prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — För alt förbättra situationen för den bofasta befolkningen iskärgårdsområdena har statsmakterna beslutat om särskilda stödåtgärder. Föratl ytterligare underlätta situationen för de boende inom dessa och andraområden i landet bör kommittén överväga vilka yUeriigare åtgärder ochförfattningsändringar som kan behövas pä , bl a inom närings-,mark-, skatte- och regionalpolitiken. Undersenare år har prisutvecklingen på enskilt ägda friiidsfastigheter varit mycketkraftig. Det gäller speciellt i de delar av landet där efterfrågan på 345 Kommittéer: Del II Bo:2 har kostnaderna för all bedriva ulhyrning av fritidshusökal, vilket i många fall har lett lill ökade hyreskostnader. Denna utvecklinghar gjort alt det har blivit svårare för stora medborgargrupper aU förvärvaeller all hyra en fritidsbostad. Kommittén bör studera utvecklingen avkoslnader, värden och priser vad gäller såväl egenägda som hyrdafritidsbosläder samt föreslå åtgärder som gör del möjligl att skapa ell ulbudav fritidsbostäder vilkel är anpassat lill efterfrågan. Kommittén bör vidareföreslå åtgärder för atl motverka spekulation i mark som är attraktiv förutbyggnad av fritidsbostäder. Fritidsbebyggelsenssiandard har stigit . Del gäller både den enskildabyggnaden och komplement i form av gemensamma anläggningar av olika slag.Fritidshusen görs i allt större utsträckning vinterbonade och förses med elektricitet,effektiva uppvärmningsanordningar saml kommunalt och avlopp. Till endel lorde utvecklingen bero pä atl en ökande insikt om miljöföroreningarnaskonsekvenser leder lill all allt högre krav ställs pä t ex sanitär siandard förfritidshusen. I andra fall beror den högre standarden på en allmän utvecklingmol en högre boendeslandard. 1 vissa fall kan den höga standarden förklaras avatt fritidshusen kan belraklas som en kapitalplacering. Kommittén bör motbakgrund av sina siudier överväga möjligheterna alt enklare lekniska lösningarskall kunna medges, bl a med hänsyn till önskemålet att begränsaprisutvecklingen pä friiidsfastigheter, saml överväga vilka instrument som kananvändas för alt påverka utvecklingen i önskad riktning. Utredningsarbetetbör bedrivas i etapper. Frågor rörande omvandlingen av fritidshus tillpermanenibostäder och omvänt och ålgärder för att motverka negativakonsekvenser av omvandlingen bör prioriteras. Även frägan om samhälletsmöjligheter all kontrollera all avtalade upplätelseformer bibehålles börutredas skyndsamt. Kommittén bör överväga all preseniera delförslag i dessa ochandra frågor fortlöpande under arbetets gång. Hela arbelel bör vara avslutatsenast . Kommitténsarbete spänner över ett brett område. Samordning bör därför ske med det arbetesom äger rum inom departemeni, myndigheter och utredningar pä olika områden.Särskilt gäller detla arbetel med den fysiska riksplaneringen och arbetet inomberedningen för samordning av statens insatser för turism och rekreation.Kommittén bör beakta de beslut som kan komma att fattas under utredningsarbetetmed anledning av annat nu pågående utredningsarbete. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för alltillkalla en kommitté med högst sju ledamöter med uppdrag att utreda frågan omfritidsboendets framtida utveckling atlulse en av ledamölerna att vara ordförande atlbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat bilräde ät kommiuén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrives attkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. Del 11 Bo:3 Skr1978/79:103 .346 3.Utredning om överledning för vattenkraftändamål av vatten från ochVindelälven Departementschefen,statsrådet , anför. Deflesta större vattendrag i är utnyttjade för produktion avelkraft. Hur återstående oulbyggda älvar och älvsträckor bör disponeras förolika ändamål har övervägts inom den fysiska riksplaneringen. Genom beslut idecember 1977 har lagl fast riktlinjer för utnyttjandet avvattendragen i och norra (prop. 1977/ 78:57, CU 1977/78:9,rskr 1977/78:100). Regeringenspolitik, som den uttrycks i regeringsförklaringen och i de fastlagdariktlinjerna, innebär bl.a. alt de stora outbyggda norriandsälvarna skallbevaras oulbyggda, och all ytierligare energitillskoll frän vallenkraflenfrämsi bör åsladkommas genom effeklivare utnyttjande av redan exploateradeälvar. 