prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. 1978/79:150 128 förutses således öka 1979. Däryid harmaskininvesteringarna bedömts öka , medan byggnadsinvesteringarna skulleminska med . Detta innebär att såväl maskininvesteringar sombyggnadsinvesteringar ökar snabbt under loppet av 1979 - med den kraftigastetillväxttakten för maskininvesteringarna. I diagram 7:3 redovisasinvesteringsutvecklingen för några i investeringshänseende tungt vägandebranscher. Branschuppgifterna har schablonmässigt uppkorrigerats påsamma sätt som ovan angivits för industrin som helhet. Rimligheten i en dylikprognosmetod kan givetvis ifrågasättas, och den förmår endast grovt fånga deenskilda branschernas utveckling. De starkaste minskningarna avinvesteringarna och 1978 ägde rum inom massa- ochpappersindustrin och i synnerhet inom järn- och stålverken. Den väntadeuppdragningen av investeringsnivån 1979 är till största delen koncentreradtill järn- och stålverken. Inom massa- och pappersindustrin väntasinvesteringarna sjunka ytterligare 1979, medan en viss uppgång emotses förverkstadsindustrin och övriga branscher. Handel m. m. De totala investeringarna inomgruppen handel m. beräknas ha minskal med 13,i volym till1978. Byggnadsinvesteringarna sjönk med 11,och maskininvesteringarna med14,. Beräkningarna för såväl 1978 som1979 baseras dels på den enkätundersökning genomfördei februari över faktiska och planerade investeringar inom handels-, bank-och försäkringsförelag, dels på uppgifter som belyser totala kostnader ochbyggnadstider för igångsatta och planerade byggnadsprojekt inom gruppen privathandel. Vad gäller den enkättäckta delen avbyggnadsinvesteringarna anvisar företagens planer en uppgång av byggandet under1979. De beräkningar som gjorts utifrån pågående byggnadsprojekt och förväntadigångsättning leder också fram till en ökning av byggnadsinvesteringarna under1979. Dessa beräkningar grundar sig även på statistiköver antalet beviljade byggnadsprojekt inom gruppen privat handel samt påuppgifter om förändringar i den s. k. projektreservens storlek. Dessutom byggnadsinventering som gjorde i november 1978använts. Vid bedömningen av den troligaigångsättningen av byggnadsprojekt har även beaktats den förutseddaökningen av privat konsumtion saml en fortsatt viss tillväxt avbostadsbyggandet. ' Med investeringar inom gruppenhandel m. m. avses investeringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet,teater, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Projektreserven definieras somsumma byggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden inkomna undersenaste 12-mänadersperioden. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 129 och med betraktande av tidigare nämnda uppgiftskällorförutses igångsättningen öka i volym 1978-1979. Byggnadsinvesteringarnainom hela gruppen beräknas under sådana förutsättningar stiga med ivolym . Inkluderas även den statliga delen erhålls en ökningmed . Beträffande maskininvesteringarna anger företagens planeren viss uppgång av maskininköpen . Erfarenheterna av relationenmellan planer och utfall visar att planerna regelmässigt underskattar utfalletmycket kraftigt. En relativt måttfull uppkorrigering har här ansetts motiveradvarvid maskininvesteringarna beräknas öka i volym 1978-1979.Sammantaget skulle därmed de totala investeringarna inom gruppen handel m.m.Öka med 11,i volym . Investeringarna i handelsflottan,dvs. inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varv minusnettoutförseln av begagnade fartyg, minskade kraftigt . Räknat i 1975års priser blev minskningen . och den därmed uppnåddainvesteringsnivån ca 130 milj. kr. Nettoutförseln av begagnade fartyg kom näranog att fördubblas som inköpen av nybyggda utländskafartyg minskade drastiskt. Leveranserna av svenskbyggda fartyg kom däremot attöka något. Den svenska handelsflottan, räknat i antal fartyg och dödviktston,har decimerats ytterligare och det för tredje året i följd. 