prop · G20328 · 1978-12-31 00:00:00 — Beslut om betalningssäkring skall I undantagsfallfå fallas av annan tjänsteman än sådan som har alt föra det allmännas talan Imål om den fordran beslutet avser säkerställa. Förutsättningarna härför ärenligt utredningen att särskilda skäl skall föreligga. Bestämmelsen är iförsta hand tillämplig i fråga om fordringar av samma slag därbeslutskompetensen är fördelad mellan olika lokala eller regionala myndigheter.Den ger vidare myndighet befogenhet att särskilt förordna den som inte ägerprocessbehörighet att besluta angående betalningssäkring. Utredningenframhåller emellertid att bestämmelsen bör användas restriktivt. 1978/79:28 69 Verkställighet av beslut om betalningssäkring börenligt utredningen I huvudsak följa reglerna vid utmätning. Verkställighetenbör av naturilga skäl anförtros kronofogdemyndighet. Slutligen bör etledsförfarande motsvarande utmätningsed Införas vid verkställigheten. Utredningen föreslår således att beslut ombetalningssäkring skall verkställas enligt de föreskrifter som gäller vidutmätning för den fordran åtgärden avser all säkerställa såvida inte särskildabestämmelser I den föreslagna lagen stadgar avvikelser härifrån.Kronofogdemyndighet skall vidare verkställa beslutet på framställning av dentjänsteman som har fatlat beslutet. Undantagen från tillämpning av reglerna förutmätning är enligt utredningen i huvudsak betingade av den föreslagnaåtgärdens karaktär av säkerhetsåtgärd. Sålunda föreslås att verkställighet iprincip inte skall få omfatta försäljning av den egendom som har tagits ianspråk. Inte heller andra åtgärder som har samband med försäljningskall få vidtas vid verkställighet av beslut om betalningssäkring. Vad som skall gälla i fråga om underrättelse tillgäldenär regleras I den föreslagna lagen. Motsvarande regler vid utmätning ärsåledes inte tillämpliga. De villkor som enligt 59 ij UL måste vara uppfylldaför att man skall kunna underlåta att underrätta gäldenär om verkställighetenföreslås ej heller skola gälla vid betalningssäkring. Enligt utredningen börgäldenär erhålla meddelande om den förestående verkställigheten enbart omomständigheterna talar för att han Inte efter sådan underrättelse kommer atttillgripa åtgärder som kan hänföras till betalningssabotage. Slutligenföreslås, till skillnad från vad som gäller vid utmätning, attkronofogdemyndighet skall äga exklusiv behörighet I fråga om i princip allaåtgärder på verkslällighetsplanet. Sålunda ankommer det enligt förslaget endastpå kronofogdemyndighet att besluta angående åtgärder som avser förvaltning avianspråktagen fast egendom. Vid verkställigheten far enligt förslaget gäldenärunder vissa förutsättningar åläggas att upprätta förteckning över sinatillgångar och skulder och att med ed bekräfta att uppgifterna är rikliga.Edgången föreslås bli siraffsank-tionerad enligt 11 kap. 1 och 3 ! ;§ BrB somoredlighet resp. vårdslöshet mot borgenär. Genom förslag till ändring i dessalagrum föreslås de omfatta även förteckning till betalningssäkringsed.Förutsättningar för betalningssäkringsed föreslås vara alt tillgångar inteanträffas vid verkställigheten eller att dessa är Ivistiga. Förfarandet vidbetalningssäkringsed föreslås I princip utformat efter bestämmelserna I lagen(1921:244) om utmätningsed, UeL. Om den föreslagna säkerhetsåtgärden skalltillgodose de fiskala behoven inom skalle- och avgiftsprocessen fordras detenligt utredningen att till den Prop.1978/79:28 70 knytssådan rättsverkan som dels innefattar inskränkning I gäldenärens befogenheter ifråga om den egendom, som åtgärden omfattar, dels ock medför visst skydd motgäldenärens övriga borgenärer. Utredningen framhåller att det enligt gällanderätt är möjligt att genom olika civilrättsliga dispositioner göra ensäkerhetsåtgärd av typ kvarstad verkningslös. Enligt utredningen är delallmännas från flera synpunkter svåra ställning I den massärendeprocess, sombeskattningsförfarandet i allmänhet innebär, ett tungt vägande skäl förattförena betalningssäkring