prop · G203108 · 1978-12-31 00:00:00 — Säkeriigen vore del lill hjälp för de enskildaorganisationer som förväntas handha del egentliga förmedlingsarbelel, omkonkreta förslag lill riktlinjer för arbelel ulomlands och om de krav som börställas i samarbetet kunde framläggas. Resultatet av hela adoplionsverksamheienär i stor utsträckning beroende av hur adoplionsärendena handläggs i barnenshemländer. Minsl lika viktig som den uiredning och förmedling beiräffande deblivande adoplionsföräldrurna och deras förhållunden som äger rum i ärlillvägagångssätlel för urval UV de burn som föreslås för adoption. 2.2 Socialsiyrelsen: Verksamheien med utländskaadoptioner hur i vårt land fått utvecklas ulan någon klarl uttalad policy frånstatsmakternas sida. Brislen härpå hur blivit alltmer kännbar, vartefter somverksamheten har vuxit i omfallning. Ett starkt behov finns nu av allstalsmaklerna fattar principiell slåndpunkl lill verksamheien och formulerarriktlinjer. Frågunom vilken framtid som väntur de barn som kommer till från 4 1978/79. 1978/79:108 38 främmundekulturer måsle medvelandegöras. Samhällets unsvur för dessa individer måsleklarläggus. Adoplionsverksamheien bör inte få utvecklas slumpmässigt oberoendeav utrikes-, bistånds- och invandrarpolitik. Tvärtom behöververksamheten sättas in i ett siörre sammanhang. De resurser somutrikesförvaltningen och biståndsverksamheten förfogar över bör las lill varuoch medverka till all styru udoptionsverksumhelen. Socialstyrelsenunsluter sig lill de bedömningur urbelsgruppen gjort ungående samhälletsansvur. Del ur inte en medborgerlig rättighet ull få ett udoptivbarn ochföljaktligen behöver del inte vara en samhällets angelägenhet att lillgodoseönskemål härom genom utt etublera kontakt med barn i främmunde länder. Däremotärdet samhällets skyldighet alt se lill att de barn som adopteras här så långlmöjligl garanteras goda uppväxtförhållanden. Samhällsansvaretbör omfuttu kontroll över att etableringen av konlukl mellan burn ochudoplanler sker i korrekta former och ull endusi människor som bedöms lämpligufår udoplera. 1 den mån del är möjligl med hänsyn till övriga länderslagstiftning bör vi i dessulom ha infiytande över sammankopplingenmellan barn och föräldrar. Socialstyrelsenanser att verksamheien är av sådan art all den enligt RF 8 kap. endast kunreglerus i lug. 2.3 Nämndenför inlernaiionella adoplionsfrågor (): är vart 50:e nytt burn i ett utlundsfött adoplivbarn. Redan de nuvurunde instrumenten (BvL 47 § resp.54 §) för att tillvuraiu iniresse hur upplevts som otillräckliga, inte bara uv utan också av handläggande personul i kommunernu. Dethude vurit önskvärl om urbelsgruppen i större ulsiräckning beuklal dennasituation i utredningsarbetet och i förslagen. finner det t. ex.anmärkningsvärt all arbelsgruppen ej tagil koniaki med sådana representativagrupper som socialarbetare i kommunerna och socialkonsulenler, som i sillarbete kommer i kontakt med dessa frågor. vill också framhålla atl nämndenlill socialutredningen överlämnat ett material som belyser bristerna i fråga omlagstiftningen på dellu område. I muleriulel ingåräven förslug som - om derealiseras - skulle ge bättre förulsältningar att verka för barnens bästaän vad nämnden har. 2.4 Riksrevisionsverkei:RRV tillstyrker ulredningens förslag till övergri punde riktlinjer för sumhällsorgunens verksamhet. Ilikhel med ulredningen anser RRV all problem inom adoplionsverksamheien börlösas genom att samhället utfärdar riktlinjer för denna. Enligt RRV:suppfattning bör samhället ha infiytande och tillsyn över summan-kopplingenmellan burn och föräldrar. 