prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — "Avgörande blir således om samhället anser sig ha råd med denna angelägnareform och kvalitetshöjning eller i vart fall gör de omprioriteringar som blirnödvändiga för att betala kostnaderna." i anser att det med tanke på Prop.1978/79:168 89 koslnaderna"är realistiskt med en successiv uibyggnad av föräldraulbildningen". i anser all "den i utredningen gjordaberäkningen av resursbehov förefaller oss bristfällig. Vi önskar en preciseringav beräkningarna". i framför att "del måste förutsättas altlandstinget skall få ekonomisk kompensation från staten förde ökadeinsatserna". Landstingetsförvaltningsutskotti Koppaiberg redovisar ingående beräknade kostnaderför föräldrautbildning vidgenomförande i hela landstingsområdet och konstaterar atl det kommer atl blipersonalkrävande. "Förvaliningsutskollel förutsätter en omfattandestailig bidragsgivning lill föräldrautbildningen, då kommunala medel ihuvudsak saknas , och förordar att förhandlingar skallföras mellan landstingsförbundet och angåendefinansieringen av reformen." Liknande synpunkter framförs av landstingetsförvahningsutskoti i . HCK har inte kunnat finnaatt ulredningen "räknat med de speciella förstärkningar som kan behövasför föräldrar med handikappade barn". SHSTF:s rikssektion förbarnsjuksköterskor anser att det föreslagna statsbidraget är lågt. "Omman vill satsa på föräldrautbildning från slatens sida, måste också fulltekonomiskt ansvar till från slaten i ett uppbyggnadsskede." i anser "det viktigt att redan på uiredningsstadieislå fast principen att landstingen skall ha full kostnadskompensation frånstaten, för de kostnader reformen för med sig. Denna kompensation bör icke varatidsbegränsad". hänvisas till särskilt yttrande av ledamoten ibarnomsorgsgruppen som hänvisartill att förhandlingaromkostnadskompensation till landslingen får las upp i sedvanlig ordning. ABFframför att "studieförbundens och folkrörelsernas ekonomiska förutsättningarär sämre än samhällets, som har den riktiga målsättningen avgiftsfriföräldrautbildning. Avgiftsfritt deltagande bör även studieförbunden fåförutsättningar till i den folkrörelseprofilerade utbildningen". Studieförbundetvuxenskolan framför liknande synpunkter. Dessutom anser man att "i den månverksamheten kommer att skötas av studieförbund måste särskilda statsbidragutgå, som till täcker studieförbundens kostnader för ledare,administration, litteratur m. m. Någon merkostnad för samhället torde ej enöverflyttning av verksamheten med föräldragrupper lill studieförbunden medförai förhållande till om samhällel exklusivt handhar uppgiften". liksommajoriteten av de remissinstanser som yttrat sig delar uppfattningen attföräldrarna bör ersättas via föräldraförsäkringen. Samtidigtframför flera instanser synpunkter på utformningen. Riksförsäkringsverkettillstyrker således ersättning från föräldraförsäk- 1978/79:168 90 ringenmen anför "de nuvarande bestämmelserna om halv föräldrapenninglorde enligt verkets mening bällre motsvara det inkomstbortfall som normaltuppslår för de försäkrade vid deltagande i föräldrautbildning". AMSbetonar vikten av "atl ekonomiskl slöd kan utgå och althjälp med barnomsorg vid behov kan ordnas för hemmavarande barn". Familjeslödsulredningenliksom /SR släller sig positiva till förslaget men menaratt utformningenmåste ske på etl sådant sätl all båda föräldrarna kan delta. Kommunstyrelseni , socialförvaltningen menar att del är "olyckligt med den föreslagnakopplingen till föräldrapenningen för tillfällig vård av barn". anser "all de dagar som anslås av föräldraförsäkringen förföräldrautbildning endast skall få användas lill detta ändamål". vill reservera speciella dagar för föräldrautbildningen.Liknande synpunkter anförs av LO som föreslår alt "föräldraförsäkringenutvidgas per förälder under barnets första levnadsår att användassärskilt för föräldrautbildning". Samma framförs av SHSTF:s rikssektionför barnsjuksköterskor. Även 7'CO anser att föräldraförsäkringen måste utvidgasså