prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Åsnen-Mienområdet utgör en belydande del av detprimära rekreationsområdet Åsnen-Listerlandet för vilket ett planeringsprogramhar utarbetats av de berörda kommunerna i , och Kristianstadslän. Länsslyrelsen påpekar atl förutsättningarna för atl vidta särskildaåtgärder i syfte all utveckla rekreationsområdet är oklara, bl. a. belräffandefrågor om huvudmannaskap och finansiering. 1 kommunerna råder det enligtlänsslyrelsen stor osäkerhet huruvida det är en uppgift att uppföraoch driva turist- och rekrealionsanläggningar. 8 1978/79. 1978/79:213 Bilagal 114 namenar dock alt turismen ger förutsättningar för att bevara en levande landsbygdoch att den kan vara elt medel för att stödja och förbättra servicen iglesbygderna. bedömer att kommunerna avvaktar åtgärder frånstaten, t. ex. nya former av statsbidrag. Tillgången på stugor för korttidsuthyrning ärenligt länsslyrelsen otillräcklig inom det primära rekreationsområdet ochefterfrågan på sådana stugor kommer troligen atl öka. påpekar attslugbyanlägg-ningar kan vara ell sätt att öka övernatlningskapaciteten, menmenar atl olika säsongsförlängande åtgärder är nödvändiga.Förutsättningarna för att bygga mindre grupper av stugor, t. ex. i anslutningtill enskilda lantbruk, bör enligt ytterligare belysas. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringenför landets insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Beträffande länanförs därutöver föQande. anser alt del är särskill angelägetatl insatser för att bevara värdefull natur vid sjöarna och Åsnen görsparallellt med åtgärder för atl kanalisera friluftslivet. Vidare bör man enligtverket prioritera anläggningar för friluftslivet i Bolmenområdet framför allplanera för yllerligare fritidsbebyggelse. Del planerings- och utredningsmaterial som harpresenterats för länets insjöområden utgör enligt nalurvårdsverket i huvudsakett tillfredsställande planeringsunderlag. Materialet bör emellertidkompletteras med analyser av olika delområdens tålighet och lämplighet förrekreationsanläggningar. konstaterar att fisket har berörtsi markdisposilionspla-nema för länels insjöområden. Konkrela planeringsåtgärderhar emellertid inte kommit till stånd. Planeringen för sjöområdena bör enligtstyrelsen utvecklas med avseende på fiskets intressen. Fiskeristyrelsenbetonar särskilt del önskvärda i planering för fritidsfisket inomÅsnen-Mienområdet där fisket torde kunna ulvecklas till en av de dominerandeaktiviteterna. konstaterar alt sex av länets åttakommuner har redovisat särskilda riktlinjer i kommunöversiktema för de bästajordbruksområdena. Samtliga kommuner har dessutom angett generella riktlinjerför hur jordbrukets intressen skall beaktas. Konflikter mellan jordbruksintressen ochtätortsutbyggnad förekommer enligt i begränsad omfattning ilänet. anser att problemen i regel kan lösas. Kommunema harenligt fått ökad förståelse för jordbrukel och dess betydelsegenom arbetet med kommunöversiktema. Länsslyrelsenkonstaterar atl den största delen av be- Prop.1978/79:213 Bilagal 115 slårav produktiv skogsmark. Inom delar av dessa områden kan bebyggelse tillåtasutan olägenhet för skogsbruket. Detta gäller även inom de högproduktivaskogsområdena. Förhållandena gör det enligt länsslyrelsen nästan omöjligt attavgränsa områden med särskilda riktlinjer för skogsbrukel. Skogsbruket harenligt i kommunöversiktema beaktats genom generella riktlinjerenligt rekommendationer. Ny bebyggelse inom störresammanhängande skogsområden bör således undvikas. Bebyggelse bör lokaliseras ianslutning till befintiig bebyggelse, vid ägoslagsgränser samt till skogsmarkmed låg produktionsförmåga. Länsstyrelsenanser att friluftsliv och skogsbruk ofta kan kombineras utan störrerestriktioner för skogsbruket. I livligt frekventerade skogsområden näratätorter eller större fritidsanläggningar kan dock inskränkningar i skogsbruketerfordras. Skogsvårdsstyrelsenanser all den spridda bebyggelsen utgör den största