prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — 1.7 : Föreningen kan i alltväsentligt delade av utredningen framförda uppfattningarna och noterar medtillfredsställelse de slutsatser om växtförädlingens stora betydelse för såväldet svenska samhället som andra länder inom och utom som utredningenpresenterat. I detta sammanhang vill föreningen understryka vadutredningen framhållit när det gäller nödvändigheten av att så långl möjligleftersträva att produktionskedjan alltifrån utsädet till slutlig konsumtion iolika former optimeras. När målsättningen med olika förädlingsaktiviieter skalldefinieras erfordras mot denna bakgrund en långlgående samverkan mellan förädlaren,utsädesproducenten, lantbrukaren, lantbrukets föreningsrörelse, industrin,företrädare för samhället och konsumenterna, velenskapliga institutioner m. m.Detla föruisätter att olika intressenter aktivt engagerar sig i denna processom huvudsyftet med en så optimal växtförädlingsinsais som möjligt skall kunnauppnås. I vissa fall pågår en sådan dialog exempelvis inom föreningensverksamhelsområde när det gäller oljeväxtförädling medan den inom andra områdenär mindre utvecklad. Vad som här har anförts pekar på angelägenheten av atlansvarei för växtförädlingen såväl beträffande dess inrikining somfinansiering bör vara fördelat på ett flertal olika intressenter. Ytterligaresynpunkter härpå utvecklas i samband med att växtförädlingsnämnden i detföljande behandlas. Utredningens och föreningens bedömningar av växtförädlingensvärde sammanfaller således i hög grad. Föreningen vill dock framhålla vad beträffarde exempel som utredningen anförl, som underlag för beräkning av de årligaekonomiska vinsterna där det ansetls vara möjligt med en närmare precisering,att dessa synes ha begränsats till en analys byggd på förutsättningen att ilandet befintliga växtförädlingsinslitutioners insatser skall mätas. För att änmer markera värdet av växtförädlingen skulle analysen enligt föreningens meningha kunnat ytterligare vidgats genom att bedömningar gjorls som visade hurtillgången på odlingsvärt utsäde med tillfredsställande odlingssäkerhet skulleha sett ul utan tillgång lill de produkler som genom den svenskaväxtförädlingen framkommit och vad detta skulle ha medfört för det svenskajordbruket och samhällel i övrigt ur produk-tionsvärdessynpunkl. Mot en sådanbakgrund skulle man med stor sannolikhet kunnat konstatera att odling av vissaväxlslag inle skulle förekomma Prop.1978/79:130 40 exempelvis oljeväxter och sockerbeta, att odlingen iskogs- och mellanbygder samt i icke alls skulle kunna bedrivas undernuvarande former, att avkastningspotentialen i våra jordbruksbygder skulle varaavsevärt lägre som sortmaterialet skulle vara föga vinterhärdigt. habristande resistens mot i landet förekommande växtsjukdomar, ha en kvalitetsom inle var anpassad till de krav som vi nu i anser vara självklaram.m. Härtill kommer allvarliga konsekvenser ur beredskapssynpunkt. mening skulle således en vidgad analys medföra alt växtförädlingensroll i det svenska samhällel ytterligare skulle ha understrukits. Vidställningstagande till den svenska växtförädlingens framtid och de resursersom skall avdelas för denna i form av avgifter, stöd från statens sida och frånandra intressenter bör dock synpunkter av det slag som framförts blibeaktade. 1.8 i Malmöhuslän:Växtförädlingsverksamheten vid Hilles högs . utgörett betydel sefullt inslag i länets näringsliv inte bara sysselsättningsmässigt utan också på grund av den högtstående vetenskapliga verksamhet som bedrives där. Förädlingsverksamheten utgör grunden för en kommersiell verksamhet som beträffande sockerbetsfrö till allra största delen är inriktad på utlan det. Som på ettutmärkt sätt belysts i betänkandet barden i landet bedrivnaväxtförädlingsverksamhelen varit av stor vikt för jordbruket genom allskördenivån fortlöpande har höjts. har skördeprodukternas kvalitet imånga fall kunnat förbättras och odlingsegenskaperna kunnat anpassas lillmoderna arbetsmetoder i jordbruket. För de i länet betydelsefulla grödornasockerbetor och höstraps har de framsteg som nåtts inom växtförädlingen varitav avgörande betydelse. Om man inte hade lyckats uppnå de resultat iförädlingsverksamheten, som man gjort, hade troligen både sockerbetsodlingenoch höstrapsodlingen måst upphöra i landet. 