prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — om fördjupad företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner; Regeringenföreslår atl aniaga de förslag som har upplagils i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen foreslås åtgärder som syfiar till all utveckla och fördjupaföretagsdemokratin i kommuner och landstingskommuner. Avsiklen är all deanslällda skall fS bälte möjligheler lill inflylande och insyn i frågorsom rörförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt att de anställdaserfarenheter och kunskaper skall kunna las lill vara på ett bättre säll änhittills. Utvecklingenav företagsdemokratin skall ske inom de ramar som harlagts fasl for medbestämmandet inom den offentliga sektorn i samband medarbetsrättsreformen samt med hänsyn till den kommunala sektorns särart. Ipropositionen foreslås au kommunallagen och lagen om kommunalförbund ändras såatt det blir möjligt alt inrätta partssammansalla organ i kommuner,landslingskommuner och kommunalförbund. Departssammansalta organen kan enligt forslagen i proposilionen fl vissaberednings-, förvaltnings- och verkställighetsuppgifter i frågor som rörförhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen som arbetsgivare och dessarbetstagare. Med hänsyn lill viklen av atl den politiska demokratin intekränks föreskrivs alt till partssammansalla organ inle får överlämnas atlavgöra frågor som rör den kommunala eller landslingskommunala verksamhetensmål, omfattning, inriktning eller kvalitet. I princip får de partssammansaltaorganen inte heller behandla frågor som avser myndighetsutövning. Det ankommerpå kommunfullmäktige resp. att i reglemente för de partssammansattaorganen ange dessas uppgifter, sammansättning, mandattid och verksamhetsformer. Förslagenbygger på forutsäuningen att arbetsmarknadens parter i samband medförhandlingar om medbestämmandeavtal aktualiserar frågan om partssammansaltaorgan. Lagändringarnaavses träda i kraft . 1 1978/79. 1978/79:188 2 Lag omändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom foreskrivs i fråga om kommunallagen (1977:179)dels atl 1 kap. 5 § och 7 kap. 2 och 3 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsall i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 13 a §,av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 5 § Kommuns och landstingskommuns beslutanderättutövas av fullmäktige. Förvaltning och verkställighet ankommer pä styrelsen ochövriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras avfullmäktige. För sådan uppgift kan tillsättas särskild beredning beslående aven eller flera personer. / kommuner och landstings-kommunerfår tiUsättaspartssamman -satta organ. Ett sådant organ kan, om ej annat ,foljer av lageller annan forfattning, ha UU uppgift att inom styrelsens eller andra nämndersverksamhetsområden svara för beredning, förvaUning och verkställighet Iärenden som rör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen somarbetsgivare och dess arbetstagare. TiU ell partssammansatl organ får ejöverlämnas att avgöra frågor som avser den kommunala eller landstingskommunalaverksamheiens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet eller frågor somavses i 3 § första stycket förvaUnlngslagen (1971:290J med undantag av ärendenom anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöning. Fullmäktige flruppdraga ål styrelsen eller annan nämnd att i fullmäkliges ställe fatta besluti viss grupp av ärenden, i den mån ej annal följer av lag eller annanförfåltning. Sådani uppdrag flr ej avse ärenden som är av principiellbeskafTenhet eller i övrigt av större vikt. Nuvarande Ivddse Föreslagen lyddse 3 kap. 13 a § FuUmäktige tillsåller partssammansalla organ. Ettparissammansait organ beslår av företrädare för kommunen ellerlandstingskommunen och av företrädare för arbetstagarna. Kommunens ellerlandstingskommunens förelrädare i ett partssammansatl organ väljs avfullmäktige eller av styrelsen eUer annan nämnd som,fuUmäktige utser.Arbetstagarnas företrädare av berörda