prop · G203190 · 1978-12-31 00:00:00 — Med egna fonder får, ('/(//// ett belopp motsvarande egna fonder, likställas dels hälften av ett belopp som svarar mol reserver för utlåning, garantiförbindelser, ulländska valutor och obligaiioner, dels det nominella värdet av förlagsbevis utställda av . Med egna fonder avses grundfond, reservfond ochgaraniifond. Med egna fonder får likställas det nominella värdet avförlagsbevis, utställda av , intill ett belopp motsvarandesparbankens reservfond. Ifråga om förlagskapital, som långivaren kan återkrävainom , skall dock iakttagas atl med jönder får likställashögst så sior del av del förfallande beloppet som svarar mot tio procentav reservfonden. Från egna fonder skall avräknas det bokfördavärdel av vad såsom aktiekapital eller i annan form tillskjutil lillförelag som driver någon form av bankverksamhet. Sådan avräkning skall dock ejske i fråga om förelag där siaten är delägare eller i fråga om kreditakiiebolagsom har till huvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträttpå grundval av inteckning i boslads-, kontors- eller affärsfastighel eller altlämna lån till kommuner. Har sparbank väsentligt ekonomiskt iniresse i aktiebolag,som uteslutande har till syfte alt förvalla fasiighel eller lomträii somförvärvals för alt bereda för dess inrymmande ellerlillgodose därmed sammanhängande behov, skall från egna fonderavräknas åtta proceni av summan av del bokförda värdet av aktierna ifaslighetsbolagel och bolagels bokförda skulder eller den del av dessa somsvarar mol innehav av aklier i faslighelsbolagel. Med uppskallal värde avses del värde, som sparbankenbesläml på grundval av särskild värdering. Har enligi gällande bestämmelser omlån av statsmedel lill främjande av bosiadsbyggande sådant lån beviljals tilluppförande av viss byggnad, skall lill grund för bedömandei i stället föruppskattningsvärdel läggas del enligt nämnda bestämmelser faslslälldapanlvärdel för byggnaden eller den fasiighel, där denna uppföres, om ejsärskilda skäl föranleda annal. Sparbank, som på grund av avtal enligt 79 § skall uppbärablivande överskoll vid annan sparbanks likvidalion, fär vid beslämmande avkravel på egna fonder för likvidationen taga överskollel iberäkning intill belopp och på villkor som tillsynsmyndigheten fastställer. Denna lag iräder i krafl den Lag om ändring i lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen Härigenomförordnas, all 34§ lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen skall ha nedanangivna lydelse. Ceniralkassa jämie anslulna jordbrukskassor skall lillinsätlarnas skydd ha egel kapilal lill vissl lägsia belopp. beslämmes förkassorna gemensami i förhållande till deras lillgångar och av dem ingångnagarantiförbindelser (placeringar). Vid beräkningen av kapilalkravel indelasplaceringarna i följande fyra grupper, nämligen inneliggande kassa, checkar, poslremissväxlar samlfordringar hos och , 2. skatlkammarväxlar och obligationersom uifärdals av slalen, kommun eller därmed jämförlig samfällighel, allmänkassa eller inrältning, vars reglemenle faslsiällis av regeringen,kreditakiiebolag eller Nordiska invesleringsbanken, 3. andra fordringar för vilka siaten,kommun eller därmed jämförlig samfällighel, bankaktiebolag, sparbank,centralkassa eller annan under Al eller 2 avsedd kassa eller inrältning,krediiaktiebolag, sådani bankägl aktiebolag som enligt regeringens medgivandefår jämslällas med krediiaktiebolag vid lillämpningen av detla siycke ellerförsäkringsförelag med svensk koncession svarar, 4. fordringar för vilka säkerhetenuigöres av värdehandling eller fordran, som angives under A I -3, 5. garanliförbindelser, som utfärdatsav centralkassan eller ansluten jordbrukskassa och för vilka kassan Ceniralkassa jämte anslulna jordbrukskassor skall lillinsällarnas skydd ha egel kapilal till vissl lägsia belopp. bestämmes förkassorna gemensamt i förhållande till deras tillgångar och av dem ingångnagarantiförbindelser (placeringar). Vid beräkningen av kapitalkravet indelasplaceringarna i