1976 1977 1978 1979 Leveranser av nybyggda fartyg till svenska rederier 1352 2 161 1707 2 264 Nettoutförsel av begagnade fartyg -1135 -851 -1578 -646 Summa 217 1310 129 1618 Beräkningarna över nyinköpen avfartyg 1979 bygger på två enkäter, en till svenska rederier angående derasbeställningar i utlandet och en till de svenska varven. Med ledning av dessa enkäterberäknas leveransvärdel av nybyggt tonnage öka 1978-1979 med närmare 560 milj.kr. Leveranserna från de svenska varven väntas i detnärmaste fördubblas medan nyinköpen av utländska fartyg förutses minskaytterligare. En mycket svårbedömd post i kalkylerna över investeringarna ihandelsflottan utgörs av exporten av begagnat tonnage. Omstruktureringen avden svenska handelsflottan har lett till en högreavyttring av begagnat tonnage än tidigare . Detta har sketttrots en extremt låg prisnivå på andrahandstonnage. Även har 9 1978179. 1978/79:150 130 exporten av begagnade fartyg antagits fortsätta att liggakvar på en förhållandevis hög nivå. Jämfört med innebär dockovanstående nivå en halvering. Investeringarna i handelsflottan skulle därmedkomma att öka med . 1979 jämfört med . Enligt ännu preliminära beräkningarökade de sammantagna statliga investeringarna i volym till1978. Investeringsverksamheten steg inom såväl affärsverk, myndigheter somstatliga företag' (se tabell 7:6). Byggnadsinvesteringarna ökade med 14,ivolym 1977-1978 och maskininvesteringarna . Till underlag för beräkningarnaöver den statliga investeringsverksamheten ligger enkäter från affärsverk,myndigheter och företag insamlade av februari/. Tabell 7:6 Statliga investeringar 1977 och 1978 samtprognos Årlig procentuell förändring, 1978, priser -6,3 -3,9 -17,9 -9,1 -15,0 -1,2 -1,7 Statliga affärsverk exkl. industri Statliga myndigheterinkl. militära (industri m. Statliga investeringar, totalt därav: byggnader maskiner Källor: och . Affärsverkens investeringarberäknas ha ökat i volym 1977 1978. Byggnadsinvesteringarna steg med9% - främst till följd av en kraftig uppdragning av byggande. Ävenen viss ökning av statens järnvägars och postverkets byggnadsinvesteringarnoterades. Däremot minskade både vattenfallsverkets och luftfartsverketsbyggande. På maskinsidan noterades i genomsnitt en svag ökning med 0,. De statliga myndigheternas totalainvesteringar steg med 17,i volym 1977-1978. Ökningen härrör främst från en uppdragning av det byggande somadministreras av samt en betydande uppgång av del statligavägbyggandet. Såväl det ordinarie vägbyggandet som det vägbyggande vilketfinansieras med beredskapsmedel steg. Även övriga med beredskapsmedelfinansierade byggnadsinvesteringar ökade. Däremot minskade maskininköpen något. ' De statliga företagensinvesteringar redovisas i tabell 7:1 dels under Industri vad avser statligaindustriföretag, dels under Övrigt näringsliv vad avser övriga statligaföretag. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 131 Beräkningarna över den statligainvesteringsverksamheten baseras på de ovan nämnda enkäterna ochutgår sålunda från bedömningar grundade på de särskilda verkens, myndighetemasoch företagens uppgifter. Enkätsvaren för från affärsverkoch myndigheter bygger delvis på årets budgetproposition. De statliga affärsverkens totalainvesteringar förutses öka med i volym från 1978 till 1979.Byggnadsinvesteringarna beräknas stiga med 2,. Denna ökning förklaras främstav den fortsatta uppgång som planeras inom och statens järnvägar.Däremot väntas vattenfallsverkets och luftfartsverkets byggnadsinvesteringarfortsätta minska. Maskininvesteringarna beräknas tillväxa -huvudsakligen till följd av planer på en fortsatt kraftig ökning avmaskininköpen. avser å andra sidan minska maskininköpen. Inom myndighetssektorn synes detotala investeringarna öka svagt eller i volym 1978-1979. Påbyggnadssidan förutses det byggande som, administreras av ochförsvarets fastighelsfond fortsätta stiga. Dock motverkas denna ökning närmasthelt av en väntad nedgång i det statliga vägbyggandet. Maskininvesteringarnaberäknas ligga kvar på en i volym oförändrad nivå . De totala