prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Riksdagoch regering påverkar också FoU-verksamhetens inriktning genom att inrättatjänster som professor i högskolan. Även om dessa tjänsters ämnesbenämningarofta görs ganska vida och kan täcka skiftande forskningsinriktningar, påverkashärigenom för mycket läng tid forskningens allmänna inriktning och inte minstforskarutbildningen i avsevärd grad. ökad kunskap om inte minst de sektorielltmotiverade behoven av forskarutbildad personal vore här av stort värde. Riksdagoch regering påverkar FoU-verksamhetens omfattning och inriktning ocksä genomdirekta viljeyttringar i mer konkreta frägor t. ex. genom att ange att vissabelopp skall gå till viss slags forskning eller genom att peka ut områden därforskningen bör intensifieras eller projekt som bör genomföras. Sädanauttalanden har när det gäller forskningsråden under utbildningsdepartementethittills gjorts i relativt liten omfattning men är naturligt nog vanligare närdet gäller sektoriell FoU, t. ex. inom energiforskningen. Viktiga områden fördirekta viljeyttringar gäller vidare samarbetsavtal med andra länder päforskningens område och deltagande i internationella samarbetsprojekt. Beroendepå omfattningen får de specificerade prioriteringar som görs effekter av iprincip samma karaktär som de medelsanvisningar som jag har berört. Även idetta sammanhang gäller alltså att omfattande och långsiktiga satsningar inomt. ex. ett sektoriellt område inverkar på behovet av forskning inom andra närliggandesektoriella områden eller området grundforskning. Den information som behövskan alltså gälla både den aktuella prioriteringen själv och dess konsekvenserpä andra FoU-områden. Forskningsfrågornasmångskiftande karaktär gör det knappast möjligt att i detalj ange vad somfordras för att riksdag och regering skall fä ett bättre beslutsunderlag i deforskningsfrågor där de har att besluta. Det beror förutom på de sakfrågorsom aktualiseras, t. ex. via högskolans, forskningsrådens och sektorsorganenseget planeringsarbete samt internationellt i hög grad pä ambitionsnivån idet planeringsarbete i integrerande syfte som regeringen anser önskvärt ochmöjligt att bedriva. Informationsbehovet måste alltsä fortlöpande analyserasoch ambitionsnivån stegvis anpassas till planeringskapacitet ochinformationsmöjligheter. Inteminst möjlighetema att få fram efterfrågad information kan visa sig vara enbegränsande faktor. Jag vill återigen betona att samordningsbehovet inte pänägot sätt är totalt; såväl kraven på utrymme för en helt fri och i dominerandegrad forskarstyrd forskning som kraven pä sektoriella initiativ ochproblemdefinitioner gör en centralisering och hård planering orimlig. Enannan faktor av stor betydelse gäller tidpunkten för information, analys,planering och beslut. FRU:s förslag om samlade FoU-propositioner en gång pervalperiod innebär att och regeringen skulle kunna fatta långsiktigarebeslut än vad som normalt sker i det årliga 1978/79: 119 23 budgetarbetet.En rad beslut skulle naturligtvis även fortsättningsvis behöva fattas ianslutning härtill men dä mot bakgrund av de mer långsiktiga och principiellabeslut som en FoU-proposition enligt FRU:s modell skulle kunna ge upphov till. Äveni detta sammanhang finns enligt min mening vissa problem som behöver övervägasytterligare mot bakgrund av erfarenheterna av ett utökat planeringsarbete. Hithör t. ex. karaktären av myndigheternas anslagsframställningar under de är dåett regeringens FoU-program löper. En annan fråga gäller möjlighetema attsnabbt fånga upp och fatta beslut om nya eller tidigare obeaktade problem; attplaneringen görs rullande underlättar dock väsentligt möjlighetema härtill. Enbundenhet för regering och riksdag i detta avseende mäste emellertid undvikas.En planering som finge sädana effekter skulle i själva verket motverka sitteget syfte. Enligtmin mening bör riksdag och regering rikta ökad uppmärksamhet mot de långsiktigaoch övergripande FoU-frågorna för att skapa förbättrad överbhck och