prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — mening klurl rörelsefrihelsinskränkande rekvisilförekommer knappasl. kan dock böru hänförus 21 kup. 11-13 SS omundunhållundc, rymning och övergivunde uv post - och därmed också 19 S. Dessabesiämmelser omfalius då uv det särskildu lagsliftningsförfarandel. Dellaligger i linje med all åtminstone "tyngre" ijunsieplikier måsie unsesinnefutlu ell element av rörelsefrihelsbegrunsning i regeringsformens mening.Och hil hör nulurliglvis vurnplikicn. Såsom belysning må tillfogas, ull åundru sidun 4 kup. 6 S om hemfridsbroii och 16 kap. 3 S om ohörsamhet molordningsmaklen klarl fuller ulunför del särskilda förfurundcis ram. Alt manförbjuds ull olovligen irunga in i annans bostad eller på område, som blivii förordningens uppräilhållande fridlyst eller avspärrat, innebär inle någon sådanrörelsefri-heisbegransning som regeringsformen skyddar mol. De generella beslämmelserna i 2.? kap. om bl.a. försök, förberedelse och medverkan lill broll bör inle unses omfallade avdel särskilda förfarandel, inle heller besiämmelsen om nödvärn i 24 kap. I '. Som lidigare sagls är däremot motsatsen fallet beiräffande 24kup. Också 24 kap. 3 och 4 SS omfutlus av del särskilda beslulsförfarandel. Broilsbalkens iredje avdelning innehåller generellubesiämmelser om broiispåföljdernu. 25 kap. hundlur om böier (ochvilen). Dessu bestämmelser är inie omfattade av det särskildabeslutsförfurundel, efiersom de gäller buru en ekonomisk påföljd. Emellertidföreskrivs i 7 S andra siycket all böier som inle belalas i princip skallförvandlas till fängelse (lägst 10 och högsl 90 dagur). Enligt 8 S gällerdeisummu för vite. Sistnämndu båda bestämmelser sunii i lagen (1964:168) omverkslällighel av böiesstraff fråmsl 9-11 och 15-19 SS omfaiias av delsärskildu lugsiiftningsförfarandet. Del må anmärkas all förslag lagls fram om ullförvandlingsslraffel skall uvskuffus (proposilionen 1976/77:104). Men samiidigihur föreslagits en surskild möjlighet ull i vissu fall dömu lill fängelse,fuslän bara böier ingår i straffskalan för broltel. En generell beslämmelse avdella slag skulle omfattas av del särskilda förfarandel. (Angäende den senasteuivecklingen i dellu lugsiiftningsärende mu hanvisas till riksdagensjusliiiieuiskotls belänkande 1977/78:25). 26 kap. broilsbalken handlar om brottspåföljden fängelse.De föreskrifter i kupillei som bestämmer fängelsestraffets innebörd omfattas iprincip av det särskilda förfarandel. Enbarl organisaioriska föreskrifier, t.ex. om övervak-ningsnämndernu, omfutuis däremoi inte. I 5 S föreskrivs all den som dömis lill fängelse skull förverkslällighel uv straffet lagas in i kriminalvårdsansialt. Denna paragrafomfattas av det särskilda förfarandel. De närmare reglerna om verkslälligheienges i lagarna om kriminalvård i unsialt och om beräkning av strafftid m. m.Dessa lagar bör. såsom varande enbarl av konsekvenskaraklär, i princip inleanses omfattade av del särskilda förfarandel. Moisalsen gäller bara för de-nuvurande resp. frumtida - föreskrifter i lagamu som ger befogenhet lillräiiigheisinskränkning ulöver vad som måsle anses vara enbarl en faktisk effekiav frihelsberövandet. Mot bakgrund av vad som anföris i del föregående kankonstateras all följande paragrafer i 26 kap. broilsbalken omfattas av delsärskilda beslulsförfarandet: 1-8,15, 19 och 22-24 SS-22 Sias med eftersom durges en särskild 192 Specialmoiivering SOU 1978:34 befogenhei lill provisoriskt