2.5 : Ulredningen lar ingående upp förfurundel vid ulländska adoptioner fram lill dess barnel har kommii lill . De behov och rättigheter som kan hu efter della berörs inte. Invandrarverkel anser atl anpassningen för adoplivbarn från länder med annun kultur borde ha berörts av utredningen. Främsi borde modermåleis belydelse och vikten av kontakt för barnet med den egna bakgmnden ha behandlats. Deutländska adoplivbarn som kommer lill är i mångu uvseenden också atträkna som invandrare. En adoption får således inte innebära ull mun lar ifrånell barn rälien lill den egna bakgrunden. Om ett burn kommer lill vidmycket låg ålder har del ingen medveten uppfattning om sin bakgrund, men såfort barnel har ett språk eller unsuiser lill ett sådani har del också enbakgrund, en kultur medvetet eller omedvetet formulerad för sig. --- 1bägge dessa fall torde det dock vara vikligl all de får informaiion om sill urspmng.Den som är myckel ung vid unkomslen lill känner sig Prop.1978/79:108 39 kanskehelsvensk, men omgivningen kan ha en annan uppfattning och ge uttryck fördeltu. De som är lite äldre när de kommer hit bör hu rutt till utt behålla minnetav . De åren måsle också beurbelas och vara en delav liv. Det är därför vikligl ull föruldrur och myndighetspersoner somhundhar adoptioner är medvelna om detla. Familjerna bör uppmuntra barnen atlbehålla kontakten med sitt förfiulna. Familjerna bör försöka la reda på såmyckel som möjligt - och så positiva sakersommöjligt-om hemländer ochursprung. De fieslu människor vill ju fuktiskt även ha en kunskap om sinbakgmnd. Även om många av barnen har en svår bakgrund kan del vara bälire altkänna till den än alt inte vela något. 2.6 i Siockholms län: Länsstyrelsenfinner arbetsgruppens förslug till riktlinjer för verksamheten väl underbyggda.Äv särskild vikt är alt i fråga om inlernationella adoptionsfrågor barnensbäsia lillgodoses. Vad gäller udoplion av utlundsku barn kan framhållas attmånga frågor är olösta. Del är svårt all överblicka konsekvenserna av densländigi ökande adopiionsverksumhelen såväl för individen som för de olikagivariänderna. 2.7 Länssiyrelsen i : Arbelsgmppensriktlinjer för samhällsorganens verksamhet har barnels bästa som försia punkl.Länsstyrelsen vill i likhel med sociala centralnämnd ha tillagt enförpliklelse för samhällsorgan att verka för att ge barnet kännedom om sillursprung. 2.8 Socialkonsulenierna i : Gruppen harinte diskuterat internationella adoptioner ur principiella synpunkter. Enligidirektiven tillkom det f ö. ej gruppen. Vianser att tidenärmogenatt så sker. Ärdet rikligt, är det förenat med en globaljämlikhelsuppfallning all över huvud taget importera burn? Varför ökar ejSverige u-hjälpen lill barnen i deras hemländer i slället? Hur skulle vi i dagbedöma 1800-talels , om faltigsvenskarna då sänt iväg sina barn lillrika familjer i ? 2.9 LO:LO hur i olika summunhang framhållit all barnen ärdet vikligaste vi har. Del är dagens bam som skall forma morgondagens samhälle. De villkor och förutsättningar som barnen har är avgörande för framliden. Därför är del vikligl att alla barn ges likvärdiga möjligheler lill en god uppväxtmiljö. Denna gmndläggunde värdering måsle gällu även vid udoption av ulländska burn. måsle sättas i centrum. LO delur därmed de synpunkier som urbetsgmppen ger uitryck för i rapporten. 2.10 Handläggareav adoplionsfrågor vid sodalförvatiningen i Veilanda: Undertecknade anser, ull gruppen alltför reservalionslösi uppfultur interna adoptioner som något positivt. I ulredningen redovisas en rad betänkligheter, som bl. a. framförts uv givarländernu, men arbetsgmppen har inte gåll in på dessu frågor, vilku vi uppfultur som myckel väsenlliga, när del gäller verksumhetens omfattning och inrikining. Vi finner del anmärknings värt, alt ulredningen framlägger vittgående förslag betr. de internationella adoptionerna innun de nu pågående undersökningurna (Murianne och ) ang. de ulländska adoptivbarnens unpussning i samhällel är avslutade. Dessa borde enl. vår mening kunna underiätta bedömningen av vad som är till barnens bästa. har speciellt medvetenheten om en människas ursprung och den därmed sammanhäng ande tryggheten uppmärksammats i olika sammanhung, när del gäller anpassning i samhällel. De ulländska adoptivbarnen befinner sig här i en särställning, om man jämför med exempelvis de svenska fosterbarnen. Prop.1978/79:108 40 genomull de vid fiytlningen i hög grad fränlus sill ursprung och sitt kulturarv.Arbetsgruppens behandling uv dennu vikligu frågu är ulltför summarisk och hurdärför inte påverkat de framlagda förslagen. 