prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den betydelse yrkesuppgifter har inomflera delar av verksamheisområden finner styrelsendet angeläget att förutsättningarna ytterligare prövas för att ta framuppgifter om yrke i anslutning till ett genomförande av HBS 1980. Styrelsenvill emellertid återigen betona betydelsen av att finna sådana formerför upp-piftsinsamlinpen att kraven på aktualitet i planeringen tillgodoses. Arbeiarskyddssiyrelsen: Bäde vid undersökningar av denallmänna miljön och arbetsmiljön är behovet av uppgifter om bakgmnden stort.En indi-vidanknuten yrkesuppgift är härvid väsentlig. Inom det arbelsmedicinskaområdet har, som utredningen påpekar, behovet av yrkesdala underde senare årenvuxit. Uppgifter om yrke bör därför erhållas vid totala tvärsnittsundersökningar,typ folk- och bostadsräkningarna. Uppgifi om näringsgren, såsom föreslås i betänkandet, ärinte tillräckligt. Det krävs möjligheler att kombinera både näringsgren, yrkeoch region. Ett exempel på delta utgör det nystartade informationssystemet förarbetsskador (), där man efter krav från arbetsmarknadens parter funnit detnödvändigt att, föruiom redovisning på näringsgrenarna lämna sådan också föryrke . Detta innebär en skärpning av kraven på yrkesuppgift. Yrkesiillhörighethar tidigare endast redovisats . För att kunna på ett meningsfulltsätt redovisa dessa yrkesrelaterade tal krävs att antalet personer inom ettyrke (riskpopulationen) är känd, åtminstone för 5-årsperioder. Denna uppgiftkan enbart erhållas genom folk- och bostadsräkningen. Prop.1978/79:128 86 Eu annal exempel utpör de exponerinpsrepister som är underuppbyggnad pä arbetarskyddsstyrelsen. Upppift om yrke måste inpå för att möjlip-pörajämförelser mellan personer exponerade för olika ämnen och mellan olika repister.liksom jämförelser över lid och mellan olika repioner och länder. Återipen geryrkesuppgifterna vid folk- och bostadsräkningarna den enda möjliga bakgrunden. Arbeiarskyddssiyrelsen förväntar sig stor hjälp i arbetelmed all upptäcka och förebyppa olika typer av arbetsmiljörisker penom andrainformationssystem som är under uppbypgnad, som t. ex. cancer-mitjöregistreloch dödsfallsregislrei. gäller speciellt beiräffande sjukdomar med långalatenstider. För dessa system gäller att misstanke om möjlig orsaksfaktor blandannat kan erhållas med hjälp av uppgifter om yrke, näringsgren och region. För arbetarskyddsstyrelsen har del varit till hjälp vidprioritering av föreskriftsarbetet att yrkesupppifterna givit en uppfattningom olika riskpo-pulationers storlek. För epidemiologisk forskning är sådankännedom nödvändig. Som man päpekar i utredninpen sker det kontinuerligt enförskjutning i definitionen av yrke. De hiuillsvarande folk- ochbostadsräkningarna har tagil hänsyn till dessa förändringar som manredovisat maienal så att en uppföljning varit möjlig att göra. Dettainnebär att de yrkesuppgifier som funnits i folk- och bostadsräkningen fungeralsom en gemensam nomenklatur och som referens vid all registeruppbyggnad inomlandet och övriga nordiska länder. Med hänvisning till vad ovan anförts villarbetarskyddsstyrelsen bestämt förorda att uppgift om yrke ingår även iframlida tvärsnittsundersökningar av typ folk- och bostadsräkning såsom HBS80. RSV: Enligt förslaget till HBS 1980 (16 S lagförslaget ochkommentaren s. 40) skall Iblkbokföringsmyndigheterna också få tillgång till denlägenhetsförteckning som skall avlämnas för flerfamiljshus vid fastighetstaxeringen.Det skulle därigenom bli möjligt att se i vad mån bostadsinnehavare ärkyrkobokförda pä fastigheten ifråga liksom det motsatta förhållandet att någonär kyrkobokförd där han ej disponerar bostad. RSV hälsar med stor tillfredsslällelse denna möjlighetenligt förslaget till HBS 1980 vilken inte fanns vid FoB 1975. Om lägenheisförieckningarnakan utnyttjas effektivt, torde HBS 1980 komma alt innebära en behövlig ochväsentlig rättning av den aktuella folkbokföringen, har (s. 108 ff) påvisat att det förnärvarande