följande fyra grupper, nämligen inneliggande kassa, checkar, poslremissväxlar samlfordringar hos och riksgäldskontorei, 2. skallkammarväxlar och obligationersom utfärdats av siaten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel, allmän kassaeller inrältning, vars reglemenle fastställts av regeringen, krediiaktiebolageller Nordiska investeringsbanken, 3. andra fordringar för vilka slalen,kommun eller därmed jämförlig samfällighel, bankakliebolag, sparbank,ceniralkassa eller annan under Al eller 2 avsedd kassa eller inrällning,kredilakliebolag, sådani bankägl akiiebolag som enligi regeringens medgivandefår jämslällas med kreditakiiebolag vid lillämpningen av detla stycke ellerförsäkringsföretag med svensk koncession svarar, 4. fordringar för vilka säkerhetenuigöres av värdehandling eller fordran, som angives under A 1-3, 5. garantiförbindelser, som utfärdatsav cenlralkassan eller ansluten jordbrukskassa och för vilka kassan ' Senaste lydelse 1977:261 erhållit säkerhei i värdehandling eller fordran, somangives under .\ 1-4, andra fullgoda obligationer än de som angivas under A2, 2. fordringar för vilka ulländsktbankföretag eller annat försäkring;;-förelag än som avses under A 3 eller samfällighetsföreningsvarar, 3. fordringar för vilka säkerhelenuigöres av värdehandling eller fordran, som angives under B 1 eller2, eller inleckning i jordbruks-, affärs- eller bosladsfastigheteller tomträtt till sådan fasiighel inom sjulliofern procent av del uppskalladevärdel av den fasta egendomen eller, i friiga om tomträtt, av byggnad som hörtill lomlrällen, 4. garantiförbindelser, som uifär dals av cenlralkassan eller anslulen jordbrukskassa och för vilka kassan erhållit säkerhei i värdehandling el- ler fordran, som angives under B 1- 3, 1. fordringar för vilka säkerheten uigöres av inleckning i jordbruksfaslighel, i bosladsfastighel meden- eller tvåfamiljshus eller med flerfamiljshus för vilkel statligtbosladslån ulgär eller i lomtrält lill sådan fastighei, ominteckningssäkerheten är förstärkt med borgen och inleckningen ligger mellansjultiofem och av det uppskattade värdel av den fastaegendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hör till tomträtten, inleckning i fasiighel, som helt eller delvis är inrättadför industriell verksamhet, eller i tomträtt till sådan fasiighel inom femtioproceni av del uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, i fråga omtomträtt, av byggnad och annan egendom som hör till tomträtten. erhållit säkerhet i värdehandling eller fordran, somangives under A 1-4, andra fullgoda obligationer än de som angivas under A2, 2. fordringar för vilka ulländsklbankföretag eller annat försäkringsförelag än som avses under A 3 ellersamfällighetsförening svarar, 3. fordringar för vilka säkerhelenuigöres av värdehandling eller fordran, som angives under B 1 eller2, eller inleckning i jordbruks-, affärs- eller bosladsfastigheteller tomträtt till sådan fasiighel inom sjulliofem proceni av del uppskalladevärdet av den fasia egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hörlill lomlrällen, 4. garanliförbindelser, som utfär dals av cenlralkassan eller anslulen jordbrukskassa och för vilka kassan erhållil säkerhei i värdehandling el ler fordran, som angives under B 1 - 3, 1. fordringar för vilka säkerheten uigöres av inleckning i jordbruksfaslighel, i bosladsfastighet meden- eller tvåfamiljshus eller med flerfamiljshus för vilket slalliglbosladslån utgår eller i tomträtt till sådan fastighet, om inleckningen liggermellan sjutliofem och etthundra proceni av del uppskattade värdet av den fastaegendomen eller, i fråga om tomlrält, av byggnad som hör lill lomlrällen, inteckning i fasiighel, som hell eller delvis är inrättadför industriell verksamhet, eller i lomtrält till sådan fastighet inom femiioprocent av del uppskattade värdel av den fasta egendomen eller, i fråga omlomlräu, av byggnad och annan egendom som hör lill tomträtten, eUer förlagsbevis eller aktie, som noleras vid fondbörs här ilandet, eUer horgen, dock ej IiU högre belopp för varje låntagare , 2. garantiförbindelser, som utfärdats av centralkassaneller ansluten jordbrukskassa och för vilka kassan erhällii säkerhei i form avvärdehandling, fordran eller borgensförbindelse som angives under C 1, D. övriga lillgångar och garanliförbindelser ulom sådanasom enligt femte och själte slyckena skola avräknas från eget kapital. För placeringar, som angivas under A, fordras ej egelkapilal. 