prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Besiämmelsen intogs av praktiska skäl idalalagen men hör egenlligen hemma i offenllighetslagsliftningen. Riksarkivetfinner det synneriigen angelägel alt daialagsiiftningskommitlén i sittfortsatta arbeie med offeniligheisprincipen behandlar frågan om föreskriftensinförande i iryekfrihelsförordningen. Del är vidare angelägel all del närmare övervägesvilka särskilda skäl som skall anses göra del berälligai för myndighet atldispensera sig från skyldigheten all tillföra akten i ärendei de begagnade uppgifiernai läsbar form. Utvecklingen synes redan nu ha gett vid handen, attmyndigheternas aktmaterial, om ADB-informationen ej lillförs akten, kan urholkaspå ett sätt som allvarligl nedsätter möjligheterna till insyn och klarläggandeundersökningar. DALKanför all man saknar praktiska erfarenheler av reglerna om daiainirång och skadesiåndoch all del inie föreligger lillräckliga skäl all ändå göra självsländigaändringar i dem. Delta slällningslagande kriliseras av eu fierlal remissinsianser. Vudgäller s i r u f f be slä m melsen anför RÅ: Dalainspeklionenhar framhållil all en gärning av nu ifrågavurunde slag enligi siundomkan bedömas som egenmäkiigi förfarande, varå böier eller fängelse i högsl sexmånader kan följa. Om del egenmäkiiga förfarandet inte är att anse som grovt,finns del således inle laglig grund att utdöma del slraff som föreskrivs fördataintrång i 21 § datalagen, eftersom den bestämmelsen är subsidiär tillreglerna! Gärning av det slag som beskrivs i 21 § datalagen lordeockså siundom kunna rubriceras som skadegörelse, varvid även i delta fallnyssnämnda olägenheier uppslår. Vidare vill jag framhålla atl försök ochförberedelse till egenmäktigt förfarande och till skadegörelse inte ärstraffbart Med hänsyn lill bestämmelsen om förberedelse och försök lilldataintrång kan della leda lill den Olillfredsslällande konsekvensen all ellfullbordat broll skulle besiraffas lindrigare än förberedelse eller försök lillsamma broll. Jag vill här också påpeka all daiainirång och försök ochförberedelse lill deua bron - lill skillnad från egenmäkiigi förfarande ochskadegörelse - är häklningsgrundande i vad avser siraffialituderna. Jag delardärför datainspektionens uppfaUning all del finns skäl alt överväga en ändringi 21 §. Enligt min mening bör bestämmelsen ändras så, all den blir subsidiär lillreglerna ! endasl om gärningen är belagd med strängare slraff ibrottsbalken. Kammarräiieni SundsvaU erinrar om all departementschefen vid dalala- Prop.1978/79:109 199 genslillkomsi anförde ail vissa av besiämmelser kan bli liHämpliga påsådani otillböriigl förfarande med dalamalerial som anges i förevarandeparagraf Till de besiämmelser i som sålunda kan bli tillämpligahör i första hand tillgrepps- och förfalskningsbrott i 8 respektive 14 kap.brottsbalken. Det kan även bli aktuellt all döma lill ansvar för exempelvis inirångi förvar enligi 4 kap. 9 § och skadegörelse enligi 12 kap. 1 §samma balk. Sisinämnda broll har samma slraffskala som egenmäktigt förfarande. Däresidessa båda brotl ime är all anse som grova skulle siraffmaximum vara sexmånader i siällei som daialagen föreskriver. Kammarrätten anser alldel, som dalainspeklionen har anförl, kan finnas skäl all överväga en ändringav sirafföestämmelsen. En möjlig utväg synes kunna varu au slopa regeln i 21 §datalagen om subsidiaritet All i lag ge generella regler huruvida därvid ell brolleller fiera broll föreligger i olika siiuaiioner, lorde vara lika omöjligt härsom vid andra konkurrenssituationer inom straffrätten. vid Lunds universilel pekar på atl brottet dalaintrång f. n.