prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — föreslåratt reglerna för avskrivningslånen preciseras i vissa avseenden. föreslår ienlighet med statsmakternas beslut att ett investeringsanslag på 3 milj. kr.anvisas för /80. Vidare föreslås att verket ges möjlighet attdisponera eventuellt tillgängliga medel vid utgången av /80 förbeslut efter denna tidpunkt. Jag förordar att 3 milj. kr. anvisas /80. jag att regeringen inhämtar riksdagensgodkännande av att vid utgången av Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 210 /80 inte utnyttjade medeldisponeras för beslut om lån även under /81. Jag hemställer attregeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordal om disposition av tillgängliga medel vid utgången /80, 2. lillLån för investeringar inom glasindustri för /80 anvisaeU investeringsanslag av . V: 15. Lån till processutveckling i 1977/78 Utgift 24000000 1978/79 Anslag 49000000 1979/80 Förslag 41000000 Anslaget används till låntill AB Svensk Alunskifferutveckling () för ett treårigt forskningsprogram ifrämst avseende processer för utvinning av alunskiffems innehåll.Lånebehovet för programmet har beräknats till 128 milj. kr. för budgetåren1978/79-1980/81 (prop. 1977/ 78: 124, NU 1977/78:69, rskr 1977/78:342). Enredogörelse för den tidigare verksamhelen i har lämnats i nämndaproposition. ansökte med skrivelseden om medel för ett treårigt forskningsprogram med långsiktiginriktning mot ett mera allsidigt utnyttjande av innehållet i de svenskaalunskifframa. I programmet ingår att ta fram underlag för projektering ochbeslut om en anläggning i som medger sådana försök i industriell skalasom behövs för att ta ställning till kommersiell produktion med processer förfullständigare utvinning, liksom underlag för försöksverksamhet iKvantorpsområdet. För detla budgelår harinom ramen för ett treårigt forskningsprogram anvisats 49 milj. kr. lill ASAsom Lån lill processutveckling iRanstad. inkom den 10september 1978 med en ansökan om lån med 41 milj. kr. för /80 ienlighet med det nämnda treårsprogrammet. fattade våren1978 beslul om lån för forskningsverksamhel i (prop. 1977/78: 124, NU1977/78:69, rskr 1977/78:342). /79 har 49 milj. kr. ställts till ASA:s förfogande som lån. Regeringen har den 5oktober 1978 meddelat villkor för lånet. Lånet löper med en rörlig räntesats,som överensstämmer med vad som tillämpas för industrigarantilån. En femtedel avlånet jämte upplupen ränta skall återbetalas under med början år 1985.För de återstående fyra femtedelarna av lånet gäller att återbetalning av lånetjämte upplupen ränta Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 211 skall börja året efter det att lönsamskifferbrytning har inletts någonstans i . Betalningen varje årmaximeras dock till av rörelseöverskol-let. Om inte full betalning av lånoch räntor har eriagts , tas frågan om eventuell avskrivning avkvarstående lånebelopp upp till prövning. Av lånebeloppet har ASAanvänt 10 milj. kr. som dellikvid för Ransiads-anläggningarna vid bildandet avRanstad , i vilket äger , 60%och Luossavaara - () (Jfr s. 191). Medelsbehovet för denverksamhet som skall bedrivas /80 beräknarjag till 41 milj. kr. Jag förordar att medlenställs till ASA:s förfogande på ihuvudsak samma villkor som gäller /lån. I detta sammanhang böräven nämnas alt regeringen genom beslut har avskrivitåterstående 5 milj. kr. av de lån om 15 och 26 milj. kr. som anvisals till LKABbudgetåren 1975/76 och 1976/77 till projeklering av (prop.1975:30 bil. 1 s. 527, NU 1975: 30, rskr 1975:202 och prop. 1975/76: IOO bil.15 s. 300, NU 1975/76:42, rskr 1975/76:202). Vidare har hemslälltatl de län om sammanlagt 24 milj. kr. som för /78 har lämnats till till processutveckling i (prop. 1976/77: IOO bil. 17 s: 356, NU 1976/77:25, rskr 1976/77:205 och prop.1977/78:25 bil. II, NU1977/78:32, rskr 1977/78:108). skall överföras till finner del riktigt att dessa lån övertas av Skifferaktiebolaget, som ifortsättningen skall bedriva verksamhelen i . Innan beslut fattas bördock beredas tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. Jag hemställer atlregeringen dels föreslår alt till Lån till processutveckling iRanstad för /80 anvisa ett investeringsanslag av ,dels bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om överföringav lån till processulveckling i till . Lån till ett nytt handelsstålbolag förrekonstruktionsändamål 1977/78 Utgift - Behållning 700000000 1978/79 Anslag 200000000 1979/80 Förslag 400000000 1 början av år 1978bildades eU nytt handelsstålföretag, , vars ägarkapital ärfördelat på och på vardera och . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 212 bolaget har övertagit stålverken i ,och , vissa gruvor i och TGOJ:s järnvägsrörelse.Avtalet mellan bolagets ägare om att bilda var för sin gillighel beroende av en beiydandefinansiell medverkan av staten. Bl.a.förutsattes att staten under åren 1978- 1982 slällde lån av sammanlagl 1 800milj. till bolagets förfogande för rekonstruktionsändamål. Enligl beslut(prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/ 78: 198) har medel för ändamåletanvisats med 700 milj. kr. för /78 och med 200 milj. kr. Under det kommandebudgetåret bör ytterligaie 400 milj. kr. finnas tillgängliga för att kunnalämnas såsom lån för rekonstruktionsändamål till . Medelbör därför anvisas härför. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt till Lån tiU ett nytthandelsstålbolag för rekonstruktionsändamål för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . V: 17. Lån till ett nytt handelsstålbolag förinvesteringsändamål 1977/78 Utgift - Behållning 200000000 1978/79 Anslag 700000000 1979/80 Förslag 400000000 Som jag har framhållitvid min anmälan av anslaget Lån lill ett nytl handelsstålbolag förrekonstruktionsändamål var avtalet mellan ägarna till det nyahandelsstålbolagei för sin giltighet beroende av en betydande finansiellmedverkan av staten. Bl.a.förutsattes att staten under åren 1978- 1980 ställde lån av sammanlagt I 300milj. till bolagets förfogande för invesleringsändamål. Enligt beslul(prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/ 78: 198) har medel för ändamåletanvisats med 200 milj. kr. för /78 och med 700 milj. kr. Under del kommandebudgetåret bör ytterligare 400 milj. kr. finnas tillgängliga för att kunnalämnas såsom lån för investeringsändamål till . Medel bördärför anvisas härför. Jag hemsläller all regeringen föreslår att till Lån tid ett nytthandelsstålbolag för investeringsändamål för /80 anvisa ettinvesleringsanslag av . 1978/79: IOO Bilaga 17 Industridepartementet Industridepartementet m. m. 18 Bidrag till vissa inlernationellaorganisationer Industri m. m. 40 Uiredningar m.m. 8700000 44 Kursverksamhet m. m. 50 Bidraglill kursverksamhet m.m. 9400000 51 2915000 53 Branschftämjande åtgärder 45985 000 60 Kostnader för räntebefrielse vid slrukturgaraniier till företag inom vissa industribranscher 900000 63 Täckande av förlusterpå gmnd av stmkturgarantier till företag inom vissa indusiribranscher 20000000 64 Kosinader förräntebefrielse vid särskilda stmkturgarantier för textil-och konfektionsinduslrierna *27O0O0O0 64 Kostnaderför avskrivning av lån mot särskilda strukturgaran tier för textil- och konfektionsinduslrierna *250O0000 64 Täckande av förlustervid invesleringsgarantier till vissa före tag 1000 65 Bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. 102450000 69 Medelslillskott till regionala utvecklingsfonder »lOOOOOOOO 69 Täckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilån 72 Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning 9174000 73 Främjandeav hemslöjden 000 73Medelstillskott till Norrlandsfonden 30000000 75 Täckandeav förluster vid lånegarantier till skogsindustrin I000 75 Kostnader för stalsslödd exportkreditgivning genom AB 76 Kostnader för visskreditgivning hos Investeringsbank 78 Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 78 Särskilda stödåtgärder iglesbygder 78 Bidrag till kommunalaindustrilokaler »273 300000 *21000000 »30000000 324300000 80 D. Mineralförsörjning m. m. 85 geologiska undersökning: 86 Geologisk kartering samt informaiion och