arbetstagarorganisationer. Fullmäktige faststäUer reglementen for de partssammansattaorganen i kommunen eller landstingskommunen. I reglementet anges det partssammansallaorganets uppgifter, sammansättning, mandattid och verksamhetsformer.Beslämmelserna i 3 kap. 9 § andra siycket och 10 § iredje stycket tillämpasockså på en partssammansatl organ. Detsamma gäller i fråga om bestämmelserna i3 kap. 10 § andra stycket omförande av protokoU, protokolls InnehåU, justeringav protokoU, tillkännagivande om jusiering och reservalion. Slyrelsen eller en annan nämnd inom vars verksamhelsområdeett partssammansatt organ har tillsatts får återkalla uppdrag som överlämnatsIiU organet, om synnerliga skäl Jörellgger UU del. 1 kap. 2 S 1 fråga om besvär över beslul av 1 fråga ombesvär över beslul av kommunstyrelsen eller annan kom- kommunstyrelsen, annankommu-munal nämnd skall bestämmelserna nal nämnd eller partssammansatt i IS ombesvär över beslut av orgon skall bestämmelserna i 1 §om. kommunfullmäktige tillämpas på besvär över beslul av kommun- Bestämmelserna i försia siycket gäller även beslul som har fattats med slöd av uppdrag enligt 3 kap. 12 §. I fråga orn beslul som ej har protokollförts särskilt räknas besvärstiden från den dag då justering av protokoll, som har forts vid del sammaniräde med styrelsen eller nämnden varvid beslutet har anmälts, har tillkännagivils på anslagstavlan. Beslämmelserna i forsla stycket gäller också i fråga om besvär över sådant beslut av revisorerna som avses i 5 kap. 4 §. molsvarande sätt, om ej annal sägs i 3 § eller är särskiltföreskrivet. I fråga om besvär över beslut av förvaltningsuiskoltei eller annanlandstingskommunal nämnd skall bestämmelserna i 1 § om besvär över beslul avlandsiing lillämpas på molsvarande sätt, om ej annal sägs i 3 § eller ärsärskilt föreskrivet. Besvär flr ej anföras över beslut av rent förberedandeeller rent verkslällande art. fullmäklige lillämpas på motsvarande sätl, om ej annalsägs i 3 § eller är särskilt föreskrivet. I fråga om besvär över beslul avförvallningsulskottel, annan landstingskommunal nämnd eller partssammansatlorgan skall beslämmelserna i 1 § om besvär över beslut av landsiing tillämpaspå motsvarande säu, om ej annal sägs i 3 § eller är särskilt föreskrivet.Besvär flr ej anföras över beslut av rent förberedande eller rent verk- Fullmäktige får utse nämnd med uppgifi att pröva besvär över styrelsens, annan nämnds eller revisorernas beslut om tillsättning av eller förordnande på eller landstingskommunal tjänst,entledigande från sådan tjänst eller disciplinär ålgärd mol tjänsteman, om besvär över beslutet annars skulle ha anförts enligt 2 §. Bestämmelserna i 4-10, 13-17, 19 och 20 §§ förvaltningslagen (1971:290) tillämpas på motsvarande sätt i ärende hos sådan besvärsnämnd. 7 kap. 3 § särskild Fullmäktige flr utse särskild nämnd med uppgifi att pröva besvär över styrelsens, annannämnds, partssammansatt organs eller revisorernas beslut om tillsättning aveller förordnande på eller landstingskommunal tjänst, entledigandefrån sådan tjänst eller disciplinär åtgärd mot tjänsteman, om besvär överbeslutet annars skulle ha anförts enligt 2 §. Bestämmelserna i 4-10, 13-17, 19och 20 §§ förvallningslagen (1971:290) tillämpas på motsvarande sätl i ärendehos sådan Reglemente for besvärsnämnd antages av fullmäktige. Om ejannat föreskrives i reglementet, tillämpas bestämmelserna i 3 kap. 13 § andrastycket, med undanlag av hänvisningen till 3 kap. 9 § andra stycket och 3 kap.11 § första stycket, på motsvarande sätt på besvärsnämnd. Om besvärsnämnd finns, flr den som är missnöjd med beslulsom avses i Prop.1978/79:188 5 forslastycket anföra besvär hos nämnden inom den lid, som föreskrives i 1 § andrastycket och 2 § andra siycket. Beträffande besvär överbesvärsnämnds beslut tillämpas bestämmelserna i 1 § på motsvarande sätl. Tillstöd for sådana besvär flr dessutom åberopas au det hos besvärsnämndenöverklagade beslutet är oriktigt på någon sådan grund som sägs i 1 §. Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:188 6 Lag om ändring i lagen (1957:2811) om kommunalförbund Härigenom föreskrivs, att 3 och 12 §§ lagen (1957:281) omkommunalförbund' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ beslutanderätt ulövas av förbundelsfullmäktige. Förvallning och verkställighet tillkomma förbundets slyrelse ochövriga nämnder. Nämnderna bereda även ärenden som skola avgöras av fullmäktige.För sådan uppgift kan särskild beredning beslående av en eller flera personertillsättas. / kommunalförbund får tillsättas partssammansalla organ.Ett sådant organ kan, om ej annat följer av lag eller annan författning, hatill uppgift att inom siyrelsens eller andra nämnders verksamheisområden svaraför beredning, förvaUning och verkslällighel / ärenden som rör jbrhåUandetmellan förbundet som arbelsgivare och dess arbetstagare. TiU en partssammansattorgan får ej överlämnas att avgöra frågor som avser förbundsverksamhetens mål,inriktning, omfattning eller kvaUtet eUer frågor som avses i 3 § förstastycket förvaltningslagen (1971:290J med undantag av ärenden om anställning,ledighet, vikariat och förslagsbelöning. 12§ Där ej annal är särskilt föreskrivet, Där ej annai är särskilt föreskrivet, tillämpas bestämmelserna i 3 kap. tillämpas beslämmelserna i 3 kap. 1-16 §§ kommunallagen (1977:179) 1-16 §§ kommunallagen (1977:179) på molsvarande sätt i fråga om på motsvarande sätt i fråga om kommunalförbunds slyrelse och öv- kommunalförbunds styrelse och öv riga nämnder m. m. riga nämnder, partssammansalta or gan m. m. Denna lag träder i krafl . ' Prop.1978/79:188 - Närvarande:statsminislern , ordförande, och statsråden , Mundebo,Wikslröm, , , , , , , Winlher, De ,, , . Propositionom fördjupad firetagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner. Den20 bemyndigade Kungl. Maj:l chefen för dåvarande civildepartementetatt tillkalla sakkunniga för att göra en översyn av den kommunala demokraiin(utredningen om den kommunala demokraiin). Genom tilläggsdirektiv våren 1972fick ulredningen i uppdrag att utreda vissa frågor om personalinHyiande i denkommunala verksamheien. 1lilläggsdirekliven framhålls alt en fördjupad företagsdemokrati är ettväsentligt medel när det gäller atl nå bättre förhållanden för de anställda ochdärigenom öka arbetstillfredsställelsen och säkerställa ett gottarbetsresultat. Det ärenligt direkliven ett starkt intresse både från allmänsynpunkt och från arbetslagarsynpunkl alt de personer som är anställda inomkommunala och landstingskommunala förvaltningar, liksom andra arbetstagare, flrinsyn i och infiytande över verksamheten på arbetsplatsen. Frågan om hur dettasyfte skall nås erbjuder emellertid särskilda problem, som inte har någondirekt motsvarighet inom enskild verksamhei och som i viss mån skiljer sig frånde svårigheler som uppkommer när del gäller alt lillgodose motsvarande intressei fråga om dem som är anställda inom statsförvaltningen. Motdenna bakgrund har ulredningen haft all överväga sådana författningsändringarsom behövs, dels för alt kommunala och landstingskommunala nämnder genommajoritetsbeslut skall kunna medge representanter förde anställda alt närvaravid resp. nämnds sammanträden och della i överiäggningarna men inte i besluten,dels för att nämndernas beslulanderält i vissa ärenden skall kunna överförastill företagsnämnd eller annal organ med arbeisiagarrepresentalion. 1978/79:188 8 Ulredningenlämnade betänkandet (SOU 1977:39) Företagsdemokrati ikommuner och landstingskommuner. Efterremiss har yllranden över betänkandet avgetls av regeringsrällen, riksdagensombudsmän (), hovrätten för , , kammarkollegiet,siaiskontorel, , statens personalnämnd,,universilels-och högskoleämbetet,,arbetarskyddsstyrelsen, arbetsdomstolen, statens planverk, 14 länsstyrelser,nya arbelsrällskommiltén, samtliga landslingskommuner, 194 kommuner, , och , ,Svenska kommunförbundei. församlings- och pasloratsförbund.Svenska arbetsgivareföreningen, industriförbund.Centralorganisationen /SR, Landsorganisaiionen i (LO), , (), . Föreningen , , allmännyttiga