sammanhangi det långt sektoriserade svenska FoU-systemet. Det bör ske i full medvetenhetom de svårigheter som faktiskt föreligger när det gäller informationsinhämtandeoch analys av samband, konsekvenser etc. i ett så vitt förgrenat system. FRU:sförslag om regeringsprogram för FoU anser jag vara i huvudsak väl avvägt. Detbör därför prövas och successivt ge erfarenheter till ledtiing för ettfortsatt arbete. Ambitionsnivån måste dock anpassas inte bara till kravet påbalans mellan sektorisering och överblick utan ocksä till föreliggandeinformations- och analysmöjligheter. Det finns inte anledning att redan nunärmare fixera den lämpliga ambitionsnivån i dessa avseenden erfarenheten avett första FoU-program måste bli vägledande för den fortsatta utvecklingen. FRUhar föreslagit att regeringen i de av utredningen förordade FoU-programmenskall lägga fram samlade redogörelser för den anslagsutveckling för olikaområden som regeringen räknar med för en femårsperiod. Ettärsbudgetering ärregel för statligt finansierad verksamhet. Detta bör dock inte hindra attregeringen, t. ex. i en forskningsproposition av det slag jag här harskisserat, redovisar vissa långsiktiga överväganden avseende forskningen utanatt för den skull precisera anslagsbelopp för längre perioder. Enviktig effekt av regelbundna FoU-program, utöver förbättrade planeringsmöjligheterför myndigheter med ansvar för FoU, bör enligt min mening bli en intensifieradpolitisk och allmän debatt om forskningsfrågor bäde i ochannorstädes. En insiktsfull, kontinuerlig och allmän diskussion i dessa frågorär av avgörande betydelse för FoU-sy-stemets vitalitet. Enannan viktig effekt är att de sektoriella organens satsning på mera långsiktigtsyftande projekt ökar erfarenheten har i många fall visat behovet härav. Enytterligare viktig effekt blir att systemet ökar möjligheterna för attbedöma intresset av att delta i internationellt orga- Prop,1978/79: 119 24 Man kan räkna med att sådant samarbete blir allt vanligare ifortsättningen, både på ett nordiskt och på ett vidare intemationellt plan. 2.1Arbetet inom m. m. FRUdiskuterar formerna för samordning m. m. av forskningsfrågor inomregeringskansliet. FRU avvisar tanken på ett särskilt departement förforskningsfrågor och föreslår att en interdepartemental arbetsgrupp, beståendeav tjänstemän i ansvarig ställning skall leda arbetet med att utarbeta det avutredningen föreslagna FoU-programmet. Jagdelar FRU:s uppfatttung att ett särskilt departement för forskningsfrågor inteär lämpligt. Forskningsfrågorna bör som höra till de departement somsvarar för de olika verksamhetsområden som forskningen ägnas. Tillutbildningsdepartementets roll återkorruner jag i det följande. Medhänsyn till den förbättrade redovisning av beslutsunderlag i forskningsfrågorm. m. och de regelbundet återkommande forskningspropositioner som jag förordali det föregående behöver formerna för samarbete i forskningsfrågor inomregeringskansliet ses över. Det ankommer pä regeringen att besluta om arbetsformernai regeringskansUet. FRU:s förslag och remissinstansernas synpunkter på dettahar enligt min mening gett värdefulla uppslag för fortsatt diskussion omarbetsformerna. Det är naturligt att de återkommande forskningspropositionemaförbereds i samarbete med berörda myndigheter och organisationer. FRUframhåller att ett planeringsarbete som syftar till de av utredningenföreslagna regelbundna FoU-programmen måste bedrivas kontinuerligt och attansvaret för att häUa samman planeringsarbetet och utan avbrott följasamordningsaspektema på FoU-frågorna måste ges en organisatorisk bas inomregeringskansliet. FRU anser att bör utgöraadministrativ bas för planeringsarbetet. Deremissinstanser som yttrar sig i frägan tillstyrker i regel FRU:s förslag. 