1.9 i : Utredningen harbedrivit sitt arbete med utgångspunkt från att svensk växtförädling även i framliden skall ha sin tyngdpunkt i den allra sydligaste delen av vårt land. Endast en mindre del, , av landets åkerareal är belägen i södra slättbygder. Utredningen anser tydligen att en växtförädling inriktad på odlingsmaterial för mellersta och norra även skall komma i andra hand. 1.10 vill även understryka att del finns många tecken somtyder på att de kemiska bekämpningsmedlen kommer att bli mindreeffektiva. Delta är framför allt aktuellt i varma tropiska områden därskadegörarna har korla genera-lionstider. Delta berör i hög grad u-ländema. Enaktiv resislensförädlingär då en av de bästa möjligheter vi har att bekämpa skadegörare. 1.11 : TCO anser all det är viktigt atl en ökad samverkan mellande svenska växtförädlingsföretagen kommer till stånd för atl stärka den svenskaväxtförädlingen gentemot de internationella växlförädlingsförelag som byggsupp av multinationella företag. TCO vill allmänt framhålla att växtförädlingsom syfiar lill att möjliggöra en reducering av användandet avbekämpningsmedel och konstgödsel bör prioriteras. 1978/79:130 41 1.12 Agrifack: Förslagen till utsädesföreningens ochutsädesbolagets framlida organisation samt till huvudmannaskap- och ägandeförhållanden baseras på utredningens uppfattning att staten och jordbruksnäringen ge mensamt bör ta ansvaret. Agrifack delar denna uppfattning som vi vad beträffar förädlingsinstitutionen starkt vill understryka nödvändig heten av att staten även i fortsättningen skall ha det övervägande ansvaret för förädlingsinsatsernas inriktning och finansiering. Skälen härför äro mänga. Vi anser det vara utomordentligt väsentligt att får status som officiell växtförädlingsanstalt. Det underlättarvåra kontakter med andra officiella institutioner inom landet och framför alltsamarbete och kontakter beträffande utbyte av information och genmaterial medutländska officiella institutioner. Likaså bör kemiska laboratoriets status somofficiellt laboratorium bestå. Belydande personalinskränkningar skulle annarsbli följden. Ett markant statligt inflytande och därmed statligtekonomiskt ansvar är också betydelsefullt för att kontinuiteten skall kunnaupprätthållas i såväl forsknings- som förädlingsarbete, sistnämnda icke minstvad beträffar förädlingen av mindre lönsamma växlslag. bidrar staien medett generellt anslag i form av löner tili en vältränad kader av ijänslemän ochlantarbetare. Dessa svarar för kontinuiteten i arbetet. Utredningens förslagom att statliga medel huvudsakligen skall anvisas för avgränsade projekt innebärenligt vår uppfattning en alltför stor osäkerhet i kontinuiteten av delångsiktiga såväl forsknings- som förädlingsprojekl, som är nödvändiga iförädlingsarbelet. 1.13 Lokala vid : Vianser liksom ledning en för att en sund konkurrens samt en nära kontakt med pro ducenter och konsumenter är en god stimulans för den enskilda tjänste mannen i hans arbete. Det är ur arbetsmarknads- och trygghetssynpunkt av stor vikt att flera skilda växtförädlingsföretag fmns på den svenska ar betsmarknaden. Växtförädlare och övriga specialister får därigenom större möjlighel att välja anställning och en nyttig konkurrens om kvalificerad ar betskraft kan uppslå. Vi anser vidare att grundforskningen huvudsakligen skallarbeta på helstatlig basis, varvid olika växlförädlingsförelag skall ha likartademöjligheter att erhålla information . 