prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Med uiiryckligl samlycke lill förvärv av ulländskt medborgarskaplikställes här liksom i 7 S lagen om svenskl medborgarskap inlräde i allmäntjänst i unnan slal, nar deltu medför all ulländskl medborgurskup för\'urvas.Där så icke sker hur inlrudei i uiländsk allmän tjänst däremot ingenrällsverkan i avseende på del svenska medborgarskapel. Delundanlag från huvudregeln som sladgas i andra meningen molsvarar beslämmelsernai medborgarskapslagen 7 S punkl 3 och 4 saml 8 S andra Slyckel. De där och ilagens 9 a S gjorda förbehåll, enligt vilka del svenska medborgarskapet undervissa omständigheter kan fö kvarslå, behöver icke anges i regeringsformen. Vadbeträffar del yiierligare undanlag som gjorls i den iredje meningen hänvisaslill den allmanna moiiveringen. Såsom där framhållits skall överenskommelser uvdella slag ulllid unses vuru av sådan vikt ull de jämlikl 10 kup. 2 S tredjeslyckel regeringsformen skull underställas för godkännande. Innebördenav del tillagda iredje slyckel i denna paragraf framgår av den allmannamotiveringen (8.4). 1andra siycket av denna puragraf hur lugils in förbudel mol retroaktiva skalleroch avgifter. Skallrespeklive avgift är begrepp som redan finns i regeringsformen. Vad särskiltgäller avgift ar atl märka ull härmed avses inle bara sådan"belungunde" avgift, som enligt 8 kap. 3 S regeringsformen i principskall beslutas av . Även en avgift,som erläggs frivilligt somersättning för en vara eller en prestation och avser ull bidru lill eller hellläcka statens 176 Spccialnioiiyering SOU 1978.34 koslnader inom ifrågavurunde verksumhelsområde, är enavgift i regeringsformens - och därmed också i dennu paragrafs - mening.Exempel på denna sist numndu typ av avgift ur taxorna för de affärsdrivandeverken. Frågan, vilken omständighet som utlöser skull- respekliveavgiftsskyldig-hcl, har behandlals i den allmänna moiiveringen (8.1). Reiroaklivilel ärenligt undantagsregeln i andru meningenunder ungivnu förulsuitningar lillålen. om den utlösande omsländigheieninträffude sedan ell UV regeringen eller riksdagsulskoli framlagl förslag liilrelroakliv föreskrift hude lämnuls till riksdugen eller sedun regeringen hadelämnal meddelande i saken genom skrivelse. Den avgörunde lidpunkienär den dug då proposiiion, uiskoiisbeiänkande respeklive skrivelse medmeddelande blir allmän handling hos . Enligi nuvarande regler häromblir avgörande lidpunki för en proposition och ell meddelande från regeringenden dag då proposilionen eller skrivelsen kommer in till kammarkansliet. Förell uiskoiisbeiänkande blir den avgörande dagen i regel nur beiänkundei förslugången anmäls i kammaren. Reiroukiiviiei ur i förvarningsfullen lillålen från -inie från och med - den dug då förvurningen gavs. Med förslag som har lugis frum uv riksdugsuiskoli förslåsenbarl uiskolls-mujoriielens förslug, således ej förslug som hur frumförlsreservaiionsvis i ulskollei. Som framgårav laglexten skall meddelande lill riksdagenfrån regeringen all denna avser all föreslå en relroakliv skalleregel ske genomskrivelse (se 3 kap. 6 S riksdagsordningen); vurken munlligl meddelande ellermeddelande exempelvis i budgelproposilionen är alllså lillräckligi för au ellbeslul om relroakliv tillämpning senare skall kunna fattas. Vad skrivelsenskall innehålla diskulerus i den ullmänna moiiveringen och i del följande. 