frihelsberövande. Lagen (1974:202)oni beräkning av siraffiidm. m. innehållerregler om doms befordran lill verkslällighel saml om hur slutdagen för siraffeiskall fasislällas. Denna lag synes inte behöva lill någon del berörus uv delsiirskilda lagsiiftningsförfarundet. Föreskrifiernu i 10 S andra slyckel och 11S bör dock anmärkas. Den förstnämnda föreskriver polishandräckning om delbehövs för den dömdes förpussunde lill anslallen. Sisinämnda beslämmelse medgerau den. som skall förpassas, i anslutning därtill får lillfälligl förvaras iallmänt häkle eller polisarresi i avvaklan på beslul om anslallsplacering ellerom del behövs med hänsyn till transportförhållandena. Dessu ivångsmöjligheterfuller klurl inom själva fängelsestraffets ram. Enligt 19 S löper strafftiden idessu full. - Del bör dock påpekas ull beslämmelserna om siraffiidsberäk-ningenmåsie hållas inom ramen för vad som rimligen följer direkl av den ifrågavarandefängelsedomen. Skulle en regel härom undrus så, all mun öppnurmöjlighel lillfrihelsberövande däruiöver,omfaliasdenna ändring och i forlsällningen heluregeln av del särskilda beslulsförfarandel (jämför i. ex. den nedannämnda 47 Slagen om kriminalvård i unstull). Också lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt är iprincip av sådan konsekvenskaraklär all den ime omfaiias av del särskilda förfarandet.Exempel på undanlag från denna huvudregel ulgör beslämmelserna i 479 SS i vadde ger möjlighel atl såsom disciplinär bestraffning förlänga fängelsetiden.Ytterligare exempel nämns nedan under 8 Skyddet för den kroppsligaintegriteten. Vidare kan erinras om 25-28, 30 och 31 SS, vilka behandlals i delföregående. Dessa regler berör yttrandefriheten, när del gäller befogenheten austoppa brev och dylikt som en intagen vill avsända. Informationsfriheten berörsnär det gäller att stoppa ankommande brev och dylikt. Ocb skyddet för förtroligmeddelelse blir berört när brev eller dylikl öppnas och dess innehåll granskaseller telefonsamtal avlyssnas. Dessa paragrafer omfattas av del särskildalagstiftningsförfarandet. Om villkorligdom handlar27 A-o/;, . Kapitletär isin nuvarande uiformning inte lill någon del omfallal av del särskildalagsliftningsförfarandel. Beslämmelserna i 28 kap. reglerar påföljdenskyddstillsyn. Detta är en frivårdspåföljd som lill skillnad från villkorligdom innefallar övervakning Så långl föranleder dessa besiämmelser, såsombroilsbalkens övervakningsinsiiiui f n. är utformat, inte tillämpning av detsärskilda förfarandet. Emellertid kan i skyddsiillsyn ingå 1-2 månadersbehandling i anställ. Bestämmelsernu härom (3 S) omfattas av det särskildaförfurandet. Delsamma gäller 6 S i vud den hänvisur lill bestämmelserna i 26kap. 15 S om särskilda föreskrifter. Också reglerna om undanröjande avfrivårdspåföljden och ådömande i stället uv frihelsberövande påföljd omfaiiasav det särskilda förfurundel. 28 kap. 11 S slulligen ger möjlighet lilllillfälligl omhändertagande. Regeln omfattas uv det särskildu förfarandet. Påföljden ungdomsfängelse regleras i 29 kap. brottsbalken.Förslag har väckts ull denna påföljd skall avskaffas (SOU 1977:83). Vidtillämpning av samma riktlinjer som följis i det föregående omfattas följandeparagrafer i kapitlet av del särskildu förfärandet: 1-4, 7, 9 och 11 SS. Av 30 kap. om internering omfattas påmotsvarande säu 1-5, 8. 