prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Inkomsterna på titeln skatt på inkomstoch förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. svarade budgetåret1977/78 för 46 146 milj. kr. Titelns inkomster har mer än fördubblats /74 då de uppgick till 20 957milj. Ökningen har varit särskilt kraftig de senaste åren.Nettobehållningen på inkomsttiteln består i huvudsak av inkomst- ochförmögenhetsskatter, folkpensionsavgifter som fr. o. m. 1974 ersatts avsocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen samt nettot av vissa transaktioner avseende den allmännasjukförsäkringen. En utförlig redovisning av transaktionerna på dennainkomsttitel redovisas nedan i anslutning till beräkningarna av titelnsinkomster. Inkomstskatterna ocharbetsgivaravgifterna ökade under den redovisadeperioden främst till följd av löneutvecklingen. Justeringar i den statligainkomstskatteskalan gjordes , vilket verkade dämpande på tillväxten av skatterna. Vissaersättningar som betalas ut vid sjukdom och arbetslöshet m. m. blevskattepliktiga fr. o. m. . Detta har bidragit till attnettobehållningen på titeln stigit. Den preliminära skatt som erlades pådessa ersättningar /78 var avstorleksordningen . Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen har snabbt vuxit till enbetydande inkomstpost. Den svarade för 16 024 milj. kr. av /78. Övrig skatt på inkomst, förmögenhet ochrörelse uppgick /78 till 1354 milj. kr. Stämpelskatt och stämpelavgift svarade tillsammans med arvs- ochgåvoskatt för närmare tre fjärdedelar av dessa övriga skatter.Bilskatterna höjdes kraftigt och . De uppgick budgetåret1977/78 till 4 889 milj. kr. /78minskade allmäima arbetsgivaravgiften med 1 048 milj. kr. till 5 949 milj. kr. beroendepå att avgiftssatsen sänktes från . Mervärdeskattenökade i måttlig takt budgetåren 1973/74 och 1974/75, vilket beror på dentillfälliga sänkningen av skattesatsen från Prop.1978/79:100 10 Tabell 2 Statsbudgetensntiall budgetåren 1973/741977/78. 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 Driftbudgeten: Skatt pä inkomst och förmö genhet samt socialförsäk ringsavgifter m.m................. ...... 20957 28 091 40 631 45 020 46146 Övrig skatt på inkomst,för mögenhet och rörelse 843 963 1185 1316 1354 AutomobUskattemedel .... 3 616 3 685 3 891 4 569 4 889 Allmän arbetsgivaravgift 4 555 5 360 6647 6997 5949 Mervärdeskatt..................... 13 930 14 681 18200 21259 26584 Tullar och acciser i övrigt .... 9 381 10 851 12626 13 882 13 893 Uppbörd istatens verksam het och diverse inkomster.... 2075 2 240 3091 3 218 3 893 Statensafifärsverksfonder ... 950 834 1099 1103 1394 övriga kapitalfonder............. 2827 3317 3 997 4 612 5 185 Summa driftbudgeten 59133 70022 91368 101975 109 286 övrig finansiering .............. 2 356 2 467 2566 2 386 2 827 Summa inkomster 61489 72490 93 934 104 360 112113 Utgifter Driftbudgeten (exkl. avskriv ningsanslag)......................... ..... 62 746 73 853 87521 103 644 123 405 Investeringsanslag ............. 8182 9061 9 710 11095 12926 ökning av rörliga krediter.. 