prop · G203190 · 1978-12-31 00:00:00 — Som basför bildande av skattekrediler i bankinslilul bör enligt utredningens meningav förenklings- och samordningsskäl väljas summan av institutets placeringar.F. n. ger anvisningar ett nedskrivningsuirymme förbankinslilulen som helhet på , mätt på detla säll. bedömande skulle en lagregel som medger bankinslitulen allavsälla av placeringarna lill obeskattade reserver vara lillfyllesl förall lösa det av de föreslagna kapitaltäckningsreglerna föranleddaskatteproblemet. KAPITALKRAV,EGET KAPITAL, VÄRDEREGLERINGSKONTON OCH LÖNSAMHET FÖR DE OLIKA INSTITUTSGRUPPERNA 1970- 1976 Kapitalkravi % av tillgångar och garantier Egetkapital i % av tillgångar och garantier a.B'---- '- Värderegleringskontoni % av tillgångar och garantier Rörelseöverskott i % av tillgångar och garantier 5.Bl--------------------------------------------------- 1 5.8 Föreningsbankerna J 1 I SAMBAND MELLAN VOLYMTILLVÄXT OCH ÖVERSKOTTSNIVÄ VID KRAV PÄ KONSTANTA SOLIDITETS-,KONSOLIDERINGS- OCH UTDELNINGSNIVÅER I AFFÄRSBANKERNA VID 5 ÄRS PLANERINGSHORISONT - Ökning av rörelseöverskotl i . . , . Erforderligt rörelseöverskotl i procent av balansomslutningen Framskiivning av kapilalslrukluren vid historiska bokslulsdisposilioner - samtligavaiden I procent av bruttopiaceringarna FÖRUTSÄTTNINGARVo/ymöfening; pet år 10 procentper år, vilket innebär att den relativa riskstrukturen på placeringarna ärkonstant , d.v.s. i takt med volymtillväxten Dispositionen av de olika institutgruppernasrörelseöverskott har antagits ske i samma relationer som ett genomsnitt underde . Värderegleringskonlon, egel kapilal, kapilalkrav samlkapilaluinyiljande vid gällande regler och i ire-procenismodeUen. Uppgifier perultimo 1976. Värderegleringskonton, egel kapilal, kapilalkrav samlkapilaluinyiljande vid gällande regler och i ire-procentsinoddlen. Uppgifierper uliimo 1976. kapilalkrav i % av ./.3% kapitalkrav i % kapitalbasen 29 Skarab Läns Spb 54 Weslra Werml Spb 58 Sunnebo Hds Spb 62 Färs Härads Spb kapilalkrav samlkapitalutnyttjande vid gällande regler och i Ire-procenismodellen. kapitalkrav i % av Framskrivning av kapitalstrukturen - samtliga värden i procent av brulioplacei mgarna Volymexpansion: per Sr Volymexpansion: 15%per år ; per Sr Kapttalkravsökn.-. y'Externt tillskottskapital 98 2888 1977 88 Volymexpansion: per Sr Volymexpansion: 15%per är Resultatökning: per Sr Externt tillskottskapital J I--------- 1 Bilaga 5. sid 2. Framskrivning av kapitalstrukturen - samtliga värden i procent av bruttopiaceringarna Historiska bokslutsdispositioner Volymexpansion: 10%per år Volymexpanskjn: 15%per är Resultatökning: 10%per är Resultatökning: per är per Sr per Sr per Sr par Sr per Sr per Sr Framskiivnmg av kapitalstrukturen - samtliga värdeni piucem av brultoplacenngar-ia Historiskabokslutsdispositioner per är Volymexpansion: 15%per år : % Resultatökning: 6.8 98 95 2888 1977 88 85 per är per är Maximalt anpassade bokslutsdispositioner per är Volymexpansion: Värderegleringskonlon, egel kapiiai, kapilalkrav samtkapitalutnyttjande vid gällande regler och i 50-procenlsmodellen. Uppgifier perultimo 1976. lalkrav i % av Värderegleringskonton.eget kapital, kapitalkrav samt kapilaluinyiljande vid gällande regler och i50-procentsmodellen. Uppgifter per 1976. Värderegi Kol 1 konton ./. Nuv regi 50 %-modellen Värderegleringskonton, eget kapiiai, kapitalkrav samlkapitalutnyttjande vid gällande regler och Uppgifter per 1976. alkrav i % av Bilaga 7. sid. 1 Affärsbankerna Framskrivniny av kapitalstrukturen - samtliga värden i procent av bruttopiaceringarna Historiska bokslutsdispositioner Volymexpansion: Volymexpansion 15%per är : per är . Resultatökning: per är Resultatökning: per är : % Resultatökning: 6.Bi----------------- per är per är per är Bilaga 7. sid. 2 Sparbankerna Framskrivningav kapitalstrukturen samtligavärden i procent avbrullopi=>'~'-:ringarna Volymexpansion: 10%per är ------- 1--------- r-=r= B.B 98 2rae 1977 88 per är