prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Det bör inle komma i fråga attanvända garantin för ändamål utanför det egentliga energiområdet. Frågan om att införa naturgas i har diskuteratssedan början av 1970-talet. Bakgrunden har varit gasens ökande roll i Västeuropasenergiförsörjning efter de stora fynden i och Nordsjön.Betydande insatser har gjorts för att klargöra förutsättningarna för naturgas ivårt land och för att få till stånd förhandlingar med potentiella leverantörerav gasen. I syfte alt åstadkomma en samordning av den centralautrednings- och förhandlingsverksamheten bildades (prop.1975/ 76: 124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76: 262). Staten äger genom statensvattenfallsverk av aktierna i bolaget och Svenska Gasföreningens ServiceAB återstående . Förberedelser för distribution och marknadsföring handhasav de regionala bolagen . I dessa bolag äger Swedegas51% av aktierna, medan återstoden ägs av kommuner och kraftföretag i resp. region. Verksamheten inom Swedegas regleras genom ettkonsortialavtal mellan parterna, som gäller till utgången av år 1979.Verksamheten har finansierats huvudsakligen genom särskilda statliga lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet till ett sammanlagt belopp av 40 milj. kr.Medel för ändamålet har anvisats i form av investeringsanslag till lån tillförprojektering av naturgasledningar m. m., senast på tilläggsbudget I ttllstatsbudgeten för innevarande budgetår (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79:16, rskr 1978/ 79: 122). Swedegashar sedan bildandet bedrivit en omfattande utredningsverksamhet rörande olikaaspekter av en svensk naturgasintroduktion. Bolaget har haft kontakter med ettantal möjliga leverantörer till av såväl rörtransporterad gas somkondenserad gas för fartygstransport (liquified natural gas, LNG). Under de tvåsenaste åren har arbetet kommit att inriktas främst på ett konkret projektavseende import av naturgas från norska med rörledning genomNordtyskland och till för avsättning främst i västra ,. Detta projekt har sedan kompletterats med ett projektavseende import av LNG från för avsältning främst i västra ,. En redogörelse för avgavs av Swedegas i enrapport den 15 seplember 1978 till industridepartementet i naturgasfrågan. Påuppdrag av chefen för industridepartementet gjordes en utvärdering av 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 148 rapporten,som redovisades . Swedegas gavs tillfälle att yttra sigöver utvärderingen. Hela detta material har remissbehandlats. Enredogörelse för har avgetts av Swedegas i en rapport den 20januari 1979. Dessutom föreligger en utredning från statens industriverk om deindustri- och sysselsättningspolitiska effekterna av en naturgasintroduktion iSverige. Utdragur de angivna rapporterna jämte en remissammanställning återfinns i bilaga1.5. Slutligenhar i ijanuari 1979 till industridepartementetöverlämnat en teknisk och ekonomisk utvärdering av LNG-import via en temporärterminal utanför , . har iskrivelse den 23 febmari 1979 föreslagit fortsatta utredningar om såväl dettaprojekt som andra på LNG-import grundade projekt. Som bakgmnd till denföljande redogörelsen för Syd- och Västgaspro-jekten skall jag ge en kortöversikt över naturgasens roll i energiförsörjningen framför allt iVästeuropa. Därvid kommer också att lämnas uppgifter om läget i de nordiskaländema. Somjagtidigare har redovisat (avsnitt 2.1.2) uppgår världens kända ochutvinningsvärda naturgastillgångar till ca 75000 miljarder m, vilket motsvararungefär två tredjedelar av oljetillgångama. Produktionen uppgår till ca 1 700miljarder m och motsvarar därmed ca hälften av oljeproduktionen. Dettainnebär att naturgastillgångarna vid ett statiskt betraktelsesätt äruthålligare än oljetillgångama. Om hänsyn tas till den snabbareförbrukningsökningen för naturgas är dock uthålligheten i stort sett densammaför naturgas som för olja. Naturgasenär nära knuten till oljan i fråga om utvinning, användning och prisbildning. Dekända tillgångarnas