är subsidiärl lill reglema i . Detta medför all gärningen inte kanstraffas som dataintrång om den är sirafföelagd i , oavsett attstraffet enligt i vissa fall är lindrigare än vad siraffei enligtdalalagen skulle kunna bli. är enligt fakultets-nämnden ett föga lilllalanderättsläge. Överåklagarnai och saml länsåklagarmyndighetema i och Gävleborgslän har däremoi inget all erinra mol DALK:s ståndpunkt. Närdel gäller skadeståndsregeln anför JK: Ibetänkandet (s. 281) uppger kommittén all varken regeln om dataintrång ellerskadeståndsregeln hiltills har tillämpats. Såvitt angår tillämpningen avskadeståndsregeln är uppgifien felaktig. Enligt 2 § kungörelsen (l972:416)omstatsmyndigheternas skadereglering i vissa fall ankommer del alltsedan den 1juli 1976 på JK att reglera anspråk på skadesiånd med stöd av datalagen. Jaghar reglerat inemoi ett trettiotal sådana anspråk. I betänkandetframhålls vidare atl dalainspeklionen har pekal på all krilik riklats molskadeståndsregeln. Kritiken är enligt min mening befogad, något som jag vid minprövning av framställda skadeståndsanspråk kunnat konstatera. Frågan vad som ilagens mening utgör oriktig uppgifi är t. ex. oklar. Regeln läcker, såsom ocksåframhålls i belänkandet, vidare inte alla situationer där otillbörligt intrångkan länkas uppkomma. Åtskilliga a v anspråken har dessutom avsett ringa belopp,i några fall endasl ersältning för portokostnader. Det kan starkt ifrågasättasom skadeståndsregeln verkligen bör vara så vidsträckt Andra anmärkningar molregeln har redovisats i en sludie av professorn (ADBJ-rapporl nr1974-5). Jag anser därför att en justering av skadeståndsregeln bör vidtas. vid Lunds universilel finner all skadesiåndsbe-siämmelsen idatalagens 23 § i vissa avseenden är svårtolkad. Del är t. ex. inte hell klarlvad som menas med oriktig uppgift. Regisirerad kan tillfogas skada också närregistret innehåller uppgifier om honom vilka utan atl vara direkt felakiiga ärofullständiga eller eljesl missvisande. Ett klargörande på denna punkl voreenligt fakulietsnämndens uppfattning önskvärl. Arbelsgruppenför ADB och juridik vid Siockholms universilel pekar på behovei av en merinträngande undersökning av skadeståndsregelns utformning, bl. a. mol bakgrundav de många ulredningar på ADB-säkerheiens 1978/79:109 200 område som utförls och som ger säkrareutgångspunkter för skadeståndsrältsliga bedömningar än vid datalagens lillkomsi.Bl. a. bör man åler ställa frågan om förhållandena vid ADB verkligen moiiverarden stränga skadesiåndsrätlsliga regel som betänkande förulsatlevara nödvändig. Vidare är del iveksaml om räu lill ekonomisk ersättning vid inlegriieisinirångendasl bör föreligga vid oriklig upgift och inie vid broll mol dalalagen iallmänhet (jfr 1 kap. 3 ij skadeståndslagen). Del är också angeläget all seöver förhållandena mellan den skadeståndsrältsliga regleringen i datalagen ochanknytande eller besläktade regler i unnun lugsiifining (skadeståndslagen, krediiupplysningslagen,inkassolagen, lagen om namn och bild i reklam m. fi.). Frågan om förhållandetmellan skadesiånd och försäkring, i synnerhei de siirskilda ADB-försäkringarsom lillbaka är under utveckling i bl. a. , måsle ocksåägnas uppmärksamhet Sammanfattningsvis finner arbetsgruppen altskadeståndsansvaret på den personliga integritetens område är en vikiig frågasom inle bör förbigås vid en reform av datalagen. 19.4 Gallring - långtidsarkivering Dessa frågor behandlas tämligen utförligt av riksarkiveloch dess underre-missinsianser. Tendensen i dessa yllranden är all man efteriyseren djupare analys av förhållandet mellan dalalagen och gallringsfrågorna. Vissakommentarer ges också av andra myndigheler. JO finner del rikligl all del regleras hur länge känsligapersonuppgifter får bevaras. Arbeiarskyddssiyrelsenriktar uppmärksamhei mot frågan hur uppgifter som lagrats i dataregister skallkunna bevurus och vuru tillgängligu för styrelsen även lång lid efter del ull regisierurbeieiuvslulais. Datainspektionens medgivanden att inrätta personregister är regelmiissigtlidsbegränsade och när den medgivna liden löpt ul skall regisirel i allmänheiöverlämnas lill arkivmyndighet kan bli akluelll t ex. i fall då man underen begränsad lid samlal in uppgifter om en viss lyp av sjukdom eller en vissgrupp av personer. Avsiklen med eu sådani regisier är ofta au slyrelsen senare,ibland kanske efter fiera lioial år eller