prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Den procentuella andelen av Qärrvärmelånet blir mindre i dettafall än i det föregående eftersom anläggningen antas byggas endast föroljeeldning. Den relaUva investeringen i utmstning för förbränning blir dålägre. Skatten på elkraft uppgår f n. till /kWh. För el somförbrukas i industriell verksamhei uppgår den dock till /kWh för den delav förbmkningen som ligger över 40000 kWh/år. Elskallen är konstmerad som enkonsumtionsskatt och påverkas inte av elkraftens produktionsform. Den lolala produktionskostnaden för el i ell nyttkraftvärmeverk om exempelvis 50 MW el uppskattas av kraftföretagen till ca 17öre per kWh vid 4000 timmars åriig utnyttjningstid. En belydande stimulans ochförbättring av konkurrensläget kan erhållas genom an kraftvärmeverketsubventioneras med en summa som uppgår till elskallens storiek för ettenergibelopp som molsvarar elproduktion i en anläggning under de försia åren avdess drifttid. Därigenom skulle också likviditelsproblemen under inledningsskedetlättas. Det elskatlebelopp del gäller för den exemplifierade anläggningen viden åriig utnyttjningstid om 4000 limmar uppgår till 4-6 milj. kr. Även möjligheten lill minskning av bränsleskatten somstimulans för kraftvärmeverk skulle kunna övervägas. Skatten för flytande bränslen uppgår lill /m. Ombränslet används för elproduktion beskatias det inte. Skallen på bränsle förQärrvärme från kraftvärmeverk beräknas i princip som om Qärtvärmen hadeproducerats i hetvaitencentraler. Bränsleskattens belydelse för kraftvärmeverkenexemplifieras nedan för en anläggning om 50 MW el och 100 MW värme. En sådanproducerar vid en åriig utnyttjningstid 200 GWh el och 400 GWhQärrvärme Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 500 Produktionskostnaderna kan uppskattas lill per kWh el. Den lolalaårliga kosinaden blir därmed för elkraften 34 milj. kr. Ca 63000 m olja ä 420kr./m' till ett värde av ca 26 milj. kr. förbmkas för nämnda produktion av eloch Qärrvärme. Härav beskattas 41 000 m bränsle motsvarande 400 GWh Qärrvärmemed . Skattelindring specielltför kraft värmeverk är dock diskutabelt från vissa synpunkter. En sådan är alldriften av anläggningama kan komma all feloplimeras. Del nuvarande systemet fördriften av landels elproducerande anläggningar skall i princip leda till attstorleken av anläggningamas driftkostnader avgör i vilken ordning de tas ianspråk. Om elproduktionen i vissa anläggningar gynnas genom skattelättnaderkan följden bli att dessa drivs medan anläggningar med lägre driftkostnaderstår stilla. Det kan vidareifrågasättas om inte eventuella skattelättnader med nuvarande skattesystemmåsle vidarebefordras lill abonnenterna. Resultatet skulle då inle bli denavsedda förbättrade ekonomiska situationen för nya kraft värme verk. Enlättnad av energiskatten för kraftvärmeverk skulle utgöra en form av statligtekonomiski slöd molsvarande statens inkomstbortfall. Det kan som antyttsifrågasättas om skattelättnad är en form för statligt stöd som över huvud tagetär lämplig för att främja utbyggnaden av kraftvärmeverk. Enannan tänkbar stödform är direkia statsbidrag lill investeringar ikrafivärmeverk. Enligt förordningen(1975:422) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivetlämnas statsbidrag bl. a. till ålgärd med avseende på förekommande verksamheteller befintlig byggnad vid företag som syfiar lill bätire hushållning medenergi. Vidare lämnas statsbidrag till åtgärd som syftar till att vidmakthålla,öka eller få till stånd elproduktion i vattenkraftverk med en efter åtgärdensgenomförande installerad effekt av högst I 500 kW. Bidrag ulgår med högst 35%av godkända kostnader för ålgärden. Vid bestämmande av bidragsandelen skallbeaktas bl. a. de intäkter eller kostnadsreduktioner som åtgärden medför. Anslagetför energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. (inkl. småvattenkraftverk) uppgår lill 310 milj. kr. för /79. Medhänsyn till att utnyttjandet av ett Qärrvärmeunderiag för kraftvärmeproduktioninnebär ett effeklivi