prop · G20350 · 1978-12-31 00:00:00 — Decentrala målen för den ekonomiska politiken är full sysselsättning, rimligprisstabilitet, ekonomisk tillväxt, rättvis inkomstfördelning, regional balansoch jämvikt i bytesbalansen. För att nå dessa mål krävs å ena sidan attekonomin ges tillräckligt mycket stimulans för att den stora outnyttjadekapaciteten skall tas i anspråk och sysselsättningen öka. Å andra sidan fårman akta sig för så starka åtgärder att man äventyrar en stabil och uthålligtillväxt med låg inflation. Även om de hittillsvarande stegen i den långsiktigastabiliseringspolifiken varit framgångsrika återstår en lång och svår väg tillbalans. Motbakgrund av de utvecklingstendenser som jag redovisat i det föregående finnsdet skäl att låta den ekonomiska politiken få en försiktig expansiv inriktningunder 1979 vilket bl, a. kan ge en positiv effekt 1978/79: 50 13 Åtgärder som siktar till att öka den privata kosum-tionen med2,är enligt regeringens uppfattning en rimlig avvägning av denekonomiska politiken. En sådan konsumtionsökningstakt bör vara förenlig medsträvan aft bekämpa inflationen. Vi får inte riskera att åter hamna i enutveckling hknande den . Det kommer därför att krävas enfortsatt återhållsamhet med pris- och kostnadsökningar. Den aktivaprispolitiken måste fortsätta. Denlångsiktiga tillväxten i utrymmet för privat konsumtion torde ligga någonstansmellan 1,5 och . Med hänsyn till att den privata konsumtionen under1978 pressats ner under tillväxftrenden finns det dock anledning att ökakonsumtionen något snabbare . En mindre ökning än 2 1/skulleinnebära en risk för att resurserna inom hemmamarknadsindustrin och den privatatjänstesektorn skulle minska allt för mycket, vilket skulle leda tillflaskhalsproblem längre fram när den privata konsumtionen åter expanderade. Enväsentligt snabbare ökning skulle å andra sidan föra upp konsumtionen på ennivå varifrån den inte kunde tillåtas öka särskilt mycket utan att äventyra delångsiktiga målen. Då skulle kravet att starkt minska tillväxten i privatkonsumtion bortom 1979 försvåra en stabilisering av löner och priser. beräkningar stiger de reala disponibla inkomsterna med1,. I denna beräkning har hänsyn tagits till att indexregleringen av denstatliga inkomskatten innebär uteblivna skattehöjningar på ca 3,2 miljarder kr.1979, att överenskommelsen våren 1978mellan trepartiregeringen och kommunförbunden om begränsade skattehöjningar ikommuner och landsting ser ut att leda till att kommunalskattehöjningarna kanbegränsas till ca , att bostadsbidragen höjskraftigt . att den starkt neddragnainflationstakten ger en högre realinkomst även . Föratt hushållens reala köpkraft skall stiga med bör de tillförasytterligare . vilket motsvarar av hushållensdisponibla inkomster i form av sänkta skatter och höjda bidrag. Detangivna ekonomiska utrymmet kommer att användas till följande åtgärder: Barnbidraget höjs med 240 kr.till . per barn och år fr. o. m. . Kostnad 475 milj.kr. Inflationsskydd införs även förgrundavdraget vid inkomstbeskattningen genom att den särskildaskattereduktionen uppräknas . Skattebortfall 850 milj. kr. En viss marginalskattelättnad,genomförs fr. o, m. 1979 inom en ram av ca 1 100 milj.kr. 1978/79: 50 14 Det extra skatteavdraget förpensionärer höjs så att folkpensionärer med låga inkomster slipper skatt ävenunder . Skatteavdraget förunderhållsbidrag till icke hemmavarande barn höjs från , till . Enhöjning av hushållens reala disponibla inkomster kan väntas leda ungefär lika stor ökning i den privata konsumtionen. Enligt min uppfattningfinns det nämligen anledning att tro på en ungefär oförändrad sparkvot hoshushållen även om prognoser av detta slag alltid måste förses medreservationer. I och för sig kan en lugnare prisutveckling och ett förbättratarbetsmarknadsläge leda till ett något sänkt sparande. finns detfaktorer som talar för att hushållssparandet hålls uppe nivå. Sparkvotenhar trendmässigt stigit . Konsumenterna har anpassat sig