1enlighet med FRU:s förslag bör svara bl. a. för attsamordningen i forskningsfrågorna förbättras och för att åtgärder vidtas föratt ta fram bättre underlag för regeringens och beslut i forskningsfrågor. Eventuellaförändringar i organisationen på myndighetsnivå måste bli beroende av hur passomfattande myndigheternas medverkan i arbetet med att ta fram underlag förregeringens och beslut kan komma att bli. Den närmare utformningenav detta arbete mäste avvaktas innan man kan ta ställning till sådanaförändringar. Jag utgår dock från att eventuella förändringar kan ske inomramen för befintliga resurser. Forskningsrådsnämndenkommer vid bifall till mina förslag i det följande att fä ansvaret för fleranya uppgifter. I nämnden ingår nu före- Prop.1978/79: 119 25 trädare för bl. a. de politiska partierna ocharbetstagarorganisationerna. Antalet ledamöter i nämnden bör enligt min meningutökas och företrädare för (), kommuner ochlandsting ingå i nämnden. Enligt FRU:s bedömning kan ett bevarande avforskningsberedningen i dess nuvarande form inte grundas pä uppgiften att varasamordningsinstrument för FoU-poIitiken eller rådgivare till regeringen i FoU-politiskafrågor. Ett bevarande av forskningsberedningen kan dock, framhäller FRU,motiveras av andra skäl, t. ex. ett fortsatt behov av informella diskussionermellan berörda statsråd och företrädare för forskningen i samhället. Ett mycket litet antal remissinstanser nämnerforskningsberedningen i sina yttranden. Regeringen har enligt min mening även i fortsättningenbehov av kontaktorgan mellan regeringen och forskarna. Forskningsberedningenbör kunna fylla rollen som ett sådant kontaktorgan och vara ett forum förinformella diskussioner i forskningsfrågor. Genom denna direktkontakt kansynpunkter och förslag frän forskarhåll oförmedlat delges regeringen.Forskningsfrågor av skilda slag aktualiseras inom så gott som samtligadepartements verksamhetsområden. Med hänsyn bl. a. härtill är det enligt minmening lämpligt att forskningsberedningen knyts till regeringens samordnandeorgan, statsrådsberedningen, och att statsministern är ordförande iforskningsberedningen. Jag har i denna fråga samrått med statsministern.Ledamöterna i beredningen bör utses för begränsad tid, t. ex. , och detnormala bör vara att ledamöterna inte omförordnas. Det ankommer på regeringenatt besluta i dessa frägor. FRU konstaterar att arbete genomförfattningsreformen och den därvid införda utskottsorganisationen blivitstarkt sektoriserat och att till följd härav FoU-frågor kommit att behandlas iflera olika utskott. Möjlighetema till överblick över FoU-frågorna är enligtutredningens bedömning inte tillräckliga. Även möjligheterna att få framkvalificerad men bearbetad forskningsinformation som rör sakfrågor ärbegränsade. Det kan f. ö. noteras att det var på initiativ som FRU itilläggsdirektiv fick uppdraget att undersöka förutsättningarna för en långsiktigforskningsplanering. FRU föreslår att nya insatser görs för att förbättramöjligheterna till både forskningspolitisk information och forskningsbaseradsakinformation för de enskilda riksdagsledamöterna och för partigmppema.Riksdagens upplysningstjänst bör fä ökad möjlighet att förse riksdagensledamöter med bearbetad information om aktuellt forskningsläge inom olika områdengenom översikter, granskning av forskningsrapporter etc. FRU föreslär att 0,5milj. anvisas upplysningstjänsten för denna serviceverksam- Prop.1978/79:119 26 het,varav även utskotten och inre förvaltning i övrigt kan dra nytta.FRU anser vidare att en ökning av partigruppsstödet är befogad för atl gepartigrupperna och särskilt de av stödets konstruktion gynnadeoppositionspartierna möjligheter att inhämta kvalificerad information omforskning. FRU anser sig inle böra föreslå det belopp med vilket stödet böröka. Denna avvägning bör göras av egna organ. FRU:sförslag rörande och FoU-frågorna behandlas endast i ett mindre antalremissyttranden. 