1 S försia stycket andra meningen riksdagsordningen framgår indirekl allen sådan skrivelse från regeringen inle skull hänvisas lill utskoll förberedning. Del förhållandel all relroakliv lillämpning uv en nyskatteregel är tillålen från i. ex. dagen då regeringen i proposiiion lude frumförslag lill denna innebär giveivis inle atl den reiroukiivu tillämpningenmåsie ske jusl . Grundlagsregeln säger bara au reiroakliviteteninle får gå längre bakåt i liden än så. För all en skulleregel skall fö lillämpus relroukiivi fråndugen då proposilionen i ärendet kom in lill kummarkunsliei krävs inte all delråder fullständig överensstämmelse mellun förslugel lill föreskrift iproposilionen och den sedermera unlugna lagen. Vid riksdagsbehandlingen kanalllså vissa jämkningar göras ulan all man går misle om möjlighelen lillrelroakliv lillämpning. Vad vidare gäller del fallel all regeringen meddelarriksdagen all den avser att föreslå en retroaktiv skalleregel är lydligl, allmeddelandel inie kan innehålla någon detaljerad beskrivning av kommandeförslag. Del väsenlliga är all del genom meddelandel görs klarl vilken lyp avtransaktion, inläkl, avdrag elc. liom förslaget avses ingripa mol sumt frånvilken lidpunki relroukliviieien skull gälla. Däremoi kan inte generellt krävasalt del säll, på vilkel ingripandel skall ske, preciserus. Som har frumhållilsi den allmänna moiiveringen måsle i dessu siiuaiioner görus en uvvägning mellanolika inlressen. varför de skutlskyldigu inte kan garanierus fullförulsebarhei. Föreskrifternai regeringsformen om del föreslugna särskilda förfarandel för beslul röranderäliighetsbegränsande lag har lagils in såsom nya iredje ochfiurdesiyckeni2kap. 12 S.såsom ell nyll iredje stycke i 2 kap. 20 Soch såsom enny 13 kap. 7 S. Huvudbestämmelserna finns i 2 kap. 12 S. Sistnämndaparugruf unger nu i shi,försia stycke vilku uv de i 2 kup. I-l 1 SS upplugnurällighelerna som är begrunsningsbura. Vidare slås fasl all begränsning måslegöras genom lag,ulom ietl parangivna fall. Slulligen förutskickas all del flnnsvissa materiella ramar för begränsningsmöjligheterna. I paragrafens andrasjycke anges vissa generella sådana ramar. Där föreskrivs alträttigheisbegränsning får göras bara för alt lillgodose ändamål som ärgodtagbart i ell demokraliskl samhälle. Begränsningen får aldrig gå ulöver vadsom är nödvändigt med hänsyn lill del ändamål som har föranlell den. Den fårinle heller sträcka sig så långl all den ulgör ett hol mol den friuåsiktsbildningen såsom en av folkslyrelsens grundvalar. Slulligen slås fast atlbegränsning inte förgöras enbarl på grund av politisk, religiös, kullurelleller annan sådan åskådning. Iiredje stycket i 2 kap. 12 S har för del försia angetts det särskildalagsiiftningsförfarandeis primäru lillämpningsområde. Det har skell genom enhänvisning lill försia stycket. Förfarandel omfaltarsåledes lagar som angårbegränsning uv yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten,demonsiralionsfrihelen och föreningsfrihelen, den kroppsliga integriteten iallmänhet, skyddel för förtrolig meddelelse, rörelsefrihelen i allmänhet ochrälten lill offentlighet vid domslolsförhandling. Formuleringen omfattarvisserligen också skyddel mol husrannsakan och liknande inirång, men lagar som ingriperenbarl i denna fri- och rättighet undantas från del särskilda förfarandelslillämpningsområde genom en föreskrifi i fjärde siycket. Skälen härtill harredovisals i den allmänna moiiveringen. Vidareanges i iredje slyckel grundelementen i del