemmen eller delägaren, om och iden mån utdelningen överstiger sådana på beskattningsåret belöpande avgifteroch andra inbetalningar till föreningen eller bolagel, vilka icke äro att ansesom kapilaltillskoll. Dennalag träder i kraft den och tillämpas försia gången vid 1981 årstaxering. Denya bestämmelserna i 25 S 1 mom. och 2 mom. försia stycket b), punkt 2 a och punkl7 andra stycket av anvisningarna lill 25 i; saml punkt 2 a av anvisningarna lill36 $ lillämpas belräffande ombyggnadsarbete och energibesparande ålgärder förvilka preliminärt lånebeslul har meddelats efter ulgången av . De nya beslämmelsernai 25 § 2 mom. försia stycket c) lillämpas på reparationsarbeten som har påbörjatsefter utgången av . Förbostadsrätt som upplåtits före utgången av skall vid taxeringden i punkl 2 av anvisningarna lill 38 § angivna intäklsprocenten vara 2. Vad nusagts gäller dock inle bostadsrätt i sådan bostadsförening där medlemmarnaefter ikraftträdandet åtagit sig personligt betalningsansvar för skuld somavser föreningens fastighet. Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrivs all 42 S 1 och3mom. taxeringslagen(l956:623)' skall ha nedan angivnalydelse. 42I m o m . Har medlen av bostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolagunder hela eller större delen av beskattningsåret hell eller lill övervägandedel till annan upplåtit honom i nämnda egenskap tillkommande lägenhet, skall tillledning för medlemmens eller delägarens laxering av föreningen ellerbolagel lämnas uppgift om beloppel av medlemmens eller delägarensinbetalningar lill föreningen eller bolaget och huru myckel därav som ulgörkapitaltillskott ävensom angående värdel av medlemmens eller delägarens andel iföreningens eller bolagets behållna förmögenhet. Molsvarande gäller belräffandesådan ekonomisk förening eller sådani aktiebolag som enligt punkl 3 av anvisningarnalill 24 § kommunalskallelagen likställes med bostadsförening ochbostadsaktiebolag vid inkomstbeskattningen. Omförmälda uppgift skall ulan anmaningavlämnas senasi under laxeringsårei i den ordning, som gällerför avlämnande av självdeklaration. 1m o m . Har medlem av bostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolag underhela eller större delen av beskattningsåret helt eller lill övervägande del tillannan upplåtit honom i nämnda egenskap lillkommande lägenhet, skall lill ledningför medlemmens eller delägarens taxering av föreningen eller bolagellämnas uppgift om beloppel av medlemmens eller delägarens inbetalningar lillföreningen eller bolagel och huru myckel därav som utgör kapilaltillskollävensom angående värdel av medlemmens eller delägarens andel i föreningens ellerbolagels behållna förmögenhet beräknat på sätt anges i punkt 2 andra stycket avanvisningarna till 38 § kommunalskallelagen (1928:370f Molsvarande gäller belräffandesådan ekonomisk förening eller sådani aktiebolag som enligl punkt 3 av anvisningarnalill 24 § kommunalskaltelagen likställes med bostadsförening ochbostadsaktiebolag vid inkomstbeskattningen. Omförmälda uppgift skall ulan anmaningavlämnas senasi under laxeringsårei i den ordning, som gällerför avlämnande av självdeklaration. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. 3 m o m . Del åligger bostadsförening eller bostadsaktiebolag all senasi under laxeringsåret underrätta medlem eller delägare om värdet av medlemmens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet. höverinte lämnas i de fall föreningens eller bolagets skulder överstiger taxeringsvärdetav föreningens eller bolagets fastighet året näst före taxeringsåret.Skattechefen i det län där föreningen eller bolagel har sitt säte får i andrafall medge befrielse från att lämna uppgift om förmögenhetsvärde. Uppgiftenskall avfattas å blankett enligt fastställt formulär. 