statligabyggnadsinvesteringarna inberäknat de statliga företagen väntas minska meddrygt i volym 1978-1979. Denna minskning härrör i sin helhet från enneddragning av de statliga företagens byggande. Ökningen är huvudsakligen koncentrerad till de statligaföretagen. Sammantaget skulle därmed de totala statliga investeringarna öka med6,i volym . Kommunernas investeringar minskadeenligt preliminära kalkyler totalt sett i volym 19771978.Byggnadsinvesteringarna beräknas ha sjunkit med 1,, medan investeringarna imaskiner och inventarier förefaller att ha ökat något. Den starka expansioneninom landstingen förmådde inte fullt ut motverka en inte obetydlig nedgång ibåde primärkommunernas och de kommunägda företagens investeringar. Till grund för kalkylerna över investeringsutvecklingen.1978 och 1979 ligger en av insamlad enkätbland primärkommuner och landsting, samt en enkät avseende de kommunägdaföretagen. Investeringsuppgifterna i februarienkäten för det passerade åretbrukar i allmänhet stämma väl överens med det definitiva utfall som senareredovisas. Endast primärkommunernas maskininvesteringar har på basis avtidigare erfarenheter korrigerats nämnvärt, i neddragande riktning.Primärkommunernas och landstingens byggnadsinvesteringar minskade 'I detta avsnitt redovisas dekommunala investeringarna exkl. bostäder och industri. Prop.1978/79:150 132 Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1977 och 1978 samtprognos 1978. löpande priser Ärlig procentuell förändring. Primärkommuner därav: affärsverk 10049 3 458 6591 -3,6 -3,4 -3,7 -4,3 därav: byggnader maskiner -1,2 -1,6 Anm. Med primärkommuner avses härendast borgerliga primärkommuner. Kyrkokommuner, kommunägda företag m.m.innefattas i övriga kommunala investeringar. Källor: och . i volym 1977-1978. Inom primärkommunerna sjönk byggnadsinvesteringarnamed , vilket bör ses mot bakgrund av den höga investeringsaktivitetenspeciellt vad gäller daghemsbyggandet . Nedgången 1978 uppges avprimärkommunerna i huvudsak vara betingad av förseningar när det gällergenomförandet av pågående byggnadsarbeten samt igångsättningen av nya projekt.Till den starka expansionen inom landstingen om i volym bidrog främst enbetydande utbyggnad av långtidssjukvården. På maskinsidan synesprimärkommunernas och landstingens sammanlagda investeringar ha ökat ivolym. Detta innebär att primärkommunernas och landstingens investeringartotalt sett sjönk med I % i volym 1977-1978. Den kommunalainvesteringsaktiviteten 1979 har liksom tidigare antagits komma att påverkas avden kommande utvecklingen av byggnadskostnaderna och prisutvecklingen i övrigtför investeringsvaror. Eftersom de årsvisa budgetramarna i allmänhet torde varatämligen snävt fastlagda i nominella belopp kan prisutvecklingen förmodas ha enrätt stark inverkan på investeringsvolymen i kommunerna. I tabell 7:8 redovisasprimärkom- Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar i deborgerliga primärkommunemas och landstingens totala investeringar 1970-1979 Åriig procentuell förändring, priser 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 (-7) Planerat Faktiskt inträffad förändringDifferens Planerna är beräknade somkvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och föregående års utfall. Förplanförändringen 1978-1979 har använts det preliminära utfallet för 1978.Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: och . Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 133 munernas och landstingens investeringsplaner för 1979omräknade till procentuell volymförändring tillsammans med planer och faktiskaförändringar . De av kommunerna angivna investeringsplanernaomräknas sålunda till investeringsbelopp i fasta priser. De så omräknadeinvesteringsplanerna bör sedan konigeras med hänsyn till tidigare konstateradesystematiska över- resp. underskattningar av investeringsvolymen. Kommunernas investeringsplaner för1979 anger en betydande investeringsökning. Den torde delvis grundas påkommunernas positiva finansiella utveckling . Även under