prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Det som framför allt förklarar den starkaökningen av transfereringarna till företagssektorn äremellertid de särskilda industripolitiska satsningarna på varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m.fl. branscher. Till stor del har också de industripolitiskainsatserna utgått i form av lån och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell8:1 under posten utlåning och andra finansiella transaktioner. Totalt sett uppgår genomförda ellerbeslutade industripoliiiska satsningar fr. o. m. till ca 25 miljarderkr., varav ca , avser varvsindustrin. De budgetmässigakonsekvenserna sträcker sig . Transfereringarna tillinternationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen i u-landsbislåndet.För 1979 beräknas gåvobeståndet uppgå till . Inklusivekrediter till utvecklingsländer beräknas u-landsbiståndet 1979 uppgå till drygt4 miljarder kr. Ränteutgifterna på statsskulden ökar f. n. mycket snabbt tillföljd av de snabbt ökande underskotten i statsbudgeten. Den statliga konsumtionen beräknasöka med 12 och i löpande priser 1977-1978 resp. 1978-1979. I volym motsvarardetta en ökning på 1978/79:150 140 caI % både . Sysselsättningen i de statliga myndigheterna harunder ökat med ca 9000 personer . En betydande del avsysselsättningsökningen förklaras emellertid av statliga beredskaps- ochpraktikarbeten. väntas den statliga sysselsättningsökningen dämpasnågot; inkl. beredskapsarbeten beräknas antalet sysselsatta öka med ca 6500personer . Investeringsverksamheten inom de statliga myndigheternabeskrivs närmare i kapitel 7. Investeringarna beräknas volymmässigt ha ökatkraftigt 1978 bl.a. till följd av en betydande uppgång av del statliga vägbyggandet. Såväl det ordinarie vägbyggandet som det vägbyggande som finansieras med beredskapsmedel ökade i omfattning. väntas de statliga investeringarna öka endast obetydligt i volym. skulle statens budgetunderskottdärmed öka med ca . och uppgå till ca . 1978.Under 1979 beräknas budgetsaldot försämras ytterligare om än inte i samma taktsom . Budgetunderskottet 1979 beräknas sålunda uppgå till ca 44miljarder kr., vilket motsvarar av bruttonationalprodukten. Statens egen utlåning - bl. a. i industripolitisktsyfte - och övriga finansiella transaktioner, har i likhet medtransfereringarna till förelag ökat påtagligt . Som framgår avtabell 8:1 försämras underskottet i statens finansiella sparande med 13miljarder . förutses försämringen bromsas upppåtagligt; till 1979 väntas det statligasparandeunderskottet öka med . träffades en överenskommelse mellanregeringen och de båda kommunförbunden om att riktpunkten för den kommunalakonsumtionens volymökning bör vara 1979 och 1980. Inom denna ram börutbyggnaden av barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård prioriteras. Som enföljd av överenskommelsen tillskjuter staten ett särskilt bidrag tillprimärkommuner och landsting 1979 om ca 980 milj. kr., utformat så alt det fårskatteutjämnande effekt. Regeringenhar lagt fram en proposition om den kommunala ekonomin. Ipropositionen föreslås bl. a. en kraftig utbyggnad av skatteutjämningssystemeti två etapper . Det nya systemet tar större hänsyntill olikheterna mellan enskilda kommuner och beaktar bl. a.ålderssammansättningens inverkan på kostnadsläget. Vidare läggs fram förslagsom skall ge ökad enhetlighet mellan kommunerna vad avser bostadstilläggen tillfolkpensionärerna. Vissa specialdestinerade statsbidrag föreslås avvecklade. Ipropositionen föreslås också att staten helt tar över kosinaderna förbidragsförskotten. Beslut har också fattats om att staten fr. o. m.1980 övertar kostnadsansvaret för de skyddade verkstäderna. Dessa drivs f. n.av landstingen och Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 av vissa primärkommuner. Regionala stiftelser kommer atlbildas med staten och landslingen som huvudmän. Drygt 20000 kommunalt anställdaberörs. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun avses regleras sä alt dennalämnas oförändrad i samband med omorganisationen av verksamheten. Tabell 8:2 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Finansiellt sparande enligt nationalräkenska- perna (1-2) Finansiellt sparande enligt kreditmarknads-statistiken Likviditetsför-äadring (-I-) Utlåning (-I-) Upplåning (-) -0,5 Anm. Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbi-drag, särskilt bidrag tillkommunerna, extra bidrag till kommuner och landsting 1977, generellt bidragtill kommuner och landsting 1978 samt särskilt statsbidrag till kommuner ochlandsting . Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet,, och . 1978/79:150 142 Sedan den preliminäranationalbudgeten presenterades har statistiska centralbyrångenomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunala inkomsterna ochutgifterna och 1979. Denna enkät har legal till grund för en förnyadbedömning av den kommunala sektorns utveckling. Enkäten visar förprimärkommunerna ett bortfall på vilket ger en speciell osäkerhet åtmaterialet. Vad gäller statsbidrag och kommunalskattemedel har beräkningarnabaserats på uppgifter från och budgetdeparlemenlel. De itabell 8:2 redovisade utfallen överensstämmer mednationalräkenskaperna. Kommunernas totala inkomsterberäknas öka med , vilket innebär en halvering av tillväxttaktenjämfört med , Den kraftiga ökningen 1978 var dock en följd av enexceptionellt stor ökning av skatteinkomsterna orsakad dels av det ökadeskatteunderlaget till följd av de kraftiga löneökningarna 1976, dels av enmycket stor utdebiteringshöjning. blir ökningen avskatteinkomsterna avsevärt mindre än 1978. Förskotten av kommunalskattemedelför 1979 baseras på skatteunderlaget avseende inkomster.Skatteunderlagstillväxten var delta år . Slutavräkningsmedlen är 1979 avungefär samma storlek som 1978. Den kommunala utdebiteringen höjdes den Ijanuari 1979 med i genomsnitt , till . Sammanlaget medför dettaen ökning av skatteinkomsterna med . Statsbidragen beräknas under 1979öka med , vilket är en något långsammare ökningstakt än under 1978.Bland de statsbidrag vars tillväxt förklarar ökningen 1979 kan nämnas bidragentill drift av förskolor och fritidshem samt grundskolor. Ökningen avgrundskolebidraget är delvis en effekt av att bidragssystemet i ökadutsträckning har schabloniserats. Därmed kommer också eftersläpningen vidutbetalningen av grundskolebidraget att minska. Omläggningen medför altslutregleringsbeloppen för två läsår till stor del kommer att falla på 1979. De totala kommunala utgifternaberäknas öka med , vilket är i stort sett samma ökningstakt somunder föregående år. Transfereringsutgifterna förutses öka något snabbare 1979än som var fallet 1978, då ökningstakten drogs ner av att administrationen avbidragsförskotten överfördes till försäkringskassorna. Ränteutgifterna, vilkautgör huvuddelen av de ofördelade transfereringsutgifterna, förutses under1979 i likhet med 1978 öka i en långsammare takt än främstberoende på den myckel goda finansiella situationen inom den kommunala sektorn. Den komm\ir\a\di konsumtionen ökade1978 med i volym, vilket innebär en snabbare tillväxttakt än under 1977.Antalet sysselsatta ökade eller ca 50000 personer. En kraftig uppgång ide kommunala beredskapsarbetena kan noteras framför allt . En förutsättning härför har varit de statsbidrag som utgår med75 % av lönekostnaden. En dominerande del av de sysselsatta i dessa bered- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 143 skapsarbeten var ungdomar . Ökningen av dekommunala beredskapsarbetena utgjorde en expansiv faktor i den kommunala konsumtionenoch svarade för av konsumtionsökningen. beräknas denkommunala konsumtionen öka med inemot . Delta innebär alt utbyggnaden av denkommunala verksamheten förutses bli mer omfattande än vad som förutsattes iöverenskommelsen med kommunförbunden. Sysselsättningen beräknas öka med 35 000ä 40000 personer. Antalet sysselsatta i kommunala beredskapsarbeten liggerunder kvar på i stort sett samma nivå som under slutet av1978. Behovet av beredskapsarbeten beräknas dock minska successivt. Med