prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 vissa fall kanregeringen, efter ansökan av kommunen, medge atl det lånebelopp som inleefterges får övertas av kommunen som ett särskilt hyresföriustlån. Under budgetåret 1911I1Sbeviljades ansökningar om eftergift av hyresföriustlån fill ett belopp av 25,5milj. Av detta belopp avser 5,5 milj. kr. beslut, som innefattar störreeftergifter än i normalfallet. Totalt har intill utgången av nämnda budgetårbeviljats 169,8 milj. kr. i sådana eftergifter. Antalet outhyrdalägenheter har minskat snabbare än hyresnivån har stigit.Utgifterna kan därför beräknas minska successivi. En omständighet som görberäkningen av utgiftema mycket osäker är att 1978/79:100 Bilaga 16 46 man inte vet i vilken utsträckning låntagarnakommer atl t. v. föredra ränte- och amorteringsfrihet därför att eftergift ärförknippad med inlösen av återstoden av lånet. Styrelsen uppskattarutgifterna till 60 milj. kr. förinnevarande budgelår och till 50 milj. kr. för /80. Jag kommer under anslagelIV:12.Lånefonden för bostadsbyggande att redogöra för situationen på bostadsmarknadenoch för utvecklingen av antalet tomma lägenheter. Även om antalet tommalägenheter har minskat i jämförelse med lidigare år kommer dessa lägenheter attutgöra en ekonomisk belastning för vissa bostadsföretag under de närmasteåren. har dessutom en mindre ökning av antalet tomma Itenheterskett. Jag kommer därför senare alt, i enlighet med bosladsslyrelsens förslag,förorda atl hyresföriusllångivningen får omfatta även hyresförluster somuppkommer . Enligt bostadsstyrelsensberäkningar kommer utbetalningarna av hyresföriustlån, som sker från anslaget IV: 12. Lånefonden förbostadsbyggande, att uppgå lill ca 180 milj. kr. under innevarande budgetåroch ca 160 milj. kr. under /80. För hyresförluster underåren 1971- 1977 har lån beviljats med sammanlagl ca 1140 milj. kr. Av denna summahar låneeflergift beslulals med ca 485 milj. kr. Slalens eftergift har utgjortca 225 milj. kr., medan återstoden har fallit på bostadsföretagens ägare,främst kommunerna, i form av inlösen av hyresföriustlån. I samband medeftergift beviljas räntebefrielse fram till inlösningstillfället. Dämtöver kanräntebefrielse utan samband med eftergift beräknas ha beviljats förhyresförlustlån om drygt 400 milj. kr. Beslul i ärenden som avser eftergift,ränlebefrielse och senareläggning av amortering meddelas sedan den 1 1978i normalfallet av länsbostadsnämnderna. Medelsbehovel föreftergift av hyresförlustlån kan inte med säkerhei anges. Jag förordar attanslagel förs upp med ett i förhållande till innevarande budgetår oförändratbelopp om 75 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Eftergift avhyresförlustlån för /80 anvisa ett förslagsanslag av 75 000000kr. 1977/78 Utgift 234 312777 1978/79 Anslag 190000000 1979/80 Förslag 120000000 Prop.1978/79:100 Bilaga 16 47 Från anslagel bekostasutgifter för förbättringslån i den mån de är ränte-och amorteringsfria,bosiadsanpassningsbidrag samt - övergångsvis -vinterbidrag som har beviljatsföre den och bidrag till ombyggnad av bostadslägenheter, det s.k.initialstödet. Också utgifter för information till allmänheten rörande lån-och bidragsgivningen bekostas från anslaget. Bestämmelsemaomjörbättringslån finns i kungörelsen (1962:538) om förbättringslån (omlryckt1976:789, ändrad senasi 1978:393). Lån utgår för förbättring och i vissa falluppförande av bostad för åldringar, handikappade m.fl. samt under vissafömtsättningar för förbällring av annan bostad. Lånet får vara ränlefritl ochstående intill ell belopp av . per lägenhet, när det avser personeröver , handikappade m. fl. i en-eller tvåfamiljshus, och intill etl beloppav . i övriga fall. Bosiadsanpassningsbidragutgår enligl bestämmelsema i kungörelsen (1973:327) om bosiadsanpassningsbidrag(ändrad 1978:388). Bostadsan-passningsbidraget utgår för ålgärder inom och ianslulning till bostadslägenhet som behövs för atl handikappade skall kunnautnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidrag utgår med högsl 