prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — a. (WEP) och för social utveckling (UNRISD), som bedriverforskning framför allt inriktad på attkartlägga samspelet mellan ekonomiska, sociala och andra faktorer iutvecklingsprocessen. För det fjärde avSAREC: s program, stöd till u-landsforskning i , beräknas för /8010,5 milj. kr. Under /79 fördelades 7 milj. kr. på 97 olikaprojekt. För planering och administration avforskningsstödet samt information beräknar SAREC /80 ettmedelsbehov om 2,7 milj. kr. Jag beräknarmedelsbehovet för u-landsforskning till 110 milj. kr. för /80. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 53 Övriga inuhilaterala bidrag /79 13 100 000 Budgetåret1979/80 13 100 000 Som en uppföljning av besluten från FN:ssjätte och sjunde extra generalförsamlingarsamt vid CIEC bör ha en viss finansiell beredskap att medverkai multilateralt utvecklingssamarbete, som kan aktualiseras i pågående ellerkommande internationella förhandlingar. Det kan t. ex. gälla internationellalösningar för att öka resursflödet till samt stöd till verksamhetmed anknytning till FN-diskussionerna om en ny internationellutvecklingsstrategi eller arbetet för en ny internationell ekonomisk ordning (NIEO). I samband med dessa diskussioner böräven medel för begränsade insatser för utnyttjande av utomstående experter,inköp av konsulttjänster och anordnande av mindre seminarier och symposierkunna anslås ur denna anslagspost. I CIEC antogs ett principbeslut ominrättande av en gemensam fond för buffertlagerfinansiering för att stabiliserapriserna på råvaror. Härefter har förhandlingar om fondens upprättande pågåtti flera omgångar, senast . Till fonden kommer sannolikt att knytaskompletterande möjligheter för finansiering av andra åtgärder vid sidan avbuffertlager till förmån för främst fattigare . Exempel på sådanaåtgärder är diversifiering, forskning och främjande av exporten. Om så blir fallet kan det bli aktuellt att ställa svenskabiståndsmedel till förfogande. har verkat för ettglobalt system för stabilisering avu-ländernas exportintäkter. Detta system skall ses som ett komplementtill prisstabiliserande åtgärder. Möjligheterna att bygga ut eller kompletteraexisterande faciliteter för exportintäktsstabilisering övervägs f. n. inomVärldsbanken och . Mot denna bakgrund är detangeläget att kan delta i finansieringen av eventuella additionellaåtgärder för att kompensera särskilt de fattigare för bortfall avexportinkomster från råvaror. kan ocksåkomma att behöva lämna bidrag till Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) och tillAsiatiska (AsDB) för att ge kompensation för kursförluster påtidigare lämnade bidrag, vilkas värdehar knutits till guldet eller en bestämd dollarkurs. Liksom under tidigare budgetår bör ocksåvissa andra multilaterala bidrag kunna belasta denna anslagspost som årsbidragtill Röda Korsets internationella kommitté och fortsatt stöd till FN:s enhet förekonomisk och social information (CESI). Andra exempel är FN:s utbildnings-och forskningsinstitut (UNITAR), FN:s center för transnationella företag(CTNC), FN:s katastrofhjälpskontor (UNDRO) och FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel (). Även multilaterala biståndsorgan kankomma att behöva extrabidrag för att övervinna likviditetskriser. 1978/79:100 Bilaga 6 59 För posten "Övrigamultilaterala bidrag" beräknas för / 80 ett belopp av 13,1milj. kr., vilket är samma belopp som för innevarande budgetår. Då detta belopp troligenär för knappt tilltaget för att täcka väntade behov, kan ointecknadereservationsmedel under detta anslag behöva tas i anspråk härför. Vid ingångenav innevarande budgetår uppgick den ointecknade reservationen till 197 milj.kr. Bidrag tillinternationella biståndsprogram budgetåren 1977/7879/80 (milj. kr) Under hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjerför multilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringen attgöra de utfästelser och åtaganden, som jag har angett i det föregående, 3. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /80 anvisa ettreservationsanslag av 1 . 1977/78 Utgift 2 222 982 757 Reservation 738266 690 1978/79 Anslag 2 464 558 000 1979/80 Förslag 2836104 000 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) föreslår en höjning av anslaget för Bilateraltutvecklingssamarbete, med 602 milj. kr. från 2 465 milj. kr. till 3 067 milj.kr. SIDA konstaterar, attriksdagen behandlar prop. 1977/78: 135 om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. jämte utrikesutskottets betänkande(UU 1978/79:9) däröver. SIDA finner därför inte skäl att i sinanslagsframställning framlägga ytterligare allmänna analyser av u-ländernassituation. 1 sin framställning utgårSIDA från massfattigdomen och de fattigaste ekonomiska situationoch diskuterar i-ländernas förmåga att Prop.1978/79:100 Bilaga 6 60 konstruktivttillmötesgå i deras krav på en ny ekonomisk världsordning. Olika idéer prövas för att ändra deekonomiska förhållandena mellan i-länderoch . En sådan idé är tanken att genom massiva resursöverföringarfrån i-länderna till stimulera båda parters ekonomi och handel.SIDA pekar på vikten av att biståndets roll inom ett sådant system klarläggs, särskilt när det gäller de fattigasteu-ländernas möjligheter att tillgodogöra sig ökade resurser. Det svenska biståndets inriktning påinsatser, som syftar till att tillgodose människornas grundläggande behov,kvarstår. SIDA betonar, att villkor inte bör uppställas, som hindrar attbiståndet flexibelt kan utnyttjas för basbehovsändamål. Större resurser behövsför att stödja sådana utvecklingsprogram både under SIDA:s och deinternationella organisationernas medverkan. har SIDA framfört förslag om enöversyn av fördelningen av biståndsmedel bl. a. syftande till en minskning av antaletprogramländer, som f. n. uppgår till 20. Myndigheten erinrar om detta förslag. Av programländerna tillhör 14 defattigaste eller "mest drabbade" . Enligt SIDA:s förslagtill medelsfördelning bör främst dessa länder komma i åtnjutande av ökatbistånd. Förslaget innebär också en fortsatt förstärkning av insatserna förfrontstaterna i södra . I sina förslag till medelsramar för budgetåret1979/80 har SIDA följt de av angivna planeringsramarna för ,och . Biståndet till är tidsbegränsat och SIDA föreslår en avslutandeinsats att genomföras inom en angiven tid. Beträffande förutser SIDAatt samarbete fortsätter i nya former sedan redan gjorda biståndsåtaganden haruppfyllts . För och föreslår SIDA oförändradelandramar. För övriga länder föreslår SIDA höjningar av landramarna. Dessahöjningar är relativt sett särskilt storaför de länder, som ekonomiskt påverkas mest negativt av det politiskaläget i södra , i första hand och . Konfliktsituationeni södra har tillspetsats ytterligare. Minoritetsregimerna i ,och har ökat sitt förtryck mot den svarta befolkningen ochden vita oppositionen. SIDA föreslår en ökning av biståndet tillbefrielserörelser och flyktingar i södra med 35 milj. kr. tillsammanlagt 120 milj. kr. Vidare räknar SIDA med att insatser i ochZimbabwe kan bli aktuella under /80, om dessa länder då uppnårsjälvständighet. SIDA beräknar medel för dessa ändamål under posten Ofördeladreserv. Samarbetet inom den Östafrikanska gemenskapen, som omfattar ,och , har upphört att fungera. Östafrikanska utvecklingsbankenär emellertid fortfarande verksam och SIDA föreslår under posten Övrigaändamål, att det svenska stödet till denna institution skall fortsätta. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 SIDA konstaterar, attbehovet av medel för katastrofbistånd beräknas öka och föreslår att 200 milj.kr. anvisas under denna anslagspost för /80. En uppräkning avanslagsposten för Enskilda organisationer föreslås ske från 90 milj. kr. till110 milj. kr. För Särskilda program inom ämnesområden, som SIDA bedömer vara avsärskild betydelse, bl. a. befolkningsområdet, lantbruk ochlivsmedelsförsörjning, vattenförsörjning, kooperation och arbetslivsinriktadverksamhet föreslår SIDA en höjning till 190 milj. kr. Bilateralt biståndbudgetåren 1978/791979/80 Fördelning på mottagarländer och andra ändamål(milj. Förslag 1979/80 Befrielserörelser m. m. Humanitärt bistånd, Latin- Katastrofer m. m. Fonden för industriellt samar- Övriga ändamål (EAC) ' Denna landram harsänkts i förhållande till SIDA:s förslag med ett belopp som i stort settmotsvarar skatter och sociala avgifter för de svenska experterna i landet.Dessa kostnader redovisas fr. o. m. /80 inom detta anslag underen ny särskild post Vissa landprogramkostnader. « Ev. kostnader förförslag, som regeringen vid prövning finner välmotiverade i samband med arbetetmed den särskilda propositionen rörande u-landsinformation och biståndetsorganisation, skall bestridas av medel under denna post. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 62 En ytterligare ökning av det bundnabiståndet kan enligt SIDA svårligenförenas med de uttalanden, som statsmakterna har gjort om biståndets mål. Kostnaderna för svenskt personalbiståndhar stigit snabbt. Detta riskerar enligt SIDA att leda till att det svenskapersonalbiståndet, trots att det är starkt efterfrågat och uppskattat, kraftigtminskar. SIDA förordar, att den del av kostnaden för svensk biståndspersonal,som avser skatter och sociala avgifter, skall belasta en särskild anslagspostinom det bilaterala anslaget och inte, somnu är fallet, de enskilda landramarna. Anslaget till bilateraltutvecklingssamarbete ökar enligt mitt förslag medca 371,5 milj. kr. till 2 836,1 milj. kr. för /80. Medlen tasi anspråk för långsiktigt utvecklingssamarbete med enskilda länder,katastrofhjälp, stöd till befrielserörelser i södra samt andra humanitärainsatser, bidrag till enskilda organisationer, särskilda program, bredaresamarbete samt inbetalning till grundkapitalet och administrationen av denfond för industriellt samarbete med , som har inrättats av regeringeni . Det belopp, som jag har beräknat förbilateralt utvecklingssamarbete, är lägre än vad SIDA har föreslagit. Detta gåri första hand ut över den ofördelade reserv, som SIDA har upptagit, och postenKatastrofer m. m. Vidare har jag i förhållande till SIDA:s förslag gjort vissanedskärningar i landramarna för , , , samt vadavser posten Särskilda program. De av SIDA föreslagna landramarna harfrångåtts i fråga om länder med omfattande personalbistånd. En del avkostnaderna härför har i stället beräknats under en ny särskild post Vissalandprogramkostnader. Den tidigare satsningen på södra i förslaget för /80. Frontstaterna får ökade ramar.Det humanitära stödet till befrielserörelser och flyktingar m. m. i södraAfrika ökar från 85 till 120 milj. kr. Likaså föreslås en betydande ökning avmedelsramen för Humanitärt bistånd, , från 21 till 30 milj. kr. Statsmakterna har vid upprepadetillfällen understrukit angelägenheten av en koncentration av detlandprogrammerade biståndet. Senast skedde det i samband med riksdagensställningstagande till prop. 1977/78: 135 om riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete m. m. framhöll i sitt utlåtande däröver(UU 1978/79: 1) bl. a., att det bör vara en strävan att åstadkomma enstörre koncentration av de svenskabiståndsinsatserna både med avseende på länder och på ändamål. Det årliga budgetarbetet ger tillfälletill en kontinuerlig översyn av samarbetet med de enskilda länderna motbakgrund av målen för den svenska biståndspolitiken och de omständigheter, somkan föranleda Prop.1978/79:100 Bilaga 6 63 föriindringar i eller avveckling avutvecklingssamarbetet. I detta sammanhang vill jag påminna om de beslut om avveckling avlångsiktigt utvecklingssamarbete,som redan har fattats ifråga om och . I det följande föreslås, attdet landprogrammerade biståndet till skall avvecklas /80 1981/82, som medel anvisas för attfrämja ett bredare samarbete. Vidareföreslås, att biståndet till efter en treårsperiod nedtrappas,förutsatt att inga nya faktorer tillkommer, som förändrar bilden. föreslår jag, attutvecklingssamarbetet med koncentrerastill fiskesektorn som uppföljning av det katastrof- och rehabiliteringsstöd,som har lämnats /74. BUNDETBISTÅND