10, 12 och 14 SS av del särskildalagsliftningsförfarandel. SOU 1978.34 Spedalmotlvering 193 31 kap.broilsbalken handlar om överlämnande lill särskild vård. Del kan vuru vårdenligi barnavårdslugen (1 S), vård enligi lagen om nykterhelsvård (2 Sk sluienpsykiatrisk vård eller vård i spcciulsjukhus för psykiski utveck-lingssiördu (3S) eller, slutligen, öppen psykiuirisk vård (4 S). Härav bör 1 S försluSlyckel, 2 och 3 SS unses omfallade av del särskilda förfarandel. 32 kap.broilsbalken hundlur om disciplinstraff för krigsmän. Sådani strafl' ärfriiidsslraff och disciplinboi. Sisinämnda slraff är av ekonomisk ari ochsaknur iniresse i nu förevurande sammanhang. Fritidssiraff uigörs av förbud - ihuvudsak - all under vissl antal (8-15) dagar på frilid vislas utanförförläggningsområde resp. fartyg (6 S). Av 7 S framgår bl. a. alldisciplinslraff i vissu full kan ådömas i siällei för böier. Härom och i vissaandra hänseenden ges närmure bestämmelser genom en särskild lag, den nedannämnda lugen om disciplinslraff för krigsman. Frilidsslraffel är lydligivis uv rörelsefrihelsbegränsandekuraklär. Bestämmelserna i 32 kap. faller därför härutinnan inomramen för del särskilda lagsliftningsförfarandel. Frilidsslraffel omfaiias emellertid samiidigi avundantaget i slyckel andru meningen 3 i nu förevarandegrundlagssiadgande. Enbarl del förhållandel all straffskalorna i vissastraffbestämmelser i 21 och 22 kap. innefallar disciplinslraffmedför alliså inie, all dessa slrafföeslämmelser blir omfallade av delsärskilda förfarandel. Beslämmelserna i lagen (1973:18) om disciplinslraff förkrigsmän synes vara av sådan konsekvensnaiur, all de bör anses falla uianfördel särskilda lagsliftningsförfarandel. Ett undantag synes dock 17 S i lagenutgöra. Enligt denna paragraf skall för förseelse, som kan besiraffas idisciplinmål, lillrällavisning unvändus i siullel för disciplinslraff om del ärlämpligare. Såsom lillrällavisning används - föruiom varning - vissl åläggandeav exiratjänsi resp. en korlare varianl av frilidsslraffel("utegångsförbud" resp. "landgångsförbud"). 33 kap. broilsbalken innehåller vissa regleromnedsättning och uteslutning uv påföljd. Här anges bl. a. sirafföarhetsäldern och påföljderna för brotl som begåits under inflytande av vissa psykiska slörningar. Vidare ges regler om lillgodoraknandeav häkiningslid m. m. Reglerna i detta kapilel börinieanses omfallade av del särskilda lagsliftningsförfarandel. a. kan påpekas all ingen av dessa regler specielll avser något av ytirandefrihelsbrotien eller motsvarande brotl. 134 kap. broilsbalken ges vissa bestämmelser omsammanträffande av brou och förändring av påföljd. Här regleras de problem somuppslår om den dömde finnes ha begåll annal broll före domen eller han begår nyltbroll efter domen men innan påföljden till fullo verkställts eller eljeslupphört. Del särskildu lagstiftningsförfurandel omfattar sådana bestämmelser i34 kap. som medger au villkorlig frigivning förverkas eller frivårdspåföljdeljesl byts ut mol frihelsberövande påföljd (se i.ex. 4S förslå slyckel och 9Sförsia slyckel). Vidare omfaiiar förfarandel föreskrifter om beslämmande uv nylängsiu eller minsla lid för ansiallsvården (se 8 S första slyckel och 9 Sförsia Slyckel). 