särskilda beslulsförfarandel.Förfarandel innebäraii lagförslagel i fråga skall vila i i minsl lolvmånader innan del för antas. Tiden räknas från del all det försiaulskoilsyllrandel över förslaget anmäldes i kammaren. Förslaget skall dockalllid kunna förkaslas omedelbarl. Vidare skall en kvalificerad majoritet kunnaanta förslaget ulan dröjsmål. Härför skall krävas insiämmande av minsl femsjättedelar av de rösiande. Ellviktigt moment är atl del särskilda förfarandet skall vara tillämpligt bara påyrkande. Bakom ell sådani yrkande skall slå minsl lio riksdagsledamöler. Denärmare bestämmelser om del särskilda förfarandet som behövs föreslås bliiniagna i riksdagsordningen. Ullrycketi iredje slyckel "förslag till lag angående begränsning av" någon avde ifrågavarande fri- och rällighelerna belyder inle, all det konkrelalagförslagel nödvändigtvis skall ytteriigare inskränka den berörda rättigheten.Innebörden är att lagförslagel skall angå föreskrift som är rättighetsbegränsande. Ifjärde stycket ålerfinns undantagen från del särskilda beslutsförfarandetslillämpningsområde enligt iredje stycket. Lagar som avser enbart skyddel molhusrannsakan och dylikl har redan nämnts. De andra undantagen är vissu lagar omtystnadsplikt, lagar om "rena" frihetsstraff och om viss 18 1978/79, I saml. 178 Specialmotivering SOU 1978:34 förlängningav lidsbegränsud lags giltighetstid. Ettfemle undantag framgår av den nya 13 kap. 7 f regeringsformen. Där sägs all delsärskilda beslutsförfarandet inte skall lillämpas då rikel är i krig elleromedelbar krigsfara. Bakgrundenlill och innebörden av de nämnda undantagen har redovisals i den allmännamoiiveringen (4.5.2-4.5.4, 4.7.5, 4.7.6 och 4.11). Delsärskilda beslulsförfarandet enligt 2 kap. 12 S iredje siycket saml undantagetdärifrån för föriängning av tidsbegränsad lags giltighetstid skall varatillämpliga också på sådan särskild lag som avses i 2 kap. 20 S undru stycketregeringsformen. Detta grundlagssiadgande handlar om fri- och räilighetsskyddelför ullänning här i landet. Beslämmelse om förfarandets tillämplighel hartagits in som ell nylt iredje siycke i nämnda 20 S. Bakgrunden härtill harangivits i den allmänna moiiveringen under 4.7.3. Se vidare specialmoliveringenlill 2 kap. 20 S. Delsärskilda lagstiftningsförfarandet kommer lill ulöver del redun infördumaleriella räilighetsskyddel i 2 kap. regeringsformen. För ell beslul omräUighetsbegränsande lag krävs således både all - i förekommande fall - delsärskilda förfarandel lillämpas och atl regeringsformens maleriella villkor äruppfyllda, t. ex. alt - där så krävs - ell lillålel inskrunkningsändumålföreligger. Ordel"lag" kan vara dubbeliydigi. Del kan belyda förfalining som beslutalsav . Del kan också avse särskild föreskrifi i sådan författning. Igrundlagsiexi använder rättighelsskyddsulredningen ordet i den sisinämndabemärkelsen. I moliviexten använder ulredningen ordel i bägge betydelserna. Såsomen rättighetsbegränsning eller såsom räliighetsbegränsande belecknas ofta denlagregel som ger slöd för ifrågavarande ingripande i del särskilda fallel. Ävendella ingripande i sig ulgör en rällighetsbegränsning. Man säger alllså allrättigheten "begränsas genom lag". Den begränsas också genom delkonkrela ingripande som sker med stöd av lagen. Denna terminologiskafiexibilitet torde inte föranleda missförsiånd. Man måsle dock uttrycka siglydligl när man åsyftar del fallel - där del får föreligga - alt räiiighet