1977/78:57 anges bl.a. att möjlighelerna bör undersökas altuppnå ell sädanl effeklivare utnyttjande genom all leda över vatten frän vissaav de outbyggda älvarna lill redan utbyggda älvar. Möjligheternalill överledning från de oulbyggda huvudälvarna har aktualiserats vid fleraolika lillfällen. har lidigare beslulal att överledning fränKailumsjöarna i till Lule älv inte bör ske (rskr 1971:226). Ävenöveriedningar från Tjeggelvas i till Peuraure-Karals i Lule älv ochfrän översta del till Tärnaän i älv har diskuterats. Dessa börenligt de antagna riktlinjerna för vallendragens utnyttjande inte heller kommatill stånd, då de skulle medföra stora ingrepp i s.k. obrutna fjällområden. Delfinns fiera länkbara möjligheler lill överledning uianför fjällområdena, t.ex.möjligheter att leda över en del av till Skellefte älv, en del avVindelälven () till Skellefte älv samt en del av till Umeälv. Överledningfrån lill kan enligt statens vattenfalls-verk ochSkellefteälvens regleringsförening göras på olika sätl. En överledning frånPiteälvens huvudfära lill kan göras anlingen direkt frän Tjeggelvas lillHornavan genom tunnel eller frän Tjeggelvas-Skärfajaure via iPiteälven genom tunnel till Galtisjaure, som mynnar i Kakel vid Hornavan.Eventuellt kan vattnet ledas direkt lill frän Maitaure. En överiedningav en betydligt mindre vallenmängd kan med förhållandevis små ingrepp görasfrån de redan reglerade sjöarna Labbas och Rappen i ell av biflödenlill sjön som avrinner lill Gallisjaure och . Överledningfrån lill kan, enligt en undersökning som utförls avSkellefteälvens regleringsförening, ske genom att från Vindelälvensbiflöde leds över lill Uddjaur i genom en tunnelmellan Storiaisan och sjön . Överledning skulle till övervägande delenske vid högvatten. Någon reglering av vatten skulle inte ske. Endamm i Storiaisans utlopp skulle dock krävas för att förhindra onormalt lågavattenstånd. Närdel gäller överiedning från lill älv har ,i samband med lidigare utredningar om utnyttjande av , funnit enmöjlighel all leda över en del av 347 Kommittéer: Del II Bo:3 frånSandsele via genom en tunnel till Juktån. Vattnet skulle då kunnautnyttjas i de befintliga kraftverken i från och nedåt. och skall enligt prop. 1977/78:57 bevaras oulbyggda. Somframhölls i proposilionen kan del dock inte anses klariagi om överledning avvallen från resp. äratt jämställa med en utbyggnad vadgäller skadeverkningar i älvarna och deras omgivningar. Det är enligt minmening angeläget att ytterligare undersöka möjligheterna att genom överiedningav en begränsad mängd åsiadkomma värdefulla energilillskolt utan attskada viktiga miljövården. Som ocksä framhölls i propositionen böröverledningar inte komma ifråga om undersökningarna visar att bevarandevärdenai och skulle åsamkas belydande skador av överledningarna.En särskild utredare bör tillkallas för all mot denna bakgrund siuderaförulsäuningarna föroch konsekvensema av överledningsprojekl som berör dessaälvar. Uiredarenbör inventera tekniskt och ekonomiski rimliga överiednings-möjligheler och bedömamöjligheterna alt genomföra olika projekt med hänsyn lill deras inbördessamband. Uiredaren bör därvid ocksä värdera projekten med avseende på derasbetydelse för energiförsörjning och samhällsekonomi och beskriva effekierna påregional ekonomi och sysselsättning. Uiredarenbör vidare ta fram underlagsmaterial som gör del möjligl att förutse ochvärdera såväl positiva som negativa verkningar av projekten på andra intressensom är knuina till vattnets och älvdalarnas användning, främst naturvård,fiske, friluftsliv, kulturminnesvård, rennäring samt