innevarandeår bedöms kommunernas finansiella situation bli förhållandevistillfredsställande (se avsnitt 8.3). Som framgår av tabell 7:8 harkommunerna under överskattat sina investeringsutgifterför det innevarande året. Att märka är att den negativa planavvikelsen för 1978är jämförelsevis stor, vilket torde vara en följd av de förseningar avbyggandet som omnämnts ovan. Det har bedömts sannolikt att fysiskarestriktioner i högre grad än 1978 kan verka i neddragande riktning vad gällermöjligheterna att realisera kommunernas mycket höga investeringsplaner för1979. Dessa har därför nedkonigerats mer än vad som kunde anses motiverat medhänsyn till systematiska avvikelser . Primärkommunernas och landstingensinvesteringar har därmed bedömts stiga i volym 1978-1979. Därvid väntassamma utveckling för byggnads- och maskininvesteringarna. Inom primärkommunernasynes byggnadsinvesteringarna öka och inom landstingen med 14%.Inkluderas kyrkokommunerna och de kommunägda företagen kan de kommunalainvesteringarna totalt sett väntas stiga i volym 1978-1979. Den nu pågående lageravvecklingen iden svenska ekonomin tog sin början och blevbetydande då en lagerminskning på 2,3 miljarderkr. priser kom till stånd. Lagerneddragningen blei stort sett likastor för att accelerera. Denintensivaste avvecklingen synes i själva verket skett redan under tredje kvartaletdå fallet i lagerstockarna uppgick till . För hela 1978 komdärmed lagren att minska med nära . eller något hundratal milj.kr. mindre än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten . Större delen av lagervariationernahar skett inom industrin. Som framgår av vidstående diagram överlagerförändringarna inom industrin exkl. varven kulminerade tillväxten ilagerinvesteringarna . Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförändring1966-1979' Anm. Fr.o.m. första kvartalet 1972redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser medtidigare perioder i obestämd omfattning. Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 135 Först underförstå kom emellertidlagertillväxten att upphöra genom att industriproduktionen på ett mer avgörandesätt anpassades till leveranserna. Denna exceptionellt starka lageruppbyggnadvar som framgår av diagrammet koncentrerad till färdigvarulagren och i någonmån också till lagren av varor i arbete. Dessa lager kom speciellt under 1976att påverkas av det statliga lagerstödet men också till en del av företagensegna alltför optimistiska förväntningar om efterfrågeutvecklingen. Fallet ilagren av färdigvaror var helt koncentrerad tillbasindustrierna och i synnerhet till skogs- och stålindustrierna. För verkstadsindustrinliksom i övrigsektorn påbörjades avvecklingen först under första halvåret 1978för att intensifieras . beräknas avvecklingen avlagren av färdigvaror och varor i arbete successivt avta. Den fortsattaavtappningen av färdigvaror väntas alltmer koncentreras tillverkstadsindustrin. Vad gäller insatsvaror väntas lagerförändringarna bli småför året som helhet:.en fortsatt lageravveckling beräknas ske första halvåretföljd av en viss uppbyggnad . Sammantaget beräknas lagren iindustrin, exkl. varven, därmed minska med . I och med en sådan lageravveckling1979 torde industrins lager i stort sett ha normaliserats genomsnittligt sett.Lagren inom främst skogsindustrierna beräknas därvid vara för små medan inomverkstadsindustrin färdigvarulagren åtminstone till en del ännu torde varastörre än önskvärt. Varvens lagerförändringar utgörsnära nog helt av varor i arbete. Dessa beräknas stiga ytterligare något 1979. Handelns lager som kunde dras nerkraftigt beräknas stiga något i anslutning till en väntadökning av försäljningen. Lagren i jord- och skogsbruk minskade inte obetydligt1978, i huvudsak ett resultat av en minskning av rundvirkeslagren i skogen.Dessa beräknas fortsätta minska även 1979 som avverkningarna stiger.Sammantaget för alla näringsgrenar beräknas en lagerminskning på ca 2 miljarderkr. ske 1979 efter en nedgång på nära . 