15000 kr.men kan beviljas med högre belopp om det föreligger särskilda skäl. Vinterhidrag beviljasenligt bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omlryckt1976: 788, ändrad senasi 1978:658) och utgår i samband med bostadslån, i defall beslut om lån har meddelats före den , för den särskildakostnad som beräknas ha uppstått genom alt byggnadsföretaget utfördesvintertid. Initialstöd utgår enligtbestämmelsema i kungörelsen (1973: 538) om bidrag i vissa fall lill ombyggnadav bostadslägenhet (ändrad senasi 1975:484) för ombyggnad som har påbörjatsunder liden den 31 december 1975, dock under fömtsättning attansökan har kommit in till förmedlingsorganet . Bidragutgår för ombyggnad av hus med mer än två lägenheter under förutsättning bl. a.alt ombyggnaden har skett med stöd av bostadslån enligt bostadslånekungörelseneller bostadsfinansieringsförordningen och att lägenheterna före ombyggnadeninte fyllde kraven på lägsta godtagbara standard. Bidragsbeloppet utgör avden godkända ombyggnadskostnaden, dock högst . för varje lägenhet. För beslul om räntefriaförbättringslån fastställer en ram för det löpandekalenderåret och en preliminär ram för det närmast följande. harmedgivit att sådana lån får beviljas med högst 90 milj. kr. och70 milj. kr. 1977/78: IOO bil. 16, CU 1977/78: 27, rskr1977/78: 264). Härutöver har regeringenföreskrivit att beslut om särskilda förbätlringslån för energibesparandeåtgärder enligt 2 a § förbältringslånekungö-relsen, vilka lån är räntefria ochstående, får under budgetåret l978/79Jäm-te andra lån och bidrag förenergibesparande åtgärder meddelas inom en Prop.1978/79:100 Bilaga 16 48 särskild ram uppgående lill 864 milj. kr. Dennaram har sedermera vidgats med 300 milj. kr. Under /78inkom 3 547 ansökningar om jörbättringslån mot 4 980 under budgetåret dessförinnan.Under samma period meddelades 3 075 beslul om lån, avseende 3 316 lägenheter.Motsvarande antal var underbudgeiårei 1976/77 resp. 4 561 och 5 056. Avbesluten underbudgeiårei 1977/78 avsåg 20 flerbostadshus med sammanlagt 127lägenheler. Den under budgetåret1977/78 beviljade lånesumman uppgick lill 74,9 milj. kr., varav 37,4 milj. kr.utgjorde räntefria lån eller lånedelar. Motsvarande belopp under budgetåret1976/77 var 101,7 milj. kr. resp. 53,0 milj. kr. Det genomsnittligalånebeloppet per lägenhet uppgick under /78 till ,varav . utgjorde ränlefritl belopp. Beslut om särskildaförbättringslån till energibesparandeåtgärder meddelades under /78 lillett belopp av 8,3 milj. kr. Dessa beslul avräknades mol ramen förenergibesparande åtgärder. Bostadsslyrelsenredovisar i samband med sin behandling av förbättringslångivningen vissauppgifter ur pensionärsundersökningens betänkande (SOU 1977:98) Pensionär 75.Enligt dessa bor pensionärerna genomsnittligt setl sämre än andra. De äldstabor allra sämst. Gamla, ensamstående pensionärer i glesbygd har den lägstastandarden. Mot denna bakgrund anser attförbättringslåneformen alltjämt behövs. Långivningen haremellertid minskat i omfattning. Bristande kunskaper hos pensionärerna antasvara en anledning härtill. understryker därför behovet av enuppsökande verksamhet från kommunemas sida liknande den på 1960-talet.Ytterligare en anledning till nedgången anser styrelsen vara altinkomststrecken inte helt har anpassats till förändringen i penningvärdet. Slyrelsen föreslår altinkomstgränserna anpassas till förändringarna av folkpensionsförmånerna. Maximibeloppet förenskilda personer har varit oförändrat och beloppet förkommuner och företag sedan den . Som kompensation för de senasteårens kostnadsstegringar bör maximibeloppen, . för enskilda personeroch . för kommuner och företag, höjas till . resp. 14000 kr.Motsvarande höjningar av de särskilda beloppen för samer i de fyra nordligastelänen och i bör göras. Länsbostadsnämndernaberäknar att för beslut om räntefria förbätlringslån erfordras ett belopp avca 60 milj. kr. Även med beaktande avförslagen om ändringar av inkomstgränser och maximibelopp torde de för åren1978 och 1979 fastställda ramarna på 