med ett särskilt skydd för den lanspråktagnaegendomen. Detta bör enligt utredningen konstrueras som förmånsrätt I denegendom som är föremål för åtgärden. Förmånsrätten bör vara av samma slag somden som uppkommer vid utmätning och gälla för verkställigheten. På grund av nu angivna förhållanden föreslårutredningen bestämmelser om förbud för gäldenären att till skada för detallmänna förfoga över egendom som är föremål för betalningssäkring. Förbudetskall gälla från det kronofogdemyndigheten har förklarat alt egendomen hartagits i anspråk. Förbudet föreslås straffsanktionerat enligt 17 kap. 13 § BrBsom överträdelse av myndighets bud. Genom förslag till ändring i nämnda lagrumföreslås straffansvaret omfatta även gods som har tagits i anspråk genombetalningssäkring. Vidare föreslås alt bestämmelser införs i 8 §förmånsrättslagen (1970:979), FRL, om att ett verkställt beslut om betalningssäkringger förmånsrätt I den egendom som har tagits i anspråk. Förmånsrätten föreslåsuppkomma som förmånsrätt på grund av bestämmelserna i 77 § 1och 2 mom. samt 83 § 1 mom. Utredningen föreslår slutligen att förmånsrättenskall ha samma innebörd som förmånsrätt på gmnd av utmätning. Vid utmätning förfordran, för vilken beslut om betalningssäkring har meddelats skall enligtförslaget förmånsrätt följa från den dag, då beslutet om betalningssäkringverkställdes under förutsättning att utmätningen sker i den egendom som hartagits I anspråk genom betalningssäkringen. Regler härom föreslås införda i 9 §FRL. Enligt utredningens mening bör det finnas möjighetalt ställa säkerhet för betalning av skatt-, tull- eller avgiftsfordran vidbetalningssäkring. Därvid bör Inte krävas att beslutet om betalningssäkring ifråga om fordringen skall föreligga. Gäldenären bör ha möjlighet att förhindrabeslutet genom att ställa säkerhet. Med hänsyn till vad nu har sagts föreslårutredningen bestämmelser enligt vilka säkerhet får ställas för betalning avfordran på skatt, tull eller avgift. Den som är behörig att besluta ombetalningssäkring i fråga om fordringen föreslås fa behörighet att pröva erbjudensäkerhet och besluta om sådana åtgärder som Prop.1978/79:28 71 ärerforderliga för att ta säkerheten I anspråk. Om särskilda skäl föreliggerskall enligt utredningsförslaget även kronofogdemyndighet ha rätt att prövaerbjuden säkerhet. Anmälan om sådant beslut skall emellertid genast göras tillden I normala fall behörige beslutsfattaren. Denne skall pröva ombeslutet skall bestå. Med uttrycket "särskilda skäl" skallenligt förslaget förslås framför allt sådana situationer där man på grund avfaktiskt hinder Inte kan erhålla beskaUningsmyndighetens beslut och det ärsärskilt brådskande med verkställigheten. Enligt förslaget skall säkerheten utgöras av panteller borgen. Borgen skall ställas såsom för egen skuld och vara solidarisk omden ställs av mer än en person. 6.2.2.6Besvär m. m. Talan mot beslut i fråga om betalningssäkring börenligt utredningen kunna föras hos den myndighet eller domstol som har attpröva besvär över beslut i fråga om den fordran betalningssäkringen avser altsäkerställa. Med undantag för vissa fordringar bör således i princip sammabesvärsordning gälla vid betalningssäkringen som vid besvär över beslut I frågaom fordringen som sådan. Vid talan mot verkställighet av beslut om betalningssäkringbör enligt utredningen i huvudsak vara tillämpliga. Med hänsyn till det anförda föreslås därför atttalan mot beslut angående betalningssäkring skall föras genom besvär hos dendomstol eller myndighet som har att pröva besvär I fråga om den fordranbetalningssäkringen avser. Länsskatlerälten i länet skall dock vara ensambehörig att pröva besvär i första instans såvitt avser fordran Inomlänsstyrelsens förvaltningsområde. Vidare föreslås att bestämmelsema i 10 kap.UL om klagan över utmätningsmans förfarande skall gälla i tillämpliga delar ifråga om verkställighet av beslut om betalningssäkring. Talan föreslås dockinte I något fall begränsad till . Förslaget till beialningssäkringslag