3 m o m . eller bostadsaktiebolag atl senasi undertaxeringsåret underrätta medlem eller delägare om värdel av medlemmens ellerdelägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet.Bestämmelserna i 1 mom. om beräkningen av andelens förmögenhelsvärde äger molsvarandelillämpning i dessa fall. I fall som avses i 1 mom. åligger detbostadsföreningen eller bostadsaktiebolaget alt senast den 8 febmari undertaxeringsåret tillställa medlemmen eller delägaren uppgift angående de iberörda moment omförmälda förhållanden, i vad medlemmen eller delägaren angår. Dennalag Iräder i kraft . 1978/79:209 15 Närvarande:statsministern ,ordförande, och slalsråden , Mundebo, Wiksiröm,, , , , , , , , De , ,, , Bondeslam Proposition om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. 1.1Bostadsskattekommitténs förslag (SOU 1976:11) Bostadsskatlekommiilén(Fi 1972:08) tillkallades med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndiganden den 8 sepiemberoch med uppdrag alt se över bostadsbeskattningen. I ell försiabetänkande (SOU 1974:16, Neutral bostadsbeskaUning)lade kommillén framförslagom bl. a. ändringar i villabeskattningen. I samband med 1974 årsbostadspolitiska lagsliftning (prop. 1974:150, SkU 1974:56, rskr 1974:374, SFS1974:944) infördes bl. a. en skärpning av beskattningen av de dyraste villorna.I sill slutbetänkande (SOU 1976:11, Bostadsbeskattning II) har bosladsskatlekommillén'redovisal återstående delar av utredningsuppdraget. I betänkandet las uppbeskattningen vid uthyrning av bl. a. villor samt beskattningen av jordbruketsbostäder, av s. k. andelshus och av bostadsrättsföreningar med s. k. fördeladelån. Bostadsskattekommitténsförslag i fråga om uthyrning av villa i andra hand blev starkt kritiserat underremissbehandlingen och del bör enligl min mening inte heller läggas till grundför lagstiftning. 1 fråga om beskauningen av jordbrukets bosläder börkommitténs förslag ytterligare bearbetas och las upp i ett annat sammanhang. Jagavser nu atl ta upp frågor om den skattemässiga behandlingen av andelshus ochbostadsrättsföreningar med fördelade lån. Jag kommer i fortsättningen att för bosladsrällsföreningaranvända uttrycket bosiads- 'Generaldirektören , ordförande, riksdagsledamoten , universitetslektornIngvar , civilingenjören , direktören ,direktören , riksdagsledamoten , direktören och andre förbundsordföranden . 1978/79:209 16 föreningvilket också är det som förekommer i lagtexten. Till protokollet i detta ärendebör fogas en sammanfattning av betänkandet i de delar som skall behandlas ipropositionen som bilaga I. Belräffande nuvarande svenska förhållanden samtutredningens närmare överväganden hänvisas lill belänkandel. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetls av kammarrätten i , (), lanthruksstyrelsen,bosladsstyrelsen, länsslyrelserna i , , ,, , , och , , ,, samt , föreiagsskaiteberedningenoch jordförvärvsutredningen, , . Centralorganisationen /SR (/SR), , Föreningen revisorer (), , Flyresgäslernas sparkasse- och byggnadsföreningars riksförbund u.p. (HSB), sladshypotekskassa, iSverige (LO), (), Näringslivets byggnadsdelegaiion(NBD), , bostads föreningarscentralorganisation (SBC), (),(), . (), Svenska bygg-nadsindustriförbundei. Svenska föreiagares riksförbund.Svenska kommunförbundel, Svenska . , Sverigesadvokatsamfund, allmännyttiga bostadsföretag (), , föreningsbankers förbund, , , . () saml (). LRFåberopar elt yttrande från Lantbrukarnas skaltedelegation. AB Bostadsgaranti, SBEF,Svenska byggnadsinduslriförbundel, åberoparyttrande från NBD. och åberopar samma yttrande ivad avser andelshus och fördelade lån och i övriga frågor ett yttrande frånNäringslivets skaltedelegation (NSD). och åberopar sisinämnda yttrande. Lantbrukssiyrelsenhar bifogat yttranden från sju lantbruksnämnder. Länsslyrelsen i länhar bifogat yttranden från , , och kommuner. Ensammanställning av remissyllrandena i de delar som jag nu avser att ta upp börfogas till protokollet i della ärende som bilaga 2. 