medslöd av bemyndigande i lag ("delegeringslag") begränsas genom annanförfattning än lag. Vissamera generella spörsmål i fråga om det särskilda lagsiiftningsförfö-randelstillämpningsområde har behandlats i den allmänna moiiveringen. Här skall nu molden bakgrunden göras en mera detaljerad genomgång för varje fri- och rättighetför sig. Det sker genom en ulföriig exemplifiering av befinlligalagbeslämmelser som blir omfallade av detla särskilda förfarande. Såsombelysning anges ibland bestämmelser som faller utanför detla område. Yttrandefriheieni tryckt skrift regleras i en särskild grundlag, tryckfrihetsförordningen.Yttrandefriheten i radio, TV och film är däremot inte reglerad pågrundlagsnivå. arbeie kan emellertid leda lill SOU 1978:34 Spedalmotlvering 179 allså blir fallet. I samma mån kommer det nu förevarunde lugstiftningsför-furundeiall bli inakiuelll. F.n. fuller dock radio- och filmrälten inom regeringsformens rum. Dessarättsområden innehållerätskilliga yiirundefrihelsbegrunsunde besiämmelser. Frånradiolagen (1966:755) kan nämnas tillsiåndskravet för användning avradiosändare (2 S), radiomonopolei (5 S), regeln au monopolet skall ulövasopartiskt och sakligt (6 S) samt möjlighelen enligt 8 S undra slyckel tillförhandsgranskning i vissa fall. Hithörande regler omfattas i. v. av del nuföreslagna särskildu lugsliflningsförfarandei. (Ändringar i radiolagen harföreslagits i propositionen 1977/78:91.) Del särskilda förfarandel omfaltarockså - bortsett från föreskrifierna om rällegången - flertalet regler iradioansvarigheislagen (1966:756). Sistnämnda lags sakinnehåll har tryckfrihetsförordningensom mönsier. (1 proposilionen 1977/78:144 hur föreslugiis särskildansvarighetslag för den s. k. Även filmcensuren är givelvis enytlrandefrihelsbegränsning. De maleriella bestämmelserna därom i förordningen(1959:348) med särskilda besiämmelser om biografföreställningar m. m. omfattasav det särskilda förfarandel. förutsätter atlregleringen av yttrandefriheten i radio och film kommer all behandlas avyltrandefriheisulredningen. Principernaför gränsdragningen mellan s. k. yllrandefrihelsbroli och andra broll harangells i förarbeiena lill reform, vartill hänvisats i den allmänna moiiveringenunder 4.6.1 A. Man går efter syflel atl skydda den fria opinionsbildningen ochden allsidiga upplysningen. Fönalochförolämpning (broilsbalken 5 kap.) är yllrandefrihelsbroli. Dessaslrafföeslämmelser skall alllså omfaiias av del särskilda beslulsförfarandel.Delsamma skulle gälla för s. k. ekonomiski förtal, om sådani skullesirafföeläggas. Det må emellerlid erinras om atl förmögenhelsbroiien fallerutanför omrädel. Därmed avsedda gärningar får liksom hiuills anses sombrollsliga i annal avseende än som missbruk av den grundlagsskyddadeytirandefriheien. Del må vidare erinras om all beslämmelserna i 15 kap.brottsbalken om mened m. m. inle berör den grundlagsskyddade yttrandefriheten.För belysning av gränsdragningen må särskilt pekas på 15 kap. 7 S om falskresp. All dessa brotl lill skillnad från förtals-brottetinle är att anse som ytirandefrihetsbrolt beror uppenbariigen på alt det försirafföarhei för falsk eller vårdslös tillvitelse krävs, att ytlrandel gjortslill en myndighet som har atl uppta anmälan i den sak det gäller. Vidareär här all redovisa del av 6 kap. 6 S om oiukiigi beteende. Delgäller andra stycket som avser bl. a. del fall all någon genom ord somuppenbart sårar tukt och sedlighet upplräder