prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — En särskild utredare(1977:06) har därför tillsatts för att göra en översyn av den särskilda organisationen av kommunalförvaltningeni Slockholm. (Kn 1977:02) har avgelt delbetänkandet (Ds Kn 1978:2) Kostnader förordningshållning vid offentliga tillställningar m. m. I betänkandet behandlas äventillståndskravet vid motortävlingar och frågan om hinder på gångbanor.Förslaget har remissbehandlats och en proposition kommer att avlämnastill . Uiredningenplanerar alt avge etl delbelänkande om vissa säkerhetsfrågorm. Utredningen (Kn1976:03) om översyn av länsstyrelsernas planeringsavdelningar ochadministrativa enheter(OPAL-ulredningen) har i belänkandet (SOU 1978:58)Organisatoriska frågor inom länsstyrelserna lagt fram förslag om utformningen avlänsstyrelsernas organisalion sedan länsdomstolarna brutits ul samt omde administrativa enheternas roll inom länsstyrelserna m.m. Betänkandethar remissbehandlats och läggs nu till grund för förslag till . En kommitté, 1977års oljeskyddskommitlé (Kn 1977:03), har tillkallats med uppdrag attundersöka i vad mån oljeutvinning i större skala i och erfarenheternafrån oljeutflödel vid borrplaltformen "Bravo" påEkofiskfältet bör föranleda ändring av de riktlinjer som gäller för den svenska beredskapenför bekämpning av miljöfarliga utsläpp till havs saml i kustvattnen, ochMälaren. Sedan den 1 juni1977 handläggs i departemenlel ärenden om och andra trossamfund.Genom det reformarbete som pågår har de kyrkliga frågorna allt mera kommit att inta en centralplats inom departementetsverksamhetsområde. Förhållandet mellanstaten och har utretts i olika etapper sedan slutet av1950-talet. Två utredningar har förut tagit fram malerial för och lagt framförslag om den principiella utformningen av en kyrkoreform. En tredje etapppåbörjades genom att överiäggningar i stat-kyrkafrågan inleddes mellanstaten och företrädare för . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 7 ningarna utmynnade i elt belänkande(SOU 1978:1) med förslag lill ändrade relationer mellan staten och . Förslaget har remissbehandlats.I början av år 1979 skall etl särskill inkallat kyrkomöte behandlaslat-kyrka-frågan. Möjlighet föreligger all därefter lägga fram proposilion i frågan för under våren.Elt principbeslul om ändrade relationermellan staten och kommer alt följas av ell omfaUande utredningsarbete för au utveckla ochgenomföra kyrkoreformen. Frågan om kvinnligapräster har tilldragit sig stor uppmärksamhel. Enligl lag omkvinnas behörighet till prästerlig tjänst har kvinna sammabehörighet som man att efter förtjänst och skicklighetbefordras till prästerlig Ijänsl. F.n. tjänstgör ca 275 kvinnor som prästeri . Problem har emellertid uppstått belräffande tolkningen av den s. k. samvelsklausUlen, dvs. detuttalande som särskilda utskottetvid kyrkomöte gjorde i samband med lagens tillkomst, och i del praktiska samarbeiei mellan de kvinnligaprästerna och motståndare inom kyrkantill reform. harbegärt atl regeringen för nästakyrkomöte lägger fram förslag som klargör reformens konsekvenser för tjänsl isvenska kyrkan (KU 1977/78:48, rskr 1977/78:339). har en av ärkebiskopen tillkalladsamrådskommilté med företrädare för olika grupper inom kyrkan arbetat framriktlinjer för samarbetet inom . Departementet har uppmärksamt följt dess överläggningar. Regeringen avser att lägga fram ett förslag iämnel för det kyrkomöte som skall hållas . Inom det kyrkligaområdei fortsätter för övrigt arbetet kyrkohandbokskommitté (U 1969:44), 1969års psalmkommitté (U 1970:47), utredningen om andlig vård(U 1974:10) ochkyrkoberedskapskommittén (U 1976:09). Lagen om församlingsslyrelse har inteberörts av kommunallagsreformen. Den likformighet som hitlills har rått mellanförsamlingsstyrelse-lagen och kommunallagen har emellertid ansetts vara avså stort värde att en särskild utredare (1977:04) har tillkallats meduppdrag atl se över församlingsstyrelselagen i syfte att anpassa denna tillden nya kommunallagen. Uppdragel avses bli