dokumentation Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 129 133 136 136 136 137 140 Kostnaderför vissa nämnder 135000 Energibesparandeåtgärder inom näringslivel m. m. Vissautbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte »5000000 Främjandeav landsbygdens elektrifiering 7000000 Ålgärderför hanlering av radioaktivt avfall m.m. 1000 144 F. Teknisk utveckling m. m. 149 Styrelsen för tekniskutveckling: 150 Teknisk forskningoch utveckling 391550 000 164 Drift av forskningsstationer 1000 165 Europeisklrymdsamarbete m.m. 65870000 171 Slatensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhel 1000 178 Bidrag lill statensprovningsanstalt 31500000 178 Statensprovningsanstalt: Utrustning 6262000 179 Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet I000 182 Bidrag till slalensskeppsprovningsanstalt 5300000 183 Slatensskeppsprovningsanstalt: Utrustning IlOOOOO 183 Bidrag lillIngenjörsvetenskapsakademien 1000000 186 Energiforskning »283000000 187 Bidragtill verksamheten vid 47000000 188 Energitekniskforskning och utveckling vid 6000000 193 Utvecklingsbidrag till 32500000 193 Medelslillskott till 37500000 2(X) Ersättning tilldomänverkets fond för utgifter för övertalig personal 200 Täckande av föriusterpä grund av garantier till den statliga varvskoncemen 201 Byggnader och utrustning Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet V. Fonden för låneunderstöd 209 Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslån »600000000 209 Lån till investeringar inommanuell glasindustri 3000000 210 Lån till processutveckling i 41000000 211 Lån till eU nytt handelsslälbolag förrekonslruklionsändamål 400000 000 212 Lån till ett nytt handelsstålbolag för investeringsändamål 400000000 Summa för kapitalbudgelen 3837000000 Bilaga 18 till butlgetpropositionen Prop.1978/79:100 Tillkommundeparlementet hör främst frågor som rör den kommunala självstyrelsen, denslatliga länsförvaltningen samt och andra trossamfund, allt i den mån sådana frågorinte ankommer på annat departement.Kommundepartementet biträder med samordning av regeringspolitiken ikommunala frågor. Departementet harockså ett särskilt ansvar för frågor som rör folkrörelserna. Arbetsområdetomfattar vidare de lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna,ärenden om kommunernas beredskap, räddningstjänst och förebyggande åtgärder mot brand samlfrågor enligt allmänna ordningsstadgan och lagen om allmänna sammankomster. Departementet ärorganiserat med ett sakområde för förhållandet statkommun, administrativindelning m. m., etl för demokrati och folkrörelser, ett för länsstyrelsernam. m., ett för ärenden rörande bl. a. personal hos de myndigheler som hör till departementetoch ett för ärenden om och andra trossamfund. Departementetsplanerings- och budgetsekretariat svarar också för ärenden om ekonomi och för internationella ärenden. Elt utmärkande dragför det svenska samhällets utveckling är att de offentliga organens uppgifter har ökat.Av sammanlagda konsumtion och investeringar gick är 1950 tillsamhällsuppgifter. hänförsnästan en tredjedel till den ofTentliga sektorn. Det är främst den kommunalaandelen som har ökal. Den uppgår nu till cirka två tredjedelar av den offentliga sektorn. Den offentliga sektornsandel av BNP Genom kommunindelningsreformerna harantalet kommuner minskat från ungefär 2 500år 1951 till 1977. Det ärnaluriigt att en sådan förändring inte kan genomföras utan meningsmotsättningar.I flera kommuner har detta kommit till uttryck genom att frågan om en ändrad indelningdiskuteras. Framställningar har gjorts om delning av vissa 1 1978/79. 1 samL Nr 100. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 2 Regeringen har ijuni 1978 beslutat ändra planen förVästerbottens läns indelning i kommuner så alt både Asele och tas upp somsjälvständiga kommuner. Även i övriga fall kommer regeringen att positivt pröva förslag tillindelningsändringar som är motiverade med hänsyn till den kommunalademokratin och för atl tillgodose kommuninvånarnas behov av samhällsservice. Den berörda befolkningensinställning kommer alt tillmätas slorbelydelse liksom de näringsgeografiska förutsättningarna. somkommunernas aktiva medverkan i samhällsverksamheten ökat har minskningen avantalet kommuner medfört nackdelar för den kommunala demokratin. Mot denbakgrunden har kommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07) fått i uppdrag all utarbetaförslag till elt program för utvärdering av kommunindelningsreformens återverkningar i skilda avseenden.Kommittén har redovisat sitt uppdrag i delbetänkandet (Ds Kn 1978:5). På grundval av regeringens proposilion 1978/79:61har (KU1978/79:17, rskr 1978/79:79) beslutat anslå 6,1 milj. kr. för genomförandeav ett forskningsprogram. Detla omfatlar studier av kommunen som självstyrelseorganisation, som förvaltningsorganisation ochsom serviceproducent och enhet församhällsplanering. Undersökningarna kommer att genomföras de närmastetvå åren. Kommunindelningenhar också blivit akluell genom att indelningslags-kommittén i ettbelänkande (SOU 1978:32) har lagl fram förslag till en ny indelningslagför kommuner, landstingskommuner och församlingar. Förslaget innebär en modernisering av indelningslag.Belänkandel har remissbehandlats.Proposition avses bli avlämnad til! har som en annan huvuduppgift att söka vägar för atl ökamedborgarengagemanget i kommunerna och att förbättra den kommunala verksamhetenslokala förankring. Kommittén kommer alt behandla frågor om bl. a. dislriktsnämnderoch direktvalda kommundelsrådsaml rådgivande kommunala folkomröstningar. Den planerar att komma med elt delbetänkande om lokala organ lill sommaren. har också fått i uppdrag all undersöka vilka återverkningar dengemensamma valdagen och den treåriga mandatperiodenhar på den kommunala demokratin. Formerna för de anställdas inflytande harockså belydelse för den kommunalademokratin. Utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin avlämnade betänkandet (SOU1977:39) Företagsdemokrati ikommuner och landstingskommuner. I betänkandet föreslås dels sådanaändringar i kommunallagen att det blir möjligt att föra över beslutanderätt i vissa ärenden från nämnd till partssammansatta organ, dels en särskild lag omnärvarorätt för personalföreträdare vid sammanträde med eller landstingskommunal nämnd. Sedanbetänkandet remissbehandlats, har enkommitté (Kn 1978:02) lillkallals för alt överarbeta förslagen. Kommittén väntas avlämna ett betänkande redan lill hösten. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 3 Demokratifrågornahar nära anknylning lill folkrörelsernas roll i samhällel. Elt översynsarbete pågår angående relationernamellan samhället och folkrörelserna.Som en förutsällning gäller alt folkrörelserna liksom lidigare skall stå fria och självständiga gentemot staten.Arbetet bedrivs i nära samverkan medfolkrörelser genom en särskild referensgrupp. Särskilda initiativ hartagils för att behandla frågor om samhällets ekonomiska stöd till folkrörelserna och om folkrörelsernasinlernalionella arbete. hartre skrifter getts ul inom ramen för översynsarbetet. Resultatet av en undersökning av detstatliga ekonomiska slödet har publiceratsunder titeln (DsKn 1978:1). För alt ge organisationerna bättre överblick över de anslag som finns har också en anslagskatalog getts ut,"Statliga anslag lill folkrörelserna".I skriften har vidare redovisatsresultatet av en enkätundersökning. Skriften innehåller uppgifter om formerna för samarbete mellan kommuner ochföreningsliv saml om den kommunala bidragsgivningen. Vid sidan av denkommunala demokratin har den statliga kontrollens omfattning storbetydelse förden kommunala självstyrelsen. Det är angeläget att den kommunala handlingsfriheten ökargenom att statskontrollen inskränks till det som oundgängligen fordras. Det är ocksåviktigt att samma principiella synsättkommer lill uttryck vid uiformningen av den statliga tillsynen pä olikaverksamhetsområden. Mol denna bakgrund har slatskon-irollkommitién (Kn 1976:06)getts i uppdrag all göra en samlad översyn av slatens tillsyns-ochkontrollfunktioner. Kommittén presenterade två delbetänkanden (Ds Kn 1977:7-8) omundersiällningsfrågor och en forskningsrapport(Ds Kn 1977:9). I elt tredje delbetänkande (Ds Kn 1978:3) har kommittén föreslagit förenklingar av denstatliga tillsynen över barnomsorgen.Regeringen har lagt fram förslag (prop. 1978/79:53) tillriksdagen om atl kommuner,landstingskommuner och kommunalförbundskall 11 ta upp lån och teckna borgen utan regeringens medgivande och att kommunernas skyldighet alt underställa länsstyrelsenbeslut om brandordning skall slopas. En betydande del avstatskontrollen över kommunerna och landstingskommunerna sker genom myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd. har i en skrivelse tillregeringen anfört atl en mer systematisk medverkan från de slatligamyndighetemas sida är nödvändig. Mot den bakgrunden har regeringen den 26 oktober 1978beslutat atl ge de centrala statliga myndighelerna i uppdrag alt se överföreskrifter, anvisningar och råd i syfte att öka den kommunala självstyrelsen.Översynen skall bedrivas i samarbete med bl. a. kommunförbunden och redovisas till kommundeparlementet. Statskontrollkommilténvänlas avlämna delbetänkanden om bl. a. förenklingar istatsbidragsförfattningar och slopad underställning hos statliga myndigheler av vissakommunala beslul. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 4 Från demokratisksynpunkt är det väsentligt att goda konlakler skapas mellan de enskildamedborgarna och samhällels organ. Samhällsorganens åtgärder och beslutgriper in i medborgarnas liv på ett helt annal sätt . Allt fler människor har anledning attsöka kontakt med myndigheterna. De omfallande regleringar och densvåröverskådliga myndighetsorganisationsom har vuxil fram medför åtskilliga problem. Alt motverka onödig byråkrati och förbättra medborgarnas möjligheteratl påverka sin situation i samhälletär en uppgift av ständigt ökande politisk aktualitet. (Kn 1976:05) har fått i uppdrag alt göra en allmän översyn avkontakterna mellan medborgare och samhällsorgan. Uiredningen prövar om ändringarkan göras i sådana författningsbestämmelser - eller i deras tillämpning - som allmänhetenuppfattar som omotiverade eller onödigtkomplicerade. Den undersöker hur informationen om samhällsorganens verksamhei kan förbättras. Den söker ocksåvidla åtgärder för att göra myndighetersspråk och innehållet i skrivelser, blanketter m. m. klart och enkelt. Utredningen har isamarbete med berörda myndigheter bl. a. genomfört sludieravsamhällsinformation på bibliotek och av en myndighets service och information. har etl språkvårdsarbete genomförts i samarbete medutredningen. Vidare har utredningen undersökt om det är möjligt atl underiättaallmänhetens kontakter med myndigheter genom samverkan mellan fleramyndigheter. Utredningen har i en rapport (Ds Kn 1978:6) redovisat två studier ommyndigheters service och information. I en annan rapport som publiceras kommer delar avarbetet med språkfrågor att redovisas.Utredningen har också tagit initiativ lill utarbetande av ett samlat samhällsinformationsmalerialoch lill en allmän översyn av förvaltningslagen i syfte att stärkarättssäkerheten i förvaltningen. Byråkratiutredningenavser att redovisa de resultat som uppnåtts i ellbelänkande . Den regionalasamhällsförvaltningen har fått en allt större betydelse framför alll genom statsmakternas beslut om en aktiv regionalpolitikoch samhällsplanering. Åtskilligauiredningar har arbetat med dessa frågor och flera reformer har genomförts. Genom 1970 årslänsstyrelse-reform beslöts bl. a. att skall ha det samordnandeansvarel för den regionalasamhällsplaneringen och alt den skall stå under ledning av en förtroendemannastyrelse med landshövdingen somordförande. För atl förtroendemannastyrelsens sammansättning skall återspeglade politiska partiernas styrka ilänet beslutade vid 1976/atl landstingen skall utse samtliga ledamöter utomlandshövdingen. Hela uppbyggnaden avden regionala samhällsförvaltningen har varit ställd under debatt sedanbörjan av . Ett viktigt reformkrav har varit att uppgifter i så storutsträckning som möjligt skall decentraliseras från central till regionalnivå. Ett annat vikiigl reformkrav har varit att landstingskommunerna skall utvecklas till verkliga regionalasjälvstyrelseorgan med viktiga Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 uppgifter på regional nivå, främsl inomsamhällsplaneringen. Utredningen omvidgad länsdemokrati (Kn 1976:04) fortsätter utredningsarbetet rörande denregionala samhällsförvaltningens organisalion. Medan statsmakterna främst har satsatpå de statliga länsorganen, bör enligt direktiven huvudlinjen i framliden vara all stärkalandstingskommunerna och därmed vidga utrymmet förden kommunalasjälvstyrelsen. Uiredningen har i ett delbetänkande (SOU 1978:35) redovisat enöversyn av länsplaneringsprocessen och lagt fram förslag till en lag omlänsplanering. Utredningen föreslår bl. a. alt skall fatta beslut omlänsprogram. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. iregeringskansliet. (Kn 1975:01) skall övervägadeceniralise-ringsmöjligheterna inom i stort sett hela del statligaförvaltningsområdet saml pröva om vissa uppgifier som länsorganen har börföras över till kommunerna och landstingskommunerna. Uiredningenhar lag fram elt tiotal delbetänkanden. Den har också isärskilda skrivelser lill regeringenlagl fram synpunkter på möjligheterna att ge regionala och lokala organ slörre befogenheter och resurser.Utredningen har bl. a. hemställt attde statliga myndigheterna skulle åläggas att i sina anslagsframslällningarför /80 ange ärendelyper eller områdendär en decentralisering är möjlig. Regeringen har med anledning härav kompletterat anvisningarna förbudgetarbetet. De synpunkter som myndigheternadärefter har redovisal i sina anslagsframslällningar övervägs f. n. avutredningen. Decentraliseringsutredningenhar vidare i principbetänkandet (SOU 1978:52) Lägg besluten närmare människorna föreslagitallmänna principer för decentralisering inom den offentliga verksamheten.Förslagen syftar lill att ge underiag för etl beslul av statsmakterna omett handlingsprogram baserat dels påetl allmänt mål om ökad decentralisering, dels på riktlinjer för ett praktiskt decentraliseringsarbeie. Belänkandethar remissbehandlats och bereds f. n. inom . harbegärt utredning och förslag om rätt till proportionellt val vid kommunfullmäktiges och landstings utseende avledamöter i statliga nämnder ochstyrelser m. m. (KU 1977/78:6, rskr 1977/78:1). En proposilion i ärendet beräknas bli avlämnad till . Kommunalbesvärskommitién(Kn 1977:05) har tillsatts för atl göra en allsidig översyn avkommunalbesvärsprocessen. Kommitténs huvuduppgifter är att behandlainstansordningen i kommunalbesvärsmål och rätten att fullfölja talan tillregeringsrätten, förhållandet mellan kommunalbesvär och förvaltningsbesvär, förfarandet i kommunalbesvärsmåloch utformningen av de kommunalabesvärsgrunderna. Kommittén kommer all lägga fram ett delbetänkande ominstansordning m. m. . verksamheti företagsform har på senare lid ökal i omfattning. Sådan verksamhet medförproblem av olika slag som har sin grund i atl de kommunala företagen är privaträitsligajuridiska personer. Mot denna bakgrund har en kommillé (Kn 1978:01) lillsalisför att uireda frågor om Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 6 kommunala företag m. m. Den skall överväga bl. a. omlagsliflningen kan ändras så atl de kommunaldemokratiska kraven tillgodosesbättre än f. n. i fråga om kommunala förelag utan all förelagsformen förlorar sinlämplighet från effektivitetssynpunkt. En annan huvuduppgift är att pröva i vilkenutsträckningdet är möjligt och lämpligt att göra offentlighetsprincipen tillämplig hos dekommunala förelagen. Kommittén skall vidare överväga om man bör begränsabefogenheten att driva verksamhet i förelagsform och om en ny företagsformkan skapas som är anpassad till de villkor som gäller för sådanverksamhet. Den nyakommunallagen, som trädde i kraft , innehåller, trots alt enhetlighet har eftersträvats, ett stort antal särbestämmelserför . Särregleringenkan i viss mån minska lagens överskådlighet och även sakligt ibland framståsom mindre lämplig.