mera, skall kunna följa upp de regisireradeuppgifierna och på så säll kunna dra värdefulla slulsaiser. Del haremellertid ifiera fall visat sig svårt att sedermera få lillgång lill uppgifter somöverlämnats till arkivmyndighet är enligt slyrelsen angelägel all dellaproblem löses i del nu akluella lagsiiftningsärendet Riksförsäkringsverkel pekar på atl enligt 5 §datakungörelsen skall frågor om bevarande och gallring av personuppgifter somav myndighei skall upplagas för automatisk databehandling avgöras av dalainspeklionenefter samråd med riksarkivel. Sådana regler saknas i stor ulsiräckning. Hos fieramyndigheler pågår ulredningar för an få fram lämpliga gallringsfrisier eic. Prop.1978/79:109 201 ifrågasätterom inle generella regler skulle kunna ges i viss ulsiräckning när del gällersådan lagring av informaiion som, i samband med den lekniska bearbeiningen,förekommer vid så gon som varje dalaceniral. Delsamma gäller frågan om hurlänge kopior av underrättelser enligi 10 ij dalalagen skall förvaras. Enligi AMS är hanieringenav in- och uidaiamalerial saml av olika upptagningar en myckel viktig del av integriteisskyddetMed ett adminisiralivi väl genomlänki och genomfört arkiveringssysiem börriskerna för inirång i den personliga integrileten kunna minskas. En hårdgallring spelar även en stor roll. Del kan i.ex. ifrågasällas om inleriktpunkten härvidlag bör vara att bevuru typexemplur snarare än hela informalionsserier.Dena beirakielsesäii kan kanske möla gensaga från forskarhåll. Viklen av allarkiven blir hanierbara och iniegriieisskyddei gott bör dock ha förelräde. Enresurs försiärkning på arkivsidan och av arkivmyndigheierna borde vara angelägen.Under senare år har arbeismarknadsverkels ADB-sysiem varil föremål för internaöversyner. De system som bedömts vuru mer kostsamma än som motsvarar nyttan harlagts ned eller förändrats. u. i sumbund därmed har frågan om gallring ochförvaring av upplagningar aklualiserals hos riksarkivel. För all på eu så lidigisiadium som möjligl beakla arkiveringsfrågan i systemutvecklingen har tillstyrelsens projektgrupp för införande av ADB inom arbelsförmedlingen knuiils enkonlakiman från riksarkivel. Riksarkivel,vars yllrande också är represenialivi för arkivels underinsian-ser, anför alt DALK:sbetänkande inle innehåller någon närmare analys av gallringsproblemen och inlekan vara uigångspunki för någon principdiskussion på området. Forskningensbehov uv muterial är så mångskiftande och är - även inom begränsudetidsperioder- underkusiul så starka växlingar, atl preciserade motiveringar förbevarandet endasl i mindre omfallning kan förebringas. Den här och vur i belänkandet(t.ex. sid. 282, 334) anförda tankegången all informaiion skulle bevurus endusiunder så lång lid som preciserade motiveringar kan anföras eller bestämtavgränsade ändamål kan anges slår på ett avgörande sätl i sirid med deprinciper, som legal lill grund för alli hittillsvarande bevarande av arkiv. Omden i betänkandet framskymtande synen i del förflutna skulle ha lagls lillgrund för vidareförandet av historiskt källmaterial, skulle kännedomen om denhistoriska utvecklingen ha varit väsentligt mindre än nu är fallet. Inle minslhänsynen lill den s. k. longitudinella forskningen har visat värdet av alllånga uppgiflsräckor bevaras ograverade och alt uppgifterna bevaras i en formsom möjliggör en mångsidig, även individrelaierad användning. Ensvårighei har varil brisiande resurser för att med önskvärdsnabbhet la ställning lill de ofta svårbedömda gallringsfrågorna. Svårigheternahar acceniurerais därigenom an det ofta visal sig nödvändigi all sälla 1978/79:109 202 upplagningarnasgallring i samband med pappershandlingarna i sysiemel och deras behandling iarkivhänseende. Del har vidare bekräflais all dessa ärenden, liksom andra arkivgallringsfrågor,i slort sett måste bedömus från full lill full. Idellu hänseende synes DALK i hög grud hu överskallai möjlighelerna all gallra informalionenefter generella rikilinjer. Enligt eii på sid. 282 åiergivei