utnyttjande av tillfört bränsle vore del inle otänkbartatl uividga bidragsområdet även lill kraftvärmeverk. I samma riktning talarockså det förhållandet att industriella mottrycksanläggningar liksom småvattenkraftverk är bidragsberättigade, även om motiven härför är olika i de tvåfallen. Desmå vattenkraftverkens lönsamhet är i regel otillräcklig ulan bidrag, medanindustriella mollrycksanläggningars lönsamhet ofta är god i sig men Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 501 ändåmåste förbättras ytteriigare för atl de skall få plats inom industriföretagensinvesteringsramar. a. den fördelen atl del från lånesynpunkt kan likställas med egetkapital. som lånebehovet minskar underlättas därigenom upplåningenav resterande kapital. Vidare skulle statsbidrag medföra - utom altlönsamheten förbättras - atl likviditeten påverkaspositivt. Arbetsgmppenanser atl bidrag bör övervägas om andra tänkbara ålgärder inle kan förväntasleda till atl de mål för uibyggnaden av kraftvärmeverk som eftersträvas kommeratt uppnås. Byggandeoch drift av kraftvärmeverk kräver samarbete mellan kommun och kraftförelag ochdärmed avtal mellan partema om hur vissa frågor skall lösas. Vilka frågor somblir aktuella beror på ägarförhållandena. Omkommunen skall disponera hela eller del av elproduktionen måste kommunen avtalamed sin råkraflleverantör om komplelteringskrafl, maskinskadekraft ochsamkömingsprinciper. Särskilt kostnaderna för maskinskadekraft har avkommunema betraktats som ekonomiskt belungande. Samkörningen medråkraftleverantören kan inrymma ekonomiska problem och vara administrativtbetungande. Vattenfallhar numera ändrat på prisel för maskinskadekraft till fördel för de kommunalaverken. En gemensam utredning har påbörjats om de framtida villkoren förleverans av reservkraft, kompletteringskraft och samköming mellan Vattenfalloch ägare av mottrycksverk inom kommuner och industrier. En arbetsgmppbestående av verkställande direktören i (, , , , och ingår somdelägare), en representant för Vallenfalls industrikunder med mollryck samltariffexpertis från och Vallenfall kartlägger f. n. situationen i aktuellaeuropeiska länder. Ett utredningsuppdrag skall därefter gemensamt mot bakgmndav vunna erfarenheler (svenska och utländska) läggas ul på en frislåendekonsult. Målel är all denna gemensamma uiredning skall ge underlag sommöjliggör en likartad syn på den så kontroversiella frågan om deekonomiska villkoren för samköming med och komplettering av produktionen frånmottrycksverk tillhörande kunder. Avsiklen är att utredningen sedanskall ligga till grund tariffvillkor till denna kundkategori. Omkraftföretaget ensamt äger anläggningen och säljer värme lill kommunen ellerom ägandel är delat förutsätts kraflförelaget belala ersättning lill kommunen,s.k. "värmefallsersättning", för atl utnyttja kommunensvärmebelasining för kraflvärmeproduklion. Förhandlingar mellan kraft-förelagoch kommuner om denna ersättning har ofta varil besvärliga. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 502 a. olika värderingsprinciper, skillnader i kostnadsbedömningar, osäkerhetom utbyggnaden av konkurterande kraftslag och om bränsleprisernas utvecklingm.m. kan partema ha svårt att komma överens i fråga om beräkningen avsamproduktionsvinstens storlek. Denämnda samarbetsfrågoma har ägnats ingående diskussioner inom gmppen. Ifråga om samproduktionsvinsten har partemas representanter framhållit attsvårigheten främst gäller hur den skall beräknas och inte hur den skallfördelas. Man har diskuterat olika principiella lösningar, men inte funnit detmöjligt att nu enas om några principer som kan täcka alla förekommande fall.Däremoi anser man att goda fömtsättningar finns för att berörda kommuner ochkraftföretag skall kunna komma överens i fråga om varje konkretutbyggnadsprojekt. Parternahar också hävdat atl övriga samarbetsfrågor, främst om maskinskadekraft,kompletteringskraft och samköming, bör kunna lösas i de konkreta fallen. Inomarbetsgruppen har diskuterats behovet av att skapa någon samarbetsfrågor när de