ansiölligl mot annan. Denna del avstrafföestämmelsen måste anses som ytlrandefriheisbegrän-sande iregeringsformens mening och omfattas av del särskilda förfarandel. I16 kap. finns vidare vissa besiämmelsersom omfattas av delsärskilda beslulsförfarandel. Del gäller uppvigling (5 S), hets mot folkgrupp(8 S), otillåtet förfarande med pornografisk bild (11 S) ochförledande avungdom (12 S). Detsamma skulle ha gällt för beslämmelserna om de s. k.rykiessprid- 180 Specialmoiivering SOU 1978:34 ningsbrotten, som fanns fram (16kap. 6 S, 17 kap. 6 S och 19 kap. 8 S ). Brolisbeieckningarna varsamhällsfarlig ryktesspridning, beljugande av myndighei och ryktesspridningtill fara för rikels säkerhei. Den sisinämnda sirafföestämmelsen har dockbehållits som s. k. krigsarlikel (22 kap. 2 a S ). Frågan om i vadmån spridandel av osanna rykten skall varu slrufföelagi är emellertid föremålför uiredning (Dir 1977:5). En förnyad kriminalisering pä della område skulleomfattas av det särskilda förfarandel. Strafföestämmelsen om uppror i 18 kap. 1 S äromfallad av del särskilda beslulsförfarandet. Gärningar som avses där kan varayllrandefrihelsbroli. Också straffskärpningsregeln i 18 kap. 2 S broilsbalkenhör hil, i vad den hänvisar lill 5 kap. nämnda balk. 1 19 kup. strafföeläggsytlrandefrihelsbroiten högförräderi (1 S), krigsansiijian (2 S), spioneri (5och 6 SS), obehörig hejåttning med hemlig uppgifi (7 och 8 SS) och vårdslösheimed hemlig uppgifi (9 S). Del må anmärkas all också 10 S om olovligunderrättelseverksamhet omfattas av del särskilda beslulsförfarandel, efiersomdenna kriminalisering i vart fall ulgör en inskränkning i informalionsfriheten.- Reglerna om spioneribrollel är f n. föremål för översyn. Denna har uppdragilsåt samma kommitté som skall pröva frågan om lagsliflning mot falskryktesspridning. Ytterligare följande bestämmelser i brollsbulken ärakluella i della sammanhang. 20 kap. 3 S om bron moi lystnadsplikt omfattas avdel särskilda lagsliftningsförfarandel. Detsamma gäller f ö. de bestämmelser iskilda lagar som statuerar själva tystnadsplikten, dock inie när del gällertystnadsplikl endast för offentliga befattningshavare och ijänsleplikliga ifråga om sädanl som för hållas hemligl med stöd av tryckfrihetsförordningen. Också 21 kap. 8 S broilsbalken om missfirmdse mot krigsmanoch 10 S om uppvigling av krigsmän omfattas av det särskilda förfarandel.Detsamma gäller den ovannämnda bestämmelsen om ryktesspridning färaförrikeis säkerhei (22 kap. 2 a S) saml stadgandena om landsförräderi, landssvek,landsskadlig vårdslöshet, samröre med fienden, undergrävande av siridsviljanoch försvars-skadlig ryklesspridning (1. 2, 4, 5 och 6 SS i 22 kap. ). Ulöver de regler i 22 kap. , som direkt riklarsig lill rälislillämparen, finns del en ddegeringsbesiämmdse i 16 S Genom dennabemyndigas regeringen all sälla vissa bestämmelser i lillämpning i vissaangivna situationer. Bland dessa bestämmelser ingår de ovannämnda paragrafernai 22 kap Delegeringsbesiämmelsen i 16 S omfattas därför av det särskildaförfarandet. Bestämmelser som särskilt sirafföelägger försök,förberedelse eller stämpling till ett yttrandefrihetsbrotl omfattas av delsärskilda beslulsförfarandel. Detsamma gäller t.ex. 19 kap. 15 S broilsbalken. I detla sammanhang bör den numera upphävdasirafföestämmelsen i 19 kap. 13 S broUsbalken om lagande av utländskt understödberöras. Den torde vid fri- och rätlighetsreform knappasl habetraktats som