90 milj. kr. resp. 70 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 49 Ramen för beslul omräntefria jörbällringslån bör därför fastställas till 70 milj. kr. för år 1979och preliminärt lill samma belopp för . Bosiadsanpassningsbidragbeviljades under /78 för 7624 lägenheter med etl belopp av 57.4 milj.kr. Budgetåret var motsvarande anlal lägenheter 7 095 ochbidragsbeloppet 51.3 milj. kr. Del genomsnittliga bidragsbeloppet per lägenhetvar . under /78 och . Maximibeloppet förbosiadsanpassningsbidrag är . Bostadsslyrelsenföreslår att beloppel höjs med , lill . Delfinns enligt slyrelsen risk för att del nuvarande maximibeloppet inte täckerkosinaden för vissa vanligen förekommande ålgärder. Bidrag för ombyggnad, s.k. iniiialsiöd. utbetalas efter det slutligabeslutet om bostadslån. Totalt har beviljats 162 milj, kr. i sådani stöd. Avdetla belopp har vid utgången av /78 utbetalats 128 milj. kr.Resterande 34 milj. kr. beräknar styrelsen kommer atl betalas ut /79. Utgiftema förvinierbidrag avser endast ärenden i vilka beslul om bostadslån har meddelatsföre . För budgetåret1978/79 beräknas utgifterna till ca 5 milj. kr. Därmed skulle beviljade bidragvara i huvudsak utbetalda. Ulbeia/ningen avräntefria förbätlringslån beräknas till ca 60 milj. kr. under budgetåret1979/80. För samma budgetår beräknas utbetalningarna avbosiadsanpassningsbidrag till 73 milj. kr. Jag behandlar först frågor som rörförbällrings/ångivningen i allmänhel. Bostadsslyrelsen tarinledningsvis upp frågan om behovet av förbättringslåneformen i framliden.Styrelsen pekar på att pensionärsundersökningen i silt betänkande (SOU1977:98) Pensionär 75 har redovisat all äldre personer allljäml bor sämre änandra och all de pensionärer som bor i glesbygden har den lägsta standarden avalla. Styrelsen bedömer därför atl låneformen alltjämt fyller en viktiguppgift. Jag vill erinra om altriksdagen vid 1975/76 ärs riksmöle begärde en översyn avförbättringslångivningen (CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276) mol bakgrund avbostadspolitikens ändrade former. I föregående års budgetproposition anmäldejag all denna översyn pågick inom . Jag nämnde vidare atlkommunalekonomiska utredningens förslag (SOU 1977:78) om ändringar av dekommunala bostadstilläggen till folkpension och utfallet av remissbehandlingenav förslagel skulle beaktas vid översynen. Nyssnämnda förslag bereds f n. inomregeringskansliet. Regeringen återkommer till i dessa frågor senareunder delta . Jag övergår nu lill deförslag belräffande ändrade beslämmelser för förbättringslånen sombostadsslyrelsen har fört fram. 4 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 50 vilken anges i taxerad inkomst, höjdes förmakar den frän 26()0() kr, lill , och för ensamstående frän17000 kr. (prop,1977/78:100 bil. CU 1977/78:27, rskr 1977/78:264). Bostadsslyrelsenförutsätter med hänvisning till mitt uttalande i förra årets budgetpropositionalt det ocksä i fortsättningen vidtas de ändringar som föranleds av iindringari folkpensionens sloriek. Mot bakgrund av dehöjningai som har skett av folkpensionsbeloppen sedan frågan ominkomslgränserna senasi prövades förordar Jag all inkomslgränsen för makarfasislälls till . ochinkomslgränsen för ensamslående lill . Del är en höjning med 40(M) kr.för makar och med 2 OOO kr. Ändringen bör skeden . Maximibeloppet förränlefritl förbätlringslån för enskilda personer har varit oförändrat sedan denI och beloppet för kommuner och förelag sedan den 1 april 1970.Bostadsslyrelsen föreslår alt maximibeloppen höjs för atl kompensera de senasietva årens koslnadsstegringar. Jag delarbosladsslyrelsens uppfattning all maximibeloppen nu bör räknas upp ochförordar all beloppel för enskilda personer sätts till . och förkommuner och förelag lill . Det innebär höjningar med . Med hänsyn till den möjlighelsom samer och övriga fjällbor under en övergångstid har att i vissa fall få sin ränte- och amorteringsfrialånedel höjd till . anser jag det inte motiverat all föreslå någonsärskild höjning av maximibeloppen i