prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Verksamhelen är främsl inriklad på att skydda områden avvclenskapligl-kullurelll intresse. Uppfyllandet av målet attsäkerställa del stora antal objekt som finns redovisade i naturvårdsplaner ochsom framkommit i den fysiska riksplaneringen kommer, på grund av de begränsaderesurser som slår till förfogande, all dra ul över en myckel lång lidsperiod.Del är därför angeläget all naiurtyper som riskerar all försvinna såsomurskogar, ädellövskogar och vålmarker kan skyddas i första hand och därmed bliföremål för vårdålgärder. harutarbetat program för all säkerställa vissa lyper av nalurvårdsobjekl. Densammanlagda kosinaden för dessa program uppgår till 19,8 milj. kr. förbudgelåren 1978/79 och 1979/80. Samtliga områden som avses förvärvas är avriksintresse. harmarkpriserna ökal väsentligen. På grund härav har anslagets köpkraft kraftigtminskat genom alt anslaget varit oförändral under hela 1970-lalet. Nuvarandeanslagsbelopp räcker härigenom endasi för ell fålal mindre fasligheisköp.Budgetförslaget innebär ett återställande av anslagels köpkraft till lägel i början av 1970-lalel. Det tilläggsanslag av 3milj. som anvisal för /78 har till fullo disponerals.Anslagel för innevarande budgetår är hell förbrukat när beslut föreligger i deärenden som ligger hos verkel. Härutöver finns hos verket akluellaförvärvsärenden lill ell sammanlagl belopp av ca 4 milj. kr., vilka måsle anslålill budgeiårel 1979/80, såvida inte ylieriigare medel kan erhållas pålilläggsbudgelen även innevarande budgelår. Det totala medelsbehovelberäknas lill 12 milj. kr., vilket innebär en ökning med 8 milj. kr. Avanslagel beräknas 9 milj. kr. åtgå lill köp av mark i enskild ägo och 3 milj.kr. Med hänvisning lill vad jag har anfört underpunkten H 5 på driftbudge-ten föreslår jag all anslagel höjs med 7 milj. kr.lill 11 milj. kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår all lill Markförvärv förnaturvårdsändamål, m.m. för budgeiårel 1979/80 anvisa ell investeringsanslag av11 . 1978/79:100 Bilaga 13 156 Lanlbruksslyrelsen tillsalle en arbetsgrupp förall se över lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet, Arbeisgruppen avlämnadei sin rapport. Lanlbruksnämnderna har avgelt yllranden överrapporten. Rapporten innehållerförslag lill ålgärder som i vissa fall kräver beslul av regering och riksdag.Lanlbruksslyrelsen lar i det följande upp i huvudsak endast de frågor somkräver sådana beslut. antog är 1967riktlinjer för lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet. 1977 fattade riksdagenbeslul om ny jordbrukspolilik. Bl.a. mol bakgrunden av de nya rikllinjerna förjordbrukspolitiken har arbetsgruppen lagt fram förslag lill målsällning förlanlbruksverkets rådgivnings-verksamhel. Det övergripande måletför rådgivningen bör enligl arbeisgruppen liksom vara alt främja jordbrukels ralionalisering.Rådgivningsverksamheten utgör etl väsentligl medel för all nå de mål somslalsmaklerna salt upp för ralionaliseringspoliliken. Särskilt böruppmärksammas behovet av ökade rådgivningsinsalser som ell komplement lill denvidgade ekonomiska slödgivningen i vissa glesbygder. För att få bästa möjligaeffekl av dessa satsningar bör enligl arbetsgruppens mening en beiydanderådgivning ske i anslutning lill dessa. Arbeisgruppen anservidare atl lanlbruksverkets rådgivning bör ske i nära samverkan med andraslailiga medel för jordbrukels och skogsbrukels ralionalisering. Såväl enföretagsekonomiskl inriklad rådgivning som en beiydande och allsidigproduktionsteknisk rådgivning är därvid väsenlliga medel för atl nå målen förralionaliseringspoliliken. Liksom hiuills börrådgivningen i princip slå öppen för alla näringsutövare. Enligtarbetsgruppens uppfattning kan någon viss grupp eller några vissa grupper inleutestängas från rådgivningen. Däremol anger arbetsgruppen de målgrupper sområdgivningen - beroende på lillgång till resurser - i första hand bör riktas till. Rådgivningen bör vidare vara kostnadsfriför näringsulövaren. Kommersielll inriklad produklionsrådgivning bör liksom hiuills ligga uianför lanlbruksverkelsverksamhelsomräde. Lanlbruksslyrelsen delararbelsgruppens uppfallning och föreslår att målet för verkelsrådgivningsverksamhet får den ulformning som arbetsgruppen förordat. 