1.14 , och svenska utsädesaktiebolaget: De nämnda organisationerna, ne dan benämnda LRF, har beslutat atl gemensami avge yttrande och får i an ledning härav anföra följande. En effektiv svensk växtförädling har varil avutomordentlig betydelse för det svenska lantbmkets utveckling. Det mesta tyderockså på atl del förhållandet skall bestå och kan komma alt bli än större. Desenasle årens utveckling mot en ökad kommersialisering av växtförädlingen medicke traditionella förelag som gått in på bred front i växtförädlingen och ulsädeshanteringenhar ingetl oro. Del är få områden inom det svenska lantbmket som är sågrundligt utredda som växtförädlingen. Detta lorde bero dels på denbetydelsefulla roll växtförädlingen anses ha haft, dels påbrisiande samarbele mellan de organisaiioner som sysslar med växtförädling inomlandet. mera omfattande samarbele har ansetts medföra ett bätireutnyttjande av Prop.1978/79:130 42 de samlade resurserna till gagn för både samhället ochjordbruksnäringen. Ansträngningar för att få till stånd ett ökat samarbete haremellertid inle varil framgångsrika. I utredningsdirektiven understryksdärför behovet av att få en samlad analys av de nuvarande formerna förväxtförädling inom jordbruk och trädgårdsnäring i och omvärlden. LRFanser denna utgångspunkt vara riktig och vill uttrycka sin lillfredsställelseöver att denna analys blivit gjord på ett så kvalificerat sätt. har det framkommit underlag som kan ligga till grund för ettställningstagande för en effeklivare organisaiion av växtförädlingen. ----- Även om växtförädlingen inte ensam vilketutredningen också framhåller - kan lösa problemen förlivsmedelsförsörjningen, så delar LRF Ulredningens grundsyn alt växtförädlingenär en viktig faktor för utvecklingen av ett effektivt miljöanpassat jordbruk ihela landet. Utredningen har analyserat växtförädlingens roll i denproduktivitetsutveckling som del svenska jordbruket haft . Försök har gjorts att isolera den rena växtförädlingens effektoch utredningen har därvid kommit fram till att den uppgått tillstorleksordningen en procent . Skall denna positiva utveckling kunnabibehållas framöver kommer det att krävas ännu större insatser. Därutöverframhåller utredningen att växtförädlingen i samverkan med införandet av nyteknik bidragit till alt ytterligare höja produktiviteten i jordbmket. LRFanser att de av utredningen gjorda bedömningarna är rikliga. Den starka produktivitetsökningen har delvis åstadkommitsgenom ökad användning av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Ulredningenframhåller emellertid att växtförädlingen medverkat till att användningen avvissa kemiska bekämpningsmedel, främst inseklicider och fungi-cider, har kunnatreduceras. Vidare anvisas framlida utvecklingslinjer där användningen avkemiska medel kan komma alt begränsas betydligt. Med den inställning som LRF iolika sammanhang ådagalagt i dessa frågor vill LRF understryka betydelsen avinsatser på detla område. Målel för denna typ av insatser står klart: ökadproduktivitet, förenad med minskad användning av kemiska medel. Ansvarei för växtförädlingen.--- När del gäller näringensansvar an ser LRF all utredningen underskattat de insatser som jordbruket på olika sätl har gjort . Genom införandet av växlförädlarrätl har avgiftsuttaget från växlförädlingsinstitulionerna på nya sorter fyrdubblals . De parallellt utgående växtförädlingsavgifierna i huvudsak för äldre sorter har mer än fördubblats . har näringen på olika säll, främsi genom alt avsätta reglerings medel, kortsiktigt medverkat till alt växtförädlingen på flera områden har kunnai upprätthållas vid en hög nivå. De i olika sammanhang framförda påpekandena i utredningen all näringens engagemang i växlförädlingsfrå- gorna skulle vara begränsat finner LRF orättvisa och felaktiga. I utredningen anförs farhågor för atl ställningen försvensk växtförädling skall komma att försvagas såväl vad gäller del på inhemskabehov inriktade förädlingsarbetet som möjlighelerna alt hävda svenskväxtförädling på den internationella marknaden. Utredningen pekar härvid på delhot som ett genombrott för de multinationella företagen kan komma att få, iförsta hand genom minskade exportmöjligheler för svenska växtförädlingsförelagmen framför allt om de viktigaste växtslagen skulle slås ut av utländsktsortmaterial. Härigenom skulle kontinuilelen i den svenska växtförädlingenrubbas och våra möjligheter att få fram ett lämpligt sortmalerial för hela 1978/79:130 43 landet starkt begränsas. Mot bakgrund härav hävdarulredningen att en effektivisering och förstärkning måste komma till stånd föratt få fram en bestående slagkraftig svensk växtförädlingsverksamhet. LRFdelar denna utredningens synpunkt. 