hänsyntill den höga nivån under inledningen av 1979 beräknas dock, trots en förutseddminskning under loppet av året, antalet sysselsatta i beredskapsarbetengenomsnittligt bli i stort sett av samma storleksordning som under1978. Kommunförbundens beräkningar somgjorts utifrån budgeter tyder på en något högre volymökning - . Beräkningarna är dock inte helt jämförbara med de kalkyler som statistiskacentralbyrån och ekonomidepartementet har gjort rörande konsumtionensutveckling. Bedömningen av den kommunala konsumtionens utveckling varierarsåledes något beroende på vilka kalkyler som studeras. I detta sammanhang bör dockframhållas att de mycket goda finansiella förutsättningarna kanverka ytteriigare pådrivande på den kommunala volymexpansionen. Å andra sidantorde insikten om att skatteunderlagets svaga utveckling medför enjämförelsevis låg tillväxt av kommunernas skatteinkomster dämpautbyggnadsambitionerna. Vidare torde de begränsade möjligheterna till nyauldebite-ringshöjningar och svårigheterna att minska en pågående volymexpansionvid en försämrad ekonomisk utveckling verka återhållande på en ytterligarevolymökning. De kommunala myndigheternas ochaffärsverkens investeringsvolym var i stort sett oförändrad mellan 1977 och1978. Bakom denna utveckling ligger dock en kraftig ökning av landstingensbyggnadsinvesteringar och en minskning av primärkommunernasbyggnadsinvesteringar. förutses en ökning av investeringarna med , främst beroende på landstingens mycket expansiva investeringsplaner. Ävenprimärkommunerna beräknas öka sina investeringar . För en närmareredogörelse för investeringarna i primärkommuner och landsting hänvisas tillkapitel 7. De ovan redovisade beräkningarnaöver kommunernas inkomster och utgifter innebär att del finansiella sparandelhar förbättrats mycket kraftigt . Enligtnationalräkenskaperna uppgick det finansiella sparandet 1978 till 3,5 miljarderkr. Landstingen svarade för merparten härav. Kredilmarknadsstatistikenindikerar ett ännu större positivt finansiellt sparande ännationalräkenskaperna. Prop.1978/79:150 144 har till syfte att belysa kommunernas transaktioner påkreditmarknaden, omfattar dock inte en fullständig redovisning av kommunernastillgångar och skulder och är därmed inte direkt jämförbar mednationalräkenskaps-statistiken. En bidragande orsak till det stora överskottetär sänkningen av arbetsgivaravgiften . Vidare torde en lägreinflationstakt än vad som förutsågs vid budgetbehandlingen haft enpositiv inverkan på det finansiella sparandet . förutses ett fortsaltfinansiellt sparandeöverskott på inemot . Det bör understrykasatt prognosen gäller hela den kommunala sektorn. Enskilda kommuner ellerlandsting kan få underskott i sin verksamhet, som summan av dekommunala verksamheterna ger överskott. Den kommunala sektorn förutses nusålunda få ett överskott vilket medför en påtagligkonsolidering av den kommunala ekonomin. Under förutsättning att den kommunalakonsumtionens volymökning begränsas till de som angivits som riktpunkt iöverenskommelsen med kommunförbunden bör de finansiella problemen bli små ävenunder 1980. Socialförsäkringssektorn äregentligen inte en självständig ekonomisk delsektor. Den är snarare enstatistisk konstruktion som svarar mot internationell praxis. Socialförsäkringssektornbestår av ett antal försäkringsformer inom det sociala området. Sektornomfattar allmän sjukförsäkring, föräldraförsäkring, arbelsskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl. kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer, allmän tilläggspensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond ' och sjöfolkspensionering.' Alla dessaförsäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter. Arbetsgivarna svararför den övervägande delen av avgifterna. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionernafinansieras också i betydande utsträckning över stadsbudgeten. Förbostadstilläggen till folkpensionärer bär dock kommunerna i huvudsakkostnadsansvaret. Pensionsutbetalningarna utgör drygt60 % av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabell 8:3. Deberäknas öka med . Bakom denna ökning ligger, vidsidan av kompensation för prisstegringar, de förbättringar avpensionsförmånerna som redan har beslutat om och den successivaökningen av antalet pensionärer med ATP. Folkpensionens grundbelopp är förensamstående av basbeloppet och för pensionärspar . Basbeloppet är iapril . ' Enligt den ändring av sektorns definition somstatistiska centralbyrån genomförde . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 145 folkpensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-beloppär garanterade en årlig standardökning på genom årliga ökningar avpensionstillskotten. Pensionstillskotten är f. n. av basbeloppet och höjsden . har det varitmöjligt för anställda mellan att ta ut delpension. Vid en reduceringav arbetstiden täcker delpensionsförsäkringen av inkomstbortfallet. Dennamöjlighet har kommit att utnyttjas av ett stort och snabbt ökande antalpersoner. hade inemot 45000 personer delpension, vilket motsvaradedrygt av de berättigade. De allra flesta delpensionärer arbetar halvtid.Utbetalningarna beräknas 1979 uppgå till ca 900 milj.-kr. Delpensionssystemetkommer fr. o. m. 1980 även att omfatta egenföretagare. Därigenom får bl. a.småföretagare, jordbrukare och fiskare möjlighet till delpension. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter uppgick underandra halvåret 1978 till avavgiftsunderiaget. Socialförsäkringsavgiften till den allmänna sjukförsäkringenhöjdes med I procentenhet till 10,. Dessutom höjdesbarnomsorgsavgiften och vissa andra avgifter med tillsammans 0,4procentenheter. 1979 till avavgiftsunderlaget. Avgifternas utveckling framgår av nedanståendetablå. Uppgifterna i tablån avser genomsnitt för kalenderår. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Socialförsäkringsavgifter 13.2 13,7 13,9 14,0 18,3 22,6 26,0 29,0 30,6 31,6 avgifter 1,0 2,0 2,1 4,1 4,1 4,1 4,7 5,8 3,2 2.6 Summa 14,2 15,7 16,0 18,1 22,4 26,7 30,7 34,7 33,7 34,1 Socialförsäkringssektorns inkomsterberäknas öka med 1979. vilket innebär en långsammare tillväxttakt än1978. Vid inkomstberäkningen har härvid beaktats effekterna av den föreslagnaomläggningen till löpande avgiftsuppbörd fr. o. m. vad avser statligamyndigheter. På grund av tekniken vid omläggningen till det nyauppbördssystemet kommer socialförsäkringssektorn alt tillförasavgifter avseende tre halvår. Omläggningen medför en tillfällig ökning avavgiftsinkomsterna med ca 1500 milj. kr. Till följd av omläggningenminskar behovet av statsbidrag till folkpensioneringen , varför effekten avomläggningen på socialförsäkringssektorns inkomstsida 1979 netto blir ca 900milj. eller en inkomstökning motsvarande . 10 1978/79. 1978/79:150 146 Tabell 8:3 Socialförsäkringsektorns inkomster och utgifter1977-1979 1.2 Bidrag från stat -0,5 Källor: Ekonomidepartementet, ochstatistiska centralbyrån. Den lägre tillväxttakten iinkomsterna jämfört med sammanhänger främst med attavgiftshöjningarna var mindre 1979 och att uppräkningsfaktorn för depreliminära avgifterna är lägre 1979. Dessutom inflöt 1978 betydande belopp ifyllnadsinbetalning av avgifter och slul-avräkningsmedel för 1976.Samtidigt beräknas statsbidragen öka i snabbare takt 1979. vilket förklaras avatt staten beräknas finansiera en större andel av folkpensionerna än1978. Sektorns to\.a\a utgifter beräknas1978 ha ökat med , en ökningstakt som 1979 väntas avta till . Bakomdenna nedgång ligger främst atl prisökningarna 1979 beräknas bli väsentligtlägre än 1978, vilket medför en långsammare tillväxt avpensionsutbetalningarna. Det finansiella sparandet inomsocialförsäkringssektorn uppgick till , och beräknas1979 komma att öka till ca . Ökningen i del finansiellasparandet 1979 förklaras dock helt av den tillfälliga nivåförskjutningen iinkomsterna till följd av tekniken vid den föreslagna övergången til! löpandeuppbördssystem för statliga myndigheter. Bortser man från effekterna av dennaomläggning uppvisar socialförsäkringssektorn emellertid en mindre nedgång idet finansiella sparandet. 