per är 1 , _!. Bilaga 7. sid. 3. Framskrivningav kcipiialslrukluren - samiliga värdeni proceni av biultoplacenngarna Historiskabokslutsdispositioner per är Volymexpansion: . : per är ( Resultatökning: 6.B I-------------------------------------------------- per är per är Externt tillskottskapital I I I 98 95 2888 1977 88 85 : % Resultatökning: 6.8,----------------- : % Resultatökning: 6.8 I-------------------- per är per är per är Prop.1978/79:190 138 Reservation av ledamoten , tillika särskiltyttrande av den sakkunnige I Ulredningens direkliv ingick all föreslå de läunader somär försvarliga från säkerhetssynpunkl. Ulredningen skulle ocksä överse deltekniska systemet för kapilalläckningsreglerna i syfte alt söka åsiadkommaförenklingar och en rikligare avvägning av riskerna med olika engagemang.Majoritetens förslag lill lättnader går enligt vår mening i vissa hänseendenför långl. Del gäller medräkningen av värderegleringskontona för obligationer,i viss mån också medräkningen av förlagslån. Majoriteten har inle hellerbeaktat atl dep>osilioner i ulländska banker visal sig förenade med siörrerisker än man räknade med vid lillkomslen av nu gällande kapilalläckningsregler.Enligt vår mening bör vidare vissa fastighelskrediter behandlas frånrisksynpunki lika vare sig kredilen ligger i bank eller bolten-låneinslitui. Vihar utarbetat ell förslag som tillgodoser nämnda synpunkter och innebär mindrelångtgående lättnader än majoriletsförslagel. Del innebär vidare en tekniskomläggning, som tillgodoser de i direkliven angivna önskemålen om förenklingai. Huvudlinjerna i vårt förslag I sin skrivelse lill regeringen redogjordebankinspektionen för den aktuella siluaiionen när det gällde kapilaltäckningenhos bankerna. Skrivelsen, som i sina huvuddrag utarbetades i samråd medRiksbanken, utmynnade i ett förslag om all en uiredning skulle tillsättas föralt närmare undersöka, vilka ålgärder som kunde vidtagas för atl möjliggöra förbankerna all öka sill kapilal i samma lakl som deras omslulning. I sambanddärmed borde, framhöll bankinspekiionen, övervägas om de gällande reglerna förkapitalläckning kunde förenklas. De av inspekiionen aktualiseradefrågeställningarna beaktades i direktiven för den nu sillande banklagsulredningen. Bakgrunden till bankinspektionen!) skrivelse var all delegna kapilalel i bankerna inle hade kunnai utvecklas i samma takt som bankernasomslulning, vilket medfört all bankerna fick svårigheler atl uppfylla dekapilalläckningskrav som banklagarna uppställde. Anledningen lill denna uivecklingvar främst inflationen. Som en länkbar väg atl lösa detta problem föreslogs altvissa värderegleringskonlon skulle åtminstone till en del få jämslällas medegel kapital när det gällde kapitalläckning. Vid en sådan omprövning bordeenligt verket självfallet en uppräkning ske av åtminstone vissa av deprocenttal som gäller. Mol bakgrund av de erfarenheler som bankinspektionen gjortav de kapitaltäckningsregler som trädde i krafl I%9-01-01 ifrågasattesemellertid också om inle dessa regler kunde före;nklas. De borde överses även iövrigi med hänsyn till vunna erfarenheler. Därvid nämndes bl. 1978/79:190 139 i utländska banker visat sig vara förenade med hell andraoch siörre risker än man lidigare anlagil. De reglersom irädde i krafl relaterade kapilalläckningskravel lill bankernasplaceringar, medan de lidigare gällande reglerna maximerat derasinlåningsräll. Den förändring som genomfördes vid årsskifiet 1968-1969 varalllså genomgripande. De nya reglerna fasislälldes också efier ingåendeöverväganden och med hänsynslagande lill de risker som kunde vara förenade medplaceringar av olika slag. Då målsättningen synes ha varil all konstrueraregler som beaktade även lämligen smä variationer i riskgraden hos olikaplaceringar blev reglerna detaljerade. ledde i sin tur till atlsvårigheler uppstod för bankerna vid bedömande av den rätta placeringen iriskklass av viss typ av säkerhei. För inspektionen uppkom också svårigheleralt kontrollera rikligheten av rapporteringen av kapilaltäckningen hosbankerna. All sådana problem kan uppslå i samband med ikrafllrädandel av nyabesiämmelser är inle onalurligl. 