prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Lönsamheten har beräknals för varje sådan grupp. Därvid framkommeralt bara ytterväggar med k-värde över ca 1,0 har uppfylll energisparplanenslönsamheiskrav om hela kosinaden för fasad skall inräknas. Om ingen kostnadför fasadskikl medräknas har inle energisparplanens lönsamhetskrav uppfylltsför de väggar som har ell k-värde under ca 0,70 kWh/m °C. Deav aniagna riktiinjema för energihushållning i den befinlligabebyggelsen för bygger på beräkningar som redovisas i enbilaga till prop. 1977/78:76. Utgångspunktenför beräkningarna av besparingsmöjligheter har varil den samhällsekonomiskalönsamheten av olika åtgärder. I det nuvarande bostadsbeståndet skulle detsålunda enligt beräkningarnas alternativ 11 vara möjligt alt spara /årefter en genom åtgärder med en besparingskostnad på högst 7,5öre/kWh. Enligt alternativ III skulle del vara möjligl alt spara /år inuvarande bostadsbestånd genom ålgärder med en besparingskostnad på högst 10öre/kWh. Därvid har antagils all man av olika skäl bara uppnår 90 procentseffekt av de beräknade besparingarna. 1sammanställningen nedan redovisas en jämförelse mellan å ena sidan de beräknadebesparingsmöligheterna och molsvarande invesleringar för olika ålgärder enligtalternativ 11 och 111 och å den andra den beräknade spareffeklen ochmotsvarande godkänd kosinad enligt denna utvärdering, uppräknade med faktorn 10föratt motsvara resultatet . Besparingarna avser i hädafallen nelloenergibesparing, varigenom ålgärden 1978/79:115 Bilaga 3.1 Qärrvärmeanslutninginte ingår i beräkningarna. Endast de åtgärder till vilka det kanbeviljas energisparstöd har medtagits frän altemativ 11 och 111 i sparplanen.Vid jämförelsen mellan investeringsbeloppen och den godkända kostnaden mästehänsyn tas till att investeringarna enligt energisparplanens alternativ inteinkluderar mervärdeskatt och till att de hänför sig till en något tidigaretidpunkt än de godkända kostnaderna enligt utvärderingen. ulvärdering (uppräknad lill ) besparing TWh/år besparing TWh/år besparing TWh/år Styr- och reglersystem övriga åtgärder Jämförelsenvisar för det första atl energisparverksamheien mäste fi större omfattning änunder /78 för att energisparplanens målsättning skall uppnäs.Både investeringarna och neitobesparingarna måste öka för de i dagslödberätligade åtgärderna. Den antagna planen förutsätter emellertid ocksäsädan ökad omfattning. Vidare mäste de ätgärder som är slödberätligadeinriktas mot sådana som ger större besparing i förhållande till investeringen. 3.4Bostadsstyrelsens slutsatser av utvärderingens resultat Denslutsats som kan dras av ulvärderingen är att om energisparplanens målsättningskall kunna uppnås bör vissa av de minst lönsamma åtgärderna bland de nustödberättigade i fortsällningen undantas från stöd. Vidare mäste ifortsällningen de mest lönsamma ålgärderna inom ramen för den lönsam-hetsgränssom uppställts prioriteras vid utformningen av reglerna för energisparstöd.Slutligen måsle energisparverksamhetens totala volym öka i förhållande /78 för att sparmålet skall nås. Somett resultat av utvärderingen har för avsikl att genomföravissa ändringar av föreskrifierna rörande stödberättigade åtgärder. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 514 Stödettill termostatiska radiatorventiler skall från endast utgå förtypgodkända ventiler. Föreskriftema rörande stöd till ytterväggsisoleringskärps så atl siödet förbehålls de mest lönsamma objekten, och stöd tillfasadskikl bör i vissa fall inle beviljas. Vid fönsterbyte börstödet begränsastill skillnaden mellan kosinaden för två- och treglasfönster Därutöver planerasvissa ytterliggare förändringar i syfte att förbättra stödet tillinstallationstekniska åtgärder i flerbostadshus. Styrelsen förordar vidareen översyn av reglema för energisparstödel så alt vissa ålgärder av drifts- ochunderhållskaraktär, t. ex. tätningsåigärder och byte av oljebrännare i vissa fall,blir stödberättigade. Detta torde erfordras för atl åtgärderna skall fä entillräckligt stor omfattning. Särskilda överväganden bör göras beträffande slödtill installation av s. k. braskaminer. Slutligen börslimulansreglernas allmänna utformning ses över mot bakgmnd av uttalandet iprop. 