prop · G203184 · 1978-12-31 00:00:00 — om lag om ändring i lagen (1976:350) om styrelserepresentaiionför samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser Regeringen föreslär att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoU. Enhgt lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhäUeti aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser har regeringen rätt att utseen statUg ledamot (offentlig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsen föraktiebolag och ekonomiska föreningar som enUgt vissa kriterier har särskUdbetydelse från allmän synpunkt. En motsvarande rätt tiU representation finnsäven i aUmännyttiga stiftelser med tiUgångar överstigande 5 milj. kr. Högst 60aktiebolag eller ekonomiska föreningar och högst lio stiftelser får samtidigtomfattas av offentUg styrelserepresentation. Lagen gäUer under en treårig försöksperiodsom löper ut med utgången av . I propositionen föreslås att lagens giltighetstid förlängsmed . Från lagens tillämpningsområde utesluts dock aktiebolag med egenproduktion samt ekonomiska föreningar. I dessa typer av företag har inte rättentill styrelserepresentation utnyttjats. Enligt förslaget får i fortsättningenoffentlig styrelserepresentation förekomma i högst 30 aktiebolageller stiftelser. 1 1978/79. Prop.1978/79:184 2 Lag om ändring i lagen (1976:3:50) omstyrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser Härigenomföreskrivs atl rubriken till lagen (1976:350) om styrelserepresentaiion församhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser, 1, 3, 5, 6, 10och 11 §§ lagen saml ikrafllrädandebestämmelserna till lagen skall ha nedanangivna lydelse. Föreslagenlydelse Lagens: rubrik Lag om styrelserepresentaiionför samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Lag om slyrelserepresenlalionför samhället i vissa aktiebolag och stiftelser. Staten har rätl atl utse en ledamot (offentlig styrelseledamol)och en suppleant i styrelsen för aktiebolag eller ekonomisk förening, som harsärskild betydelse från aUmän synpunkt, främst genom att företaget 1. har ettbetydande antal anställda eller bedriver verksamhet på flera platser inomlandet, 2. bedriververksamhet i flera länder eller tUlhör företag som bedriver sådan verksamheteller 3. har ägarinflytande i andra juri diska personer. Staien har rätt atl utse en ledamot (offentligstyrelseledamot) och en suppleant i styrelsen för aktiebolag, vars verksamhethuvudsakligen är inriktad på att äga eller förvalta fast eller lös egendom. Regeringen beslutar om styrelserepresentation enligt 1eller 2 §. Högst sextio aktiebolag eller ekonomiska föreningar och tiostiftelser får omfattas av sådan representation. Regeringen beslutar om styrelse-representation enligt 1eller 2 §. Högst trettio aktiebolag eller stiftelser får omfattas avsådan representation. Om ejannat följer av denna lag, äger bestämmelserna om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i aktiebolagslagen (1975:1385) eller lagen (1951:308) omekonomiska föreningar motsvarande tillämpnmg på offentlig styrelseledamol och suppleanlför sådan ledamol. Om ejannat följer av denna lag, tUlämpas bestämmelserna om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i aktiebolagslagen (1975:1385) på offentlig styrelseledamotoch suppleanl försådan ledamot. Bestämmelserna i 2 kap. 4 § 6 aktiebolagslagen (1975:1385)samt 66 och 22 § andra stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningargäller ej offenilig styrelseledamot eller suppleant för sådan ledamol. Beslämmelserna i 2 kap. 4 § 6 aktiebolagslagen (1975:1385)gäller ej offentlig styrelseledamot eller suppleant för sådan ledamol. Del åligger bolag, förening och stiftelse atl utge arvodeoch annan ersättning lill offenilig styrelseledamol och suppleanl för sädanledamot. Del åligger bolag och stiftelse att ulge arvode och annanersättning till offentlig styrelseledamot och suppleanl för sådan ledamot. Ulgår arvode till ledamol eller suppleant som har utsettsav företaget, har offentlig styrelseledamot eller suppleanl rätt till sammaarvode. 