prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — 1970:1, SU1970:2, 3LU 1970:8, rskr 1970:96) atl ett cenlralt inskrivningsregister somersäller lidigare faslighets- och tomlrältsböcker skulle införas och föras medanvändande av ADB. De båda registren är tekniskt samordnade. I fastighetsdatasystemet ingår uppgifter om fasligheteroch samfälligheter. Frågor om atl även införa uppgifier om byggnader isystemet är under utredning. Totalt beräknas antalet levande och avregistreradefastigheter f n. uppgå till ca 4 milj. () inrätiades år 1968och har till uppgifi att genomföra fastighetsdatareformen i den mån detta inteankommer på annan myndighei. beslöt att ett första driftsystemomfattande faslighets-register och inskrivningsregister - driftsystem I -skulle införas för begränsade delar av landet (prop. 1973:1, CU 1973:8, rskr1973:79). Driftsystem I är sedan den i drift med rättsverkan iUppsala län. Prop.1978/79:121 Bilagal 140 För driften anlilas DAFA:s filial i . tillkallades sakkunniga (fastighetsdatakommittén,FADAK) för att utreda frågan om ett riksomfattande syslem förfastighetsregistreringen. FADAK föreslog en ändrad inriktning av projektet(SOU 1976: 56 och -57). Efter remissbehandling och förslag frän regeringen (prop.1977/78: 15) beslöt (CU 1977/78:5, rskr 1977/78:134) au driftsystem 1skall delas upp i två separata syslem - ett fastighetsregister (FR) och ett inskrivningsregister(IR). Intill dess att en sådan uppdelning är genomförd skall driftsystem Itillämpas för ytterligare områden i och . Vidare fastställdes en anslagsmässig (135 milj. ochgeografisk ram för verksamheien . Verksamhetensutformning under kommande etapper skall utredas vidare. Denna översyn skalläven omfatta vissa mera övergripande frågor såsom regionalisering och integritet. Regeringen uppdrog åt CFD, domstolsverketoch lantmäteriverket att skyndsamt och lämna förslagtill skilda ADB-system för faslighetsregistret (FR) och inskrivningsregistret(IR) under den första etappen. Systemförslag härom avlämnades i slutet avdecember 1978. Förslaget har remissbehandlats. Den fortsatta verksamheten avseende fastighets ochinskrivningsregister avses behandlas i en särskild proposition till åretsriksdag. Inom försvaret används ADB i stor omfattning och på mångasätt. En mycket stor del utgörs av administrativ dalabehandling. FlertaletADB-syslem är avsedda för verksamhet inom enskilda myndigheler. De informationssystemsom nu finns eller är under utveckling inom olika verksamhetsområden finnsredovisade av försvarels rationaliseringsinstitut (FRI) i Systemkatalog 77 (FRI1977-07-29 Dnr 202 (74): 2). De större ADB-systemen i försvaret är följande: - Syslem föroperaliv ledning. Syslem utvecklas bl.a. för underrättelsetjänst,säkerhetstjänst, stridskrafter, mililärgeografi, Iransporlplanlägg-ning ochunderhållstjänst. - System för dataom krigsorganisationen. Systemen är avsedda all betjäna förbandsproduklioneninom resp. försvarsgren och redovisar organisationens uppbyggnad samlpersonella och maleriella innehåll. - Personaladminislralivasystem för dala om anslälld personal. Flera sådana system finns hos olikamyndigheter inom försvaret. Systemen innehåller uppgifter om personalenskompetens, utbildning, befallning, Ijänsl, lön etc. Ett gemensamtpersonaladministrativt system är under införande. - Värnpliktsverketssystem för inskrivning och personalredovisning. Systemet innehåller data omvärnpliktiga och civilförsvarspliktig personal. - Syslem förförnödenhelsförsörjning och materielunderhåll. Ett flertal sådana ADB-systemfinns i drifl. F. n. pågår arbele inom med altulveckla ett för försvarsmakten gemensami redovisningssystem förförnödenheter. Detla system avses ersätta de försvarsgrensvisaförnödenhetsredovisningssystemen. Prop.1978/79:121 Bilagal 141 - Syslem för dataom anläggningar m. m. i försvaret, bl. a. ADB-system för anläggningsredovisninginom fortifikationsförvaltningen. - System förekonomisk redovisning, bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning,"koncernredovisning", tidredovisning, revision och ekonomisk statistik.Systemet är en försvarsspecifik variant av del syslem för ekonomisk redovisningm. (syslem-S) som används i den civila statsförvaltningen. 