lägre utgiftsnivå. Erfarenhetsmässigt kan man räkna med att en relativt högandel av en icke förväntad inkomstökning sparas. Vidare kommer det nya statligaskattesparandet att bidra till att hålla uppe hushållssparandet. Man kan därförsäga att stimulanserna till sparandet möjliggör en skattesänkning givetmålet att nå en privat konsumtionsökning på . Ettytterligare motiv för en viss stimulans är att det är angeläget att löntagarna,när läget i ekonomin förbättras får en positiv reallöneutveckling efter skatt.Det kan också verksamt bidra till ett nytt försiktigt och ansvarsfulltlöneavtal för åren efter 1979. Denkostnadsanpassning som devalveringarna innebar kompenserade inte fullt ut förSveriges förlust i konkurrenskraft , I stort sett hardock den relativa lönekostnadsnivån återställts. Orsaken till det kvarvarande kosfnadsgapetär att produktivitetsutvecklingen varit mycket svagare än i genomsnittet avandra industriländer. har det byggts upp en betydandeproduktivitetsreserv inom industrin, Sverigerelativa kostnadsutveckling bestäms i hög grad av storleken på denna produkfivitetsreservoch hur snabbt den kan tas i anspråk. Den relativa kostnadsanpassning somhittills genomförts har resulterat i en betydande uppgång i den ufiändskaefterfrågan på svenska produkter. förutses nu en något snabbare ökningi marknadstillväxten än vad som föreföll sannolik vid den bedömning somgjordes i den reviderade finansplanen . Möjligheterna att ökaindustriproduktionen är därför något gynnsammare. De tidigare beslutadehöjningarna av socialförsäkringsavgiftcrna för barnomsorg och sjukförsäkringmed gäller fr. o. m. Den sammanlagda timkostnaden beräknasav därvid stiga med . Genom det dämpadelöneavtalet och den relativt snabba produktivitetsökning som frigörandet avproduktivitetsreserven medför antas kostnaden per producerad enhet stiga någotlångsammare i än i konkurrentländerna. relativakonkurrenskraft fortsätter att förbättras. Prop.1978/79: 50 15 Utlandsefterfrågansbidrag till den totala efterfrågeökningen i ekonomin avtar successivt. Detkrävs därför en rimlig ökningstakt i den inhemska efterfrågan för att säkerhetsställaen påtaglig ökning av kapacitetsutnyttjandet i ekonomin. En grundläggandeutgångspunkt för regeringens ekonomisk-politiska strategi är att den privata konsumUoneninfe annat än temporärt får växa snabbare än det finns långsiktigt utrymme för.Det lediga resursutrymmet måste i stället tas i anspråk av en fortsatt tillväxtav exporten och förbättring av bytesbalansen, en ökning avindustriinvesteringarna, en normalisering av lagerinvesteringarna, en höjningav bostadsbyggandet och enfortsatt utbyggnad av samhällets service i takt med det långsiktiga resursutrymmet. Under uppsvingsfasen måstesärskilt den utlandskonkurrerande sektorns resursbehov prioriteras.Budgetpolitiken måste därför inriktas på stark återhållsamhet med utgifterna.Detta är nödvändigt inte endast för att skapa utrymme för berättigaderesurskrav från andra sektorer utan även med hänsyn till det betydandebudgetunderskottet. De stora budgetunderskotten har varitnödvändiga för att hålla uppe aktiviteten i ekonomin. Resursutnyttjandet äralltjämt jämförelsevis lågt. I takt med att kapacitetsutnyttjandet förbättrasuppkommer emellertid ett krav på att finanspolitiken anpassas därtill. Budgetpolitikenmedför också en stark likviditetsökning vilken i ett senare skede avuppsvingsfasen skulle kunna utlösa efterfrågeökningar som går utöver detsamhällsekonomiska utrymmet och som kan minska motståndskraften mot pris- ochlönehöjningar. Den reala likviditeteten i samhällsekonomin ligger dock alltjämtpå en mycket låg nivå. I takt med att den normaliseras måste emellertid ocksåkreditpolitiken anpassas härtill genom att föra över Ukvida medel till denlånga kapitalmarknaden. Ett steg i den riktningen togs i sambandmed att diskontot sänktes till . Spännvidden mellan den långa räntan ochdiskontot vidgades därvid med till . Underåret har också skett en successiv