inte finns andra vägar att producera statistik per hushåll på annat sällän del vid FoB 1970 och 1975 använda, nämligen all de enskilda själva har altlämna uppgifter som gör det möjligt atl sammanföra dem som har hushållsgemenskap.Del framgår också alt framslällningen av hushållsstatistik och kombineradstatistik över hushåll och bostäder är kostsam vilkel ligger i sakens natur dåsärskilda begrepp enkom för statistiska ändamål måste tillskapas genom kodningoch annan hantering. För att söka underlätta den framtida statistikproduktionenhar utredningen fört fram två alternativ som kräver ändringar ifolkbokföringen. av alternativen innebär att i folkbokföringen skallfinnas en samhörighetskod som gör det möjligt att knyla alla personer i enlägenhet lill ett hushåll oavsett personernas civilstånd och relationer iövrigt. Systemet skulle förutsätta att personnummer eller annan samhörigheiskodmed hus-hållsföreslåndaren angavs vid alla flyttningar. En försia uppläggningkunde lämpligen ske i samband med FoB. I sitt remissvar utvecklar verket in- 1978/79:128 87 gäende sin syn pä detla alternativ, som verkei bestämt avslyrkerbäde av integrileisskäl och med hänsyn till tekniskl/administrativa oläpenheter. Det andra alternativet för att i folkbokförinpen bygga inen möjlighet till en permanent redovisninp pä hushåll, dvs. boende i samma läpenhei.äralt tillskapa ett läpenhetsnummer som komplement till fastighetsbeteckningen. RSV delar FoB-utredninpens uppfattning (s. 139) attalternativet med lägenhetsnumrering kan bli aktuellt för en närmare prövningpä läng sikt. Del kan erbjuda vissa fördelar även för folkbokförinps- ochskattekontrollen. Ett huvudproblem av praktisk art torde - säsom antytts ipromemorian - bli hur en till fastiphetsbeteckninp knuten byppnads- och läpenhets-identifierinpskall kunna hållas ä jour vid flyttningar. Sannolikt blir det nödvändigt attvid varje tillfälle inhämta uppgiften från fastighelsiigaren via bostadsanmälaneller pä annat sätt, eftersom de enskilda knappast kan förutsättas kunna hällareda på dessa beteckningar. Av stor betydelse är ocksä integritets- ochkostnadsfrågorna i sammanhanget. RSV har emellertid ingen erinran mot alt enutredning kommer till stånd i samarbete mellan ,och . Det av Ulredningenföreslagna sanktionssystemel (14 S) är i ston sett identiskt bäde med 13 Slagen 1975:55 om FoB 1975 och med 10 S lagen 1970: 74 om FoB 1970. Dennalösning ledde beträffande FoB 1970 och 1975 till att vitesföreläggande intekunde ske i de fall det inte visats att anmaning mottagits av den upppiftsskyldipe(se bl.a. RÅ 1972 Fi 503). Utredninpen uttalar (s. 150) emellertid att den nuföreslagna replerinpen skall tolkas på sä sätt att det för att förelägpandeskall kunna ske vid vite är tillräckligt att det kan visas att anmaninp avsäntstill den uppgiftsskyldige i vanligt brev. Med den utformning lagtexien fått ifrågasätter RSV - molbakgrunden av bl.a. regeringsrättens avgörande - om den av utredningen angivna tolkninpenär hållbar. Vad som utredningen avser med "visas"" är ocksäoklart. Enlipl RSVs mening kan de vid FoB 1970 och 1975 framkomna problemenundvikas exempelvis penom en reglering med förebild i 53 S taxeringslagen. SÖ: Enlipt kommitténs förslag skall variablerna yrke ochutbildning icke inpå i HBS 80. För utbildningsväsendets del kommer detta attmedföra allvarliga konsekvenser. till skolans elever kommeratt försämras. Vid fortbildning av personal, som handhar nämnda vägledning,utnyttjas nämligen matenal sammanställd av dala (inkl. variablerna yrke ochutbildning) frän tidipare folk- och bosladsräkningar. En allvarlig konsekvens torde också vara att fleraprognoser kommer att bli begränsade. somredovisar nyrekryte-nnpsbehovet till olika yrken (utbildning) och uppgifter omyrkesbyten inom och mellan olika näringsgrenar blir svår att utförapå det heltäckande sätl som varil möjligl. Denna prognos kräver dataför variablerna sysselsättning, näringsgren, yrke och utbildning. Resultaten frän