4 Allmänna försäkringen m. m. Systemen inom den allmänna försäkringen omfattar i förstahand rutiner för administration av pensioner, allmänna barnbidrag och andrabidrag samt sjukförsäkringen. Systemen syftar i första hand till att underlätta arbetetinom de allmänna försäkringskassorna och att genom snabbare och bälire tillgånglill statistik förbättra fömlsältningarna för planering ochpersonaldimensionering vid kassorna. ADB-systemen ombesörjer regislerföringen. Systemet för denallmänna pensioneringen omfattar bl. a. ca 1,8 milj. pensionärer, medansystemet för barnbidrag omfattar ca 1,1 milj. bidragsmottagare. Sedan riksdagenbeslutat om överförande av administrationen av bidragsförskott från kommunernatill försäkringskassorna och har även mtiner härförutarbetats. Sjukförsäkringssystemet omfattar ca 6,5 milj. försäkrade. 1 sjukförsäkringssystemetingår förutom föräldraförsäkringen även delsystem för bl. a. studiestöd förvuxenutbildning och utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning. Båda dessaomfattar ca lOOOOO personer. Via de olika systemen inom den allmännaförsäkringen utbetalas medel motsvarande av nationalbudgeten. En stormängd dala är gemensamma för de tre systemen bidrag, pension ochsjukförsäkring. Del är dock i princip fråga om tre frislående syslem med skildaregister. Alla tre systemen utnyttjar riksförsäkringsverketsdatoranläggning och driftorganisation i . Dessutom används i storulsiräckning samma terminalutrustning på försäkringskassornas centralkontoroch lokalkontor ule i landet. Systemet omfattar f. n. drygl 1000 terminaler. En särskild utredning, ALLFA-kommiltén (S 1977:10), hartillsalts för all bl. a. siudera förutsättningarna för en regionalisering avsystemen. installerar sedan början av år 1975kassaterminaler i poslkas-sorna. Utrustningen består av ett tangentbord och enskrivenhet på varje kassaplals. Postens benämning på denna utrustning ärposlkassamaskin (PKM). Kassalerminalerna står i förbindelse med kontoretsterminaldator som utför kontroller på bokföringsbegreppen, upprättar kassörensredovisning och registrerar transaktionerna på en magnetbandskassett.Mag-nelbandskassetterna sänds i brev till postgirots datacentral förvidarebehandling. 1 Malmö-, Göleborgs- och Stockholmsregionerna är ca 1 100 PKManslutna via telenätet lill postgirots och PKbankens datacentraler förautomatisk saldokontroll i samband med uttag. All slutlig bokföring sker t. v.på de uppgifter som kommer in via kassetiema. Prop.1978/79:121 Bilagal 142 pågår för att i stället föra över bokföringsdata viatelenätet, s.k. datainsamling on line via det allmänna datanätet.Försöksverksamhel kan komma all starta inom ett geografiskt begränsat områdeunder . Syftena med PKM-systemet är i korthet - enklarekassarutiner och redovisningssystem - säkrare ochsnabbare datainsamling - bättrekonkurrensförmåga pä betalningsförmedlingsområdet. Fram t. o. m. /79 installerar postverket ca3 200 kassaler-minaler på 800 postkontor. De minsta av dessa kontor (ca 100)har inte egen terminaldator utan fjärransluts via telenätet till datorn vid ettstörre kontor. Viss ytterligare installation förutses. PKM-systemet förser postverkets centrala rutiner med ettstort antal olika transaktioner. Dessa transaktioner kan delas in i trehuvudgrupper, nämligen postgirotransaktioner, PKbanksärenden och statligauppdrag, t. ex. utbetalning av pensioner, barnbidrag och ersättningar frånförsäkringskassan. Transaktionsvolymen via PKM-nätet - ca 1,6 milj./bråd dag - motsvarar av hela iransaklionsflödet från poslkassorna.