inskränkningen iskogsbrukets produktionsmöjligheter. Också kraftledningsgalor förorsakar oftaonödigt stora intrång i skogsbruket. Skogsbruketssamhällsekonomiska betydelse och den befarade brislen på skogsråvara är enligtlänsstyrelsen starka motiv för atl man skall begränsa intrången på skogsmark.Skäl talar därför för att man genomför en noggrann analys av hur olikaexploateringsföretag och andra inskränkningar i skogsbruket inverkar påskogens avkastning. Av särskill intresse är härvid atl analysera hur eltrationellt skogsbruk, fritidsbebyggelse och friluftsliv skall kunna förenas. Del kan enligt länsslyrelsen utiäsas av dekommunala redovisningarna alt del är elt kommunalt intresse attfiskevårdsområden bildas för i första hand de vatten som är av riks- ochlänsintresse. Några konkreta bevarande- eller utvecklingsåtgärder för fiskethar inte genomförts under planeringsskedet. framhålleremellertid alt riktiinjer för områden av stort intresse för friluftslivet äventillgodoser fiskets intressen. Behovet av åtgärder för fisket bör enligt länsstyrelsenytterligare klargöras. anser atl det är positivt altflera kommuner har uppmärksammat behovet av att bilda fiskevårdsområden.Styrelsen anser emellertid att fiskets intressen inte har beaktats tillräckligti länet. Samtliga kommuner som berörs av fiskets viktigare områden bör i delfortsatta arbetet redovisa hur man avser alt skydda dessa områden. Naturvård,frUuflsliv och kulturminnesvård Inom länet redovisas enligt länsstyrelsensammanlagt 24 områden av riksintresse för den vetenskapliga naturvården och 3områden av riksintresse för friluftslivet. För 7 av områdena finns gällandeförordnanden om naturreservat. Sådana förordnanden beräknas kunna bligenomförda för Prop.1978/79:213 Bilagal 116 Länsslyrelsen anser att riktlinjerna ikommunöversiktema i stort sett tillgodoser naturvårdens och friluftslivelsintressen. Enighet har som regel rått mellan och kommunema omvilka områden som bör säkerställas med förordnanden enligt naturvårdslagen. Kulturminnesvårdens intressen har enligtlänsstyrelsen inte kunnal tillräckligt klargöras och beaktas. Enbartriktlinjer i kommunöversikt är otillräckligt för atl säkerställadessa intressen. Resurser behövs för att utarbeta en kullurminnesvårdsplan förlänet. Vidare behöver kulturminnesvårdens speciallagstiftning förslärkas vadgäller möjligheterna all bevara kulturhistoriskt värdefulla miljöer. betonar atl den starka försumingen avlänets sjöar kräver genomgripande samhällsinsatser. De åtgärder som vidtasgenom alt man kalkar sjöama är otillräckliga för att på motverkaförsurningen. avser atl mer systematiskt kartlägga situationenoch föreslå åtgärder . bedömer alt arbelel underplaneringsskedet har gett etl i huvudsak godtagbart resultat i länet vad gällernaturvården. Verkel framhåller värdet av länets nalurvårdsplan. Planen bör dockenligt verkel kompletteras med en rullande ålgärdsplan. konstaterar alt det enligtlantmäteriets inventering /1976 fanns drygt 10000 fritidshusi länet. Den åriiga tillväxten är ca 400 hus varav en stor del är byggnadersom har varil permanenlbosläder. konstaterar också atlden mellersta och sydöstra delen av länet berörs av etl av de fem s. k. sjörikainlandsområden, som i rapporten (SOU 1971:75) Hushållning med mark och vallenanges som lämpliga utvecklingsområden för fritidsbebyggelse. Efterfrågan på mark för fritidsbebyggelse i länetkommer enligt sannolikt atl öka, bl. a. som en följd av denrestriktiva inställningen till fritidsbebyggelse i kustområdena. Länet har godafömtsättningar för fritidsbebyggelse. anser emellertid atl det ärangeläget att utbyggnaden av fritidsbebyggelse sker med beaktande av övrigamarkanspråk, t. ex. de areella näringama och friluftslivet. Arbelel med markdisposilionsplaner ochkommunöversikter har enligt lett till en ökad kännedom omfritidsbebyggelsen i länet. Intresset i kommunema för en ökad planläggning förfritidsbebyggelse är dock enligt begränsat, främst av ekonomiskaskäl. Däremot är kommunema som regel positiva till mindre grupper avfritidsbebyggelse som inte kräver gemensamma anläggningar eller fastställddetaQplan samt lill gles fritidsbebyggelse. Med denna inställning kommer enligtlänsstyrelsen sannolikt den dominerande delen av tillskotlet avfritidsbebyggelse att ske i form av glesbebyggelse eller begränsadtätbebyggelse. 