47 273 426 106 961 Summa utgifter 70 881 83187 97 658 114 845 137292 Totalbudgetsaldo -9 393 -10 698 -3 724 -10 484 -25179 1974 samt pååterbetalningar av s. k. bygg-moms. /78 ökade mervärdeskattenkraftigt beroende på att skattesatsen höjdes från 15 till 17,. Tullar och acciser iövrigt ökade från 9 381 milj. kr. /74 till 13 893 milj. /78. Det är en ökning med 4 512 milj. kr. Av dessaskatter svarade energiskatten för en mycket stor del av ökningen. Övrigaskatter som ingår i denna grupp är t. ex. skatt på sprit, vin och tobak samttullar och acciser. Uppbörd i statensverksamhet och diverse inkomster svarar för en mindre del av totalainkomsterna. De uppgick /78 till 3 893 milj. kr. eller drygt 3 %av totala inkomsterna. Andelen har varit i det närmaste /74. Av inkomsterna frånstatens kapitalfonder visar avkastningen från affärsverken en långsammareökningstakt än den från övriga kapitalfonder under de senaste fem åren.Inkomsterna från övriga kapitalfonder har i det närmaste fördubblats /74 då de uppgick till 2 827 milj. kr. I den realekonomiska grupperingen avstatsinkomsterna som framgår Bilaga 2.1 inkomstberäkning 11 Tabell 3 Utfallet av statens totala inkomster budgetåren1973/74-1977/78. % 1976/77 avtabell 3 uppdelas skatterna i direkta och indirekta skatter. Övriga inkomsterfördelas efter inkomster av kapital och rörelser, avgifter och bidrag samtövriga inkomster. Av denrealekonomiska grupperingen framgår att mellan budgetåren 1973/74 och 1974/75 var andelen indirektskatt i stort sett oförändrad, vilket sammanhänger bl. a. med sänkningen av mervärdeskattenoch slopande av byggmomsen. Den kraftigaökningen av inkomstskatterna /76 bidrog till att direktaskatternas andel av totala inkomsternaåterigen ökade. Höjning av folkpensioneringsavgiften samt införandet avbarnomsorgsavgiften bidrog till att indirekta skatternaåterigen ökade snabbare än övriga inkomster. De indirekta skatterna svaradeför av totala inkomsterna /78. En närmare redogörelse för utvecklingenav statens inkomster och utgifter lämnas i RRVs publikation "Statensfinanser 1978". En detaljerad redovisning av budgetutfallet framgår avRRVs "Budgetredovisning för /78". Utfallet /78 jämfört med statsbudgeten Utfallet av statsbudgeten för budgetåret1977/78 jämfört med statsbudget ochtilläggsbudgetar framgår av sammanställningen på s. 1314. Statsbudgetensinkomster för /78 uppgick till 112 113 milj. kr. Det är 2 430 milj. kr. mindreän vad som beräknades i statsbudgeten. Utfallet på titeln skatt på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. blev 46 146 milj. kr. vilketär 781 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. I beräkningen till statsbudgeten sattes ökningen avlönesumman till och mellan åren 1977 och1978 till . beräknas dessa ökningstal till resp. . Inkomsterna på theln allmänarbetsgivaravgift blev 5 949 milj. kr. Det är 1 343 milj. kr. mindre än istatsbudgeten. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 12 givaravgiftenavvecklades inom det inre stödområdet och sänktes från 4till i övriga delar av landet. I statsbudgeten beräknadesinkomsterna på titeln mervärdeskatt till 27 750 milj. kr. Utfallet blev 26 584milj. vilket är 1 166 milj. kr. mindre än i statsbudgeten. Den privatakonsumtionen ökade mindre än vad som antogs i statsbudgeten. Importvärdet blevmindre än vad som förutsattes i statsbudgeten. Detta medförde mindre inkomsterpå titeln mervärdeskatt. Inkomsterna på titeln omsättningsskatt påmotorfordon blev 550 milj. kr. /78 mot 783 milj. kr. enligt beräkningen i statsbudgeten.Under år 1977 var antalet nyregistrerade personbilar 247 300 vilket är en minskningmed i förhållande . Tobaksskatten blev 2 451 milj. kr. /78 vilket är 179 milj. kr. mindre än enligt statsbudgeten.Tobakskonsumtionen var lägre än under år 1976.Spritkonsumtionen var lägre än . Till följddärav blev inkomsterna 3 442 