berörda partema inte kan komma överens själva.Uppgiften att lösa frågan skulle då i sista hand överlämnas till ett särskiltorgan, sammansatt t. ex. av företrädare för partema och för staten. Medhänsyn till att representanter för kommuner och kraftföretag kommitjämförelsevis långt när det gäller atl jämka ihop ståndpunkterna lorde en sådanålgärd inte behövas f n. Detta antagande stöds av att kommuner och kraftföretagpå senare lid kunnat nå överenskommelser i två konkreta fall. Det gäller ennyligen genomförd ombyggnad av (en kondensturbin har byggts omtill mottrycksturbin för värmeleverans till kommunen) med kommun ochSydkraft som parter samt med och kommunersamt som parter. Vidare kan nämnas bl.a. att , somfattat principbeslut om utbyggnad av ett kraftvärmeverk, inte redovisal någraväsentliga problem när del gäller avtal med sin råkraflleverantör om maskinskadekraftm. Detfinns vissa frågor som inle ulgör ett egentligt hinder för uibyggnad men sombör lösas för all verksamheten skall kunna drivas effektivt. Dilhör frågan om utvidgat samarbele mellan kommuner och kraftföretag, ävenkommunala sådana, för atl ställa teknisk kompenlens lill förfogande för dekommuner som överväger all bygga ut krafivärmeverk. Del är också angeläget attde elproducerande förelagen ökar samarbelel i fråga om drift och underhåll.Gemensamma driftorganisalioner och en långlgå- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 503 endesamordning mellan olika driftorganisationer i fråga om revisioner ochreparationer bör kunna förbättra driftresultaten. Vadgäller dessa samarbetsfrågor saknas behov av statliga insaiser (utom i detavseendet att som kraftföretag bör medverka). Det torde höra till deberörda organisationernas uppgifter att aktivt verka för ökat samarbete. Detär av stor vikt att statsmakterna klargör inriktningen av den framtidakraftförsörjningen. Dettekniska utvecklingsarbetet t.ex. vad gäller lågtemperatursystem bör påskyndas.Della bör beaktas vid utformningen av det statliga FoU-stödet inomenergiområdet. Del är vidare angeläget atl berörda företag satsar påförsöksverksamhet och snabbt söker f ut ny teknik i praktisk tillämpning.Sådana satsningar bör underiättas genom att möjlighetema att få statsbidragtill prototyp- och demonstrationsanläggningar har vidgats till att omfattaprojekt med inriktning på användning av andra bränslen än olja och påeffektivare Qärrvärmedistribution. 7 Arbetsgruppens förslag till program för kraftvärmeutbyggnad Utbyggnadenav kraflvärme - liksom utbyggnader av andra elproducerande anläggningar - börstyras av långsikliga energipoliliska bedömningar. Del är av stor vikt altstatsmakiema klargör inriktningen av den framlida kraflförsörjningen. I detlasammanhang spelar kraftbalanssilualionen och de olika kraftslagens kostnaderjämte flera andra fakiorer -bl.a. bränsleförsörjning, miljöfrågor ochberedskapssynpunkter - en stor roll. Enligt bedömningar från bl.a. olikautredningar, som arbetsgmppen tagit del av ulan alt därmed ta ställning till,är utrymmet på kort sikt för kraftvärmeutbyggnader begränsal. Redan undersenare delen av 1980-lalel kan dock krafivärmeverk behöva byggas ut i merbetydande omfattning. Om en snabbare uibyggnad skulle anses önskvärdtorde någon form av direkt ekonomiski slöd behövas föratt den skall komma tillstånd. Om villkorslagens krav ej kan uppfyllas och nya kämkraftblock därför ejtas i drift uppstår ell behov av snabb utbyggnad av bl.a kraftvärmeverk redanunder 1980-lalels försia hälft. Något direkt ekonomiskt slöd lillkrafivärmeverk lorde då inte behövas. Utbyggnadenav Qärrvärmenäten bör hållas på en hög nivå för alt möjliggöra en framtidakraftvärmeutbyggnad. Arbetsgruppen föreslår därför atl systemet förfinansiering av Qärrvärmeutbyggnader permanentas. Del är därvid av vikt altlånefrågan kan prövas för projekt som sträcker sig . Vidarebör planeringssamarbetet mellan de parter som är berörda av en kraftvärmeutbyggnadfortsätla och utvidgas. Härigenom skapas en beredskap för att genomföra dekraftvärmeprojekt som visar sig