1978/79:213 Bilaga 1 117 enligt tveksamt om vidtagnaplaneringsåtgärder leder lill en sådan planmässig utveckling avfritidsbebyggelsen som förordas i riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen. berör olägenheter meden omfattande spridd fritidsbebyggelse, bl. a. den slora markkonsumlionen ochinskränkningar för skogsbruket. Inom vissa delar av länet, exempelvis vid destörre sjöama, bör enligt mer bestämda riktlinjer anges för denspridda fritidsbebyggelsen. Planlagd mark för fritidsbebyggelse börtillhandahållas i större omfattning och i en skala som är anpassad lill delokala bebyggelse- och miljö-förutsättningama. betonar attfritidsbebyggelsens utveckling behöver utredas och diskuteras ytterligare. Nyaformer av fritidsbebyggelse bör utvecklas varvid särskilt kommunemasmöjligheter att påverka lokaliseringen bör beaklas. Länsslyrelsen avser att isamarbete med övriga länsstyrelser i , med kommunema och andraintressenter undersöka altemativa former för ytterligare fritidsbebyggelse ilänet. anser att merbestämda riktlinjer bör anges av kommunema för den spridda fritidsbebyggelsen.Naturvårdens och friluftslivets intressen är enligt verket i vissa fallotillräckligt beaktade, bl. a. inom del riksintressanta Åsnen-Mienområdet. En fortsatt utbyggnad avkraftledningsnätel innebär enligt väsentliga förändringar ilandskapet och betydande intrång i pågående markanvändning, främst förskogsbruket. framhåller alt det är angeläget att samrådenförbättras vid planering av nya ledningar och att konsekvensema avledningssträckningama blir noggrant utredda, t. ex. genom atl man upprättaraltemativa förslag till sträckningar. Förelrädare för berörda intressen bör gesmöjlighet atl påverka linjesträckningarna i etl tidigt skede av planeringen. konstaterar att länetrymmer etl stort antal försvarsanläggningar samt ell antal övningsfält.Kommunerna har enligt i allt väsentligl följt anvisningarna förredovisningen. Några påtagliga markanvändningskonflikler föreligger inte ianslutning till de militära intresseområdena. I samtliga 12 kommuner i länantog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli Prop.1978/79:213 Bilagal 118 fullföljdai den kommunala markanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringentog ställning till programmen genom beslut län för län . FörKalmar län fattades beslul . Samtliga kommuner i län har redovisat sittarbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjerna för hushållningmed mark och vatten. Redovisningarna har behandlats av kommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. antagna kommunomfattandemarkdispositionsplaner har redovisats av , , ,, , , , och kommuner. I län omfattas kusten och av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. Kusten nort om Simpevarp iOskarshamns kommun har härvid betecknats som obruten kust, medan kuststräckan söderdärom har betecknats som övrig kust. Länet berörs även av de primära rekreationsområdenaÖland och Småland-Östgöla skärgård. , och kommuner harbehandlat kustområdet i sina kommunomfattande markdispositionsplaner. Västervikskommun har redovisat av kommunfullmäktige anlagen markdisposilionsplan försitt kustområde. kommun har inte redovisat någon markdisposilionsplanför kustområdet inom kommunen. För det primära rekreationsområdet Småland-Östgölaskärgård har planeringsarbete bedrivits av en kommitté, ochÖstergötlands läns skärgårdsutredning (KÖSU), bestående av representanter förberörda kommuner och länsstyrelser. En slutrapport frän kommittén redovisades ijuni 1976. För har och kommunerredovisat kommunomfattande markdispositionsplaner. Något särskiltplaneringsarbete