nyrekryteringsprognosen används inom SÖhuvudsakligen som underlag vid utbildningsplanering men även vid planering avpedagogiskt utvecklingsarbete och fortbildning. Även lärarprognosernas resultat kommer alt bli begränsadedå ingen upppift kommer atl finnas för lärare som är uianför skolväsendet, dvs.ej med i lärarregistret. SÖ anser vidare att det åtminstone för vart tionde årborde finnas en uppgift över svenska folkets utbildning - endast för helariket. Prop.1978/79:128 88 att rubricerade undersökninp penomföres är 1980 (HBS 80)och att variablerna yrke och utbildning medtapes. : Redovisningen av FoB-data har hittillsskett successivi och under relativt länp tidsutdräkt. Det är som ulredningen framhällerviktipi att redovisninpar sker efter undersökningstillfället.Styrelsen har inget att erinra mot att man som utredningen föreslår minskar denomfatlande tabellredcivisninpen. Det får dock inte innebära att HBS-materia-letslillpänplighet bepränsas. Styrelsen finner del angeläget atl uppdragsfi-nansieradclabelltiitap kan göras med största möjlipa flexibilitet. Utiedninpen föreslär att upppifter om yrke, utbildning ochinkomst ej skall tas med i H BS 80. Dessa variabler används i sociolopiska,medicinska och socialmedicinska undersökningar. anser atl ettutelämnande av dessa variabler - och då i första hand yrkesvariabeln skulle i vä-sentlipprad minska undersökninpens värde för socialsektorns del. 1 detta sammanhanp kan erinras om atl hälso- och sjukvärdensstatistik-beredninp (HÄSST) i sitt princippropram förden framtida hälso- ochsjukvårdsstatistiken i anslutninp till en diskussion om en offensiv hälsopolitikoch en därtill anpassad planering anfört: "'För de arbetsuppgifter planeringenhar är det alltsä betydelsefullt att hälso- och sjukvårdsstatistiken kankopplas till vissa socio-ekonomiska uppgifter framför allt uppgifter om yrke. sysselsättninpspradoch liknande, men även uppgifter om t.ex. utbildning, hiishållsinkomsi. hushållssammansättningoch bostadsförhållanden"" (understruket här). De erfarenheter somfinns talar inte för atl i en reguljär statistik frän hälso- och sjukvårdeninsamla sådana data. har byggtupp ett antal register med bl. a. uppgifter om sjukdom. Här kan nämnascancerregistret (1958), missbildningsregistret (1965) och det medicinskafödelseregistret (1973). Med början har ett flertalsjukvårdshuvudmän infört patientadministrativa system vilka även innehållervissa medicinska data. Dessa system har gjort det möjligt att bygga upp en patienlstatislikfrän den slutna sjukvården innehållande sjukdomsuppgifter och med ut-nyttjandeniöjlighetersom i stor utsträckning liknar de övriga registrens. vill med bestämdhet hävda attyrkesuppgiften kommer att fä allt större belydelse vid framtida epidemiologiskaundersökningar av olika samband, där exponeringen är av intresse. Denepidemiologiska forskningen har först fått tillsitt förfogande instrument med hjälp av vilka dessa undersökningar kan göraspå allt mer meningsfyllt och bättre sätt. För atl råda bol pä de bristfälliga yrkesuppgifterna icancerregistret har styrelsen i samarbete med SCB kompletterat registret medyrkesuppgifter ur FoB 60. I övrigt har från FoB 60 hämtats uppgifteromhuvudsysselsättning, näringsgren, yrkesställning, förvärvsarbete, hemort,arbetsplats, födelseland och utbildning. Denna sambearbetning, som nyligenavslutats, har resulterat i ett nytt register, cancermiljö-registret (CMR), Ettantal ansökningar att fä utnyttja CMR har redan inkommit från olikaforskningsinstitutioner. Vidare testas f. n. möjlighelen att få fram en modellför identifiering av bl. a. yrkesgrupper med olika cancerrisk. Resultat avdenna studie väntas tidigast . har inte utnyttjats iden omfattning som vore möjlig. Detta kan förklaras av den korta lid de flestaregistren funnits, bristen pä epidemiologiskt skolade forskare och svårighetenatt få uinyttja bl. a. FoB-material. I ett antal undersökningar, som gjorts medhjälp av miss- Prop.1978/79:128 89 bildninpsrepislrel och det medicinska