redovisat i etl betänkande tillvåren. Anslagen För /80 För nästa budgetårbegärs anslag på 2 144,1 milj. kr. för verksamheten inomkommundepartementets ansvarsområde. De resursförstärkningar som begärs hänför sig tillövervägande delen lill skaUeförvaltningen hos länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna. Länsstyrelserna m. m. Förslag läggs framom fortsatt utbyggnad av skatteadministrationen i enlighet medstatsmakternas beslut om riktlinjer för ändrad skatieadmini- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 8 slration och taxering i första instans, m. (prop.1957:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229). Länsslyrelsernas skatteavdelningar ochtaxeringsavdelningen hos i saml de lokalaskaltemyndigheterna föreslås få 46 resp. 32 nya tjänster. Detta innebär alt delokala skattemyndigheterna med hänsyn till budgetläget byggs ut i en något långsammare taktän som har förutsatts tidigare. Förslag läggs ävenfram om viss förslärkning i syfte att förbättra mervärdeskaltekontrollen. Vissutökning av personalresurserna föreslås vidare för miljötillsyn och för ekonomi- ochpersonaladministration samt organisationsutveckling. Medel beräknas föryttre restaureringsarbeten på och domkyrkor samt . Anslagen för bidrag lill andratrossamfund än räknas upp. Anslagsförändringarnainom kommundepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för budgetåret1978/79 framgår av följandesammanställning (milj. m. m. Länsstyrelserna m. m. -(91,5 D. m. m. (99,3 -t-99,3 Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Anmälantill statsbudgeten för /80 såvitt avser kommundepartementetsverksamhetsområde 1977/78 Utgift 7 274 352 1978/79 Anslag 8 769 000 1979/80Förslag 9 373 000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även resor) (därav engångsutgifter) (50 000) (- 50 000) Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslagel för nästa budgetår till . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl tillKommundepartemenlet för /80 anvisa elt förslagsanslag av9 . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 10 Kommittéer m. m. 1977/78 Utgift 6 270 977' Reservalion 3075 663 1978/79 Anslag 7 500 000 1979/80 Förslag 8 500000 Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . Jag hemsläller att regeringen föreslår all lill Kommittéer m. m. för /80 anvisa etl reservalionsanslagav . 1977/78 Utgift 60027 Reservalion 159 627 1978/79 Anslag 590 000 1979/80 Förslag 150 000 Anslaget bör förnästa budgetår minskas med . som motsvarar medelsanvisning förEuroparådets kommunminisierkonferens i . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillExtra utgifter för /80 anvisa etl reservalionsanslag av150 . ' varav 1 797 000 kr.bestridits av lX:e huvudtitelns kommittéanslag för vissa till kommundepartementetöverförda kommittéer. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 11 Länsstyrelserna, B 2. Lokala skattemyndigheterna, B3. Kronofogdemyndigheternaoch B 4. Landels 24länsstyrelser svarar för den slatliga förvallningen i länen. De har till uppgiftall främja resp. läns ulveckling och befolkningens bästa saml all verka för att statlig, ochlandstingskommunal verksamhei samordnasoch anpassas till deregionalpoliliska målen. Länsslyrelsernasarbetsuppgifter är mångskiftande och omfallar bl. a. följande områden,nämligen den regionalpolitiska planeringen, plan- och byggnadsväsendel,fasiighetsregistreringen, naturvården, miljöskyddet,livsmedelskontrollen,kulturminnesvården, den allmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden,väg- och irafikväsendel, den civila försvarsberedska-pen,räddningsljänslen, beskatiningsväsendet, uppbördsväsendei, exekutionsväsendet och folkbokföringen.Inom resp. län är högsta polismyndighet och överexekulor samthuvudman för priskontorsverksam-helenoch hemkonsulentverksamhelen. ledsav en slyrelse med landshövdingen som ordförande och med 14 andraledamöler. Landshövdingen är chef för . Som ställföreträdareför landshövdingen fungerar i Slockholms län en länsöver-direklör