milj. kr. under /78 mot 4 000milj. Uppbörd i statens verksamhet uppgick till2 671 milj. kr. under /78. Det är en ökning med 373 milj. kr. iförhållande till statsbudgeten. Ökningenberor främst på att inkomsterna på titeln pensionsmedel blev 396 milj.kr. större än i statsbudgeten. De uppgick till 1 213 milj. kr. under budgetåret1977/78. Inkomsterna avberäknad övrig finansiering blev 2 827 milj. kr. under /78 vilket är 158 milj.kr. mindre än enligt statsbudgeten. Minskningen beror bl. a. på att statensjärnvägars avskrivningsmedel inom fonden blev 262 milj. kr. Det är enminskning med 234 milj. kr. i förhållande till statsbudgeten. Utgifterna påstatsbudgeten uppgick till 137 292 milj. kr. under /78. Det är 3 813 milj. kr.mindre än de anvisade beloppen i statsbudget och tilläggsbudgetar. /78 anvisades 12 810 milj. kr. I statsbudgeten beräknades attanslagsbehållningarna skulle öka med 1 200 milj. kr. Förändringar ianslagsbehållningar anges inte som särskildaposter i redovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp sommotsvarar den i statsbudgeten beräknade förändringen av anslagsbehållningarna.Dessa ökade under /78 med 6 756 milj. kr. Reservationsanslagens behållningar ökade med 3 566 milj. kr. ochinvesteringsanslagens behållningar ökade med 3 190 milj. kr. Till grund för beräkningen istatsbudgeten för /78 avanslagsmedel till avlöningar och till pensioner ligger de löne- och pensionsbeloppsom gällde fr. o. m. (prop. 1976/77: 100 bilaga 3). Justitiedepartementetsutgifter uppgick till 5 076 milj. kr. Tabell 4 Statsbudgeten 1977/78 Milj. kr. komst (-I-) resp. brist A Skatter, avgifter, m. m. SkaU på inkomst och förmögenhet samt Övriga skatter på ink., form. Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker Övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet B Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C Beräknad övrig finansiering Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: (4-) resp I. Kungl hov- och slottsstaterna och dess verk m. m. B Beräknad övrig medelsförbrukning: (6 756) Ökad disposition av rörliga krediter 300 getåret1977/78. Det är 551 milj. kr. mer än vad som anvisats i statsbudget ochtilläggsbudget. De ökade utgifterna beror främst på omräkning till 1977 och1978 års löner. Utfallet på försvarshuvudtiteln blev 12802 milj. kr. vilket är 380 milj. kr. större än de anvisade beloppen istatsbudget och tilläggsbudgetar. Det är priskompensationen till försvaret somblev större än beräknat. Utgifterna på socialhuvudtiteln uppgicktill 38 306 milj. kr. Det är 2 897 milj. kr. mer än de anvisade beloppen.Folkpensionerna uppgick till 21 959 milj. kr. vilket är 1 709 milj. kr. mer ändet anvisade beloppet. Det är basbeloppet som ökat mer än beräknat. Bidragtill sjukförsäkringen uppgick till 2 931 milj. kr. vilket är 331 milj. kr. merän i statsbudgeten. För bidrag till social hemhjälp och färdtjänst anvisades665 milj. kr. Utfallet på detta anslag blev 913 milj. kr. vilket är 248 milj.kr. mer än det anvisade beloppet. Bidrag till driften av kliniker för psykisktsjuka m. m. uppgick under /78 till 2 564 milj. kr. Det är 441milj. mer än det anvisade beloppet. Ökningen är en följd av avtalet mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen . utgifterblev 7 433 milj. kr. Det är 684 milj. kr. mindre än de anvisade beloppen.Behållningarna på anslagen för drift resp. byggande av statliga vägar ökadebåda med 95 milj. kr. På tilläggsbudget IIIanvisades 303 milj. kr. för byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik. Avbeloppet utbetalades 28 milj. kr. under /78. Utgifterna inom budgetdepartementetsområde blev 8 258 milj. kr. vilket är 725milj. mindre än de anvisade beloppen. I statsbudgeten anvisades 1200 milj. kr. fÖr täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Utfallet på anslaget blev 186milj. och avser främst reservationsanslagen för universitet ochhögskolor. utgifter blev18 187 milj. kr. Det överstiger de anvisade beloppen med 1 220 milj. kr.Bidrag till driften av grundskolor resp.gymnasieskolor uppgick till 7 507 resp. 2 271 milj. kr. Merutgifterna pådessa anslag blev därmed 657 resp. 245 milj. kr. vilket beror på ökningen avlärarlönema. I statsbudgeten anvisades 6 871 milj. kr.till industridepartementet. Under budgetåret anvisades 6 779 milj. kr. Utfallet för /78 blev 8 302 milj. kr. vilketär 5 348 milj. kr. mindre än de anvisade beloppen till statsbudget ochtilläggsbudgetar. De största skillnaderna mellan anvisade och redovisade beloppframgår av nedanstående sammanställning. Industridepartementets utgifter /78 (milj. Statsbudget Redovisade Merutgift ochtilläggs- belopp (4-) resp. Medeltillskott till Svenska varv Lån för att underlätta struktur- industrin m. m. Lån till ett nytt handelsstålsbolag för Lån till ett nytt handelsstålsbolag Prop.1978/79:100 16 En del av det som anvisats /78 kommer att betalas ut under /79. 1 statsbudgeten för /78anvisades 5 000 milj. kr. för oförutsedda utgifter. Anslaget belastas inte medutgifter som normalt finansieras över tilläggsbudget. Utgifterna på huvudtitelnoförutsedda utgifter blev 42 milj. kr. under /78. De ökade räntekostnaderna förstatsskulden medförde att underskottet på riksgäldsfonden blev 6 916 milj. kr.vilket är 666 milj. kr. större än det anvisade beloppet. Dispositionen av rörliga krediterberäknas i statsbudgeten öka med 300 milj. kr. Ökningen blev 961 milj. kr. Vid budgetårets början utnyttjadeteleverket 170 milj. kr. av sin rörliga kredit hos . Detutestående beloppet vid budgetårets slut var 970 milj. kr. I statsbudgeten för /78beräknades budgetunderskottet bli 13 751 milj. kr. På tilläggsbudget anvisadessammanlagt 12 810 milj. kr. under /78. Budgetunderskottet blev25 179 milj. kr. I RRVs budgetprognoser redovisar ochkommenterar verket utvecklingen av statens inkomster och utgifterunder det löpande budgetåret. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 17 Utvecklingen av skatteunderlaget för fysiska personersinkomster verksamhetsåren19721977 För att kunna bedöma utvecklingen avstatens inkomster är det av stor betydelse att analysera förändringarna avfysiska och juridiska personers inkomster. Här görs därför först en återblickpå utvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck itaxeringsstatistiken. Utvecklingen av inkomster och avdrag från olikaförvärvskällor vid taxeringen till statliginkomstskatt redovisas i tabell 5. Av tabellen framgår utfallet vid desenaste sex taxeringarna. Tabell 5 visar att den sammanräknadeinkomsten för fysiska personer m. fl. till största delen, , består avinkomst av tjänst. Därnäst i betydelse kommer inkomst av rörelse ochinkomst av kapital med . Inkomst av tjänst har ökat kraftigt underden i tabellen redovisade sexårsperioden.Betydande avtalsmässiga lönelyft i kombination med löneglidning och ökatantal arbetstimmar har medfört en kraftig stegring av lönesumman underperioden. Framför allt gäller detta åren 19741976. För