födelserepisiret haryrkesiipppifler varit av väsentlip betydelse. Som exempel kan nämnas en undersökninpom niisstiinkt förhöjd frekvens av medfödda missbildninpar hos en speciell yrkeskatepori.nämlipen sjiikväidspersonal. planeras pä Medicinska lorskninpsrädelsinilialiv en studie av socioekonomiska bakgrundsfaktorers betydelse förbarnadödligheten och andra komplikationer i samband med förlossninp. Därvidplaneras användninp av flera variabler av socioekononiisk nalur. vilka finns i FoB75 (yrke, hushällsinkomst, bo-sladsförhällande m. Yrkesupppiften har även en piven roll i sysselsätlninpsplanerinpoch ar-betsmarknadsplanerinp. I detta sammanhanp är socialsektorn intressentdels direkt som stor arbetsgivare dels indirekt genom arbetslöshetens konsekvenserför framför allt socialvården men även hälso-och sjukvården. Det har hävdats atl yrkesklassificerinpen är behäftad medvissa brister. Detta förhällande fär dock inte undanskymma det faktum attstatistik byppd pä den. rätt utnyttjad, kan öka kunskaperna om nägot sä viktigtsom orsakerna till ohälsa. Utbytet av merkostnaderna för att samla in och bearbetayrkesuppgifter via personblanketter (ca .) synes i relation till de totalakostnaderna för blankettdelen (ca .) vara mycket stor. anser att de yrkesuppgifter som förnärvarande kan erhållas ur FoB-data utgör en väsentlig förutsättning för enförebyggande och offensiv hälso- och sjukvårdspolitik. Styrelsen vill därförbestämt förorda att 1980 ärs HBS-undersökning även innefattar yrkesuppgiftersom säkerställer jämförelser med tidigare FoB-material. Verket vill ävenunderstryka vikten av att möjligheterna undersöks att insamlayrkesvariabeln pä administrativ väg. I sociologiska och socialmedicinska undersökningarutnyttjas ofta flera bakgrundsvariabler, exempelvis uppgifter om utbildning,för att komplettera varandra. I hälso- och sjukvårdens personalplanering är ocksäuppgifter om utbildning av väsentlig betydelse. anser detdärför finnas skäl att undersökning även inkludera frågor om utbildninp. Uppgifterna om arbetstid är av stor betydelse för denmodell, som utnyttias inom planeringen av barnomsorgen, liksom förpersonalplaneringen inom hälso- och sjukvården. tillslyrkerdärför utredninpens förslag att ta in uppgift om veckoarbetstid i 1980 årsundersökning och föreslär vidare atl alternalivet att insamlasysselsättningsuppgift även på personblanketten ytterligare övervägs. Slaiisliska cenlralbyrån: Utredningen har funnil attyrkesvariabeln har använts i huvudsak på riksnivå och framför allt för SCBsprognosverksamhet. SCB har i sin verksamhet även noterat att intresset för allanvända yrkesvariabeln i den regionala planeringen har ökal betydligt undersenare år. SCB har framställt material analogt med det som finns på riksnivåför att möjliggöra nyrekryteringsberäkningar till olika yrken även pä regional niväutifrän en sambearbetning på individnivå av den totala befolkningen i 70och FoB 75. Önskemål om att få bl. a. yrkesprognoser också pä regional nivähar framförts från olika konsumentprupper, kanske främst frånstudie- och yrkesorienteringsverksamheten, SCB vill i detta sammanhang även uppmärksamma denanvändning som yrkesuppgifter i folkräkningarna fått vidstudier av olika miljöbelastningars inverkan på hälsan bl.a. inomarbetsmiljömedicinens omräde. Folk- och bosladsräkningsmalerialen har härerbjudit en unik da- Prop.1978/79:128 90 tabas för uttag av olika slag. Sambearbetningar med cancermiljöregistretsamt uppbyggnaden av ett dödsfallsregisler är exempel härpä. Utredningen anser alt behovet av statistik över yrke ochutbildning (sid. 55 ff och sid. 194) inte är sä omfattande att det motiverar uppoffrinparnaatt framslälla sådan slatislik . 