motive- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 504 rade.Statliga insaiser för alt förbättra samarbetet bedöms inte nödvändiga. Arbetsgmppen föreslårockså atl FoU-satsningen inom Qärrvärmeområdet intensifieras bl. a. för attäven möjliggöra en rationell Qärrvärmedistribution, exempelvis genominförandet av lågtemperaturteknik. Arbetsgruppen anser vidareatt ett antal kraftvärmeverk bör komma till stånd redan i ett kortaretidsperspektiv där Qärrvärmeunderlaget är tillfredsställande, främst för attge möjligheter ull praktiska erfarenheter av fastbränsleeldning. Därför behöverfömtsättningama för utbyggnad av kraftvärmeverk förbättras. Detta kan i förstahand ske genom att kommunernas finansiering av kraftvärmeutbyggnaderunderlättas. Kommunernaslånemöjligheter bör ökas så att de kan få lån av investeringar ikraftvärmeverk. För att avsevärda likviditetsproblem inte skall uppslå underde försia driftåren bör lånen ull så stor del som möjligt utgå i form avannuitetslån. Det är vidare av vikt atl lånen är långfristiga. För den del avanläggningen som ersätter hetvattencentraler kan erhållas s. k.Qärrvärmelån, dvs. 23-åriga annuitetslån med en räntesats som är 0,5%högre än för kommunlån. Huvuddelen av återstående lånebehov, åtminstone , fömtsätts på sedvanligt sätt kunna lämnas av kreditinstitut som normaltfinansierar kraftutbyggnader. Även för resterande del av investeringen upp till100% bör kommunema garanteras lån enligt samma system som beträffandeQärrvärmelånen. När kommunall bolag svarar för investeringen bör gälla attbolaget mot borgen får samma villkor som kommunen. Med hänsyn tillönskvärdheten att minska oljeberoendet bör det eftersträvas att anläggningamabyggs för fastbränsleeldning eller med långtgående förberedelser för eldningmed fasta bränslen. Förslaget ovan innebär all merinvesteringen förfastbränsleeldning skall kunna lånefinansieras hell. Frågan om bidrag för atttäcka eventuell merkostnad för fastbränsleeldning bör behandlas i samband medberedningen av kommande förslag från utredningen om omställbaraeldningsanläggningar. Frågan om införandet avspeciella statsbidrag eller andra subventioner bör övervägas när erfarenhelerav de ovan föreslagna åtgärderna främsi lånen - föreligger eller omstatsmakterna på gmndval av en energipolilisk bedömning anser atl en snabbareuibyggnad av kraftvärmeverk bör äga mm. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 505 Sammanfattningav utvärdering av energisparstödet till bostäder budgetåret1977/78 1 Inledning.................................................... 506 2 Utvärderingens uppläggning ochgenomförande.. 506 3 Utvärderingens resultat................................. 507 3.1 Godkänd kostnad................................... ... 507 3.2 Beräknad besparing................................ 509 3.3 Jämförelse med energisparplanen.............. ... 512 3.4 Bostadsslyrelsens slutsatseroch utvärderingens resultat. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 506 Sammanfattningav utvärdering av energisparstödet tUl bostäder budgetåret1977/78 Länoch bidrag lill energibesparande åtgärder i befintliga bostadshus har utgåttsedan den 1 juli 1974. fram till utgången av budgetåret1977/78 hade sådant energisparstöd beviljats med sammanlagt ca 1 900 milj. kr,varav ca 650 milj. i form av bidrag. Bosiadsslyrelsen fick imaj 1978 regeringens uppdrag att följa upp det nuvarande stödet tillenergibesparande åtgärder. Som bakgmnd till uppdraget anförde regeringen attden energisparplan för befintlig bebyggelse som framlagts i proposition1977/78:76 bl. a. förutsatte en översyn av reglema för energisparstödet i syfteatt differentiera stödet med hänsyn till effekterna av och kostnaderna förolika energisparåtgärder. Utvärderingen avser lån-och bidragsgivningens inriktnig under /78. Reglerna förändradesnämligen så väsentligt att tidigare lån- och bidragsgivninginte är representativ för stödets nuvarande inriktning. Eu ytteriigare skäl tillatt begränsa utvärderingen till budgetårel 1977/78 är att lån- ochbidragsgivningens