med anledning av att är ett primärt rekreationsområdehar inte redovisats. Områdesplaner vilka har antagits avkommunfullmäktige har redovisats för - och Högsrum - Rälla- Stora Rör i , för Stora Rör - i kommunoch för Frödinge tätort i . Av fullmäktige godkända områdesplanerhar redovisats för , , och i kommun. Program för hushållning med jordbruksmarken harinte redovisats av någon av de sex berörda kommunerna i länet. och kommuner har emellertidredovisat av fullmäktige behandlade s, k. lätortsprogram vilka anger utbyggnadsområdenför de mindre tätorterna i kommunerna. Av fullmäktige godkända redovisningar för ålgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser att vidta för atl genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av , och 1978/79:213 Bilagal 119 i län harställt samman och utvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande tillämbetsverken och regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetetunder planeringsskedet. Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetts avlänsslyrelsen . Delta har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande till och för kännedom lillkommunerna. Slutligt sammanfattande yttrande har avgelts av den14 . Till redovisning har fogats yttranden frånförsvarsområdesbefälhavaren för försvarsområde,försvarsområdesbefälhavaren för och försvarsområde,, lantbruksnämnden, skogsvårdssiyrelsen, fiskeriintendenten iÖsterhavets distrikt, samt i norra ochsödra län. Vidare har länsslyrelsen bifogat överlantmälarmyndighetensfritidshusinvenlering , samt promemoria angående programför hushållning med jordbruksmarken. Yttranden över del redovisadematerialet har lämnals av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer, m.fl. (Se avsnitt 1.) Kommunerna har beretls lillfälleatl komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts tillfälle att komma in med synpunkter på verkens yttranden. IKalmar län har synpunkter lämnals av , , ochVästerviks kommuner. Allmäni om planeringsskedets utfall Länsslyrelsen anser att demarkdisposilionsplaner och kommunöversikler som kommunerna har utarbetat medett par undanlag beaktar den fysiska riksplaneringens riktlinjer. Vissa bristerföreligger dock mera generellt i kommunernas redovisningar. gällerfrämsl åtgärdsprogram för hur den fysiska riksplaneringens intentioner skallfullföljas och program för hushållning med jordbruksmarken. Länsstyrelsensallmänna bedömning är ändå alt kommunerna har lagt ner elt omfatlande ochengagerat arbete på att utarbeta planer och riktlinjer för att säkerställariksintressena. Arbetet har enligt i slor utslräckning kommit attbehandla markanvändningsfrågor av allmänt intresse vid sidan av de direkta riksplanefrågorna.Planeringsarbetet har ökat förståelsen för behovel av långsikliga ochallsidiga bedömningar av lämplig användning av mark och vatten. 1978/79:213 Bilaga 1 120 Väslerviks och kommunerhar genomfört planeringen för det s. k. obrutna kustområdet på elt sätl somenligt länsslyrelsen i stort tillgodoser de av statsmakterna uppställdariktlinjerna. Planeringen för turism och friluftsliv bör emellertid drivasvidare och i första hand syfta lill atl avgränsa områden inom vilka mer aktivaåtgärder bör vidtas samt utveckla program och tidsplan för sådana ålgärder.Länsstyrelsen pekar särskill på alt utvecklingen av den s. k. basortenLoftahammar i måsle studeras ingående. För attförutsättningarna för rekreation inom det obrutna kustområdet skall kunna tastill vara krävs enligt investeringar i turistanläggningar. Kommunernas planer för kustområdetoch för utvecklingen av del primära rekreationsområdet stämmer enligtlänsstyrelsen överens med de regionalpolitiska målen för kustområdet. Det finnsdock risk för alt utvecklingen av turism och friluftsliv, främst det ökandebåtlivet kan komma i konflikt med yrkesfiskets intressen i skärgårdsområdet.Länsslyrelsen stryker under alt området måsle ulvecklas på etl sådant säll attäven den bofasta befolkningens intressen