1 fråga om yrke är del enlipt SCBs uppfiiilninpförvånande att utredningens användaranalys inte visat ett större behov. En avorsakerna lill detla kan för yrkesvariabelns del vara att yrke i FoB 65 endastkodades för 3,av befolkningen. Denna variabel har därför inte kunnai ulnylljasi någon större utsträckning i den regionala planeringen. Vad som kanske är än vikligare vid en bedömning av ulredningensbehovsanalys är att statistik över yrke i FoB 75 inte fanns tillgänplip ellernyligen hade utkommit på regional nivå när ulredningen samlade in sill material.Ell myckel litet antal användare lorde ha haft möjligheten att göra ochdokumentera särskilt ingående analyser. När utredninpen föreslåratt yrke inte skall tas med i HBS80 så hänvisas till andra källor, bl. a. de s. k. lönestalistiska materialenvilka i vissa fall använts i analys- och prognosarbetet, men då för att hämtainformation på aggregerad nivå. Man kan hävda atl dessa malerial i någraavseenden är bättre än folkräkningsmaterialen, kvaliteten är bättre,informationen mer detaljerad. Detla gäller då den informaiion som föreliggerför induslritjäns-temännen. Men de kan inte användas som statistikkälla för dentyp av information som efterfrågas av konsumenter av SCBs prognoser. Skälen till detta är främst följande. Materialen är inteheltäckande, stora delar av arbetsmarknaden finns över huvud tagel inle med, ivissa fall finns uppgifier endast för urval. De olika materialen för skilda sektorer har olika uiformning,vilket inte möjliggör en helhetssyn av arbetsmarknaden. Del största hindret äratt man inte har en gemensam nomenklatur i dessa malerial. Ytterligare kan nämnas att arbetskraftsundersökningarnasom datakälla inte är en realistisk utväg. På grund av att yrke endast kodadesför av befolkningen i 65 (detta motsvarar ca 200000 personer i vuxenålder) finns eifarenhet av att arbeta med urvalsmaterial. Delta visade sigemellertid ge alllför osäkra skattningar för vissa grupper. SCB har här framhällit några angelägna behov avyrkesredovisning. Insamlas ej yrkesuppgifier i HBS 80 torde, som framgår avdet förepäende, yrkesuppgifter ej kunna inhämtas från annat material förränefter omfattande utvecklingsarbete. Detla kan få konsekvenser bl.a. förframtida miljöstudier. Effekter av miljöbelastningars inverkan på hälsan visarsig i många fall först efter en flerårig exponeringstid eller längre periodefter den ursprungliga exponeringen. I detta lidsperspekliv har yrkesuppgifterfrån FoB erbjudit goda möjligheter till relalivi snabbi framtaget basmateriali pågående forskningsverksamhet i jämförelse med alternativ som kräver attfleråriga framåtblickande undersökningar genomförs. Avsaknad av yrkesredovisning kan här innebäraallvarliga begränsningar i möjligheterna att genomföra lillbakablickandeundersökningar. SCB vill emellertid även framhålla de produktionstekniskaföljderna av en yrkesuppgift i HBS 80. Det lorde således inte vara möjligt attpresentera resultat avseende yrke i samband med övrig resultatredovisning i HBS80. Yrkesredovisning måsle här komma senare än övrig redovisning. Ytterligarekommer gransknings-, kodnings- och bearbeiningsmo- Prop.1978/79:128 91 menten att påverkas och innebära lillkommande kostnader om7- I I milj. kr., beroende pä ambitionsnivå m. m. Fränskilda konsumenthäll har lill SCB framförts behov av data om uppvärmninpssättoch bränsleslag i bostadshus. Den kommunala planeringen rörande enerpihushällninpenoch besparingsmöjligheterna i befintligt bostadsbestånd är exempel påanvändningsområden. I dessa sanimanhang är det ocksä väsentligt att fä mätt pähur mänpa personer som berörs. Detta ställer krav pä sambearbetninpar med redovisninpavseende hushållens storlek och sammansättninp, dvs. upppifter som i nuläpetendast kan inhämtas med hjälp av personblankett frän allmänheten enligt kommitténsförslap. SCB vill här peka på möjligheterna att erhålla ovan nämndaupppifter om uppvärmningssätt och bränsleslap från den allmänna fasliphetstaxerinpensamt angeläpenheten av att införa denna redovisning i det s. k. fastigheis-laxeringsregistret. SCB stöderutredningens förslag att begränsa tabelluttaget pä pappers-medium vid enundersökning 1980 till ett antal bastabeller, men vill framhälla att detta kanmedföra mindre information för t. ex. forskning