geografiska fördelning är dock en annan än för oljan.Tillgångarna är mera spridda, och OPEC-länderna har en betydligt mindre andel.Sovjetunionen beräknas ha av världens naturgastillgångar. Gasenförbrukas huvudsakligen i de länder där den produceras. Den intemationellahandeln med naturgas ökar dock snabbt. Här skall lämnas vissa uppgifter omVästeuropas nalurgasförsöijning, som är av särskilt intresse från svensksynpunkt. Produktioneni svarar för nära hälfien av naturgasförbrukningav ca 200 miljarder m. Produktionen har emellertid nu nått sitt maximum, ochleveranserna till andra länder i kommer att trappas ned under 1980-taletför att heh upphöra under 1990-taiet. Importen till uppgår f. n.till ca 25 miljarder m , främst från . Förbrukningeni har ökat med om 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 149 året.Denna ökningstakt väntas komma att avta . Trots detta kommerbehovet av import att öka. väntas totala förbrukning uppgåtill ca 290 miljarder m'', varav ca 85 miljarder m utgörs av import. Deviktigaste leverantörerna väntas komma att bli , ochIran i nu nämnd ordning. Den algeriska exporten sker huvudsakligen i form avLNG. Även avlägsnare länder som t. ex. kan komma att bli exportörer avLNG till . Ett hinder för en snabb ökning av LNG-marknaden är dock destora investeringarna för kondensering och transport av gasen. väntasden västeuropeiska gasmarknaden komma att bli starkare beroende av tillförselfrån utomeuropeiska leverantörer. Detta gäller sannolikt även om produktionen iNordsjön skulle kunna vidmakthållas genom nya fynd. De stora konsumentländernasträvar efter att begränsa en framtida ökning av importbehovet bl.a. genom attinrikta gasanvändning mot sådana områden där gasens egenskaper har ett högtvärde. söker dessa länder alt planera för en diversifierad gasimporti syfte att undvika ett alltför stort beroende av ett fåtal leverantörer. Ialla de stora förbrukarländerna i har konsumtionen byggts upp pågmndval av inhemsk produktion, som avsatts till relativt låga priser. Efterhand - och särskilt oljeprishöjningar -har prisnivån kommitatt anpassas till oljepriset. Vid internationell handel med naturgas är nugaspriset i regel knutet till priset på eldningsoljor. Inomde nordiska ländema används naturgas endast i , som importerar ca 1miljard m' från . Någon ökning av gaskvantiieten planerasinte. Norgehar på kontinentalsockeln i stora naturgastillgångar, främst iEkofisk- och Friggfällen. Ca 400 miljarder m naturgas beräknas kunna utvinnasenbart från dessa fält. Gasen transporteras med rörledningar till resp.Västtyskland och . Någon användning av naturgas i planerasf. n. inte. Därutöver finns på norskkontinentalsockel kända och utvinningsvärda tillgångar om ca 300 miljarder m i ettantal mindre fyndigheter. Möjligheterna atl exploatera dessa tillgångar ärberoende bl. a. av att transportfrågan kan få en ekonomiskt godtagbar lösning.Norr om 62:a breddgraden väntas prospekteringen efter olja och naturgas kommaatt börja lidigast , och fömtsättningama för kommersiell produktiontorde kunna bedömas först arbeten. ÄvenDanmark har vissa naturgastillgångar på sin kontinentalsockel i Nordsjön.Storleken av dessa har varil omdiskuterad. Enligt danska myndighetersbedömning kan de ulvinningsvärda tillgångarna uppgå till minst 100 miljarder m.Sedan flera år ttllbaka planeras för en introduktion av naturgas i pågmndval av dessa tillgångar. Planerna innefattar bl.a. uibyggnad av ensjöledning från och ett ledningssystem i . En begränsadintroduktion avses komma att ske 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 150 1982 genom en tillfällig import landvägen frånVästtyskland. Enligt avtal i febmari 1979 mellan det konsortium som inneharutvinningsrätten till fyndighetema i och det statliga bolaget /S skall leveranserna från dessa fyndigheter börja den Ioktober 1984. skall de nå en nivå av 2,5 miljarder m tillår 2002, varefter leveranserna successivt minskar då de upphör.Danska regeringen har godkänt avtalet och väntas komma att lägga fram förslag ifrågan