Åter stående , som härör frän småkontor ulan PKM samt lantbrevbärare, daiaregistreras f. n. centralt. Arbete pågår med att bygga upp ett system för regional regislrering av dessa transaktioner vid postens redovisnings centraler (RC) pä åtla orler i landet. PKbanken använder postgirots datacentral för de delar avsin verksamhet, som tidigare tillhörde postbanken, nämligen bokföring av 1,5milj. lönekonton och 6 milj. sparkonton. Postgirot har sedan början av1960-talet använt datateknik för att behandla sina kunders in- ochutbetalningar och gireringar, i genomsnitt 1,3 milj. transaktioner per dag.Postgirots verksamhet bygger pä en central bokföring där kundernasbetalningsuppdrag, direkt insända eller från ovannämnda RC/PKM-transaktioner,ulgör huvuddelen. In- och utbetalningskorl och gireringar daiaregistrerasantingen i PKM eller genom stansning eller optisk läsning. All datafångst skervia optisk läsning varefter transaktionerna förs vidare till den centraladatorn för bearbetning och bokföring. Postgirot har lill sitt förfogande förbehandling av ovannämnda system fyra stora datorer, ell tiotal minidatorer förkonvertering och telekommunikation samt ca 400 arbetsplatser fördalare-gisirering och 11 optiska läsare, varav åtta med inbyggdmikrofilmkamera. administrativa syslem omfattarpersonaladministration (PA) och ekonomiadministration (EA). Syfiet medPA-systemet är bl. - atl beräknalöner och övriga ersättningar för verkets samtliga anställda, - att producerapersonal- och lönestatistik som används som underiag vid verkels PA-planeringoch i förhandlingsverksamheien. Systemet arbetar huvudsakligen mot två register,personregistret omfattande ca 15 000 aktiva personposter och löneregistret därsamtliga lönedata finns lagrade. EA-systemel är verkets ekonomiadministrativa styr- ochinformationssystem. Det används för slyrning på såväl central som regional ochlokal nivå inom verket. Del är ett vikligl styrinstrument bl. a. för verketsverk- Prop.1978/79:121 Bilagal 143 samhet som till slörsla delen bedrivs regionall och lokallvid ca 280 arbetsområden och ca 150-200 byggarbetsplatser. Den totalaomslutningen på berörd verksamhei uppgår till ca . EA-systemet är indelat i delsystem för budgetering ochkostnadsuppföljning, ekonomisk analys, tillgångsredovisning samtulgiftsredovisning. Vissa delar av EA-systemet är integrerade med andrasyslem, t.ex. PA-systemet. a. ger PA-systemels lönedel underlag för redovisningav personalkostnader inom EA-systemet. EA-systemet vidareutvecklas kontinuerligti takt med att den s. k. datamognaden i organisationen ökar och ny teknik blirtillgänglig. Exempelvis pågår utveckling av ett databasorien-teral totaltEA-system. Avsikten är att förbättra styr- och informationssystemet för altdärigenom ta tillvara möjliga rationaliseringseffekter. Av tekniska system är ett inriklal på atl gestöd i samband med projektering och byggande av vägar genom att erbjuda en stordators beräkningsresurser. Exempel pä sådana beräkningar är väglinjeberäkning,utsättning av våglinjer, massberäkning och massdisponering. I beräkningarnaanvänds bl. a. dala om terrängförhållanden o. d. vilka insamlas i flera faserunder projekteringen av vägen och i den senare byggfasen. Beräkningarna görsofia stegvis i dialog med datorn på gmndval av lidigare erhållna resultat. Medhjälp av automatiska kurvritare tas vissa utdata fram i form av ritningar.Några av dessa program har gjorts tillgängliga för regionala användare vidvägförvaltningarna via terminal. Inom samma systemområde finns program förberäkning av brokonstruktioner och geotekniska beräkningar. De övriga systemområdena inom tekniskadatabehandling är trafikteknik, vägplanering och vägdatabanken. Inom detirafiktekniska området sker kartläggning av trafikflöden och trafikutvecklingenpå basis av trafikräkningar och andra trafikundersökningar.Vägplaneringssyste-mel utnyttjas i vägplaneringens olika faser. Vägdatabankenär en av grundstenarna i informationssystem. Den innehålleraktuella uppgifter om vägar, byggnader, trafikflöden, trafikolyckor m.m. Medvägdata-bankens uppgifter som underlag och med hjälp av prognosmodeller kan t.ex. olika ombyggnadsallernativ studeras. ADB-verksamhelen vid statens vägverk är organiserad kringen central datoranläggning inom myndigheten. installerasterminaler i samtliga län. Regislreringen av indata är sedan ell flertal år decentraliseradtill åtta s. k. stanscenlraler. Inom används i stor omfattning kalkylatorer iolika storleksklasser. Samordningen av maskinvaminköp och utveckling avprogramvara för dessa ligger hos den cenlrala ADB-enheten. 