prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Efter förslag från UHÄförordar jag all ulbildning av lärare i ämne(n) inom apoleksutbildning (lärare174) anordnas inom ramen för antalet platser på handels- och kontorslärarlinjenmed företräde för de lärare som tjänstgör inom apoteksulbildningen men somsaknar föreskriven utbildning. Anordningen kräver vissa ändringar avbehörigshetbestämmelserna i skolförordningens (1971:235) bilaga 2. Jag avseralt återkomma lill regeringen i denna fråga. UHÄ har i skrivelse den12 föreslagit följande fördelning av hemspråkslärariinjens 120nyböriarplatser på språkgrupper och de tre utbildningsorterna , Malmöoch Göleborg. Förslaget lar hänsyn till rekryteringssilualionen vid de tvåantagningar som har gjortsoch grundar sig på en av SÖ gjord bedömning av vilka språkhemspråkslä-ramlbildningen bör avse. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 505 Del innebär i jämförelse med innevarande budgelår allhemspråkslärarutbildning kan startas för en arabisk språkgrupp i samt all utbildningen i Malmöför den danska språkgruppen och i Göteborgför den serbokroatiska/kroatoserbiska språkgmppen återupptas. Förslagel innebär även en minskning avantalet utbildningsplatser i grekiskai Slockholm, i serbokroaliska/kroatoserbiska i och i finska i samt Göleborg. När del gällerivåspråkig lärarutbildning för sökandemed finska som modersmål biträder jag i det följande UHÄ:s förslag om all i nästa budgetår anordnaden särskilda lågstadie-läramlbildningenför sådana sökande. Jag förordar även, vilket kommer att framgå av delföljande, alt moisvarande mellanstadieläramtbildning anordnas iStockholm. UHÄ har i sillförslag till fördelning av nyböriarplatsema på orter ochspråkgrupper påpekat dels atl del vid antagningen till hemspråksläramt-bildning visal sig svårt atl rekrytera sökande lill och ,dels all den ulbildning för nyaspråkgmpper som behöver etableras lämpligen, enligt SÖ:s bedömningar, bör föriäggas lill Slockholm. En slörre andel än f.n. avantalet nybörjarplatser kan därför på sikl behöva föriäggas till . För /80 förordar jag atl UHÄ bemyndigas all överföra medel avseendehemspråksläramlbildning från högskoleenhet där utbildningsplatserna inle kanutnyttjas lill annan högskoleenhet med sådan utbildning. På grundval avriksdagens beslut i anslutning till prop. 1976/77:80 om insatser för samerna(KrU 1976/77:43, rskr 1976/77:289) anmodade regeringen genom beslut den 8 december1977 atl, med beaktande av vad somanförts i proposilionen (s. 144) och i samråd med SÖ, överväga behovet av en särskild hemspråkslärarulbildningför personer med samiska sommodersmål. UHÄ har kommit in med förslag lill ålgärderinom läramtbildningen för att tillgodose behovei av samisktalande lärare. UHÄ påpekar i sin skrivelse att desamisktalande eleverna är spridda över elt myckel stort område ochåterfinns i många olika skolor ochförskolor. På de flesta orter är del emellertid endasi ett fåtal samiskta- 1978/79:100 Bilaga 12 506 lande elever i varje skola. medför atl detbehövs ell förhållandevis ston anlal lärare för all läcka behovei avundervisning i och pä samiska som lärarnas tjänstgöring endasi lillviss del kan avse sådan undervisning. En ulbildning av lärare för samiskaelever bör därför ge behörighet även för vanliga lärartjänster. En särskildhemspråkslärarulbildning i samiska är med andra ord inte en lämplig form avutbildning. Jag delar denna uppfattning. UHÄ har vidare föreslagit allfortbildning anordnas för icke behöriga lärare i samiska med lång tjänstgöringsom hemspråkslärare. Under anslaget Fortbildning m. m. har jag berört dennafråga. Underavsniitet Mellanstadielärariinjen återkommer jag till vissa andraav UHÄ:s förslag rörande ålgärder inom lärarutbildningen för all tillgodosebehovei av samisklalande lärare. Till grund för riksdagensbeslut vid 1976/atl inrätta en allmän utbildningslinje förgrundulbildning av hemspråkslärare (prop. 1976/77:76, UbU 1976/77:29, rskr1976/77:333) låg ett förslag från SÖ. Förslagel innebar all