OCH UPPHANDLING I Med bundet bistånd avses gåvobistånd iform av varor och tjänster, som ärförhandsbestämt till upphandling i . Bindning av land-destineratbistånd förekommer endast inom det s. k. importstödet. Till det bundnabiståndet räknas också katastrofbistånd, som utgår i form av varor upphandladei för katastrofmedel samt naturabidrag till internationellalivsmedelsprogram. Den faktiska upphandlingen i inom det bundnabiståndet uppgick under /78 till 503 milj. kr. Målbeloppet fördet bundna biståndet för /79 är 675 milj. kr. eller av detotala biståndsanslagen. Som framhölls i prop. 1977/78: 135 omriktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m., kan bundet biståndmedföra betydande nackdelar för u-ländema. har på grunval häravuttalat (UU 1978/79: 1, rskr 1978/79: 9) att bör verka för ettåterupptagande av de internationellaavbindningsförhandlingarna i för utvecklingsbistånd (DAC).U-länderna får mest valuta för biståndsmedlen, om de kan använda demtill inköp, där det är förmånligast. Även med sitt starkaexportberoende torde ha mest att vinna på att alla givarländer ger sitt biståndobundet. Ett nytt svenskt initiativ i DACkan bli mer övertygande om självt visar vägen för andra givarländergenom att minska andelen bundet bistånd. Minskad bindning ökar ocksåmöjligheterna att nå våra biståndspolitiska mål genom att samarbetet kan få ettstörre inslag av projekt och program, som inriktas på fattigabefolkningsgrupper. Jag föreslår därför en i förhållande till innevarandebudgetår såväl relativ som absolut sänkning av ramen för det bundna biståndet.För /80 föreslås det bundna biståndetuppgå till 650 milj. kr. en sänkning med 25 milj. kr. i förhållandetill ramen för innevarande budgetår. Detta belopp motsvarar av de totalabiståndsanslagen. SIDA redovisar att en betydandeupphandling av svenska varor och tjänster sker utanför det bundna biståndet.Det av SIDA kända direkta återflödet avbiståndsmedel till uppgick /78 till ca Prop.1978/79:100 Bilaga 6 64 kr., dvs. av de totalabiståndsanslagen. Därtill kommer ettsvåruppskattat återflöde i form av bl. a. mottagarländers egen upphandling iSverige utan . Det är svårt att exakt ange det totalaåterflödet. Beräkningar inom SIDA pekar på att det ligger i storleksordningen4050 % av de totala biståndsanslagen. För en rad mottagarländer föreligger detett klart samband mellan höjda landramar och ökad import från . Dettabekräftar min uppfattning att Sverigeslångsiktiga utvecklingssamarbete med mottagarländerna lägger grundentill fördjupade och breddade ekonomiska förbindelser. Den goodwill, som dettasamarbete och vår allmänna u-landspolitik skapar, främjar utan tvivel svenskaexportintressen. Jag konstaterar med tillfredsställelse,att samarbetet mellan SIDA och de exportfrämjande myndigheterna har utvecklatsunder . Informationen till mottagarländema om det svenska utbudethåller på att förbättras. Jag räknar därför med att den andel avbiståndsanslaget, som faktiskt används för upphandling i , kommer attfortsätta att öka. Av det för innevarande budgetår avtaladetotalbeloppet för utvecklingssamarbete med enskilda länder lämnas somgåva. Återstoden ges som räntefria 50-årskrediter med amorteringsfriperiod och avser en mindre del av biståndet till , och . skuldproblem var en avhuvudfrågorna vid konferensen om internationellt ekonomiskt samarbete (CIEC).Någon allmän överenskommelse om skuldlättnad visade sig där inte möjlig attuppnå. Däremot träffades i samband med konferensens avslutande ministermöte enöverenskommelse om en särskild biståndsaktion om ca tillförmån för de fattigare . Som bidrag till denna aktion gjorde Sverigebl. a. en utfästelse, med förbehåll för godkännande, om avskrivningav skuldtjänster på svenska utvecklingskrediter för femårsperioden1977/781981/82 till länder, som enligt FN:s definition hör till de minstutvecklade eller till de hårdast drabbade av den internationellaprisutvecklingen. I FN utfäste regeringen ,med förbehåll för godkännande, att hela skulden under svenskautvecklingskrediter