7 Bil- och körkortsregistren Syftet med bil- och körkortsregistren är att delsunderiäita handläggningen av ärenden rörande fordonsregistrering och körkortm. m., dels till- 1978/79:121 Bilagal 144 handahållainformation om utrednings- och planeringsaktiviteter på en rad områden, bl.a.irafiksäkerhelsområdet. Riksdagenbeslöt , i samband med ändrade riktlinjer för fordons-registreringen,att inrätta ett ADB-baserat riksomfattande fordonsregister. senarebeslöts att även införa ett gemensami körkortsregister som tekniskt ochorganisatoriskt skulle samordnas med bilregistret. Ett särskilt organ bilregisternämnden inrätiades för planering, utveckling ochidrifttagning av de nya bil- och körkortsregistren. Omläggningen av registrenpåbörjades är 1972 och slutfördes . flyttades ävenden datoranläggning som används för regislerföringen från lillÖrebro. upphörde varvid nämndens kansli- ochdriftorganisalion gick upp i trafiksäkerhets-verket (TSV) och bildade ensärskild organisatorisk enhel - TSV:s registeravdelning. Bilregistretanvänds som hjälpmedel för administration av bl. - konlrollbesiklning av fordon - kontroll av försäkringsinnehav Registrenär vidare viktiga hjälpmedel för polisen i dess trafikövervaknings- ochspaningsarbele. Polisen kan från terminal via dator hämtaupplysningar ur registren. Länsstyrelsernasvarar för registreringen och TSV svarar för registerhållningen. Ibilregislrel finns f. n. uppgifter om ca 4,7 milj. fordon och ikörkortsregistret uppgifter om ca 4,1 milj. körkortsinnehavare. Tillsystemet är ca 350 textskärmslerminaler anslutna. Av dessa är ca 300 placeradehos länsstyrelserna. Resterande terminaler är placerade vid bl.a. TSV ochförsäkringsbolag. Direktförbindelse finns lill system.Ulöver ovannämnda terminaler kan därigenom ca 400 te-lexterminaler och ca 350textskärmsterminaler hos bl. a. polismyndigheter kommunicera medtrafiksäkerhetsverkets datorsystem. Några av de siörre försäkringsbolagenkommer att anslutas via en datorväxel direkl med TSV:s dator. Detta resulterari atl ytterligare ca 1 500 textskärmslerminaler får lillgång till vissaregisteruppgifter från TSV. ADB-leknikenhar successivi förts in i statistikproduktionen vid SCB. Med viss förenklingkan ADB i stor utsträckning sägas ha ersatt operationer i de mer än200 statistiska produkler som framställs. Systemutvecklingen har främsi varitinriklad på att utforma system för produktion av redan bestämda produkter. Deolika produkterna har utvecklats tämligen oberoende av varandra. För dessaprodukler används därför ett slort antal system och program. Somunderlag för statistikproduktionen för SCB flera cenlrala regisier, främstregistret över totalbefolkningen, cenlrala förelagsregistret ochlant-bmksregisiret. Vidare får SCB kopior av register från andra myndigheler.SCB förser i sin tur ett stort antal statliga och kommunala myndigheler, företag,organisationer m. fl. med statistiskt planeringsunderiag. Prop.1978/79:121 Bilagal 145 Karaktäristiskt för statistiska informationssystem är attutdaia är i aggregerad eller sammanställd form. Det kan exempelvis vara i formav summatabeller, frekvenstabeller, indexberäkningar, tidsserier eller dataframtagna i olika slag av statistiska analysmodeller, bl. a. prognoser. Dettaär den avgörande skillnaden mellan SCB:s och andra myndigheters ADB-system,vilka oftasl har en individadministrativ användning, dvs. att data om deenskilda objekten utnyttjas för olika slag av beslul rörande dessa. De statistiska informationssystemen inom SCB är ivarierande grad integrerade med varandra. SCB strävar efter att ökasamordningen mellan systemen. Datordriften sker vid SCB:s dalaceniral i . 