om inte behövlig information istället kan framställas som uppdrag. Verketinstämmer även i den av utredningen föreslagna ökade satsningen på redovisninpmed analyserande inriktninp. Som ettled i den ökade flexibiliteten i labelluttagen som utredningens användaranalysvisat önskvärd, är det angeläget att data frän undersökningen görs lillgänpligaför kommuner, länsstyrelser och andra genom utnyttjande av SCBs terminalbaseraderepionalslatistiska databas (). Därmed blir informalionen inte bara lättareåtkomlig för användarna utan medger även statistikuttag som till innehåll och presentalionsformär anpassad till enskilda planerings- och utredningssituationer. Detta medför ocksäatt man till skillnad frän tidigare inte behöver fastställa så många enskildatabeller med fixerade variabelkombinationer. Utredninpenser undersökningen 1980 som två oberoende delar som av praktiska och ekonomiskaskäl är organisatoriskt sammanhållna. SCB vill dock understryka att ensammanhållen undersökning 1980 är minsl lika motiverad av innehållsmässiga skälsom grund för studier av individers sociala förhållanden i olika avseenden, t.ex. fruktsamhelsstudier och sociala karteringar. SCB vill här specielltframhålla den koppling som måste kunna göras mellan hushåll/familj ochsysselsättning. Verket anser därför atl även denna typ av statistik börframställas vid undersökningen 1980. Möjligen skulle denna delvis kunnafinansieras som uppdrag. Universitets-och högskoleämbetet: Genom beslut och 1977 om en ny högskolahar fastslagits att högskolan skall planeras med hänsyn till samhällets behovav utbildade och individernas behov och önskemål. innebär attplaneringen inom högskolan fortlöpande måste beakta bl. a. arbetsmarknaden förolika grupper av utbildade. Härtill kommer att de senaste årens ansträngdastatsfinansiella läge medfört att en ökad vikt kommit att fästas vidprioriteringar inom och mellan olika slag av högskoleutbildning utifrån bl. a.bedömningar av samhällets behov. Allt sedantillkomsten av prognosinstitutet vid statistiska centralbyrän (SCB) haren successiv metodutveckling skell som siktat till att förbättra prognosertill grund för bl. a. utbildningsplaneringen. Den hittillsvarande metodikenhar byggts upp genom utnyttjandet av yrkesuppgifterna i folk- ochbostadsräkningarna. har vid sin konsumentanalys enligt UHÄ:smening la- Prop.1978/79:128 92 pil allt för lätt pä frägan om folkräkningsuppgifternas belydelseför utbild-ningsplaneringen, vari ingär planeringen av högskoleutbildningensdimensionering. Att propnosinstitutet är en av de fåtalipa huvudkonsumenternatill upppifter om yrke och utbildningsuppgifter från folkräkningarna fär inteundanskymma atl i sin tur en hel stor samhällssektor för sin planering och sinaanalyser är beroende av de uppgifter som prognosinstitutet sammanställer ochpublicerar. Enligt vad UHÄ inhämtat kan de av prognosinstitutet orda arbets-marknadsberäkninparnainte utföras utan tillgång till folkräkningsupppifter om yrke insamlade iprincip . Det är inte troligt alt någon enklare och billigaremetod finns för att samla in de behövliga uppgifterna än att medta dem i enfolkräkning. Konsekvensen av att uppgifter i enlighel med utredninpsförslagetutelämnas i 1980 ärs folkräkning synes därför bli alt ell av de viktigasteunderlagen för den kvantitativa högskoleplaneringen inte kan successivtaktualiseras pä det sätt som förutsatts. Uppgifterna om befolkningens utbildning ulgör inte enabsolut nödvändig del av prognosinstitutets hittillsvarande beräkningar.Uppgifterna utgör dock ett värdefullt komplement lill bl.a. prognosinslilutelsstudier av yrkesbyten och nyrekrytering till olika yrken. För attutbildningsuppgifterna skall vara av värde för utbildningsplaneringen behöverdessa uppgifter dock inte redovisas lika detaljerat som folk- ochbostadsräkning. Genom en enklare redovisning blir de invändningar -höga kostnader och kvalitetsproblem - som utredningen anfört mot en insamlingav utbildningsupppifter mindre relevanta.