skulle avskrivas för samtliga , som hör till deminst utvecklade eller hårdast drabbade. Det betonades, att åtgärden företogs iförhoppning, att den skulle följas av liknande beslut från andra kreditgivanderegeringar. Utfästelsen gjordes mot bakgrund av att ansträngningarna att nå eninternationell överenskommelse i frågan hade misslyckats trots de berördau-ländernas stora behov av ökade resurser. En avskrivning av de fattigasteu-ländemas utvecklingskrediter föreföll därtill naturlig för svensk del medtanke på att det svenska biståndet till dessa länder numera lämnas i form avgåva. De åtaganden om skuldlättnader Prop.1978/79:100 Bilaga 6 65 påbiståndskrediter, som har vidtagits av andra länder efter det att den svenskautfästelsen lämnades, har jag berört i det föregående. 1977/78: 100(bil. 6) hemställde regeringen om bemyndigande att genomföra denutfästa skuldavskrivningsaktionen avseende kapitalskuld och förfallna räntor på svenskautvecklingskrediter till , , , , ,, och . Regeringen hemställde även om riksdagensbemyndigande att avskrivahela skulden på den utvecklingskredit, som har lämnat tillÖstafrikanska post- och telebolaget. Bakgrunden till denna åtgärd var, att post- och telebolaget i praktiken hadeupphört att fungera som regionalt organ och att dess funktioner hade övertagitsav medlemsländerna. Genom beslut av 1977/(UU1977/78: 10, rskr 1977/78: 209) erhöllregeringen de begärda bemyndigandena. Skuldavskrivningarna har nugenomförts. Därmed har den skuld, som utestod på svenskautvecklingskrediter, avskrivits för de berörda länderna. Outnyttjadekreditmedel har för dessa länder omvandlatstill gåva. Vidare har skulden och förfallna räntor på den svenska utvecklingskrediten till Östafrikanska post- ochtelebolaget avskrivits. har därmed avskrivitfordringar på biståndskrediter till ett totalt belopp av 1 103 milj. kr. SIDA förordar, att den del av kostnadenför svensk biståndspersonal, som avser skatter och sociala avgifter, skallbelasta en särskild anslagspost inom detbilaterala anslaget och inte, som är fallet, de enskilda landramarna.Kostnaderna för svensk biståndspersonal har stigit markant ,vilket med nuvarande finansieringssystem kan väntasleda till en kraftig minskning av det svenska personalbiståndet. Årskostnadenför en genom SIDA kontraktsanställd person belöper sig f. n. till . Över en tredjedel därav går till skatteroch sociala avgifter i . För de omkring 300 av SIDA anställda experterna,som f. n. är verksamma i mottagarländerna, uppgår skatter och sociala avgifter sammanlagt till ca 34 milj. kr.En pågående översyn av SIDA:slönesystem för experter kan emellertid komma att leda till en lönekonstruktion,som ger lägre kostnader för skatter och sociala utgifter. Medelsbehovet kansåledes bli lägre än vad som har beräknats. SIDA framhåller att få biståndsgivare germottagarländerna en sådan valfrihet mellanpersonal och finansiella resurser, som gör. Vissa givarländererbjuder inte något alternativ till sitt personalbistånd, vilket gör attmottagarländerna ofta tar emot personalen, även om denna i själva verket ärdyrare än den svenska. En jämförelse med det norska och danskapersonalbiståndet visar att mottagarländerna inte belastas 5 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 66 medden fulla kostnaden för norsk och dansk personal. En del av kostnadenfinansieras över en särskild anslagspost inom biståndsbudgeten och personalenbetalar antingen reducerad skatt eller är helt befriad från skatt. SIDA finner, att principen om att detotala kostnaderna för svensk bi-slåndspersonal skall belasta landramen intebör drivas så långt, att ett i övrigt efterfrågat och nyttigt personalbiståndhotas av en kraftig minskning. Om en annan redovisningsmetod för skatter ochsociala avgifter används, blir mottagarländernas kostnader för svenskbiståndspersonal mer jämförbara med kostnaderna för personal från andra länder. Jagdelar SIDA:s uppfattning i frågan och föreslår, att under detta anslag en särskild post, som benämns Vissalandprogramkostnader, upprättas