för skatte-och avglfisprocessen bör enligt utredningen medföra vissa följdändringar iförfattningar Inom i huvudsak civil-, utsöknings- och konkursrätten. Deändringar som föreslås är enligt utredningen främst föranledda av alt ett verkställtbeslut om betalningssäkring medför förmånsrätt för fordringen samt attåtgärden i likhet med vad som gäller vid utmätning föreslås utgöra hinder motvissa civilrättsliga dispositioner med den egendom som har tagits i anspråk. Avdessa skäl föreslås ändringar I FRL, jordabalken, JB, lagen (1955:227) ominskrivning av rätt till luftfartyg, , och sjölagen (1891:35 s. 1), SjöL. Prop.1978/79:28 72 Utredningenanför även andra omständigheter som grund för de föreslagna följdändringarna.Behovet av allmän förmånsrätt för arvs- och gåvoskatt samt det lämpliga I attden föreslagna säkerhetslagstiftningen omfattar hela området för skatter,tullar och avgifter förklaras vara anledningen till förslaget till ändring iLFS. Den exekutionsrättsliga regleringen av verkningarna av betalningssäkringutgör skälet till de föreslagna ändringarna i UL, lagen (1971:494) om exekutivförsäljning av fast egendom, FfL, lagen (1971:500) om exekutiv försäljning avluftfartyg m. m., LfL, lagen (1973:1130) om exekutiv försäljning av registreratskepp rn. m., SfL och KKL. För att institutet betalningssäkring skall fungeraeffektivt bör det enligt utredningen vara straffrättsllgt sanktionerat. Avdenna anledning föreslås att det strafföara området för oredlighet resp.vårdslöshet mot borgenärer utvidgas till att omfatta gäldenär som lämnaroriktig uppgift I förteckning till betalningssäkringsed. Även bestämmelsen i 17kap. 13 i; BrB om överträdelse av myndighets bud föreslås utvidgad till attomfatta den som rubbar gods som har tagits I anspråk genom betalningssäkring. Slutligen bör enligt utredningen destraffprocessuella bestämmelserna om kvarstad och skingringsförbud ändras tillatt avse även fordringar på skatt, tull och avgift, som någon kan misstänkas haundanhållit eller sökt att undanhålla det allmänna genom brott mot de centralaskatte-, tull- och avgiftsförfattningarna. Anledningen härtill anges bl. a.vara den att polis eller åklagare därigenom får möjlighet att, I avvaktan påbeskattningsmyndighets beslut om betalningssäkring, ta egendom i förvar. Medhänsyn till det nu sagda föreslår utredningen följande ändringar. 1 § LFS föreslås ändrad så att förmånsrätt enligt11 ij FRL följer med fordran på skatt som anges i lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, AGL. I 8 § FRL föreslås det tillägget attbetalningssäkring ger förmånsrätt I den egendom vari verkställighet har skettoch i 9 § samma lag bestämmelser som jämställer betalningssäkring och utmätningI förmånsrättsligt hänseende. Dessutom föreslås i sistnämnda lagrum dettillägget att förmånsrätt vid utmätning för fordran för vilken beslut ombetalningssäkring har meddelats, skall följa I den egendom som är föremål förbetalningssäkringen från den dag då beslutet om betalningssäkring verkställdes. I 19 kap. 21 § JB föreslås den ändringen attanteckning skall göras i fastighetsboken eller tomirättsboken om verkställtbeslut om betalningssäkring eller upphävt sådant beslut. 21 kap, 2 § JB föreslås ändrat så aU ansökan ominskrivning av tomträu skall avslås om fastigheten har tagits I anspråk genombetalningssäkring. Enligt förslag till ändring I 21 kap, 5 § JB skallI fråga om inskrivning av avtal om ändring i tomträttens innehåll fastigheteller tomträtt, som har tagits i anspråk för betalningssäkring jämställas medfaslighet eller tomträtt som har utmäus om verkställigheten har ägt rum föreden dag då inskrivningen söks. 1978/79:28 73 1 22 kap. 3 § JB föreslås den ändringen au ansökanom Inteckning skall avslås om del av fastighet har tagits eller, den dag däinteckning söks, tas i anspråk genom betalningssäkring. Enligtförslag till ändringar i 12 och 41 Si; LIRL skall verkställt beslut ombetalningssäkring I likhet med utmätning utgöra hinder mot att bifalla ansökanom