1.15 : KF:s huvudinställning är att växtförädlingen i i framtidenmåste få större resurser med hänsyn till den ökade betydelse somväxtförädlingen bör få såväl inom jordbruk, trädgårdsnäring, skogsbruk som förkonsumenterna (t.ex. frilandsodlingar). Många exempel finns både i ochutomlands på de långtgående resultat som växtförädlingen uppnått på olikaområden och som fått effekier både för jordbruks- och industriproduktionen ochför miljön i stort. Beträffande den föreliggande utredningen anser KF attkonsumentintresset kommit i skymundan, bl. a. därför att det i sista hand ändåär konsumenterna som direkt eller indirekt bör få en del av fördelarna medväxtförädlingsinsatserna. Som växtförädlingen i varit inrikladhar vissa avsnitt blivit åsidosatta och bl. a. gäller det växtförädling medregional inrikining, särskilt i mellan- och . KF anser att denframtida inriktningen av växtförädlingen i första hand bör inriktas pä deinhemska behoven, men att man måste söka göra större insaiser även påolika exportmarknader - inte minst därför att den svenska marknaden är säbegränsad. 1.16 : Mycket talar för att än större krav än kommer alt ställas påväxtförädlingen . Det kan enligt förbundets uppfattning förmodas,att användningen av kemiska substanser mot lantbruksväxternas skadegörarekommer alt minska och delvis ersältas med förädlade sorter med resistens-eller immunitetsegenskaper. Det är också angeläget, att svensk växtförädling kan hävdasig i en allt hårdare internationell konkurrens. Icke minst gäller detta i detläge som uppstått, genom atl utomlands kapitalstarka förelag i bl. a. olje- ochläkemedelsbranschen såsom . , m. fl. börjat ägna sig åtväxtförädling av kommersiellt iniresse. Om svensk växtförädling icke skulle geserforderliga resurser för en effektiv verksamhet, kan icke blott befaras attvår exportmarknad går förlorad utan även, och vad värre är, all svensktjordbruk kommer i en beroendeställning av utlandet, när det gällersortmaterialet. Även om det inte finns anledning att överdrivadessa farhågor, finner förbundel det angeläget, alt svensk växtförädlingtillförs medel i sådan utsträckning att såväl gmndforskning som målinriktadpraktisk förädling tryggas. Den praktiska växtförädlingen har enligt förbundetsförmenande ägnats alltför ringa uppmärksamhet i betänkandet. Förbundet harredan lidigare framhållit betydelsen av resistensförädlingen och vill utvidgadetla med att understryka vikten av atl kvalitetsfrågorna ges större utrymmeinom växtförädlingen. 1.17 : En effektivväxtförädling är av stor betydel se inte bara för lantbruket ulan även för livsmedelsindustrin och i sista hand givetvis också för konsumenterna. Del är därför beklagligt atl ulred ningen i sitt betänkande i så ringa grad beaktat de båda sistnämnda grup pernas intressen i sammanhanget. Visserligen förordar man att de olika produktionskedjorna inom livsmedelsindustrin bringas alt samverka i ökad utsträckning, och anför del samarbete som sker på sockerbetsområdel och oljeväxlområdet som eflerföljansvärt exempel, men detla synsätt har Prop.1978/79:130 44 inte avsatt några nämnvärda spår i de organisatoriskaförslag som presenteras. Vad gäller konsumenternas intressen tas egentligenendast folkhälsosynpunkterna upp till behandling. Detta är emellertid attundervärdera konsumenternas roll i sammanhanget. Enligt förbundets uppfattningmåste en av växtförädlingens huvuduppgifter vara att få fram produkter som iett långsiktigt perspektiv tillfredsställer konsumenternas behov. Växtförädlingkan ju sägas vara en kvalificerad form av produktionsutveckling och bör liksomall produktutveckling inriktas på att skapa en slutprodukt som uppfyller såvälförädlingsindustrins som konsumenternas kvalitetskrav. 