till . bygger på ett träffat ramavtalmellan Swedegas och det ledande tyska gasföretaget . Avtalet gällerför en period av från . De viktigaste elementen iramavtalet är dels ett avtal om leverans av 1,2 miljarder m naturgas om årettill , dels en överenskommelse om att bygga en samägd gasledning för atttransportera gasen genom från en punkt nära till dansk-tyskagränsen. Leveranserna sker med mindre kvantiteter föratt möjliggöra en successiv marknadsuppbyggnad. åtagande avser leveransav naturgas som detta bolag köper från Ekofiskfältel i gäller endast , dvs. till utgången av ,dock med rätt för Swedegas att få avtalet förlängt så snartRuhrgas för egen del träffar avtal om ytterligare större köp avrörtransporterad gas. Priset är knutet till vissa oljeprisnoteringar iNordvästeuropa. Det fömtsätts att hela ledningen i - eninvestering av 815 milj. kr. priser - skall finansieras med hjälp aven svensk statsgaranti. Avtalet gäller endast om sådan garanti har ställtssenast av den . En annan förutsättning är att gasen från kantransiteras över det planerade danska gasnätet. Förhandlingar har förts mellanSwedegas och om villkoren härför. Ett förslag till tjugoårigt avtalföreligger, enligt vilket skall mot avgift utföra transiteringen. Svenskt deltagande i finansieringen av det danska nätetbehövs sannolikt inte. Däremot kan garanti komma att krävas för betalningentill av gastransporten. Den svenska delen av projektet utgörs av en sjöledningöver och ett ledningssystem från till med en eventuellavgre-ning vid till . Investeringskostnaden anges av Swedegastill 628 milj. kr. priser vartill kommer 135 milj. kr. för konverteringav kundanläggningar från olja till gas. Gasen skall enligt den marknadsplan som har utarbetats avSydgas avsättas främst till industriföretag. väntas dock en stordel av gasen gå till kraftvärmeverk och hetvaitencentraler. Naturgasen ersättertill hell övervägande del tjock eldningsolja. Antalet kunder väntas komma attuppgå till 200 ä 250. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 151 Desamhällsekonomiska kalkyler som har lagts fram av Swedegas visar ett underskottför av 855 milj. kr., vilket innebären fördyring med ca 10 %jämfört med fortsatt oljeanvändning. Underskottet har räknats som ett nuvärdeår 1977 av merkostnaden för gasanvändning under en tjugoårig avtalsperiod. Fördetta grundfall har antagits bl.a. en årlig realprisökning för tjockolja av3,. Enligt Swedegas kan rimliga förändringar i antagandena om bl. a. oljeprisutvecklingenleda till att merkostnaden sjunker till ca 500 milj. kr. eller stiger till ca1 500 milj. kr. Det bör noteras att de samhällsekonomiska kalkylerna inteinnefattar de gynnsamma miljöeffekterna av naturgasanvändning, framför alltlägre utsläpp av svavel m.m. Swedegas anger kostnaderna för att genomreningsåtgärder minska utsläppen vid fortsatt oljeanvändning till naturgasensnivå till 600 å 900 milj. kr. räknat som nuvärde. Swedegashar även lagt fram en företagsekonomisk kalkyl, som anger behovet av ekonomisktstöd för att projektet skall kunna genomföras. Beroende bl.a. på attintroduktionsrabatter till naturgaskunder förutsätts ger den företagsekonomiskakalkylen ett större underskott än den samhällsekonomiska. Skillnadenuppskattas till ca 400 milj. kr. Stödbehovet kan därmed anges til lägst 900milj. och högst 1900 milj. kr. räknat som nuvärde. Iutvärderingen av Swedegas rapport riktas kritik mot några av antagandena i desamhällsekononomiska kalkylerna. Vidare ifrågasätts om ledertill en förbättrad försörjningstrygghet jämfört med fortsatt oljeanvändningmot bakgmnd bl.a. av att leveransåtagande inte omfattar helaavtalstiden. Vidremissbehandlingen av rapporten har endast och länsstyrelseni län förordat att nu genomförs.Naturvårdsverket anser att de samlade miljöfördelarna av projektet är så storaatt det är samhällsekonomiskt motiverat att genomföra det. ochlänsstyrelserna i och är positiva till naturgas men anseratt beslutsunderlaget är otillräckligt och behöver kompletteras i olikahänseenden. Detta påpekas även av några remissinstanser med en mera tveksameller negativ inställning till naturgasen, såsom statens industriverk,. Centrala driftledningen (CDL) och . Statens pris- och kartellnämnd (SPK), och avslyrker att projektet genomförs. Ennärmare redovisning av innehållet i utvärderingen och remissyttrandenaåterfinns i bilaga 1.5. Västgasprojektetbygger på ett i okiober 1978 träffal avtal mellan Swedegas och det statligaalgeriska bolaget , som är väridens störsla exportör av LNG. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 152 skallomfatta 1,7 miljarder m' med vissa möjligheter att höja kvantitetentill 2,2 miljarder m' . Gasen levereras ombord på fartyg i algeriskhamn. Priset utgörs av ett grundpris som anpassas efter vissa europeiskaoljenoteringar. Vid leveransstart och därefter skall enderaparten ha rätt att begära justering av priset om detta ej längre återspeglarmarknadsförhållandena. Förutsättningar för avtalets giltighet är dels attavtalet godkänns av de algeriska och svenska regeringarna senast den 30 juni1979, dels att vardera parten kan ordna lämplig finansiering för sin del avprojektet. Villkoren försjötransporten skall bestämmas genom överenskommelse mellan parterna senast den31 . Enligt algeriska regler skall hälften av gasen transporteraspå algeriska fartyg. Med hänsyn till att endast ett torde behövasför transporten skall partema undersöka möjligheterna till samarbete i dettaled. Parterna skall sträva efter att ett svenskt varv anlitas vid beställningav fartyget om varvet kan erbjuda kommersiella villkor. Den svenska delen avprojektet antas utgöras av en andel av i ett , vilket ger eninvesteringskostnad av 325 milj. kr. prisläge, och en LNG-terminaltill en kostnad av 705 milj. kr. Investeringskostnaden för en huvudrörledningfrån över till jämte grenledningar beräknas lill1635 milj. kr. Därtill kommer kon-verteringskostnader för 200 milj. kr. Marknaden förVästgasprojektet utgörs av endast ett femtiotal kunder, huvudsakligenvärmeförbmkare och stora processindustrier som använder den tjockastekvaliteten av eldningsolja (Eo 5). Trots den ogyn-sammare marknadsstrukturenjämfört med ger den av Swedegas utförda samhällsekonomiskakalkylen för ett gynnsammare resultat beroende på attimportpriset i för LNG beräknas vara lägre än för rörtransporterad gas.Resultatet har redovisals som ett intervall mellan ett överskott av 500 milj.kr. och ett underskott av 1500 milj. kr., räknat som nuvärdet av resp.mindrekostnader och merkostnader för gasanvändning . Idenna kalkyl tas inte hänsyn till miljövärdet av projektet, som av Swedegasanges till 800 ä 1200 milj. kr. Enligt denföretagsekonomiska kalkylen för beräknas det kommersiellautfallet av projektet bli ca 1000 milj. kr. sämre än enligt densamhällsekonomiska kalkylen. Detta innebär ett stödbehov för projektet mellan500 och 2500 milj. kr. räknat som nuvärde. Kalkylerna har baserats påatt LNG-terminalen förläggs till (BroQorden). Alternativet attutnyttja den planerade tyska terminalen i Wilhelmshaven beräknas ge sämretotalekonomi. Dessutom ger terminal i två av varandra oberoendetillförselvägar. En hopkoppling av Sydgas- och Västgasnäten förutsätts därvid. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 153 8.2.5 Modellerför svensk naturgasimport Swedegashar skisserat olika tänkbara modeller för ett naturgassystem omfattande Syd-och med en årlig kapacitet av 5 å 6 miljarder m omkringår 1990. Detta motsvarar ca eller av den beräknade totalaenergitillförseln . De två projekt som är aktuellamotsvarar ca . EnligtSwedegas bedömning kan i och för sig genomföras som separatprojekt. Primärt måste dock projektet ses som ett lämpligt första steg i ensvensk naturgasintroduktion. Swedegas anser att den anknytning till detvästeuropeiska rörsystemet för naturgas som uppnås genom projektet är av stortvärde inför senare utbyggnadssteg. Mot bakgmnd härav har Swedegas i avtaletmed tillförsäkrat sig möjligheter att transportera upp till 3miljarder m genom den nordtyska ledningen. Föreliggande förslag till