en resurs skulleskapas som kunde möjliggöra för de studerande atl auskuliera i hemlandet efterlokala beslut. Min företrädare anförde i proposilionen (s. 113-114) följande. "Jag vill betona det angelägna i atl hemspråkslärarna är förtrogna medursprungslandets aktuella skolväsende men är inle beredd all generellttillstyrka resor i della syfte inom ulbildningen. Denna lyp av inslag börenligl min mening snarare betraktas som fortbildning, vilken man tillgodogörsig bättre efter en lids tjänstgöring." Uttalandet föranledde ingenerinran vid riksdagsbehandlingen. Många problem av såvälpraktisk, pedagogisk som ekonomisk nalur är förknippade med frågan om hur olikahemspråkslärargmppers behov av kontakt med resp. hemland skall mötas för allbäst komma läraren till godo i yrkesutövningen. Jag delar min företrädaresuppfattning atl del är angeläget atl hemspråkslärare är förtrogna medursprungslandets akluella skolvä-.sende och alt resor lill hemlandet kan ge denbäsla effekten efter en tids tjänstgöring. Det bör, enligl min mening, finnassamma möjlighet för de studerande på hemspråkslärarlinjen som för andrastuderande inom högskolan alt som etl led i ulbildningen genomförastudieresor. Samma regler bör därvid gälla vid studieresor utom landet somgäller för högskolestuderande i allmänhet. Resorna får dock inle ske påbekostnad av bl.a. den kunskap om invandrarbarns situation i somerhålls genom praktikantljänstgöringen i svenska skolor. Mitt förslag ulgår frånförutsättningen atl studiebesöken inle medför ökade kostnader för staten.Frågan om hemspråkslärares fortbildning har jag tidigare berört under anslagelFortbildning m. m. Jag har beräknai medelför kosinader för fjärde och femle terminskurserna (-.) och förden avslutande praktisk-pedagogiska delen av tvåämnesutbildningen (-1-60000kr.). Jag har därvid utgått från att samläs- Prop.1978/79:100 BUaga 12 507 ningmed studerande inom ämneslärarulbildningen kan ske i beiydande utsträckning. SÖ:s bedömningar avlärarutbildningsbehovel ger vid handen alt etl mindre anlal lärare än f. n. behöver utbildas vid induslri- ochhantverkslärarlinjen, främsl under senare delen av 1980-talel. UHÄ har med hänvisning härtill föreslagit en minskning med24 platser under nästa budgetår.Enligt min mening är situationen här densamma som den jag har redogjort förunder handels- och kontorslärarlinjen. Jag räknar därför med oförändrad antagningskapacilel, 312 plalser, förinduslri- och hanlverks-lärariinjen under /80. 1 propositionen (1975/76:118) om hemspråksundervisning för invandrarbarn förordade föredraganden (s. 106)atl behöriga sökande med minoritetsspråk som modersmål skulle erhålla företräde vidantagning till förskollärar-och klasslärarutbildning. Förslagel föranledde ingen erinran vid riksdagsbehandlingen(UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391). Enligt vad jag har erfarit har det funnitstvåspråkiga, behöriga sökande lill utbildningarinom industri- och hantverkslärarlinjen som inte har kunnat antas därför att de inte har stått sig ikonkurrensen. Mot bakgrund härav samtdel stora antalet invandrare inom utbildningsväsendet förordar jag atltvåspråkiga, behöriga sökande prioriteras vid antagningen även lill denna utbildning. Det ankommer på UHÄ all inomramen för gällande urvalsbe-slämmelser vidta erforderliga ålgärder. Det börankomma på UHÄ och SÖ atl i samrådavgöra vilka yrkesgmpper prioriteringen bör avse. Enligl min meningbör man underlätta för lärare som saknar föreskriven utbildning och som längetjänstgjort som lärare inom industri- och hantverksområdel att få tillträde tilldenna utbildningslinje. UHÄ, som har atl meddela föreskrifter om urval lilldenna linje, bör undersöka möjligheterna härtill. Till industri- ochhantverkslärarlinjen är knulen en fortbildningskurs ispecialpedagogik som är avsedd för lärare i vissa yrkesinriktade ämnen. Som kommeratl framgå av det följande, under avsnittet Speciallärarlinjen, kan jag inle tillstyrka vare sig denminskning av anlalet platser eller den