att de för föräldrautbildning ligger "utanför de 12 dagarnaoch inte konkurrerar med vård av sjukt barn". Försäkringskasseförbundetanser att utbildningen bör "anpassas till att omfaita minst en halvdag". Man är i sammanhanget införstådd med "att om den föreslagnalagstiftningen genomförs bör ytterligare informationsåtgärder vidlas". Utbildningsradionanför i anslulning till de resursberäkningar som gjorts följande: "För atttill någon del motverka ytteriigare segregering av barn i vårt samhälle är detav störsia vikt att samtliga föräldrar nås av föräldrautbildning. En slutsatsär att etersänd föräldrautbildning för fas 1 blir nödvändig." "ser det som en självklarhet att adoptivföräldrarna får räll atl utnyttjaföräldrapenning för föräldrautbildning på samma sätt som biologiskaföräldrar". Härutöverhar följande remissinstanser uttalat sig positivt om förslaget: SÖ, , (underremiss till LO),Föreningen , kommunstyrelsen i , centernskvinnoförbund, SSU. , avstyrker barnomsorgsgruppensförslag i denna del. Föreningen anser det "angeläget att statsmakternavisar större restriktivitet än inför planer på att förlägga nyaaktiviteter till arbetstid". Kommunstyrelseni , socialföivaltningen finner här anledning "uttala visstveksamhet inför alt ge sjukvården huvudansvaret". Man anser att "omhuvudmannaskapel läggs på landstingen så bör planering av former Prop.1978/79:168 ' 91 ochinnehåll i föräldraulbildningen självfallel ske i nära samråd medprimärkommunerna". SHSTF.srikssektion för barnsjuksköierskor menaratt "vill man från statligt hållgenomföra denna reform, kanske lagreglering bör övervägas". Socialstyrelsenframför att "den inom färdigställda utredningenom mödra- och barnhälsovårdens framlida innehåll och organisation gerytterligare underlag för under vilka förhållanden föräldrautbildningen kanutvecklas inom sjukvårdshuvudmannens ansvar". Studieförbundetvuxenskolan "delar uppfaltningen att sjukvårdshuvudmännen skall hahuvudansvaret. Om detta emellertid också är liktydigt med altsjukvårdshuvudmännen är den instans som skall ha ansvaret för genomförandet avföräldrautbildningen" instämmer man inte i denna del. Det konkretagenomförandet kan med fördel ske av andra, i första hand studieförbundens lokalavdelningar. anser att "samhällel skall ha ansvaretför att föräldrautbildningen kommer till stånd. Det är då nödvändigt altpersonalen är informerad om ulbudet av föräldrautbildningscirklar och vad deinnehåller, så att de kan medverka i atl stimulera föräldrar atl della idessa". "anser att landstingen bör ha etl principielll huvudmannaskap även föradoptivföräldrarnas föräldrautbildning. När det sedan gäller del praktiskagenomförandet av föräldrautbildning bör landstingen kunna överiåla det helteller delvis på lokal AC-avdelning och/eller studieförbund och bidra med exlraresurser utöver de gängse för studiecirklar". "finner del angelägel att ansvarsfrågan klart fastsiälles.De säråtgärder som behövs för invandrarföräldrarnas del måste beaktas". 12.Material som komplement till muntlig information Samtligaremissinstanser som yttrat sig om detta avsnitt ställer sig positiva tillförslagen. TCO"anser att det är viktigt atl en utvärdering av verksamheten skerfortlöpande och även senare än . TCOförutsätter också alt de fackliga organisationerna bereds möjlighet all dellagasåväl i planerings- som ulvärderingsskedet". framför att det hade "varil värdefulll om betänkandet hadeinnehållit en sammanfattande utvärdering av den försöksverksamhet somförekommit. Vidare saknar vi en beskrivning av del barnovänliga samhälle som vitrots allt har". Frånnågra remissinstanser bl. a. , lands- Prop.1978/79:168 92 lingelsförvaltningsulskoti i , sjukvårdsförvallningen saml Adoptionscentrumbetonar man vikten av föräldrautbildning lill alla vuxna samtföräldrautbildning som förberedelse för vuxenrollen och eventuellt föräldraskap. Prop.1978/79:168 93 Föräldraförsäkring(SOU 1978:39) Delbetänkande från familjestödsutredningen m. omvandlades den lidigare moderskapsförsäkringen föräldraförsäkring