1977/78:76 om differentiering av stödet med hänsyn till effekterna av ochkostnaderna för olika energtsparåtgärder. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 515 Gällande rätt, förslag från statens planverk om ändring i54,61 och 64 §§ byggnadsstadgan, samt sammanställning av remissynpunkter öververkets förslag. 1 (jällande räu............................................... 516 1.1 Byggnadsstadgani berörda delar.............. 516 1.2 Föreskrifteri SBN fill 44 a § BS................. 518 2 Statens planverks förslagbeträffande ändringar i byggnadsstadgan 519 3 Sammanslällning avremissinslansemas synpunkier på statens planverks förslag till ändringar i54,61 och 64 §§ i byggnadsstadgan............................... 525 4 Förteckning överderemissinstansersom haravgell yttrandeöver statens planverks förslag 532 Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 516 Gällanderätt, förslag från statens planverk om ändring i 54,61 och 64 §§byggnadsstadgan, samt sammanställning av remissynpunkter över verkets förslag. 1.1Byggnadsstadgan i berörda delar (35-67 §§) byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1972:776, ändrad senast1978:369) (BS) finns bestämmelserom byggande. Bestämmelserna i 38-48 §§, somavser nybyggnad, innefattar gmndläggande krav på yttre och inreutformning. Dessa bestämmelser är som regel allmänt formulerade ochkompletteras av föreskrifter, anvisningar och råd i Svensk byggnorm (SBN). Bestämmelsema i 38-48 §§gäller nya byggnader. Bland dessa bestämmelser återfinns kravel aU byggnadskall utföras så alt den möjliggör god energihushållning (44 a §). I 48 a och49 §§ anges vad som skall gälla vid ändring av byggnad. Vissa merakvalificerade ändringarav byggnad hänförs enligt 75 § BS till nybyggnad. Vid sådana ändringar somär att hänföra till nybyggnad gäller enligt 48 a § första stycket att bl. a.bestämmelsen i 44 a § angående energihushållning skall tillämpas endastbeträffande de delar av byggnaden som berörs av ändringen och endast i denomfaUning som erfordras för atl dessa delar av byggnaden skall uppfylla skäligaanspråk på bl. a. god energihushållning. Enligt 48 a § andra stycket uppställsvissa krav även beiräffande byggnadens övriga delar, alltså sådana som inleberörs av ändringen. Bland dessa krav ålerfinns emellertid inte kravet på godenergihushållning. I fråga om mindreingripande ändringar, dvs. ändringar som inte är att hänföra till nybyggnad,gäller enligt 49 § likaledes atl bestämmelsen i 44 a § angåendeenergihushållning skall lillämpas i fråga om de delar av byggnaden som berörsav ändringen. Till skillnad mot vad som gäller enligt 48 a § uppställs vidmindre ändringar inga krav beträffande de delar av byggnaden som inte berörs avändringen. En annan skillnad beslår i atl enligt 49 § andraslyckel kan medge undantag från de uppslällda kraven när det påkallas avomsländighelerna och inte medför brandfara eller olägenhel i sanitärt avseendeeller eljesl. Frågan om underhåll avbyggnad regleras i 50 § BS. Enligt denna bestämmelse skall byggnad ellerdel avbyggnad, som har uppförts i enlighet med bestämmelserna i 44a§, underhållas såaU möjlighetema till god energihushållning i skälig utsträckning bibehålles. Enligt 54 § 1 mom.färåigärd,som enligt 75 § äratt hänföra till nybyggnad, inte företas utanbyggnadslov. Delta medför ati alla nya byggnader och vissa omfattande ellerkvalificerade ändringar av byggnad alllid konlrolleras av . 1dessa fall blir säledes alllid kraven pä god energihus- Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 517 Byggnadslov krävs ocksä för åtskilliga ätgärder som inte är allhänföra till nybyggnad. Bland de ålgärder som direkl rör byggnader bör nämnassädan lill nybyggnad ej hänföriig ändring av byggnad, som berör konstruktionenav dess bärande delar eller av eldstäder, rök- eller ventilationskanaler ellersom avsevärt påverkar dess planlösning eller yure utseende. Del bör ocksånämnas alt byggnadslov erfordras inom område med stadsplan för omfärgning avfasad som inte vetter mot kringbyggd gård eller annan sådan plals. 