och i övrigalän en av avdelningscheferna. Med undanlag för i Slockholms länär länsstyrelserna organiserade med tre avdelningar nämligen planeringsavdelningen,skatteavdelningen och förvaltningsavdelningen. Avdelningschef är etl länsråd.Dessulom finns en administrativ enhet. i Slockholms län harföljande avdelningar: planeringsavdelningen, taxeringsavdelningen, kameral-och uppbördsavdelningen, länsskalterältsavdelningen och förvaltningsavdelningen. Vid alla länsslyrelserutom i finns en länspolischefsexpedition. En länsskatterätt,en fastighetstaxeringsrätt och en länsrätt är knutna till länsstyrelsen.Inom förvaltningsavdelningen finns kansli för länsdomstolarna. I utgörlänsskalterältsavdelningen dock kansli för länsskalteräiten ochfasiighetstaxeringsrätten. Enligl beslul vid 1977/riksmöle (prop. 1977/78:170,KU 1977/78:47, rskr 1977/78:308) skall läns- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 12 domstolarna brytas ut från länsstyrelserna och läggassamman till en ny fristående allmän förvaltningsdomstol, benämnd länsrätt, i varje län.Chefen förjustitiedepartementet har tidigare hemslällt att regeringen skall föreslå att anvisaerforderliga medel för de nya länsrätterna under andra huvudtiteln. Under länsstyrelsenlyder i olika avseenden de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,polisväsendet och civilförsvaret. Antalet ijänsler hos länsstyrelserna uppgår tillca 9 900. Om man bortser frånsärskill beräknade uppbördsmedel, uppgår medels-anvisningen för innevarande budgelår till ca 1 271 milj. kr. De lokalaskattemyndigheterna verkställer mantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd,lar befallning med laxeringsarbete och debitering och uppbörd av skall m.m., bestämmer pensionsgrundande inkomsl samt utövar kontroll över all vissuppgiftsskyldighet inom den allmänna försäkringen fullgörs. ärchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. Den lokalaskallemyndighetens verksamhetsområde är fögderiei. Chef för lokal skattemyndighet är enfögderichef. Antalet tjänsterhos landets 120 lokala skattemyndigheter uppgår till ca 4 000. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarande budgetår lill ca 454 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skatter, böter,allmänna avgifter m. m., dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare.Den förra ärendegruppen dominerar. Dessutom är kronofogde skyldig alt handläggaärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs och att efterlänsstyrelsens förordnande vara överexekulorför särskild förrältning. För den exekutivaverksamheten är landei indelat i kronofogdedislrikt. I varje distrikt finns enkronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chefRiksskatteverket är centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet. Anlalet tjänsier inom de 81 kronofogdedistrikten uppgår lillca 2 800. Om man bortser frånsärskill beräknade uppbördsmedel, uppgår medels-anvisningen för innevarande budgetår lill drygl 316 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 13 Landets sexcivilbefälhavare verkar i fred för atl totalförsvaret inom resp. civilområdeplanläggs så atl del i krig och vid krigsfara kan töras med en enhellig inriktningsamt så att största möjliga försvarseffeki uppnås. Förutom uppgiften allsamordna viss planläggning har civilbefälhavaren att leda övningar, utbildaeller verka för utbildning av viss personal för uppgifter i krig samt planera förden egna verksamheten i krig och vid krigsfara. För dessa uppgifierbiträds civilbefälhavaren av elt kansli, vilket är förlagt i anslutning till en länsstyrelse. Civilbefälhavarkanslierna har inemot 40 anställda. är centralt rationaliserings-, samordnings- ochutbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelserna i frågorsom rör arbetsformer, personal- och ekonomiadministration och internplanering. Nämnden verkar för samordning mellan länsstyrelserna samt mellanlänsstyrelserna och andra statliga myndigheter. 