8.5 Den totala offentliga sektorn Den offentliga sektorns konsumtionoch investeringar svarar för drygt 1/3 av bruttonationalprodukten. DenofferttUga konsumtionen ökade med inemot i volym . Ennågot långsammare tillväxttakt förutses - . Som framgår avtabell 8:4 ökar konsumtionen betydligt snabbare i kommun- ochsocialförsäkringssektorn än i den Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 147 Antalet anställda i statliga och kommunala myndigheter uppgick 1978till inemot I 160000 personer, varav knappt 270000 personer i statligamyndigheter och 890000 personer i kommunerna. Härtill kommer anställda istatliga affärsverk och aktiebolag samt kommunala bolag. Antalet anställda ioffentliga myndigheter beräknas öka med 40000 ä 45 000 personer . Tabell 8:4 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19771979 -1,5 Offentlig investering'' ' Exkl. bostadsinvesteringar. - Inkl.socialförsäkringssektorns investeringar. Källor: Ekonomidepartementet,, och . Tillväxten i de offentliga myndigheternasinvesteringar väntas 1979 bli , vilket åren något snabbare ökning änunder 1978. Den kraftigas-le ökningen sker för landstingens investeringar, menäven för primärkommunerna förutses en uppdragning av tillväxttakten 1979.Räknar man in även de statliga affärsverken samt statliga och kommunalaaktiebolag m. m. blir ökningstakten mot . Sammantaget innebär detta att den offentligasektorns konsumtion och investeringar inkl. de statliga affärsverkens samt destatliga och kommunala bolagens investeringar ökar med ca 3.5 %dvs. samma ökningslakt som . I tabell 8:5 redovisas den offentliga sektornsinkomster och utgifter 1977- 1979. Transaktionerna mellan de tre sektorerna hareliminerats varför tabellen endast visar transaktioner mellan den offentligasektorn och samhällsekonomin i övrigt. Det bör också observeras, att endast destatliga och kommunala myndigheterna, inte affärsverken och bolagen, räknastill den offentliga sektorn så som den avgränsas i detta sammanhang. motvägdes i stort sett de statliga ochkommunala finansiella underskotten av överskottet i socialförsäkringssektorn.Därefter har den samlade offentliga sektorn uppvisat starkt ökandesparandeunderskott. uppgick underskottet i finansiellt sparandetill ca . En fortsatt försämring i det finansiella sparandetförutses med ett samlat sparandeunderskott om ca . i denoffentliga sektorn. Denna utveckling förklaras framför allt av den fortgåendeförsämringen av statens stagneraremellertid sparandeöverskottet i den allmänna pensionsfonden. Som framgått avavsnitt 8.3 förbättrades däremot kommunernas finansiella sparande påtagligtunder 1978. Ett sparandeöverskoit förutses även inom den kommunalasektorn. Tabell 8:5 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifter Till företag inkl. livsmedels- och bostadssubven- ' Inkl. netto av kommunala mark- och fastighetsköp. 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har en enkel modellanvänts i nationalbudgetarbetet för att belysa de samlade finanspolitiskaeffekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan även av förändringari kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Fr. o.m.nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en iförhållande till något modifierad modell.' ' Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den somredovisats av i Fiscal Policy in Seven Countries 1955- 1965 ().F. n. pågår ett utvecklingsarbete på en finanspolitisk effektmodell isamarbete mellan och ekonomidepartementet. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 149 De sektoravgränsningar som harvalts för modellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen i tidigareavsnitt i detta kapitel. Investeringar i statliga affärsverk och bolag samtkommunala bolag och stiftelser betraktas i delta sammanhang som ingående i denoffentliga sektorns utgifter. Analysen tar sin utgångspunkt i dereala förändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar,transfereringar, skatter saml övriga inkomster. Beräkningarna visar dessaförändringars effekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna las endast hänsyntill de effekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarståendeeffekter av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet under föregåendeår beaktas i regel inte heller. Ett undantag görs dock för lagerstödet vilketantas ha haft en positiv effekt på produktionen under stödåret och motsvarandenegativa effekt . Den offentliga sektorns direktaefterfrågan i form av konsumtion och investering betraktas i modellen som endirekt effekt på bruttonationalprodukten. Med indirekta effekter avses deeffekter som förändringarna i de olika delposterna i den offentliga sektornsinkomster och utgifter ger upphov till via hushållens och företagensefterfrågan. Exempelvis betraktas den stimulerande effekt som ökadetransfereringar till hushållen har på bruttonationalprodukten som en indirekteffekt. Likaså betraktas den åtstramande effekt som ökade skatter har som enindirekt effekt. Statens inkomster och utgifter påverkas ibland med entidsmässig eftersläpning i förhållande till de ekonomisk-politiska åtgärdernasverkliga produktionsmässiga effekt. Det gäller exempelvis investeringsavdragelför maskin- och byggnadsinvesteringar. Del stimulerar produktionen under del åravdraget gäller men minskar statens skatteinkomster först under följande år.Med den teknik som har använts vid effektberäkningarna skulle denslimlilerande effekten ha redovisats när statsinkomsterna minskar. De statligastimulerande åtgärderna som är av denna karaktär är särskilt stora 1976 1979.Därför har fr. o. m. den preliminära nationalbudgeten 1977 ett försök gjortsatl på särskilt sätt grovt uppskatta effekten av vissa ekonomisk-politiskaåtgärder och fördela denna i tiden så att den redovisas för den period närproduktionen påverkas. Det gäller lagerstöd . och vissainvesteringsstimulerande åtgärder. Förändringar i olika delposter avde offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekter påsamhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a. de marginellakonsumtions- och imporlbenägenheterna tas i modellen hänsyn till dettaförhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger således bedömningar avdels imporlbenägenheterna för privat konsumtion samt för offentlig konsumtionoch investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet för olika slagsinkomster. Det aktuella konjunkturläget liksomäven efterfrågeökningarnas sammansättning påverkar de marginellaimportbenägénheternas storiek. och 1978 har den marginellaimportbenägenheten för privat kon- Prop.1978/79:150 150 sumtion antagits vara något lägre än under tidigare år.Orsaken är nedskrivningen av den svenska kronan som gjort importeradekonsumtionsvaror relativt sett dyrare, och alt den privata konsumtionenminskat realt sett. Den marginella importbenägenheten har därför satts till 0,31977 och 0,25 1978. har den marginella importbenägenhelen för privatkonsumtion förutsatts uppgå till 0,35. Imporlbenägenheterna för offentligkonsumtion och investeringar har uppskattats till lägre tal än för privatkonsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbenägenhet har i likhet med tidigare beräkningar förutsattsvara 0,7. Sålunda bygger resultaten i tabell 8:6 på atl konsumtionsbenägenhetenuppgår till 0,7 även , Under dessa år skulle den svagautvecklingen av privat konsumtion ha kunnat motivera en något högre marginellkonsumtionsbenägenhet. För inkomster som härrör från permanenta transfereringarhar konsumtionsbenägenheten liksom tidigare antagits vara något högre än förandra inkomster. Med de antaganden om import- ochkonsumtionsbenägenheter som redovisats ovan erhålls ur modellen värden på ettantal multiplikatorer. Med tillämpning av dessa multiplikatorer kan den totalaeffekten av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet 1978 och 1979 påbruttonationalprodukten räknas fram. För några av de viktigaste variablernaredovisas mulliplikatorerna nedan: Offentliga löner 1,9 1,7 Övrig offentlig konsumtion 1,5 1,4