1 54 § 2mom. meddelas undantag frän byggnadslovspliklen i 1 mom. i fråga om vissaålgärder i byggnader som innehåller högsl två bostadslägenheter saml förbyggnader som tillhör staien eller landsiing. För byggnad med högst tvåbostadslägenhter gäller bl. a. atl invändig ändring av bostadsbyggnad ulanhinder av 1 mom. fär företas utan byggnadslov, såvida åtgärden inle beslår iinredande av ytteriigare bostadslägenhet eller av lokal för handelsrörelse, hantverkeller industri och inte heller berör konstruktionen av byggnadens bärandedelar, eldsläder eller rökkanaler. 160-64§§ ålerfinns regler om byggnadsarbete och tillsyn av sådant arbele.Byggnadsarbete skall enligt 60 § ulföras enligt gällande bestämmelser ochfastställda rilningar samt med ändamålsenligt material och i övrigt påbelryggande sätt. De övriga paragraferna reglerar tillsynen. För arbete somavser nybyggnad, rivning av byggnad eller ändring av byggnad skall det enligt61 § 1 mom. finnas en av den byggande utsedd ansvarig arbetsledare i de fallbyggnadslov erfordras. kan medge undantag om den beiräffandearbete av ringa omfattning finner aU särskild arbetsledare inle erfordras. 1 61§ 2 mom. föreskrivs bl. a. aU inle nägon annan fär utses till ansvarigarbetsledare än den som statens planverk, för visst slag av arbete och för visstid, eller , för visst arbete, prövat äga erforderiig kunskap,erfarenhet, pålitlighet och ordenllighel. Enligt 61 § 4 mom. åligger detarbetsledaren alt fortlöpande leda och tillse arbetel och svara för aU delfullgörs på behörigt sätt. Arbetsledaren skall också göra föreskrivna anmälningartill och andra myndigheler. Det åligger vidare arbetsledarenatt närvara vid nämndens besiktningar av arbetet. Om den byggande skullemotsätta sig att gällande bestämmelser om arbetet iakttas, skall arbetsledarenanmäla detta till nämnden. 1 62 § ges föreskrifter om att anmälan tillbyggnadsnämnden skall göras i olika skeden av byggnadsarbete som avseruppförande av ny byggnad och vid sådan rivning av byggnad eller ändring avbyggnad som är byggnaslovspliklig. I 64 § finns regler om byggnadsnämndenstillsynsverksamhet. Nämnden skall öva tillsyn över byggnadsföretag, för vilkabyggnadslov erfordras, och äger verkställa erforderiiga besiktningar fördelta. Nämnden har ocksä räll att besiktiga byggnadsföretag, för vilkabyggnadslov inle erfordras. Genom besiktningarna bör i främsla rummet ulrönas,om byggnaden föriagts i räu läge samt beskaffenheten av grundbollen, stommenoch byggnaden i färdigt skick. 1 de fall byggnadslov beviljals för uppförandeav byggnad inom område med stadsplan skall som regel grundbottenbesiktning,lägesbesiktning, stombe- Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 518 siklningoch slutbesiktning företas. 1 fall då byggnadslov beviljats för ettbyggnadsföretag fär slutbesiktning inte underiåtas om den byggande begär sådanbesiklning. 1.2Föreskrifter i SBN till 44 a § BS Föreskrifteri SBN vad avser energihushållning vid ny- och ombyggnad fastställdes avregeringen . bemyndigades attutfärda råd och anvisningar i anslutning till föreskrifterna. Föreskrifiernagäller fr. o. m. men är inte bindande i fråga om byggnad förvilken byggnadslov har sökts före . Beträffande fönstersvärmegenomgångskoefficient (k-värde) är föreskriftema inte bindande i fråga ombyggnad för vilken byggnadslov sökts före den 1 seplember 1977. Föreskriftemainnebäratt kraven på värmeisolering har skärpts väsentligt i förhållande tillsåväl lidigare gällande krav som tidigare utförandepraxis. Beslämmelserna styrbyggnadsisolering hårt. Reglerna är emellertid utformade så atl en nödvändigleknisk och estetisk frihel upprätthålls. Eftersom en sior del av en fasadsvärmeavgivning sker genom fönstren har också möjlighelerna atl bygga medonödigi stora fönslerylor begränsats. Till dessa värmeiolseringskrav kommerockså skärpta krav på täthet hos byggnad och byggnadsdelar. Vad