9 Folkbokföring och beskattning ADB-systemet för folkbokföring och beskattning syfiar tillatt genom utnyttjande av ADB förenkla och effektivisera administrationen inomdessa områden. ADB haranvänts som hjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadminislrationen sedanmitten av 1960-talel. beslöt att ett nytt syslem,AFB-systemet, skulle utvecklas och införas. Det nya systemet avses innehållafunktioner enligt följande: fastighetsredovisning inkl. fastighetstaxering,personredovisning, allmänna val, regislrering av juridiska personer,debitering av preliminär skatt, uppbörd av skall, inkomstochförmögenhetstaxering, avräkning mellan preliminär och slutlig skall, omräkningav slutlig skatt, underlag för kontroll och revision, mervärdeskatt samlslutligen arbetsgivaravgifter. Tekniskt skall systemet beslå av bl. a. följandekomponenter: - en ceniraldatoranläggning vid () - regionaladatoranläggningar vid 21 länsstyrelser samt en teslanläggning - ca 400arbetsplatser för dataregislrering. Den centrala datoranläggningen vid RSV används för förandeav ett centralt skatteregister. I registret finns uppgifter om fysiska personeroch organisationer som är aktuella i olika skatlefunktioner. Registrei skallvara tillgängligt via terminal hos skattemyndigheterna på olika nivåer. Vid de regionala anläggningama finns ett regionaltskatteregister som är ett samlingsbegrepp för olika ADB-register vidlänsstyrelsema. Det regionala skatleregistret har molsvaranderegisteruppgifter som det centrala med undantag för vissa administrativauppgifier som endasl finns centralt. Data somingår i skatteregistren skall i de flesta ruliner först kontrolleras,sorteras, redigeras m. m. vid de regionala anläggningarna. Likaså skall datasom framställs i den cenlrala anläggningen vidarebearbetas (sortering,redigering, viss beräkning, komplettering, kontroll, utskrift m. vid deregionala anläggningarna. De regionala anläggningarna skall vidare användastill förande av register för folkbokföring och fastighetsredovisning. Eftervarje uppdatering av dessa register aviseras det cenlrala skatleregistret om deändringar som erfordras för beskattningen. Samtliga län och lokala skattemyndigheter skall förses medterminaler. Dessa är kopplade till den cenlrala datoranläggningen. Dataregistrering avseende deklarationer, kontrolluppgifterelc. skall ske vid samtliga länsstyrelser och lokala skattemyndigheter. Prop.1978/79:121 Bilagal 146 De lokalt registrerade uppgifterna sänds normalt efter ev.kontroll till de regionala anläggningarna. Uppgifter som skall finnas icenlrala register vidarebefordras till RSV:s centraldator. All system- och programutveckling för folkbokföring ochbeskattning utförs centralt vid RSV. Programbildning och testning för deregionala anläggningarna utförs på en särskild testanläggning vid RSV som ihuvudsak är identisk med de regionala anläggningarna. Med erforderligaintervaller utsänds magnetband med nya och ändrade program till de regionala anläggningarna. Del nya ADB-systemel införs successivt, huvudsakligenunder . Arbete med att utveckla ett ADB-baserat redovisningssysteminom exekutionsväsendet () har pågått sedan slutet av 1960-talel. Syftetmed är alt det skall fungera som ett hjälpmedel i samband med registreringoch handläggning av indrivningsmål och därvid tillhandahålla berördamyndigheter aktuellt arbetsmaterial. Ansvaret för arbetet med överfördes tillriksskatteverket i och med att centralmyndighetsfunktionerna förexekutionsväsendet inordnades i delta verk. är i drift i ochUppsala län. Fr. o. m. har systemet börjat användas i Stockholmskommun. tas systemet i drift för resten av . Huruvidasystemet skali införas i flera län är ännu inte beslutat. Huvudparten av uppgifterna i levereras frånuppdragsgivarna via magnetband. Gäldenärs- och skulduppgifter lagras i encentral databank. Uppgifterna är länsvis tillgängliga från terminaler vidREX-anslutna kronofogdemyndigheter. Krediteringar och registrering av andraåtgärder kan göras via lerminal av resp. myndighei. Sysiemel innehåller bl. a.prioriie-ringsmtiner för handläggning av regisirerade