prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Inte heller är Jag beredd att biträda styrelsens förslagatt höja maximibeloppet för lån. Beträffande anslaget /80 gör jag samma bedömning som . Jag hemställeratt regeringen föreslår atl till Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder för /80 anvisa ellinvesteringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 145 IV: 14. Lånefonden för kommunala markförvärv 1977/78 Utgift 113445905 Behållning 210000570 1978/79 Anslag 50000000 1979/80 Förslag 133000000 Lånebestämmelserna finnsi kungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun (omtryckt 1976:792,ändrad 1977:247). m. innebar dessa bestämmelser i korthetatt kommun kunde erhålla lån av statsmedel för förvärv av dels sådan fastegendom i område utan samlad äldre bebyggelse (exploateringsområde) som medhänsyn till den framlida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning, dels sådan fast egendom i område med samlad äldrebebyggelse (saneringsområde) som efter ny- eller ombyggnad till större delenskall utnyttjas för bostadsändamål. Fr. o. m. den 1 juli 1978innebär bestämmelserna aU lån utgår för alla förvärv av fast egendom som medhänsyn till den framlida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning eller som behöver rustas upp samt tomträtt i sådanegendom. I fråga om fast egendom i område med samlad äldre bebyggelse ochtomträtt i sådan egendom gäller dock att lån företrädesvis utgår i fall där ny-och ombyggnad kan antagas komma att ske med stöd av statligt bostadslån. De nyabestämmelserna tillämpas på förvärv för vilka förutsättningar för lån har uppkommitunder . För /79har fastställt en ram för beslut om lån till 208 milj. kr. (prop.1977/78:100 bil. 16, CU 1977/78:24, rskr 1977/78:211). Ansökningar avseendeförvärv har kommit in från 98 kommuner till ett belopp av 210milj. kr., varav 135 milj. kr. avser förvärv i exploateringsområden och 75milj. förvärv i saneringsområden. Jämfört med harunder det sökta beloppet ökat med 9 milj. kr. 1 frågan omexploateringsområden ökade det sökta beloppet med 12 milj. kr., medan det vadavser saneringsområden minskade med 3 milj. kr. harbeviljat lån med 170 milj. kr. för ovannämnda förvärv. Av lånen avser 119milj. förvärv inom exploateringsområden och 51 milj. kr. Totalt under /78 har lån beviljats med 181milj. kr., vilket innebär aU 27 milj.kr. av budgetårets ram om 208 milj. kr. inte har utnyttjats. Det vanligasteavslagsskälet vid beslut om lån till förvärv inom saneringsområden är attfastigheterna skall användas för huvudsakligen annal än bostadsändamål. Devanligaste avslagsskälen vid beslut om lån till för- 1978/79:100 Bilaga 16 146 värvinom exploateringsområden är att ansökan har kommit in för sent samt altfasligheten redan har tagils i anspråk för avsett ändamål eller att så skallske . Bostadsstyrelsenföreslår att amorteringstiden förlängs från sju till . Den förkortning av amorteringstiden från tio till , som genomfördes ,mofiverades i första hand med att markvillkoret i kombination med de nyavärderingsreglerna i expropriationslagen gav kommunerna en så stark ställningatt en minskning av tidsperspektivet för de kommunala markförvärven kunde ske.Enligt styrelsen moliverar emellertid de splittrade ägoförhållandena, den mer komplexa planeringsprocessen, hänsynstagandet till omgivande miljö och boendeinflytandefrågor m.m. i saneringsområden, inkl. förtätningsområden, enförlängning av amorteringstiden.Även för viss mark inom exploateringsområden är en förlängd amor-teringsfid önskvärd. Detta gäller främst mark förs. k. generalplaneanläggningar.Kommunerna har när det gäller denna mark ingen möjlighet att få en kostnadstäckning på likartat sätt som vidmarkförvärv för bostads- och industriändamål. En differentieringav amorteringstidens längd med hänsyn till markens belägenhetskulle härvid kunna vara sakligt motiverad. anseremellertid att en sådan åtgärd är olämplig av främst praktiska skäl och föreslår i stället att amorteringstidenförlängs generellt från sju att gälla inom såvälsanerings- som exploateringsområden. Den nya amorteringstiden bör tillämpas i ärenden i vilka beslut fattas fr. o.m. och där förutsättningar för lån enligt 3 § i kungörelsenuppkommit tidigast . Amorteringsfrihet bör liksom idagkunna medges av amorteringstiden. Markförvärvslånefondensutlåningskapacitet skall prövas mot bakgrund av redovisade behov och med hänsyn till vad detstatsfinansiella läget vid varje lillfälle ger utrymme för. De avvägningar som kankomma att behövas mot budgetpolitisk bakgrund får, som har uttalat, komma till uttryck i prioriteringsreglerna förlångivningen. De kommunala bosladsbyggnadsprogrammenför perioderna 1976-1980, 1977-1981 och1978-1982 visar alt inga större förändringar har skett i fråga om denandel av bostadsproduktionen som beräknas komma till stånd på kommunägd mark. Den föreslagna förlängningen av amorteringstidensamt den utvidgning av ändamålsbestämningen som trädde i kraft kommer med största sannolikhet attmedföra en avsevärd ökning av efterfrågan på lånemedel. Bostadsstyrelsenanser det vara vikfigt att ramen för beslut om lån är så stor all kommunernamed säkerhet kan påräkna att få markförvärvslån för atl finansiera sina markköp. Slyrelsenföreslår atl beslutsramen höjs och att denför /80 fastställs till250 milj. kr. För en sådan vidgningtalar också den fortgående penningvärdeförsämringen. Under förutsättning atl utlåningsvolymen /79 upp- 1978/79:100 Bilaga 16 147 går till 208 milj. kr. kan, med hänsyn lagen till den beräknade behållningen samt tillinflytande amorteringar, anslagsbehovet för /80 beräknastill 170 milj. kr. Den I 1975sänktes amorteringstiden för markförvärvslån från tio (prop. 14, CU 1975: 7,rskr 1975:61). fann sig kunnagodta denna minskning med hänsyn tillatt tidsperspektivet för de kommunalamarkförvärven förkortades i den meningen atl markreserven kan minskas på grund av markvillkoret. Ibetänkandet CU 1975/76:22 anfördecivilutskotiei dock bl.a. att detförhållandet alt markreserven kan minskas inte ger några direktaslutsatser beträffande amorteringstidens längddå det gäller markförvärvslån. Med hänsyn till budgetmässiga avvägningaransåg sig utskottet, även om önskemålet om gynnsammare amorteringsvillkor är förståeligt, då inle kunnatillstyrka några ändringar. Frågan omamorteringstidens längd behandlades även vid 1976/(prop.1976/77: IOO bil. 16, CU 1976/77: 22, rskr 1976/77:222) med resultat att enförlängning av amorteringstiden inle kunde tillstyrkas. har föreslagit atlamorteringstiden skall förlängas från sju till . Med hänsyn tillresultatet av statsmakternas upprepade överväganden i denna fråga ochförevarande statsfinansiella läge anser jag mig inle kunna förordastyrelsens förslag. Jag övergårhärefter lill frågan om markförvärvslånefondens utlåningskapacitet.Den skall, som har uttalat (prop. 1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372), prövas mot bakgmnd av redovisadebehov och med hänsyn till vad detstatsfinansiella läget ger utrymme för. För budgetåret1977/78 gällde en ram för beslut om markförvärvslån om 208 milj. kr. (prop.1976/77:150 bil. 12, FiU 1976/77: 30, rskr 1976/77: 341). Lån beviljades med181 milj. kr., vilket innebär att 27 milj. kr. av besluts-ramen inte utnyttjades. Även för innevarandebudgetär har besluisramen fastställts till 208 milj. kr. Den 1 juli 1978utvidgades möjlighetema att erhålla markförvärvslån inom saneringsområden. Bostadsstyrelsenhar mot bakgrund härav och med hänsyn till sitt förslag att förlänga amorteringstiden förlån antagit att hela beslutsramenkommer aU tas i anspråk under /79. Styrelsen har därför föreslagit att beslutsramen /80 höjs till 250 milj. kr. Mot bakgmnd av att ramen för innevarande budgetårmöjliggör en inte oväsentlig ökning av långivningen jämfört med den faktiskalångivningen under /78 och med hänsyn till vad jag har anfört ifråga om amorteringstiden kan Jaginte biträda förslag. Ramen bör dock räknas upp till 210 milj. kr. för budgetåret1979/80. Med anledning av att lånemöjligheterna för kommunalamarkförvärv för fritidsändamål har aktualiserats i olika sammanhang villjag anföra följan- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 148 1976/77; 98 om stöd tillÅreprojeklet behandlades (s. 23) möjligheterna alt få lån frånmarkförvärvslånefonden för förvärv av mark för fritidsbebyggelse i samband medprojektets genomförande. Föredragande departementschefen pekade därvid, eftersamråd med dåvarande chefen för , på de möjligheter somkunde finnas att få lån för delta ändamål från lånefonden för kommunalamarkförvärv. Lånemöjligheterna angavs dock vara beroende av tillgången påmedel i fonden och av de prioriteringsregler som tillämpas om efterfrågan påmedel överstiger tillgången. För egen del vill jagframhålla att den situationen ännu inte har uppstått atl priorileringsreglernahar behövt lillämpas eftersom tillgången på medel har överstigit efterfrågan. Det innebär enligt minmening att statsmakterna inte har anledning att tillskapa nya låneformer ellerökade lånemöjligheter för markförvärv för fritidsändamål förtän nuvarande lånemöjligheterprövats fullt ut och befunnits vara otillräckliga. Anslaget för nästa budgetår bör tas upp med 133milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeall beslut om markförvärvslån meddelas intill ell belopp av . 2. till Lånefonden för kommunala markförvärv för /80 anvisa ettinvesleringsanslag av . Lånefonden for allmänna samlingslokaler 1977/78 Utgift 10264000 Behållning 3640000 1978/79 Anslag 8000000 1979/80 Förslag 8000000 Från fonden utbetalas låntill nybyggnad, ombyggnad eller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen(1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794,ändrad senast 1978:185). En redogörelse för lånebestämmelserna har lämnatsunder anslaget B 9. Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler. För varje budgetårfastställs en ram för långivningen. Denna ram omfattar också bidragsgivningenfrån anslaget B 9. Ramfrågan har behandlats under sistnämnda anslag. tadss ty re I sen Under /77beviljades lån till ett belopp av drygt 9 milj. kr., medan 10,8 milj. kr.beviljades under /78. Med anledning häravberäknas utbetalningar under /79 till ca 10 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 149 Utbetalningarna /80 kan beräknas till ca 14 milj. kr. Därvid har hänsyn tagilslill en ramvidgning under innevarande budgetår. Med hänsyn tilloregelbundenheten i utbelalningama bör anslaget ge utrymme för utbetalning avett större belopp, föreslagsvis 16 milj. kr. Med beaktande härav och avinflytande amorteringar, som kan beräknas lill 3 milj. kr., skulle anslagetbehöva anvisas med 13 milj. kr. Medelsbehovet för nästa budgelår beräknarjagtill 8 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lånefonden förallmänna samhngslokaler för /80 anvisa ett investeringsanslag av8000000 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 150 V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD V: 11. Tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse 1977/78 Utgift 2045000 Behållning 37894000 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag I 000 Från anslaget betalas utlån enligt bestämmelsema i kungörelsen (1974:255) om tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse (ändrad : 394). Förlångivningen fastställer åriigen en gemensam ram för beslut omförhöjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och tilläggslånsamt en ram för de antikvariska myndig-heteraas tillstyrkan av ombyggnader sombör komma i fråga för denna långivning. Båda dessa ramar uppgår lill vardera 25milj. för vart och ett av (prop. 1977/78:100 bil. 16, CU1977/78:27, rskr 1977/78:264). Från anslaget betalasäven ut eventuella ränte- och amorteringsfria lån för ombyggnad avstudentbostäder. Av ramen för beslut omtilläggslån på 20 milj. kr. disponerades genom regeringensbeslut endast 1,9 milj. kr. Vad gäller den gemensammaramen för beslut om förhöjt låneunderlag och tilläggslån på 25 milj. kr. underår 1978 har regeringen t. o. m. bifallit 38 framställningar omförhöjt låneunderlag till ett sammanlagt belopp av 10,3 milj. kr. Vidare harregeringen t. o. m. bifallit 12 framställningar om tilläggslånmed 3,9 milj. kr. fanns till regeringen överlämnade ännuinte avgjorda 16 ärenden i vilka tillstyrkt belopp med totall4,7 milj. kr. Dämtöver är 31 ansökningar under handläggning hos styrelsen.Ramen för torde därmed bli helt utnyttjad. Mot bakgmnd av bl.a.pågående inventeringar av bebyggelsen i där omkring 500byggnader fyller förutsättningarna för byggnadsminnesförklaring bedömerstyrelsen att lånebehovet kommer att öka den närmaste framtiden. Ramen för innevarandekalenderår föreslås ökas från 25 milj. kr. till 40 milj. kr. För kalenderåret1979 föreslås ramen fastställd till 40 milj. kr. och för preliminärttill 50 milj. kr. Bostadsslyrelsen har belräffande ramarnas storlek haftsamråd med . Anslagsbehovet är svårtatt beräkna då byggnadsprojekten vid beslutstillfällena befinner sig i olikaombyggnadsstadier. Med hänsyn till behållningen på anslaget torde emellertidendast erfordras ett formellt anslag på . för /79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 151 De regler för beräkningav det statliga stödet i form av förhöjt låneunderlag och tilläggslån som Jagredovisade i prop. 1977/78:100 bil. 16 (s. 177-182) har inneburit atlbyggherrar och kommuner bättre kan bedöma de fastighetsekonomiskafömtsättningarna för att rusta upp kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse.Under år 1978 har t.o.m. kommit in 91 ansökningar till regeringen. Beslut har lämnats i 63ärenden till ett belopp av , varav . utgör tilläggslånoch återstoden avser förhöjt låneunderlag. Fr. o. m. gällerförutom en ram för beslut om förhöjt låneunderlag och lilläggslån även ensärskild kostnadsram för den antikvariska prövningen i ärenden om statligtstöd till ombyggnad. Mot denna ramskall avräknas kostnader för sådana ombyggnadsåtgärder i tillstyrkta ärendensom motiveras av antikvariska skäl. har fastställt dennaram till 25 milj. kr. gäller preliminärt en ram på samma belopp.Efter vad jag har erfarit har tillstyrkanderamen för inte kunnat utnyttjashelt. Ca 7 milj. kr. Anledningen härtill äratt vissaproblem har uppstått vid övergången till ett nytt ramsystem. Mot denna bakgrundförordar jag att tillstyrkanderamen för ökas med vad som vid utgångenav återstod av det årets ram, dvs. till 32 milj. kr. För år 1980förordar Jag atl tillslyrkanderamen preliminärt fastställs lill 30 milj. kr. Ramen för beslut omförhöjt låneunderlag och tilläggslån bör kunna bestämmas till samma belopp somtillstyrkanderamen året innan. Vid bestämmande av beslutsramen bördock hänsyn las lill att beslut kommer att meddelas även i ärenden som inte harräknats av mol tillstyrkanderamen för . Beräkningar som har gjortsvisar att lånebehovet i sådana ärenden uppgår till ca 20 milj. kr. Mot bakgrundav vad jag nu har anfört förordar jag att den gemensamma ramen för beslut omförhöjt låneunderiag och tilläggslån fastställs till 25 milj.kr. och alt beslut avseende projekt som har fått preliminärt beslul ombostadslån får tas utanför ramen. bör denna rampreliminärt fastställas till 32 milj. kr. Regeringen bör utverkariksdagens bemyndigande att överskrida såväl tillstyrkande- som beslutsramamaom det behövs av sysselsättningsskäl. Vid ingången /79 fanns på anslaget för tilläggstån en behållning av ca 38milj. Med hänsyn härtill bör anslaget för nästa budgetår las upp med I 000kr. Från anslaget bör även fortsättningsvis betalas ut evenluella ränte- och amorteringsfrialån för ombyggnad av studentbostäder. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge att beslut omförhöjt låneunderlag och tilläggslån meddelas intill ett belopp av 25 000000kr. för och 32000000 kr.-för samt att beslut avseende projektsom har fått preliminärt beslul om bostadslån får tas utanför1979 års ram. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 152 2. medgeatl ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som börkomma i fråga för förhöjt låneunderlag och/eller lilläggslån besiäms lill32000000 kr. 3. medgeatl de under I och 2 angivna ramarna får vidgas om det behövs avsysselsättningsskäl, 4. till Tilläggslån till kuliurhisloriskivärdefull bostadsbebyggelse för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av I . V: 12. Lån till experimentbyggande m. m. 1977/78 Utgift 755 800 Behållning 17 244 200 1978/79 Anslag 23.500000 1979/80 Förslag 23 500000 Från anslaget, sominfördes den utbetalas lån till experimentbyggande som ingår somett led i forskning avseende energihushållning i byggnader. Medlen betalas utav efter beslut av statens råd för byggnadsforskning.Föreskrifter för långivningen finns i regleringsbrev för /79avseende anslag till byggnadsforskning m. m. För långivningen gäller en avriksdagen fastställd ram som för /79 uppgår till 23,5 milj. kr.och för vartdera av budgetåren 1979/80 och 1980/81 till 20 milj. kr. (prop.1977/78:122, CU 1977/78:30, rskr 1977/78: 344). Rådet erinrar i sinanslagsframställning att sedan rådet i föregående anslagsframställningredovisade ett förslag till treårsprogram för bl. a. denna del av denenergiinriklade verksamheten har fattat beslut om en energisparplanför befintlig bebyggelse (prop. 1977/78: 76, CU 1977/78: 31, rskr 1977/78:345). En förutsättning för att energisparplanen skall kunna genomföras är attkunskap om det effektivaste sättet att använda känd teknik och leknik somundviker negativa bieffekter snabbt förs ut till landets alla kommuner ochexperter. Beslutet om en energisparplan för befintlig bebyggelse har kraftigtpåverkat rådets plan för den energiinriklade verksamheten. Planen för delforskningsinriktade experimentbyggandet ansluter tillenergiforskningsprogrammets tre delprogram Effektivare energianvändning.Värmepumpar och Solvärmesystem och energilagring m. m. Verksamhetens karaktärav en fortsättning på den forskning och komponentutveckling som skett tidigaregör del emellertid nödvändigt alt ha en stor flexibilitet i planen. Depreciseringar som kan göras har därför i första hand anknylning lillverksamhetsplanens första år. Rådet framhåller att /79 görs fortsattaförsök med nya former för att initiera experi- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 153 Dessa medför altproportionerna bidrag/lån enligt tidigare erfarenhet förskjutes i riktning motlägre bidragsandel, men hur stor förskjutningen blir är ännu oklar. Förlänedelen räknar rådet med alt verksamhelen 1979/80 uppnått full paritet medbidragsdelen, dvs. atl alla de projekt som inletts med förberedande studierunder /78 har nått byggstadiet eller avbmtils. Detta medför bl. a. en högreigångsättning än tidigare av kostnadskrävande projekt rörande olikaenergilagringsmetoder, och lånebeloppet har därför räknats upp något iförhållande till . Enligt planen erfordras för lån tillexperimentbyggande m. m. under /80 30,0 milj. kr. och /81 35,0 milj. kr. Rådet hemställer vidare om medgivande attmeddela beslut om lån lill ex-perimenlbyggande intill ett belopp av 25 milj.kr. under vart och ett av budgetåren 1980/81 och 1981/82 samt intill ettbelopp av 20 milj. kr. under /83. Det forskningsinriktadeexperimentbyggandet är enligt min mening ett värdefullt medel för att snabbareföra ut teoretiska forskningsresultat lill praktiskt byggande. För budgetåret1979/80 förordar jag en beslutsram för Lån till experimentbyggande m.m. om 25milj. För långivningen bör för vart och ett av budgetåren 1980/81 och1981/82 fastställas en preliminär ram om 20 milj. kr. Anslaget bör /80 upptas med oförändrat belopp . Utöver lån till fördyradebyggnadskostnader i samband med experimentbyggande, för vilket medel utgårunder förevarande anslag, anslås över industridepartementets huvudtitel medelför bidrag till planering och uppföljning av experimentbyggande. Förslag tillmedel för sådana bidrag avses senare bli framlagt i samband med proposition omden framtida energipolitiken. Det är f. n. svårt att bedöma hur stor del avstödet till experimentbyggande under /80 som kan komma allerfordras i form av lån resp. bidrag. Ett enstaka större projekt kan nämligenensamt orsaka en kraftig förskjutning av medelsbehovet från bidrag mot lån, medanen slor andel små projekt kan få motsatt effekt. Mot innehållande av medel påanslaget V: 12 Lån till experimentbyggande m. m. bör regeringen därför liksomtidigare år kunna medge att rådet, med användning av disponibla medel inomfonden för byggnadsforskning, med motsvarande belopp utökar stödet tillplanering och uppföljning av experimentbyggande. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeatt beslut om lån tillexperimentbyggande m. m. får meddelas intill ett belopp av . 2. medge att beslut om lån till experimentbyggande m. m. preliminärtfår meddelas intill ett belopp av . under vart och ett av budgetåren1980/81 och 1981/82, 3. till Lån tillexperimentbyggande m.m. för /80 anvisa ett investeringsanslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 A. m. m. 14 Kommittéer m. m. 14 Bidraglill vissa internafionella organisationer m. m. B. Bostadsförsörjning m.m. 21 Bostadsbidrag m. m. 40 Räntebidrag m. m. 45 Eftergift av hyresföriustlån 46 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 52 Bidrag tillförbättring av boendemiljön 62 Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler 66 Uppmstningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 68 Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 73 Bidrag till översiktlig planering m.m. D. Lantmäteri- och kartväsendet Organisation, uppgifter m. m. Lantmäteriet: Vissa allmännamyndighetsuppgifter 85 Mätning och kartläggning 90 Bidragtill förtättnings- och uppdragsverksamhet 58422000 1811000 7388000 4000000 Summa för driftbudgeten 7466074000 Prop.1978/79:100 Bilaga 16 155 93 Lånefonden för bostadsbyggande 5 100000000 143 Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 1000 145 Lånefonden för kommunala markförvärv 133 000000 148 Lånefonden för allmänna samlingslokaler 8000000 V. Fonden för låneunderstöd 150 Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse I 000 152 Lån till experimentbyggande m. m. Summa för kapitalbudgeten 5 264 502 000 Totalt för bosiadsdepartementet 12 730 576 000 Tryckeri, Stocktiolm 1978 Bilaga 17 till budgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 Till industridepartementetsverksamhetsområde hör ärenden rörande denallmänna näringspolitiken, industri och hantverk, regional ulveck-lingsplanering och regionalpolitiskt stöd,mineralförsörjning, energi, tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, officiell provning och kontrollverksamhetsamt flertalet statsägda företag. De senasie årensutveckling för indusirisektom kontrasterar starkt mot förhållandena under1960-talet och . Sålunda ökade produktionsvolymen . Produktiviteten, mätt somproduktionsvolym , steg . minskade såväl produktions- som exportvolymen igenomsnitt. Produktiviteten ökade inte alls, vilketär en för efterkrigstiden unik utveckling. Industrins andel avtotala produktionen har sjunkit Jämfört med . Antalet sysselsattainom industrin har varit i siort sett oförändrat ,dock med en viss minskning . Sysselsättnings- ochproduktionsutvecklingen inom industrin framgår av följande sammanställning. 1960 1965 1970 1975 1977 1978 Antal sysselsatta (1 OOO-tal) 1040 1089 1055 1051 1014 984 Andel av total sysselsäUning (%) 29,1 29,3 27,3 25,6 24,5 23,3 Industrins andel av totala produktionen (%, löpande priser) 31,6 30,7 30,0 31,9 27,626,4 (%, löpande priser) 36,6 36,9 37,3 42,6 43,6 42,6 Förklaringaraa tillden uppkomna siluationen för svensk industri kan sökas i en kombination av stmktur-, konjunktur- ochkostnadsproblem. Flera av konventionella"paradvaror" har blivit speciellt utsatta för den hårdnandekonkurrensen på världsmarknaden, l.ex. massa, papper," I Riksdagen1978179. 1 samL Nr IOO. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 2 järn och slål. Dessa varugiuppers andel av det totalaexportvärdet har minskal från lill . Trotsatt andelen har minskat, representerar dessa produkter dock fortfarande en betydandedel av den totala svenskavaruexporten. Som framgår av sammanställningen, harverkstadsindustrins andel av den totalaindustriproduktionen efter en kraftig ökning i början av 1970-talel stagnerat kring .