1 samråd med länsstyrelsernaplanlägger och anordnar nämnden utbildning och konferenser förlänsstyrelsepersonal. Nämnden fastställer formulär lillvissa blanketter för länsstyrelserna,länsskatierätterna, fastighetstaxeringsräilerna och länsrätterna. Etl revisionskonior och en redovisningscentral förlänsstyrelserna är knutna till nämnden. beslår av ordförande och högsl lio andra ledamöter. Antalet tjänster hosnämnden är 19. Länsstyrelsernasanslagsframslällningar /80 innehåller som ett huvudförslagett besparingsallernativ. Förslagel har genomgående beräknatsschablonmässigt som en reduktion med 2 96 av anslagel enligt statsbudgeten /79 uppräknat med pris- och löneomräkning. Medelsbehovelenligl detta alternativ ökar med följande belopp. Länsstyrelsernaframhåller att verksamheten inom länsförvaltningen i huvudsak regleras av författningar ochcentralt utfärdade anvisningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 14 Utrymmet för de regionala och lokala myndigheterna alt påegen hand göra inskränkningar iverksamhelen är litet. Vissa möjligheter all rationalisera verksamheten internt finns dock. Effekterna avsådana mera koniorstekniska ralionaliseringsålgärderär emellerlid små. En besparing kan ske endasi om de direktiv somlänsstyrelsen har all följa ändras på sådani sätt atl ambitionsnivån dämpas elleralt vissa arbetsuppgifter läggs ner. Med nuvarande arbetsuppgifter finner länsstyrelserna del utomordentligtsvårt all reducera anslagen med 2 %om inle statsmakterna önskar sänka ambitionsnivån. Genomförs en sådanbesparing drabbas enligl länsstyrelserna den utåtriktade service- och utredningsverksamheten, ärendebalanserna växer och den interna servicen i bl. a.personaladministraliva frågor försämras. Länsstyrelserna har genomgående den uppfattningen atl den besparing sombesparingsalternalivet innebär inle kan erhållas genom en reduktion av anslagspostenReseersättningar och expenser. Om minskning skall ske, måsle den göras inom anslagsposten Lönekosinader med de följder som har nämntstidigare. Länsstyrelserna avstyrker att så sker. Ahernativ I somskall ulgörasav anslagel /79jämle pris-och löneomräkninginnebär enligt länsstyrelsernas anslagsframslällning en ökning av medelsbehovel med följandebelopp. Åtskilligalänsslyrelser för inle fram yrkanden om nya ijänster men redovisar det behovav sådana som anses föreligga. Önskemålen om personalökningar hos länsstyrelsernaomfatlar ca 300 ytterligare tjänster, varav hälften avser ijänsler för bilrädespersonal. Förde lokala skattemyndigheterna uppgår de redovisade behoven till60 ytteriigare ijänster varav en tredjedelavser ijänsler för bilrädespersonal. För kronofogdemyndigheterna redovisas ell behov av ytteriigare ca 40 tjänsier.Den övervägande delen av dessa är ijänster för bilrädespersonal. Önskemål ompersonalökningar hos länsstyrelserna avser i fråga om planeringsavdelningarnafrämst naturvårdsenheterna (ca 40 ijänsler). regionalekonomiska enheterna (ca 30 tjänster),planeringskanslierna (ca 30 tjänster) ochplanenheierna (ca 15 tjänster). För skatteavdelningarna dominerar behoven på mervärdeskatleenheterna ochbesvärsenhelerna (ca 20 tjänstervardera). På förvaltningsavdelningarna avser behoven (ca 40 ijänster) främst förstärkning av personalen förhandläggning av mål i förvaltningsdomstolarna. Personalförstärkningarnaför de lokala skatlemyndigheierna avser huvudsakligen tjänster för uibyggnad av dennya granskningsorganisationen inom Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 15 De redovisade behoven av tjänster vidkronofogdemyndigheterna avser lill övervägande del biträdespersonal, Länsstyrelsernaframhåller att deras roll som initiativtagare lill offensiva satsningar inomområdena sysselsällning, service och miljö medför en betydandeansträngning av redan knappa resurser. De projektmedel som länsstyrelserna harerhållit har hafl avgörande belydelse för möjligheterna alt genomföra för länenväsentliga projekt inom de nämnda områdena. Länsstyrelserna anser därför atl del ärangelägel all sådana medel även fortsättningsvisanvisas. Ahernativ2 somomfallar