prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag erinrar om altjag denna dag liiggcr fram förslag om inkomsiberäkning enligtboklöringsmiissiga grunder i inkomstslaget annan lastighci ni, ni, (prop,1978/79:42), Bctriifläncie uthyrning av fiistighei giiller enligt nyssniimndaundantagsbesiäinmelse ;iil enskild person som hyr ut byggnad eller del avbyggnad iir bokföringsskyldig lör verksamheten, om uthyrningen är att anse somhotell- eller pensionalrörelse eller omfaiiar mer än två lägenheter somregelmiissigt hyrs ut och inte utgör del av egen boslad. Även på denna punkl ärdet alltså oklart om undantagsregeln är tilliimplig också på dödsbo efterperson som har omfaliats av regeln. Av förarbetena till undanlagsregelnframgår att det med hänsyn lill bl. a. hyresgästernas intresse har ansettsangeläget atl all egentlig uthyrningsverksamhet omfattas avbokföringsskyldighei (prop, 1975:104 s, 140), Från denna synpunkt är del alltsåovidkommande om uthyraren är enskild person eller dödsbo eller annan juridiskperson, vars bokföringsskyldighet i övriga avseenden följer samma regler .somgäller för fysiska personer, t, ex, stiftelse och ideell förening. Efter samråd med chefen förJustitiedeparienientet föreslårjag atl undantagsbestämmelsen i 1 ! ; andrastycket andra meningen i den nya bokföringslagen ändras så au den omfattar,förutom enskild person, dödsbo, stiftelse och ideell förening. Vid remissbehandlingen har påpekatsatt frågan om bokföringsskyldighetens omfattning har betydelse förtillämpningen av vissa författningar på skatieområdet. iÖstergötlands län har fasl uppmärksamheten på alt bestämmelserna omkassainventering och granskning av varulager m. m, vid taxeringsrevision i 56 SI mom, sista siyckei TL. saml föreskrifterna i den s. k.inventeringsförordningen - förordningen (1955:257) om inventering av varulagerför inkomsttaxeringen - endast gäller för bokföringsplikliga näringsidkiire.Enligt mening bör dessa regler nu utvidgas till att omfatta ävenenskilda jordbrukare. Med anledning av dessa påpekandenvilljag anföra följande. Genom de ifrågavarande bestämmelserna i 56 i; 1 mom,TL har den fiskala sidan fått möjligheter au vid taxeringsrevision hosbokföringspliktig skatiskyldig verkstiilla kassainventering och atl granskavarulager samt maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Denangivnii begränsningen lill ""bokföringspliktigskattskyldig"" förklara.s av att bestämmelserna förutsiilier all denskatlskyldige har eu ordnai redovisningssystem for bokföringsmässigredovisning. Genom den obligatoriska övergången till bokföringsmässigredovisningav inkomsi av jordbruksfastighet och skyldigheten att föraräkenskaper enligt den nya jordbruksbokföringslagen kommer 1978/79:44 36 det all skapas lörulsiilliiingar lör all besliinimelsernaskall kunn;i lilliimpas också niir det gäller enskiiiUr jordbrukare. Jag anseratl det finns ctl behov av atl kunna tilliimpa bestiiiiimelscrna även för dessaoch föreslåralt tie niimnda besiiininielsern;i i 56 S 1 mom, TL iintlras ienlighet med vad jag nu har sagt, Niir del giiller frågan om auutvidga tilliimpningsoniråtlci för ilen s, k, inventeringsföroi-dningen iir jag;iv en annan uppfaUning. Föreskrifterna i cleiina lörraiining iir uilbrmiiclcspeciellt med tanke på varulagerhanicringen hos rörelsedrivanile näringsidkare.Dessa föreskrifter kan inte ulan vitlare lilliimpas för viirdesiitiningcn av -ofi;i hemmaproducerade - lagertillgångar i jc)i-(lbruk. Mot denna bakgruiul ochdå jag f n. inte är beredd atl ta stiillniiig lill 0111 det verkligen finns ctlbehov av siirskilda invenieringsförcskrifter för jortlbrukeis tlel har jagliimnai denna fråga åt sidan. - Däremot bör del göras en redaktionell iindringi ilen ifrågavar;inde l'örf;iiiniiigen. Enligt lagtexten (I ij) gäller invenieringstörordningenlör skatiskyldig ""som är pliktig all föra handelsböcker"".Jag föreslåralt detta ullryck ersätts med ""bokföringsskyldig enligibokföringslagen (1976:125)"". Enligt utredningens förslag ärräkenskaperna