omfattning ökade fyrfaldigt från närmast föregående budgetår,och att denna högre nivå kan förväntas bestå också fortsättningsvis. För varje ansökan omenergisparstöd räknar länsbostadsnämnden fram en godkänd kostnad med hjälp avde belopp för olika åtgärder som anges i tillämpningsföreskriftertill energisparförordningen. Den godkända kostnaden utgör underiag förberäkning av bidraget och lånets storiek i ärendet. I denna utvärderingdefinieras det totala energisparstödet /78 som summan av den godkändakostnaden i alla ärenden som första gången lär beslut om energisparstöd underbudgetåret. Denna summa överstiger medelsramen under budgetåret, eftersomsökanden i åtskilliga fall helt eller delvis avstår från lånedelen avenergisparstödet, men den är ell lämpligt underlag för en realislisk analys avstödets inriktning och fördelning och för en bedömning av olika åtgärdersgenomsnittliga lönsamhet. 2 Utvärderingens uppläggning och genomförande Utvärderingengrundar sig på uppgifter som hämtats ur ett slumpmässigt urval bland de ärendensom försia gängen lätt beslul om energisparstöd /78. Vartannat ärendeavseende flerbostadshus och vart lionde småhusärende har dragits bland de ca 54000 ärendena i urvalsunderiagei. Urvalet har därigenom kommit aU bestå av ca 4600 småhusärenden, ca 3 400 ärenden avseende flerbostadshus och 80 ärendenavseende småhussamfäl- Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 507 ligheler,tillsammans alltsä ca 8 100 ärenden. Samtligauppgifter i ansökningshandlingama och i besluts- och beräk-ningsblanketternahar registrerats pä särskilda redovisningsblanketier för de ärenden som ingår iurvalet. De insamlade uppgiftema har sammanställts och bearbetats i huvudsakmanuellt på . Resultaten har därefter generaliserats från urvaletsärenden till hela budgetåret genom uppräkning med urvalsandelarna. Energisparstödellill bostäder har under budgetårel 1977/78 haft följande totala omfattning Godkänd kostnad, milj. kr Godkänd kostnad/ärende, kr Godkänd kostnad/lägenhet, kr Prakliskltaget samtliga småhus i ulvärderingen ägs av enskilda personer. Förflerbosiadshusen är fördelningen av stödet pä ägarekategorier följande. Antal lägenheter/ärende Godkänd kostnad/ärende, kr Godkänd kostnad/lägenhet, kr Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 Dentotala godkända kostnaden fördelar sig på olika slödberätligade åtgärder enligtföljande sammanställningar Godkänd kostnad, lusen kr Andel avden totala godkända kostnaden 3-glaslbnster,helt byte 3,0,6 96 0,5 96 0,2 96 0,0 96 0, 33 240 6 360 5 Summa byggnadstekniska åtgärder 148 830 Summa godkänd kostnad 308 330 Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 Godkändkostnad Andel av den totala godkända Isolering av yttervägg Fasadskikl vid ylterväggsisoleringIsolering av lätiåtkomligi vindsbjälklag 3-glasfönsier, helt byte Isolering avsvåråtkomligt vindsbjälklag Isolering av bottenbjälklag 3-glaslbnster,komplettering Tätning genom skumplastinsprutning 0,0,0,0,0, Summa byggnadstekniska åtgärder 613 640 Summa godkänd kostnad 682 930 1,68, Av sammanställningarna framgår all huvuddelen av dengodkända kosinaden () avser byggnadsiekniska ätgärder, i försia handtilläggsisolering av ytterväggar och nyll fasadskikl. De inslallaiionslekniskaåtgärderna svarar för ca 10 proceni av totalkostnaden och Qärrvärmeanslutningförca . Några slutsatser om effekterna m. m. av energisparstödeldras inte ur dessa redovisningar av den godkända kosinaden för olika ålgärder.Försi sedan kosinaderna jämförts med molsvarande besparing, vilket sker nedan,kan stödets effektivitet bedömas. Den lolala besparingen av olika ålgärder har beräknalsteoretiskt med hjälp av akluella erfarenheler av åtgärdernas spareffekt.Beräkningsförutsällning-arna överenssiämmer nära med dem som använis iunderlaget för energisparplanen (prop. 1977/78:76). Besparingarna redovisas i försia hand i form avneltoenergibesparingar. Spareffeklen av en viss åtgärd lar sig i verklighetenutiryck i all t. ex. oljeförbrukningen eller förbrukningen av elenergi minskar.Vid en beräkning 1978/79:115 Bilaga 3.1 avspareffeklen mäste man normalt först räkna ut hur mycket nettoenergibehovetminskar genom åtgärden, dvs. hur mycket värmeförlusterna genom byggnadensomslutande ytor och genom ventilationen och avloppsvattnet minskar Därefter kanomräkning ske till bmttoenergibesparing, som alltså motsvarar den verkligaminskningen av energianvändningen, med hjälp av en verkningsgradsfaktor. Vissaåtgärder, bl. a. anslutning till Qärrvärme, påverkar direkt brultoenergibehovetutan att minska nettoenergiförbmk-ningen. För Qärrvänneanslutning redovisassåledes ingen nettoenergibesparing. Beräkningsfömtsättningarnahar valts sä all nettobesparingarna av olika åtgärder skall kunna adderas. Bl.a. har värmeförbrukningstalet grundats pä en inomhustemperatur av ,varigenom besparingen av temperatursän-kande åtgärder inte påverkarspareffeklen av isoleringsålgärder. Dentotala nettoenergibesparingen av de åtgärder som lätt energisparstöd /78 har beräknats till ca 4i00(?(? A/If'/j/fl>C=,'/irif/i/dr). Vidberäkning av den totala minskningen av brutloenergiförbmkningen har besparingenvid Qärrvärmeanslutning lagts till den omräknade nettobesparingen enligt ovan.Som omräkningsfaktor har här, liksom i energisparplanen, valtsmedelverkningsgraden 0,80. Totala brutioenergibesparingen blir därigenom ca 620000 MWhIår M,62 TWhIår). Denberäknade nettoenergibesparingen av varje stödberältigad ålgärd framgåravföljande sammanställningar. I dessa redovisas ocksä besparingen i kWh/är perkrona godkänd kostnad, samt besparingskostnaden för åtgärden med de antagandenom energiprisökning och real kalkylränta som använts i underiaget tillenergisparplanen. Med uigångspunki i en samhällsekonomisk syn på lönsamheten aven viss ålgärd bygger energisparplanen på att endasl ätgärder med enbesparingskoslnad på högsl /kWh enligt det lägre sparalternativet(alternativ 11) och högst /kWh enligt det högre sparalternativet(alternativ 111) uppfyller planens lönsamheiskrav. Besparingen anges härvid iform av nettoenergibesparing och investeringen hänförs till prisläget förstakvartalet exklusive mervärdeskan. Ur fastighets- eller privatekonomisksynpunkt kan dock betydligt högre besparingskostnad medföra lönsamhet. kWh/är, kr kostnad, öre/kWh Summainslallaiionslekniska ålgärder 88 260 1978/79:115 Bilaga 3.1 MWh/är kWh/är, kr kostnad, öre/kWh Isolering av lättåtkomligt vindsbjälk- Isolering av svåråtkomligt vinds- 3-glasrönsier, helt byte kWh/år, kr kostnad, öre/kWh Summa inslallaiionslekniska åtgärder 52 650 Isolering av lättåtkomligt vindsbjälk- Isolering av svåråtkomligt vinds- 3-glasrönster, helt byte Förflerbostadshus är den beräknade nettobesparingen i kWh och kronabelydligt högre för de installationslekniska ålgärderna än för debyggnadstekniska. Besparingen i kWh och krona är emellertid ett Prop.1978/79:115 Bilaga 3.1 512 synneriigenofullständigt måu på åtgärdens avkastning eller dess lönsamhet, eftersom dellamått inte beaktar vare sig åtgärdens livslängd eller evenluella ökade drifts-och underhållskostnader. Åtgärder i ventilations-och uppvärmningssystemei i flerbostadshus ger dock en särskilt godbesparingseffekt även i förhällande lill den kortare livslängden, vilketframgår av att besparingskostnaden är myckel låg, och åtgärderna sålunda ärmycket lönsamma. Ismåhusen är insiallaiionsåtgärderna inte alls lika lönsamma som iflerbosiadshusen, framför allt beroende på all kosinaden per enhel blir såmyckel högre. Samtligabyggnadstekniska åtgärder, ulom hell utbyte av befinlligt fönsier tillS-glasfönster och ylterväggsisolering inklusive kostnad för ny fasad, uppvisaren genomsnittligt god lönsamhet trots all besparingen per insatt krona ärmåttlig. Beiräffande tilläggsisolering gäller dock alt lönsamheten i deenskilda fallen varierar kraftigt beroende hur god isolerförmäga den befinlligabyggnadsdelen har före åtgärden. Eftersomlönsamheten är starkt beroende av isolerförmågan (k-värdet) före åtgärden harärendena avseende ylterväggsisolering delals upp i grupper efter k-värde föreåtgärden.