en ytlrandefrihetskriminalisering. Den brottsliga gärningenbestod nämligen i all man mottager egendom (av främmande makl). Mensirafföarhelen förutsatte att della görs i syfte alt genom skrifter eller påannal sätt påverka den allmänna opinionen i cenlrala politiska ämnen. Skulleman i stället ha gärningen konsiruerad såsom förberedelse till ettytirandefrihetsbrolt, skulle SOU 1978:34 Spedalmotlvering 181 struflbeluggningen av dellu förberedelsefull vuru omfutluduv det särskildu beslulsförfarandel. Del må anmärkas alt den ovannämndakommitté, som skall se över bl. a. spioneribrollel, också skall la upp fråganom behovei av lagsiiftning mol propaganda, som finunsierus från ullundei ochsom kun medföru fura för den fria meningsbildningen i landet. Lagen (1949:165) ang. beslagå vissa skrifter (ändradsenasi 1977:1019)uvser uppviglunde skrifter som uniräfläs vid avdelning avkrigsmakten. (som mångfuldiguts på del säu som uvses iiryekfrihelsförordningen finns cn motsvarunde bcsiummelse dar.) Av vud somsagls i den ullmänna moiiveringen om ivångsmedel (4.10.6) framgår,ull lagen1949:165 skall anses omfallad av det särskilda förfarandet. Däremoi bör allmänna regler om beslag i brottmål (se 27kap. ) inle anses begränsa ytirandefriheien durför, ull beslugi princip för läggus också på skriftlig handling. (En annan sak är allmöjlighelen atl la brev eller telegram eller dylikl i beslag, medan del ärunder befordran hos post-resp. , ulgör en begränsning av skyddel förförtrolig meddelelse.) Också förbudet mol otillbörliga yllranden i 9 kap. 5 skall unses omfutlal av del särskildalagstiftningsförfarandet. Vidare omfattas lagen (1947:164) om,förbud mol poliiiskauniformer av del särskilda förfarandel. Delsammu gäller lagen (1975:370) omförbud moi spridning och utförsel av vissa kartor och lagen (1975:371) omförbud mol spridning och utförsel av flygbilder och vissa fölografiska bilder. Till skillnud från vad som uUalais i bil. 6 lill fri- ochrältigheisutredningens belänkande (s. 289-290) anserrättighelsskyddsulredningen, att den ekonomiska sidan av upphovsrätten intebör uppfattas som en begränsning av yttrandefriheten i grundlagens mening. Delär här fråga om upphovsmannens principiella ensamrätt all mångfaldiga verkeioch eljest utnyttja della ekonomiski. Däremoi måsle upphovsmannens s. k.ideella rätl anses som en sådan begränsning. Härmed avses desiraffsankiionerude beslämmelserna i 3 S andra och iredje slyckena lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnäriiga verk. Där föreskrivsall ell verk inle får ändras så, all upphovsmannens litterära ellerkonslnärliga anseende eller egenart kränks. Vidare sägs atl verkei inlc hellerfår göras lillgängligl för allmänheten i sådan form eller i sådant sammanhangsom är på angivel sätt kränkande för upphovsmannen. Såsom en inskränkning i dengrundlagsskyddade yttrandefriheten bör vidare uppfanas viiesbeslämmelsen i 51S mot all ell verk åierges offentligt på ett sätt som kränker den andligaodlingens inlressen. Vid denna lolkning synes del främst bli följandebestämmelser i upphovsrätts-lagen som blir omfallade av del särskildabeslulsförfarandel: 3 S andra och tredje Slyckena, 51-53, 59 och 60 SS. -Ochvad gäWerlagen(1960:730)om räll ulffotografisk bild skulle detsamma gälla för 2S andra slyckel, 16, 21 och 22 SS. I detla sammanhang må såsom belysning pekas på 15 Sfirmalagen (1974:156). Denna bestämmelse avser del fall att firma eller annatnäringskännetecken