avsedda att tjäna som ""underlag förtaxeringen"". Detla uitryckssiitl har kritiserats vid remissbehandlingen.Man har menat ;itt en sädan iindamålsbeskrivning är alltför snäv eftersomriikenskaperna skall bild;i underlag inte bara för inkomst- ochförmögenhelstaxeringen uian också för beriikning av merviirdeskati och förredovisning av kiillskatt. Enligt RSV:s mening bör räkenskaperna dessutom v;irauppkigda på ett såd;int siitt alt skaiiemyndigheierna får möjligheter attbedöma om skyldigheten atl lämna kontrolluppgifter fullgörs på rätt siitt. Jag vill med anledning av dennakritik erinra om att ett av de främsta motiven för atl man på jordbruks- ochskogsbrukssidan bör ha en särskild reglering vid sidan av den allmiinnabokföringslagen, är just möjlighelerna att diirigenom kunna ta liiinsyn lillden speciella skattesituationen. Utredningens huvuduppgift h:ir också varitall för jordbruks- och skogsnäringarna skapa ell redovisningssystem som på ettändamålsenligt siitt tillgodoser det allmännas olika skaiteiniressen.LUredningen har emellertid inte funnit anledning all föreslå särskildaföreskrifter för att siikra underlaget för t. ex. mervärdeskatte- ellerkiillskatieredovisnmgen. Inte heller jag har funnit atl delta skulle var;inödviindigi. Som uiredningcns lagförslag iir utformat får det enligt min meninganses liicka de kniv som kan siiillas på ett redovisningssystem som skalllilliimpas generellt av enskilda personer som bedriver iordbruk ellerskogsbruk. Den ;iv utredningen föreskigna iindamålsbeskriv-ningen - som f. ö.har sin motsv;irighei i den nu gälkinclc jordbruksbokföringslagen - bcirdärför kirsiå. Andra sivckei innehåller enbestämmelse som anger vilka näringsiclk;ire som skall vara undantagna frånskyldigheten att uppriitta årsbokslut. Utredningens förslag på denna punktinnebär atl näringsidkare i vars verksamhei den årliga bruuoomsiiuningssumman normall understiger 1978/79:44 37 , blir undantagna från skyldigheten alt upprällaårsbokslui. Enligi den motsvarande regeln i den ny;i bokföringslagen behöverårsbokslut inte upprättas av enskild niiringsidkaresom driver sin verksamhetulan bilrikleav flera än tvä årsansiiillda personer och i vars rörelse denåriiga brulloomsiiii-ningssumman understiger . 1 sin motivering tillförslaget har utredningen framhållit att flertalet av de mindre jordbruken ärfamiljejordbruk diir ;irbetei utförs av familjemedlemmarna och alt del diirförinte är lämpligt au, såsom härsken i den nya bokföringslagen, ta hiinsyn lillantalet årsanställda i verksamheten. Det föreslagna gränsvärdei på 200 000 kr.medför enligt utredningen andel helt överviigande antalet jordbruk kommer atlund;intas från skyldigheten all upprätta årsbokslut. Utredningens förslag att anknytagränsviirdei lorsk)'ldigheicn all uppriitta årsbokslui lill enbruttoonisiitiningssumnia uttryckt i en fasi penningvärde har vidremissbehandlingen kritiserats från flera håll. Man har i stiillet förordat attgränsvärdet sätts i relation till en visst antal basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, LRF har föreslagit att griinsvärdei sätts lill25 basbelopp. Föregen del vill jag anföraföljande, I likhet med vad som gäller enligt den nya bokföringslagen bör demindre näringsidkarna enligt min mening vara undantagna från skyldigheten anuppriitta årsbokslui. Niir del giiller :iit göm en avgränsning av denna gruppkan man länka sig olika lösningar. Utredningen har diskuterat möjlighelerna attgöra gränsdragningen med uigångspunki i en viss arealsiorlek på jordbruketeller efter fastighetens taxeringsvärde. Med hänsyn till desiora variationernamellan jordbruk i olika delarav landet närdet gäller arealer ochtaxeringsvärden har utredningen inte ansett det vara lämpligt alt utnyttja ensådan teknik. Den av utredningen föreslagna metoden an anknyta gränsvärdet förskyldigheten au upprätta årsbokslut till den årliga bruttoonisiiitningen äremellertid enligt min mening inte heller den helt invändningsfri. Detsammanhänger med an