1978.Lagerinvesteringarnas utveckling skulle därmed komma att svara förett positivt bidrag till efterfrågeutvecklingen motsvarande ca I 1/av BNP. Tabell 7:9 Lagervolymforändringar totalt och efternäringsgrenar 1975-1979 Industri (inkl. el-, gas-. värme- och vattenverk) (exkl. varv) Detaljhandel (inkl. trans- Källor: och . Prop.1978/79:150 136 8 Den offentliga verksamheten Den offentliga sektorns verksamhethar på olika sätt betydelse för utvecklingen inom samhällsekonomin i övrigt.De offentliga utgifter som avser konsumtion och investeringar påverkar direktden totala efterfrågan i ekonomin. Genom att den offentliga sektorns konsumtionoch investeringar tillsammans svarar för ungefär 1/3 avbruttonationalprodukten, har förändringar i den offentliga efterfrågan storbetydelse för produktion och sysselsättning i samhällsekonomin. Vidare påverkartransfereringar och skatter inkomsterna för hushåll och företag och har därmedindirekt en inverkan på efterfi"ågeutvecklingen också inom den privatadelen av ekonomin. Den offentliga sektorn har ocksåett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden. Således påverkas t. ex.likviditeten i ekonomin i hög grad av statens budgetunderskott och hur detfinansieras. Fonduppbyggnaden inom ATP-systemet har vidare stor betydelse förutbudet på kapitalmarknaden. De samband som här gäller kan emellertid inteanalyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i övrigt.Effekterna via kreditmarknaden kommer därför inte att beröras i detta kapitelutan tas upp i kapitel 9. Den offentliga verksamhetendiskuteras i det följande med utgångspunkt från inkomst- och utgiftsöversikterför delsektorerna staten, kommunerna' och socialförsäkringssektorn samt för denoffentliga sektorn som helhet. Översikterna ger en viss, partiell belysning avden offentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin. Avslutningsvispresenteras i avsnitt 8.6 vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin . Dessa beräkningar är baserade på denmodell som presenterades och tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. Beräkningarna över statensinkomster och utgifter bygger fram t. o. m. /78 på detredovisade budgetutfallet. För innevarande budgetår grundas bedömningarna påriksrevisionsverkets budgetprognoser. I beräkningarna har hänsyn tagits till deriksdagsbeslut som påverkar statens inkomster och utgifter under innevarandebudgetår. har kalkylerna gjorts med utgångspunkt fråndet reviderade förslaget till statsbudget för /80. ' "Kommuner" används inationalbudgeten som samlad benämning på primärkommuner och landsting. Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 Tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter Redovisningen i tabell 8: 1skiljer sig gentemot både nationalräkenskaperna och budgetdepartementetsberäkningar i budgetpropositionen. a. en annorlunda periodicering avskatteinkomsterna överensstämmer ej budgetsaldot med vad som redovisas inationalräkenskaperna. Budgetsaldot överensstämmer däremot i stort sett medbudgetdepartementete beräkningar. Nivån på såväl inkomster som utgifter ligger emellertidbetydligt högre i budgetdepartementets.beräkningar genom attsocialförsäkringssektorn exkl. AP-fonden finns med på både inkomst- och utgiftssidan. Källor: Ekonomidepartementet,, och . Som framgår av tabell 8:1 har statsbudgetensunderskott försämrats kraftigt till 1979. Delvis förklaras denna utveckling avdet allmänna konjunkturläget i ekonomin. Den kraftiga konjunkturnedgången 1977och 1978 har tenderat att minska statsinkomsterna som utgifternavarit större än vad de annars skulle ha blivit. Som framgått av tidigarekapitel förutses karaktäriseras av en hög efterfråge- ochproduktionstillväxt. De strukturella omdaningar i det svenska näringslivet somnu sker med bl. a. statligt deltagande, tar emellertid ofta attgenomföra. Prop.1978/79:150 138 statliga utbetalningarna för en rad industripolitiskainsatser kommer sålunda att ligga på en hög nivå även . Vidarekommer arbetsmarknadspolitiken ännu under en del av 1979 alt