tillgodoses. Kommunema inom det obrutna kustområdet har enligtlänsstyrelsen accepterat de restriktioner som gäller i detta område motlokalisering av sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen.Länsstyrelsen betonar att dessa restriktioner stärker motiven förregionalpolitiskt slöd till etablering av annan industri inom området. I syfte att utreda förutsättningarna för den bofastabefolkningen i skärgårdsområdet främsl vad gäller arbele och service påbörjadelänsstyrelserna i och i samverkan ellutredningsarbete. Arbelel pågår fortfarande. framhåller altenligt en delrapport från utredningsarbetet bör ell mål vara alt skapa förutsättningarför att behålla en bofast befolkning i skärgården av minsl nuvarande storlek.Länsslyrelsen konstaterar all utvecklingen av det primära rekreationsområdetpåverkar möjligheten att uppnå ell sådant mål. är enligtlänsstyrelsen en levande skärgård en förutsättning för att området skall varaattraktivt och kunna utnyttjas för turism och friluftsliv. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de obrutna kustområdena i landet redovisas i avsnitt 4.1.Belräffande län anförs därulöver följande. accepterar inteden av KÖSU förordade principen att ange utvecklingsområden för turism frånbasorter på fastlandet genom inner- och mellanskärgården till ytlerskärgården.Verket betonar atl ytlerskärgården är olämplig för friluftsliv bl.a. på grundav avsaknaden av hamnar, del oskyddade läget och den slitagekänsliga naturen.Friluftslivet bör enligt verkel styras mot fasllandskuslen och innerskärgården. konstaterar att enligtden inventering som har genomförts av lantmäteriverket var netloökningen avfritidshus Prop.1978/79:213 Bilagal 121 inom del obrutna kustområdet i län. som planverket anser atl inte har iakttagittillräcklig restriktivitet när det gäller alt tillåta ytterligare enskildfritidsbebyggelse inom det obrutna kustområdet. Kommunen har enligt verkenföreslagit omfatlande fritidsbebyggelse i områden som inte bör exploateras. Föreslagentät fritidsbebyggelse kan enligt planverket i vissa fall minskatillgängligheten till de viktiga bevarandeområdena och utvecklingsområdena förfriluftsliv. Verket anger som exempel Stora och Helgerum-Porsö.Kvarvarande friområden i anslutning lill bör enligt planverket intetas i anspråk för fritidsbebyggelse ulan reserveras för friluftsliv och turism.Planverket anför dessutom liksom att ny fritidsbebyggelse inombekvämt pendlingsavslånd från Väslerviks tätort är olämplig med hänsyn tillrisken för omvandling av fritidsbebyggelse till permanenlbosläder. Planverketställer sig i princip bakom de gemensamma planeringsriktlinjer som har dragitsupp för Småland-Östgöla skärgård. Verket anser att kustulredningen kan liggalill grund för den fortsatta kommunala planeringen. Berörda kommuner börenligt verket utarbeta åtgärdsprogram som anger inriktning och prioritering avåtgärder för de utvecklingsområden som har angetts i . Enområdesplanering bör enligt verket genomföras med dessa ålgärdsprogram somgrund. Väslervikskommun framhåller alt avvägningen mellan fritidsboende och friluftsliv ar enväsentlig fråga i kommunens planering. Inom kommunen finns vikligarekreationsområden som efterfrågan på fritidshus är slor ikustområdet. Den övervägande delen av tillskottet av fritidshus under perioden1970-1975 har enligt kommunen varit föremål för en planmässig bedömning. och kommuner har enligtlänsslyrelsen för sina resp. kustområden redovisat markdispositionsplaner påell sådant sätl att man får en översiktlig bild av den långsikligamarkanvändningen. kommun har också redovisat en markdisposilionsplanför kustområdet i kommunen, men har enligt i kommunöversiktenlagt ut stora s. k. utredningsområden utmed kusten. Inom dessa områden ärenligt den långsiktiga markanvändningen inte klarlagd. Kalmarkommun avser atl upprätta en områdesplan för den norra delen av kommunenskustområde. Motsvarande planering bör enligt länsslyrelsen också genomföras fördet södra kustområdet i