bruttoom-sättningssumman i ett och samma jordbruk av olikaanledningar kan variera högst väsentligt lill år. Del kan då bli en renlillfälligbei om årsboksluisbesiämmelserna skall tillämpas eller ej. Trotsinviindningar av delta slag är jag av den uppfattningen att en gränsdragningbaserad på bruttoomsätiningen iir den mest ändamålsenliga lösningen. Med ensmidig tillämpning av en sådan regel bör det också gå att undvika eller mildraolägenheter av det slag som jag har nämnt. Min uppfattning är alltså auskyldigheten atl upprätta årsbokslut bör anknytas till brutioomsättningen påjordbruksfastigheten. Jag delar den vid remissbehandlingen framfördauppfattningen atl del iir en klar fördel om m;ui kan undvika all enomsiittningsökning .som enbart återspeglar penningvärdets full utlö.ser en meromfutiande redovisningsskyldighet. Som har föreshigiis sker dena enklasi genomall gränsviirdei anknyts lill eti visst antal basbelopp enligi lagen om allmänförsäkring. Jag förordur utt det införs en regel som innebiir un skyldighetenun upprälla årsbokslut inträder när den 1978/79:44 38 ärliga brunoomsätiningssummun civersiiger 20 basbelopp. Idagens penningvärde innebär detta atl griinsvärdei blir 252 000 kr.Meddcnn;igriins kommer endasl en mindre del uv näringsidkarnu på jord- ochskogsbrukssidun ull omfutiasav årsboksluisbesiänimel.serna. 1 likhet medulredningen anserjag att griinsvärdei i vissu full bör kunnu överskridus ulanatl delta skull niedföru skyldighet att upprälla årsbokslut. Jag tänkernärniusi på del fallet an bruttoomsättningen en år av en tillfällighet -beroende t, ex, på all det hur skett en omfaitande skogsavverkning påfastigheten - överstiger gränsbeloppet. Kan den skatlskyldige i ett sådantfall visa ull del inte är fråga om en beslående omsättningsökning bör han intevuru tvungen att upprätta årsbokslut. För tydlighetens skull vill jag nämna attuttrycket '"bruttoom-sätlningssummu'" är hämtat frånavgränsningsregeln i 1 ij fjärde stycket i den nya bokföringslagen och utt detbör ges summa innebörd som i sistnämnda lag. Det innebär alt poster som liggerulunför räkenskuperna men som skall behandlas som intäkter i skattehänseende -t. ex. värdet av bostadsförmån och bilförmån - ej omfattas av detta begrepp. Iövrigt hänvisar jag lill de anvisningar till ledning för tolkningen avbegreppet brutloomsällning som har utfärdats av bokföringsnämnden (KFS 1977:13och BFN:5). Eftersamråd med chefenrörjusiiiiedeparienientet föreslårjag an del införs en molsvarande ordning äveni den nya bokföringslagen. Den nuvarande avgränsningsregeln i 1 ij fjärdesiyckei i den nya bokföringslagen bör alltså ersättas med en regel sommotsvarar vad jag har förordat för jordbrukets del. Jag vill erinra orn atten sådan ändring i den nyu bokföringslugen har ställts i utsikt i ett tidigaresammanhang (se prop. 1976/77:18 s. 16). Det Iredje sivckei behandlar fråganom de rättsiigu verkningarna av skyldigheten atl föra räkenskaper enligtjordbruksbokföringslagen. Enligt utredningen skalljordbrukarnas skyldighet au föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslageninte medföra de ""civilrältsliga verkningar'" som följer av denallmänna bokföringslagstiftningen. Med uttrycket ""civil-rättsliguverkningar"" torde utredningen ha menat att det i åtskilligaförfattningar på det civilrätlsliga området finns bestämmelser där det i olikaavseenden ställs särskilda krav på de näringsidkare som är bokföringsskyldiga.Det bör i sammanhanget påpekas alt den nuvurande jordbruksbokföringslageninnehåller en bestämmelse enligt vilken skyldigheten att föra räkenskaperenligt den lagen ""vid tillämpning av allmän lag icke skall unsesinnebära all näringsidkaren är pliktig alt föra handelsböcker"". Jag anser i likhet med ulredningen atl det flnns behov uven uttrycklig bestämmelse om rätlsverkningarnu även i den nyu lugen. Den börutformas efter förebild av den refererude bestämmelsen i den nuvarandejordbruksbokföringslugen. Som hovrätten över och hur påpekut böruttrycket "'lug"' ersiittas med uttrycket ""annanlag"". 