mål och automatiskkvittning av restitutioner såsom överskjutande preliminär skatt,arbetsgivaravgifter etc. När hela har anslutits lill kommersystemet att innehålla ca 300 000 gäldenärer och ca 900000 mål. Antalettransaktioner, när hela är anslutet, beräknas till ca . Fullt utbyggt med samtliga 81 kronofogdemyndigheter anslutna skulle sysiemelbli ca större än . All system- och programutveckling samt underhåll sker vidriksskatteverket. Den cenlrala driften utförs vid DAFA. Systemet omfattar f.n.ca 100 bildskärmar och 80 skrivare. F. n. finns flera lönesystem inom statsförvaltningen.Statskontoret har utvecklat ett generellt statligt löneuträkningssystem (SLÖR). Regeringen har lidigare beslutat atl SLÖR medstatskontoret som huvudman skall införas på samtliga civila myndigheter medundantag av de affärsdrivande verken och . Regeringen har vidarebeslutat alt en Prop.1978/79:121 Bilagal 147 särskild version av lönesystemet (F/SLÖR) skall införasinom försvarets och polisväsendets verksamhetsområden. Ansvaret för SLÖR skall enligt regeringens beslut flyttastill () i . Statskontoret har tillregeringen föreslagil alt detta skall ske den . SLÖR kan användas för många olika personalkategorier. Entämligen fyllig information lämnas till de anställda i lönespecifikationen.SLÖR överför även information till andra ADB-system inom statsförvaltningen,t.ex. system för matrikelföring, personaladministrativ information, ekonomiadministrativinformation och statistik. Systemet bygger på en hög grad av automatisering. utbetalades via SLÖR 87000 löner på 80myndigheler. F. n. ansluts 5 000-6000 anslällda till systemet varje månad.Införandet av systemet beräknas vara avslutat ijuli 1980 varvid ca 170000 lönerutbetalas genom SLÖR till en bruttolönekostnad av ca 900 milj. kr. per månad.Ett tiotal olika lönesystem har då ersatts med SLÖR. SLÖR och F/SLÖR kommer att beröra omkring hälften av de ca550000 personer som omfattas av de statliga löneavtalen. Den återstående delenbestår främst av personal inom de affärsdrivande verken samt . får sin lön från kommuner och landsting, huvudsakligen via del s. k.K-PAI-systemet som totalt omfattar ca 600000 löntagare. Databehandlingen ombesörjs av DAFA i och Gävlesaml av (UDAC). () startade ettprojekt för atl utveckla ett ADB-baseral informationssystem för densiudiesociala administrationen inom CSN och studiemedelsnämnderna (SN).Utvecklingsprojektet som har bedrivits i samråd med statskontoret upphörde1978-07-01 då sysiemel togs i full drift. Syftei med studiestödels informationssystem (STIS) är iförsia hand alt effektivisera administrationen av studiestödet och ge destuderande bättre service bl.a. genom korlare behandlingstider.Behandlingstiden för ansökan om studiemedel skall inte behöva överstiga fyraveckor ens (). Systemet syftar äventill all uppnå större säkerhei i verksamheien genom bätire kontroller m. m. STIS-systemet innehåller funklioner för - registrering(via terminal) av studiemedelsansökningar - beräkning avstudiemedelsbelopp saml utskrift av besluismeddelande (även avslag) ochstudieförsäkran/-intyg - utskrift avutbetalningskort (studieslödsanvisningar) samt registrering av utbetaladebelopp - uppdatering avstudiemedelstagarnas skuldbelopp och beräkning av avgifter - utskrift avsaidobesked och inbetalningskort - bevakning avinbetalningar (avgifter och återkrav) - regislrering(via lerminal) av uppskovsansökningar - beräkning av omuppskov skall medges med hänsyn till sökandens ekonomi samt utskrift avbeslutsmeddelande (även avslag) - beräkning avåterkravsbelopp samt utskrift av inbetalningskort Prop.1978/79:121 Bilaga 1 148 - registrering avreducering av skuldbelopp på grund av den särskilda sjukförsäkringen förstudiemedelslagare - registrering avärenden om konvertering av studielän till studiemedel samt utskrift avbeslutsmeddelande (även avslag) - bevakning av all till CSN ochstudiemedelsnämnderna inkomna ärenden åtgärdas inom rimlig tid - kontroll avlämnade uppgifter (om bl. a. ekonomi och andra studieslöds-former)