1.18 : Utredningen framhåller på olikaställen, hur en ""skicklig marknadsföring"' medverkat till denstora spridning Weibullsholms sorter fått. Givetvis måste en vederhäftig ochskicklig marknadsföring till, särskilt som konkurrenterna förfogar över enbetydligt siörre försäljningsapparat. Men enbart med god marknadsföring kanman inte säkra sorternas spridning. Jordbrukaren aren upplyst och medvetenkonsument, han köper bara utsäde han har tilltro till. Dessulom följer han vaketden officiella sortprövningen. Man måste reagera, när utredningen säger (s.155): ""Trots Weibullsholms stora framgångar rör det sig likväl oftai avkastning och kvalitet, jämfört med utsädesföreningens sorter, om marginellaskillnader"". All utan analys eller exemplifiering framkasta elldylikt yllrande hör inte hemma i en offentlig utredning. ----- Enligt vår uppfattning överdriver utredningen demultinationella företagens engagemang i växtförädlingen i . Den endainbrytning av betydelse som skett utgöres av Shells övertagande avNickerson-företaget i . Det är dock riktigt, att konkurrensen påväxtförädlings-området hårdnat . Det försprång, som svenskväxtförädling hade under efterkrigsåren, har efter hand kryml genom målmedvetenuppbyggnad av den praktiskt-velenskapliga växtförädlingsverksamhelen ule iEuropa. Utredningen anför att svensk växtförädlings ställningutomlands försvagats . Detta är för Weibullsholms vidkommandefelaktigt. Tvärtom har Weibullssorterna kunnat stärka sinställning, och odlingsarealen för våra sorter i har ökat mellan åren1973 och 1977. Utredningen betecknar odlingen av svenska stråsädessorteri som obelydlig. Delta är dock inte med sanningen överensstämmande. 1Sovjetunionen torde man kunna räkna med, all enbart stråsädessorterodlas på en areal av ca 500000 ha och i på mellan lOOOOO och 200000 ha. En viktig aspekt på svenska sorters odling i utlandet, sominte alls beaklals, uigöres av de svenska vallväxt- och grönyiesorternasspridning, främst i . har vi glädjande nog kunnatkonstatera en betydande inbrytning på den europeiska marknaden av svenskasorter av dessa växlslag. Enbart av Weibullssorterna (blålusern Vertus och AlfaII, timotej , alsikeklöver Tetra, rödsvingelReptans, ängsgröe m. når exporten en belydande volym. Bara för någraår sedan var exporten av vallväxter och grönyteväxter av svenska sorter avmarginell betydelse. Vi kan på goda grunder räkna med en icke obetydlig ökningav arealen för Weibullssorter av stråsäd och jordbruksfrö utomlands de närmasteåren. Utredningen har sett som sin främsta uppgift att omformasvalöfsorgani- 1978/79:130 45 Man låler t. o. m. förstå, att det är önskvärt,att svalöfssorternas spridning underlättas. Detta borde vara ovidkommande förutredningen; det viktiga är att jordbruket och trädgårdsnäringen har tillgångtill de bästa sorterna. Vems sorterna är, saknar direkt intresse förfolkhushållet. 1.19 : påtala växlförädlingsutredningens underlåtenhet atl på ett merengagerat och seriöst sätt låta analysera och utreda växtförädlingen inomträdgårdssektorn. Utgående ifrån att det för landet finns ett klarl uttalatbehov av en inhemsk trädgårdsproduktion ser förbundet justväxtförädlingsverksamheten som ett av medlen för alt kunna vidmakthålla ochutveckla en rationell och lönsam och inte minsl en ur konsumentsynpunkt påalla sätt tilltalande produktion. Det kan också hävdas, atl för vissa enskildakulturer eller kulturgrupper är just växtförädlingen den avgörande faktorn förden fortsatta odlingen av dessa växtslag i vårt land. Främst gäller detta defri-landsodlade växtslagen, där klimatfaktorn, dvs. härdighelsegenskapen,dagslängdsanpassningen m. m. är begränsande för vilkel material odlaren kanvälja. Den internationella växtförädlingen har inte klimatanpassningen som etthögt prioriterat urvalskriterium, varför nytt odlingsmaterial