jord-och skogsbruk. Storvikt bör läggas vid fakiorer som påverkar de ekologiska sammanhangen i deberörda älvsyslemen och som kan vara av särskild betydelse vid överledning avvatten från ett älvsysiem till ett annal, t.ex. förändringar av vatlenkvalitet,landformernas omvandlingsprocesser, växt-och djurlivets betingelser m.m.Enskilda objekl av ston värde från bevarandesynpunkt bör också beskrivas. Ävenverkningar i de utbyggda älvarna på grund av ändrad vallenhushållning börbeakias. Utredarenbör också undersöka om modifieringar av överledningsprojekten eller åtgärder ide älvar som skulle komma all la emot mer vatten, t.ex. nya regleringar, skullege väsenlliga fördelar från någon synpunki. Vidare bör de problem som ärförknippade med ett eventuellt genomförande studeras. Härvid bör bl.a.klarläggas hur nuvarande lagsiiftning och förslaget lill ny vattenlag,administrativa förhållanden m.m. ger möjlighel att åsiadkomma en rimligfördelning av vinslen av en överledning i förhållande till de insatser somkrävs av olika intressenier och i förhällande lill de skador som åsamkaskommuner och enskilda utmed de berörda älvarna. Uiredarenbör slutligen bedöma om överledning kan ske utan all och Vindelälvensvattensystem åsamkas sädana skador alt syftei med beslutet all undanta älvarnafrän vatlenkraftutbyggnad ävenlyras. Om flera överledningsalternativ efter ensamlad bedömning framstår som acceptabla bör de lämplighetsgraderas. Utredarenbör vidare diskutera lämplig utbyggnadsordning förde olika åtgärder somförutsätts ingå i aktuella projekt, såsom om- och tillbyggnad av befintligakraftverk, tunnelbyggen och förändringar i vattenhushållningen. Utredarenbör under arbeiets gång inhämta underlagsmaterial frän och samråda med berördacentrala verk, länsstyrelser, kommuner samt berörda kraftföretag. Del 11 Bo:4 Skr1978/79:103 348 Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag att regeringen bemyndigarchefen för att tillkalla en utredare med uppdrag alluireda vissa frågor om överledning för vallenkrafländamäl av frånPileälven och , atlbesluta om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal biträde åt utredaren.Vidare hemställerjag all regeringen föreskriver att ersättning till utredare,sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form av dagarvode enligtkommittékungörelsen (1946:394), om inte annat föreskrivs, attkostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. Delegation för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse Departementschefen,slalsrådel , anför. Energiförbrukningeni bostäder och andra byggnader svarar för av energiförbrukningen iSverige. Enligt lillgängliga bedömningar är det den del av energiförbmkningendär de totalt selt största besparingarna kan göras. beslöt är 1977(prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/ 77:244) om förstärkta insaiserför energihushållning i bebyggelse. Besluten innefattade bl.a. förbättringar avdet statliga energisparstödel avseende bosläder, allmänna samlingslokaler m.m.samt kommunala, landstingskommunala och civila statliga byggnader. Vidarebeslöts om slöd lill experimentbyggande och om bidrag till vissainformalionsoch utbildningsverksamheter avseende energihushållning i bebyggelsem.m. I propositionen redogjordes också för en ny finansieringsordning förfjärrvärmeutbyggnad. Ienlighet med vad som aviserades i prop. 1976/77:107 har regeringen lagl fram enproposiiion med Energisparplan för befintlig bebyggelse (prop. 1977/ 78:76).Propositionen har ännu inte behandlals av . Energisparplaneninnefattar förslag om riktlinjer för energihushållning i befintlig bebyggelseför . Målet äratt nettoenergiförbruk-ningen 1988 skall vara 32 lill lägre än f n. Sparmåletmotsvarar en brultoenergibesparing på mellan eller mellan 25och av den totala energiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd. 1proposilionen anges vidare riktlinjer för genomförande av detta sparprogram somomfattar invesleringar om sammanlagt 