inkomst av tjänstredovisas för en genomsnittlig årlig inkomstökning på 17,8 %.Mellan åren 1976 och 1977 ökade inkomst av tjänst . Den kraftigaökningen av inkomst av tjänst beror till stor del påatt vissa ersättningar vid sjukdom och arbetslöshet blev skattepliktiga fr. o.m. Av ökningen på mellandessa år skulle bero på de skattepliktiga ersättningarna.Ersättningarna redovisas som inkomster under resp. förvärvskälla. ökade inkomsternaav jordbruksfastighet i genomsnitt med . Mellan åren 1975 och 1976sjönk däremot inkomsterna med . Detta hänger till stor del sammanmed de ändrade avdragsreglerna för egenavgifter som gäller fr. o. m. taxeringen . Fr. o. m. inkomståret 1976medges avdrag för egenavgifter i form av schablonprocentsatser iförvärvskällorna inkomst av jordbruksfastighet och rörelse. Effekten av deändrade avdragsreglerna uppskattas till ca 700 milj. kr. för inkomst avjordbruk för . Det kan också påpekas att antalet inkomsttagare medinkomst av jordbruksfastighet har minskat. ökadeemellertid inkomst av jordbruksfastighetmed . Rörelseinkomsterna ökade medknappt . Inkomst av kapital visar storavariationer . Det är framför allt förändringar avräntenivån som orsakat 2 1978/79.1 saml. VO_f_00 -1-4-4- 4-4-4- 4-4- 14-4-4- 00 O**! "" Osvs Tf TI-,-c r* r-- 00 r- 14-14- CN r-1 tC rf rf Ov" 0S <'v i-H(N *-( »-I fh o* -h r-Tt vor rf TT1/-1 l-~ _ f~ Os-sOs 4-4-4- 4-4- 4- 4-4- 4-4-4- 4- 00V) m e oo oo' 00* "" * oT 4-4-4- 4-4- 4- 4-4- 4-4-4- 4- H w f-"roCoo" oT t -< -< M rt Tt"oo" oo_r-i rf rT vs << rToTr-" o TT r< r< m r» vo"©"©" Ov 1/1 vo W1 O 1- O m rvcT r vo r*s o r*s H m 00 vo'ov* voo f f<1 q,vo t ©'oToo' r-\o_o_~-f rf t" r-" n m o 00 .-I fn n m_<3M o in t''o'Ö'«T" o\ Ov "O rn vn f») 00 vo vo rH M vo"'n"oro\ rm wiin vo fl fo f H vo oo oe Ov r- »n f» in* fir- TJ- "n « »-C Ov X3 M CO ci vo -vt vo Ov oj_ rfvo'-*" Ssö tO vo m oo tr- o\ m r- M * m N ON_00_ Ov_VO 00vn (~ TC r- r) <* fl r) **5 .? " 2 c " <= tt» en _ * E n 2 c " a S jai .2, cd ti -S" M b» a o 'o M t: a « 'C8 ooicd cd ca > c nr) O»" r~ 2 TJ- 00 m in vO °o Tj- ov vo m -« H fTn vom vo' oT flO WTv» fi O .5 ed cd :ed (A cd Cd u-o q S a> vo_i~ov_ rrt '" "* s oo o ° =o ©"t-" :0S'2 a G SO X.9 eo»d cd cd > p k. oi2 E i"-M B . . .. t lo r- n -h"00 to" 4-4-i 4-4-4- 4-4- 4-4-- 00 OO - r* 00_OV__ "in oo" 14-1 4-4-4- -h4- 14-4-4- Tt m t- _r- M_ Tf fl_ in" fl" rf vo" cs in n a»n *-i rlcTrn + ++ + + 00 rj fl.M fl fl in"oo' fToToC1- CN -< Hrvl I» 4--F 4-4-4-4- vsn o ui 00 t- 4--b 4- 4- oo"in" ca' Ov rj oT fl -H ,-H m F 4-4--b 4-4- vo _,oo ve rf Tf'in" in t-- fl in 0\ r in i~ r- 1 lo fl*©" t ff 4-71,3 4-13.2 4-29,1 4- 8,9 Tt- o ov Ov O"vo" vor- (N Tf Q,, rvo"r-"vo" iC """ 00 riovTft.~_ n <»'* - *_ "r-"oo"ov" t-T n'" 2J «' r-fl00 CN #M 1 t **! fl 3 \o " n fl"'©"o"-*" - * fl fl vO vo"t-"-4" oT --fl rioo_ fTov"--' 00 r« 4-4-4- 4-4- 4- 4-4- 4-4-4- 4- 0(5 0(> in'vo"c-4' fl t-, fl fl c*i cN"-*"in" ©"oo" rf r) vo oo 00 * Tf_ vo"rf vo' m Tf © r) 00 fl" in" fl vo fl «N in"t-oo in O_00_O_ r-"ov-J" m m in m"" in oo Ov© in"or t-r( 00 r» ri inr< Ov_r» n_©«T, vd'irT vo CN vsosr in oo m vo m 00 "i r~ fTp 23 T? n en © Tf jordbruks annan fas rörelse m avdrag oc Taxerad ( = i--,oo_ov 0O_ P* cs00 © So © M Os rA OJ ' 2 B E -? c 2 a ? .S.2.S=£'B. r-_Tf flPT o in"rf ov"frvo" |C fl m fl PTo © I- fl r-ve-- N flin vo 00 t~ PT(N Ov E o .K .S o Prop.1978/79:100 20 detta.Med höjningen av räntenivån ökade kapitalinkomsterna.