eller dess användning strider mot goda seder eller allmän 182 Specialmotivering SOU 1978:34 ordningeller är vilseledande. Då kan domstol vid viie förbjuda innehavaren avkännetecknet atl använda della. Det skulle möjligen kunna sällas i fråga, allell sådani sladgande begränsar yitrandefriheten i regeringsformens mening. Såbör dock inle anses vara fallel. Denkommersiella reklamen ar ell område, där regeringsformens yiirandefriheisbegreppär någoi mera vidsträckt än tryckfrihetsförordningens. Regeringsformensyttrundefrihelsbegrepp omfattar helu reklamomrädet, medantryckfrihetsförordningens omfaiiar bara en del av della område. Sålunda lordeavsiklen vara all marknadsföringslagen (1975:1418) skall fullu hell vid sidanav tryckfrihetsförordningen, medan cenlrala bestämmelser i den däremoi utgörinskränkning i yttrandefriheten i regeringsformens mening. Å andra sidan är ellförbud mol reklum för viss vuru någoi som unseils kunna gripa in också itryckfrihetsförordningens yllrandefrihelsområde. 1 1 kap. 9 S nämnda förordninghar undaniug gjorls från vissu delar av del iryckfrihels-rallsliga skyddelsåviii gäller kommersiell annons för alkohol eller lobak (jfr propositionen1973:123 s. 48). Vadgäller marknadsföringslagen så omfattas vissa av dess materiella bestämmelserav del särskilda förfarandel. Det gäller i varje fall 2 S (och 5 S) omolillböriig marknadsföring och 6 S (och 9 S) om vilseledande marknadsföring. (I del försia fallel är sanklionen förbud, normall vid vite, och i det andrafallel slraff Också sunktionsbesiämmelsen i 18 S omfattas av det särskildaförfarandet.) Däremot kan beslämmelserna i 4 S om produktsäkerhet och i 7 och8 SS om vissa otillåtna erbjudanden till konsumenl inle unses beröra dengrundlagsskyddade yttrandefriheten. Demaleriella beslämmelserna i en lag om förbud mol eller andra begränsningar ifråga om alkohol- eller lobaksreklam skulle omfattas av del särskildaförfarandet. gäller oavsett om del är fråga om reklam i iryckl skrifteller i annal medium. Yrkesmässigkreditupplysning m. m. Samlidigtsom man i 1 kap. 9 S tryckfrihetsförordningen öppnade möjlighet lilllagingripanden mot tobaks- och alkoholreklam öppnade man i samma beslämmelsevissa möjligheler lill reglering i vanlig lag i fråga om kreditupplysning.Della gäller närmare besläml i fråga om offenlliggörande i yrkesmässigkredilupplysningsverksamhel av kreditupplysning, som innebär otillböriiglinirång i enskilds personliga integritet eller som innehåller oriklig ellermissvisande uppgift. Av proposilionen (1973:123 s. 49 ö) framgår alt man anselldel klart, alt den önskade regleringen krävde ändring itryckfrihetsförordningen och alllså i och för sig var ell ingrepp itryckfrihetsförordningens yllrandefrihetsskydd. Åsyftadebestämmelser i vanlig lag har uifärdals genom kreditupplysningslagen(1973:1173). Dess inledande bestämmelser (1-2 SS) anger lagenslillämpningsområde och ger vissa begreppsdefinitioner. Dessa regler är teknisktså direkl kopplade till de följande beslämmelserna, att I och 2 SS bör ansesomfallade av det särskilda lagsliftningsförfarandel. 3och 4 SS handiur om lillsiånd m. m. Kredilupplysningsverksamhel får enligthuvudregeln bedrivas enburt efter lillsiånd av dalainspektionen. Dessaparagrafer omfutlus uv del särskildu förfarandel. 5-14SS bär rubriken "Verksamheiens bedrivande m. m.". Verksamheien skullbedrivas så all den ej leder lill olillböriigi inirång i personlig integriiet(5 S).