avtal medDONG innebär möjlighet till en motsvarande transitering genom . EnligtSwedegas utgör på grundval av avtalet med ettlämpligt andra steg. Med hänsyn till försörjningstryggheten anser bolaget dockinte att en ensidig satsning på direktimport av LNG till bör komma ifråga. Fören eventuell ökning upp till en volym av 5 å 6 miljarder m under senare delenav anger Swedegas olika möjligheter, bl. a. köp från Sovjetunioneneller ytterligare leveranser från . Några konkreta planer på en sådanökning finns dock ännu inte. Detföreligger nu ett omfattande material för att bedöma förutsättningarna för ennaturgasintroduktion i . Av särskilt värde är att Swedegas genom deföreliggande avtalen med och Sonatrach har lyckats klargöra dekommersiella villkoren för nalurgasimport ttll vårt land. Tidplanen har delvisstyrts av önskemålet att kunna la ställning till naturgasfrågan i samband medde förestående beslulen om den allmänna energipolitiken. Detta har gjort attdet alltjämt finns vissa luckor i materialet. På vissa punkter är de yttreförutsättningama för import av naturgas till också oklara. Således hardet danska ännu inle lagit ställning till frågan om att införanaturgas i . Trotsdessa brister i beslulsunderiagel är det enligt min mening nu möjligt att taställning till frågan om en svensk naturgasintroduktion baserad på de tvåaktuella projekten. Dessa bör därvid betraktas som nära knutna till varandraoch som led i en möjlig uppbyggnad av ett naturgassystem omfattande storadelar av Syd- och . Sverigehar allmänt sett ett ogynnsamt utgångsläge i naturgasfrågan. I andra länder iEuropa där naturgas används har marknaden successivt byggts upp pågrundval av inhemska eller närbelägna fyndigheter. I moliveras införandetav naturgas med att en inhemsk försörjning 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 154 För del skulle naturgasenemellertid komma att bli ett nytt importbränsle som ersätter en del avoljeimporten. Dessutom innebär vårt perifera läge och beroendet avtransi-toländer vid import av rörtransporterad gas vissa nackdelar. Dethar länge stått klarl att det saknas kommersiella fömtsättningar för naturgas iSverige och att en naturgasintroduktion därför kan ske endast med statligtstöd. Frågan är alltså om det finns tillräckliga motiv för ett sådant stöd i defördelar från t.ex. försörjnings- eller miljösynpunkt som naturgas kan erbjuda.Vid en energipolilisk helhetsbedömning bör jämförelse ske inte bara medfortsatt oljeanvändning utan även med användning av andra altemativ till oljasom kan komma att stå till buds i det aktuella tidsperspektivet, främsi kol ochinhemska fasta bränslen som skogsavfall, torv och på solvärme ocheventuellt även odlad biomassa. Deogynnsamma ekonomiska förutsättningarna för naturgas i kan hänförastill framför allt tre faktorer, nämligen långa transportavstånd, behovet avstora initialinvesteringar och en ofördelaktig marknadsstmk-tur. Den sistafaktorn är sannolikt den viktigaste. Genom att gasen i ersätter främsttjockolja har de svenska potentiella gaskunderna en begränsad betalningsförmågajämfört med t.ex. gasköpama på kontinenten. För dessa utgör naturgasen ibetydligt större utsträckning ett alternativ till lättare oljeprodukter ochelkraft. Det är utfrån dessa marknaders högre betalningsförmåga som deinternationella leveranspriserna kommer att bestämmas. Dessafaktorer ger utslag i de ekonomiska kalkyler som har lagts fram av ensamt ger ett betydande samhällsekonomiskt underskott, vilketinte uppvägs av det bättre kalkylmässiga utfallet för för de två projekten sammantagna sträcker sig från O kr.till ett underskott av 3000 milj. kr. samhällsekonomiskt sett, räknat somnuvärde . Detta innebär en merkostnad av i förhållande tillfortsatt oljeanvändning. I de angivna beloppen tas dock ingen hänsyn tillgasens miljövärde. Särskilt för är osäkerheten stor. Detförelagsekonomiska utfallet av de båda projekteten tillsammans ger ettunderskott av lägst 1 500 milj. kr. och högst 4500 milj. kr., vilket alltså kansägas motsvara behovet av