omläggningav utbildningen som UHÄ har föreslagit. Däremot förordar jag atl kursen försöver lill speciallärarlinjen. UHÄ har i sittförslag till anslagsframslällningräknat med all behovet av lärare förden drift- och underhållslekniska linjen i gymnasieskolan skall kunnatillgodoses inom industri- och hantverkslärarlinjens planeringsram. Vidare anförs all detta, om ulbildningen fördenna lärargmpp skall vara speciellltillrättalagd, kan medföra merkostnader som f. n. inte kan preciseras. Jag vill i detla sammanhangerinra om all chefen för i prop. 1978/79: 71 omutbildning av sjöbefäl samt drift- och under- 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 508 hållsleknisk personal i högskolan anmält sinavsikl att föreslå regeringen alt UHÄ får i uppdrag att utreda vilket behov avläramtbildning som kan finnas för alt tillgodose de krav den nyahögskoleutbildningen ställer samt atl lägga förslag om hur della bör ske. Jag avser att senareföreslå regeringen all UHÄ får ell uppdrag av liknande slag avseende den drifl-och underhållstekniska linjen i gymnasieskolan och alt efter samråd med SÖkomma in med förslag i frågan. Det är naturligt all genomförandel ochredovisningen av de båda uppdragen samordnas. SÖ:s bedömningar avlärarutbildningsbehovel ger vid handen att fler lågstadielärare behöverutbildas än vad nuvarande dimensionering avlågstadielärarlinjen ger uirymme för, medan behovei av lärare siktsvarar relativt väl mol nuvarande antagningskapacilel. Del avial som den 29augusli 1978 slutits mellan och de anställdashuvudorganisationer om ändringar i AST och TFU m. m. med anledning av vissareformer på undervisningsområdet innebär för klassläramas del allundervisningstiden fr. o. m. sänks med en veckotimme lill 29veckotimmar. Mol denna bakgrundbiträder jag UHÄ:s förslag om en ökning av aniagningskapacitelen pålågstadielärarlinjen med 24 platser till 288 platser. De nya platserna bör, ienlighel med UHÄ:s förslag, föriäggas till Göleborg. Därmed ges utrymme för altpå denna ort anordna den särskilda utbildningen för sökande med finska sommodersmål. Som redovisades i föregående års budgelproposilion (prop. 1977/78:100 bil. 12 s. 449) är intresset för denna utbildning stort i Göleborg. I del följande, underavsnittet Mellanstadielärarlinjen, återkommer jag lill frågor som rörlillvalskursema inom lågstadielärarlinjen. SÖ har bedöml behovei avmellanstadielärare vara slörre än vadnuvarande dimensionering av mellanstadielärariinjen ger utrymme för.Bedömningen av behovet av lärare sikl ger å andra sidan vid handenatt nuvarande antagningskapacitet, 576 plalser, är för hög även om hänsyn tastill nämnda sänkning av undervisningsskyldigheten för klasslärare. Med tanke på allmellansladielärarutbildningen omfallar skulle en ökning avantagningskapaciieten för atl möla det ökade behovei av lärare under denärmasle åren inte hinna få någon större effekt innan lärarbehovet börjarminska. För alt i görligaste mån undvika ell framtida läraröver-skolt bördärför, enligl min mening, aniagningskapacitelen inle ökas utan vara oförändradunder /80. Jag biträder sålunda UHÄ:s förslag om oförändraddimensionering av linjen. 1978/79:100 Bilaga 12 509 Eftersom behovet avmellanstadieläramtbildning för sökande med finskasom modersmål är stort i bör denna utbildning, enligt min mening, anordnas i även nästabudgetår inom mel-lansladielärarlinjens nuvarande planeringsram. På gmndval avriksdagens beslul i anslulning till prop. 1976/77:76 om utbildning av förskollärare och fritidspedagogerm.m. (UbU 1976/77:29, rskr 1976/77:333) uppdrog regeringen genom beslul ål SÖ att i samråd med UHÄ närmare undersöka och kommain med förslag om på vilket sättbehovet av lärarutbildning förden finskspråkiga minoriteten i Norrbottenbäst kan tillgodoses. Genom beslul den 8december 1977 anmodades UHÄ av regeringen, på gmndval av beslul ianslulning till prop. 1976/77:80 om insalser för samerna (KrU 1976/77:43, rskr 1976/77:289),all bl. a., med beaktande av vad som anförts i proposilionen (s. 