35 kap. broilsbalken innehåller regler om åtals- resp.påföljdspreskripiion. Reglerna omfattas inte av det särskildalagsliftningsförfarandel. Ej heller 36 kap. broilsbalken om förverkande av egendomoch om annan 194 Specialmoiivering SOU 197S:.34 särskild riillsverkan uv brotl ur omfallal av delsärskildu förfarandel. Däremot skulle cn beslämmelse om en särskild rällsverkanuvjusi eu yiirundefriheis-broii eller dylikt omfutlus uv del särskilduförfurundel. Dellu vore ock.så tillämpligt, om man skulle införa en ny särskildrällsverkan vilken i sig begränsude någon av de nu ifrågavurunde fri- ochrättigheterna. Beslämmelserna i dc bådu sisla kupillen i broilsbalken.37mh 38 kap.. ar av organisaiorisk och processuell natur. 37 kap. handiur om deolika nämndernu, dvs. kriminalvårdsnämndcn,ungdomsfungclsc-nämnden och intemeringsnämnden. 38 kap. har rubriken"Räliegångsbe-stummclser m. m.". förevarande föreskrifter omfutlusinte uv del särskilda lagsliftningsförfarandel, borisen från 38 kup. 12 S ompolishund-rackning. Slulligen må i sumbund med genomgången av brottsbalkenuppmärksammas nedannämnda lagar. Enligt lagen (1963:193) om samarbete medDanmark. och angående vciksiälliglici av slraff m. m. fårbl. a. frihetsstraff som ådömts i något av dessa länder verkställas här (5 S).Bestämmelser som medger något sådani är, om inlc omprövning av svensk domsiolförulsalls, från vårt lands synpunki av så självsiändig karakiiir, all de böranses omfallade av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Genom 8 S möjliggörs all svensk fdngelsedom verkställs inågoi av nämndu länder, även i vissu fall beiräffande svensk medborgare. Ocksådenna bör anses omfallad av del särskildulagsliftningsförfarandel. Annal slällningslagande synes inle böra föranledasdärav, atl regler om vur i en svensk fängelsedom skall verkställas inteskulle varuomfuuadeav del särskildu förfurundel. även om de vore upplagna ilag. Lagen (1972:260) om imeriiaiiondtl samarbele rörandeverkslällighel av hroiimålsdom innehåller bestämmelser om dels verkställighet iSverige av vissa utländska brotlmålsdomuroch dels verkslällighel ulomlunds uvsvensk brotlmålsdom. Verkslällighel ulomlands uv svensk dom på frihetsberövundcpåföljd kan dock inte lillämpas i fråga om svensk medborgare mol dennes vilja(26 S). Borisen från vad som framgår av vad som sagls om nyssnämnda lag1963:193 vill del därför synas, som om den enda beslämmelse i lagen 1972:260 -såviii avser svensk medborgare - som omfattas av del särskildalagsliftningsförfarandel är 17 S om tvångsålgärder när frågu uppkommit omverkställighet i uv europeisk brotlmålsdom. Ouklalden inle gäller broll må i deltu summunhang nämnas lagen (1970:375) omullämning lill . eller jör verkslällighel avbeslui om vård dier behandling. Under särskilda förutsäliningar kan ocksåsvensk medborgare ullämnas enligi denna lag. På molsvarande säu som när detgäller lagen 1959:254 (se ovan under 2 kap. ) omfattas följandedelar av lagen 1970:375 av del särskildu lugsiiftningsförfurandel:1-3 SS saml 6. Rällegångsbalken och viss anknylande lagsiiftning m. m. Mol bakgrund uv vad som anförts i den allmännamoiiveringen (4.10.6) bör såsom begränsande rördsejrlheien följandebesiämmelser i rällegångsbalken anses omfaltade av del särskildalagsliftningsförfarandel: / Irågu om häklning och dylikt: 5 kap. 9S andru slyckel,15 kup. 2S undra Slyckci. 