bostadsförelag. ochSkola, och Handikappförbundens centralkommitté.Universitets- och högskoleämbetet har bifogal yllranden från de juridiska ochsamhällsvetenskapliga fakultelsnämnderna. Yttranden har dessulom inkommit frånArbetslivscenlrum, demokratisk samling. Sammanlagl har 267 remissvar inkommii. Efterbemyndigande av den dåvarande regeringen (Dir. 1978:63 och 87) liUsalles hösten1978 en expertkommitté (Kn 1978:02) för att överarbeta utredningens förslag. Enfortsatt beredning av vissa av de frågor som behandlas i utredningensbelänkande har också ägt rum inom kommundepartemeniet. Jaganhåller au nu fl la upp frågan om ålgärder för alt göra del möjligt allinrätta partssammansalla organ i kommuner, landstingskommuner och kommunalförbund.Särskilt samråd har ägt rum med arbetsmarknadsministern och med statsrådetWahlberg. 1fråga om nuvarande förhållanden och den föreiagsdemokraiiska utvecklingen pådel kommunala områdel flr jag hänvisa lill betänkandet. En översiktlig framställninglämnas dock i det följande. Den del av betänkandet som innehåller utredningensöverväganden och förslag beträffande paris-sammansatta organ bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bdaga 1. En sammanställning av remissyttrandenai denna del bör fogas till protokollet som bilaga 2. 1978/79:188 9 2.1Arbetsrättsreformen m. m. Genomförhandlingsrätlsreformen skapades förutsäuningar för stats- ochkommunaltjänslemännens fackliga organisaiioner att träffa kollektivavtal medarbetsgivarna beträffande tjänstemännens ekonomiska villkor ochanställningsförhållanden i övrigi. Reformen innebar också att del i vissomfattning blev möjligl för tjänstemännens fackliga organisationer och deoffentliga arbetsgivarna att tillgripa stridsåtgärder. vissa betydelsefulla frågor från det avialsbara områdel, t.ex.sådana som gällde myndighets verksamhei, tjänsteorganisationens utformning,ijänstetillsälining och disciplinär bestraffning. Begränsningarna iavtalsfriheten angavs i 3 § slalstjänslemannalagen (1965:274) och 2 Skommunaltjänslemannalagen (1965:275). Genom ändringar i dessabestämmelser blev del möjligt, att träffa avtal om bl. a. ledningen ochfördelningen av arbeiei inom en myndighet. Bestämmelsernaom avialsförbud bör ses mot bakgrund av atl den offenlliga verksamhetens syfteär atl lillgodose allmänna inlressen. Del ansågs alt avtalsfriheten på denoffentliga sektorn borde vika för vissa grundläggande demokratiska principer,t. ex. principen om medborgarnas självklara rält lill infiytande över depolitiska besluten och principen om de politiska organens handlingsfrihet.Inskränkningarna i avtalsfriheten gällde bara beiräffandetjänstemannagrupperna. Redan före förhandlingsrätlsreformen var det sålundamöjligl alt träffa kollektivavtal om t. ex. kommunalarbelarnasanställningsförhållanden. Genomlagen (1976:580) om medbeslämmande i arbetslivet (MBL) skapades en gemensamgrund för de anslälldas medbeslämmande i offenilig och enskild verksamhet.Lagen äger tillämpning på förhållandel mellan arbelsgivare och arbetstagare (1S)- räknas enligt förarbetena (prop. 1975/76:105, bil. 1, s. 326) inie barafrågor som rör anställningsvillkor utan också frågor som rör arbeiets ledningoch fördelning och de förhållanden i övrigt under vilka arbetet utförs. Ävenföretagsledningsfrågor och frågor som rör bedrivandet av arbetsgivarensverksamhei i stort hör till förhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagare.Enligt MBL lillförsäkras arbetslagarna inflylande genom bestämmelser om bl. a.förhandlings- och informationsskyldighet för arbetsgivaren, medbestämmanderättgenom kollektivavtal saml tolkningsföreträde och s. k. kvardröjande stridsrältför arbetstagarna. MBLträdde i kraft . Samlidigt infördes lagen (1976:600) omofTentlig anställning () som ersatte statstjänstemannalagen ochkommunaltjänslemannalagen. I finns särskilda bestämmelser om t. ex.arbetskonflikter, ijänsieiillsäiining och tjänstgöringsskyldighet som för denoffenlliga seklorns del har ansetls påkallade bl. a. av hänsyn lill denpolitiska demokratin. För