31 till . I propositionen läggs också fram förslag till ändring avunderhållsbestämmelserna i byggnadsstadgan (1959:612). Ändringen innebär atldel införs krav på alt byggnader i vissa fall skall underhållas så att möjlighelernalill god energihushållning behålls i skälig utsträckning. Ändringen föreslästräda i krafl den 1 juli 1978.1 anslutning till energisparplanen föreslås ibudgetpropositionen ramar för budgetårel 1978/ 79 för beslut om statligt stödlill energisparande ålgärder m.m. - inkl. slöd lill 349 Kommittéer: Del II Bo:4 kommunernaför alt möjliggöra en besiktningsservice och en aktiv planering -saml medelfören utökad informations- och foribildning-sverksamhet med sammanlagl 1.010milj. Härutöver föreslås en planeringsreserv om 400 milj. kr., som bördisponeras på det säu som är lämpligt med hänsyn främst lillsysselsättningsläget. I propositionen framhållsatt det åtgärdsprogram som krävs för energisparplanens genomförande bör byggasupp stegvis och au det bör ske en successiv anpassning till ändradeförutsättningar i form av förbättrad teknik, nya forskningsresultat inomenergiområdet m.fl. fakiorer. En omprövning avprogrammet föreslås. Underlag för denna omprövning av programmetbörenligt propositionen erhållas bl.a. genom en fortlöpande uppföljning avenergisparprogrammets genomförande. Bostads-styrelsen har fält i uppdrag att isamarbele med statens planverk följa upp de hittillsvarande effekterna avenergisparstödel. Iproposilionen förutsätts atl genomförandet av energisparplanen skall ske medhänsyn till konjunklurmässiga och säsongmässiga svängningar i efterfrågan päresurser. Detla innebär alt genomförandeprogrammet formuleras i en fast deloch en del som är rörlig inom tioårsperioden. Självfallel finns begränsningarför hur stora variationer som kan göras i insatserna mellan olika år. Enligtproposilionen beräknas bristande tillgång på arbetskraft, påproduktionskapacitet i byggmaterialindustri eller på andra reala resurser intekomma alt utgöra något hinder för att genomföra energisparplanen. Inte hellerberäknas genomförandet komma atl slä i konflikt med önskemålet om en ökadnyproduktion av bostäder. Risken för vissa flaskhalsproblem bör dock uppmärksammas. Enviktig förutsättning för alt genomföra ett sparprogram till kostnader som ärrimliga för samhällel är lillgången pä tekniker och byggnadsarbetare av olikaslag. I propositionen berörs frägor om arbetsmarknadsutbildning och omfortbildningskurser för att ge dem som är yrkesverksamma inom byggnadsbranschenvidareutbildning i energisparfrägor. I anslutning härtill kan nämnas atl iårels budgetproposition har föreslagits förstärkta insatser för driftsochunderhållsteknisk utbildning på gymnasienivå. En fortlöpande bevakning avarbetsmarknads- och utbildningsfrågorna erfordras i anslutning tillenergisparplanens genomförande. Utgångspunktenför propositionens förslag är all del nu finns ell stort iniresse förenergisparande. Det saknas därför anledning alt f n. införa några tvinganderegler för atl åstadkomma ett tillräckligt stort sparande. De frivilligainsatserna bör emellertid pä olika sätl inriklas mot de mest lönsammaåtgärderna och projekten. I proposilionen framhälls atl fastighetsägarnas ochhyresgäsiernas vilja atl genomföra energisparande ålgärder är beroende bl.a. avåtgärdernas lönsamhet. Deras bedömning av fördelarna med olika ätgärder lordeav flera skäl skilja sig från samhällets bedömning, bl.a. därför all de intehar möjlighel eller anledning all bedöma värdel t.ex. av en ökad sysselsättningeller av minskade miljörisker. Mol denna bakgrund förordas i proposilionen ensådan differentiering av stödet till olika energi-sparåtgärder som kan fä denenskildes bedömning av olika energisparåtgärders lönsamhet alt stämma överensmed samhällets bedömning. En översyn aviseras av vilka åtgärder som kan bliföremål för energisparstöd och vidare föruiskickas att vissa villkor kan kommaall införas för alt stöd skall ulgä. Även sedan