1 della fall kvarslår emellerlid problemen,trots all bankinspekiionen såväl i generella anvisningar som viddirektkontakter med bankerna sökl klargöra den rälla innebörden av beslämmelserna.Det förekommer allljäml all inspekiionen i samband med kontroll av delertialvisa kapilaltäckningsrap-porlerna och vid de stickprovskontroller avdenna rapportering som företages i samband med bankundersökningar kan påvisafelaktigheter i klassificeringen. Felaktigheterna förklaras regelmässigt av deberörda bankerna med reglernas svåriillämplighei och innebär ingalunda alltidall banken redovisal för hög kapitalläckning. Vår uppfattning grundad påerfarenhel i det prakliska arbelet är alllså en annan än den majoriteten gettutiryck ål. Del förijänar påpekas atl lillämpningssvårighelerna som alllsåkan få lill följd all en bank har en oriklig uppfattning om sin kapacitet -också torde ha varit ell skäl lill alt redan i november 1973krävde alt reglerna för kapilalläckning hell skulle omarbelas. Det kanrenl generellt ifrågasättas om det är möjligt all genomföra en sådan värderingav olika lyper av placeringar all riskerna kan bedömas i förhållande lillvarandra och lill del kapilal som banken skall behöva ställa. Ulländskabanklagar visar också en provkarta på olika lyper av lösningar som valts föratl besiämma behovei av egel kapilal i bankerna. En jämförelse av olikaländers kapilalläckningskrav i.ex. i förhållande till bankernas omslulning kani och för sig göras men blir med hänsyn lill andra krav som i olika länderställes på bankerna av begränsal värde. Sådana krav kan gälla säkerhei förkrediler eller krav på obligalionsinnehav av viss storlek. Allmänt sell är dockde ulländska reglerna mindre komplicerade än de svenska. Under sådanaförhållanden fmns det skäl ifrågasätta om inte reglerna för kapilalläckning börvara så enkla och generella som möjligl och endasl la hänsyn lill verkligtbetydande skillnader i riskgraden mellan olika lyper av placeringar. 1 syfte atl iniiiera en diskussion om förenklade reglerlade underteck- 1978/79:190 140 nade och fram ellprincipförslag. Vi ansåg nämligen all del var nödvändigt all diskulera länkbaraförenklingar samlidigt med all frägan om en utvidgning av kapilalbasenventilerades. En sådan kombinalion av de båda frågorna skulle enligi våruppfaiining ge möjligheler lill den samlade lösning av kapilaliäckningsfrågansom direkliven förutsatte. Varje förändring av kapilalbasen eller avriskklassindelningen kommer nämligen alt ge olika utslag för de enskildabankerna beroende på att förhållandel mellan egel kapilal och de här akluellavärderegleringsreserverna varierar liksom även sammansättningen av bankenslåneportfölj. Om effekien av en ändrad kapitalbas kan bedömas samiidigi med deninverkan som en ändring av riskklassindelningen får på bankernaskapiialläckningssilualion finns möjligheler all avväga effekterna avförändringarna mot varandra. Del principförslag lill ändrade kapilalläckningsregler somav oss lades fram för banklagsulredningen i m;ij 1977 har ytterligareutvecklats och kompletterats. Förslaget har, sådani del presenlerades förulredningen , följande uiformning: Som eget kapital räknas dels vad som enligt nu gällandebesiämmelser är egel kapital dels ock av värderegleringskonto för krediler,valutor och obligationer, del senare dock endasl till den del del översligervad som erfordras för all skriva ned obligationerna lill ett värde sommolsvarar ell 10-årigl medelialsvärde. Den sålunda framräknade kapilalbasen harreducerats med sådana innehav av aklier och andelar, vilka även f.n. skallfrånräknas del egna kapilalet. De kapiialtäckningskrävande placeringarna uigöres av Tillgångspostersom redovisas på raderna 135- 147 i månadsslaiisti-ken för affärsbankerna ochmolsvarande posler i övriga bankers rapportering. Summan av