1978/79:44 39 Paragrufen innehåller viss;i ullmännu bestämmelserom hur redovisningsskyldigheten skull fullgörus. Enligtfiirsia sivckei skall redovisningsskyldigheten fullgöras på siitt som -mediukliagunde av vad som är allmäni brukligt inom jordbruks- ochskogsbruksnäringarna -överensstämmer med god redovisningssed. Vidare hur detföreskrivits alt RSV skull lämnu råd och anvisningar för hur dennaredovisningsskyldighet skull fullgöras. Frånremisshåll har föreslagits alt del första ledet i deltu stycke, som i saköverensstämmer med utredningens förslug. utformas på ett sådani sätl att delmed större tydlighet framgår alt redovisningen enligt jordbruksbokföringslagenskull lillgodose de tuxeringsmässigu aspekterna. Jag har inte funnit skäl ull tillgodose deltuönskemål. Jag vill erinra om att utredningens förslag i denna del bygger påbestämmelserna i 2 § i den nuvurunde jordbruksbokföringslagen och all syftetmed den nu föreslagna lagregleringen är detsamma som lidigare. i del första stycket alt räkenskaperna skall bilda underiag förlaxeringen anserjag alt man tillräckligt tydligl har markerat jordbruksbokföringslagensanknytning till skuiieområdet. Delbör i sammanhanget framhållas alt den andra föreskriften i delta stycke - attdet skall ankomma på regeringen eller RSV au länina råd och anvisningar för hurredovisningen skall fullgöras - är direkt föranledd av denna anknytning tillskatteområdet. Vid remissbehandlingen har från ett par håll påpekats atl detinte är lämpligt att tillägga bokföringsnämnden uppgiften alt lämna anvisningarför tillämpningen av en lag som i första hand är avsedd att tillgodose delaxeringsmässiga aspekterna. Jug delar denna uppfattning. ärett auktoritativt expertorgan för rena bokförings- och redovisningsfrågor ochhar till uppgift alt främja utvecklingen av god redovisningssed i företagensbokföring och offentliga redovisning. Nämndens organisation är unpussud lilldessu arbetsuppgifter och bör enligt min mening inte ändras för att specielltkunna beakta olika skaitemäs-sigu intressen i den enskilda jordbrukarensredovisning. Det ligger enligt min mening närmare till hands alt tillägga RSVdenna uppgift - särskilt med hänsyn till att verket har alt allmänt främja enriklig och enhetlig tillämpning av föreskrifterna på skalleområdei genom rådoch anvisningar. Del är också den lösning som RSV för sin del har förordat. Jugvill tillägga att vad jag nu har föreslagit mte innebär utt bokföringsnämndensuttalanden skulle sakna betydelse för hur jordbruksbokföringslugen skalltillämpns och för hur RSV skall utforma sina råd och anvisningar. Genomjordbruksbokföringslagens hiinvisning till begreppet god redovisningssed tordedet tvärtom bli så uti boklöring.snämndens utlulunden i redovisningsfrågorkommer utt få en uvgörunde belydelse även för utvecklingen på jordbrukssidan. Vidremissbehandlingen har i efteriyst regler Prop.1978/79:44 40 som anger hur anskaffningsvärde! för hemmaproduceral lagerskall beräknas. Jag har inte ansett det vara lämpligt att uppta regler av detslaget i lagförslaget. Det smidigaste siittcl är att RSV med stöd av sittbemyndigande att länina anvisningar lör hur redovisningsskyldigheten skallfullgöras ger jordbrukarna vägledning för hur sådana beräkningnr bör ulförus. Denna paragraf innehåller bl, a, endefinition av begreppet affärshändelse. Bestämmelserna överenssiämnicr isak helt med 4 i; i den nya bokföringslagen. I förhållande till utredningensförslug innebär della alt departements-förslaget har kompletteruls med det ibokföringslagen använda uitrycket '"alla förändringar i förmögcnhcicnsstorlek och summansuttning"". Av förurbelenu lill den nyabokföringslagen framgår atl den där använda definitionen är avsedd alt läcka t.ex, det lållei all del sker ell byte uv tjänster mellan två bokföringsskyldiga.