ullalande, somsynes ha principiell räckvidd, skulle de adminisiraiiva regisirens innehåll ihuvudsak inie bevaras på ADB-medium längre lid än som krävs med beakiande avden verksamhet för vilken registren förs. Härigenom skulle bestämda gränsersällas för bevarandet För forskningsregistren däremoi skulle situationendelvis vara annorlunda. Somriksarkivel ovan anförl (sid. 4 betr. avsniii 12.10) är del de adminisirativu regisirensom på väsenlliga punkter utgör forskningens huvudkällor; i jämförelse med demler sig många forskningsregisier lillfälliga och starkt begränsade. Ellbortseende från della förhållande skulle vålla såväl den historiska som denmera omedelbarl samhällsinriktade forskningen irreparabla skador. i betonat kan del även från rättslig synpunkt inge starkabetänkligheter all hårt eller med kort frist gallra i de adminisiraiivaregistren. Riksarkivelkan inte heller ansluta sig till tanken, all FAK-rapponens gallringsreglerskulle kunna ulslräckas lill forskningsregister över huvud liksom lill övrigaoffentliga register som kan vara av värde för forskningen. Givetvishindrar det sagda inte att en viss gallring kan ske efter mer allmänna regler.Ett samarbete mellan riksarkivel och datainspektionen pågår f. n. i avsikt altför vissa enklare former av register arbeta fram sådana regler. För vissa slagav upptagningar gäller den av dataarkiveringskommittén (DAK) utarbetadeförordningen (1974:648) om utgallring ur uppiagning för automatiskdalabehandling. Iövrigt kräver gallringsfrågorna en mer eller mindre individualiserandebedömning. Mol denna bakgrund måste beklaga, att DALK ej velat ingåpå eller föranstalta om den översyn av förhållandel mellan datalag ochgallring, varom i skrivelse lill kommittén gjoriframställning (sid. 283). Riksarkivel anser alltjämt, atl behovei av en sådanöversyn är stort, och finner därjämte alt de med iniegritetsskyddelsammanhängande gallringsfrågorna är speciella och relativt lätta all avgränsa.Ämbetsverket kan således inte ansluta sig lill kommitténs mening (sid. 284), atlfrågan hör samman med allmänna överväganden om forskningens inrikining ochdärför bör prövas i ett vidare sammanhang. Forskningen är underkastad enständig utveckling; den är följaktligen starkt föränderlig, medan utplåningenav arkivalisk informaiion är slutgiltig. Gallringen kan därför inte ulan vidareknytas till forskningsinriktningen Den måste dessulom sesäven ur andra aspekier än den utpräglat vetenskapliga. Riksarkivelvitsordar atl dess samarbete med datainspektionen varit gott och i flera fallmedfört värdefulla vinsler för arkivväsendets del, bl. a. genom den överblicköver arkivbildningen på ADB-området, som vunnits. Förhållandet bör dock enligtarkivet inle undanskymma de faktum atl det på flera punkter finns en påtagligoch ej sällan svårbemästrad motsättning mellan kraven på en integriietsskyddandegallring och på bevarande av ett fullödigt 1978/79:109 203 I och med att datoriseringen fortskrider och utbreder sig tillallt flera samhällsområden,som del konventionella arkivmaterialetsteg för sleg tunnas ut, framträder spänningen mellan de båda tendenserna medökad styrka. Del är inle endasl teoretiska utan även prakliska gallringsproblemsom aklualiseras genom datalagen. Arkiven inom den offenlliga sektorn utgör ivissa hänseenden en enhellig erfarenhets- och kunskapsfond, oavsett vilket leknisklmedium som valls, och frågorna om överblick och sammanhang i gallringen måstedärför ägnas stor uppmärksamhet Riksarkivelfinner del angelägel alt den begärda utredningen om gallringsfrågorna inom enrelativt nära framlid kommer till stånd. Riksarkivetnoierar slulligen med lillfredsställelse DALK:s ullalande lill förmån för ellfastare organiserat samarbele mellan datainspektionen och riksarkivel. 