1 flertalet av dessa tillstyrks den föreslagna förstärkningenav . Den föreslagna ökningen av partigmppsstödettillstyrks också av flera remissinstanser men i denna fråga redovisar ocksäflera instanser tveksamma eller kritiska synpunkter. De förslag som FRU förtfram rörande och FoU-frågorna gäller frågor i vilka riksdagenbeslutar utan förslag från regeringen. En av tillsatt utredningrörande arbetsformer har lagt fram förslag som rör bl. a. defrågor som FRU aktualiserat. kommer säledes att fä ta ställning tillde berörda frågorna i samband med behandlingen av förslag från utredningen omriksdagens arbetsformer. FRUföreslår att ökade insatser görs för att skapa en heltäckande FoU-statistik.Särskilt viktigt anser FRU det vara att en reguljär och löpande FoU-statistiköver forskningen inom högskolan kommer till stånd. FRU förordar att deninterdepartementala arbetsgrupp, som av utredningen har föreslagits få ansvarför samordningsarbetet för regeringens FoU-program, får ett samordnande ansvaräven för utveckling av den reguljära svenska FoU-statistiken. Flertalet remissinstanseranser det värdefullt med en förbättrad FoU-statistik. Ett antal remissinstanseravstyrker dock FRU:s förslag, bl. a. med motiveringen att de stora insatser sommäste göras för att en sådan statistik skall bli meningsfylld inte skulle geett utbyte som stär i rimlig proportion till insatta medel. I någraremissyttranden föresläs att FRN i stället för den interdepartementalaarbetsgruppen får ansvar för FoU-statistikens omfattning och inriktning. "Driftansvaret" för statistiken föreslås åvila statistiskacentralbyrån (SCB). Flera organ inom högskolan befarar att en utvidgadFoU-statistik kommer att öka institutionemas administrativa belastning ochkritiserar utredningen för att den inte har uppskattat institutionernaskostnader i samband med uppgiftslämnandet. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) är tveksamt till om den av FRU skisserade ambitionsnivån förFoU-statistiken ryms inom den av FRU angivna kostnadsramen (0,7 milj. UHÄ anser också att 1978/79: 119 27 kostnaderna för att utveckla system för FoU-statislikenskulle vara betydande. svarar SCB för en ganska omfattandestatistikproduktion avseende FoU. För ställningstagande till frågan om omfattning,inriktning och utformning av FoU-statistik är det, enligt min mening,angeläget att ha ett bättre underlag än vad FRU redovisat om behovet avFoU-statistik av olika slag. FRU:s betänkande redovisar befintligt utbud avFoU-statistik, men diskuterar inte närmare vilken efterfrågan pä eller vilketbehov av FoU-statistik som finns. Jag avser atl i annat sammanhang föreslåregeringen att uppdra åt FRN att tillsammans med SCB undersöka vilketstatistiskt material olika tänkbara användare behöver. Viktiga frägor som mästeklarläggas är också uppgifterna behövs och hur passaktuella uppgiftema mäste vara för att vara av intresse för användarna. Pågrundval av dessa uppgifter om behovet och efterfrägan på FoU-statistik börFRN i samråd med bl. a. SCB och UHÄ utarbeta förslag till omfattning, inriktningoch utformning av den samlade FoU-statistiken. Som FRU har framhållit saknas egentlig FoU-statistik förhögskolan. Det torde stå klart att åtgärder för att förbättra FoU-statistikenbör sättas in här. 1 samband med högskolereformen infördes för högskolan ettnytt anslagssystem som bl. a. innebär att medel för grundläggande högskoleutbildningoch medel för forskning/forskarutbildning anvisas under skilda anslag. I dettanya anslagssystem borde del finnas goda möjligheler att ur befintlig ekonomiskredovisning eller med hjälp av anpassningar i denna sammanställa statistiköver FoU inom högskolan. Jag kommer i annal sammanhang att föreslå regeringenatt uppdra åt UHÄ att i samråd med bl. a. () och SCButreda möjligheterna att med hjälp av högskolans ekonomi-administrativarutiner erhålla statistik över FoU inom högskolan. FRU har föreslagit att den av utredningen förordadeinterdepartementala arbetsgruppen skall ha ansvaret för FoU-statistiken.Enligt min mening gäller det dock här uppgifter av en sädan karaktär att desnarare bör ligga pä någon myndighet än på regeringsnivå. Det ovannämnda utredningsarbetetbör ge underlag för ställningstagande till frågan hur samordning m. m. avFoU-statistiken organisatoriskt skall utformas. Jag delar den uppfattning somflera remissinstanser redovisat att de lösningar