1 annat fall besiämmer förelaget arvodel särskilt. Arvodel för år skalli båda fall för ledamot utgöra lägst och högsl samlför suppleanl lägsl och högst . Offentlig styrelseledamoloch suppleanl har rätt lill ersättning för nödvändiga kostnader för resa ochuppehälle. I anmälan om styrelsens sammansättning enligt 8 kap. 15 §aktiebolagslagen (1975:1385) eller 37 § lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar skall anges om ledamol eller suppleant har utsetts enligt dennalag. I anmälan om siyrelsens sammansättning enligt 8 kap. 15 §aktiebolagslagen (1975:1385) skall anges om ledamot eller suppleant har utsettsenligt denna lag. Denna lag iräderi kraft och gäller till utgången av . Hänvisning som ilagen görestill aktiebolagslagen (1975:1385) skall lill uigången av är 1976avse molsvarande lagrum i lagen (1944: 705) om aktiebolag. Denna lagträder i kraft och gäller till utgången av juni 1980.Hänvisning som i lagen görs till aktiebolagslagen (1975:1385) skall lillutgången av avse motsvarande lagrum i lagen (1944:705) om aktiebolag. Beslul varigenom ledamol eller suppleanl har ulsells enligilagen (1972:827) om offentliga slyrelseledamöler i vissa akiiebolag och slifielsergäller till dess annal förordnas. 1 fråga om styrelserepresentaiion som har saglsgäller den nya lagen. Denna lag iräder i kraft den . Prop.1978/79:184 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , ,, , De , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om lag om ändring i lagen (1976:350) omstyrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser antog lagen (1976:350) om styrelserepresentarionför samhället i akUebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser (prop. 1975/76:166, NU 1975/76:68, rskr 1975/76:402). Enligt lagen har staten rätt att utse enledamot (offentlig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsen för sådanaaktiebolag och ekonomiska föreningar som enhgt vissa kriterier har särskildbetydelse från aUmän synpunkt. En motsvarande rätt till representation finnsäven i allmännyttiga stiftelser med tUlgångar som överstiger 5 nulj. Beslutom styrelserepresentation fattas av regeringen. Högst 60 aktiebolag ellerekonomiska föreningar och högst tio stiftelser får omfattas avoffentlig styrelserepresentation. Lagen gäller från den 1 juU1976. Försöksperioden slutar således vid utgången av . Frågauppkommer därmed om verksamheten skaU avslutas eller fortgå i någon form. antog är 1972 (prop. 1972:116, NU 1972:62, rskr1972:340) lagen (1972:827) om offentUga styrelseledamöter i vissa aktiebolagoch stiftelser. Genom lagen fick staten rätt att utse enledamot och suppleant för denne i styrelsen för högst 30förvaltningsaktiebolag eller allmännyttiga stiftelser. För stiftelsernas delgällde som förutsättning att de hade tillgångar som översteg 5 milj. kr.Offentlig styrelseledamot och suppleant skuUe utses av regeringen. Med stöd avlagen utsåg regeringen den 1 april 1973den 30 juni 1976styrelseledamöter och suppleanter i 22 förvaltningsbolag och åtta stiftelser. Efter beslut av (prop. 1975/76:166, NU1975/76:68, rskr 1975/76:402) förlängdes genom lagen (1976:350) om styrelserepresentaiionför samhäUet i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser systemet med offentUgstyrelserepresentation för ytterUgare en försöksperiod den I juli1976den . Genom 1976 ärs lag utvidgades tUl- Prop.1978/79:184 5 lämpningsområdet för offentUg styrelserepresentation tiUatt avse även aktiebolag med