kommunalanställda i allmänhet gäller bara lagensallmänna Prop.1978/79:188 10 bestämmelseroch bestämmelserna om arbetskonflikter och skadesiånd. Lagen gäller däremoi isin helhet för t. ex. lärare med slalligl reglerad anslällning (1 kap. 5 §). Någonmolsvarighel lill avtalsförbudet i 3 § statstjänstemannalagen och 2 §kommunaltjänslemannalagen finns inie i . I moliven anförde emellertidföredraganden alt den grundläggande förutsättningen för den fortsattautvecklingen av de anställdas medbestämmande inom den offenlliga seklorn måslevara principen om den politiska demokraiins suveränitet (prop. 1975/76:105,bil. 2, s. 144). De stats- och kommunalanställdas infiytande flr, anförde hanvidare,alllså inle ulvidgas i så hög grad all de allmänna medborgarintressena -som alla myndigheler har atl beakla - kommer i kläm. Han anförde vidare (s.150) alt det skulle strida mot vår demokraiiska ordning - som den kommer lilluitryck främsi i regeringsformen (RF) och kommunallagarna - alt låta deoffentliganställda genom kollektivavtal fl eu annat, mer infiytandeöver beslut som bestämmer myndigheters verksamhei i fråga om mål, inriktning,omfattning och kvalitet än medborgarna i övrigi. Vad angår risken förkränkning av den politiska demokratin uttalade föredraganden atl man kan utgåifrån all arbeislagarorganistionerna inle kommer atl vidta några åtgärder somdirekt eller indirekl inkräktar på den politiska demokratin (s. 154). Som skälför denna ståndpunkt angav han bl. a. all de erfarenheter som vunnils efterförhandlingsrätlsreformen i huvudsak är posiliva och ger belägg för defackliga organisationernas vilja och förmåga att utöva sin maktställning underansvar. Ävenom del inle finns något avialsförbud i eller , flr naturligtvis avtalinte träffas i slrid mot RF, kommunallagen (1977:179)(KL) eller annan tvingandelagstiftning. Den omsländigheten att ett tilltänkt medbestämmandeavtal, utanall slrida mot lag, skulle kränka den politiska demokratin innebär inte atl denoffentlige arbetsgivaren kan vägra atl ingå i förhandling. Genom ett särskilthuvudavtal för den offenlliga seklorn har avtalsparterna emellertid skapal enmöjlighel alt fä en bedömning av gränsdragningen mellan det område som parternabör kunna reglera genom kollektivavtal och det område inom vilkel polilikernaoch myndighelerna ensamma bör ha beslutanderätten. Enligt avtalet har parternai fråga om sådana ämnen varom avtal flr anses kränka den politiska demokraiinenats om atl sträva efter fredliga förhandlingar och atl undvikastridsälgärder. En särskild nämnd har inrättats med rekommenderande funklioneri ivisier om frågor där avtal kan inkräkta på den politiska demokraiins område.Nämnden träder i funktion, om avtalsparterna gemensami begär del. I samband medalt en slridsåtgärd aktualiserats kan endera parten påkalla behandling avnämnden. Stridsåtgärder flr enligt huvudavialei inte förekomma så längeivislefrågan behandlas av nämnden. ärende har hillills hänskjulils tillden särskilda nämnden. Denallmänna debatten om en fördjupning av företagsdemokratin har i hög grad utgåttfrån förhållandena på den enskilda sektorn. 1978/79:188 11 strävandensom därvid har aklualiserals, specielll när del gäller de företags-ledandefunktionerna, har en i väsenlliga delar annorlunda bakgrund än vad som gällerför den offenlliga seklorn. På den enskilda seklorn saknar resonemangen ompolitisk demokrati relevans. En molsvarighel finns dock närdet gällersådanverksamheiav ideell natureller med kooperativt, fackligt, politiskt eller annatopinionsbildande ändamål som enligt 2 § MBL undantas från lagenslillämpningsområde såviii gäller verksamheiens mål och inriktning. Även mellan statlig ochkommunal verksamhet finns skillnader som är väsentliga i detla sammanhang. Dekommunala nämnderna har, i motsats till de statliga myndigheiernas styrelser,en renodlat politisk sammansättning. Kommunallagstifiningen utgår vidare frånalt de förtroendevalda deltar direkt även i beredningen av ärendena och ibeslutens verkslällande. Förhållandena varierar beroende på kommunsiorlek,administrativ utveckling, verksamhetens art, lokal praxis, tradition osv.Utmärkande för del kommunala områdel är all ett politiskt ansvar kan utkrävas ialla frågor. 