som bör eftersträvas inte färmedföra en onödig administrativ belastning för institutionerna inom högskolan. FRU föreslår att ett sammanhållet datoriserat registeröver FoU-projekt skapas, vilket bör innefatta alla statligt stödda FoU-projektoch så längt Prop, 1978/79:119 28 detvisar sig möjligt även FoU-projekt som det privata eller offentligt ägdanäringslivet stöder och bedriver. Ansvaretför registrets uppbyggnad och löpande anpassning till nya krav,programansvaret, föreslås ligga på ett organ med centralt ansvar för planeringav FoU, t. ex. den av FRU föreslagna interdepartementala arbetsgruppen, UHÄeller FRN. Även anknytning till ett centralt biblioteksorgan anser FRUtänkbar. Driftansvaret kan, enligt FRU, eventuellt läggas pä miljödatanämnden.Det slutUga valet av teknik och organisation föreslås ske först efter enförsöksverksamhet. FRU föreslär att en sädan inleds. FRU beräknar de årUgakostnaderna för driften av ett FoU-register tilll,52milj. Ettstort antal remissinstanser tillstyrker FRU:s förslag om registrering avpågående FoU, men det är också många som avvisar förslaget. De som tillstyrkerförslaget gör det oftast med allmänna motiveringar: ett sådant register skullevara "värdefullt", "av stor vikt för forskningen" etc. Desom avstyrker anger ofta mer specifika skäl. Som exempel på argument som förtsfram kan nämnas följande: det är tveksamt om strategisk planering är bästbetjänt av register över projekt, många av dem små någon överblick skapasinte automatiskt på det sättet; det är svart att förutse vilka uppgifter omforskning som kan komma att behövas i skilda sammanhang och som därför bordefinnas i registret; det är svårt att hitta ändamälsenUg klassificering; riskenär stor att uppgiftsinsamlandet skulle ta sädan tid att registret alltid varföråldrat eller i varje fall att man aldrig kunde vara säker pä att registretvar aktuellt; registrering av forskningsprojekt som skulle omfatta ettnågorlunda stort antal uppgifter skulle innebära merarbete för dem som skalllämna uppgifterna FRU har inte uppskattat kostnaderna för detta; detadministrativa arbetet blir inte obetydligt, centralt och föruppgiftslämnarna; det är tveksamt om de stora insatser som krävs för attinrätta och vidmakthåUa ett rapporteringssystem motsvaras av nyttan av ettsådant system. Registeröver pågående FoU-projekt fyller flera funktioner: de kan bl. a. bidra till att"dubbelforskning" undviks och de kan ge information om forskningtill ohka myndigheter och grupper, däribland dem som skall planera och fattabeslut om forskning. Det finns således skäl som talar för registrering avFoU-projekt. Vissa av de svårigheter och risker t. ex. för onödig och dyrbarbyråkratisering med FoU-registre-ring, som många remissinstanser pekat på, ärdock enligt min mening i högsta grad reella och måste beaktas när förslag omFoU-registrering prövas. IFRU:s betänkande och framför allt i expertbilagan (SOU 1977: 54) tillbetänkandet om forskningsregistrering (Information om pågående forskning)redovisas hur omfattande utbudet av information i register-form om FoU-projektredan i dag är. En inventering som FRU gjort avseende FoU-verksamhet medstatUgt stöd visade på existensen av närmare Prop.1978/79: 119 29 200 kataloger och listor sammanstäUda efter skiftandeprinciper. Det finns dock f. n. ingen motsvarande kartläggning av behovet avoch efterfrågan på information i registerform om FoU-projekt. Det är enligt minmening knappast rimligt att ta ställning till frågan om register överFoU-projekt utan uppgifter om vilka behov olika tänkbara användare har avinformation ur ett sådant register: vilka uppgifter behöver de eller skulle ivarje fall vara av intresse för dem, vilkaindelningsgrunder/klassificeringssystem är de intresserade av, hur passaktuella måste uppgifterna vara, behöver de uppgifterna, ivilken form vill de ha dem etc. beslöt att en delegation förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning skall inrättas. Delegationenskall ha som huvuduppgift att svara för dels övergripande