Ökningen åren 19731974 uppgick till . Det var en följd bl. a. av höjningen av extra avdraget förinkomster av kapital från . för ensamstående och från 800kr. Den genomsnittliga räntenivån steg under år1977 jämfört med . Ränteförändringen förklarar därför till stor del denhöga ökningen på av inkomst av kapital . Avdragen för underskott i förvärvskällahar visat en fortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden.Ökningen uppgår till i genomsnitt . Den största posten blanddessa är underskott av annan fastighet, dvs. de underskott som uppkommer förvillor och fritidshus på grund av ränteavdragen. Avdragen för underskott iförvärvskälla beror således till stor del på räntenivåns utveckling samtreglerna för beskattning av fastigheter. Bland de allmänna avdragen år 1975utgjorde den obligatoriska sjukförsäkringsavgiftenoch förvärvsavdraget tillsammans med avgifterna för pensionsförsäkringende största posterna. Avdraget för sjukförsäkringsavgifter fick maximalt uppgåtill . Avdraget för sjukförsäkringen upphörde år 1976.Tillsammans med de ändrade avdragsreglerna för egenavgifter bidrog detta tillatt de allmänna avdragen sjönk med . Ar1977 var de allmänna avdragen ungefär lika stora som . RRV utför enurvalsundersökning avseende fysiska personers självdeklarationer i syfte attskapa säkrare underlag för prognoser av statens inkomster av skatt på inkomstoch förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. Undersökningarna användsäven för att beräkna effekterna av ändringar i skattesystemet. Materialetomfattar ca 20 000 personer av de ca 6,1 miljoner inkomsttagare somavlämnat allmän självdeklaration vid taxering. Urvalet är ett s.k.stratifierat urval där stratifieringen gjorts efter variabeln "till statlig skatt beskattningsbar inkomst".RR"Vs publikation Statens finanser 1978 innehåller bl. a. en beskrivning av inkomstskattesystemet med utgångspunktfrån undersökningen. För var och en av de utvalda personernafinns fyra slags uppgifter, nämligen överförda, excerperade, genererade ochprognoserade uppgifter. Överförda uppgifter kommer från statistiskacentralbyråns taxeringsband. Dessa uppgifter förekommer i den officiellataxeringsstatistiken. Excerperade uppgifter är kompletterande uppgifter somRRV via Bilaga 2.1 Riksrevisionsverkefs inkomstberäkning 21 ielokala skattemyndigheterna samlar in från de utvalda personemas deklarationer.På basis av överförda och excerperade uppgifter är det möjligt att beräknagenererade uppgifter. Dessa omfattar slutligt påförda skatter och avgifter.Prognoserade uppgifter, slutligen, erhålls genom att överförda och excerperadeuppgifter framskrivs erforderligt antalår. Framskrivningen sker som regel genom procentuella påslag på föregåendeårs värden på inkomster, underskott och avdrag. Med hjälp av dessa beräknas beskattningsunderlaget förvarje individ i urvalet. Det används tillsammans med skatteskalor,avgiftssatser, utdebitering m. m. för att beräkna de slutligtpåförda skatterna för prognosåren. I tabellen nedan har sammanställtsresultaten av undersökning gällande . I tabellenanges först RRVs estimat för de olikavariablerna inklusive noll-taxerade, dvs. Tabell 6 Taxeringen till statlig och kommunalinkomstskatt för fysiska personer vid taxering (milj. Taxering till statlig inkomstskatt Inkomst av annan fastighet Inkomst av tjänst (överförd) Inkomst av tjänst (excerperad) summa intäkter under E summa avdrag under E resor t o f arbete Inkomst av tillfällig förvärvsverk- Sammanräknad inkomst, statligt (excerp.) Underskott i förvärvskälla, Underskott på annan fastighet Allmänna avdrag, statligt Allmänna avdrag, statligt (excerp.) 