gäller ventilation harde tidigare gällande kraven pä luftväxling i olika lyper av lokaler sänkts därdel har varil möjligl med hänsyn lill de hygieniska krav som måsle ställas. Förall ytteriigare minska energiföriusterna genom ventilation och minskaenergibehovet på uppvärmningssidan ställs krav på reglerulruslning för att bl.a. utnyttja lillskoUsvärme från solinslrålning, belysning och personvärme ochför all göra det möjligt atl minska luftomsättningen när lokalerna inteanvänds. En väsentlig energisparande älgärd är all krav på värmeåtervinningfrån veniilalionsluften införs för flertalet siörre byggnader. Energiförbrukningen förbostadshus utförda i enlighet med dessa krav har beräknals lill nära hälfien avden genomsnittliga förbrukningen i bostadshus uppförda i början av 1970-talel.För ett enbostadshus har energibesparingen uppskattats lill i genomsniii 13 000kWh/år. För lägenhet i flerbostadshus är motsvarande siffra ca 10 000 kWh/år.För andra lyper av byggnader har minskningen av energiförbrukningen uppskattatstill ålminsione samma storleksordning som för bostäder. Föreskrifterna medför enviss ökning av byggnadskostnaderna. Åtgärderna beräknas dock samiidigi ge ensänkning av byggnadernas driftskostnader som hell täcker de höjdakapitalkostnaderna. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 519 2Statens planverks förslag beträffande ändringar i och tillägg tillbyggnadsstadgan Planverkethar i rapport 41, Energihushållning i befintlig bebyggelse, föreslagil ettflertal ändringar i byggnadsstadgan. Rapporten utgjorde underiag för förslageni prop. (1977/78:76) med energisparplan för befintlig bebyggelse.Vissa av deförslag till ändringar i byggnadsstadgan som planverkel redovisade i sinslulliga rapport, ingick inle i den preliminära rapport som tidigare haderemissbehandlats. Beträffande förslagom ändringar i 54,61 och 64§§byggnadsstadgan bl.a., anförde dåvarande bosiadsminislern atl förslagen borderemitteras innan slutlig ställning kunde las lill eventuella ändringar.Förslagen har remissbehandlats. Förslagen framgårav följande utdrag avplanverkels rapport. Utdragur statens planverks rapport 41, Energihushållning i befintlig bebyggelse,slutlig version, kapitel 4 Förslag till ätgärder. Fleraav de förbättringsåtgärder som aktualiseras i syfte alt åsiadkomma en bättreenergihushållning i befintlig bebyggelse har inte kunnat förutses i samband medatt nuvarande byggnadsstadga utarbetades. Detta gäller exempelvis sådanaålgärder som förbäitring av värmeisolering eller anordnande av värmesystem avny lyp. Dessa senare kan vara baserade på energiförsörining hell eller delvisgenom tillämpning av värmepumpsleknik (t. ex. jordvärmesystem) eller genomutnytQande av solenergi eller vindkraft. I byggnadsstadgan finns därför intenågra klara bestämmelser atl ålgärder av denna lyp skall underkaslasbyggnadslovsprövning. Med hänsyn lill bestämmelsen i 44 a § atl byggnad skallanordnas så all god värmehushållning (enligt vårt förslag: energihushållning)möjliggörs, ter del sig nalurligt alt 54 § förtydligas pä vissa punkter, sä attätgärder syftande till god energihushållning prövas efter ansökan ombyggnadslov. Detta gäller främst i fräga om väsenilig förändring av isoleringav ytterväggar saml ifråga om anordnande av eller väsenilig ändring av värme-och ventilationsinslallationer. Mindre omfattande ändringar bör sälundaundantas från byggnadslovspliki. Förbättringav värmeisoleringen hos en yttervägg kan ske genom atl väggen förses med eiiexlra värmeisolerande skikt. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 520 förändratemperatur- och fuktförhållandena i ytterväggen, både i det fall den placerasinvändigt eller då den placeras utvändigt. Det senare alternalivet innebärockså att ett nytt fasadskikl måsle anbringas. Detta medför i en del fall attkrav på bärförmäga och beständighet hos upplags- och infästningsanordningarmäste särskilt uppmärksammas. Om tilläggsisolering anbringas utanpå ettventilerat fasadskikl måste behovet av särskilda ätgärder beaktas för attisoleringen skall ge avsedd effekt. Byte av fastadmaterial kan vidare medföraväsentliga förändringar i stadsbilden, vilka ocksä bör prövas. Ulvändigaåtgärder som vidtas pä fasader i tomtgräns kan innebära inträng på tomt- ellergatumark och vålla grannelagsrättsliga problem. Del är därför angeläget aufråga om sådant inträng uppmärksammas . Uivändig tilläggsisolering kanäven medföra att byggnadens yttre mått kommer atl något översliga vadfastställda planer medger eller leda till att byggnaden kommer all strida motvad som är föreskrivet i 39 § BS. Sådana mindre avvikelser lorde emellertidinte medföra några större problem och bör kunna godtas av byggnadsnämnd vidbyggnadslovsprövning med slöd av de befogenheler nämnden har enligtbyggnadsstadgan. Ovanståendekonsekvenser av energibesparingsåtgärder på fasader motiverar en precisering ibyggnadsstadgan sä att det klart uttalas att byggnadslovskrav gäller för sådanaåtgärder. Hittillsvarandelagtext i 54 § BS andra och tredje styckena med anknytning till ovanståendeåtgärder är utformad för att tillgodose önskemål om en lämplig miljöanpassningav byggnaders yttre. I ell omfattande energisparprogram blir värmeisoleringsåtgärderpä fasader akluella för en mycket stor del av del äldre byggnadsbeståndet.Därför bör tillämpligt avsnitt i byggnadsstadgan utformas så att byggnadslovkrävs för mera väsentliga värmeisoleringsåtgärder på ytterväggar. Förslag tilltext lämnas nedan. Utformningenav installationer för uppvärmning och ventilation har stor betydelse när detgäller aU åstadkomma och uppräuhälla eu tillfredsställande inomhusklimai i enbyggnad samt att begränsa byggnadens energiförbrukning. Installationerna måstevidare utformas så atl kravet på säkerhei och hygien tillgodoses. I SBN 1975kap. 39 (Supplement 1) har i syfte atl möjliggöra god energihushållning införtsett antal föreskrifter rörande installationers utformning. Föreskrifterna är baseradepå 44 a § BS. Kravelpä byggnadslov enligt 54 § 1 mom. BS ger samhällel möjlighet att genombyggnadsnämnderna övervaka efterievnaden av gällande byggbestämmelser såvälvid uppförande av ny byggnad som vid sådan om- och tillbyggnad som enligt 75 §BS är att hänföra till nybyggnad, ävensom vid ett antal ytterligare ätgärdersom anges i 54 § BS. Viduppförande av ny byggnad samt ändring som är hänföriig till nybyggnad omfattarbyggnadslovsgranskningen även installationer för Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 521 Därvid kommer sålunda all prövas att dessa installationeruppfyller i SBN ställda krav rörande energihushållning, säkerhet och hygien. Vidandra ändringar av befintliga byggnader är det däremoi inle alllid krav påbyggnadslov. 1 fråga om installation för uppvärmning och ventilation ärgällande bestämmelser rörande byggnadslov inte enhetliga. Byggnadslov krävs iregel inte för nyinstallation, ulbyle eller ändring avuppvärmnings-installation i befintlig byggnad. Om sådan installation medförändring i konstruktion av eldsläder eller rökkanaler erfordras dock byggnadslov(54 § BS). Även för sådan ändring som berör konstruktion av ventilationskanalererfordras byggnadslov (54 § BS). Då del gäller befintlig bebyggelse möjliggörsåledes gällande bestämmelser att ell värmesystem kan nyinstalleras, ändraseller bytas utan all ärendei regelmässigl blir föremål för byggnadslovsprövning.Nyinstallation eiler ändring av ventilationssystem medför däremoi som regel allbyggnadslovsprövning aktualiseras. Byggnadsnämndhar enligt 64 § BS räll - men inle skyldighet -all besiktiga förelag vartillbyggnadslov inle erfordras. Visar det sig härvid atl arbetet utförts i slridmol beslämmelserna i 49 § BS försia slyckel eller mol eljest gällandeföreskrifter kan byggnadsnämnd förbjuda byggnadsarbetets fortsättande (SFS1976:666). Sådan besiktning lorde emellertid endasl undanlagsvis kunna företas,bl. a. med hänsyn lill lillgängliga personalresurser. Del finns sålunda f n.knappasl några möjligheler för byggnadsnämnd au regelmässigl pröva frågan omgod energihushållning i samband med ändringar av här berört slag. Främstmed hänsyn till angelägenheten