19.5Utbildning och information om datatekniken DäLK:s övervägandenkommenteras av ett fåtal instanser som underslryker skilda utbildnings- ochinformationsbehov. Statskontoretanför att den förda integritetsdebatien i hög grad har gälll det sättde statliga myndigheterna använder sig av ADB. Det är i och för sig naturiigioch också bra all man iniresserar sig för vad de offentliga institutionerna harför sig. I många fall har dock myndigheter och t o. m. enskildabefattningshavare hell utan grund beskyllts för atl använda sina ADB-sysiem på elloegenlligt sätt. Denoro, som kommer lill uitryck på della säll, kan bero på atl man är dåligtinformerad om vad olika informalionssyslem används till och vilka uppgifter somregislreras i dem. Statskontoret delar DALK:s uppfattning om att det ärangeläget alt den allmänna kunskapen om ADB höjs och all den sakligainformationen förbättras om hur datatekniken används. Statskontoret ser det somen av sina uppgifter all verka för atl man kan uppnå förbättringar i dessaavseenden. Datalagen har också medfört att man nu har en mycket god överblickoch kunskap om de personregisier som förs med hjälp av ADB. Detla bidrar tillall man nu har en bra uigångspunki all förse också allmänheten med bättre informaiion. () anser att utbildning som rör delområdet datacontra integritelsfrågorna är av sådan betydelse alt ansvar härför permanentbör åläggas något organ, lämpligen datainspektionen. Såvitt avser den statliga seklornfinner PUN det angeläget atl ansvaret för ulbildningen om integritelsfrågornasnarast permanentas och formaliseras i formersom gäller för t. ex.rationaliserings- och ekonomiadministrativ utbildning, dvs. PUN samarbetar medfackansvarig myndighet vad gäller planering och genomförande av utbildning. Prop.1978/79:109 204 Behovetav ADB-ulbildning måste bedömas som stort. Den tekniska utvecklingen gör altnya områden för angelägna utbildningsinsatser lillkommer, såsom t ex. koniorsdalorer.Den ökude unvändningen uv ADB-leknik i förvaliningen medför all allt fiermålgrupper blir berörda uv ADB-utveckling och genomförunde. Dessu behöver följiiklligenkunskuper för ull pluneru för och unvändu tekniken på ett säll somtillfredsställer krav på god effektivitet Inom områdel ADB finns ettrelativt stort kursutbud på marknaden. Delta är dock i huvudsak främsi riktalpå orienterande och grundläggande utbildning. Del råder här brisl på lämpligtutbildningsmaterial för t ex. självsiudiereller för an vändning i myndigheiernasegen utbildning, av sådani slag atl malerialel är anpassat för de särskildaförhållanden som gäller för statlig ADB-verksamhet Molbakgrund av erfarenhet från nuvarande utbildning som PUN bedriver kan nämnas atlutbildningen kring datalagen iroligen bör omfatta dels specialislkunnande för myndigheiernasansvariga kontaktpersoner gentemot dalainspeklionen dels ingå som ell led i denallmänna förvaliningsulbild-ningen. Kommitténhar i ett särskilt avsnitt framhållil de svårigheler olämpliga blanketter, koderm. m. kan förorsaka för den enskilde, när del t ex. gäller konlakler med regisieransvarigaoch an få information. PUN lar detta exempel som uigångspunki för ait framhållaalt ett sådant problem även kan ses som en informations- och utbildningsfråga.Innehållet i lillgänglig ADB-ulbildning har hiliniills ofta dominerals av meioder/ieknikernära daiorn och ADB-systemens lekniska uppbyggnad. Belydligi mindre uppmärksamheihar t ex. riktals mol ularbelande av kravspecifikalioner för dalabehandlingen,användningen av ulskrifter från daiorer saml uibildning som möjliggör föranvändarna av ADB-sysiem all ge underlag för bälire organisaioriska lösningar. Idatainspektionens verksamhet ingår i viss ulsiräckning informations- ochutbildningsuppgifter. Dalainspeklionen medverkur t ex. med lärurpersonal i PUN:sutbildning inom ADB-området. Medtanke på den datatekniska utvecklingen och på de konsekvenser kommitténsförslag till förändringar i lagstiftningen kan få, vill PUN understryka belydelsenav att planering av informations- och utbildningsfrågor ges ökad uppmärksamhei.PUN är beredd alt medverka i ett sådani planeringsarbete. Innehållet i befintligutbildningsverksamhet behöver successivt förändras efter nya förulsäiningar.Särskilt angelägel äremellerlid att finna