egen produktion samt ekonomiska föreningar.Enligt lagen får offentlig styrelserepresentation omfatta högst 60aktiebolag eller föreningar och högst tio stiftelser. EnUgt lag omfattar rätten tillstyrelserepresentation aktiebolag eller ekonomisk förening, som har särskildbetydelse frän allmän synpunkt främst genom att företaget (1) har ett betydandeantal anställda eller bedriver verksamhet pä flera platser inom landet, (2)bedriver verksamhet i flera länder eller lillhör företag som bedriver sådanverksamhet eller (3) har ägarin-fiytande i andra juridiska personer. 1 fråga omstiftelser gäUer samma kriterier som enligt lag, nämligen attstiftelsen skaU vara allmännyttig och ha tillgångar som överstiger 5 milj. kr.I förarbetena till 1976 ärs lag uttalades att den StatUga representationen ifortsättningen avsägs bli inriktad på företag av sådan betydelse att de kundesägas vara av riksintresse. I övrigt gäUer enligt lag i huvudsak följande. Regeringen beslutar om styrelserepresentation, somsamtidigt får omfatta högst 60 aktiebolag eller ekonomiska föreningar och högsttio stiftelser (3§). Offentlig styrelseledamot skall särskilt verka för attsamhällets intressen beaktas i verksamheten (4§). Om inte annat följer av 1976 ärs lag gäller för offentligastyrelseledamöter i aktiebolag och ekonomiska föreningar detsamma som enligtgällande lagstiftning om aktiebolag och ekonomiska föreningar gäller för andraledamöter i styrelsen (5§). Bolagsordning och föreningsstadgar behöver inte ändrasenbart av den arUedningen att offentlig styrelseledamot utses. Offentligstyrelseledamot i ekonomisk förerung behöver inte vara medlem i föreningen (6§). Stiftelse som omfattas av lagen är skyldig att efteranmodan till regeringen överlämna avskrift av stiftelseurkund, stadgar ochandra handlingar som bestänuner stiftelsens verksamhet eller visar dessekonomiska ställning. Anmodan får förenas med vite (7§). Offentlig styrelseledamot och suppleant utses för tid somregeringen bestämmer (8§). Offentlig styrelseledamot har rätt att delta iarbetsutskott (9§). OffentUg styrelseledamot och suppleant har rätt tillarvode och annan ersättning frän bolaget, föreningen eUer stiftelsen därledamoten är utsedd. Utgår arvode till andra ledamöter, har den offentligeledamoten rätt till samma belopp. I annat fall bestämmer företaget arvodetsärskilt. För ledamot skall i båda fall årsarvode utgöra lägst 5 000 och högst20 . samt för suppleant lägst 3 000 och högst . (10§). Har offentlig styrelseledamot utsetts, skall detta anges,när aktiebolaget eller föreningen anmäler styrelsens sammansättning förregistrering (11§). 1976 ärs lag innebar säledes att kretsen av företag somomfattades av lagstiftningen om offentUg styrelserepresentation väsentligtutvidgades. Det utvidgade tiUämpningsomrädet har emellertid inte utnyttjats ipraktiken. 1978/79:184 6 trepartiregering som tiUträdde efter 1976 ärs riksdagsvalanmälde i sin regeringsförklaring atl den inle avsäg att placera statligarepresentanter i industriföretagens styrelser. Detta har i praktiken inneburilatl under den nya försöksperioden offentlig styrelserepresentaiion harbehållits i de förvaltningsbolag och stiftelser där ledamöter utsetts tidigare,medan inga ytterligare företag omfattas av sådan representation. De motiv som anfördes för offentlig styrelserepreseniationi 1972 och lagstiftningsärenden var i huvudsak följande. Systemet med offentlig styrelserepresentation avsågs ingåi en samlad reform som syftade till att dels förbättra samarbetet ochinformationsutbytet mellan företagen och samhället, dels bereda de anslälldainsyn och inflylande i föreiagen. Övriga delar av denna reform avsåg rätl lill slyrelserepresenlalionför de anställda och ett system för informationsutbyte mellan företag ochsamhället. 