1 övrigt skall centralkassa jämte anslutna jordbrukskassor vid varjelidpunkt ha egel kapilal lill lägst av ell belopp, som molsvararsammanlagt en proceni av summan av placeringar, som angivas under B, fyra proceni av summan av placeringar, som angivas underC, och åtla proceni av summan av placeringar, som angivas underD. Tillgång skall lagas upp till bokfört värde ochgaranliförbinddse till sitt nominella belopp. Med egel kapital avses insalska-pilal, reservfond,disposilionsfond och av siämma faslställd vinstbalans. Med eget kapital färlikställas det nominella värdel av förlagsbevis, inslällda av cenlralkassan,inlill ell belopp molsvarande del belopp vartill centralkassans och anslulnajordbrukskassors egel kapilal uppgår. I fråga om förlugskapl- förlagsbevis eller aktie, som noleras vid fondbörs här iIandel, 2. garanliförbindelser, som uifärdals av cenlralkassaneller ansluten jordbrukskassa och för vilka kassan erhållil säkerhei i form avvärdehandling, eUer fordran som angives under C 1, D. övriga tillgångar och garanliförbindelser ulom sådanasom enligt femle och sjätte slyckena skola avräknas frän eget kapilal. För placeringar, som angivas under A, fordras ej egetkapilal. 1 övrigt skall ceniralkassa jämie anslulna jordbrukskassor vid varjelidpunki ha egel kapilal lill lägsl ell belopp, som molsvarar sammanlagl en proceni av summan av placeringar, som angivas under B, av summan av placeringar, som angivas underC, och ålta proceni av summan av placeringar, som angivas underD. Placeringar skall lagas upp lill följande värden, nämligen 1. fordringar, för vilka reserver som avses i ftärde slyckel avsatts, till sitt bruttovärde, 2. övriga lillgångar, lill sitt netto värde, 3. garanii förbindel ser, som år knuina llll kredilgivning, till sill no minella belopp samt 4. övriga garantiförbindelser, lill halva sitl nominella belopp. Medeget kapilal avses insalskapital, reservfond, disposilionsfond och av siämmafastställd vinslbalans. Med eget kapital får, intill ett belopp motsvarandedet belopp vartill cenlralkassans och anslulna jordbrukskassors eget kapitaluppgår, likslällas dels ett belopp som svarar mol centralkassans och anslutna jordbrukskassors reserver Prop.1978/79:190 46 Nuvarande lydelse Föreslagna lydelse lal, som långivaren kan återkräva för utlåning, garantiförbindelser, , skall dock iakllagas åländska valutoroch obligaiioner, atl med centralkassans och de an- dels det nominella värdel av förslutna jordbrukskassornas egel ka- lagsbevis utstäUda avceiitralkas-pi t al jår likslällas högsl så stor dd san. av del varjeårförjållande beloppet som svarar mot av detla kapilal. Från centralkassans och de anslutna jordbrukskassornaseget kapital skall avräknas del bokförda värdel av vad de såsom aktiekapitaleller i annan form tillskjutil lill förelag ;iom driver någon form avbankverksam-hei. Sådan avräkning skall dock ej ske i fråga om förelag därstaien är delägare eller i fråga om krediiaktiebolag som har lill huvudsakligländamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträtt på grundval av inteckningi boslads-, kontors- eller affärsfastighel eller all lämna lån till kommuner. Har ceniralkassa eller ansluten jordbrukskassa väseniligiekonomiski iniresse i akiiebolag som ulesluiande har till syfte att förvallafaslighet eller tomträtt som förvärvats för atl bereda nägon av kassornalokaler för dess inrymmande eller tillgodose därmed sammanhängande behov, skallfrån del egna kapilalet avräknas av summan av det bokförda värdetav aklierna i faslighetsbol.agel och bolagels bokförda skulder eller den del avdessa som svarar