som omfattade föräldrapenning vid barns födelse ochsjukpenning vid vård av sjukt barn. Föräldrapenningvid barns födelse utgick med ett belopp som under vissaförutsättningar var delsamma som den egna sjukpenningen dock lägst . Sjukpenningvid vård av sjukt barn utgick till förvärvsarbetande föräldrar under längst tiodagar . DenI förlängdes rälten till föräldrapenning i samband med barnsfödelse . DenI januari 1977omvandladessjukpenningförvårdavsjukt barn till en rätt tillföräldrapenning för lillfällig vård av barn. Grunderna för utnyttjande avrättigheten utvidgades till au också omfaita de lillfällen då den ordinarievårdaren blir sjuk och då barnet behöver besöka den förebyggande barnavårdenoch liknande. Antaletdagar förlängdes och gjordes beroende av antalet barn i familjen så attföräldrapenning för familjer med ett barn utgår , förfamiljer med två barn och för familjer med tre ellerflera barn under aderton dagar . Frånsamma lid infördes också en rält lill föräldraledighet i samband med attföräldrapenning utnytljas. Från den 1 januari 1978höjdes garanlinivån till . Från infördes en särskildföräldrapenning. Den kan utgå som hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning.Som hel föräldrapenning kan den utgå , som halv föräldrapenningunder och som fiärdedels föräldrapenning . Densärskilda föräldrapenningen skall vara utnyttjad före del barnet fyller ålta åreller före ulgången av del försia skolåret. Densärskilda föräldrapenningen utgår under två tredjedelar av tiden med belopp sommotsvarar den egna sjukpenningen, dock lägst . Under denåterstående tiden utgår föräldrapenningen lika för alla med . Isamband med att den särskilda föräldrapenningen infördes förkortades liden förföräldrapenning i samband med barns födelse . Densärskilda föräldrapenningen fördelas mellan föräldrarna så att varderaföräldern har rätt till föräldrapenning . Förälder kan dock med en Prop.1978/79:168 94 enkelanmälan överlåta sin lid eller del därav lill den andre föräldern. Ensamståendeföräldrar har rätt lill med särskild föräldrapenning. Familjestödsutredningensuppdrag och Jörsta betänkande Samtidigtsom föräldraförsäkringen trädde i kraft tillsattes familjestödsutredningen meduppdrag alt göra en sammanställning och bedömning av erfarenheterna av de nyareglerna. Ulredningenlog upp vissa av de i direktiven berörda frågorna i det delbetänkande Förkortadarbetstid för småbarnsföräldrar(SOU 1975:62), som avlämnades . Detinnehöll en första genomgång av försäkringens utnyttjande. Därjämte innehölldel vissa förslag till utbyggnad av försäkringen. Utredningens huvudförslaggällde rätten till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar. Föräldrapenningi samband med barns födelse Andelenfäder som utnyttjat försäkringen i samband med barns födelse har successivtökat från till . lorde sin"ran liggapå . Anlalel dagar som i genomsnitt utnyttjats av fäderna har ökat från26 till 40 . Fädernasbenägenhet atl utnyttja försäkringen ökar med utbildningsgrad, inkomst ochslällning på arbetsplatsen. Det förefaller också som om offentligt anställdafäder skulle utnyttja försäkringen i högre grad än privatan-ställda. Detkanske mest slående förhållandet i det insamlade materialet är sambandei mellanmännens uinyttjande av försäkringen och kvinnornas ulbildnings- ochförvärvsförhållanden. Bland män i samma yrkesgrupp stiger utnyttjandet avföräldraförsäkringen ju högre inkomst kvinnan har. Föräldrapenningför tillfällig vård av barn Reglernaom föräldrapenning för tillfällig vård av barn förändrades till väsentligadelar från . Den statistik som redovisas avser dåföräldraförsäkringen gav föräldrarna rätt till lio dagars föräldrapenning. Deförändringar som har införts har inte varil möjliga att belysamed tillgänglig statistik. År1974 utnyttjade 155 000 familjer rätten till ersättning vid vård av sjukt barn.