höjning av bankernas likviditetskvoter. Detnya skattesparandet innebär också en långsiktig bindning av de placerademedlen. Regeringensmäl är att ytterligare öka bostadsbyggandet . I syfte att stärkabostadsefterfrågan och förhindra att allför kraftiga hyreshöjningar äventyrar prisslabiliseringsmålet1979 kommer regeringen alt lägga förslag till om statligalån till underhållskostnader för lägenheter färdigställda under prioden19651975. Arbetsmarknadsläget äralltjämt allvarligt. Ökningen av arbetslösheten är särskiltpåtaglig för ungdomar . De åtgärder jag redogjort för syftar tillatt öka kapacitetsutnyttjandet i den svenska ekonomin och därmed snabbare fåtill stånd en förbättrad sys- 1978/79: 50 16 selsättning.Regeringen kommer också i fortsättningen dessutom att använda den aktivaarbetsmarknadspolitikens alla medel för att hålla tillbaka arbetslösheten.Särskilda åtgärder sätts in mot ungdomsarbetslösheten. Chefen för arbetsmarknadsdeparementetlägger senare denna dag fram förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder inomen ram om ca . Med hänsyn tagen till den samlade effekten av härföreslagna konsumtions- och investeringsstimulerande åtgärder samt de arbetsmarknadspolitiskainsatserna torde sysselsättningen kunna hävdas. Underuppsvingsfasen ställs arbetsmarknadspolitiken inför nya krav. Stora insatsermåste göras bl. a. för att underlätta en större rörlighet under socialtacceptabla former. Det är under en uppåtgående konjunktur som det skapasförutsättningar för att åstadkomma den nödvändiga strukturomvandlingen, I de avchefen för framlagda förslagen ingår förslag omutbyggnad av åtgärder som underlättar rörlighet. Enfortsatt utbyggnad av en konkurrentskraftig industri är en grundläggandeförutsättning för fortsatt standardökning och för att klara samhällets behovatt bygga ut den sociala servicen. Närkapacitetsutnyttjandet i industrin stiger och företagens finansiella ställningförbättras kan man räkna med kraftig återhämtning av industriinvesteringarna.Detta torde dock inte inträffa förrän under återanpassningsperiodens senareskede. För att i möjligaste mån tidigarelägga investeringar till uppsvingsfasensförsta skede lägger jag denna dag fram förslag om investeringsstimulerandeåtgärder. De innebär i huvudsak en förlängning av det generella frisläppet avinvesteringsfonderna samt förlängning av det särskilda investeringsavdraget på25 % och det statliga investeringsbidraget på för maskininvesteringar. Detföreslås också att ett nytt 10-procentigt investeringsavdrag införs förbyggnadsinvesteringar, som ingångsätts före . Industrinsfinansiella ställning har allvarligt försvagats . Det ärnödvändigt att soliditeten i företagen ökar för aft göra dem mermotståndskraftiga mot framtida påfrestningar. Det är därför angeläget attföretagen kan utnyttja ett förbättrat konjunkturläge till att ökanyemissionsverksamheten. För att stimulera denna kommar jag denna dagatt lägga fram förslag om höjning av det s. k. Annell-avdraget. Därigenomminskas skillnaden i de avkastningskrav som måste ställas på eget kapital iförhållande till upplånat kapital. Dehär föreslagna åtgärderna i kombination med andra antaganden om hushållens sparkvotoch utrikeshandelns utveckUng m. m. ger sammantaget en något annorlunda bildav ekonomins utveckling än den konjunkturinslitulet beskrivit i sinhöstrapport. I tabell 1 redovisas en försörjningsbalans och itabell 2 bytesbalansen . 1978/79: 50 17 Tabell I Försörjningsbalans 1978 och 1979 -5,0 -2,5 -13,3 -12,6 -0,1 -1,3 -1,1 Lagerinvesteringarnas och tjänstenettots förändringär beräknade i procent av föregående års bruttonationalprodukt. har en särskild uppskattning gjorts avinvesteringskostnaden per lägenhet som skiljer sig från nationalräkenskaperna.Bostadsinvesteringarna ökar därmed i lägre takt än enligt konjunkturinstitutetsberäkningar . Källor: Ekonomidepartementet, ochstatistiska centralbyrån. Tabell 2 Bytesbalans 19771979 Milj.kr., löpande priser Export av varor Import av varor 85 678 90 246 98 565 93 375 110 200 104 700 Övriga tjänster, netto Källor: Ekonomidepartementet, ochriksbanken. Den något högre privata konsumtionen och den antagnaförsämringen i bytesförhållandet leder till ett underskott i bytesbalansen på8,. Detta är ca 500 milj.kr. mer än konjunkturinstitutetberäknat. 