mot kassans innehav av aklier i faslighelsbolagel. Med uppskallal värde avses det värde, som krediikassabestämt på grundval av särskild värdering. Har enligt gällande bestämmelser omlån av statsmedel lill främjande av bosladsbyggandet sådant lån beviljats tilluppförande av viss byggnad, skall till grund för bedömandei i stället föruppskaiiningsvärdel läggas del enligi nämnda besiämmelser faslslälldapanlvärdel för byggnaden eller den fasiighel, där denna uppföres, om ejsärskilda skäl föranleda annal. Denna lag Iräder i krafl den Prop.1978/79:190 47 Ulredningen (Fi 1976:04) med uppdrag att se överbanklagstiftningen, som har anlagil namnei banklagsulredningen, skall enligidirekliven särbehandla frägan om en lösning av bankinslilulens kapilalläckningsproblemoch skyndsaml lägga fram förslag lill nya kapilalläckningsregler. Direkliven,vars fullständiga lydelse framgårav vad chefen för finansdeparlementel anfördetill regeringsprolokollel , innehåller, såvitt nu äravintresse, i huvudsak följande. anser alt kapilalläckningsreglerna äralltför komplicerade och därför bör hell omarbelas. Frågan om en översyn avkapilalläck-ningsbeslämmelserna har också lagils upp av bankinspekiionen iskrivelse lill regeringen . Bankinspeklionens hemställan om enuiredning är föranledd av all bankinslilulen får allt svårare all öka del egnakapilalel i lakl med den ökning som sker av verksamheien och som till sior delorsakas av penningvärdeförsämringen. Bankinspektionen lämnar följandegenomsnittssiffror för de olika bankinstitutsgrupperna i fråga om hur sior delav del egna kapilalet som vid utgången av försia kvartalet 1969 resp. tredjekvartalet 1975 har måsl tagas i anspråk för all fylla lagens krav på täckningav bankernas placeringar. 1969 1975 Ökning av eget kapital Jag vill erinra om all regleringen av bankinsiituisskyldighei atl lill insällarnas skydd hålla ett med hänsyn till rörelsens artoch omfattning lillräckligi egel kapilal fick en helt ny utformning genom 1969års banklagsreform. Bestämmelserna är ulformade som placeringsreglerdifferentierade i fyra riskgrader efter placeringarnas ari. Placeringarna i denlägsta riskgraden är hell fria från krav på täckning med eget kapital.Tillgångarna i övriga riskgrader skall läckas , resp. eget kapital.Del samlade kravel på eget kapital erhålls genom addering av kapilalkraven i defyra olika riskgraderna. Med egel kapital avses för bankaktiebolag ochföreningsbank aktiekapital resp. insatskapital samt reservfond, dispositionsfondoch av bolagsstämman faslslälld vinstbalans. För sparbanks del skall läckningske med egna fonder, dvs. grundfond, reservfond och garantifond. Somtäckningskapilal får också räknas förlagslån inlill ell belopp molsvarandebankakliebolags akiiekapilal, sparbanks reservfond resp. cenlralkassas ochanslulna jordbrukskassors egel kapital. Den nya regleringen innebar för bankaktiebolagen enväsentlig sänkning av kapitalkravet, genomsnittligt från ca 6,till drygl 4%.För några sparbanker och cenlralkassor skärptes däremot kravet. Det överulrymmeav egel kapital som skapades genom de nya reglerna medgav en väseniligexpansion av bankernas rörelsevolym. Prop.1978/79:190 48 för många banker blivit ell alli siörre problem atl i taktmed den ökande rörelsevolymen - delvis beiingad av inflaiionen öka del egnakapilalel för atl uppfylla del föreskrivna kapilalläckningskravel. Möjlighelenalt med nuvarande regler i forlsällningen klara kapilalläckningskravel föruisäiieren förbätirad lönsamhei. Föruiom de avsällningar av beskailade vinslmedel somhärigenom skulle möjliggöras skulle, vad gäller bankaktiebolagen, möjlighelenall konkurrera om riskvilligi kapilal via nyemissioner av aklier förbällras. Enförbällrad lönsamhei mäsle i alli väseniligi ske genom all bankerna tilläts ökaräntemarginalerna, vilket i sisla hand skulle drabba bankkunderna. Med hänsynlill konsekvenserna härav är del inle realistiskt atl länka sig all bankernaskapialläckningsprohlem i någon siörre utsträckning skulle kunna lösas på dellasätl. Det bör också