År 1976 hade antalet familjer ökat till 240 0(X). Bland de familjer som använtsig av denna del av försäkringen utnyttjade varje familj i genomsnitt 4,4 dagarår 1974 och . Prop.1978/79:168 95 Inedanstående uppställning redovisas andelen familjer som under år 1976utnyttjat alla av de familjer som använt försäkringen. Familjernaär fördelade efter familjetyp och barnets ålder. Yngsta barnetsålder, år Andel tiodagarsuttag i % Hurhar försäkringen fungeral och hur bör den utvecklas i fortsättningen? Dethuvudsakliga motivet för att införa föräldraförsäkringen var atl ge föräldrarmöjlighet att vara lediga från sitt arbete i situationer då de behöver ta handom sina barn utan att behöva göra stora ekonomiska förluster eller föriora sinanställning. Utvecklingenav föräldraförsäkringen har gått i delvis olika riktningar. Föräldrapenningenför tillfällig vård av barn har byggts ut både när det gäller dagantal och situationerdå den kan utnyttjas. En detaljerad uppräkning av skäl har därvid gjorts ilagtexten. Rättentill särskild föräldrapenning har en delvis annan karaktär. Den innebär en rälttill ledighet och ersättning utan att föräldrarna behöver motivera uttaget. Detenda krav som gäller är all föräldern skall vårda barnet. Den särskildaföräldrapenningen kan användas, utan att några andra särskilda skäl föreligger,för atl ge barn och föräldrar möjlighet till ökad daglig kontakt med varandra. Avsiklenmed den särskilda föräldrapenningen är således atl den skall kunna utnyttjasenligt föräldrarnas egna bedömningar i en mängd situationer av olika karaktär.Man kan anta att behovet att utnyttja den särskilda föräldrapenningen ibesvärliga situationer kommer atl variera mellan olika familjer. Brislen påspädbarnsplatser inom barnomsorgen medför sannolikt att många familjer kommeratl utnyttja den särskilda föräldrapenningen i direkl anslulning lillföräldrapenningen vid barns födelse när de i stället skulle ha föredragit attha barnet på daghem. Långvarig eller ofta återkommande sjukdom hos barneteller byte av bostadsort är andra situationer då familjen kan behöva användaden särskilda föräldrapenningen. Del finns anledning förmoda att föräldrarnasmöjlighet att välja hur de vill använda ersätiningsliden är begränsad och atlanvändningen kan komma alt slyras av brisler i kommunernas barnomsorg. Föräldraförsäkringenhar f. n. i allt väsentligt en generell utformning. Någon bedömning från falltill fall förekommer knappast och besluten om Prop.1978/79:168 96 föräldrapenningskall utgå eller inte är i regel lätta att falla. Del är en klar fördel iförsäkringens uppbyggnad. Troisdetta har ett par av de förslag utredningen nu lägger fram inslag av prövningav de enskilda fallen, vilket är en ny linje i föräldraförsäkringen. Skälenför att i fortsättningen bygga ut försäkringen selektivt är enligt uiredningensmening slarka. Det försia skälet är alt det under överskådlig framtid intetorde finnas statsfinansiellt utrymme för några stora kostnadskrävandegenerella reformer pä föräldraförsäkringens område. Det andra huvudskälet är auersättningsreglerna byggts ut kraftigt vilket gör attförsäkringen f. n. i beiydande omfattning ger rält till ekonomisk ersättningvid föräldraledighet. Utredningen har i det lägel funnit att den fortsattautbyggnaden av försäkringen bör inriktas på att tillgodose de grupper som harsärskilda behov av stöd eller som är missgynnade av reglernas utformning. Deallra flesta arbeten kan utföras även under graviditetens slutskede i vissafall efter smärre anpassningar av arbetsstället eller arbetsuppgifterna.Kvinnor som inte kan klara sitt vanliga arbete bör ha rätt till omplacering inomarbetsplatsen. I regel lorde det finnas goda möjligheter att omplacera degravida kvinnor som har behov härav till andra arbetsuppgifter. Först i sistahand - om omplacering inte är möjlig - bör ges rätt till särskild ledighet medekonomisk ersättning. Utredningensförslag i det följande är utformat ulifrån den förutsättningen att frågan omrätt till omplacering inom arbetsplatsen löses. Gravidakvinnor har nästan utan undantag kontakt med mödrahälsovården. Del är därförnaturiigt att låta mödrahälsovårdens personal delta i bedömningen avförändringar