fr. o. m. /80 för dettaändamål. Medelför den nya posten bör huvudsakligen tas från ramarna till länder, som har ettomfattande svenskt personalbistånd. För de fyra länder, som har det störstapersonalbiståndet, fördelar sig kostnaderna för skatter och sociala utgifterpå med omkring 4,5 milj. kr., på och med omkring 7milj. vardera och på med omkring 15,5 milj. kr. Landramarna fördessa länder bör därför under /80 minskas med ungefärmotsvarande belopp. Dessa kommer därmed attbli något lägre än SIDA:s förslag. Totalt beräknar jag för denna postett medelsbehov av 34 milj. kr. Budgetåret1978/79: 60 milj. kr. /80: 70 milj. kr. De svenska åtagandena för budgetåret1977/78 uppgick till 50 milj. kr. Utbetalningarna var 37,2 milj. kr. Förinnevarande budgetår är ramen 60 milj. kr., vartill kommer en ingåendereservation på 12,8 milj. kr. Jag föreslår en medelsram på 70 milj. kr. befinner sig f. n. i ett aktivtåteruppbyggnadsskede. Frihetskampen och det därpå följande inbördeskriget harinneburit omfattande materiell förstörelse. Vägar och broar har raserats.Lantbrukets och industrins produktionsmönster har slagits i spillror.Avkolonialiseringen har inneburit en kraftig åderlåtning på utbildad personaloch materiella resurser. Landets utvecklingspolitik syftar till att år 1980uppnå den standard och produktionsnivå, som rådde . Behovet av bistånd,särskilt , är stort. inledde under /78 ett långsiktigtutvecklingssamarbete medAngola. Ett importstödsavtal på 90 milj. kr. tecknades förbudgetåren 1977/781978/79. Av det avtalade beloppet Prop.1978/79:100 Bilaga 6 67 är60 milj. kr. bundna till upphandling i . Medlen är avsedda för bl. a. gasturbin för elproduktion,mejeriutrustning, konstgödsel för kaffe-plantager och lastfordon förskogsavverkning. Förberedelse av projekt-ochprogramsamarbete har också inletts. I enlighet med den angolanska regeringens önskemål inriktas samarbetetinledningsvis på fiske- och hälsovårdssektorerna. Jag förutser, attinsatsavtal om samarbete inom dessa sektorer kommer att kunna slutas 1979. I uppehållersig f. n. ca 250 000 flyktingar. bidrog under /78 med 7 milj. kr. avkatastrofmedel till förmån för de drygt 200000 zairiska flyktingar i , som efter oroligheterna där harsökt sig till . Svenskt stöd utgår även till SWAPO för de närmare30 000 namibiska flyktingar, som uppehåller sig i läger i södra . /79: 115 milj. kr. /80: 120 milj. kr. De svenska åtagandena uppgick /78 till 110 milj. kr. Utbetalningarna belöpte sig till 112milj. För innevarande budgetår har avtal ingåtts om 115 milj. kr., vartillkommer en reservation på 40 milj. kr.Vidare har samtliga fordringar på svenska utvecklingskrediter tillBangladesh, 55 milj. kr., avskrivits. För /80 föreslår jag enmedelsram på 120 milj. kr. Den ekonomiska situationen i Bangladeshhar förbättrats . Anledningen härtill är främst godaskördar till följd av gynnsamt väder liksomen betydande ökning av biståndet. Den ökade politiska stabiliteten ilandet har också möjliggjort större uppmärksamhetpå den ekonomiska politiken. prioriterar i sin utvecklingspolitik ekonomisk tillväxt och en minskadbefolkningsökning. SIDA framhåller, att de ekonomiska klyftorna har ökati landet och att det därvid är de sämst ställda, som har drabbats hårdast av1970-talets politiska och ekonomiska kriser. Vidare konstaterar SIDA, attbetydande sociala eller ekonomiska reformer i utjämnande syfte inte är isikte. Ett problem för är vidare den fortfarande ringa inhemskaresursmobiliseringen, som gör landet starkt beroende av utländskt bistånd. Enkraftig flyktingström från har utgjort en ytterligarebelastning på landets ekonomi. En stor del av det svenska biståndetanvänds för finansiering av import till . Innevarande budgetåruppgår det totala importstödet till ca 84 milj. kr., varav 35 milj. kr. ärbundna till upphandling i . Det obundna stödet har använts för import avråvaror, reservdelar och utrustninghuvudsakligen till industri- och byggnadssektorerna. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 68 Detbundna biståndet har bl.