prop · G203152 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta betydde attgotlänningarna allmänt fick lägre priser än före taxeomläggningen den 1 maj.Med sikte på att särskilt gynna turistnäringen på infördes en särskildsommarrabatt, som innebar att på fastlandet bosatta personer kom i åtnjutande av det för gotlänningarna gällande specialprisetmed alla de ytteriigare reduktionsmöjligheter som följer med de allmännarabatterna. Detta sommararrangemang skulle tillämpas den 1 juni-den31 augusti. Prop.1978/79:152 39 höjdes priserna i inrikesfiyget medca . Det s. k. Gotlandspriset skulle därigenom ha höjts från dåvarande 220kr. beslöt (prop, 1974:140, TU 1974:27, rskr1974:347) emellertid atl Gotlandspriset skulle bibehållas vid . vilketinnebar en ytteriigare relativ förbättring för Gotlandsresenärerna.Ersättningen till Linjefiyg ökade härigenom till ca 4 milj. kr. Frågan om ersättning till Linjefiyg för särskildarabatter vid fiygtrafik på togs motionsvägen upp i våren1975. beslöt (mot, 1975:1453, TU 1975:7, rskr 1975:95) därvid att dets, k. Gotlandspriset skulle komma även fastlänningar till del året runt.Härigenom ökade behovet av ersättning till Linjefiyg med ytteriigare ca 3 milj,kr. godkände nyapriseratt gälla i inrikesfiyget fr, o, m. , De nya priserna innebarför del att det s. k. Gotlandspriset höjdes med från 315 kr.till . Över luftfartsverkets beslut anförde ochlänsstyrelsen i besvär. Regeringen fastställde i beslut den 25 maj1978 Gotlandspriset till . vilket ökar det statliga bidraget tillGotlandstrafiken med ca 1,5 milj, kr. Genom regeringens beslutuppgår subventionsgraden i Linjeflygs trafik till och från numera tillca 40 96, I årets budgetproposition har ersättningen tillLinjefiyg för särskilda rabatter vid flygtrafik på beräknats till 12,5milj. Detta innebär att ersättningen ökat med ca 10 milj. kr. sedan deninfördes , har det s. k. Gotlandspriset ökatfrån . medan normalpriset inklusive bokningsavgift (numera80 kr.) för motsvarande sträcka ökat från . Under perioden1973 till 1978 har antalet ankommande och avgående passagerare i inrikeslinjefart till och från ökat med från ca 181 000 till ca 255 000. Transportförmedlingsföretagen tillämpade tidigareen speciell godstaxa för Gotlandstrafiken. Avgifterna beräknades dels enligtfjämrafiktaxan för det aktuella transportavståndet inklusive del avstånd sommotsvaras av avståndet mellan fastlandshamn och , dels enligt tabell översjöavgifter (sjötillägget). Dessa senare avgifter var avsedda att täckakostnaderna för färje- och hamnavgifter samt andra av överfarten föranleddakostnader. 1 anslutning till det från ökade transportstödettill framhölls i prop. 1974:140 att möjligheterna väsentligen borde haförbättrats för transportförmedlingsföretagen att i Gotlandstrafiken övergåtill den taxesättning som gäller för fjärrtrafiken på fa silandet, då den isjötilläggei dominerande komponenten, nämligen erlagda avgifter förfärjeöverfarten till Gotlandsbolaget, reducerats kraftigt. SPK fick den 13december 1974 regeringens uppdrag att ta upp överläggningar med berörda företagi syfte att få till stånd en taxesättning enligt den s. k. vägprincipen försjötransporter mellan och fastlandet. SPK redovisade resultatet av överiäggningarna i enskrivelse till regeringen . I skrivelsen framhölls bl.a. att någon frivillig Prop.1978/79:152 40 överenskommelseom slopande av sjötilläggen inte hade kunnat uppnås. Vidare angavs två sätt attkompensera berörda företag för de slopade tilläggen. Detta kunde enligt SPK skeantingen genom att en höjd expeditionsavgift togs ut i samband medfraktdebiteringen i all inrikes fjärrtrafik eller genom en allmän prishöjning isamma trafik. Isyfte att uppnå en utjämning av fjärrtrafiktaxan för lastbilstransporter tilloch från föreslog regeringen i anslutning till SPK:sskrivelse att regeringen - eller den myndighet som regeringen bestämde -skullefå möjlighet att meddela föreskrift om högsta pris för sådan transport (prop.1975/76:93, /76:15, rskr 1975/76:177). antog det ipropositionen framlagda förslaget till lag, varefter regeringen den 18 mars1976 med stöd av beslut utfärdade lagen (1976:102) om utjämning avtaxorna för Oärrtransporter av gods med lastbil till och från , Vidbehandlingen av ärendet uttalade trafikutskottet bl. a. att det för Gotlandsnäringsliv måste framstå som väsentligt att en prissättning motsvarande vad somgäller på fastlandet i fråga om godstrafik kommer till stånd. Utskottetansåg för sin del att den därvid eftersträvade utjämningen mellan taxorna förGotland och fastlandet såvitt möjligt borde uppnås genom frivillig medverkanfrån transportföretagens sida. Då förutsättningar härför inte hade förelegat ansågsig utskottet tills vidare kunna godta att en lag infördes som möjliggör attden åsyftade utjämningen i fjärrtrafiktaxan kommer till stånd. Enligt utskottet borde de erfarenheter som kanvinnas vid en - tidsmässigt sett begränsad - tillämpning av en sådanlagstiftning sammanställas med erfarenheterna av fraktstödet till . Ävenfärje- och hamnavgifterna borde därvid tas med i bilden. En gemensam utvärderingav samtliga faktorer borde enligt utskottet ske och resultatet härav redovisasför så snart erforderiigt material kunde föreligga. bemyndigade regeringen attfastställa högsta pris för berörda transporter (SFS 1976:395). SPK utfärdadeden föreskrifter om högsta pris att gälla fr. o. m. den 1 juli1976. SPK:s beslut innebar att den som bedriver yrkesmässig lastbilstrafikeller förmedlar transportuppdrag inom sådan trafik för inrikes fjärrtransportav gods med lastbil till och från inte får ta ut ett högre pris än vadvederbörande tillämpar för motsvarande transportsträcka på fastlandet.Sjötillägget slopades således och fr, o. m. tillämpas sammafrakttariffer i Gotlandstrafiken som i övrig inrikes fjärrtrafik med lastbil.Härvid räknas sjösträckan till och från på samma sätt som motsvarandelandsträcka eller för avståndet och för avståndetOskarshamn-Visby. Efter överläggningar med berörda transportförmedlingsföretagbeslöt SPK att dessa företag och med dem samverkande transportföretag under detdå rådande prisstoppet för lastbilstransporter skulle få kompensera sig för detintäktsborifall som blev en följd av de slopade sjötilläggen genom att i sin Prop.1978/79:152 41 totalainrikestrafik debitera transportkunderna ett pristillägg avhögst 0,9 ") på nettofraktsumman, det s, k. Gotlandstillägget, Som en följd av den successiva utbyggnaden avstödet till Gotlandstrafiken och den kraftiga trafikutvecklingen harkostnaderna för stödet ökat kraftigt. /73 var kostnaden 3,0milj. och /78 38,3 milj. kr. Av sistnämnda belopp svaradestödet till flygtrafiken för 10,4 milj. kr., stödet till godstrafiken för 14,2milj. och stödet till persontrafiken med Gotlandsbolagets färjor för 13,1milj, kr. Härtill kommer att godstrafiken subventioneras med ca 13,5 milj. kr.genom det s. k. Gotlandstillägg som transportförmedlingsföretagen debiterarsina kunder. Medden omfattning som stödet till Gotlandstrafiken numera har kan mycketförmånliga trafikantavgifter tillämpas i trafiken. Grundavgiften förpassagerartrafiken med färja ligger sålunda f. n, i paritet med priset för järnvägsresai andra klass på motsvarande avstånd. På detta pris erhåller på Gotlandmantalsskrivna personer 50 'X,rabatt. Genom köp av rabattkort kanäven övriga resande erhålla 50 9(i rabatt på ordinarie pris. Härutövertillämpas familje-, pensionärs- och studeranderabatter. Ett särskilt rabattkortför bil berättigar till rabatt på den ordinarie personbilstaxan.Flygpriserna mellan och fastlandet kan genom det statliga bidragethållas på en nivå som understiger de priser som eljest skulle hatillämpats. När det gäller godstrafiken med Gotlandsbolagets färjor kan dennumera utföras efter frakttariffer och fraktavtal som vid en jämförelse medlandet i övrigt är förmånliga. Som exempel kan nämnas att vid likatransportavstånd och sändningsvikter tillämpar