i kvinnans arbetsförmåga. Personalen bör redan vid kvinnans förstabesök på mödravårdscentralen informera sig om hennes arbelssiluation ochupplysa om de regler som finns beträffande omplacering på arbetsplatsen m. m.Vid behov bör ocksä kontakt tas med kvinnans arbetsgivare och den lokalafackliga organisationen. I defall omplacering inte kan ske utan kvinnan måste sluta förvärvsarbetet på grundav arbetets art är det rimligt att den allmänna försäkringen träder in ochersätter inkomstbortfallet utan att den tid någon av föräldrarna kan vara ledigmed föräldrapenning för att vårda barnet efter förlossningen reduceras. Enligtnuvarande regler kan blivande mödrar utnyttja rätten lill föräldrapenning 60dagar före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Tid som utnyttjatsföre barnets födelse minskar den tid som kan användas efter förlossningen. Prop.1978/79:168 97 Denuvarande reglerna missgynnar kvinnor som har lungl arbete och därför inte kanfortsätta arbeta lill före förlossningen. Utredningenföreslåren särskild behovsprövad räll till inkomslersättning när den blivandemodern på grund av arbetets art inte kan förvärvsarbeta under havandeskapet.Förslaget innebär all den nuvarande föräldrapenningen utvidgasmed föräldrapenning i form av havandeskapspenning under . Dennakan ulgå fr. o. m. sextionde dagen och längst lill tionde dagen före denberäknade tidpunkten för förlossningen, om kvinnan inte har kunnul omplaceraspå sin arbetsplats och hon till följd av arbetets art helt eller delvis inlekan förvärvsarbeta under havandeskapet. Utredningen föreslår atlfrågan om arbetets art förhindrar den blivande modern alt förvärvsarbeta ivanlig ordning prövas av . Före den bedömningen skall yttrandeha inhämtats från mödrahälsovården. Mödrahälsovårdens prövning av frågan börske i samråd med arbelsgivare och den berörda fackliga organisaiionen. Enfömtsättning för att kvinnan skall få frågan om havandeskapspenning behandladär atl en prövning har skelt av hennes möjligheter till omplacering. Dennuvarande möjligheten atl börja la ut den ordinarie föräldrapenningen tidigast60 dagar före den beräknade tidpunkten för förlossningen kvarstår. Föräldrapenningför vård av sjuka barn m. m. Föräldraräger rält till föräldrapenning för tillfällig vård av barn om barnet inte fylltlio år bl. a. när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk. Från och med år1977 har familjerna rält lill följande antal dagar : familjer med två barn familjer med tre ellerfler barn Föräldrarhar f n. inte rätt att uppbära föräldrapenning för tillfällig vård av barn sominle får vistas i sin normala tillsynsform på grund av att det bär på smittautan att vara sjukt. I samband med epidemier avsmittsamma sjukdomar på daghem och i skolor vållar detta uppenbara svårigheter.Med stöd av smittskyddslagen eller skolhälsovårdens respektive barnhälsovårdenseller förskoleläkares anvisningar kan även friska barn avstängas eller avrådasfrån vistelse på daghemmet, familjedaghemmet respektive skolan om smitta finnsdär eller i hemmet. Ulredningenföreslår atl smitta som gör alt förälder måste avstå från förvärvsarbete föratt vårda barnet blir grund för rätt till föräldrapenning för lillfällig vårdav barn. Enligluiredningens mening täcker det nuvarande antalet dagar inom systemet medföräldrapenning för tillfällig vård av barn behovet av ledighet 7 1978/79. 1978/79:168 98 hosdet stora flertalet barnfamiljer. I vissa Rtll, t. ex. då barnet eller barnenhar en långvarig sjukdom eller då något barn är särskilt infektionskänsligt ochdärför oftu sjukt, är dock de nuvarande reglerna inte tillräckliga. Ulredningenföreslår att reglerna för föräldrapenning för lillfällig vård av barn ändras såatt ett siörre antal dagar för vård av sjukt barn kan beviljas i de fall dåfamiljen förbrukat det ordinarie antalet dagar. Förslaget innebär alt familjerfar rätt att vid barns sjukdom utnyttja ytterligare dagar. Rälten är begränsadpå så vis att barnet vid varje ersättningsiillfälle skall ha varil sjukt i tredagar (karensdagar) innan ylterligare föräldrapenning utgår. Denföreslagna föräldrapenningen är avsedd att kompensera inkomstbortfall isamband med att en förälder måste avstå från sitt ordinarie förvärvsarbete föralt ta vård om ett sjukt barn under en eller flera korta perioder inom ett år.Ersätiningsliden begränsas per familj och kalenderår. NärerRirenhet vunnits av försäkringen bör denna avgränsning omprövas ochövergången mellan föräldrapenning och vårdbidrag granskas. Ädmjnisiratjvtflr de nya reglerna delvis samma karaktär som de som gäller vid egen sjukdomsom varar än . En sådan sjukskrivning förutsätter en bedömningi det enskilda fallet av medicinsk personal och försäkringskassa. Sammatidsgräns bör gälla i dessa fall dvs. intyg krävs fr. o. m.den sjunde dagen närfamiljen har tagit ul de 12,15 resp. de nu har rätt till. Föräldrapenningför vård av sjukt barn bör liksom andra delar av föräldraförsäkringenberättiga till ledighet. Vidare bör föräldern trots att någon ersättning inteutgår ha rätt till ledighet under karensdagarna under förutsättning alt dennasjukledighet har anmälts lill . Rättentill föräldraledighet för tillfällig vård av barn tar sikte på att ersätta enbarntillsyn som faller bort. Enligt utredningens mening är del då naturiigt altanknyta till den övre åldersgränsen för den kommunala barnomsorgen. Enligtlagen (1976:381) om barnomsorg omfattar fritidshemsverksamheten barn t. o. m.12 års ålder. Samma åldersgräns bör enligt uiredningens mening gälla också förföräldrapenning förlillfällig vård av barn. Utredningen föreslår därför attåldersgränsen höjs så att föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan utgåtill dess barnel fyller . Nuvarande åldersgräns är . Enliglgällande regler har föräldrar eller annan anhörig rätt till ersättning förresekostnader vid besök hos barn på sjukhus om barnet är under tio år.Ersättningen omfattar en resa och täcker kosinader som överstiger 30kr. Debarn som kan få besök med hjälp av dessa medel torde ofta vara allvarligt sjukaoch vislas på sjukhus relativt långl från hemorten. mening bör också denna åldersgräns höjas. Åldersgränsen för vårdpå barnklinik är i regel . För kroniskt sjuka barn går Prop.1978/79:168 99 manofta över den gränsen något. Mol denna bakgrund föreslår ulredningen att rättenlill ersättning för resekostnader för besök hos sjukt barn på sjukhus skallgälla för barn som är . Kostnadernaför det första årel efter ikrafiträdandet kan sammanfattas på följande sätt. Höjningav åldersgräns 5 milj. kr. Föräldrapenningför långtidssjuka barn 10 milj. kr. Havandeskapspenning 20 milj. kr Summa 35 milj. kr. Koslnadernastiger sedan med ca 10 milj. kr. vardera etl resp. efterikraftirädandet. Det tredje året stiger kostnaderna med ytteriigare ca 5 milj.kr. Därmed har hela reformen kommit i funktion. Kostnaderna i detta stadiumuppgår till ca 60 milj. kr. Här skall dock framhållas att kostnadsberäkningarnaär osäkra och bygger på antaganden om ell framtida utnyttjande av de nyaförmånsreglerna som inte går att beräkna. Utredningenföreslår atl de föreslagna nya reglerna träder i kraft . 1978/79:168 100 Remissammanställning över familjestödsutredningensbetänkande Föräldraförsäkring (SOU 1978:39) Svarhar inkommit från följande remissinslanser: , ,statskontoret, , slalens avialsverk, (), arbetarskyddsstyrelsen, , omsorgskommitlén,barnomsorgsgruppen, socialpolitiska samordningsutredningen.Landsorganisationen (), (),Centralorganisationen /SR, (), . , (),Försäkringskasseförbundel, landslingen i , , ochVästerbottens län. Därutöverhar synpunkler på utredningsförslaget inkommit från SHSTF:s rikssektion förbarnsjuksköterskor, krislna socialdemokraters förbund. , ungdomar och vuxna. centralkommitté (HCK) samt förrörelsehindrade barn och ungdomar. Delövervägande flertalet remissinstanser är positiva lill de principiellatankegångar utredningen framför. Beträffande de olika förslagen tillkonstruktioner finns delvis skilda åsikter. På en del punkter avstyrksuiredningens förslag av vissa remissinslanser.