kommunen. anser i likhet med attMönsterås och kommuner bör klarlägga den långsikliga markanvändningen isina kustområden med hänsyn lill naturvårdens och friluftslivets intressen. Friluftslivets,kulturminnesvårdens saml naturvårdens intressen inom 1978/79:213 Bilaga 1 122 del s.k. övriga kustområdet har enligt länsslyrelsenbeaktats på ett tillfredsställande sätl genom riktlinjer i kommunöversikternaoch förslag till förordnanden enligt naturvårdslagen. Kommunöversikternaredovisar i allmänhet också en restriktiv inställning till nyfritidsbebyggelse. är dock tveksam lill lämpligheten av delar avden planerade fritidsbebyggelsen inom kustområdet i kommun.Länsslyrelsen anger vidare atl oklarhet råder om den avsedda markanvändningen ide områden som enligt kommunöversikterna skall bli föremål för områdesplaneringi och kommuner. De planeringsåtgärder somOskarshamns kommun föreslår för området i närheten av kärnkraftverket iSimpevarp är enligt lämpliga och visar inte på några konfliktermed andra verksamheter. Ett område vid bruk harenligt länsslyrelsen redovisats som utredningsområde där industrins markanspråkskall vägas mol jord- och skogsbruksintressen, friluftslivets intressen ochönskemål om bebyggelse. Inga ytterligare markreservationer för miljöstörandeindustri anges inom det s. k. övriga kustområdet i länet. Den befintliga ochföreslagna markanvändningen för kustområdet söder om innebär dockenligt länsslyrelsen inte hinder för eventuell framlida industrilokalisering.Planverket anser att industriområdet i anslutning till bruk böravgränsas med beaktande av de starka bevarandeintressen som finns i närheten. Länsslyrelsen bedömersammanfattningsvis alt kommunerna i den ulförda planeringen för dels. k. övriga kustområdet har redovisat godtagbara avvägningar mellan olikamarkanvändningsintressen, även om planeringen ännu inte hell motsvarar deförväntningar som statsmakterna har. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de övriga kustområdena redovisas i avsnitt 4.3. konstaterar atl Ölandomfattas av belydande områden av riksintresse för naturvård, friluftsliv ochkulturminnesvård. Ön är också myckel attraktiv för fritidsbebyggelse och harslor belydelse för turismen. Dessa förhållanden ställer enligt länsslyrelsenstora krav på kommunernas planering. I kommunernas planering har enligtlänsstyrelsen jordbrukels intressen och bebyggelseutvecklingen ägnats storuppmärksamhet. Vissa områden av intresse för naturvård och friluftsliv har markeratsi markdispositionsplanerna. anser dock att de planeringsåtgärderm. m. som har vidtagits inte motsvarar de krav som måsle ställas för all manskall kunna säkerställa riksintressena eller för att man skall få till stånd enlämplig avvägning mellan turismens, fritidsbebyggelsens, naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen. Naturvårdens intressen har enligt intebehandlats på ett Prop.1978/79:213 Bilaga 1 123 godtagbartsätl i den kommunala planeringen. Vissa riksintressanta områden i Borgholmskommun har över huvud tagel inte behandlats i den kommunala planeringen ochnågra större sammanhängande områden har behandlats mycket översiktligt. IMörbylånga kommun finns enligt flera områden av riksintresse förnaturvården som helt saknar skydd och som inte heller föreslås få någol sådanl. Länsstyrelsenanser att områden som är viktiga för friluftslivet har avgränsats för snävt ikommunernas markdispositionsplaner. Friluftslivels intressen bör enligtlänsstyrelsen utredas ytterligare. Lokala markanvändningsintressen av olika slag harenligt prioriterats framför kulturminnesvårdens riksintressen påelt säll som inte är godtagbart. Vissa av de kulturhistoriskt värdefullamiljöerna kan dock enligt anses säkerställda till viss del genomde riktlinjer som har föreslagils i kommunöversikterna. påpekaralt underlag för mera preciserade avgränsningar av de områden som är avriksintresse för kulturminnesvården kommer att erhållas genom detutredningsarbete som pågår inom och länsslyrelsen.