transportförmedlingsföretagenlägre taxa om transporten berör än om den skulle beröra . Miltsammanfattande omdöme är alt när det gäller trafikantavgifterna har destatliga insatserna inneburit att den s. k. vägprincipen blivit genomförd. Jagbedömer mot bakgrund härav all stödet lill Gotlandstrafiken ligger på enlämplig nivå. Avvägningen av stödet mellan olika irafikantkollektiv är enligtmin mening också riktig. Även när det gäller trafikservicen har de statligainsatserna lett till avsevärda förbättringar. Genom de lägreirafikanlavgifterna har trafiken ökat starkt, vilket har givit underlag för altförbättra trafikutbudei. När den nya lasifärjan kommer i trafik under våren1979 kommer ytteriigare en rad förbättringar att uppnås. Godstrafiken kommerallmänt att kunna utföras på ett effektivare sätt. De möjligheter tilltrafikseparering som den nya lasifärjan medger innebär att de särskildaåtgärder som krävts för all transportera farligt gods till stor delbortfaller. Trafiksepareringen konmier också all medföra alt Gotlandsbolagetskapacitet kommer att öka när det gäller atl överföra personbilar. När de tvåbeställda passagerarfärjorna tas i trafik erhållsett väsentligt kapaciteislillskoil i fråga om passagerarutrymme ochhyttplalser. De lägre irafikanlavgifterna och det förbättradetrafikutbudei har bl. a, medfört en stark ökning av turismen på , vilketvarit till gagn för öns Prop.1978/79:152 42 turistnäring.Med de frakter som tillämpas i godstrafiken kan rimligen inte eventuellaprisskillnader mellan och fastlandet vara betingade avfraktkostnaderna. Inte heller det gotländska näringslivets möjligheter attfinna avsättning för sina produkter på fastlandet torde numera försvåras avhöga transportkostnader. Närdet gälleru t form n i ngen av stödet till färje t ra f i ken kan erinras om att det statliga stödet är direkt inbyggt iGotlandsbolagets taxor och att stödet betalas ut av fraktbidragsnämnden direkttill Gotlandsbolaget. Enligt min mening innebär detta att det statliga stödetkan tillgodogöras trafikanterna utan någon större byråkratisk omgång. Stödettill fiygtrafiken tillgodogörs trafikanterna i princip på samma sätt genom attdet genom luftfartsverkets försorg tillställs Linjeflyg. Sammanfattningsvis föreslår jag att omfattningenoch inriktningen av transportstödet till Gotlandstrafiken bibehålls tillsvidare. När det gäller godstrafiken bör således även fortsättningsvis gälla attstöd utgår av Gotlandsbolagets längdmetertaxa. Även stödet tillöverföring av personbilar bör bibehållas och utgå med högst , perår, 1 fråga om stödet till persontrafiken med Gotlandsbolagets färjor börliksom hittiMs gälla att stöd skall utgå med skillnaden mellan denföretagsekonomiskt betingade taxan och den taxa som fastställs av regeringen.Stödet till flygtrafiken bör utgå efter samma principer som f. n. Som jag har nämnt är f. n. grundavgifterna förpassagerarbefordran med Gotlandsbolagets färjor anpassade till järnvägsprisernaför enkel andraklassbiljett för motsvarande färdsträckor. Detta innebär attden nu gällande Gotlandstaxan genom statligt persontransportstöd är kraftigtnedsatt i förhållande till vad som är företagsekonomiskt motiverat. Som enföljd av regeringens förslag i prop. 1978/79:99 kommer SJ att förändra sintaxe- och rabattstruktur i syfte att öka sitt kapacitetsutnyttjande. Sedantaxan fastställts får det ankomma på regeringen att bl. a. utifrån befintligrabattnivå fastställa erforderliga anpassningar av i Gotlandstrafikentillämpade taxor. Därvid för även övervägas behovet av speciella rabatter. Som jag har nämnt subventionerasgodstrafiken med Gotlandsbolagets färjor inte endast genom statliga medel utanockså genom medel som transportförmedlingsföretagen tillför trafiken genomGotlandstillägget på den totala inrikes fjärrtrafiken. SPK har i skrivelse tillregeringen redovisat hur detta utjämningssystem fungerar, 1skrivelsen redovisas bl. a. de merkostnader och merintäkter som () och () har i