2 1978/79. 1978/79: 50 18 BNPberäknas växa med 4,4 To. Industriproduktionen som innevarande år förutses ökamed beräknas komma att öka med bortemot , vilket är drygt enprocentenhet micr än vad antagit. Genom en snabbareuppgång i industriproduktionen ökar även produktiviteten inom industrin någotsnabbare eller med . Sammanfattningsviskan man konstatera att den förda ekonomiska politiken i viktigahänseeden varit framgångsrik. En grund har därmed lagts för en positiv framtidaekonomisk utveckling. Många svåra problem återstår emellertid alltjämt attlösa. På kort sikt är en försiktig stimulans motiverad men i det längreperspektivet måste resurstillväxten i väsentliga hänseenden reserveras, inteför inhemsk konsumtion, den må vara privat eller offentlig, utan för ökad export,ökande investeringar och för att genomföra den nödvändiga strukturomvandlingen.Endast genom en balanserad ekonomisk utveckling kan sysselsättningen på långsikt tryggas och grunden läggas för fortsatt utbyggnad av den socialavälfärden. StatsrådenGabriel , , och utvecklar härefter de närmareriktlinjerna för och utformningen av sina förslag till åtgärder. Dessaanföranden och förslag redovisas i under-protokoUen för social-, budget-,utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen. Chefenför ekonomidepartementet anför. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemstäUer jag attregeringen i en proposition delsföreslår att godkänna vad jag har anfört om inriktningen av denekonomiska poUtiken, dels förelägger vad jag och de övrigaföredragandena har anfört för de åtgärder eUer ändamål vi har hemställt om. Regeringenansluter sig tiU föredragandenas övervägande och beslutar att genom propositionförelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller detändamål som de har hemställt om. Regeringenföreskriver att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna 14. 1978/79: 50 19 Anmälantill proposition om Inriktningen av den ekonomiska politiken, Höjningav det aUniiinna barnbidraget Detallmänna barnbidraget höjdes från . liU 2 260kr. per barn och år (prop. 1977/78: 61, SoU 1977/78: 18, rskr 1977/78: 89). Somchefen för ekonomidepartementet har anfört vid sin anmälan av inriktningen avden ekonomiska politiken är det angeläget att möjligt förstärkabarnfamiljernas ekonomi. Detta är motiverat både från familjepolitisk synpunktför att ge barnfamiljerna kompensation för de prishöjningar som skett och frånallmän ekonomisk-politisk synpunkt för alt öka barnfamiljernaskonsumtionsutrymme. Förbättringenför barnfamiljerna bör ske genom en höjning av det allmänna barnbidraget fr, o,m, , Barnbidraget bör därvid höjas med . till 2 500 kr.per barn och år. Därmed får barnfamiljerna en real inkomstförbättring utövervad som motsvarar prisökningarna sedan föregående höjning av barnbidragen. Kostnadernaför barnbidragshöjningen beräknas till 425 milj. kr. /79 blir kostnadsökningen ca 210 milj. kr. Detta belopp böranvisas på tilläggsbudget I. Mittförslag mnebär att lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag behöver ändras. Ettinom upprättat förslag tUl lagändring bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1.1. Medhänvisning (till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2, tillAllmänna barnbidrag på tiUäggsbudget I till statsbudge ten för /79 under femte huvudtiteln anvisa ett förslags anslag av . 1978/79: 50 20 Lagom ändring i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag Härigenomföreskrives att 1 § lagen (1947: 529) om aUmänna barnbidrag 1 skall ha nedanangivna lydelse. 