stöd. Iutvärderingen av Sydgasrapporten och i flera remissyttranden pekas på riskernaför framtida höjningar av naturgaspriset i förhållande till oljepriset ochsärskilt priset på tjock eldningsolja, som bestämmer de svenska gas-kundernasbetalningsförmåga. SPK ifrågasätter de antaganden om en realprishöjning förtjockolja som har gjorts av Swedegas. framhåller att ävenosäkerheten om marknadspotentialen för projektet är stor. Motbakgrund av dessa bedömningar finner jag det uppenbart att en introduktion avnaturgas på gmndval av de två aktuella projekten innebär ett avsevärtekonomiskt risktagande. Det ligger i sakens nalur att faktorer Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 155 utanförsvensk kontroll skulle komma att få en avgörande inverkan på naturgassystemetsekonomi. Detta torde komma att gälla även vid en fortsatt utbyggnad av systemetbaserad på köp från andra leverantörer. Fråganär då om de sannolikt betydande merkostnadema för de aktuella naturgasprojektenjämfört med fortsatt oljeanvändning uppvägs av miljöfördelar eller enförbätirad försörjningstrygghet. Somjag redan har anfört kan naturgasen i fråga om uthållighet bedömas vara i stortsett likvärdig med olja. Uttömningen av de globala olje- ochnaturgastillgångarna kommer sannolikt att ske parallellt till följd av det närasambandet mellan dessa två energiråvaror. Iett västeuropeiskt perspektiv har naturgasen den fördelen att inhemska källor täcker huvuddelen av användningen. Emellertid väntas en snabbt ökande delav behoven komma att få tillgodoses genomimport från utomeuropeiska områden, delvis i form av LNG. Detta kommer attlångsiktigt inverka på den reella försörjnings-tryggheten även för sådan svenskimport av naturgas som sker från leverantörer på den västeuropeiskakontinenten. Kännetecknandeför naturgas är att såväl leverantör som kund tvingas till stora investeringaroch att parterna därför har ett starkt ömsesidigt intresse av att ingångnaavtal fullföljs. Detta tar sig uttryck i att kontraktsperioderna är långa, iregel . Naturgasen ger därigenom en möjlighet till långsiktiga avtal somknappast förekommer på oljeområdet. Mot detta fär vägas den lägreflexibiliteten vid naturgasimport som följer av att bortfall av en leverantöreller transportväg endast med svårighet kan ersättas. För svensk del börsärskih framhållas att möjlighetema att komplettera den planerade tysk-danskarörledningsförbindelsen med en av denna oberoende andra ledning är mycketosäkra. Import av LNG utgör ingen fullgod ersättning för en sådan förbindelse. Motangivna bakgrund finner jag, i likhet med flera remissinstanser, att import avnaturgas på grandval av de aktuella naturgasprojekten är ofördelaktigare frånförsörjningssynpunkt än oljeimport. Från denna synpunkt har andra till oljaalternativa bränslen, särskilt de inhemska bränslena, betydligt störrefördelar. anför som exempel att användning av skogsavfall förkommunal värmeförsörjning skulle kunna ge ett energimässigt bidrag under1980-talet motsvarande till en jämförbar investeringskostnad.Jag kommer i det följande att beröra även andra möjligheter alt ökaanvändningen av fasta bränslen. Naturgasensstora miljöfördelar jämfört med såväl olja som andra bränslen framstår som detmest bärkraftiga motivet för en svensk naturgasintroduktion. har i sitt remissyttrande över uppskattatkostnaderna för att genom reningsåtgärder bringa ned miljöstörningarna vidförbränning av olja till naturgasens låga nivå till några hundra milj. kr. Swedegas har på grundval av yttrande angettmiljövärdet av de två projekten sammantagna till 1400 å 2 100 milj. kr.,uttryckt som ett nuvärde . 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 156 framhåller är emellertid kalkyler av detta slag vanskliga. Jagvill också understryka att det saknas underlag för att bedöma andraåtgärder som skulle kunna ge en motsvarande effekt till en lägre kostnad. Ettexempel på en tänkbar sådan åtgärd är en fortsatt skärpning av bestämmelsernaom högsta tillåtna svavelhalt vid förbränning av eldningsoljor.