kräva omfattanderesurser. Härutöver bidrar ett flertal faktorer till utvecklingen mot myckelstora budgetunderskott. Statens inkomster har sålundautvecklats svagt . Den väsentliga omläggning avskallesystemet som genomförts 1979 har sammantagetinneburit att statens skatte- och avgiftsuttag stigit mycket litet. Nedgången ide direkta statliga skatterna sammanhänger också med attutbetalningarna av kommunalskaltemedel ökade starkt 1977 och 1978.Kommunalskattemedlen utgör nämligen en avdragspost bland de direktaskatteinkomster som redovisas i tabell 8:1. Genom den tidsmässiga eftersläpningmed vilken kommunalskattemedlen utbetalas till kommunerna, ökar utbetalningarna1977 och 1978 starkt till följd av den kraftiga löneutvecklingen mellan 1974och 1976. a. införandelav indexreglerade skatteskalor och vissa marginalskatlesänkningar att statensdirekta skatter ökar endast måttligt. Utbetalningarna av kommunalskaltemedelberäknas dock öka i avsevärt lägre takt 1979 än under de närmast föregåendeåren. Mervärdeskatten, som svarar förungefär hälften av de indirekta skatterna, sammanhänger med utvecklingen avden privata konsumtionen och importen. Trots den svaga utvecklingen av denprivata konsumtionen ökade statens intäkter av mervärdeskattenpåtagligt mellan 1977 och 1978 på grund av höjningen av uttaget med 3procentenheter den Ijuni 1977. Av betydelse för de indirekta skatternas utveckling är också de höjningar av elskatten och vissa punktskatter som genomför des samt höjningen av bensinskatten den . Totalt sett beräknas de indirekta konsumtionsskatterna inkl. tullar öka med både . Till de indirekta skatterna itabell 8:1 räknas också vissa lagstadgade arbetsgivaravgifter, t. ex. denallmänna arbetsgivaravgiften, barnomsorgs-avgiften samt vissa andra mindrearbetsgivaravgifter bl. a. arbetarskyddsavgiften. 1978 och avvecklades helt den . Delvismotverkas detta inkomst bortfall genom att vissa andra arbetsgivaravgifter höjdes den , bl.a. avgifterna för barnomsorg och sjukförsäkring.' höjdes sjukförsäkringsavgiften ochbarnomsorgsavgiften . Inklusive smärre höjningar av vissa andraarbetsgivaravgifter skulle det totala genomsnittliga avgiftsuttaget avlagstadgade arbetsgivaravgifter minska med I % 1977-1978 och öka med 0,4%1978- 1979. ' Sjukförsäkringsavgifterna utgören inkomst för socialförsäkringssektorn och inräknas inte i statens inkomster itabell 8:1. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 139 Genom sänkningen av den allmännaarbetsgivaravgiften ökar de totala indirekta skatterna relativt måttligt bådeunder 1978 och 1979. Ökningen beräknas uppgå till ca 3,1977-1978 och ca 8%1978-1979. Med den utveckling av statens övriga inkomster som redovisas itabell 8:1 skulle därmed de totala statsinkomsterna öka med 1977- 1978och 1978-1979. Jämfört är detta relativt låga förändringstal. Statens utgifter exkl. finansiellatransaktioner ökar i betydligt snabbare takt än inkomsterna. Totalt settberäknas utgifterna öka med 13,både . Drygt 2/3 av statsutgifterna utgörs av transfereringartill övriga sektorer i samhällsekonomin. Transfereringarna till hushållen ökadekraftigt bl. a. till följd av höjda barnbidrag och bostadsbidrag.Vidare har utgifterna för arbetsmarknadsutbildning ökat starkt . Enannan faktor av betydelse är atl bidragsförskotten räknas som transfereringartill hushåll i stället för transfereringar till kommuner fr. o. m. den 1oktober 1977. Fr. o. m. höjdesbarnbidragen med . per barn och år. höjdes detstatliga bostadsbidraget med . per barn och år. Totaltsett väntas de statliga transfereringarna till hushållen öka med ca 10,från1978 till 1979. Transfereringarna till företaginkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principerlivsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. Ränte- ochlivsmedelssubventionerna beräknas uppgå till drygt 7 miljarder kr.Som transferering till företag räknas vidare bl. a. lagerstöd, presstöd,transportstöd, bidrag till SJ för icke lönsamma järnvägar och stöd tillenergibesparande investeringar.