svårligen kanställas till vårt förfogande genom import. Inte heller de övriga nordiskaländerna har en sådan utvecklad förädlingsverksamhet på trädgårdsområdet somskulle göra en svensk förädling av den anledningen obehövlig. måsle ikraft bl. a. härav upprätthålla en egen resurs och bedriva en så långt möjligttillfredsställande egen förädling. De hittillsvarande rationaliseringssträvandena ochutvecklingen inom trädgårdsproduktionen har i väsentlig grad lagit fasta på attanpassa leknik, kulturåtgärder och arbetsmetodik till befintligt växtmaterial.Man har i Slorl sett nått därhän att ytterligare ralionaliseringsålgärderinte kan göras utan avsevärda investeringsbelopp. Detta kommer att bli än meruttalat inom en . Del finns därför anledning för växtförädlingenatt med stöd av ökade resurser siudera växtmaterialets genetiska förutsättningaroch förädlingsteknikens möjligheter att anpassa växtmaterialet till teknik,odlingsförutsältningar och arbetsmetoder. En sådan förädling måste ta formen avbeställningsuppdrag med utgångspunkt i del inom landet eller landsdelenaktuella, lillämpade produktionsförloppet. Exempel på sådana förädlingsmål ärsorter av gurka, jordgubbar m. fl. för maskinell engångsskörd, sorter över helakulturspektrat med resistens mot specifika skadegörare m. m. vara ett mycket starkt och viktigt skäl för en bredare och kraftigaresatsning på irädgårdsväxtförädlingen än vad som gjorts. Konsumentintressena och deras berättigade krav påhögkvalitativa, näringsrika och sunda produkter och krav på produktions- ochleveranssäkerhet kan kanske anses vara mindre specifika för visst land.Förbundel menar, att detla till viss del är riktigt, men en förtroendefull kontaktmellan producent och konsument bygger bl. a. på all konsumenten vid köpet avsvenskproducerad vara känner sina önskemål om produkten uppmärksammade ochtillgodosedda av producenten. Detta innebär, att en av grundvalarna för ensvensk irädgårdsproduktion är att förädlingsverksamheten tar sikte på att geodlarna ett växtmaterial som i ovannämnda avseenden uppfyller specifikasvenska konsumentkrav. Som utredningen kortfatiat framhåller kan vissa skäl ansesföreligga för ett statligt engagemang i och ansvar för förädlingen avträdgårdsprodukter. Förbundet menar, alt detla måste göras starkt. Prop.1978/79:130 46 mycket stort kulturprogram och med ett synnerligenvarierat sortmaterial inom detta äger inte förutsättning att ge direktföretagsmässig lönsamhet åt förädlingsverksamhelen. Ulredningen lägger välslark betoning på en huvudsaklig inrikining av förädlingsverksamheten på enkortsiktig företags-mässigl lönsam verksamhet. Delta menar förbundel är ettförrädiskt synsätt och en fara för bibehållandet av en allsidigträdgårdsproduktion och för tillgodoseendet av de mer långsiktiga målen fördenna. Skulle förädlingen läggas upp på .sådan basis, vill förbundetifrågasätta om det ens för någon enda kultur skulle kunna varalönsamt. En svensk produklion är ett samhälleligt beredskapsinlresse. Ävenhemlrädgårdsod-lingar har betydelse härvidlag, även om förädlingsarbelet inomfrukt-, bär-och köksväxtområdet inte primärt behöver inriktas på att tillgodosedenna grupp. Den yrkesmässiga trädgårdsproduktionens spridning över landetborgar för att lämpligt odlingsmaterial även kan komma exempelvis norrländskhemträdgårdsodling till del. Inom prydnadsväxibranschen är del allmänna enmycket stor förbrukare av sådant material, varför statens och kommunernasintressen bör visas genom ett ökat statligt ansvarstagande även inom dennasektor. Det statliga engagemanget måsle vara allsidigt, dvs. avse såväl dennödvändiga grundforskningen som den tillämpade förädlingsverksamhelen, vidaresåväl den relalivi snabbare förädlingen av ettårskulturer som det långsiktigarearbetet med fleråriga kulturslag. Ett långlgående statligt engagemang ochansvar bör ändå ge utrymme för en fortsatt privat växtförädling. I den mån ensådan också medverkar i ett långsiktigi nationellt förädlingsprogram börden gesslatligt stöd.