1 §2 För barn, som är svensk med- För barn, som är svensk med borgare och bosatt i riket, skall av borgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med utgå allmänt barnbidrag med i enUghet i enlighet med vad nedan närmare stadgas. med vad nedan närmare stadgas. Allmäntbarnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt barn, som icke är svenskmedborgare, såframt barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven iriket eUer ock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket. Dennalag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1973: 449. 2Senaste lydelse 1977:1185. 1978/79: 50 21 Anmälantill proposition om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. såvittavser budgetdepartementets arbetsområde Jagavser att i det följande redovisa ett antal förslag som rör beskattningen avsåväl fysiska personer som företag. Ifråga om fysiska personer föreslås att den statliga inkomstskatten sänks för1979 års inkomster. Skattesänkningen tar främst sikte på att mildramarginalskatteeffekterna för de stora grupperna av heltidsarbetande.Beträffande den särskilda skattereduktion om f. n. , som medges fysiskperson som har varit bosatt i under beskattningsåret, föreslås enårlig uppräkning. Detextra avdrag som medges folkpensionär vid beskattningen föreslås också höjt. F.n. är avdraget så avpassat att ingen beskattningsbar inkomst uppkommer vid en sidoinkomstom högst . Detta belopp föreslås höjt tiU . I förening med förslaget om uppräkning av den särskildaskattereduktionen innebär detta att sidoinkomsten kan uppgå tiU ,innan skatt påförs. Vidareföreslås att det särskilda avdraget för underhåll till icke hemmavarande barnhöjs från . Den provisoriska lagstiftningen omavdragslätt för arbetskläder föreslås förlängd i ytterUgare . Denya reglerna i de delar som jag nu har nämnt föreslås träda i kraft den 1januari 1979 och tillämpas första gången vid taxering. Beträffandedet höjda avdraget för underhållsbidrag liksom i fråga om avdragsrätten förarbetskläder föreslår jag emellertid att de nya reg lerna skall tillämpasredan vid taxering. Påföretagsbeskatfningsområdet föreslås att gUtighetstiden för det 25-procenfigasärskilda investeringsavdraget och det 10-procentiga statliga 1978/79: 50 22 investeringsbidragetför maskininvesteringar förlängs från utgången av tiU utgången av år1979. Dessutomföreslås att ett nytt 10-procentigt investeringsavdrag införs förbyggnadsinvesteringar som igångsätts den 30september 1979. Detta nya avdrag är avsett för kostnader som läggs ner påbyggnader som används i rörelse, jordbruk eUer skogsbruk. Vissabyggnadsinvesteringar främst s. k. oprioriterade byggnadsarbeten är dockundantagna från tillämpningsområdet. Jagkommer vidare att föreslå vissa ändringar i lagen (1955: 256) ominvesteringsfonder för konjunkturutjämning. En ändring innebär att beslut sommeddelas med stöd av 9 § 1 mom. nämnda lag skall kunna omfatta inte barabefintliga fondmedel utan också sädana medel som företaget i kommande bokslut avsäUertiU investeringsfond. En annan ändring innebär att möjUgheterna att utnyttjainvesteringsfond för exportfrämjande åtgärder vidgas. Slutligenkommer jag att föreslå att företagens möjUgheter att utnyttja det s. k. Annell-avdragetskall förbättras för sådana nyemissioner som sker efter utgången av år 1978.Förslaget innebär bl. a. att avdrag skall kunna göras under den 20-årsperiodsom faller in närmast efter emis-sionstUlfället. Det totala avdraget underperioden får uppgå till högst ett belopp som motsvarar vad som har betalats inför nyemitterade aktier. Företagen får möjlighet att efter eget val fördelaavdraget på de olika åren. Avdraget får dock inte överstiga avdet vid emissionen till företaget inbetalade beloppet. Underhösten 1977 slutfördes, sedan jag givit de sittande utredningarnatilläggsdirektiv, ett omfattande utredningsarbete inom området för beskattningoch ekonomi. skatteutredning (Fi 1972: 02) presenterade isitt slutbetänkande (SOU 1977: 91, Översyn av skattesystemet) förslag som iförsta hand tar sikte på den direkta