3Socialstyrelsen och 3.1 Allmäni 3.1.1 Socialsiyrelsen: Arbelsgruppen föreslår, att ocksåi fortsättningen skall finnas en till anknuten nämnd förinternationella adoptionsfrågor. Gruppen motiverar delta med ull verksamhetenrör frågor som hur nära unknyining lill uppgifter belräffundebarn- och ungdomsvård. Sociulslyrelsen anslutersig lill denna uppfuttning menser del som en förulsäiining utt nämndens befogenheler och verkets klarl ungesi den lag som sociulslyrelsen anser bör reglera verksamheien, så au kompeiensivisteri möjligaste mån undviks. 3.1.2 Siaiskoniorei: De urbetsuppgifter, informulion,lillsyn, kontroll och kontaktskapande verksamhei, som arbetsgruppen föreslårskall ligga på står enligt slutskontorels bedömning helt i överensstämmelsemed de förslag som frumlagis av ÖSoS. i sin lur leder lill den sluisuisenuti NI A;s urbete nuiuriigt faller inom ramen för sociulslyrelsens framtidauppgifter. Del organisuiorisku inordnundel uv nämnda urbetsuppgifter isociulslyrelsen bör prövas av den särskilda beredningsgrupp inomregeringskansliel som förbereder framtida uppgifter ochorganisation. 3.1.3 Riksrevisionsverkei: Adoplionsfrågor har näraanknyining lill uppgifier inom bam- och ungdomsvård. RRV harinlet all erinra mol atl styrelsen även skall ha ett orgun förinternationella adoplionsfrågor. RRV delar ulredningens uppfattning att dellaorgan - NI A -bör ha en övergripande funklion med uppgifter som främsi rörlillsyn, kontroll, informaiion och kontaktskapande verksamhei. Enligt RRV:smening bör arbele inriklas på all i begränsad omfattninghandlägga enskilda ärenden. Ulredningens förslag om all verksamheien inom NlA:sförmedlingsulskoli skull upphöra överenssiämmer med RRV:s principiella synbeträffande uppgifter i förhållande lill andra organ inomområdet. 3.2.1Socialstyrelsen: Den skiss lill uppgifternas fördelning, som arbelsgruppenpresenterar, är på flera punkler oklar. Ett exempel härpå är gmppens förslug,alt del skall unkommu på sociulslyrelsen utt efter prövning meddelaförmedlingstillstånd. Rätl all anmäla lill åtal vid misstanke om olagligförmedling föreslås däremot ges . anser, ull den myndigheisom hur befogenhei atl meddela förmedlingstillstånd också måste habefogenhei all anmäla till åtal, då förmedling sker ulan tillstånd. Belräffundede full, där f n. själv verkställer ingångna avtul, tillstyrks förslagetall verkslälligheien överförs lill AC eller unnun organisation medförmedlingstillstånd. Med hänsyn till AC:s erfurenhei och resurser anser socialstyrelsenatt AC härvid i första hand bör komma ifråga. Socialstyrelsenanslutersig lill förslaget och vill särskilt underslryka värdet av aubarnhälsovården blir representerad. Hälsovårdsfrågorna rörande de Ulländskaadoptivbarnen bör bevakas av , som också bör ge information Prop.1978/79:108 41 ochvägledning i dessa frågor. Styrelsen anser del med molsvarande moliveringönskvärt all även någon represeniuni för burnpsykiulri eller burnspykologibereds pluls i nämnden. unsluter sig likaså lill förslugel ullde förmedlunde organisuiionernu inte skall vuru representerude i nämnden bl. u.med hänsyn lill de jävsproblem som eljesl kan uppkommu. Nämndenskansli föreslås bilda en särskild enhel inom . Hur dennalämpligusl skull inpussas i verkei kun inie lu ställning tillförrän klurhel vunnits i frågoma om verkets framtidu organisation ocharbetsuppgifter. 3.2.2 Nämndenför internationella adoplionsfrågor (): finner det inte rimligt all med sin tänkta personaluppsättning skall genomföra sådunu noggrunna och omfattande undersökningar som här kommer atl erfordrus uvseende verksamheten. NIAbör generellt kunnu utnyttja utomstående expertis som RRV för alt fortlöpandekunna utöva sin kontrollfunktion. förutsätter även all de svenskautlandsmyndigheterna skall ha skyldighet att aktivt bislå i dess urbete. 