Även en sådan transaktion resulterar nämligen i förändringar i förmögenhetensstorlek och summansättning, Transaktionerav detla slag skall givetvis bokförasäven inom jordbruket. Definitionen av affärshändelse ijordbruksbokföringslagen bör därför överensstämma med vad som gäller enligt dennya bokföringslugen. Med anledning av ett påpekande vid remissbehandlingen villjag vidare framhålla all den föreslagna definitionen av begreppetaffärshändelse får anses innefatta även såduna uttag av förnödenheter och produkterfrån jordbruket eller skogsbruket som görs för alt unvändas för avdragsgillaunderhålls- och reparationsarbeten. Sådana uttag innebär nämligen attförmögenhetens sammansättning ändras. Paragrafen innehåller bestämmelserom verifikationer. De motsvarur vad som gäller enligt 5 ij i den nyubokföringslagen. I utredningens lagförslag hurdennya bokföringslagens bestämmelser om gemensammu verifikationer utelämnuts.Ulredningen har som motiv för delta åberopat uti det inom jordbruket mycketsällun förekommer att affärshändelserna får en sådan omfultning alt geniensammaverifikationer behöver användas. Flera remissinstanser hur en unnunuppfattning. Det hur bl. a. påpekats atl del inte är ovanligt all det inomjordbruket förekommer massförsäljning direkt till konsumenter uv potutis ochjordgubbar m. m. Enligt LRF är del inte heller ovanligt att försäljningen uvsåduna produkter sker till självplockare. Mol bakgrund av att det således finnsfull där det kun föreligga ett behov av atl kunna utnyttja gemensammuverifikutioner vill jug inte molsäila mig att bestämmelser härom las in i dennyu jordbruksbokföringslagen. 1978/79:44 41 1 purugrufen ges bestämmelser om grundboklöring. Som huvudregel i frågu omtidpunkten lor bokföring uv fordringur och skulder föreslås enligt andrasivckei al! sådana posler skall bokföras så snart det kun ske sedan fakturaeller annun hundling, som tillkännuger anspråk på vederiag. utfärdats ellermottagits eller sådan handling bort föreligga enligt god aftärssed. Från dennuhuvudregel har i det ircdiv siyckei iniugits undunlugsbesiiimmelser som gerjordbrukuren rutt uti använda den s. k, pärmmeloden, Dessu bestiimmelser, somöverensstämmer med utredningens förslag, innebär utt bokföringen uv fordringuroch skulder får dröju lill dess betulning sker. En förutsäitning för deltu ärdock alt verillkuiionernu för obetalda fordringar och skulder ordnas ochförvurus för sig så uti det Ibrtlöpunde går att få en betryggande överblicköver dem. Vid räkenskapsårets utgång skall samtliga då obetalda fordringar ochskulder bokföras. Åtskilliga remissinstanser huruppehållit sig vid frågorsom regleras genom dessu bestämmelser. Den vunligusteuppfuttningen hos remissinslansernu iir alt pärmmetoden bör få användasgenerell! uvde niiringsidkaresom omfalius av jordbruksbokföringslagen.Remissinstanser som företräder denna ståndpunkt har hänvisat till attjordbrukarna i allmänhet har väsentligt färre verifikationer i sin verksamhetän undru näringsidkure och ull det inom jordbruket normalt inte förekommernågon fukturering i vanlig mening. Enligt undra remissinslunser bör enskildujordbrukare inte få inta en särställning närdet gäller förutsättningarna förutt lä lillämpu pärmmeloden. Reglema på delta område börenligt dessuremissinslunser vuru liklörmigu för samtliga kategorier näringsidkare. För egen del vill jug unföru följunde.Redovisningssituationen for de näringsidkure som komnier atl omfutlus uv dennyu jordbruksbokföringslugen skiljer sig på flera sätt frun vad som normaltgäller för andra näringsidkare. Jag vill särskilt peka på utt en myckel stordel uv de aktiva jordbrukarna är ansluinu lill den producenlkooperulivaföreningsrörelscn. För denna grupp sker flertalet aflurstransaktioner iverksumheten direkt med föreningurnu och den avgjort viktigaste verifikationenbestår här av avräk-ningsbesked som med vissa lidsiniervall uppriiitasavföreningarna. Systemet innebäralltså ull jordbrukuren normull ;inlilareii ochsamma förelag inte bara för leveranser av egna produkter ulan också för sinuinköp till verksamheten, Fukturavolymen blir alltså i dessa full yiierstbegränsud. Men även förde ofta mindre jordbruk