beskattningen av fysiska personer.Företagsskatteberedningen (Fi 1970: 77) lade i siU slutbetänkande (SOU 1977:8687, Beskattning av företag) fram förslag till reformer i fråga omrörelsebeskattningen. Förslag till åtgärder beträffande den kommunala ekonominredovisades kommunalekonomiska utrednings (Fi 1976: 06) slutbetänkande(SOU 1977: 7879, Kommunerna; Utbyggnad Utjämning Finansiering). Dessabetänkanden skall , i förening med de synpunkter som har framkommit underremissbehandlingen, ge underlag för regeringens överväganden om varaktigareformer inom skattesystemet och den kommunala ekonomin. Tillsammantagnasträcker sig utredningsförslagen över mycket stora områden och rör specielltinom företagsbeskattningen 1978/79: 50 23 Under remissbehandlingen har också frän olika håll framförts önskemålom delvis andra lösningar än som har föreslagits av utredningarna. Även heltnya frågor har därvid förts in i diskussionen. Det är därför inte möjligt förregeringen att redan nu redovisa förslag som innebär nägra genomgripandeändringar av nuvarande regler. avser jag emeUertid att framläggaen mer samlad bedömning av vad de närmaste årens reformarbete inomskattepolitiken bör omfatta. Flera av de aktuella utredningsförslagen ställerstora anspråk på statsbudgeten och det kommer inte aft vara möjligt att genomföradem vid samma tillfälle. Särskilt vill jag fästa uppmärksamheten på denavvägning som måste göras mellan skatteutrednings program för sänkningav den statliga inkomstskatten och kommunalekono-miska utredningens förslag tillkraftigt ökade statliga överföringar fill kommunema. Detfinns emellertid några punkter, i fråga om såväl personbeskattningen somrörelsebeskattningen, där utredningarnas förslag bör fas upp med förtur. Somjag närmare redovisar i det följande har där inga egentliga invändningarframkommit vid remissbehandlingen. Vidare gäller det ändringar med begränsadräckvidd, vars genomförande inte föregriper beredningsarbetet i övrigt. Jagvill i detta sammanhang också erinra om att viktiga beslut redan fattats sombygger på de nämnda utredningarnas förslag. I första hand syftar jag här påriksdagens beslut att efter förslag av skatteutredningen i delbetänkande (SOU1977: 18, Inflationsskyddad skatteskala) införa ett inflationsskydd för denstatliga inkomstskatteskalan (prop. 1977/78:49, SkU 1977/78:14, rskr1977/78:48, SFS 1977:1070 och 1071). Inflationsskyddet har betydelse i fleraavseenden, men här vUl jag endast betona att därmed en stabil grund lagts förframtida successiva sänkningar av marginalskattesafserna, genom att dessa infelängre riskerar att göras om intet genom en automatisk av inflationenframdriven skatteskärpning. överenskommelse om den kommunala ekonomin som slutits mellan åena sidan regeringen och å andra sidan och , återfinns vissa grundläggande tankegångar i denkommunalekonomiska utredningens förslag, nämligen att en dämpning av denkommunala konsumtionens ökningstakt är samhällsekonomiskt nödvändig och attden kommunala skatteutjämningen bör förstärkas. Det provisoriska bidrag om ca1 000 milj. kr. som enligt överenskommelsen skall utgå till kommuner ochlandsting för har i enlighet därmed givits en utformning som innebäratt det får en skatteuljämnande effekt. Regeringen har tidigare redovisat dennaöverenskommelse för (prop. 1978/79: 26). 1978/79: 50 24 2 Ändrad inkomsfskatteskala föir , m. m. Somjag tidigare denna dag redovisat, ger samhällsekonomiska bedömningar vidhanden att en viss stimulans av den privata konsumtionen ärönskvärd. Till en del sker denna genom den höjning av de allmänna barnbidragensom chefen för föreslagit tidigare denna dag. Enytterligare ökning av hushållens disponibla inkomst om drygt 2 miljarder kr.bör emellertid åstadkommas. Lämpligen sker detta genom lättnader iinkomstbeskattningen. Dessa bör utformas så att den uppnåddakonsumtionsstimulansen blir allmän, som en viss sänkning avmarginalskattesatserna uppnås för de stora grupperna av heltidsarbetandeinkomsttagare.