3.2.3 Siaiskoniorei:Stutskontorei vill i deltu sammanhang framhålla atl en organisaiorisk uppdelning av personalen på tre sektioner inte är lämplig med hänsyn lill del ringa antalet ijänsler samt lill fiexibiliteten i arbetel och möjligheten lill arbetsutvidgning. Frågan om NIA:s statistik bör prövas i samband med granskningen av ÖSoS förslag lill vissu ändringur vid sociulslyrelsens byrå för statistik. Även NlÄ:s informationsfrågor bör enligt statskontoret prövas i sumbund med den informalionsverksumhet som hur föreslugiis av ÖSoS. Kommitténhur enligt sinu direkliv haft att uireda NlA:s organisation ocharbetsuppgifter. Med den ansvarsfördelning som redovisas kommer atl - omförmedlingsuppgifterna försvinner - främsi ge en allsidig och övergripandeberedning av adoplionsärendena. Med en sådun inrikining av verksamheien villstatskontoret ifrågasätt.t behovet av en särskild nämnd och om intearbetsuppgifterna, efter erforderliga konlakler med andra myndigheler, kan skeinom linjeorganisationen. 3.2.4 Statistiskacentralbyrån: Mot bakgrund uv del år ökade intresset för adoption uv ulländska barn samt den långa väntetiden för blivande adoptivföräldrar ser SCB del således som viktigt all belysa dellu område från en vidare vinkel än den nuvarande. Statistiken skulle eventuellt kunna utformas som inlermillenla undersökningar. NIA:s framtida verk samhet med huvudsuklig uppgift ull informeru, ulöva tillsyn och kontroll sumt bedriva koniuktskupunde verksamhet bör också innebära ett behov uv ytterligure underiag som kan visa förhållandet inom området från olika sidor, dels situationen före adoptionsiilirällel, dels vid adopiionslidpunkien. EnligtSCB:s mening skulle del underiag som i sin egenskap av övergripundemyndighet över verksamheien behöver för sin tillsyn kunna framställas genom attSCB från erhåller uppdrag ull göra de bearbel-ningur som begärs. 3.2.5 kommun:Arbetsgruppen har föreslagil all ansvarei för informaiion och uppföljning av adoplionsverksamheien successivt skall överföras till kommunerna. Del förefaller enligt socialförvullningens uppfutt ning föga realistiskt och effeklivi all låla de sociala nämnderna överta dennu verksumhei. En sådun decenirulisering uv informations- och uppföljnings- unsvarei kan rimligen inte ske lill mindre enheier än länen. Dessa skulle kunnu övertu urbelsuppgifterna under förutsättning av ull resurser uvsätis för Prop.1978/79:108 42 deltu.-- Arbetsgruppenföreslår vidare utt sociulnämndernu övertar den bevukninguv adoplionsärendena som tidigare ansvarat för. Sociallor-vultningen villframhålla all för detta krävs inte bara ökade kommunala resurser ulanframförallt vidareutbildning föroch fortlöpande informulion lillsocialarbetarna. 3.2.6 sociala centralnämnd: Socialförvaltningenanser precis som arbetsgmppen alt informationsverksamheten bör finnas hos desocialu centralnämnderna. DeUa bör enligt förvaltningen underlätta för sökandeav adoptivbarn alt erhålla önskad information. Ett absolut krav är då atlinformationssektionen inom kan förse socialnämnderna med information ur enakluell fakiabunk. 3.2.7 Föreningen : Arbelsgruppenföreslår en uiökud informaiion om adoptionsverksamhetens riktlinjer och om deförutsättningar som gäller för adoption. Föreningen vill kraftigt underslrykadetta behov. Närarbetsgruppenn emellertid också är inne på tanken all successivt överföra dennainformulion om och uppföljning av udoptionsverksumhelen till kommunernu villFSS inte hållu med. Kommunernu har säkert mycket olika förutsättningar allklara sådana uppgifier och om denna del av verksamheten decentraliseras såtorde länsorgunen vuru bälire skickade alt sköta dem. 4.1Socialstyrelsen: Frågan om samhällsmedverkan i förmedlingsarbelel ansersocialstyrelsen vara en kärnfråga. Den gäller rollfördelningen mellan ochorganisalionerna, den gäller administrativa frågor som handläggning ochregister och den gäller frågor om sekreless och lysinudsplikl. Socialstyrelsenansluter sig lill förslaget,au förmedlingsarbelel bör äga rum i