143-144), delsöverväga behovei av en särskildutbildning av tvåspråkiga förskollärare, dels utforma förslag lill införande av samiska som lillvalskurs vid låg-och mellanstadielärarlinjen vid högskolan i . UHÄ har den 29 juni1978 kommil in med förslag lill åtgärder inom lärarutbildningen för atl lillgodose behovei av samisktalande lärare.Mot bakgrund av atl studerande medsamiska som modersmål, enligl gällande urvalsbestämmelser,har kunnal erhålla företräde vid antagning till klass-lärarlinjerna,föreslår UHÄ atl tillvalskurser i samiska skall anordnas under nästa budgetår i . Samläsning bördärvid ske mellan de studerandeinom låg- och mellanstadielärarlinjerna som väljer lillvalskurs i samiska och de blivande förskollärare med samiskasom modersmål vilka har antagits inom ramen för den tvåspråkiga varianten avförskollärarlinjen i . I sin rapporteringav det uppdrag som gäller samisk läramtbildning har UHÄ anfört all deålgärder man där har föreslagit i huvudsak är tillämpliga även förulbildningen av lärare för den finskspråkiga minoriteten i Norr-botlen. Mol bakgmnd häravföreslår UHÄ i sitt förslag till anslagsframslällning att tillvalskurs i såväl samiska som finskaanordnas i /80. Jag biträder detta förslag och harberäknat medel för kurserna. Jagräknar med atl högskolemyndigheterna kommer att bereda redan utbildade förskollärare och klasslärare möjlighet atldella i tillvalskurserna i mån av plats. Mol bakgrund av detstora utbildningsbehovet av musiklärare är jag inte beredd att förordaden av UHÄ föreslagna kapaciletsminskningen inom den särskilda utbildningen av obehöriga musiklärare. Fr.o.m. innevarandebudgetår anordnas musiklärariinjen som statlig högskoleutbildning, förutom iStockholm, och , också i Prop.1978/79:100 BUaga 12 510 och och som landstingskommunalhögskoleutbildning i . Planeringsramen i har ökal med 20plalser genom atl den rylmiklärarutbildning som Svenska Dalcroze-seminarietförut bedrivit successivt, med början i första årskursen innevarandebudgetår, förs in i musiklärariinjen. Jag har lagil hänsyn lilldessa förändringar vid min medelsberäkning.Jag har i anslulning härtill beräknat bidragel lill Svenska till 280000kr. Tjänsterna somutbildningsledare i och är inrättade som deltidsbefattningar. Under en följd av århar de fyllts ut lill med medel urkomitléanslagel i samband med den tidigare försöksverksamhet med tvåämnesutbildning i musik och annal ämne somstartade på initiativ av organisationskommittén för högremusikutbildning (OMUS). Till följd avriksdagsbeslutet under höslen 1977 i anledning av prop. 1977/78: 14 om utbildning på musikområdel (UbU 1977/78:12, rskr1977/78:73) utgör tvåämnesutbildningennumera en variant av musiklärarlinjen. Jag har vid min medelsberäkning utgått från all resursernaför utbildningsledning i och skall vara lika stora somtidigare. Med hänsyn tillden mycket svåra brislen på behöriga musiklärare har jag vidare beräknai medel för den av UHÄföretagna utökningen av planeringsramen med 25 nyböriarplatser, fördelade påStockholm med 7 och på med 18 plalser. Särskild ulbildningför obehöriga musiklärare anordnas enligl beslul i anledningav prop. 1976/77: 59 (UbU 1976/77:20, rskr 1976/77: 246) på högsl fem orter.Utbildningen administreras av högskolan i , och UHÄ fastställer årligenlill vilka orter den skall förläggas. Med hänsyn till att en stor del avkostnaderna för utbildningen är hänförliga till resekosl-nadsersättning ochtraktamenten för studerande och lärare kan, enligl vad jag har erfarit, nuvarande begränsning lill högslfem orter leda till alt utbildningskostnaderna blir högre än vidförläggning till fler orter. Enligl minmening bör därför UHÄ ges möjlighet att besluta om atl förlägga kursernatill fler orter än fem, fömtsatt atl kosinadema för ulbildningen blir desammaeller lägre. Jag är inte bereddatl nu förorda någon kapacitetsökning i s. k. särskilda kurser. Jag förordar, ienlighel med vad UHÄ har föreslagit, atl tvåämnesutbildning /80 skall anordnas även i , varvid 16 nybörjarplatser idenna