dessa placeringar har reducerats i följandeavseenden; Krediter tilleller mot borgen av stal eller kommun har frånräknals hell. Krediler molsäkerhei av panibrev inom av uppskattningsvärdel i jordbruks-, affärs-eller bosladsfastighel eller tomlrält till sådan faslighet saml placeringar hosulländska banker har reducerats . Sedan bankens placeringar reducerats på här angivel sällföreslås på det belopp som därefter återstår en kapilalläckning . Medutgångspunkt från affärs- och sparbankernas ställning samlföreningsbankernas sådan den redovisas i bankernaskapitaltäcknings-rapporier har framräknats utnyttjandet av del egna kapitaletvid dessa lidpunkler, vilkel framgår av bilaga 1. En jämförelse har ocksågjorls med 1978/79:190 141 nti gällande regler och med utfallet efier en ändringenbarl av kapilalbasen. Vid denna jämförelse har samtliga garaniier inräknatstill sitl fulla belopp. Den lällnad, som ulredningen föreslår genom all de s.k.enireprenadga-rantiernas belopp reducerals lill hälfien har för alt underiäUajämförbarhel med ulredningens malerial här inle medräknats. Del kan dock nämnasalt en sådan förändring medför en lättnad om ytterligare 1,9-4,2 procenlenhelerför de fyra stora affärsbankerna och 0,4-2,1 för övriga affärsbanker. När delgäller övriga institut blir reduktionen obetydlig. Vårt förslag innebär ijämförelse med nu gällande bestämmelser en väsenilig förenkling. Del inrymmerockså ell slorl måu av flexibilitet. Del kan i.ex. modifieras genom all denprocentsats, med vilken reduktion göres av vissa placeringar förändras ellergenom all procenlsalsen för del efter reduklion framräknade beloppet ändras. Delförijänar framhållas atl vårt förslag innebär en avsevärd möjlighel förbankerna all expandera sin rörelse ulan lillskoll av riskkapilal. Del gåremellertid mindre långl än majorilelens. Skälig hänsyn lill bankernas ochinsällarnas säkerhei motiverar nämligen enligt vår uppfattning slörsla försiklighelnär del gäller alt sänka kravet pä riskkapilal. Förslaget innebär, somförulsailes i direkliven, en viss omprioritering i riskbedömningen. Närmajoriielen hävdar all delta innebär högst avsevärda skärpningar lorde man utgåfrån sill egel förslag och inle lillräckligi beakla all även våri förslagtotalt sell innebär en belydande sänkning av kapilalkravel i förhållande lillnuvarande regler. Man beaktar enligt vår mening inte heller tillräckligt denökade genereringspolenlial som det innebär all kapitalbasen i storutsträckning kan ökas utan skailekoslnad. Majoriielen anser atl de ändringar viföreslår kan medföra all konkurrensförhållandena inom bankväsendel snedvrids.Enligi vår mening är riskerna för snedvridning mindre med våri förslag än medmajorilelens. efiersom vi i vårt förslag kunnai beakla vunna erfarenheter ochalllså kunnai avväga risker i placeringar på ell mera realisliskl säll. Altsom majoriteten hålla fasl vid ell stelbent och kompliceral system som enbarlbeaktar hisloriska förhållanden och inle förändringar i risk och omfaUningbeträffande olika placeringar I.ex. placeringar hos ulländska banker ochbankirer anser vi sålunda felakligi. Våri förslag innebär alllsä en förbäitringav möjligheterna till konkurrens på lika villkor bankerna emellan. Beiräffande vår slåndpunkl i fråga om obligationernaålerkommer vi under avsniii 2. Vårt förslag, jämföri med nuvarande regler, innehållerskärpla krav i väsenlligen två avseenden, nämligen i fråga om engagemang medulländska banker saml för placeringar mol säkerhei av pantbrev i vissafastigheter. Betydelsen och omfattningen av placeringar hos utländskabanker och bankirer har starkt ökal under 1970-lalet. Samiidigi har riskernaökal, främsi kursrisker bl.a. på grund av all flytande kurser numera tillämpas Prop.1978/79:190 142 men även på grund av förluster i samband medbankfallisemang. Erfarenheten har visat, all banker gjort betydande förluslerav dessa anledningar. Allvarlig risk har förelegal för ytterligare storaförlusler. En skärpning av kapilalkravel