en grundlig översyn av dessafrågor har skett krävs en fortlöpande anpassning av reglerna för siödet för skall kunna styra inriktningen av de energisparåtgärder som vidtas ibyggnadsbeståndet. Del II Bo:4 Skr 1978/79:103 350 översynaviseras av kompetensfördelningen mellan regeringen och bostads-styrelsenliksom av finansieringssystemet. Det är uppenbart allfasiigheisägaren i allmänhei inie kan ha full överblick över vilkaenergisparande ålgärder som det är mest angelägel alt han vidtar i den egnabyggnaden. I proposilionen föreslås därför stöd till kommunerna för attmöjliggöra en service i form av leknisk rådgivning och frivilligbesiktning av fastigheter. Fastighetsägaren skall därigenom kunna få kvalificeradhjälp och teknisk rådgivning med bl.a. besiklning av fastigheterna. Denenskilde ges därmed ocksä bästa möjliga förulsältningar att förbättrafastighetens kvalitet och ekonomi. En uppbyggnad av en sådan verksamhei lid i anspråk. När så har skell bör det enligt proposilionen uigöra ettvillkor för energisparstöd atl besiklning har ulförts. Del kan också bliaktuellt som villkor för slöd all den vid besiktningen förordade kombinationenav åtgärder vidtas. Genomförandetav energisparprogrammet bör baseras på en medveten planering grundad bl.a. påkunskap om de enskilda byggnadernas kvalitet frän energihushållningssynpunki.Enligt proposilionen bör kommunerna svara för en planering som bl.a. syftarlill all klarlägga vilka områden och byggnader som i första hand bör komma ifråga för energisparande ålgärder av olika slag. Former för denna planeringbehöver utvecklas. Del är angeläget atl del nära sambandet med annanbebyggelseplanering och med den kommunala energiplaneringen i övrigtuppmärksammas i della sammanhang. Detär viktigt all man på olika sätt inriktar de frivilliga insatserna mot elleffeklivi och rationellt handlande. De förslag som läggs fram i propositionensyfiar i allt väsentligt till atl uppnå della ulan obligatorier och med ettminimum av administrativa regleringar. Senasi i samband med ulvärderingen avprogrammel efter en treårsperiod bör enligt propositionen frågan om behov avobligatorier prövas på nytt. Även som bakgrund för en sådan prövning fordras ennoggrann uppföljning av energisparverksamheten. Somtidigare har redovisats, föresläs i proposilionen en ändring avunderhällsbestämmelserna i byggnadsstadgan. Vidare förutskickas atl två förslagtill ändringar i byggnadsstadgan kommer atl remissbehandlas. viss vidgning av byggnadslovsplikten och krav på utseende av ansvarigarbetsledare för vissa icke byggnadslovspliktiga arbeten av belydelse frånenergihushållningssynpunki. I proposilionen framhälls också all det frånenergisparsynpunkl är av vikt atl hyreslagen utformas så alt hyresvärdar och hyresgästeruppmuntras atl vidla åtgärder för att minska förbrukningen av bränsle förlägenheternas uppvärmning och varmvattenförsörjning. Bådeden fortlöpande anpassningen av energisparplanen lill nya kunskaper och ändradeförutsättningar i övrigi och genomförandet av det till planen hörandeåtgärdsprogram mel kräver medverkan av ell slort antal inslanser. Somhar framgått av den lidigare redovisningen utgör kommunernas insatser ettbetydelsefullt led i energisparplanens genomförande. har självfalleten vikiig roll vid utformningen av riktlinjerna för denna verksamhet. Takleni den lekniska utvecklingen inom byggnadsindustri och byggmaterialindustri harstor betydelse för energisparplanens genomförande. Åtgärder för alt stimuleradessa industribranschers utvecklingsinsatser har berörts i åretsbudgetproposition. Mångastatliga myndigheler och organ berörs. 