normalfallen uiöver vad jag här harföreslagit. För samer i bör beloppet . inormalfallen ligga fast. Också de ändringar somjaghar föreslagit beträffande maximibeloppens storlek bör genomföras den Ijuli1979. Den för år 1979preliminärt faslslällda ramen för räntefria förbättrings-lån utgör 70 milj. kr.Bostadsslyrelsen föreslår atl ramen slutligt fastställs till samma belopp. Medhänsyn lill att ifrågavarande långivning under /78 uppgick lillendasi 37,4 milj. kr. anser Jag att ramen slutligt bör kunna fastställas tilletl lägre belopp. Jag förordar alt ramen för besiäms lill 50 milj. kr. Ramenför är 1980 bör likaledes preliminärt bestämmas lill 50 milj, kr. Liksomlidigare bör regeringen utverka bemyndigande atl vidga ramen för delförsta av de två åren om det behövs av sysselsältningsskäl. Jag vill i sammanhangeterinra om alt de särskildaförbätlringslån som utgår till energibesparande åtgärder avräknas mot ramen fördel slatliga stödet lill energibesparande ålgärder i bostadshus underanslagei B11. Bidrag lill energibesparande ålgärder inom bosladsbesiåndel m. m. Jag går över nu lill frågan ombosiadsanpassningsbidrag. Bosiadsanpassningsbidragutgår för åtgärder inom och i anslutning lill bostadslägenhet, vilka behövs föralt en person med handikapp skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligtsätt. Det ulgår f.n. normall med Prop.1978/79:100 Bilaga 16 51 men kan beviljas med högrebelopp, om det föreligger säi-skilda skäl. Enligt bostadsstyrelsenläcker del nuvarande maximibeloppet inte kostnaderna för vissa vanligt förekommandeåtgärder. Del har varit oförändrat sedan den . Styrelsen föreslårdärför atl det höjs lill . Jag anser i likhel medbostadsslyrelsen alt en höjning bör ske och biträder därför styrelsensförslag. Ändringen bör ske den . Bosiadsanpassningsbidragkan f. n. inte utgå för att läcka kostnader för reparation av hjälpmedel somhar tillhandahållits med stöd av bidragel. 1 en fråga (1977/78:339) somriktades till mig under föregåenderiksmöte om vem som enligt min uppfattning skullebetala sådana reparationer svarade Jag, all jag ansåg det rimligt atl statenersatte kostnaderna för dem. Jag strök i sammanhanget under att ersättningendock bara borde gälla sådana kosinader som inte är att hänföra till normala driftkostnader för bostaden.Till normala driftkostnader hänförde Jag kostnader för sådan anpassning i frågaom utformning och inredning som normalt förekommer i moderna bostäder.Kosinader av detta slag bör givetvis finansieras på samma sätt som övrigtunderhåll och reparationer i bosläder. Vissautrustningsdetaljer, som kan finansieras med bosiadsanpassningsbidrag, är dockså speciella och i vissa fall också så tekniskt komplicerade atl underhåll ochreparationer av dem måste skötas i särskild ordning. Jag tänker härvid pål.ex. olika former av lyfianordningar, automatiska dörröppnare och s.k.clos-o-mater. Bostadsslyrelsen har i skrivelse till regeringen den 29 augusti1978 hemställt om medgivande att använda bostadsanpassningsbidragel till atttäcka skäliga kostnader för reparation av lyftanordningar m. m. Mot bakgrund av vad jaghär har sagt bilräder Jag bosladsslyrelsens förslag om atlbosiadsanpassningsbidrag skall kunna utgå för att läcka kostnader förreparationer av hjälpmedel av de slag som jag har nämnt. Det bör ankommapå regeringen atl fastställa de närmare grunderna för rätten till bidrag isådana fall. Jag ber att också fåanmäla frågan om återanvändning av lyfianordningar m. m. Frågan om att beredalänsbostadsnämnd möjlighet atl överta lyflanord-ning som inte längre brukadesav bidragslagaren anmäldes av dåvarande chefen för i 1973års statsverksproposilion. Han föreslog där att Kungl. Maj:l skulle uppdra åtbostadsslyrelsen att undersöka förutsättningarna för att överta och återanvändalyftanordningama. hade ingen erinran mot detta (CU 1973:19, rskr1973:208). I skrivelse tillregeringen har bostadsslyrelsen redogjort för denförsöksverksamhet i fråga om att återanvända lyftanordningar m. m. som har bedrivitssedan år 1974. Styrelsen konstaterar atl verksamheten har inneburilbesparingar för statsverket och att del administrativa arbete som har krävtsinte utgör någon stor belastning. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 52 styrelsens iipptättningverksamheten fortsätta och ges en mera varaktig karaktär. De regler som hitlills har tilliimpats bör gälla även iforlsällningen. Med hänsyn lill alt åtgärder kan komma att påkallas på grundav väntade såkerhctsröicskrifter bör dock enligt slyrelsens upplänning frågantas upp till förnyad prövning om några är. Eiläienheterna avförsöksverksamheten talar enligl min mening lör att verksamheten nu bör gespermanent karaktär. Del bör ankomma på regeringen att i fortsättningenfastlägga de närmare riktlinjerna för den. .Medel jör injoriuaiionhar anvisats under detta anslag. Jag har lidigare vid minbehandling av anslaget B I. Bostadsslyrelsen anmält all jag i åretsbudgetproposition har fört samman informalionsmedlen under anslagen B 3.Bostadsbidrag in.m. och B 6. Viss bostadsförbätlrings-verksamhei m. m, lill engemensam informationsposl som anvisas under anslaget B I. Medelsbehovel för nästa budgetår beräknarjagtill 120 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännade ändringar i fråga om inkomslgränser för förbätlringslån somjag harförordal. 2. godkänna de ändringar ifråga om maximibeloppen för räntefria förbätlringslån somjag har förordat. 3. medge all räntefriaförbätlringslån beviljas med högsl , under vart och elt av åren 1979och 1980, 4. bemyndigaregeringen att besluta om ändringar av den under 3 upptagna ramen förlångivning . om del behövs av sysselsältningsskäl. 5. godkännaden ändring i fråga om maximibeloppet för bosiadsanpassningsbidrag somjag harförordat, 6. medgeatt bosiadsanpassningsbidrag utgår för reparation av lyftanordningar m. m., 7. till Vissbosiadsförbäiiringsverksamhei m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1977/78 Uigift 11959968 Reservation 79549173 1978/79 Anslag 35 000000 1979/80 Förslag 35 000000 Från anslaget bekostasutgifter för bidrag till förbättring av boendemiljön enligt förordningen (1975:219) om bidrag av statsmedel tillförbättring av boendemiljöer (ändrad : 392). Bidrag kan utgå förolika åtgärder som förbättrar boendemiljön i första hand iflerbosiadshusområden. Husen skall ha lärdigställts och prioritetges ål områden med Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Bostadsdeparteinentet 53 Bidrag utgår med högsl50% av den godkända kostnaden, dock högsl med . Omsynnerliga skäl föreligger får bidrag utgå med , dock högsl . Beloppel per lägenhet får i dessa fall vara högsl . Bostadslån kanutgå till den del av bidragsgrundande kostnader som inte täcks av bidragel. Ärenden om bidrag tillförbättring av boendemiljön handlades t.o. m. åi' 1978 inom bostadsslyrelsen aven särskild delegaiion. läggsbeslutanderätten på länsbostadsnämnderna. Från anslagel bekoslasäven utgifter för bidrag till tävlingar och annat utvecklingsarbete som avserboendekvaliteler efter beslut av regeringen i varje särskill fall. Bostadsslyrelsen lämnaren redogörelse för bidragsgivningens omfattning oc/i inrikining /78. Tolall har underbudgetåret kommil in ansökningar för 296 områden med 68 219 lägenheler belägnai 93 kommuner. De sökta bidragen uppgår sammanlagt lill 51 milj. kr. Bidrag harbeviljats lill elt belopp av 33 milj. kr. avseende 253 områden. Beslut omavslag har meddelats avseende 44 områden och elt belopp av 2,4 milj. kr.Avslagen har huvudsakligen gällt områden där åtgärdema har varit påbörjadesaml åtgärder som faller uianför bidragsgivningen. Vid budgetårets slutuppgick balansen till 116 ärenden. 