särskildautskott i organisationer, beslående av samhullsrepresenianler ochrepresentanter lor organisationerna. Antalet och den inbördes fördelningen börsåsom arbetsgruppen föreslagit avgöras med hänsyn lill orgunisalionernassioriek och förhållanden i övrigi och anges i förmedlingstillståndet. Socialstyrelsenanser, all nninst två samhällsrepresenlanler bör ingå i utskotten och fungerasom ordförande och vice ordförande. Lämpligen boren uv sumhullets representantervaru ledamot eller tjänsteman i . En representant bör vara socialkonsulenteller såsom tjänsteman eller förtroendeman ha erfarenhet av samhälletsbarnavård. Genom sammunsältningen av utskotten kun sumhällsinflyiandet överärendenas avgörande tillgodoses. Över ärendenas beredning bör samhället fåinfiytande genom att - såsom arbelsgruppen föreslagil - utarbeturriktlinjer härför. Kompetenskrav för dem som i orgunisationerna handläggerärendena bör kunna anges i förmedlings-lillslånden. Dämtöver bör enligtsocialstyrelsens uppfaUning samhällsrepresentanterna aklivi delta iberedningsarbetet. Ytteriigare lillgodoses samhälls-infiytandet över ärendenasberedning genom den inspektion som enligt förslaget skall utöva överorganisaiioner med förmedlingstillstånd. skall alltså ha möjlighet altstickprovsgrunsku hundläggningen av ärendena. Vid utövande avlillsynsfunktionen måsle beaktas att denna inte fullgörs av person som är jäviggenom ledamolskap i organisationens förmedlingsulskoli. Medde uppgifter som organisalionerna föreslås få kommer dessa all inta en medmyndighet likvärdig ställning. Det kan då ifrågasällas om inte t. ex. Prop.1978/79:108 43 förvaltningslagenskall gälla vid handläggning av ärenden hos organisationerna. Särskildubesvärsregler kun behövas. Frågun om vilken rättslig ställning de ideelluorgunisuiionernu ska anses hu samt konsekvenserna därav måsie ingående prövas isumbund med den kommande lagstiftningen. Arbetsgruppentoreslår, att utskotten skall inhämta yttrande från i ärenden uvprincipiell vikt eller dur delude meningar uppkommit. Endast ett enhälligtutskott skulle sedan kunna fatta beslut, som avviker från NIA:s yttrande.Däremoi redovisar inlc arbetsgruppen hureli beslul sku komma till stånd närutskotten och intur oliku ståndpunkter. vill på denna punklföreslå en annun konstruktion. Enligtsocialstyrelsens uppfuttning bör principiellu och koniroversiellulormedlingsurenden behandlas uv i en särskild delegallon för förnied-llngsfrågor.Delegutionen skull beslula i principiella och kontroversiella ärenden, intebara avge yllrande. Avgörandel i dessu ärenden skulle ulliså liggu påsumhällsnivå. Genom den föreslagnu modellen skulle också främjas en likartadpruxis i utskotten. Vidure skulle en återkoppling från utskotten till skesåsom underiag för NlA;s utarbetande uv riktlinjer och informulion.Representation uv organisutionsmedlemmar är ägnal alt markera deras ansvar förbarnen och hindra dem från all ensidigt se sig som partsrepresentanter förudopiunierna. Ledamolskap i delegaiionen bör alternera mellun organisationernamed 1-åriga förordnanden. 4.2 Nämndenför iniernaiioneUa adoplionsfrågor (NtA): Enligt NlA:s mening är del nödvändigt att samhällel ger en klur definition uv begreppet förmedling och bedriven förmedlingsverksamhet. Det är inte möjligt ull kommu lillrutiu med den illegala adopiionsförmedlingen förrän så skett. Man kan inte vänta sig respekt för den nuvarande förmedlingsparagrafen i barnavårdslagen så länge varken ullmänheten eller myndigheternu vet hur förutsätter all frågun får en snur lösning. NIAunsluter sig för sin del, liksom i lidigare remissyllranden lill socialulredningensförslag om slopande uv förmedlingstillstånd. Arbelsgruppenberör under rubriken den olagliga förmedlingsverksamheten som förekommer. Även nämnden är medveten om atl sådan verksamhei förekommer. har emellertid nämnden aktivt arbetat med problemen. Nämndens kunskaper om den olagliga förmedlingen är långl siörre än . Den nära koniaki med kommunerna som nu har och lillgången lill statistiken från RSV har på ell avgörande säll bidragit härtill. Motdenna bukgrund är det enligt nämndens bedömning nödvändigt utt nämnden även ifortsättningen får tillgång lill RSV:s material eller på annat sätt fårmotsvarande uppgifter från kommunerna. Utan detla material kan nämnden intefölja och kontrollera adoplionsverksamheien och därmed inte heller uppspåra ochförhindra olaga förmedling. 