inteckning samt anteckning ske i inskrivningsboken om verkställt ellerupphävt beslut om betalningssäkring. Enligtförslag till ändringar I 38 och 283 S! SjöL skall verkställighet av beslut ombetalningssäkring I registrerat skepp eller skeppsbygge eller inskriven rätttill sådan egendom medföra skyldighet att anteckna förhållandena i skepps-resp. skeppsbyggnadsregistren samt utgöra hinder för bifall till ansökan ominteckning i egendomen. Enligtförslag fill ändring i 72 ! ; UL skall vid utmätning för annan fordran I förstahand annan egendom än sådan som är ianspråktagen genom betalningssäkring tas Ianspråk om Inte utmätningssökanden därigenom tillfogas skada. Har det allmännasfordran på grund av betalningssäkring bättre rätt än den för vilken utmätningsker, föreslås vid utmätning i lös egendom att ett belopp motsvarande detallmännas fordran skall avsättas vid köpeskillingens fördelning. Detta framgårav utredningens förslag till ändring I 139 S UL. Utmäts fast egendom föreslåsgenom ändring 134 i; FfL i motsvarande fall att kontant betalning skalleriäggas för fordringen och beloppen insättas på bankkonto. Enligt förslag till ändringar I 25 i; FfL, 10 S LfLoch 10 S SfL skall fordran som utgår med förmånsrätt på grund avbetalningssäkring tas upp I sakägarförteckning. I 38>; KKL föreslås bestämmelser för att reglera det fall då gäldenären försätts i konkurs efter del att honom tillhörig egendom har tagits I anspråk genom verkställd betalningssäkring. 1 likhet med vad som gäller vid utmätning föreslås att förmånsrätt på grund av betalningssäkring skall gå åter om egendomen har tagits i anspråk för åtgärden senare än före fristdagen. Förfarandet vid återgång av förmånsrätt på grund av betalnings säkring föreslås motsvara vad som gäller vid utmätning. Detta framgår av utredningens förslag till ändring i 40 b S KKL. II kap.1 S BrB föreslås ändrad på så sätt att gäldenär som I förteckning till betalningssäkringsed förtiger tillgång, uppger obefintlig skuld eller lämnar annan sådan oriktig uppgift skall dömas för oredlighet mot borgenärer såvida inte uppgiften rättas innan den beedigas eller eljest läggs till grund för förfarandet. Detsamma föreslås gälla om gäldenär I samband med betalnings säkring åberopar oriktig handling eller skenavtal och därigenom hindrar att erforderiig egendom genom förrättningen tas I anspråk för att bereda det allmänna säkerhet. Motsvarande ändring föreslås i i 1 kap. 3 >; BrB belräf fande gäldenär som av grov oaktsamhet lämnar oriklig uppgift om sina llllgängar eller skulder I förteckning till betalningssäkringsed. Enligtförslag till ändring i 17 kap. 13 S BrB skall den som rubbar gods, som Prop.1978/79:28 74 hartagits I anspråk genom betalningssäkring straffas för överträdelse avmyndighets bud. Enligt förslag till ändring i 26 kap. 1 § RB skallslutligen bestämmelserna om kvarstad och skingringsförbud få tillämpas om någonär skäligen misstänkt för brott enligt SkBL, lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling, UBL, kupongskattelagen (1970:624) eller lagen (1958:295) omsjömansskau, SjSL, och det skäligen kan befaras, att han genom att avvika ellergenom att skaffa undan egendom eller på annat sätt undandrar sig aU betala denskatt, tull eller avgift, som han genom brottet kan antas ha undanhållit ellersökt undanhålla del allmänna. Åtgärderna får avse det belopp som svarar mot detallmännas fordran mot den misstänkte på skatt, tull eller avgift. De föreslåsfå bestå längst till dess beslut om betalningssäkring för fordringen I frågahar verkställts. Det övervägande antalet remissinstanser är enigamed utredningen, att det föreligger ett stort behov av processuella tvångsmedelsom kan säkra betalningen av det allmännas fordringar på skatt, tull ochavgift. Åtskilliga av dessa remissinstanser redogör utförligt för sin syn påbehovet av en lagstiftning på området. 