av god energihushållning är det enligtplanverkets mening motiverat att anordnande av och väsenlliga ändringar avinstallation för uppvärmning och för ventilation generellt prövas. En sådanprövning bör vara särskilt angelägen i samband med sådan ändring som äveninnefattar övergång till nytt uppvärmningssystem eller byte av energislag. Delgäller exempelvis vid anordnande av uppvärmningssystem där jordvärme,vindenergi eller solenergi avses komma lill användning. Även med hänsyn tillarbetel med energiplanering lorde del vara önskvärt att sädana frägorprövas som kan påverka energiplaneringen i kommunen. Planverketvill i delta sammanhang erinra om en lidigare ändring i byggnadsstadgan, somgenomfördes och berörde frågan om byggnadslov för vissa va-arbeten. 1proposiiion 1970:118 med förslag lill ny va-lag hade förordats all kravel i 54§ BS om byggnadslov skulle ulslräckas allomfaltaallava-insiallationsarbeienavmera väsentlig omfaUning. En följd avförslaget var all kravel på byggnadslov borde omfatta va-installation såväl inybyggnad som i befintlig byggnad. Därutöver borde viss kontroll över ändringari befintliga va-installationer genomföras. Som riktlinjer borde gälla allendasl sädana ändringar som påverkade installationernas säkerhet med hänsynlill risk för olycksfall, förgiftning eller sanitär olägenhel saml sådana Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 522 ändringarsom kunde medföra påtagliga förändringar av va-anläggningens funktion skulleunderkaslas byggnadskonlroll. 1 proposition 1970:64 föreslogs sedan ändring av54 § BS i enlighel med vad som anförts i samband med va-lagens genomförande.Riksdagen beslöt om ändring av 54 § BS innebärande all byggnadslov erfordrasjämväl försådan till nybyggnad ej hänförlig ändring av byggnad som berörva-inslalluon, sä ock mera väsentlig ändring av befintlig sådan installation. Medhänvisning lill angelägenheten av aU ell tillfredsställande inomhusklimai ochgod energihushållning kan åsladkommas även i befintlig bebyggelse föreslårplanverkel en kompleltering av gällande byggnadsstadga med krav på byggnadslovför anordnande av och ändring i uppvärmningsinslal-lation samtventilationsinstallation. Kraven bör dock utformas så att endast mera väseniligändring i installation blir byggnadslovspliktig. För mindre omfattande ändringbör inle byggnadslov förutsättas. Om sådan ändring kan bedömas påverkabyggnadens energihushållning mera avsevärt, finns del emellerlid anledning attansvarig arbetsledare för arbelel utses. Förslaglill ändringar Följande ändringar och tilläggs föreslås i byggnadsstadgan 54 §: Andra styckets andra avsnitt ändras till följande lydelse: sådan tillnybyggnad ej hänföriig ändring av byggnad, som berör konstruktionen av dessbärande delar eller av eldstäder eller rökkanaler eller som innebär väsentligförändring av ytterväggs värmeisolering eller som avsevärt påverkar planlösningeller yUre utseende. 1 mom.Efter andra styckets andra avsnilt om konstruktion, planlösning etc. införs ett nytt avsniii med följande lydelse: sådan tlU nybyggnad ejhänförlig ändring av byggnad, som innefattar anordnande av uppvärmnings- ellerventilationsinstallation, så ock mera väsentlig ändring av befintliginstallation. 2 mom. Andra slyckelssista del kompletteras lill följande lydelse: eldsläder eller rökkanaler samt ej heller innebär mera väsentlig ändring av uppvärmnings- eUer ventilationsinstallation. Oavsellav vilken anledning lekniska energisparäigärder rörande en befintlig byggnadinitieras i det enskilda fallel, faller ansvarei för all de genomförs på ettändamålsenligt och lillföriilligt sätt primärt på fastigelens ägare. Del ärdärför angeläget atl han anlitar erforderiig sakkunskap för arbetel, om dettainle är av sådan art all han själv är tillräckligt sakkunnig. Flera ålgärder ärinle mera komplicerade än all en ägare av småhus eller Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 523 bostadslägenhetsjälv bör kunna utföra arbetet, i varje fall med hjälp av lämpligainformationsmaterial eller efter att ha deltagit i en studiecirkel.