1 sistnämnda delar permanentades verksamheten genom lagen(1976:351) om styrelserepresentaiion för de anställda i akiiebolag ochekonomiska föreningar och lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Enligt uttalanden i förarbetena till lagarna om offentlig styrelserepresentaiionavsågs de offenlliga styrelserepresenlanlerna i första hand fungera som koniakioch opinionsförmedlare mellan företag och företagsledning å ena sidan och deallmänna samhällsintressena å den andra. Syftet var att tillgodose samhälletsbehov av samarbete och informationsutbyte med företagen pä central nivä. Den offentligestyrelseledamoten representerar dock inte staten på det sättet att regeringeneller någon annan får ge ledamolen bindande direktiv eller att ledamoten fårinta ståndpunkter som motverkar företagets intressen. Offentlig styrelseledamothar i princip samma ställning, uppgifter och ansvar som övriga styrelseledamöter. I 1976 ärs lagstiftningsärende redovisades en utvärderingav den tidigare försöksverksamheten. Förordnanden om offentlig styrelserepresentaiionhade meddelats i 22 förvaltningsbolag och älta stiftelser. Sammanlagt hade 52personer utsetts att vara offentliga styrelseledamöter eller suppleanter. De fleslaav dem var riksdagsledamöler, slalstjänsleman, fackliga funktionärer ellerkommunala förtroendemän. Till grund för utvärderingen låg intervjuer med sjustyrelseordförande och 20 offentliga styrelseledamöter eller suppleanter. Giltighetstiden lag löper som nämnts ut medutgången av . Lagen utgör grund för den offentligastyrelserepresentation som f.n. finns. Det är därför nödvändigt att nu taställning till om försöksverksamheten skall upphöra eller om systemet med offeniligstyrelserepresentation skall fortgå i någon form. Jag har redogjort för syftei med offentligstyrelserepresentation. Jag delar uppfattningen att det finns behov avkontakter mellan staten och näringslivet. Nära samverkan och ömsesidig informaiionmellan slal, kommun och näringsliv är förutsättningar för en balanseradtillväxt som ökar människornas sociala välfärd. Prop.1978/79:184 ' Å andra sidan kan principiella invändningar resas mot all konlaklernamellan siaten och näringslivet sker i former som innebär att ansvarsfördelningenmellan enskilda och offentliga intressen blir oklar och atl viktiga avgörandenriskerar atl undandras allmän insyn. Staten bör undvika att själv bygga in sigi företag som den skall slä fri all övervaka utifrån. Det kan vidare framhållas alt, även om en offeniligstyrelseledamot principielll har samma ställning som övriga ledamöter, detfinns en risk att statliga Styrelseledamöter kan användas för diskret statligmaktutövning gentemot näringslivet. Jag vill underslryka all ingenting tyder påatt något sådant skulle ha förekommit. Vad jag nu säger riktar sigsåledes pä intet sätt mot de personer som fungeral som offenlliga slyrelseledamöler.Kriiiken gäller all offenilig slyrelserepresenlalion är ett instrument som inomsig bär risker för utveckling av okontrollerad maktutövning hos den centrala byråkratin. De principiella invändningarna gäller i försia hand offeniligstyrelserepresentaiion i industriföretagen. Offentlig styrelserepresentaiion får som framgåti av del lidigareockså förekomma i f.n. högst tio allmännyttiga stiftelser med tillgångar somöverstiger 5 milj. kr. 1 prakiiken finns som nämnts offentlig styrelseledamoti åtta sådana stiftelser. De allmännyttiga stiftelserna är priviligierade iskattehänseende. Sålunda Utgär inte någon arvs- eller gåvoskatt om medelavsätts till stiftelse som främjar försvarsändamål eller utan begränsning tillviss familj, vissa familjer eller bestämda personer verkar för uppfostrings-eller utbildningsändamål eUer utövar hjälpverksamhet bland behövande