för dessa placeringar föreslogs av bankinspekiioneni skrivelsen . I de för ulredningen gällande direkliven har ocksäullalats all ulredningen bör uppmärksamma i vad mån bankernas ullandsengagemangbör föranleda en skärpning av kapilalkravel för dem. Enligt vår mening måsle enallmän lällnad av kapilalkraven förenas med en skärpning beträffandeplaceringar i ulländskei banker. När del gäller sådana faslighelskrediler där säkerhetenulgörs av panibrev inom av uppskaiiningsvärdel behandlas bankerna f. n.gynnsammare än 1. ex. kredilakliebolag för bosladsfinansiering. För bankernakrävs läckning i egel kapilal medan för ett kredilakliebolag riskkapilalelmåsle uppgä lill i del närmasle . Enligt vår uppfattning lorde samma riskföreligga var finansieringen än sker. Vi bedömer den riskvärdering som gällerför t. ex. krediiaktiebolag som den rikligare. Vårt förslag lar hänsyn lilldella. Som framgått ovan har vi lika med majoriteten funnit delrikligl atl ulöka kapilalbasen genom att av de reserveringar som finns påvärderegleringskonto på ell direkl sätl får räknas in i läckningskapitalel.Införandel av värderegleringskonlona i kapilalbasen aklualiserar, somulredningen anför, frågan om vid beräkningen ell värderegleringskontosbruttobelopp eller en på något säll beräknad neiloreserv skall las med.Netioreserven är i fråga om värderegleringskonio för obligaiioner, somutredningen anger, vad som finns kvar av bruttoreserven sedan man ur dennaläckt obligalionsporlföljens underskoll i förhållande till rådandemarknadsvärde på obligationer. Majoritetenhar anseti all ett långsikligl betraktelsesätt bör anläggas på banksobligalionsporlfölj. En banks obligationsportfölj har enligt majorilelensuppfattning i verkligheten mer karaklär av anläggningstillgång änomsätlningslillgång. På grund härav och med hänsyn till den ränteutveckling,som ägl rum beträffande obligationer anser majoriteten atl det är rimligt beräkningen av kapil;älbasen utgå från den brulloreserv som avsalls påvärderegleringskonlol för obligationer. Härigenom synes majoriteten också menaall del riskbärande kapilal som ingår i kapilalbasen blivit icke rörligt. Vikan inle de:la den uppfallningen och får anföra följande. Kredilinslilululredningenförulsalle på sin lid att vid beräkningen av kapitalläckningskravenobligationer skulle ingå med marknadsvärdena. Därutöver övervägde utredningenalt la ytterligare hänsyn lill kursrisker för obligationer genom atl kräva allobligalionsporlföljens värde skulle 1978/79:190 143 upptas lill ett med vissl procenllal reducerat belopp avmarknadsvärdei. Ulredningen ansåg emellerlid ell allmänt villkor allobligaiioner högsl får uppläs lill marknadsvärdei vara lillfyllesl. Med hänsynlill en viss mullipeleffekl avvisade ulredningen all värderegleringsreservernainräknades i den legala kapiialläckningen men föreslog all bl.a. överskollelfrån reserven för värdepapper fick avdras från den högsia riskklassen föreapplicering av kapitalläckningskraven. Ulredningens förslag kritiserades såsomalllför liberalt och genomfördes inte. Denförsiktighet som de lidigare slällningslagandena vittnar om ligger hell i linjemed det grundläggande kravel all förtroendet för bankerna måsle finnas bevaraläven i lider då ekonomiska svårigheler möler. För vår del kan vi inle finna ekonomiska utvecklingen sedan liden för kredilinslilululredningen varilsådan all obligationer ler sig som mindre riskabla placeringar nu än då. beräkningen av kapilalbasen utgå från bruttobeloppet på värderegleringskonlolför obligationer anser vi därför inle rikligt. Vi delar alllså inlemajorilelens uppfattning om det lämpliga i atl skilja mellan solvensrisk ochinsäliarskydd. Majoritetsförslaget utesluter inle att kapiialberäkningengrundas på värden som vid en likvidalion på korlare eller längre sikl ärobefinlliga. Och del är yllersl vid en likvidation som del visar sig vad enbanks reserver är värda. Då hjälper del inle om man. som majoriieten föreslår,genom en lagändring förvandlat en i realiteten rörlig kapilalbas lill enformelll icke rörlig. De kursföriusler som uppslår under ell verksamhelsår böralllså enligi vår mening principielll i likhel med vad som gäller för l. ex.valulor "realiseras" vid varje boksluis-lillfälle. 