som inte är unslulna tilllöreningsrörelsen innebär självu verksumhetens karuktär utt antulet lukiui-oroch undr;i hundlingur som innehåller anspråk på vederiug blir begränsat. Frånskuttemussigu utgångspunkter anserjag det inte inöiu någoi hinder mot attpiirmmeioden tillåts generelli i jordbruksbokföringslagen, 1 likhet med vudutredningen hur föreslagit bör dock som villkor för au pärmmeloden skall fåunvändus föreskrivas dels all verinkutionernu for obeialdu fordringur ordnusoch 1978/79:44 42 förvaras för sig .så all betryggande (ivcrblickfortlöjiande flnns över dem, dels atl samtligu obeiuldu fordringar och skuldervid räkenskapsårets utgång bokförs. I purugrufen regleras vissu frågor som berörräkcnskupsårets omfattning. Enligt föreskrifterna i del ncilicsivckvi får den som tillämpar brutei räkenskapsår lägga om räkenskapsåret tillkalenderår. I unnat fall får omläggning uv räkenskupsåret ske endusi eftertillstånd uv . Vid remissbehandlingen har LRFtagit upp en fråga som berör tillämpningen UV sistnämndu regel. Förbundet hurpåpekut atl enligt de riktlinjer som RSV har dragil upp lör tillämpningen avmotsvurande regel i den nya bokföringslagen är det i princip inte möjligt anliiggu om räkenskapsåret enbun uv del skälet un bokföringsbyråernas arbetsbelusiningbehöver jämnas ul. Med hänsyn till alt de bokföringsbyråer som anlitas avjordbrukarna ofta haren mycket sned arbetsbelastning finns det enligt förbundethärett särskilt behov av all kunna utnyttja brutna räkenskapsår. Jag vill i anslutning till dessa påpekanden framhållaföljande, I ärenden om tillstånd att gå över till brutei räkenskapsår finnsenligt min mening inte skäl att lillämpu andra normer än vad som gäller enligtden nya bokföringslugen. Jag vill erinra om all ett tungt vägande skäl för allbrutna räkenskapsår kom an accepteras i den nya bokföringslagen var justbokförings- och revisionsbyråernas arbetssituation. Omständigheter av detslaget bör därför beaktas även vid tillståndsgivningen enligtjordbruksbokföringslagen. För att tillslund till omläggning av räkenskapsårskull ges bör krävus utt det i varje enskilt full kan visas att det föreliggerstoru svårigheter un erhålla bokför-ingshjälp . Puragrafen innehåller vissu allmänna bestämmelser omårsbokslut. Bestämmelserna avviker på ett par punkter från utredningsförslaget,1 detta har upptagits den nya bokföringslagens föreskrifter om årsbok. , som innebär att årsbokslutet så snart del kan ske och senast sexmånader efter räkenskapsårets utgång skull föras in i en bunden årsbok, harinte tagits med i departementsförslagel. Enligi min uppfattning finns delnämligen inte skäl ull IVån laxeringsmässiga utgångspunkier införu regler avdetta slug. Årsbokslutet fårunses vuru säkerställt som underlag för tiixeringeninte bara genom om skyldighet att sörju förantuxerings-underlagei bevaras ulan också genom urkivermgslbreskrifternu i 18 i;lugförslagei. Den undru avvikelsen i förhållandetill utredningsförslaget består i all dep;irienienisförslagei inte innehållernågon föreskrift om all årsbokslutet 1978/79:44 43 skall skrivas under av den redovisningsskyldigc. Dennuuvvikelse ur föranledd av förslaget un del inte skull siällas något krav päbunden årsbok. Paragrafen innehåller bestämmelserom balansräkningen och en schema för hur dennu skull uppställas. Med uniedning av ell påpekande vidremissbehandlingen har det i depurtemenisförslaget skell en omredigering av deposter som upptagits under rubriken ""111Anläggningstillgångar". 1 betänkandet har föreslagits altden nya jordbruksbokföringslagen skall träda i kraft . Medhänsyn till att kan fatta beslul i ärendet tidigast mot slutet av år1978 och då del bör lämnas god tid for att ge information om de nya reglernasinnehåll bör de enligt min mening inte träda i kraft förrän den 1 januari 1980.I övrigt bör. som utredningen har föreslagit, jordbruksbokföringslagensikraftirädandebesiämmelser utformas i huvudsaklig överensstämmelse medikraftträdundebeslämmelserna till den nya bokföringslagen.