24 kap. 1-3SS,5S,7S,10S,II Slörslu meningen, 12 Sförslu siycket, 18-22 SS, 25 kup. 9 S sann 36 kup. 21 och 22 SS; / //-Jitj om reseförbud: 15 kap. 2 S och 25 kap. 1-2 SS,6-7 SS (och 9 S); i fråga om hämlning (Inkl. mediagandc ull ochk-varhållande for förhör): 23 kap. 7-9 SS, 36 kup. 20 S undru styckei och 22 S,44 kup. 3 S undru styckei,4 S förslu slyckci och 5 S. 45 kap. 15 S undrastyckei iredje meningen, 46 kap. 14 S och 15 S första slyckel, 47 kup. 14 slyckel, 15 S och 23 S andru slyckel undru meningen, 50 kap. 19 S undruoch iredje slyckenu sumt 51 kap. 14 S undru slyckel iredje meningen och 19 Sandra-fjärde styckena. Av den gjorda uppräkningen framgår all det av resp.paragrafer i rällegångsbalken bara är (de maleriellu) beslämmelserna omhäklning och dylikl, reseförbud eller hämlning och dylikl som omfattas av delsärskilda lagsliftningsförfarandel. Många av de nämnda paragraferna innehållerföreskrifter också om annal. Som regel är de båda olika kaiegorierna avföreskrifter klarl avgränsade från varandra i lagiexien. Dessa paragraferkommer alllså i ålskilligu hänseenden ali kunna ändras, ulan all del särskildabeslulsförfarandel blir lillämpligl. Del kan länkas all någon ensiaka beslämmelse irällegångsbalken förbiselts som hänvisar lill någon av de uppräknadeföreskrifierna. Sådana hänvisningsbesiämmelser omfaiias av del särskilduförfarandel. En förulsäiining härför är dock all dc har självsiändig belydelseoch ime bara Ulgör en erinran om vud som ändå skulle gälla. På motsvarunde säll omfullar det särskildalagsliftningsförfarandel bestämmelser i andra lagar, som hänvisar till någon avde uppräknade reglerna i rällegångsbalken. hänvisas mera generelltlill bestämmelser i rällegångsbalken. är hänvisningen mera specificerad.1 båda fallen är del särskilda beslulsförfarandel lillämpligl, föruisali allhänvisningen inbegriper någon föreskrifi i rällegångsbalken som omfaiias avnämnda lagstiftningsförfarande. Följande exempel på sådanahänvisningsbesiämmelser må anföras: 9 S tredje slyckel och 16 S lagen(1961:262) om föisäkringsdomslol, 5 kap. 3 S lagen (1974:371) om rällegången iarbetstvister. 16 och 25 SS jörvaliningsprocesslageu (1971:291). 19 a S och 27S lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder och 2 S lagen (1974:l()82)ombostadsdom-stol. Del må dock ånyo erinras om all en förutsättning för allhänvisningsbeslämmelsen skall omfattas av del särskilda förfarandel är, kan anses ha självsiändig belydelse. Eu särskilt problem blir i vad mån sådana hänvisningsbesiämmelsersom sagls "drar med sig" andra föreskrifier i den ifrågavarandelagen, vilka alltså också blir omfallade av del särskilda förfarandel. Delskulle t. ex. kunna gälla inledande bestämmelser i lagen vilka anger dennaslillämpningsområde. Ulvidgas sisinämnda bestämmelser blir ju också räckviddenav en räUighetsbegränsande "bihangsbeslämmelse" i lagen siörre. Ensådan konsekvens i fråga om lagsliftningsförfarandel bör dock aniagas bara närden lekniska kopplingen mellan respeklive bestämmelser i lagen i fråga är sådirekt, atl annan slåndpunkl svårligen kan inlagas. Del förekommer också all annan lag än rättegångsbalkeninnehåller egna. 196 Specialmotivering SOU 1978:.34 mereller mindre självständiga jöreskrifter om anhållande och häklning och dylikleller hämlning och dylikl. Vissa exempel har geits lidigare. 1 frågu om dencenlrala lagsiiftningen om administrativa friheisberövanden ålerkommerräiiigheisskyddsulredningen lill della i del följunde. Här må ullenusi pekas påkonkurslagen (1921:225){94-95 SS; också t. ex. 88 S omfattas av del särskildaförfarandet), lagen om åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet (6 S) ochmiliiära läiicgångslagen (29-32, 34, 36 och 85 SS). Ytterligare exempel finns iSOU 1975:75 s. 338-339. Sådana bestämmelser ar givelvis också omfallade av delsärskilda förfarandel. Moi bakgrund av den detaljerade