36 av de 93 kommuner,från vilka ansökningar har kommil in,har outhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshus färdigställdaefter , Endast för 11 av de 36 kommunema gällde dock någon av ansökningarnaområden med minst I % outhyrda lägenheter. av områdena ligger istorstadsområden, vilket är en något högre andel än föregående budgetår. Avområdena är småhusområden och de omfattar endast I % av lägenheterna. Delinnebär en fortsatl minskning i förhållande lill lidigare år. Ansökningamas inriktninghar bl. a. på grund av den alltmer omfattande förhandsrådgivningen förskjutilsfrån att gälla lekplatsulrustning till alt alltmer gälla en allmän förbättringav boendemiljön. av ansökningarna gäller förbättring av uiemiljön. I dryglen fjärdedel av ansökningarna gällande utemiljö kombineras åtgärdema med om-och tillbyggnad av fritidslokaler och/eller tvättstugor. av ansökningarnagäller fritidslokaler. av ansökningama gäller utemiljö i områden byggdaföre (gårdssanering). Genomsnittligt för allaområden uppgår det sökta bidraget till /lägenhet, vilket innebär mer änen fördubbling i förhållande till /77. För områden meduthyrningsproblem ligger genomsnittet på . För områden byggda före år1930 ligger genomsnittet på I /lägenhet. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 54 Dominansen av kommuneroch områden ulan uthyrningsproblem har förstärkts. Omiåden meduthyrningssvårigheter, som enligl förordningens beslämmelser skall prioriterasi bidragsverksamhelen. utgör i områden räknat och i lägenheler räknat 24%av de områden resp. lägenheler för vilka bidiag söks. Bostadsstyrelsenframhåller atl detla delvis kan vara en avspegling av de allmänt sett minskadeuthyrningsproblemen. Genomboendemiljiibidrugen har bristerna i boendemiljön börjat åtgärdas i befinlligbebyggelse, Hiuills har nästan 200000lägenheter fåll eller håller på atl få en bättre boendemiljö såvitt gällergemensamma uteplalser och lokaler, klimat, växtlighet etc. I växandeutsträckning har de boende engagerats i boendemiljöns förbättring och vård lillgagn för grannkontakter och social miljö i bostadsområdena. I de mestframgångsrika projekten har man också kimnat visa på de storautvecklingsmöjligheter som finns inom flerbosladshusbebyggcisen för attåstadkomma en ur alla aspekter god bostadsmiljö. Genom den omfallanderådgivningen i samband med handläggningen av bidragsärendena har kvaliteten påde miljöförbättrande åtgärderna successivt höjts. Behovet av åtgärder är dockmycket stort och moliverar en kraftig och långvarig bostadspolitisk insats. Bostadsslyrelsenframhåller att bidragsgivningen är behäftad med problem iförhållande till målsättningen för verksamheten och i förhållande lillbehoven. Huruvida möjligheten fr.om. innevarande budgelår att i vissa fall få i bidrag kommer att kunnakorrigera detla är ännu för tidigl atl avgöra. Erfarenheterna talar dock för atl det behövsinsalser av olika slag från såväl bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnder somkommuner, direkl inriktade på tästighelsägaraa i de mest behövande områdena föratt dessa i större utsträckning skall utnyttja bidragen. Ändå kommer det attfinnas områden och kommuner som trots förbättrade finansieringsvillkor ochtrots ökad allmän och direkl informaiion på grund av problemens omfattning -ekonomiskl och sociall - inle ser någon möjlighel all parallellt klara av desociala miljöförbättrande insatser som är nödvändiga. Gentemol dessa kommunerfinns också behov atl fort-sälta den försöksverksamhet som bostadssocialadelegationen har inlett. Med hänsyn härtill föreslår attstyrelsen får möjlighet att i form av försöksprojekt i samarbete med kommunernabevilja bidrag ti// /OOVcov kostnaderna jör miljöförbättrande åtgärder iprojekt som innefattar sociala insatser. Denna verksamhet bör begränsas lillett par projekt och till elt belopp av 5 milj. kr. Projektenskall följas upp och utvärderas centralt och erfarenheterna spridas till gagnför kommunernas bosladssociala verksamhet. Erfarenheterna från deområden där nödvändiga genomgripande förbättringar planeras visar attkosinadema blir mer än dubbelt såstora som nuvarande högsta bidragsbelopp på I . Dennamaxime-ring gör att åtgärderna inte får den omfattning som är nödvändig för attre- 1978/79:100 Bilaga 16 55 siillatel skall bli en pålagligmiljöförbättring inncläliande både utemiljö och lokaler. Bostadsslyrelsenföreslår därför att maximibeloppet höjs så att bidrag 1 normalfallen kan utgåmed högst .