1.2Departementspromemorian (Ds B 1978:7) Inombudgeideparlemenlei har upprättats en promemoria (Ds B 1978:7, Ändradebeskattningsregler för hyresfastigheter). Promemorian är uppdelad i 1978/79:209 17 1 avsnill 1 diskuleras i vad mån fastighetsägare skall fl .tillämpa bokföringsmässigagrunder vid inkomsttaxeringen. Dessa frågor har redan behandlats (prop.1978/79:42, SkU 1978/79:17, rskr 1978/79:87, SFS 1978:942-943). Jag avser nuatt ta upp avsnitt 2 i nämnda promemoria vilket rör samordningen mellanskalleregler och bestämmelser för den statliga bostadslångivningen. Avsnill 2av promemorian - saml redogörelsen för gällande räll på området - bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 3. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetls av RSV, bostadsslyrelsen,kammarrätten i Slockholm, kammarrätten i , länsslyrelserna iStockholms, saml , , kommun.Hyresgästernas riksförbund, , sladshypotekskassa,LRF, kommun, NBD, (Spinlab), SBC, Stockholmskommun, SKBF, (),SBEF, . Svenska revisorsamfundel (SRS), Svenska ,, , , saml . LRFåberopar ell yttrande från Lantbrukarnas skattedelegalion. industriförbundåberopar vad SBEF anfört i sitt yttrande. Ensammanställning av remissyttrandena över promemorians avsnitt 2 bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 4. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna utgångspunkter Bostadsbeskattningenär i princip en beskattning av fastighetsägare. Som sådan är den differentieradefter ägariyp och i vissa fall också efter fastighetens art. Är ägaren ellallmännyttigt bostadsförelag eller en s. k. äkta bostadsförening skerbeskattningen alltid efter en schablonmelod (24 § 3 mom. kommunalskatlelagen(1928:370), KL). Såsom intäkt skall upptas av fastighetens laxeringsvärde,medan avdrag medges i huvudsak endast för räntor på lånat, i fastighetennedlagt kapital. En schablonbeskauning lillämpas också för andra ägare omfastigheten utgörs av ell egel hem (24 S 2 mom. KL). Inläkisberäkningen är ävenhär knuten till fastighetens taxeringsvärde, men procentsatsen är inte fastulan stiger med taxeringsvärdet. Avdrag medges liksom i föregående fall ihuvudsak för låneräntor. Är fråga slulligen om en annan bosiadsfastighet än eltegel hem och andra ägare än allmännyttiga bostadsföretag eller äktabostadsföreningar sker s. k. konventionell beskallning (24 § I mom. KL). Dennainnebär alt alla intäkter från fasligheten skall redovisas och avdrag göras förräntor, drift- och underhållskostnader m. m. Deboende berörs direkt av bosladsbeskaitningsreglerna endasi i de fall de 2 1978/79. 1978/79:209 18 ocksåsjälva är fastighetsägare. är fallet i försia hand i fråga om villafasiigheter,men även vid s. k. andelshus, där elt anlal boende gemensaml äger elt flerfamiljshus.När bostaden är upplåten genom bostadsrätt kan de boende visseriigen sägasindirekt vara fastighetens ägare genom sill medlemskap i bostadsföreningen, mende berörs likväl inle direkt av beskattningen. Samma förhållande gäller iprincip alllid om lägenheten är upplåten genom hyresrätt. undantag finnsdock för det fiill någon flr en bostad upplåten av arbetsgivaren hyresfritt ellerlill