redovisning, som i delföregående givils i fråga om rällegångsbalken. bör det inle vara svårl attidentifiera de bestämmelser i annan förfarandelagsliftning vilka omfattas avdel särskildu lagsliftningsförfarandel. Idella sammanhang må yiierligare endasl omnämnas följande lagar. Lagen (1%4:167)med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare föreskriver i 7 S, all densom är inle får häkias med mindre synnerliga skäl är därtill.Bestämmelsen omfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Lagen(1952:98) med särskilda bestämmdser om tvångsmedel i vi.ssa brottmål ger i 2 Svissa möjligheler för justitiekanslern all medge förlängning av liden för avlåiandeav häktningsframsiällning. a. denna paragraf i lagen omfalius av delsärskilda förfarandel. Det må anmärkas all i förevarande fall lagens 1 S. somanger vilka broumål lagen är lillämplig på. uppenbarligen måsle omfattas av delsärskilda förfarandel. Uppmärksammas bör dock atl lagen ar tidsbegränsad. Enlag som enbarl föriänger giltighetstiden (på högst ) omfattas enligtfiärde slyckel i förevarande grundlagsparagraf inle av det särskildaförfarandet. En molsvarighel lill lagen om kriminalvård i anstalt är lagen(1976:371) om behandlingen av häkiadc och anhållna m. JI. Med lillämpning avsamma riktlinjer som använis i fråga om lagen om kriminalvård i anstalt blir ivart fall följande bestämmelser i lagen 1976:371 atl anse som omfaltade av delsärskilda förfarandet: 9 S, 11 S tredje slyckel, 12.17 och 18 SS Härtill kommer2 S, se nedan under 8 Skyddel för den kroppsliga integriteten. Slulligenrnå i della sammanhang erinras om all förslag lagts fram tillåtskilliga ändringar i beslämmelserna om häklning och anhållande m. m. (SOU1977:50). Med hjälp av rätlighetsskyddsutredningens föregående framställning ärdel lätt att slula sig lill vilka av paragraftexterna i SOU 1977:50 som skullevara omfattade av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Särskiltmå anmärkas all del i SOU 1977:50 också föreslås all tingsräu vid avgörande avhäktningsfråga inte längre skall varu domför med enbart en lagfaren domare utanau också två nämndemän skall medverka. Dessa organisaioriska regler omfattas överhuvud inle av del särskilda förfarandel. Om man så ville skulle man iriksdagen, om fråga vore om proposiiion. ulan vidare kunna bryla ul dellaelemeni för omedelbarl beslul. däresi yrkande om särskili förfarandeframfördes. Principernaför fördelningen av förfaliningssloffel på särskilt resp. vanligtlagsiiftningsförfarande har angivits i den allmänna moiiveringen (4.10.3). SOU 1978:34 Specialmoiivering 197 Konsagl omfaiiar del särskilda förfarandel baru de muleriella beslämmelserna omivångsingripande mol den enskilde samt ensluku specifiki räiligheisbegränsandeförfaranderegler. Mol bakgrund härav och vad som eljesl sagls för liknande fulli del föregående bör fördelningen göras på följande sätl i frågu ombarnavårdslugen (1960:97). unger de unsvuriga organen och beskriver i huvudsak deras åligganden.Kapitlet faller ulanfördel särskilda förfarandel. Delsamma gäller 2 kap., sominnehåller organisatoriska, delvis rent kommunulrätisliga bestämmelser omburnavårdsnämndernu. hundlarom förfarandet iärenden hos burnuvårdsnämnd. Endasl 17 S vilken främst handlar om hämlning lillförhandling resp. läkarundersökning (och hiiremoi svarande föreskrifter i 16 S)omfattas av del särskilda förfarandel. Vud surskili belräffur besiämmelsen i18 S om rält all vinna lilliräde lill