1 och för sig kundedet ifrågasättas om inte kursförändringar successivt eller åtminstonetertialvis borde slå igenom vid beräkningen av kapilalbasen. Med hänsyn lillalt endasl av värderegleringsreserven las med vid beräkningen och allhitintills förluster åtminstone till större delen fångals upp avverksamhetsårets resultat synes emellerlid en följsamhei lill marknadsvärdeisom går så långt ej nödvändig. Vi är för vår del beredda atl göra ännu ellavsieg från marknadsvärdeprincipen i del atl vi inle vill motsätta oss allobligationerna får värderas enligt den supplemenlärregel grundad på elltioårigt ränlemedeltalsvärde som infördes . Nämnda regel kan ses som ellutiryck för lagstiftarens uppfattning om värdel pä . En successivanpassning lill marknadsvärdet sker ju också. Vårt förslag ger mindre änmajorilelens när del gäller bankernas möjligheler alt expandera sin rörelse ochta på sig ökade risker ulan lillskotl av kapilal. Gentemot vad majoriteten anförl i denna fråga får viytterligare påpeka all medeltalsvärdel på vissa obligationer ändå måste tasfram en gång . nämligen i samband med bokslutet dvs. varken fler ellerfärre gånger än enligt vårt förslag. Majorilelens förslag innebäralltså inlenågon förenkling i jämförelse med vårt. 1978/79:190 144 3.Förlagslånens ställning i kapitaltiickningshänseende Viär ense med majoriteten atl dt.M är en avvägningsfråga i hur hög grad man skalllikslälla förlagslån med egel kapilal. Vi anser del väsentligt atl en bank inlei alllför hög grad litar lill främmande kapital som bas för sin expansion. Molden bakgrunden har vi hyst tveksamhet om den föreslagna ulvidgningen. Vi haremellerlid inle velal motsätta oss den. Vi kan emellerlid inle godtamajorilelens förslag eU iläckningskapitalel inräkna förlagslån med korl ålersiående löplid. Denframförhållning som nuvarande lagstiftning framtvingar anser vi värdefull ävenom vi är medvelna om alt bankerna också på frivilligheiens väg kan anias viljaagera på samma säll. Förslaglill utformning av laglexl närslules (bilaga 2:1-3). Prop.1978/79:190 145 Kapitaltäckningskravi % av kapitalbas, beräknat på ställningen (för föreningsbankerna1975-12-31) 1: Beräknat enligt nuvarande regler. 2: Beräknat enligt majoritetens förslag. Dettainnebär i tekniskt aveende att nuvarande regler bibehålles. 3: Beräknat enligt våri i denna reservation framlagdaförslag, utan reducering för garantier samt reducering av utlåning lillutländska banker och mot pantbrev inom i boslads-, affärs- ochjordbruksfastigheter. I kapilalbasen ingår egel kapilal, förlagslån saml avvärderegleringskonton. Prop.1978/79:190 ,46 -54,1 Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomförordnas, alt 57 S lagen (1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivnalydelse. Bankakliebolagskall lill insällarnas skydd ha egel kapilal //// visst lägsia belopp. Dettabestämmes i förhåUande till bankbolagels tillgångar och lillgaranliförbindelser som bolagei ingåtl (placeringar). Vid beräkning avkapilalkravel indelas placeringarna i följande fyra grupper, nämligen 1. inneliggande kassa, checkar, postremissväxlar samtfordringar hos och riksgäldskonloret, Bankaktiebolag skall lill insältarnas skydd vid varjelidpunki ha egel kapilal .som uppgår lill sju proceni av bankbolagelslillgångar och av garanliförbindelser som bolagei ingåll (placeringar). Frånsumman av placeringar får avdrag göras A. med hela beloppet för 1. inneliggande kassa, checkar,poslremissväxlar saml fordringar hos och riksgäldskonloret, 2. skatlkammarväxlaroch obligationer som utfärdats av slalen, kommun eller därmed jämförligsamfällighet, allmän kassa eller inrältning, vars reglemente fastställts avregeringen, kredilakliebolag eller Nordiska invesleringsbanken,