subventionerad kostnad. I dessa fall skall elt förmånsvärde motsvarandeden inbesparade hyran upptas som intäkt hos den boende. Ettstarkt önskemål från statsmakterna är att de olika regler som gäller för bosiadsbeskatiningeninte skall medföra någol systematiskt gynnande eller missgynnande av en vissboendeform eller en viss ägarkaiegori. Av olika skäl har det emellerlid inle visalsig möjligl alt uppnå den eftersträvade neutraliteten genom åtgärder enbartinom skatteområdei. Därför har också villkoren för del statligabostadsfinansieringsstödel differentierats i del uttalade syftet alt molverkabeskattningens snedvridande effekter. k. villaschablonen infördes genom lagstiftning (SFS 1953:404). Genomvillaschablonen eftersträvades en förenklad beskattning av egnahem medbibehållande av en rättvis beskattning av det egna kapital som var nedlagt ifastigheten. Villaschablonen har ändrats vid flera lillfällen och ändringar harhaft olika bakgrund, t. ex. alt mildra verkningarna av höjda taxeringsvärdeneller atl fl en mer rättvisande behandling av del kapital som är nedlagt ifastigheten. har bosladssociala skäl anförts. Vid 1974 årsbostadspolitiska reform (prop. 1974:150,SkU 1974:56, rskr 1974:374,SFS 1974:944)betonades särskilt önskemålen om neutralitet i fråga om ekonomiska villkor förolika boendeformer. Villabeskatlningen skärptes något men framför alll ändradesreglerna för bostadsfinansieringen. Så anpassades de generellaräntesubventionerna till siatsbelånade hus med hänsyn till effeklerna av deskilda skattereglerna för flerfamiljshus och egnahem. Villaschablonen harsenast ändrats (prop. 1977/78:68, SkU 1977/ 78:18, rskr 1977/78:114,SFS 1978:1097). 1fråga om bostadsföreningar har intäklsprocenten varil oförändrad alltsedande nuvarande reglerna tillkom (prop. 1954:37, BeU 1954:18, rskr1954:102, SFS 1954:51). Genom lagsliftning (prop. 1959:9, BeU 1959:4, rskr1959:67, SFS 1959:36) infördes samma regler för de allmännyttiga bostadsföretagensom lidigare gällde för bostadsföreningar. Somjag tidigare nämnl har man sökt uppnå neutralitet mellan olika boendeformeräven genom åtgärder i fråga om bostadsfinansieringen. Nyss nämnde jag 1974 årsbostadspolitiska reform där man i delta syfte bl. a. differentierade degenerella räntesubventionerna för flerfamiljshus och egnahem (prop. 1974:150, CU1974:36, rskr 1974:372, SFS 1974:946). infördes nya regler för detstatliga bosladslåneslödel. Prop.1978/79:209 19 reglerdifferentierades med hänsyn till olika fastighetsägarkategorier. För enskildafastighetsägare har reglerna varit differentierade även med hänsyn till omnybyggnad eller ombyggnad sker. Lånereglerna för bostadslån vid nybyggnadbehandlades även av (prop. 1976/77:100 bil. 16, CU1976/77:18, rskr 1976/77:187). Jag återkommer i del följande till denna frågaliksom till den senasle ändringen av dessa låneregler (CU 1978/79:26. rskr1978/79:250). Reformemaav beskattnings- och lånereglerna hur i första hand tagit sikte på deförhållanden som gäller på bostadsmarknaden i slorl. Det finns emellertid ocksåell anlal speciella situationer där de förutsättningar på vilka de generellareglerna bygger inte är uppfyllda, vilket leder till ell icke avsett beskattningsresultatiUnder senare är har också starka önskemål framförts, bl. a. från riksdagenssida, om en bällre samordning i vissa situationer av skattereglerna och detstatliga bostadsstödet. Utredningsförslag har utarbetats som berör bägge dessaämnesområden. I det försia avseendet märks bosladsskattekommitténs slulbelänkande(SOU 1976:11, Bostadsbeskattning II) där kommittén föreslåråtgärder i fråga om bl. a. bostadsföreningar med