Gotlandstrafiken jämfört med motsvarandeOärrtrafik på fastlandet. , då frågan om ett slopande avsjötillägget aktualiserades, redovisade ASG och för SPK demerkostnader som motiverade uttagandet och storieken av sjötilläggen. Bådaföretagen uppskattade merkostnaderna i Gotlandstrafiken tillca /ton. Mot detta svarade merintäkter av samma storleksordning dels frånsjötilläggen Prop.1978/79:152 43 med42 resp. /ton, dels från det s. k, avståndspåslaget med 26 resp, 21kr./ton. Uppgifterna avsåg intäkts- och kostnadsläget under första halvåret1975, De uppgifter som företagen lämnade till SPK undersenhösten 1977 och som avsåg intäkts- och kostnadsförhållanden den1 -den 30 juni 1977skildesigavsévärt från de tidigareuppskattningarna. Enligt denna redovisning uppgick under /77merkostnaderna för till /ton mot /ton år 1975.Samtidigt hade merin-täkten ökat från 65 lill /ton som en konsekvens avatt sjölilläggen i Gotlandstrafiken ersatts med procenttillägg på nettofraktsummornai all inrikes fjärrtrafik. För ASG och dess transportörer hade enligtredovisningen merkostnaden ökat /ton medan merintäkten ökatfrån 68 till /ton. För /78 har enligt lämnade uppgiftermerkostnaden för ökat med endast /ton eller till /tonmedan merintäkten minskat /ton. För ASG har merkostnadenminskat /ton medan merintäkten minskat från 142 till 121kr./ton. Vad gäller storieken av sjötilläggen i dettaxesysiem som gällde före var dessa kända. Detsamma gäller omintäkterna från det s. k. Gotlandstillägget, Dessa baseras på företagensuppgifter om nettofraktsumman i inrikes fjärrtrafik, vilka uppgifter ingår iföretagens offentligt redovisade bokslut. När det gäller intäkterna från det s,k. avståndspåslaget grundas dessa på av företagen vid visst tillfälle utfördastickprovsberäkningar, vilka senare uppdaterats. Att beloppen per ton skiljersig så avsevärt mellan de båda företagen torde bl. a. bero på skillnader iföretagens transportstruktur och på att kalkylunderlagen inte är utformade påsamma sätt. När det gäller de olika kostnadsposterna kankonstateras att storleken av färje- och hamnavgifterna är väl kända. Dessaavgifter, som har ökat endast obetydligt mellan ,uppgick för del till /ton och för ASG:s del till //78. Övriga merkostnader, bl. a. kostnader för centraladministration, ombord-och ilanddragning samt extra trailers och dragbilar, harenligt de redovis-ni ngar som lämnats till SPK ökat kraftigt, Bilspeditionskostnader har sålunda ökat från /ton till /ton budgetåret1977/78. Undersamma tid har ASG:s kostnader ökat från /ton till 66kr./ton. Utan tvekan belastas lastbilstrafiken mellan och fastlandet avdenna typ av merkostnader även om dessa inte är betingade av direkta avgiftero, d. Bland annat med hänsyn till att det kalkylunderlag som SPK redovisarskiljer sig åt mellan de båda företagen är det enligt min mening svårt att görakostnadsjämförelser mellan företagen liksom att avgöra hur vissa poster av t.ex, samkostnadsslag behandlats. Jag har dock - med utgångspunkt i detredovisningsmaterial som finns - noterat dels den kostnadsskillnad som Prop.1978/79:152 44 föreliggermellan de båda transportförmedlingsföretagen, dels att ASG:s kostnader ökatanmärkningsvärt starkt , Som jag har nämnt innebär det nuvarandesystemet med kompensation för de slopade sjötilläggen att frakttariffer ochfraktavtal i Gotlandstrafiken - vid en jämförelse med landet i övrigt - kanbetecknas som förmånliga. har systemet vissa brister. Skillnaden i trafikstrukturmellan de olika transportförmedlingsföretagen medför att vissa av företagen kantillgodogöra sig intäkter från Gotlandstillägget utan att ha motsvarandemerkostnader. Enligt SPK:s beräkningar tillgodogjorde sig Fraktarna GodstransportAB ca 0,5 milj. kr. och ASG ca 1,5 milj. kr, på detta sätt i överkompensationför /78, Vidareärdet, med utgångspunkt i befintligtkalkylunderlag, förenat med svårigheteratt kontrollera riktigheten av vissa avde merkostnader som transportförmedlingsföretagen uppger att man har