351 Kommittéer: Del IIBo:4 utarbeta föreskrifter och allmänna råd lill byggnadsstadgani fråga om både planering och byggande. I della arbele redovisas bl.a. de kravsom ställs på energisparåtgärder och ges allmänna råd om deras lekniskaulförande. uifärdar intyg om typgodkännande för konslruklioner ochprodukler för värmeisolering och tätning av byggnader och värmeväxlare ochuiruslning för reglering och slyrning av uppvärmnings- och venlilalionssys-lem.Beslut om typgodkännande grundas ofta på provning som utförts av statensprovningsanstalt eiler enligt metod fastställd av anstalten. Bostadsstyrelsenoch statens industriverk ansvarar för energisparstödel lill byggnader.Bosiadsslyrelsen handlägger frågorom de kommunala bosiadsbyggnads-ochsaneringsprogrammen. ansvarar även för energisparstödel tillindustrins processer m.m. och utför prognoser och ulredningar inomenergiområdet. har vidare det cenlrala myndighetsansvaret ifrågorsom berörs i lagen (1977:439)om energiplanering. förbyggnadsforskning handhar forskning om energihushållning i bebyggelse ochlämnar stöd till forskning och experimenlbyggande. Bygg-forskningsrådel harockså all löpande tillhandahålla lällförslåeliga sammanfattningar avforskningsresultat rörande teknik och ekonomi för energisparande ålgärder ibebyggelse. Styrelsen för leknisk utveckling lämnar slöd till industriellutveckling av nya produkter. Statens provningsanstali organiserar och samordnarden officiella provning som föreskrivs av andra myndigheler.Arbetsmarknadsstyrelsen hardet övergripande ansvaretförarbeismarknads-polilikens genomförande. Universilels- och högskoleämbetethar det övergripande ansvarei för utbildning av tekniker på högskolenivå.Skolöverstyrelsen har del övergripande ansvaret för den yrkesutbildning somkrävs för energisparprogrammets genomförande. och skolöverstyrelsenansvarar för arbetsmarknadsutbildningen. 1 årels budgetproposition föreslåsatl särskilda medel skall disponeras av statens planverk för bidrag lillframställning av studiematerial mm. avseende fortbildning i energisparfrägor avyrkesverksamma i olika led i byggprocessen. (I 1974:05) har till uppgift atl bedriva en samordnad informationsverksamhetinriktad på atl underbygga sirävanden efter effektivitet och sparsamhet i allslags energianvändning. I della ingår atl samordna och siödja myndigheternasinformationsinsatser på energisparomrädel. haren utbyggdinformationsverksamhet till byggnadsnämnderna och lill ansvariga arbetsledareoch andra yrkesverksamma inom byggnadsbranschen om kraven påenergisparäigärder och kontrollen av dessa samt utfärdar allmänna råd för deraslekniska ulförande. Den prototyp- och demonstraiionsverksamhet som bedrivs avbyggforskningsrädet innefattar en omfattande informationsinsats riktad lillfastighetsägare m.fl. ansvarar för informaiion omenergisparstödel. En ansvarsfull och korrekt informaiion och marknadsföringfrån malerialtillverkare och byggnadsförelag kan verksamt bidra lill allstimulera energisparinlressel. Utvecklingen på informationsområdet måsteföljas och ett lämpligt samspel mellan allmänna och enskilda åtgärderåstadkommas. Inom regeringskansliel berörs ell antal specialorgan,bl.a. bosladsfinansie-ringsdelegationen (In 1967:30) inom ,byggbranschrådet, energisparkommittén (1 1974:05) ochenergiforskningsdelegationen (I 1975:02) inom industridepartementet ochbyggsysselsältningsdelegalionen inom . De problemsom rör bränsleklausulernas utformning och metoderna för alt räkna utbränslekosinaderna behandlas fn. av hyresrättsulredningen (Ju 1975:06).Ytteriigare ett antal Del 11 Bo:4 Skr1978/79:103 352 frågorav belydelse för energihushållning i bebyggelse berörs av pågående ulredningar. Närdel gäller ett så omfatlande program som del energisparplanens genomförandeutgör, fär den administrativa apparatens förmåga all hantera programmet på etteffektivt sätt stor belydelse. Eu belydande antal berörda organ mäste gesmöjlighet att överblicka den totala verksamhei som avser energihushållning ibefintlig bebyggelse för all kunna inordna sina egna insatser på lämpligt sätt.Den utveckling som sker inom ett område måsle anpassas lill den utveckling somsker på andra håll. Om en viss del av verksamheien utvecklas på ett sätt sominie främjar helheten måsle delta upptäckas snabbt och samordningsåtgärdersättas in.