fördelade lån och s. k.andelshus. I del andra avseendet finns en departementspromemoria (Ds B 1978:7,Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheter) där förslag framläggs om ensamordning av skatteregler och statligt bostadsstöd. Båda förslagen har remissbehandlals. Underremissbehandlingen av de nämnda ulredningsförslagen har önskemål uttalats om omfattande utredningar borde göras för att ge en grund för all nå fram lillden önskade neutraliteten mellan olika boendeformer. Bostadsskattekommitténsförslag i fråga om de s. k. andelshusen liksom förslaget idepartementspromemorian om samordning mellan skalleregler och slatligl låneslödinnebär båda begränsningar i nuvarande omedelbara avdragsräii förreparationskostnader. Kritik har framförts mot all åtgärder av delta slag skullevidlas för speciella fall. I stället bör ingrepp av sådani slag ges en merallmän räckvidd. Enligl fleras mening skulle del därför finnas skäl au utredadessa frågor i elt siörre sammanhang. Jag vill här tillägga alt delvis likartadeönskemål framförts i vissa remissyttranden skalleutrednings (Fi1972:02) slutbetänkande (SOU 1977:91, Översyn av skattesystemet). Ävenom de förslag som jag nu avser alt redovisa endasi rör vissa delar inombostadsbeskattningens område utgör de viktiga inslag i strävandena efter all nåfram lill ökad rättvisa och likformighet i fråga om beskattningen av olikaformer av boende. Några av förslagen kan också betecknas som åtgärder mol vissaförfaranden som medför av lagsliftaren inte avsedda skattelättnader. Jag anserdärför alt det är angeläget att lägga fram dem . Jag vill emellerlidframhålla atl del med liden kan visa sig all en fördjupad översyn avbostadsbeskattningen bör göras. Som ett exempel på att det även i andraskattesammanhang uppkommer frågor med bostadspolitisk anknytning vill jagnämna alt förslag om ändrad realisationsvinstbeskattning av 1978/79:209 20 bostadsrätterskall framläggas av den utredning som skall se över aktievinst-beskattningen m.m. (B 1979:05). Jag vill också nämna de av statsrådet tillkalladeutredningarna dels om underhållsfonder i flerfamiljshus (Bo 1978:05) och delsom ökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet (Bo 1978:06). Åtgärderpå de områden som avses med dessa båda utredningsuppdrag måste också beakiasvid en bedömning av bl. a. kostnadsläget skilda boendeformer emellan. Olikaformer av finansieringsstöd spelar självfallel en beiydande roll i dessaavseenden och jag vill här nämna de nya bestämmelserna om särskildaunderhållslån för hyreshus (prop. 1978/79:66, CU 1978/79:6, rskr 1978/79:114). Idet följande avser jag atl försl behandla s. k. andelshus, därefier bostadsföreningarmed fördelade lån och slulligen samordningen mellan vissa skatteregler och denstatliga bosladslångivningen. 2.2Beskattningen av s. k. andelshus Enskiltägda flerfamiljshus beskallas enligl konventionell metod. Därvid skall som inläklredovisas influtna hyror liksom andra inkomster från fastigheten. Avdrag medgesför räntor saml drift- och underhållskostnader. Kosinader för reparation ochunderhåll är avdragsgilla medan däremoi kosinader för ny-, lill-eller ombyggnad av fasligheten får dras av i form av årligavärdeminskningsavdrag. Beskattningsreglerna är desamma antingen en eller flerapersoner äger fasligheten. Den som bor i ell flerfamiljshus som han ägerbeskattas för värdet av sin bostadsförmån. Medandelshus förstås i allmänhel ell sådani flerfamiljshus som ägs av flera personervilka också bor i fastigheten. Antingen kan ägarna inneha ideella andelar avfastigheten eller också inneha den indirekl genom elt för ändamålet bildathandels- eller