utbildning förs över dit från Göleborg. Tvåämnesutbildning kommer därmed all fr. o. m. nästa budgelår anordnas vidsidan av eltämnesutbildningen i Slockholm, , och . Medel till tvåämnesutbildningen har anvisats under anslagsposten Utbildning av lärare i musik och annalämne. Vid min medelsberäkning /80 har jag fördelal medlen under denna anslagspost på dehögskolor, där tvåämnesutbildning anordnas. Jag har dock från nämnda anslagpost fört över de medel som haranvänts för musikpe- 1978/79:100 Bilaga 12 511 dagogisk utvecklings- och försöksverksamhel lillanslagsposten Stöd- och innovalionsåtgärder. Mol bakgrund av bl.a.etlämnesutbildningens större attraktionskraft pä dem som söker lill musiklärariinjenbegär UHÄ i sitt förslag lill anslagsframslällningalt få bemyndigande all göra omfördelningar av nybörjarplatser mellan ulbildningsvarianlerna, så altefterfrågan på resp. ulbildning kan tillgodoses bälire än f. n. Medhänsyn lill de motiv som har legal bakominrättandet av tvåämnesulbildningarna är jag inle beredd att biträda etl sådant generellt bemyndigande. haremellertid ulbildningsmyndighelerna, med stöd av vad uttalade vidsin behandling av prop. 1976/77: 59 omulbildning och forskning inom högskolan m. m. (UbU 1976/77: 20 s. 78), rätt all göra smärrejusteringar i planeringsramarna för deallmänna utbildningslinjerna. Delta gäller, enligl min mening, ävenfördelningen inom planeringsramen för musiklärarlinjen mellan elt- ochtvåämnesutbildning. UHÄ har därigenom möjlighet all föra över eventuellt ej ianspråktagna plalser i tvåämnesutbildningen till eltämnesutbildning. Svenska Dalcroze-lärarförbundel och elevkåren vid Svenska Dalcroze-seminariethar var för sig i skrivelser anhållil om all studerande som genomgår årskurs 2 och3 i rytmiklärarutbildning vid Svenska skall få genomgå ell fjärde utbildningsår, såatt de i behörighetshänseende blir jämställda med dem som genomgårrylmiklärarutbildning inom musiklärarlinjen. Svenska Dalcroze-lärarförbundelhar dessulom anhållil om alt även lidigare utbildade lärare skall få genomgå elt fjärdeutbildningsår. Även jag anser atlkompletterande utbildning bör anordnas för studerande som har genomgåttde musikpedagogiska utbildningar som överförts tillhögskolan. gäller förutom Svenska även utbildningar som givils vid , och Folkliga . Jag är dock inle beredd all beräkna medel för sådan utbildningredan fr. o. m. nästa budgetår. Jagavser att senare föreslå regeringen alt uppdra åt UHÄ att komma in med förslag till och koslnadsberäkningar för denna utbildning fr.o.m. budgetåret1981/82. Slöjdlärariinjenomfallar under innevarande budgelår dels reguljär ulbildning om 40 poäng, delsförsöksverksamhet med ulbildning av lärare i slöjd och engelska eller matematik. Förtillträde lill 40-poängsutbildningen krävs antingen dubbel gymnasialförutbildning eller enkel gymnasial förutbildning saml etl års praktik inom det trätekniskaområdet eller inom verkstadsmekanisk induslri. Behörighetsvillkoren avvikersåledes från vad som allmänt gäller inom högskolan, nämligen atl samtliga förkunskapskravtillen allmän utbildningslinje skall kunna inhämtas på åtminstone en av linjerna i gymnasieskolan. Förtvåämnesutbildningen gäller förutom de Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 512 allmänna behörighetsvillkoren för tillträde tillhögskoleutbildning som särskilt förkunskapskrav, att den studerande skall haantingen slöjd som lillvalsämne och teckning som obligatoriskt tillval påtvåårig social linje eller motsvarande, eller blivit godkänd i antagningsprov. UHÄ framhåller i sill förslag tillanslagsframställning alt behörighetsvillkoren för ettämnesutbildningen harmedfört all ulbildningen nästan enbart rekryterar män. Mot bakgrund härav ochvad som föreskrivs om principer för ulformning av behörighetsvillkor ihögskoleförordningen föreslår UHÄ alt 40-poängsutbildningen successivi, medbörjan nästa budgelår. ersätts med en ny utbildningsgång om 120 poäng, förvilken samma förkunskapskrav som för tvåämnesutbildningen bör