iGotlandstrafiken, Mot bakgrund härav anser jag att det finns anledning att seöver den ordning som gäller f. n. Jaghar därvid övervägt möjligheten av att kompenseratransportförmed-lingsföretagens ekonomiska bortfall med ett utbyggt statsbidragför att på så sätt helt kunna slopa Gotlandstillägget. Ett sådant statsbidragkan emellertid inte rimligen beräknas utifrån andra merkostnader än sådana somtill sin omfattning är väl kända och oomtvistliga, dvs, i förstahand fiirje- och hamnavgifter. Kostnaderna för dessa avgifter uppgårtillsammans till /ton. Enligt av SPK redovisade uppgifter uppgårresterande merkostnader minskade med merintäkter från avståndspåslag till ca 34kr./ton. Detta belopp skulle dä belasta dem som transporterar gods iGotlandstrafiken. Även om jag - med hänsyn till den allmänna omläggning somskett av transportförmedlingsföretagens inrikes fjärrtrafiktariffer-anser detrimligt att godskunderna i Gotlandstrafiken betalar efter en något högre tariffän f. n., anser jag att bl, a. kalkylunderiagen förtransportförmedlings-företagens Gotlandstrafik bör göras enhetliga innan en meromfattande omprövning av det nuvarande systemet görs. SPK har framfört att - om inte transportförmedlingsföretagensmerkostnader täcks genom stadsbidrag - ett clearingförfarande bör införas, såatt inte vissa företag på sätt som sker blir överkompenserade. SPK anser attett sådant clearingsystem bör administreras av ett från förmedlingsföretagenfristående organ. Skyldighet att uppbära utjämningsavgift och inlevereraeventuellt överskott bör enligt förslaget åvila samtliga företag som bedriverinrikes fjärrtrafik. Då transportförmedlingsföretagens utdebitering avGotlandstillägget inte är tvingande, förutsätter det av SPK föreslagna systemetatt berörda företag kan komma överens såväl när det gäller utdebitering avtillägget som när det gäller att inleverera eventuella överskott. Överläggningar mellan SPK ochtransportförmedlingsföretagen har emellertid visat att företagen inte ärberedda att frivilligt utjänma den obalans som föreligger. Prop.1978/79:152 45 För att ändå åstadkonmia en bättre balans isystemet föreslår jag i stället att Gotlandstillägget sänks till den lägstanivå som krävs föratt endera ASG eller skall få täckning för sinamerkostnader och att statligt bidrag utgår för att täcka de merkostnader sominte kan kompenseras genom intäkterna av Gotlandstillägget. Med i SPK:s skrivelseden angivna värden skulle detta medföra en sänkning avGotlandstillägget ned till 0,6 96 och ett statligt stöd med ca 2,0milj, kr. Genom den effektivisering av trafiken som den nya godsfärjan kanförväntas medföra borde Gotlandstillägget kunna sänkas till en ännu lägre nivå.Med ett sådant system kan både ASG och erhålla kostnadstäckningutan att något företag blir överkompenserat. För att möjliggöra en sänkning av nu utgåendeGotlandstillägg och för att åstadkomma den balans som jag här talar om, bör dennuvarande lagstiftningen kompletteras. Därvid bör regeringen eller denmyndighet som regeringen utser bemyndigas att utfärda föreskrifter om vad somfår tas ut i form av pristillägg i den totala inrikes fjärrtrafiken för attkompensera transportföretagen för det ekonomiska bortfall som kan föranledas avgodstransporter i Gotlandstrafiken. Vid fastställande av pristilläggets(Gotlandstillägget) storlek och vid beräkning av statsbidrag skall hänsyn tastill sådana direkta merkostnader och merintäkter som uppenbariigen är förenademed att överföra lastbärare med Gotlandsbolagets färjor. Härvid skallförutsättas att lastbilstrafiken bedrivs i effektivaste möjliga former. Vid fastställande av högsta tillåtna Gotlandstilläggbör en annan utgångspunkt vara den lägsta godsvolymen i förhållande till dentotala godsvolymen som endera eller ASG transporterar tilloch från . Enligt sin instruktion skall SPK övervakaprissättningen på varor och tjänster i landet. Övervakningen omfattar ocksåprissättningen i inrikes Oärrtrafik med lastbil. Jag