nu översikligl redovisade personalförslärkningar innebär enligllänsslyrelsernas anslagsframställningar följande anslagsökningar utöver alternativ 1. Remissyttranden överlänsslyrelsernas anslagsframställningar har avgells avrikspolisstyrelsen belräffande länspolischefsexpeditionerna, och överstyrelsenför ekonomiskl försvar beträffande försvarsen-heterna och civilbefälhavarnaskanslier, beträffande länsstyrelsernas uppgifter enligt lagen(1977:293) om handel med drycker, slatens beträffande bil- och körkorlsregistren,belräffande skatteförvaltningen och kronofogdemyndigheterna, nämnden församhällsinformation beträffande informationsverksamheten, riksantikvarieämbetetbeträffande kulturminnesvårdens regionala organisation, lanlbruksstyrelsen ochslatens livsmedelsverk beträffande länsveterinärerna, slalensnaturvårdsverk beträffande naturvårdsenheterna, statens pris- och kartellnämndbelräffande priskontoren, beträffande hemkonsulenterna,beträffande planenheterna samt slatens lanimäteriverk belräffande lanimäterienheierna. Rikspolisstyrelsenär medveten om atl några mera genomgripande förändringar inte lorde kunnagenomföras i den regionala polisorganisationen innan resultatet av 1975 årspolisutredning föreligger. Slyrelsen anser del emellertid vara angelägel aU de mesl akuta behovenkan lillgodoses även under pågående utredningsarbete. Civilförsvarsslyrelsenframhåller att den tillsammans med överstyrelsen för ekonomiskl försvaråriigen lämnar underiag för länsslyrelsernas verksamhetsplanering medangivande av prioriteringsregler och inriktning. Styrelsen har funnit atllänsstyrelsernas anslagsframställningar för /80 Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 16 beträffandeförsvarsenheterna har sketl med utgångspunkt från dessa regler. kaninte tillstyrka besparingsåtgärder i form av sänkl ambitionsnivå försådana arbetsuppgifter inom alkohollagstiftningen vilka åligger länsstyrelserna. Den nyaalkohollagstiftningen har varit i krafl endast . harför avsikt att noggrannare följa upp genomförandet när förhållandena harstabiliserat sig. Belräfande de yrkanden om nya Ijänster på området som harförts fram tillstyrker endast framställningen från Väslernorrlandslän. I länet finns f. n. endast en handläggare för länsstyrelsensuppgifier enligl lagen (1977:293) om handel med drycker. Med hänsyn tillreseavstånden inom länet bör ytterligare en ijänsl som handläggare inrättas. Vidare tillstyrker socialstyrelsenall medel för resor som har begärtsför detta verksamhetsområde tilldelas länsstyrelserna. framhåller atl länsstyrelsernas användning av bilregistret, mätti antal transaktioner, har visal en nedgång -. Inom ramen för verkets löpande rationaliserings-verksamhet har endator-lill-datorförbindelse mellan de större trafikförsäkringsbolagen ochverkels regisieravdelning ulvecklals vilket kommer alt innebäraarbetslättnader för länsstyrelserna eftersom bolagens registerfrågor inle längre behöverriklas till dem. Verkel bedömer därför att eventuellt erforderliga resursförsiärkningar vidlänsstyrelsernas bil- och körkortsregisterkan tillgodoses inom ramen för tillgängliga personalresurser. Riksskatteverkettillstyrker fortsatl utbyggnad av granskningsorganisationen inomskatteförvaltningen med 46 tjänster vid laxerings- och revisionsenheterna hoslänsstyrelserna och med 32 tjänster hos de lokala skattemyndigheterna. Verkelanser sig däremot inte kunna lillstyrka några förstärkningar inombesvärsenheterna i avvaktan på att konsekvenserna av den s. k. RS-reformens genomförande ochlänsskatlerätlernas utbrytning kan studeras och värderas. I fråga omdataenheterna framhåller verket att särskildaåtgärder behöver vidtagas (1979-1980). a. den nya kontrolluppgiflsregistreringen ochbytet till nyregistreringsul-rusining medför behov av medel för tillfällig personal,utbildning, resor m.m. vilket uppgår till nära 3 milj. kr. Den 14 sepiember 1978 redovisade riksskatteverketresultatet av en på regeringens uppdrag utförd utredning omarbetssituationen hos länsslyrelsernas