gälla. Även jag anser all slöjdlärariinjenbör ändras så atl också eltämnesutbildningen i fråga om förkunskapskrav blirjämställd med övriga högskoleutbildningar. Därmed skulle rekryteringen avkvinnliga sökande främjas. Jag är emellertid av den uppfattningen all ställninglill en sådan förändring bör las i anslutning lill behandlingen av LUT 74: skommande förslag till utformning av den framlida lärarutbildningen. Jag har beräknat medelför högre årskurs (-.) och för den avslutande praktisk-pedagogiskadelen av tvåämnesutbildningen (-i-120000 kr.). Jag har därvid utgått från atlsamläsning med studerande inom ämneslärarulbildningen kan ske i betydandeutsträckning. Studie- och yrkesorienteringslinjen omfattar 120poäng med en alternativ studiegång om 60 poäng. Antalet nybörjarplatser är 110resp. UHÄ föreslår en omfördelning av antalet utbildningsplatser så altaniagningskapacitelen på 120-poängslinjen blir 70 platser medan kapacitetenför den kortare studiegången blir 100 plalser. Jag biträder della förslagvilket under näsia budgelår dels innebär en besparing, dels en lillfälligminskning av planeringsramen för linjen. Antalet studerande som åriigen kanberäknas slutföra sin utbildning kommer dock inle atl minska. Jag beräknar enkostnadsökning om . i lill följd av tidigare beslutad ökning avplaneringsramen där. Jag har beräknai medelför högre årskurs (-.) och för den avslutande praktisk-pedagogiskadelen av utbildningen (-). Jag har därvid utgått från attsamläsning med studerande inom ämneslärarutbildningen kan ske i betydandeutsträckning. Bristen på behörigavårdlärare är, enligt vad jag har erfarit, mycket besvärande. Enligl en av SÖutförd undersökning uppgick andelen obehö- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 513 riga vårdlärare under höslen 1977 lill . Delokala variationer i tillgångpå vårdlärare som redovisas i undersökningen styrker, enligl UHÄ, uppfattningen alt de som söker sig till vårdlärarlinjen bor i eller i närheten avutbildningsorten. UHÄ framhåller mot denna bakgmnd att man måsle överväga atl sprida ulbildningen för atl inte nuvarandebristsituation i vissa delar av landet skall bli beslående. Ett annat troligtskäl lill nuvarande bristsituation är, enligl UHÄ, att många studerande på värdlärariinjen har betraktatutbildningen som en vidareutbildning inom sitt yrkesområde och inte har haftför avsikl alt bli lärare. Detta isin tur beror på all akluella yrkeskategorier tidigare haft inga eller få altemativa vidareutbildningsmöjligheterinom vårdområdet. I och medhögskolereformen har fömtsättningar skapats för all bereda dessa gmpper andra vidareulbildningsallemaliv i form avenstaka kurser, forsk-ningsförberedandekurser och pedagogiska kurser. I takt med atl omfattningen av detla kursutbud ökar är del, enliglUHÄ, sannolikt att en ökande andel avdem som söker sig till vårdlärarlinjen också kommer atl vara inställdapå atl bli lärare. För att skapafömtsättningar för en ytteriigare ökning av lärarbenägenheten hemställer UHÄom ett bemyndigande att vid antagningen till vårdlärarlinjen fåprioritera sökande som tjänstgör som vårdlärare ulan alt ha föreskriven lärarutbildning. Mot bakgrund av densvåra bristsituationen förordar jag, i enlighet med vad UHÄ har föreslagit, allvärdlärariinjen fr. o. m. nästa budgetår anordnas även vid universiteten i med 24 nyböriarplatser på vardera utbildningsorten. Jag har beräknat medel fördenna ökning. Resp.regionstyrelse har, i syfte atl bredda den geografiska rekryteringsbasen inom regionen, föreslagit attutbildningen skall kunna bedrivas som distansundervisning eller all delar avulbildningen skall kunna förläggas till andra orter inom regionen. Jag haringenting att erinra mot detta. Eftersomproblemet med ortsbundenhel hos presumtiva sökande gäller inom alla högskoleregioner bör, enligt min mening,ulbildningsmyndighelerna också inomde övriga regionema pröva möjligheten att anordna utbildningen så, att den blirmer tillgänglig för sökande inom områden där bristsituationen är somstörst.