1 detta hänseende kan här återgesföljande. RÅ framhåller att inom civil- och straffprocessenkan en borgenär medelst kvarstad och skingringsförbud hindra att en gäldenärgör sig av med sin egendom intill dess exekution får äga rum. Mot bakgrund avde lagstiftningsåtgärder mot skattefusk och skatteflykt som har vidtagitsunder senare år och den utbyggnad som pågår av kontrollverksamheten är detenligt RÅ inte tillfredsställande att det allmännas anspråk på skatter, tullaroch avgifter saknar motsvarande skydd. Tiden från t. ex. en revision tilldebitering av tillkommande skatt utnyttjas ofta av skattskyldiga till att görasig egendoms-lösa. Även om de belopp som undandras det allmänna påindrivningsstadlei utgör en ringa del av den totala slutliga uppbörden kan maninte bortse från den negativa verkan som sådana förfaranden har påskattemoralen i samhället. Hovrätten över och finner attutredningen på ett övertygande sätt påvisat behovet av lagstiftning som syftartill att vid befarat betalningssabotage säkerställa framtida betalning avskatter, tullar och avgifter. Enligt hovrätten bör det allmänna ges sammamöjligheter som enskilda borgenärer att skydda sina fordringsanspråk. Även Götahovrätt och kammarrätten i betonar att det är angeläget att detallmänna Inte är i sämre läge än civila borgenärer när det gäller att tryggaanspråken på skatter, tullar och avgifter. Prop.1978/79:28 75 RR V påpekar att de åtgärder som lagstiftaren harvidtagit för att motverka skatiefiykt och skatteundandragande blir utan verkanom det allmänna inte har möjlighet att säkra sina fordringar. Denenskilde borgenären grundar sitt krav på säkerhet vid kreditgivning på denrisk han bedömer föreligga. Samma synsätt bör anläggas när det gäller attbedöma samhällets behov av säkerhetsåtgärder. Fordringar på skatter, tullar ochavgifter skrivs åriigen av med mellan 500 och 600 milj. kr. Betydligt mer änhälften härav avser fordringar mot arbetsgivare och skattskyldiga som driverrörelse. Även om föriusterna kan anses ringa i förhållande till den totalauppbörden och det allmännas möjligheter till riskutiämning är det med hänsyntill skattemoralen och betalningsviljan i samhället viktigt au skattebördanblir rättvist fördelad. Om man på eu tidigt stadium kan säkra betalning avskatt hos skattskyldiga som inte beskattas vid källan skapas större rättvisamellan de olika kategorierna av skattskyldiga. Man kan enligt verket inteheller bortse från fördelarna med att det allmännas fordringar kan aktualiseraspå ett tidigt stadium mot insolventa gäldenärer. Under nuvarande förhållandenfår dessa skaitekredit på grund av eftersläpningen på indrivningsplanel. skatteutredning anser alt förslagettillgodoser etl angeläget behov genom alt det allmänna får möjlighet att säkrabetalning av sina fordringar. Det är inte acceptabelt att en gäldenär kanutnyttja den långa kredittid som ofta gäller i fråga om skatter och avgiftertill att avsiktligt göra sig egendomslös. föreligger även risk för altdet allmänna inte skall få betalt för sina fordringar på grund av attgäldenären utan egen förskyllan försätts I en försämrad betalningssitualion. a. alt detslags skatteundandragande som uppnås genom att den skattskyldige lämnarbristfälliga eller oriktiga uppgifter till beskatlningsmyndigheterna har underde föranlett åtskilliga lagstiftningsåtgärder och andra insatserfrän det allmännas sida (skattebroilslag, skattetillägg, bevissäkringslag,intensifierad revisionsverksamhet m. m.). Det är enligt utredningenutomordentligt angeläget aU fastställda skatteanspråk också kan realiseras. Omeffekten av skattekrav och ekonomiska sanktioner på grund av oriktiga ellerofullständiga uppgifter kan undgås eller saboteras förlorar lagstiftningen Idessa avseenden sin egentliga betydelse. Förslaget till betalningssäkringslagär avsett att söka avhjälpa sådana brister i lagsystemet som består Imöjligheten att bedriva betalnings-sabotage mot skattefordringar. F. n. finnsett avsevärt utrymme för sådana åtgärder. Som framhålls I betänkandet ärbeskattningssystemet så utformat att gäldenären ofta medges lång kredit utan aUdet allmänna har möjlighet att säkra