2.2Den kommunala sektorns struktur 2.2.1Kommunernas och landsiingskommunernas organisation Denkommunala verksamhetens villkor är inle enhelliga. Detta hänger samman medskillnaderna mellan olika kommuner och landstingskommuner i fråga ombefolkningsmässiga och geografiska förhållanden, näringslivsslruklur,skatteunderlag m. m. De skiftande förutsällningarna återverkar på verksamhetensuppläggning, organisaiion och personalsammansättning. Det förelagsdemokratiskautvecklingsarbetet i kommuneroch landstingskommuner kan därför inle utgå frånenhelliga förulsältningar. Genom KL, som trädde ikrafl , har kommunerna och landsiingskommunerna fått störrefrihel all anpassa sina verksamheisformer efier de lokala förhållandena. Enligt 1 kap. 5 § KLutövas kommuns och landstingskommuns beslutanderätt av kommunfullmäklige resp.landstinget. Förvallning och verkställighet ankommer på kommunstyrelsen resp.förvallningsutskoliet och övriga nämnder. Nämnderna bereder också de ärendensom skall avgöras av kommunfullmäklige eller . Kommunfullmäklige ochlandsiing fattar alla viktigare finansiella beslul. De beslutar om förfogandeöver kommunens eller landstingskommunens förmögenhet, köp och försäljning avfastigheter, upptagande av lån och ingående av borgen. Beslul om ulgifter,anslag och anslagsvillkor fattas också av dem. De bestämmer vidare omkommunalskattens sioriek och fastställer avgifter för service m. m.Beslut om den kommunala förvaltningens organisaiion och verksamhetsformertillkommer också fullmäktige resp. . 1978/79:188 12 Debeslutande organen flr uppdra ål nämnderna all i fullmäkliges resp.landstingets slälle besluta i vissa ärenden. sådant uppdrag flr inte avseärenden som är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. Kommunstyrelseni kommunerna och förvallningsulskottel i landsiingskommunerna är ell ledandeoch samordnande organ som har lill uppgift atl leda och ha överinseende överövriga nämnders verksamhei, alt följa de frågor som kan inverka på kommunenseller landstingskommunens utveckling och ekonomiska ställning saml atl hosfullmäktige resp. , nämnderna och andra myndigheler göra deframställningar som behövs (3 kap. 1 §). Kommunstyrelsen ochförvaliningsuiskoitei är kommunens resp. landstingskommunens centralabudgetorgan, vilket ger slyrningsmöjligheler genlemoi de övriga nämnderna. 1kommunerna och landsiingskommunerna finns vid sidan av kommunstyrelsen resp.förvallningsutskoiiet dels fakultativa eller kommunallagsreglerade nämnder,dels specialreglerade nämnder ( 3 kap. 13 § KL). De fakultativa nämndernainrättas för uppgifier som kommunerna och landsiingskommunerna frivilligt larpå sig. Deras organisaiion och verksamhetsformer regleras enbart av KL. Despecialreglerade nämnderna inrättas för sådan uppgifter som regleras avsärskilda författningar. Dessa nämnder är i allmänhet obligaloriska. På grundav hänvisningar i specialförfaliningarna gäller bestämmelserna i omnämndernas organisiion och verksamhetsformer också för dessa nämnder. Denkommunala förvaltningsorganistion som betjänar nämnderna regleras inle i lag.Förvaltningsorganisationen är myckel varierande lill sin uppbyggnad ochomfattning i både kommuner och landslingskommuner. Den vanligasteorganisationsmodellen i de små kommunerna (upp till 10 000 invånare) är en s.k. sammanhållen förvaltning. Samtliga kontorsenheler är där underställda engemensam förvaltningschef, som är ansvarig inför kommunstyrelsen. I medelstoraoch stora kommuner (10 000 - 50 000 invånare) är det vanligast alt man harenorganisationsmodell, som bygger på fristående förvallningar. För varie nämndfinns en särskild förvallning. Normalt finns del ingen chefstjänsteman, somsvarar för samordning mellan de olika förvaltningarna. Om det finns fierakommunalråd, svarar dessa ofta för fiera förvallningar enligt rotel- ellerprogramområdesindelning.