den unges hem må anmärkas, all dennaföreskrift faller inom ramen för unduniugel för husrunnsakan och dylikl ifjärde slyckel andra meningen 2 i förevarunde grundlugssladgande. innehåller de centrala reglernaom ivångsingripanden. Här möter återigen frågan, hur man frånrörelsefrihelssynpunkl bör se på inslilulel övervakning.Rällighetsskyddsutredningen anser au övervakning i sig inie bör unses ingripu irörelsefriheten i regeringsformens mening. Delsamma gäller undru förebyggandeålgärder enligt 26 S ulom föreskrifier. Detla leder lill all 25 S, 26 S förstaslyckel 3), 27, 29-31 och 33 SS bör anses omfallade av det särskildaförfarandet. 25 S innehåller de grundläggande maleriella ingripandelbruisäiiningarna.26 S försia slyckel 3) och 27 S handlar om föreskrifter, l. ex. föreskrifter omsjukvård, arbelsansiällning eller vistelseort. 29 S föreskriver som ytterstaåtgärd omhänderlagande för samhällsvård. 30 S handiur om omhänderiugande föruiredning, högsl . 31 S anger övrigu fall uv omhänderlagande församhällsvård. Dessa fall grundas ibland men ej alltid på de berördas samlycke.Slulligen ger 33 S polisen vissa möjligheler all lillfälligt ta den unge iförvar. handlar om deomhändertagnas behandling. Härav börden centrala placeringsbestämmelsen i 36 Sanses omfattad av del särskilda förfarandel, likaså bestämmelsen om tillfälligtförvar i 37 S. Detsamma gäller 40 S andra styckei om viss befogenhei förbarnavårdsnämnd i visielsekommunen alt beslula omplacering. 41 S försia siyckeiinnehåller eljesl de grundläggande bestämmelserna om burnavårdsnamndensbefogenhei med avseende på den unges person. Här sägs ullryckligen all denomhändertagne får underkastas den begränsning i rörelsefrihelen som beiingas avsyftet med omhändertagandel. 41 S första siyckei omfattas av det särskildaförfarandel. Ocksåde cenlrala beslämmelserna i 6 kap. om samhällsvårdens upphörande bör unsesomfallade av det särskilda lagsliftningsförfarandel. Del gäller 42 och 43 SS. Beslämmelsernai 7 kap. om fosterbarnsvård m. m. saknar iniresse i nu förevarande sammanhang.Inte heller någon beslämmelse i 8 kap. omfattas av det särskilda förfarandel.Della kapitel handlar om barnavårdsanstalter. Däremoibör 66 S anses omfattad av det särskilda lagsliftningsförfarandel. Dennupurugraf finns i 9 kap. som har rubriken .Paragrafen reglerar placeringsmöjligheterna. Också uiskrivningsbesiämmel-serna(67-68 SS) omfattas av nämnda förfarande. 198 Specialmotivering SOU 1978 34 om kommuns räu lill ersiilining för vissu vårdkostnader kan förbigås här. I// kap. om förfarandet hos länsräll i undersiällningsmål är del buruhäminingsförcskrifterna i 75 S lorsia slyckel som omfaiias uv del siirskildalagsliftningsförfarandel. Beslämmelsernai 12 kap. om besvär omfuilas inte av del siirskildu förfurundel. Vadbeiräftar 13 kap. om unsvarsbesiämmelser ni. m. synes lystnadsplikis-regeln i91 S i sin helhei falla inom rumen för unduniugel i Ijärde slyckel andra meningen1 i nu förevarunde grundlagssiadgande. Bestämmelserna om polishandräckning i 94S bör däremoi unses omfallade av del särskilda lagstift ningsförfurundci. Ilagen (1954:579) om iiykierheisvåid bör de inledunde bestämmelsernu (1-2 SS)unses omfuiiade uv del särskildu lugsliftningslbrfurundei. Beslämmelsernainnehåller nämligen vissa legaldefiniiioncr(av begreppen "alkoholmissbruk"och "ulkoholhalliga drycker") och bl. u. på grund duruv siyr dessuföreskrifter lillämpningsområdel för lagens ivångsbesiänmielser.