mervärdeskatteenheter. Utredningenkonstaterar alt mervärdeskatteenheterna är underbemannade och att personalsituationenhar blivit mycket allvarlig bl. a. på grund av att den kvalificerade personalen i storutsträckning har sökl sig över till den nya granskningsorganisationen.Registreringskontrollen,deklarationsgranskningen och skatlerevisionen inom enhetens verksamhetsområdeföreter också brister. Den akuta bristsituationen bör, enligt riksskatteverketavhjälpas genom en förstärkning av lednings- och beslutsfunktionerna genom tillskott av kvalificeradehandläggare och genom att Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 17 förbättra möjligheten atl rekrytera handläggare mederfarenhet från direkt skall på de lägre handläggartjänstema. Del är vidarenödvändigt alt skapa resurserfördennueftersattaregistreringskonirollen.Utredningen föreslåratt enny ijänsl som kvalificerad handläggare inrättas i varje län utom i , och och länför alt förstärka lednings- ochbeslutsfunktionen, att fyra nya gruppchefstjänster inrättas i , tre i Göleborgs och län samlsex i , i sislnämndalän i ulbyle mot sex befintliga Ijänster samt atl en ny tjänsl inrättas i varje län utom i förkvalificerad registreringskontroll. Utredningen föreslår vidare att närhandläggartjänster i lönegraderna F 6 och F 7 blir vakanta skall lilirälliga tjänster i lönegrad lä inrättas.Riksskatteverket förordar atl de föreslagna åtgärderna Hr vidtas menframhåller alt verket inle tarställning till lönegradsplaceringenav de föreslagna tjänsterna. Revisioner avseendevägtrafikskatl utförs nu av . På de fiestalänsstyrelser görs vissa s. k. skrivbordsgranskningar. Verkel tillstyrker vissförstärkning för denna skrivbordskontroll. I fråga om kronofogdemyndigheterna framhållerriksskatteverket att en krafiig ökning av antalet allmänna mål och restfördabelopp kan förutses för hela årel 1978. Jämfört med tyder insamladstatistik på en ökning av sådana mål med nära 30 96 och de restförda beloppen synesöka med nära 50 96. Moisvarande bedömningar beträffande enskilda målvisaren stegring av antalet med ca 10 96. Ärendena om statlig lönegarantivid konkurs har mer än fördubblats tillår 1977. Leveransprocenten - dvs. levererade medel uttryckt i procent av totalt belopp under indrivning - har underden nämnda tidsperioden minskat meddrygt I % och uppgår för till 28,. Anmärkningsvärd är förskjutningen i inriktningen av myndigheternas arbete mot de s. k. företagarskatterna -bl. a. uppdebiterad A-skatt, , mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter. Dessa skaller ulgjorde av det totalt restförda beloppet . Antalsmässiglrepresenterade målen om sådana skatter . Enligl mening kanindrivningsresultatet inle anses tillfredsställande även om hänsyn las lill all målenssvårighetsgrad har ökal och alt indrivningsarbetet har blivit mer invecklat.Balanser avseende oredovisade belopp kan nedbringas genom en effektiv organisation medväl avvägdaarbetskraftsresurser och rationella arbetsrutiner. Verket kommer därför all ägnarationaliseringsmöjligheterna yUeriigare uppmärksamhet så atl förhållandelmellan arbetsvolym och personalstyrka i varje kronofogdedislrikt blir sålångt möjligt riktigt avvägd. En förbättring uppnås om organisationen harmodern datateknisk utrustning till sitt förfogande. Detta ger utvecklingen i de ADB-anslutna kronofogdemyndigheternai och klartbelägg för. i har anslutits till ADB-systemetunder . Övriga kronofogdemyndigheteri ansluts . 2 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 18 heten i har begärt all systemet skall införassnarast möjligt vid myndigheten, dä de rutinerna är myckettungarbelade. Riksskatteverkettillstyrker all så sker och framhåller all systemet bör införas även i då problemen där är av samma slag som i Göleborg. harberäknai kostnaderna för anslutningen lill sysiemel av kronofogdemyndigheternai till 1,2milj. De årliga driftkostnadernaför systemet i länet beräknar verkel lill 2,3 milj. kr. och denåriiga effektivitetsvinsten av systemet i länet beräknas till 4,8 milj. kr.