framhållas alt en kraftigl ökad emission avaktier och förlagslån från bankernas sida för all klara kapitaltäckningskravetskulle la i anspråk den svenska kapilalmarknaden i en omfallning som med hänsynlill andra samhällssekiorers kapitalbehov inle är önskvärd. Mol bakgrund av vadjag nu har sagl anser även jag all det är motiverat all se överkapilalläckningsbesiämmelserna för all finna en lösning varigenom bankernasbehov av läckningskapilal dämpas ulan alt insätlarnas berättigade iniresse avförlustskydd därför eftersatts. Det förslag som oftasl har framförls i diskussionernakring bankernas kapilalläckningsproblem - och som också tas upp ibankinspeklionens skrivelse - är all ocksä de obeskalladevärderegleringskonlona för uilåning, valulor och obligaiioner hell ellerdelvis skall få räknas in bland del ulläningsgrundande kapilalel. Redankredilinslilululredningen ansåg all värderegleringsreserven borde få räknas ini den legala kapiialläckningen, men då dessa reserver liksom beskailade egnamedel skulle fä viss mullipeleffekl på ullåningskapacilelen kunde ulredningeninle förorda alt reserverna jämställdes med eget kapital. Enligt ulredningensförslag skulle reserverna dock på vissl säll få beakias genom en särskildavdragsregel. förslag avvisades i proposilionen och i ansluining därtillpekade jag pä att reserverna snabbt kan reduceras eller försvinna med följd atlkapilalbasen skulle variera i storlek alltefter inträffade förlusler ellerändrad inslällning i fråga om behovet a\ säkerhetsmarginaler. Jag fann en på såsätt rörlig kapilalbas opraklisk och svåriillämpad. Ett beaktande av värderegleringskontona ikapitaltäckningssamman-hang synes närmasi avse reserveringarna för uilåning.Dessa ökade för bankaktiebolagens del lill utgången av år 1974från ca 1 400 milj. kr. lill ca 2400 milj. kr. och torde därmed lämligen väl haföljl expansionen av bankernas rörelsevolym. Kommittén bör undersöka om del gårall finna en lösning där värderegleringsreserverna kan jämslällas somläckningskapilal samlidigt som de olägenheter somjag berörde i 1968 ärsproposiiion i möjligaste män elimineras. Kommittén bör emellertid överväga även andra möjligheteralt ordna det insäliarskydd som skapas genoin kapilalläckningsreglerna.Kommittén bör med andra ord vara fri alt söka finna en reglering som för en längretid framöver löser bankernas kapilalläckningsproblem samiidigi som kravel påskydd för insällarna lillgodoses. Av vad jag nu har anförl framgår all kommiiién bör göra enfullsiändig översyn av reglerna om kapilalläckning i banklagen, sparbankslagenoch jordbrukskasserörelselagen. Som bankinspekiionen har anförl i sin skrivelsebör därvid uppmärksammas i vad män bankernas ullandsengage- 1978/79:190 49 mang bör föranleda en skärpning av läckningskravel fördessa engagemang. innebär de nuvarande reglerna en belydligförenkling jämföri med den reglering som lidigare gällde. Även de gällandereglerna är emellerlid delvis tämligen komplicerade. Kommittén bör undersöka omreglerna kan förenklas ytterligare. Den bör särskilt pröva om riskklassystemetkan göras enklare, eveniuelli ända dilhän atl man har endasl ell liickningskravapplicerat på bankinstitutels samtliga placeringar. 2 Kapitaltäckningsbestämmelser i banklagstiftningen Bankinslilulen finansierar sin kreditgivningsverksamhet ihuvudsak med medel som anförtros dem av kunderna. Del är självklart atlbankerna inle kan låta insätlarna bära de förlustrisker som är förenade medbankverksamheten. För atl läcka dessa risker måste bankerna ha ell egelkapilal. Del egna kapitalels främsta uppgifi är alltså atl skydda insätlarnamol föriuster av insalla medel. I banklagsliflningen finns därför sedan längebestämmelser som syfiar till atl garanlera alt bankerna håller en tillräckligkapitalslyrka i form av eget kapital. Kapilalläckningsreglerna, som är enhelligl ulformade föralla bankinsli-tul, finns för affärsbankerna i 57 § lagen (1955: 183) ombankrörelse (BL), för sparbankerna i 26 § lagen (1955:416) om sparbanker (SpL)och för föreningsbankerna i 34 § lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen(JkL) och innebär i huvudsak följande. En bank skall lill insältarnas skydd ha ell egel kapilal(för sparbank egna fonder) till vissl lägsia belopp. Delta besläms iförhållande lill bankens tillgångar och lill garanliförbindelser som banken haringått, dvs. Vid beräkningen av kravel på egel kapilalresp. egna fonder indelas placeringarna i fyra grupper efter riskgrad. Denlägsia riskgraden omfaiiar placeringar med ingen eller ringa förlustrisk. I denhögsia riskgraden ingår de mest riskbelonade lillgångama. Placeringarna i denlägsta riskgraden är hell fria från täckning med egel kapital. 1 övrigi skallen bank ha eget kapital lill lägsl niltio proceni av ellbelopp, som molsvarar sammanlagl av summan av placeringarna i den näsllägsta riskgraden, av summan av placeringarna i nästa riskgrad saml avsumman av placeringarna i högsia riskgraden. Del samlade kravel på egelkapital, som gäller för en bank framräknas genom atl kapilalkraven för bankensolika tillgångar läggs samman. Med affärsbanks eget kapital avses aktiekapital,reservfond, disposilionsfond och vinslbalans som har fastställts avbolagsstämma. Med för-4 1978179. Prop.1978/79:190 50 eningsbanks egel kapilal, som i fräga om kaplalläckningräknas gemensamt för ceniralkassa och anslulna jordbrukskassor, avsesinsalskapilal, reservfond, disposilionsfond och fastställd vinslbalans.Sparbanks egna fonder är grundfond, reservfond och garantifond. Med egel kaplal får likställas del nominella värdel avförlagsbevis, som har utställts av banken intill ell belopp molsvarande föraffärsbankerna akliekapilalel, för sparbankerna reservfonden och förföreningsbankerna del belopp vartill centralkassas och anslulnajordbrukskassors egel kapilal uppgår. I fråga om förlagskapital som långivarekan återkräva , gäller dock en ytterligare begränsning till högsl sästor del av del förfallande beloppet som svarar mot av för affärsbankaktiekapitalet, för sparbank reservfond och för fiireningsbankerna del egnakapilalet. Tillgång skall tas upp till bokfört värde. Närmarebestämmelser om dessa värden finns intagna i bokföringslagen och i 91 § BL, 48§ SpL samt i 43 och 44 §§ JkL. 1 fråga om garantiförbindelser gäller att deskall tas upp lill nominella belopp. I den lägsta riskgraden, som i lagtexten betecknas somgrupp A, las upp inneliggande kassa, checkar, postremissväxlar saml fordringarhos och riksgäldskonloret. Hit hör också skallkammarväxlar, svenskastals- och kommunobligalioner saml hypoteksobligalioner och obligaiionerUlgivna av kreditakiiebolag eller Nordiska investeringsbanken samt andrafordringar för vilka staien, kommun eller därmed jämförlig samfällighel,svenskl bankinslilul eller vissa andra rättssubjekt svarar. Till sådanarällssubjekl räknas allmän kassa eller inrättning, vars reglemente harfastställts av regeringen, kreditakiiebolag och försäkringsförelag med svenskkoncession. Genom en lagändring är 1975 upplogs bland dessa rättssubjekt ocksåsådani bankägl akiiebolag som enligt regeringens medgivande får jämställas medkreditakiiebolag vid lillämpningen av denna bestämmelse. Lagändringen skeddenärmasi med tanke på bankernas sidobolag som driver facioring- ellerleasingrörelse. Till den lägsta riskgraden hänförs slulligen fordringar ochgaranliförbindelser för vilka banken har erhållit säkerhet i värdehandlingeller fordran som lidigare har angivits. Till den näst lägsta riskgraden - i laglexten betecknadsom grupp B -hör andra fullgoda obligationer än de som har uppiagits i grupp A,fordringar på ulländskl bankförelag eller försäkringsförelag eller påsamfällighelsförening. Hit räknas vidare fordringar med säkerhet av inleckningi jordbruks-, affärs- eller bosladsfaslighet eller lomlrätt lill sådanfastighei inom av uppskattningsvärdel. Slulligen förs lill grupp Bfordringar och garantiförbindelser med säkerhei i sådan värdehandling ellerfordran som hör lill samma grupp. I näsla riskgrad - grupp C - placeras i huvudsak andrainleckningslån än de som lidigare har nämnls.