kommanditbolag. Från skatlesynpunkl blir effekten i alllväsentligt densamma oavsell ägarform. Går fastigheten med vinsl beskallas varjedelägare för sin andel därav. Om däremot underskott uppkommer har varjedelägare rätt till avdrag från sin övriga inkomst lor den del av underskottetsom belöper på honom. En vanlig orsak till underskotl är atl omfattandereparationer utförts, där kostnaden som sagt är avdragsgill. Enligtbostadsskattekommiitén framstod del som stötande all nuvarande regler gjordedet möjligt för några personer all tillsammans köpa ell flerfamiljshus som vari behov av upprustning och genom rälien lill avdrag förreparationskostnaderna kunna sägas finansiera köpet av bostaden med hjälp avskallekredit. Kommittéförslaget innebar all avdrag förreparationskostnader endast skulle medges i begränsad omfattning under de femförsta åren efter förvärvet. Större kosinader skulle i stället aktiveras och gerätt till åriiga värdeminskningsavdrag. Reglerna skulle gälla för faslighelermed minst tre delägare. Av dessa skulle minst tre bo i huset eller, om så inlevar fallel, della vara avsett lill bostad ät 1978/79:209 21 Förslagetgodtogs av fiertalel remissinstanser. 1 fråga om den närmare utformningenframfördes emellertid viss kritik. Man framhöll att femårsre-geln kundekringgås genom senareläggningar av reparationsarbeten och att det kunde varasvårt all avgöra om en fastighet var avsedd atl innehålla bostad för delägare.Likaså kritiserades den omständigheten att olika skatteregler skulle kunnakomma att gälla för olika delägare beroende på när de förvärvat sina andelar ifasligheten. Föregen del vill jag framhålla all jag i likhel med bosladsskatlekommillén och flertaletremissinslanser anser det angelägel med vissa ålgärder i fråga om de s. k.andelshusen. I och för sig finns del inget frän skatlesynpunkl all invända motalt flera personer bor i ett flerfamiljshus som de äger tillsammans. En förutsäuningär emellertid atl beskattningsreglerna därvid ger ell rimligt resultat. Såmåste t. ex. delägarnas förmänsvärden för de egna bostäderna vara rikligtberäknade. är delta också regelmässigt fallel. Noggranna riktlinjerfinns nämligen rörande värderingen av bostadsförmån. Förden som äger del i ellandelshus lorde det från skatlesynpunkl vara likvärdigt om han själv bor i sinlägenhet eller om han hyr ul den och för egen räkning hyrenjämföriig lägenhetpå annal håll under förutsättning atl värdel av bostadsförmånen är riktigtberäknat. Delfinns emellertid situationer där nuvarande skatteregler för andelshusen kanutnyttjas för all vinna fördelar. Den mesl påfallande skallefördelen är, som bosladsskatlekommillénockså har påpekat, den som uppkommer när elt anlal fysiska personer förvärvar ellhyreshus med eftersall underhåll och låler rusta upp delsamma. Den del av koslnadernahärför som avser reparationer är avdragsgill vid andelsägarnas inkomsttaxering.På delta sätl kan det sägas all delägarna far en skattekredit för belopp somrätteligen ulgör en del av anskaffningskostnaden för bostaden. Avdragsrätten utnytljasregelmässigt för aU minska delägarnas skattepliktiga inkomster av annal slag.Skattelättnaderna härav uppgår ofta lill så beiydande belopp att de kan anses stötande. Delsäll på vilket fastigheten förvärvas kan variera. Delägarna kan förvärva dendirekt och dä äga ideella andelar i densamma. En annan melod är all låla eltsärskilt handelsbolag, vari de blivande hyresgästerna är delägare, förvärvafastigheten. Handelsbolaget bmkar då äga fastigheten intill dess upprust-ningsarbelenaär avslutade. Bolagsmännen är därvid berättigade till avdrag för sin andel ibolagets underskoll.