4.3 Länssiyrelsen i lån: Länsstyrelsenfinner det vanskligt all bedömu effekien uv utt ideellu organisulioner lämnastillstånd att förmedla barn då förslaget lämnar många frågor olösta. Det kun uppståfråga om vilka intresseorganisationer fömtom AC som kan vuru länkbara. Det ärinte heller helt orealistiskl atl föreställa sig utt inlernaiionellaorgunisalioner kommer att söku sig lill den svensku marknuden. Enligilänsslyrelsens bedömning kommer problem all uppslå när man inie lösl frågornaom hur adoptaniernas ekonomiska förhållanden kan komma alt påverka möjlighetenutt adoptera och att adoptanterna enligt förslaget skulle kunna ställa sig i köi fiera regisier . 4.4 Förbundet adopiionscentrum: AC kan blott härupprepa vad som Prop.1978/79:108 44 förbundelsedan länge krävt, nämligen alt begreppei bedriven förmedling måsle ges enenlydig lolkning. AC är för sin del iveksam lill atl organisationskruv böruppställas för enskilda personer med en enstaka koniaki i utlandet och medmyckel begränsade möjligheler - eller ambitioner - all förmedla udoptivbarn.Del syns AC som en verksumhei uv dennu klurl begränsude omfultning i regel börlillåtus ulan andra regler än all förmedlingen sker under medverkun uv sociulcenlrulnämnd (jfr sociululredningens förslug ifrågu om de pluceringur uvfosierburn i enskildu hem som sker på privula inilialiv). Del bör dåförutsättas atl dessu personers adoplionskon-tukier i ullundei är kända församhällel. Ofta rör det sig om ett personligl engagemang byggt på förtroendeoch vänskap mellun kontakten i utlandet och vederbörande person i Sverige.Begreppei bedriven förmedling borde med undra ord inte definieras så snävt altverksamhei av dennu art omfattas av stadgandet. 1 övrigi tillstyrker ACulredningens förslag ull enskildu personer ej ges uuklorisuiion ull bedrivuförmedlingsverksamhet. ACarbetar i siörre eller mindre skala i ett ljugotal länder. 1 många avdessa länder hur vi fiera oliku kontakter. AC anmäler i nuvarande syslem dekontakter vi sumarbetar med i utlandet lill . får en inblick i arbeleldels genom AC:s representanter i nämnden, dels via lormedlingsutskottet, delsvia den person som utser atl della i AC:s slyrelse. 1 del löpandearbetel sker dessutom på kansliplanel ett ulbyle av kunskaper och erfarenheler. Detproblem man slår inför i del föreslagna nya systemet är all tillståndet skullavse land och kontakt. Innebär della atl /formelll skallgodkänna vurje enskild adopiionskoniaki? Eller kan lillslåndel ulformas så altNIA utfärdar behörighel för viss organisaiion atl arbela i ett visst land menalt organisationen enbart anmäler de kontakter som den arbetar med i landet ifråga? Om två organisaiioner arbetar i samma land hur avgränsar man i så fallderas verksamhet gentemot varandra? I stort sett lämnar utredningen ochorganisuiionernu här ulan vägledning i lillämpningen. 5.1Socialstyrelsen: ser del som en fördel atl det av SU föreslagna förhandsbeskedet avser adoptivhem, inte som med nu gällande regler fosterhem. Andra krav måsle ställas när sökande ämnar ingå en livsvarig relalion lill ell barn, än när man gör ett åtagunde, som kan när som helst förändrus, om mun så önskar. Det långsikliga perspektivet måsle beaktas vid prövningen av alla blivande adoptivhem. anser, att villkor för godkännande moisvurunde de som finns i 47 § BvL, bör tas in i lagtexten. För all guranteru ull alla, som ämnar adoptera utländskt barn, även de som tänker göra del viu någon privul kontakt, får sin lämplighet prövad och nås av informaiion anser i likhet med arbets gruppen all förhandsbesked i dessa ärenden skall vuru obligaioriskl.