former för all lillgodose storamålgruppers behov inom ADB-området, i annan form än ceniral kursverksamhet Dellakan t ex. ske genom uiveckling av malerial, lämpal för genomförande i myndigheiernasegen personaluibildning. Avsluiningsvisbeionar PUN vikten av att datainspektionen särskilt åläggs utbildningsansvarinom sitt område vilkel föruisäiier aii inspekiionen lillförs resurser fördelta ändamål. Statenspersoiiatnämndinstämmer i DALK:s bedömning atl del föreligger ell allmänt behov av utbildningom daialekniken och effekierna av datoriseringen. När del gäller utbildning i effekiernaav datorisering bör särskild uppmärksamhet ägnas åt individers och gruppersupplevelser av ADB-leknik samt alt lära ADB-användare att kritiskt värderasystemen ur Prop.1978/79:109 205 Deiia utbildningsbehov bör, närdet gäller de statsanställda, lillgodosesinom den statliga personalutbildningens ram. Det bör ankomma på den nya organisalionenför statlig personalutbildning all planera och genomföra denna utbildning. Nämndenför sainhätlslnformailon understryker behovei av saklig upplysning ochdiskussion i skolan, vuxenutbildningen och studieorganisationer om datateknikenoch hur den berör människan. vid Siockholms universilel uttalar: SåvälDALK som tidigare datasamordningskommitlén har slarkl under-slrukil viklen avförstärkta dataulbildningsinsaiser på högskolenivå uianför de i snäv meningdatatekniska ämnena. Del är nu angeläget både att dessa allmänna önskemålpreciseras och all lidsplaner redovisas för hur förslagen skall genomföras.Universitetsutbildningens produktionscykel är lång och kräver godframförhållning redan när del gäller morgondagens behov. 1 detla fall är detfråga om behov som redan är akuta. För juridikens del finns anledning atl pekapå kravet att jurisler och angränsande yrkeskategorier -och i viss mån ävendatatekniker - kan handskas åtminstone med den nya leknikens mera centrala rällsproblemoch på de utbildningsbehov som sammanhänger med införandet av automatiserade meioderi rättslillämpning och planering inom rättsväsendet Den nya juristulbildningeninnehåller vissa inslag av denna art men hiltills hardet prakliskagenomförandet varil hell beroende av lokala inilialiv och lillfälligalösningar. vill peka på alt det här gäller mer än blollallmänbildning om de sociala och mänskliga effekierna av daloriseringen, inteminst när uppmärksamhelen vänds mol högre uibildning som lägger basen för forisaiiaforskningsinsai-ser. Ävenarbelsgruppen för ADB och juridik vid Siockholms universilel underslrykerviklen av DALK:s uttalanden rörande behoven av förslärkta ulbildningsinsalser.Gränsområdet mellan ADB och juridik lillhör de i della sammanhang mer vikligaoch della förhållande kommer sannoliki aii än mer acceniueras i framliden. KarolinskaInslilulel påpekar alt forskare alllför ofta har haft en bristfälliginformation om datainspektionen. Nuvarande information är i sak riktig menolämpligt utformad. Det är därför angeläget au datainspektionen utger eninformationsskrift lämpad jusl för denna läsekreis. Den kan då förslagsvis varaulformad som en laihund för forskaren eiler institutionen vid kommunikalionmed dalainspeklionen vad avser evenluella ansökningar om lillsiånd all föra personregisier.Denna informationsskrift bör så långl möjligl är undvika lekniska termer. 19.7Utformningen av blanketter m. m. Dalainspeklionendelar de av DALK framförda synpunkierna angående blanketter m. m. Inspeklionenserfarenheler bekräftar vad DALK redovisar såsom bristfälligt Byråkrailuiredningenuttalar all blanketter ofta är anpassade till daiaiek- 15 1978/79. 1978/79:109 206 nikeni siällei för lill dem som skall fylla i dem. Uppgifter ur personregisierinnehåller ofta svårtolkade koder och sifferbeieckningar av olika slag. Byråkrailuiredningenhar i fiera sammanhang lått påpekanden från allmänheien om svårighelen allförslå sådana uppgifter. Del är vikligl all siora ansirängningar görs för allförenkla ulformningen och öka begriplighelen av blanketter och besked urdalaregister.