skattefordringen. Av naturliga skälInverkar ofta den tid som förflyter från det att en fordran på skatt, tull ochavgift uppkommer och till dess den kan drivas in negativt påuppbördsresultatet. Gäldenären kan utnyttja tiden till att avsiktligt göra sigegendomslös men även av andra skäl hamna i en försämrad betalningssituation.Mot denna bakgrund menar skatlefilläggsut-redningen att förslaget tillbetalningssäkringslag för skatte- och avgiflspro- Prop.1978/79:28 76 cessenär ett viktigt steg i ansträngningarna att komma till rätta medskatteundandragandet I stort. Enligt utredningen kommer den föreslagna lagenatt täppa till en känd lucka I beskattningsbestäinmel-serna. Även i uttalar sig ombehovet av säkerhetsåtgärder mot bakgrund av den omfattande lagstiftning somunder tillkommit för att förbättra taxeringskontrollen samt motverkaskattefusk och skatteflykt. För att få ett bättre utbyte av den utbyggdataxeringskontrollen bör åtgärder införas som effektiviserar den exekutivaverksamheten. Del ofta dåliga uppbördsresultatet av taxeringsrevision tordeenligt bero på den avsevärda tid som går åt innanärendet har avgjorts i länsskatterätten. 1 regel förfiyter det en avsevärd tidfrån den tidpunkt, då en skatte- eller avgiftsfordran kan konstaleras till dessden kan drivas in. Skriftväxling och uppskov fördröjer tiden för såvälrevisionen som den efterföljande processen i länsskatterätl. Den skattskyldigekan även medvetet förhala utredningen eller processen. Debitering ochrestföring måste också verkställas innan indrivning kan ske. Länsstyrelsenpåpekar vidare att många skattskyldiga systematiskt företar transaktioner såatt de slipper att betala påförda skatter trots att de i realiteten mycket välhar förmåga att göra det. En sådan mera avancerad skatteflykt är vanlig istorstadsområden, där det också finns rådgivare och medhjälpare som biträdermed förslag till dylika åtgärder. Föreningen taxeringsrevisoreranser att det förel igger ett stort behov av skatteprocessuellasäkerhetsåtgärder. Föreningen uppmärksammar bl. a, de missförhållanden somuppkommer genom att uppbörds-och indrivningsåtgärder inte är effektiva motvissa kategorier skattskyldiga. För personer som inte deklarerar eller hardeklarerat belopp som är uppenbart för låga och som har restfördaskatter vilka Inte har kunnat drivas in, uppmanas taxeringsnämnderna avskattechefer och kronofogdemyndigheter att undvika skönsiaxeringar då dessatrollgen endast kommer att innebära att ytteriigare skatt far avskrivas.Förhållandet visar enligt föreningen alt det inte endast är utrednings- ochkontrollarbete som kan synas meningslöst på grund av Ineffektiva uppbörds- ochindrivnlngssyslem ulan även själva taxeringsarbetet. Några till en reform allmänt positivt Inställdaremissinstanser menaratt det Inom deras verksamhetsområden f n. inte finnsnågot påtagligt behov av säkerhetsåtgärder för att trygga det allmännasfordringar. Hit hör RFV som framhåller att verket vid debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter inte har någon överblick över en arbetsgivares ekonomiskasituation. Bortsett från förefintliga uppgifter om restförda belopp har verketinte någon grund för att bedöma om betalningssäkring kan tillgripas. Inte hellervid avgiftsbyråns revision av underlag för arbetsgivaravgifter får verket dentotalbild av arbetsgivarens ekonomiska ställning som torde vara enförutsättning för att tillgripa betalningssäkring. Med hänsyn till att revisionav underlag för Prop.1978/79:28 77 arbetsgivaravgifterframdeles kan komma att ske I samband med revision I skatte- ochtaxeringssammanhang är det emellertid enligt verket värdefullt att likartadebestämmelser kommer att gälla inom hela skatte-, tull- och avgiftsområdet. påpekar att behovet avsäkerhetsåtgärder är mindre framträdande beträffande den uppbörd som sker genomtullverket än den som äger rum inom skatte- och avgiftsområdet i övrigt. Somhuvudregel gäller nämligen att ingen får förfoga över Införd vara innan tulloch annan införselavgift har eriagts.