förutsätter därför attSPK, inom ramen för sin verksamhet, ser till att nedsättningen avGotlandstillägget inte kompenseras genom höjning av andra avgifteri fiärrtrafiktaxanochatt-om så skulle ske-SPK omgående anmäler förhållandet till regeringen för deåtgärder som behövs. Som har framgått tidigare skall statsbidrag utgåtill transportförmedlingsföretag som, trots den föreslagna ordningen i frågaom Gotlandstillägget, inte blir kompenserat för det ekonomiska bortfall somGotlandstrafiken kan förorsaka. Bidrag skall kunna betalas ut efter ansökan avföretaget. Den period som bidraget skall avse bör bestämmas till den ijanuari-den 31 december. Jag utgår härvid från att det nya systemet skall trädai kraft . Det bör ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen utser att pröva ansökningar om statsbidrag. Jag avser all föreslåregeringen att fraktbidragsnämnden-efter iransportrådet -skall göra denna prövning och betala ut bidragsbeloppen. Prop.1978/79:152 46 bidragsprövningenbör utgå från sanmia kostnadsunderlag som legat till grund för fastställande avhögsta tillåtna Gotlandstillägg, bör frakibidrags-nämnden/transporirådet eftersamråd med SPK utarbeta erforderliga kalkylmetoder för beräkning avstatsbidrag. Detbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen utser att utfärda denärmare föreskrifter som behövs om bidragsgivningen. De ändringar av stödet till Gotlandstrafiken somjag har angivit i det föregående kräver inte särskilda medel förrän underdelförsta . Jag avser därför alt återkonmta till anslagsfrågan inästa års budgetproposition. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1. dels att antaga inom kommunikationsdepartementetupprättat förslag till lag med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter, 2. dels att godkänna de av mig förordade riktlinjernaför ett fortsatt transportstöd till Norriand, 3. dels att godkänna de av mig förordade riktlinjernaför fortsatt transportstöd till Gotlandstrafiken. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. Vissastatistiska uppgifter om transportstöd Tabell1 Kostnader för fraktbidrag Tabell 2 Regional fördelning av fraktbidragen milj, kr. Tabell3 Fraktbidragens fördelning på olika varuslag milj, kr. milj, kr. Textil, läder, plast, gummi 7,40 0,21 6,76 6,53 6,5 0,2 6,0 5,8 Tabell4 Fraktbidragens fördelning på olika transportavstånd 251- 300 301 - 400 401- 500 501 - 700 701-1 000 1 001 - 1 300 0,0 7,7 12,1 18,5 24,3 19,3 18,1 4,0 7,4 10,5 18,5 24,4 19,8 15,4 Tabell 5 Fraktbidragens fördelning med avseende påbidragsbeloppens storlek 2 Transportstödet till gotlandstrafiken Tabell 6 Kostnader för stödet till gotlandstrafiken,milj. Tabell 7 Godstrafiken med Gotlandsbolagets färjor Tabell8 Passagerartrafiken med Gotlandsbolagets färjor 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 388,8 389,6 434,9 506,7 547,9 621,6 628,1 692,2 780,2 95,2 96,3 100,2 123,3 127,7 146,5 155,4 163,3 179,1 4 1978/79. 1978/79:152 50 Tabell 9 Passagerartrafik i inrikes linjefart till ochfrån Prop.1978/79:152 51 Sammanfattningav remissyttranden över skrivelse angående transportstödet för När det gäller att bedöma t ra ns po rt stödet somregionalpolitiskt medel menar många remissinstanser att transportstödettillsammans med övriga regionalpolitiska medel är ett viktigt medel för attuppnå de regionalpolitiska målen. Länsstyrelsernai , och , som har avgivit i det närmastelikalydande yttranden, redovisaren ingående analys av transportstödets roll iregionalpolitiken. Enligt etl kortsynt sätt att se är landsdelensförutsättningar för konkurrenskraftig produktion naturligt dåliga. Detta ledertill behov av subventioner för att av "regionalpolitiska" skälbehålla (eller i måttlig takt minska) arbetstillfällen och befolkningstal.Enligt länsstyrelserna är detta synsätt felaktigt. Det andra synsättet innebär attlandsdelen har långsiktigt goda naturliga förutsättningar för förädling avnaturtillgångar och avancerad industriell produktion.