1978/79:100 22 RRVsesti- Konfidens- Taxerings- Differens Signifikant mat intervall utfall skillnad ± ± ± ± ± 20 282 455 131 343 243 306 16 524 avdrag Förlustavdrag,statligt Tillstatlig skaU taxerad inkomst 227 412 ± 455 227 722 310 nej Grundavdrag, statligt Extra avdrag, statligtAvrundning Till statlig skatt beskattningsbar inkomst 193431 ± 119 193 928 -497 ja kommunalt Allmännaavdrag, kommunalt Underskott i förvärvskälla, avdrag, kommunaltFörlustavdrag, kommunalt Garantibelopp för fastighet i hemortskommunen Tillkommunal skatt taxerad inkomst (inkl. utboinkomst) 231487 ± 539 231886 -399 nej Grundavdrag, kommunalt Extra avdrag, kommunaltAvrundning Till skattbeskattningsbar inkomst (inkl. utboinkomst) 197465 ± 307 197 994 -529 ja Taxering till statlig förmögenhetsskatt Skattepliktig förmögenhet 89 445 ±5 421 Beskattningsbar förmögenhet 88 468 ±5 704 Påförda skatter och avgifter Statlig inkomstskaU 25510 ± 55 25 520 - 10 nej Slutligt påförd skattefter skattereduktion 80 200 ± 201 ' Vid generering avsjukförsäkringsavgift för företagare har RRV tvingats göra schabloniseräde antagandenom karenstidens längd. ' Beräkningen avskattereduktion görs utifrån taxerad inkomst för urvalsperson och dennesmaka/make. Taxerad inkomst är en överförd uppgift från SCBTB. För vissafögderier har emellertid maka/make-uppgifter saknats trots att uppgifterskulle finnas, vilket resulterat i en överskattning av skattereduktionen. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 23 nersom inte påförts skatter eller avgifter. Därefter anges osäkerhetsmarginalerna för urvalet i form kv ett 95 %konfidensintervall. Taxeringsutfallet enligt iföljande kolumn har korrigerats ochinnehåller inte dödsbon och familjestiftelser. I de två sista kolumnernavisas dels differensen mellan RRVs estimat och taxeringsutfallet, dels angesom denna skillnad är signifikant, dvs. större än vad som kan förklaras avslumpfel. Utvecklingen av skatteunderlaget för svenska aktiebolagverksamhetsåren 19721977 Vad angår aktiebolagens inkomster lämnartabell 5 vissa upplysningar. Av denna framgår bl. a. att inkomst av rörelse m.m. naturligt nog är den helt dominerande inkomstkällan. Tabellen visar också,att, till följd av under vissa år ganska betydande förändringar i de avdragsgillakommunalskatternas belopp, utvecklingen av nettoinkomst och taxerad inkomstinte är helt parallell. Det kan i detta sammanhang påpekas, att bolagen ibetydande utsträckning utnyttjat möjligheterna att göra avdragsgillaavsättningar till investeringsfonder för konjunkturutjämning. Vid 1973, 1974, 1976, 1977 och taxeringar fanns dessutommöjligheten att vid den statliga taxeringen utnyttja ett särskilt avdrag förmaskininvesteringar. Mellan inkomståren1973 och 1974 minskade aktiebolagens statligt taxerade inkomster med 7,5 %främst till följd av de obligatoriska avdragsgilla avsättningarna tillarbetsmiljöfonden och särskilda investeringsfondenunder . Är 1975 gjordes emellertid inte några sådana avsättningar.Detta bidrog till att de taxerade inkomsterna åren 19741975 ökade . Det försämrade konjunkturläget ochmöjligheten att utnyttja det särskilda investeringsavdraget gjorde att denstatligt taxerade inkomsten minskade . Mellan åren1975 och 1976 sjönk inkomsten . Ar 1977 var minskningen 21,9 %jämfört med . Antaganden för fysiska personers inkomster åren1978,1979 och 1980