samordning och planeringav informationsförsörjningen, dels forsknings- och utvecklingsarbete inomdenna. En organisationskommitté (U 1978: 10) har tillkallats för all förberedainrättandet av delegationen. Det fortsatta utredningsarbete jag här harskisserat har nära samband med arbetel inom organisationskommittén ochdelegationen. Jag kommer i annal sammanhang atl föreslå regeringen att uppdraåt organisationskommittén för vissa åtgärder påinformationsförsörjningsområdet atl i samräd med FRN kartlägga behovet hosolika tänkbara användare av registeruppgifter om forskningsprojekt. FRU redovisar att ett sammanhållet register skulle bUmycket omfattande. Det skulle uppskattningsvis innehålla 20 00025 000registreringsposter (projekt eller avhandlingsämnen). I den till FRU:sbetänkande fogade expertbilagan om forskningsregistrering framhälls att enheltäckande samkatalog för svensk FoU skulle dels vara ohanterlig att använda,dels bli mycket kostsam att framställa. I expertbilagan pekas bl. a. pä ettalternativ med flera samverkande FoU-register. Detta alternativ utgår frånexisterande register med kompletteringar för vissa ämnesområden eller sektorersom inte omfattas av något registreringssystem. Nägon form avfördelningsplan föreslås upprättas varigenom ansvariga organ enligt frivilligöverenskommelse utses för insamlings- och registreringsarbete avseende bestämtavgränsade ämnes/sektorsomräden. En central myndighet föreslås följa denlöpande utvecklingen på området och föreslår ansvariga institutioner inom nyaämnesområden. Utformningen och innehållet i registren samordnas. En sådan lösning är enligt min mening tilltalande. I detnyssnämnda utredningsuppdraget bör ingå att pröva i vad mån redovisade behovkan tillgodoses genom befintliga register, som samordnas bl. a. sä att dealla innehåller ett visst minimum av information om enskilda projekt och eventuelltkompletteras. Informationen om befintliga register behöver sannoliktförbättras och registren göras lättillgängliga. En tänkbar möjUghet är att detpä universitetsbiblioteken och t. ex. finns förteckningaröver alla 1978/79:119 30 FoU-registeroch kopior av i varje fall vissa register av mer allmänt intresse. Hurresultaten av redan utfört och kommande registreringsarbete skall kunnautnyttjas bättre och av fler mäste vara en väsentlig fråga i det nyssnämndautredningsarbetet. Enfräga som uppmärksammats av många remissinstanser är om ett eventuelltFoU-register ocksä skall omfatta uppgifter om den forskning som intefinansieras med offentliga medel. De allmänna motiv som hittiUs anförts förFoU-registrering behovet av information till skilda gmpper, angelägenhetenatt försöka undvika dubbelarbete talar för att en FoU-registrering bör varaså fuUständig som möjligt. En rad särskilda problem bl. a. i fräga omsekretessen är dock förknippade med att försöka fä en eventuellFoU-registrering fullständig även i vad avser privatfinansie-rad forskning. Hurpass angeläget det är att lösa dessa problem och vilka åtgärder som skallsättas in för att4örsöka göra det är enligt min mening beroende av vilket behovav uppgifter för skilda ändamål som olika tänkbara registeranvändare kan ha.Ett slutligt ställningstagande till frågan om hur pass fullständigFoU-registrering som skall eftersträvas i detta avseende bör därför anstå tiUden nämnda kartläggningen av efterfrägan på uppgifter i registerform omFoU-projekt är klar. Jagvill i detta sammanhang erinra om att frägan om ett register över nordiskaforskningsprojekt har diskuterats av de nordiska utbildningsministrarna. FRUkonstaterar att det inom flera olika sektorer har kunnat utvecklas en effektivnyttjarinformation om forskning men att den allmänna forskningsinformatloneninte är väl tillgodosedd. FRUföreslär att FRN ges ett ansvar för och resurser till stöd för informationsprojekt,populärvetenskapliga publikationer, stipendier etc. inom detta område. Detfömtsätts att ansvar för forskningsinformation Uksom hittiUs vilar på en radolika organ som FRN kan stödja och samarbeta med.