ellerfrämjar vetenskaplig undervisning eller forskning. Sådana stiftelser är ocksåi de fiesta fall helt eller delvis befriade från inkomst- ochförmögenhetsskatt. Genom att stiftelser av detta slag används somförvaltningsform kan förmögenheter skyddas mot beskattning och mot uppdelningmellan olika arvtagare i samband med generationsskiften. Koncerner och andra siörreenheter inom näringslivet kan på det saltet hällas samman. Förmögenhetsmassankan ocksä pä sikt växa genomsnittligt snabbare än andra förmögenheier. Avkastningengår dock giveivis till det allmännyuiga ändamålei. De allmännyttiga stiftelserna har stor betydelse ursamhällets synpunkt. En lång rad av de stora allmännyttiga stiftelserna har bl.a.till ändamäl att stödja forskning och utbildning. Ur samhällets synpunkt kanstiftelserna också ha stort värde för sammanhållningen av rationeUa företag ochderas effektiva drift. De spelar emellertid å andra sidan en stor roll för ägarkon-ceniralioneninom näringslivet. Mol bakgrund av de allmännylliga stiftelsernas speciellaställning i skattehänseende och den maktutövning som enskilda kan bedrivagenom kontroU av sådana stiftelser finns enligt min mening starka skäl somtalar för offentlig styrelserepresentation i de större stiftelsernas styrelser. Den försöksverksamhet med offenilig slyrelserepresenlalionsom har pågålt har utvärderats endasl i myckelbegränsad omfatt- Prop.1978/79:184 8 Den utvärdering som gjordes i 1976 årslagstiftningsärende byggde på ett begränsal antal intervjuer och ilagstiftningsärendet gjordes knappast något försök atl väga fördelarna med offeniligstyrelserepresentation mol de invändningar av principiell natur somi restesfrån flera håll. För egen del anser jag dessa invändningar ha stor tyngd. Någonytterligare utvärdering har inte gjorts. Enligt min mening finns det med hänsynhärtill skäl alt utvärdera den hittillsvarande verksamheten, innan definitivställning tas till om och i sä fall på vilket sätl den bör fortsätta. Enligtvad jag har erfarit avser chefen för industridepartementet att inom kortföreslå regeringen atl en utredning tillkallas i detta syfte. I detsammanhanget finns också tillfälle att belysa frågan om syftet medrepresentationen kan nås i andra former. Mot bakgrund av det principiellaställningstagande som gjordes av trepartiregeringen i frågan omindustriföretagen anser jag dock atl akiiebolag med egen produktion ochekonomiska föreningar nu bör föras bort från lagens lillämpningsområde.Eftersom någon offenilig styrelserepresentation i praktiken inte har förekommiti dessa typer av företag, finns här heller ingenting att utvärdera. Liksomenligt lag bör vidare högsl 30 bolag eller stiftelser fåomfattas av offentlig styrelserepresentation. Det bör i sammanhanget beaktas att stiftelseutredningen(Ju 1975:01) f.n. arbetar med en genomgripande översyn av lagstiftningen omstiftelser. I dess direkliv ingär bl.a. att ta ställning tUl frågan omsamhällets rätt till deltagande i stifteisens förvaltning. Jag vill här erinraom att trepartiregeringen i sin regeringsförklaring angav inriktningen attbegränsa de stora skattefria stiftelsernas maktställning. 1 avvaktan på ytterligare underlag för att ta slutligställning till frågan om offentlig styrelserepresentaiion bör nugiltighetstiden lag förlängas med den förändring jag här harangivit. Jag förordar a» förlängning sker med ell år. I enlighet härmed harinom industridepartementet upprättats förslag tiU lag om ändring i lagen(1976:350) om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jagatt regeringen föreslår att antaga förslaget till lag om ändring ilagen (1976:350) om styrelserepresentaiion för samhället i akiiebolag,ekonomiska föreningar och sliftelser. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram.