prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Samhällets stöd till jordbruksproduktionen i form avgränsskydd och marknadsreglerande åtgärder har som primärt mål att säkerställaen inhemsk livsmedelsproduktion vid avspärrning. Enligt nämndens mening kanemellertid motsvarande beredskapsskäl inte åberopas för ett utvidgat stöd tillträdgårdsnäringen. Såsom framgår av utredningen finner inte hellerjordbmksnämnden, som svarar för livsmedelsberedskapen, 1978/79:136 14 detrimligt att av enbart beredskapsskäl upprätthålla en viss minimiproduktion avträdgårdsprodukter bortsett från den produktionsvolym som eventuellt kan varanödvändig för att få fram svensk frövara för lagring. Vad gäller de övrigaåberopade målen finner nämnden att trädgårdsnäringen inte därvidlag skiljersig från näringslivet i övrigt. att utredningens nu framlagda överväganden och förslag på flerapunkter går i en riktning som i alltför liten utsträckning beaktarkonsumenternas intressen. Därtill kommer att vissa av förslagen verkar svåraatt förverkliga utan en omfattande administrativ apparat för planering ochkontroll. Med hänsyn härtill anser nämnden att utredningens förslag tillmarknadsreglerande åtgärder inte kan ligga till grund för ett slutligtställningstagande utan frågan bör omprövas i anslutning till utredningensfortsatta arbete. Även utredningens förslag till ändringar av gränsskyddet börenligt nämndens mening bli föremål för översyn. delar utredningens uppfattning att målet för trädgårdspolitikenbör vara att skapa förutsättningar för en effektiv och konkurrenskraftigträdgårdsnäring som ger dem som arbetar inom näringen en god försörjning ochatt tillförsäkra konsumenterna produkter av god kvalitet tillrimliga priser. Konsumentverkettillstyrker utredningens förslag till strukturella förbättringar förträdgårdsnäringen i form av statliga kreditgarantier, bidrag tillenergibesparande åtgärder ra. m. i de delar som avser produktion av ätbaraträdgårdsprodukter.. Vad beträffar prydnadsväxtodlingen menar verket att detfrån konsumentsynpunkt ej är motiverat att samhället stöder denna del avnäringen. Arbetsmarknadsstyrelsen:Arbetsmarknadsstyrelsen yttrade sig över betänkandetArbete i jordbruk och trädgård (SOU 1978: 29) avgivet av utredning omjordbruks- och trädgårdsnäringens arbetskraftsförhållanden. I yttrandetframhåller styrelsen risken för att subventioner till näringar med omfattandesäsongmässig produktion motverkar en önskvärd omvandling av näringslivet. Densärskilda marknadsfond som föreslås av trädgårdsnäringsutredningsyftar bl. a. till att minska de årliga lönsamhetsvariationer som orsakas avstrukturella förändringar, fluktuationer i produktpriser och varierandeskörderesultat. Aretsmarknadsstyrelsen vill också i detta sammanhang framhållarisken för, att subventioner av detta slag bromsar eti önskvärd omvandling avnäringslivet. Styrelsen anser det viktigt att de förändringar sombedöms nödvändiga inom näringen sker på ett sådant sätt att omställningsproblemför den enskilde och berörda kommuner begränsas. De i betänkandet länmadeförslagen rörande gränsskydd och kreditgarantier samt stöd tillrationaliserings- och energibesparande åtgärder får dock huvudsakligen bedömasfrån andra syn- 1978/79:136 15 punkterän dem styrelsen närmast har att beakta. Sverigeslantbruksuniversitet: Styrelsen finner, att den i stort sett positivabedömningen av näringens utvecklingsmöjligheter verkar realistisk. Det är ocksåganska självklart att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha enekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andranäringar, att trädgårdsnäringen skall kunna erbjuda trygg sysselsättning ochgod arbetsmiljö samt att konsumenterna skall tillförsäkras produkter av godkvalitet till priser som de är beredda att betala. Föregen del kan styrelsen instämma i att stora lönsamhetsvariationer och starkaprisfluktuationer är en nackdel inte bara för trädgårdsnäringen själv utanockså för konsumenterna och samhället i övrigt. Styrelsen är sålunda enig medutredningen på denna punkt. Däremot är styrelsen mera tveksam till de avutredningen föreslagna stabiliseringsinstrumenten. Detta kommer att utvecklasytterligare i det följande. vill styrelsen understryka att de avutredningen uppställda målen förutsätter för att förverkligas kraftfullaåtgärder för att utveckla och införa ny teknik och nya kulturmetoder samtrationell marknadsföring. Därjämte vill styrelsen betona ett par andra frågorsom icke helt entydigt och mindre fullständigt behandlats i avsnittet omriktlinjerna för svensk trädgårdspolitik. Enligtdirektiven skulle de sakkunniga överväga frågor, som sammanhänger med bl. a.lokaliseringen av trädgårdsföretagen. Utredningen formulerar på sid. 173 iallmänna ordalag trädgårdsnäringens betydelse ur regionalpolitisk synpunkt ochframhåller bl. a. betydelsen av att förse konsumenterna med färska produkter.Ett klarare ställningstagande på denna punkt hade varit värdefullt. Näringensbetydelse ur sysselsättningssynpunkt borde därvid beaktas. Eftersomdet ur folkhälsosynpunkt från flera håll bedöms värdefullt att starkt ökaandelen av frukt och grönsaker i kosten, ifrågasätter styrelsen om inte dennamålsättning borde kommit till klarare uttryck i de uppställda riktlinjerna. Vadslutligen gäller utredningens bedömning av möjligheterna till försörjning medträdgårdsprodukter i en avspärrningssituation och betydelsen härav villstyrelsen framhålla den möjlighet till styming av inriktningen av fröodlingeni , som en kontroll av de avtal, som upprättas mellan svenska ochutländska växtförädlingsfirmor, skulle kunna medföra. Härigenom skulle ocksåförhindras att förädlingsarbetet inom för svensk beredskapsförsörjning viktigaväxtslag förläggs till andra länder. I detta sammanhang bör ocksåhusbehovsodlingens potentiella betydelse för livsmedelsförsörjningen i enavspärrningssituation beaktas. Sammanfattningsvisfinner styrelsen att prisstabiliserande åtgärder, ansträngningar att främjaeffektivitetsförbättringar i näringen samt san- 1978/79:136 16 noliktkraftfulla åtgärder på marknadsföringens område måste vara centrala element isvensk trädgårdspolitik. Länsstyrelseni : tillstyrker förslaget till målformulering.----- Länsstyrelsenvill för del framhållaatt starka skäl talar för en satsning på fortsatt och utbyggdträdgårdsproduktion inom länet. Främst är det närheten till en stor marknad förfärskvaror men även den odlingstradition som finns här som gör länet särskiltlämpat för trädgårdsodling. En tyngdpunkt i odlingen finns i och omkringStor-Stockholm. avser att i planeringssammanhang verka för att ilämpliga områden mark reserveras för den fortsatta utvecklingen avträdgårdsnäringen. Även i övriga delar av länet, bl. a. i skärgården, börträdgårdsnäringen ges stöd tiU en positiv utveckling. Länsstyrelseni : anser det viktigt att klarariktlinjer dras upp för svensk trädgårdsnäringspolitik. Sådana är enligtlänsstyrelsens mening nödvändiga om eventuella statliga insatser påträdgårdsområdet skall ske, men också för hur trädgårdsnäringen bör utformasregionalt vad avser produktionens omfattning och inriktning samtsysselsättningen. Det finansiella stödet bör inriktas på att främja en fortsatteffektivisering av produktionen. Länsstyrelsennoterar i sammanhanget att utredarna uppmärksammat trädgårdsproduktionensregionala betydelse när det gäller att tillgodose konsumenternas behov avfärska grönsaker. Liksom utredningen anser det angeläget attträdgårdsnäringen utnyttjas för att nå regionalpolitiska mål. 1länsplaneringsrapport konstaterar att det finns godaförutsättningar för trädgårdsodling i länet, speciellt i den tättbefol-kadeGöteborgsregionen där avsättningsmöjligheterna är goda. Begränsande faktorerär dock brist på kapital och lämpliga mindre gårdar. Mot denna bakgrund väntarlänsstyrelsen inga större förändringar i produktionen. Fortsattarationaliseringar torde emellertid leda till att sysselsättningen minskarnågot framöver. Länsstyrelseni : anser att det för den framtida trädgårdsnäringenär viktigt att en mer långsiktig trädgårdsnäringspolitik läggs fast avstatsmakterna på samma sätt som inom exempelvis jordbruket och fisket.Styrelsen anser att utredningens förslag till riktlinjer för svenskträdgårdsnäring i stort kan ligga till grund för ett sådant mer långsiktigtställningstagande. Länsstyrelsenvill understryka problem med lågprisimporten. I har dettasärskilt svårt drabbat nejlik-, ros- och krysantemum-odlarna. I vissutsträckning har också blomsterlökdrivningen drabbats av en kris genom enalltför snabb utbyggnad av stora rationella driverier som intemotsvarande minskning skett bland mindre enheter. 1978/79:136 17 Föratt mildra de omställningsproblem, som de ändringar av marknadsbilden dettamedför, bör den föreslagna fonden för marknadsfrämjande åtgärder bli ettverksamt medel. Tyvärrstörs avsättningen i västra ofta avsubventionerade produkter och dumping via konsignationspartier. Kvaliteten pådessa partier har växlat från hög till mycket låg. anser detviktigt att dessa subventioner eller dumping inte får påverka den svenskaproduktionens omfattning och inriktning. Utredningenavser att i ett kommande betänkande behandla distribution och marknadsföring.I västra saknas i stort sett samordnad marknadsföring vilket försvårarproduktionen i tillräckligt stora kvantiteter och fördröjer önskvärdarationaliseringar. Utredningenbedömer att odlingen på frUand kommer att uppta oförändrad areal men attmekaniseringen kommer att öka. Såväl från beredskaps-, kvalitets- somsysselsättningssynpunkt bör inte produktionen enbart lokaliseras tillsydligaste . En tendens till spridning av odlingen har märkts under1970-talet och intresset att ta upp odling av bär och köksväxter utanför Skånehar blivit märkbar. anser att denna utveckling bör uppmuntras såatt konsumenterna får större tillgång till närproducerade köksväxter ochblomsterprodukter av hög kvalitet. Därigenom kan också flera regionalpolitiskasyften nås. Beträffandeövriga produktionsområden vill anföra följande. Produktionen avplantskoleväxter minskade under 19501960-ta-let men ökar nu åter. Inom västraSverige produceras plantskoleväxter på endast 203,5 ha varav 34,2 ha iÄlvsborgs län. Utan svårighet torde denna odling kunna ökas 34 gånger innanbehovet täckts med de växter som är möjliga i vårt klimat. Produktionenav trädfrukt har i det närmaste upphört i västra . Med de nya sortersom lanserats och handelns ökade intresse för lokalt odlade varor torde ennyetablering i , utmed Västgötaber-gen och Vänerkusten kunna varaaktuell. Länsstyrelseni : finner att riktiinjema i kap. 9 kan utgöra ettrimligt handlingsprogram för att uppnå de specificerade målen. Det är ocksåsynnerligen angeläget att effektivitetsmålet även ges högstaangelägenhetsgrad. Av i kap. 8: 2 beskrivna medel bör därför forskning, försök,rådgivning och utbildning hksom rationalisering av produktion, distribution ochmarknadsföring prioriteras högt. Utredningenslår fast att utifrån kommande subventionerade produkter och dumping ej bör fåinverka på den svenska produktionens omfattning. efterlyser etteffektivt kontrollinstrument mot dessa former av marknadsirritation. Beträffandehushållning med begränsade resurser (s. 166 ff) säger utredningen attträdgårdsproduktionen bedrivs framför allt på de allra Prop.1978/79:136 18 bästajordarna i konkurrens med mark för industrier, bostäder m. m. villdock framhålla att en stor del av trädgårdsnäringens produkter kommer fränarealer med marginell betydelse för konkurrerande användningsområden. Dettagäller speciellt bär och frukt liksom för en väsentlig del av köksväxtodlingeni . Dessa produkter kan ha stor betydelse ur regionalpolitisksynpunkt och sysselsättningssynpunkt vilket mera ingående borde ha belysts avutredningen. Länsstyrelseni : Inom finns goda förutsättningar att underodlingssäsongen; täcka länets behov av lokalt odlade trädgårdsprodukter. Tyvärrstörs produktionen av att handeln tillföres stora partier importeradvara av mycket växlande kvalitet. Utredningentar inte upp distributions- och marknadsfrågor. Avsaknaden av en modern marknadsföringär märkbar i och motverkar produktion i tillräckligt stora enheter. regional odling i stora delar av bör kunna lämnas etableringsstödså långt avsättningsförhållandena kan lösas och risk för överetablering inteföreligger. Tillgång till lokalt odlade bär, köksväxter och prydnadsväxter avgod kvalitet saknas i stora delar av länet. En begränsad etablering bör därförkunna skapa arbetstillfällen och tillgång på den högre kvalitet en närodladvara ger. Länsstyrelseni : Enligt mening är det väsentligt attregionalpolitiska aspekter beaktas inför fastläggandet av en ny svenskträdgårdsnäringspolitik. Goda förutsättningar för en geografisk omfördelningav produktionen tycks f. n. finnas eftersom den nödvändiga nybyggnationen avväxthus, för att bibehålla nuvarande areal, uppgår till ca 170 000 m-.Länsstyrelsen anser det inte vara självklart att dessa reinvesteringar skallförbehållas . Länsstyrelsenvill påpeka att en så arbetsintensiv näringsgren som trädgårdsproduktion ärmycket väl lämpad för de många areellt sett små företag som finns i norraSverige. Faktorer som talar för en sådan lokalisering är tillgången påförhållandevis billig jordbmksmark, vatten för bevattning, bristen påsysselsättningstillfällen för framför allt kvinnlig arbetskraft, samt behovetav en lokal trädgårdsproduktion. Investeringsbehovet per arbetstillfälle tycksinte avvika från mindre industriers. Länsstyrelseni : I samarbete med avdelningen för trädgårdsekonomi vidSveriges , , har länets lantbruksnämnd initierat enundersökning om västernorrländsk trädgårdsnäring. Inom ramen för projektethar därefter anordnats ett symposium, vilketresulterat i att en särskild arbetsgrupp för utveckling av den yrkestnässigaträdgårdsnäringen i länet har tillsatts. I gruppen ingår representanter förodlarorganisationen och för myndigheter. Intressetför odling av trädgårdsprodukter har ökat . För allaträdgårdsprodukter utom för jordgubbar är dock f. n. försälj- Prop, 1978/79:136 19 ningenmindre väl ordnad. Detta gäller produkter odlade såväl under glas som påfriland. Problemet inom produktionsledet är att frilands-grönsaker mognar tillstor del och . Detta förhållande kan gestora utbud som ibland ger tendenser till överproduktion med prisfall. Därförmåste odlingen programmeras med försöksmässigt utvalda sorter, som kan gelängre skördeperiod med längre försäljningssäsong. Bättre lagringsmöjligheterför lagringsdugliga produkter måste också skapas. Vidare krävs utökadekontakter mellan odlarna för anpassning av produktionen till marknadskrav,kvalitet, tillgång och efterfrågan. Inommarknadsledet synes reklam för norrländska produkter ha alltför litenomfattning. Detta har bl. a. sin förklaring i att norrländska produktersaluföres under en alltför . Lösningen bör vara att genom enprogrammerad odling och utökad lagring göra norrländska produkter tillgängligaunder och därmed mera intressanta för handeln. Detta bör sedanfullföljas med ökad satsning på reklam för dessa produkter. Enutökad trädgårdsodling bör ses som en sysselsättningsbefrämjande åtgärd och kanfå stor betydelse ur regionalpolitisk synpunkt. Därvid bör även beaktasmöjlighetema att genom odling av trädgårdsprodukter öka sysselsättning ochinkomst vid mindre lantbmksföretag. Vidare bör eftersträvas attträdgårdsföretagen erhåller tillgång till mark i behövlig utsträckning. I defall såväl jordbruks- som trädgårdsföretag är intressenter för förvärv ellerarrende av samma markareal bör företagen ha likvärdiga möjligheter, vilketnuvarande tillämpning av jordförvärvslagstiftningen också möjliggör. Fören önskvärd utveckling av trädgårdsnäringen inom länet krävs attmarknadsföringen ordnas på ett bättre sätt och att odling och avsättningsamordnas, att det statliga investeringsstödet tUl trädgårdsnäringen förbättrasoch att etableringsstöd införes samt att större resurser tillskapas förrådgivning till den yrkesmässiga trädgårdsodlingen. Länsstyrelseni : Av och Aktion Z gjord utredning omträdgårdsodling i framgår att den jämtländska trädgårdsnäringenbör kunna utvecklas och utökas så, att länets konsumtionsbehov täcks under dentid ortens trädgårdsprodukter kan saluföras. Utökningen förutsätter odling avfärskvaror, som är programmerad till konsumtion och odlingsförutsättningar.Vidare behövs ökade lagringsmöjligheter för rotfmkter och andralagringsdugliga produkter, ordnade utbud i alla försäljningsled, anskaffande avvarumärken för norrländska produkter samt ökad konsumentupplysning. Länsstyrelseni : Trädgårdsnäringen är av relativt begränsad omfattning iVästerbottens län. Växthusproduktionen kan beräknas vara värd ca 4 milj. kr.och frilandsproduktionen ca 2,5 milj. kr. Växthusproduktionen är främstinriktad på utplanteringsväxter och lök- 1978/79:136 20 blommor.Frilandsodlingen består i första hand av jordgubbar, svarta vinbär ochplantskoleväxter. Avsättningen sker nästan uteslutande till en lokal marknad.De odlingstekniska förutsättningarna bedöms vara mycket goda och då i förstahand i fråga om bärodling. Odlingen av jordgubbar och svarta vinbär harex]5anderat förhållandevis kraftigt . Det finns anledning atttro att en ytterligare expansion kommer till stånd och då särskilt av svartavinbär. Avsättningsmöjligheterna för dessa bär är också goda genom denorganiserade bärhandeln. I anslutning till tätorterna är förutsättningarna försjälvplockning av bär också goda. Länsstyrelseni : Trädgårdsnäringen är enligt av väsentligtintresse i arbetet med att förbättra utkomstmöjligheterna i länet särsldlt förglesbygdens del. Samhällets möjligheter att ge stöd för utveckling avträdgårdsnäringen har varit begränsade. Utredningens förslag innebärbetydelsefulla förbättringar härvidlag. Som det väsentligaste inslaget iförslagen ser de ambitioner som kommit till uttryck för attanpassa trädgårdsnäringspolitiken till övergripande regionalpolitiska mål. Deninriktning som politiken haft för de areella näringama har lett till enkoncentration av rationaliseringsinsatsema till det konventionella jordbruket,begränsat till kustlandet och de större odlingsområdena i älvdalarna. Urregionalpolitisk synvinkel är konsekvensema av utvecklingen mycket allvarliga.Om avfolkningen fortsätter kommer i stora delar av länet att saknas detbefolkningsunderlag som krävs för att länets råvamtill-gångar skallkunna tillvaratas på ett rationellt sätt. Detär mot den här skildrade bakgrunden som tagit initiativ till attutarbeta ett handlingsprogram för länets areella näringar. utgickhärvid från att dessa näringar är en integrerad del av länets näringsliv ochatt åtgärder som vidtas inom näringama måste avstämmas mot och samordnas medden övergripande regionalpolitiska målsättningen så långt detta är möjligt.Programmet antogs av styrelse enhälligt den 9 december 1974.Mot bakgrunden av förhållandena i länet betonas i programmet beträffandeträdgårdsnäringen attstöd till trädgårdsnäringen bör utgå efter i huvudsak samma principer som fördet konventionella jordbruket, attviss nyetablering inom länet av växthusföretag och plantskolor bör ske, attbidrag bör ges till de investeringar i sådana befintliga företag som behövs förderas bestånd och utveckling, attbidrag bör kunna lämnas till sådana maskiner i trädgårdsföretag som avserutnyttjande gemensamt med andra företag, attbidrag för anskaffning av plantor vid uppbyggnad av bärodlingar 1978/79:136 21 börutgå av det skälet att dessa närmast är jämförliga med levande inventarier ijordbruket, samt attstöd bör ges till trädgårdsnäringsföretag även i de fall då produktionen utgörkomplement till annan försörjningskälla. Utredningenhar som produktionsmål uttalat att efterfrågeökningen till stor del bör kunnatillgodoses genom utökad svensk produktion. Detta synes alltför begränsat somproduktionsmål. Enligt bedömning bör det ligga i samhälletsintresse att trädgårdsnäringen i ges fömtsättningar att bli sårationell att en allt större andel av hela konsumtionen tillgodoses av inomlandet odlade produkter. Enväsentlig utbyggnad av näringen inom har goda förutsättningarom samhällets stöd utformas så att regionalpolitiska mål tillgodoses.Länsstyrelsens erfarenheter från det regionalpolitiska arbetet understryker attdet från samhällsekonomisk synpunkt är olyckligt om de olika näringsgrenarnagör sina bedömningar enbart med utgångspunkt från sitt eget sektorsintresse.Skall de regionalpolitiska målen, som måste anses överordnade övriga mål, kunnauppnås, fordras att de olika näringsgrenama underordnar sig regionalpolitikenoch så långt möjligt medverkar till dess måluppfyllelse. I detta sammanhang börunderstrykas att de regionalpolitiska konsekvenserna av näringspolitikens utformningfår en mycket stark genomslagskraft i ett län som . : Inledningsvis får KF som en allmän invändning motträdgårdsnäringsutredningen framföra att konsumentaspekter inte beaktats itillräcklig omfattning i samband med de förslag som utredningen framlagtbeträffande bl. a. lämplig tullnivå, gränsskydd och regleringssystem. KFframhåller rent principiellt att produktionen i ökande grad måste ske vidrationella företag som framgångsrikt kan konkurrera med importerade varor.Utredningen föreslår ingen särskild produktionsmålsättning men framhållerberedskapsmotiv för en inhemsk produktion. KF anser dock inte att någonsärskild beredskapsmålsättning är befogad för den kommersiellaträdgårdsnäringen bl. a. därför att produktema på det hela taget är meraumbärliga än på jordbruksområdet och dessutom från näringssynpunkt delvis kanersättas av t. ex. vitamintabletter och liknande. Under enavspärrningssituation kommer dessutom en betydande del av produktionen attvara husbehovsodlingar varför KF anser att den beredskapsåtgärden bör vidtasatt man har en tillfredsställande beredskapslagring av bl. a. köksväxtfrö. Ivilken utsträckning produktionsresurser bör tilldelas växthusodlingen vid enavspärrning blir närmast en prioriteringsfråga. Inkomstmålsättningenär alltför allmänt uttryckt enligt KF:s uppfattning och saknar sådanapreciseringar som att produktionen skall ske vid 1978/79:136 22 rationellaföretag och att företagarna då bör ges möjlighet att uppnå en likvärdigstandard men däremot inte garanteras en sådan standard. KF får även generelltpåpeka att inkomstmöjligheterna och lönsamheten varierar kraftigt inom ochmellaa olika näringar i och därför finner KF att utredningens förslaghärvidlag är illa genomtänkt. sedan hävdar att den ökade efterfrågan på trädgårdsprodukter iframtiden till stor del bör kunna tillgodoses genom utökad svensk produktionanser KF inte att en sådan generell målsättning är ändamålsenlig. I varje fallbör man inte utgå ifrån att öka andelen av de trädgårdsprodukter somskall odlas kommersiellt i . Enligt KF:s uppfattning blir rationalitetenoch konkurrenskraften hos den svenska trädgårdsodlingen avgörande härvidlag. KFfår också framhålla att samhällets hittillsvarande insatser för att förbättraförsöks-, forsknings- och rådgivningsverksamheten bör vidareutvecklas. Vidareanser KF det naturligt att det finansiella stödet främst bör syfta till enfortsatt effektivisering inom trädgårdsnäringen genom användande av modernteknik och nya kulturmetoder, med utveckling av energisnålare växthus m. m. Landsorganisationeni : Enligt de prognoser som utredningen haft tUlgång till kommerkonsumtionen av trädgårdsprodukter att öka i . Enligt LO:s uppfattningär en utveckling i denna riktning angelägen och önskvärd, inte minst urfolkhälsosynpunkt. Med hänsyn till att sambandet mellan produktpriset ochefterfrågan är starkt för flertalet här aktuella produkter, betyder dock densamhälleliga politiken på detta område mycket för den framtidakonsumtionsutvecklingen. Enligt LO:s mening måste därför trädgårdspolitiken gesen sådan inriktning att konsumentpriserna på ifrågavarande produkter kan hållaspå en rimlig nivå. LOvill erinra om att det för ett starkt exportberoende land som ärnödvändigt att aktivt verka för ett så fritt handelsutbyte som möjligt. Stegmot ökat gränsskydd måste därför noga övervägas.