1978/79:100 Bilaga 13 157 Ulökad rådgivning i glesbygder Som framgått av detföregående framhåller arbeisgruppen all behovei av ökade rådgivningsinsatsersom komplement till den vidgade ekonomiska slödgivningen i vissa glesbygder böruppmärksammas särskill. Arbetsgruppen föreslår all de av regionalpoliliskaskäl önskvärda salsningarna pä sysselsällningsslimulerande ålgärder iulpräglade glesbygder ocksä bör innefalla ulökad rådgivning lill lanlbrukarna.Lanlbruksslyrelsen delar arbelsgruppens uppfallning. Sådan rådgivning blirakluell främsl inom del inre slödområdel men kan behövas även i andra områdendär särskilda glesbygdssalsningar kan komma all ske. Lanlbruksslyrelsen anserliksom arbetsgruppen atl en utökad rådgivning från lantbruksnämndernas sida bl.a. med hjälp av lokala rådgivare i glesbygdernabör gå ut på atl stimulera tillinvesieringar och andra sysselsättningsskapande och produklionsbefrämjandeåtgärder inom jordbruket. Vidare bör självverksamhelen inom det egnaskogsbrukei stimuleras. Rådgivningen bör vara brett upplagd och omfattaolika problemområden inom lantbruket. Bäst effekl lorde den ge om den samordnasmed övriga stödålgärder i särskilda glesbygdsprojekl. Rådgivningen bör inleenbart komma in i planeringsskedel ulan också forlsalla under hela genomförandelav projektet samt i etl uppföljningsskede. Samverkan kring sädana projekl börske med andra berörda myndigheler och organisationer på länsplanel. Såväl rationaliserings-som sysselsältningsskäl motiverar således en utökning av lantbruksnämndernaslokalrådgivning i ulpräglade glesbygder. Slyrelsen föreslår alt en lokalkontaktskapande allmänrådgivning från lantbruksnämndernas sida byggs ut iNorrland samt och som komplettering lill denspecialiserade rådgivning som lanlbruksnämnderna bedriver i dessa områden. Lokalrådgivarna bör vara placerade i smärrearbetslag beslående av två eller tre rådgivare plus administrativ hjälp ilokalkontor ute i de områden där de skall verka. Möjligheterna lill samarbete, fortbildning och effektiviteti arbetel lorde därvid bli goda. Placeringen kan lämpligen ske lillsammans medortens skogsvårdskonsulenter, distriktsveterinär eller i anslutning lill annanlokal lanlbruksservice eller kommunkonior. Samordning av denkommunall finansierade lokalrådgivningen i främsl Jämllands och länmed den här föreslagna slailiga rådgivningen bör vidare eflerslrävas. Mot angivna bakgrunduppskattar lanlbruksslyrelsen i likhel med arbetsgruppen behovei avylieriigare medel för rådgivningsverksamheten lill 4 milj. kr., vilket lordemedföra alt ca 25 lokalrådgivartjänsier kan inrälias. Del bör ankomma pålanlbruksslyrelsen alt fördela dessa Ijänsler. Arbeisgruppen har diskuterat behovet av denuvarande länsprogram- Prop.1978/79:100 Bilaga 13 158 Viss kritik har riktats motlänsprogramnämndernas samman-säliningoch möjligheter atl aktivt bidra med synpunkler på rådgivnings-planeringen.Arbeisgruppen föreslår alt länsprogramnämndernaavvecklas. Förslagel tillstyrks av fiertalel lantbruksnämnder.Några nämnder har dock framhällil atl länsprogramnämnderna har ell värde somforum för information om och samordning av rådgivningsinsatserna samt förförankring av rådgivningsprogrammel hos olika intressenter. Förutsällningarna förlantbruksnämndernas rådgivning skiftar starkt mellan olika delar av landet.Orsaker härtill är bl. a. skillnader i betingelserna för jordbruk som medförskillnader i rådgivningsinriktning saml skillnader i rådgivningsresurser. Delnuvarande obligatoriska systemet med en lill lantbruksnämnden knutenprogramnämnd med särskild uppgift atl utarbeta länsprogram för rådgivningenfungerar olika i olika län. Som ell led iverksamhetsplaneringen inom lanlbruksverkel kommer länsvisa program förnämndernas verksamhei all fasislällas av lantbruksnämndens plenum. Delförberedande arbelel med della vad beträffar rådgivningen torde därvidlämpligasl ske i en permanent projektgrupp inom lantbruksnämnden, somarbetsgruppen föreslår. Det är därför inte längre nödvändigt all i författningreglera all programnämnd skall finnas. För insamling av önskemålom rådgivning hör informella eller tillfälliga referensgrupper med prakliskanäringsutövare bildas utöver de fortlöpande konlaklerna mellan rådgivarna ochlantbrukarna. Vidare bör även samrådsorgan med andra organisationer ochmyndigheter utnyttjas för della ändamål saml för informaiion ochsamordningsdiskussioner. Lanlbruksstyrelsenföreslår därför att andra slyckel 29 § i instruktionen för lanlbruksstyrelsenoch lanlbruksnämnderna upphävs. 1 stället avser styrelsen atl åläggalanlbruksnämnderna alt utarbeta verksamhetsprogram för rådgivningen. För dennauppgift bör finnas en särskild projektgrupp inom lantbruksnämnden. Nämnden börges frihet att själv besluta om gruppens sammansällning. få besluia alt ha kvar länsprogramnämnden som forum förinformation och samordnings-diskussioner. Ö\'riga åtgärder Mol bakgrunden av allrådgivningsresurserna lolall setl har minskal under 1970-lalet hararbetsgruppen bedömt alt det finns behov av atl tillföra lanlbruksverkelylterligare rådgivningsresurser utöver vad som föreslagils för utökadrådgivning i de utpräglade glesbygderna. Lanlbruksslyrelsen delar dennabedömning men med hänsyn lill atl myndigheterna ålagls slor ålerhållsamhel isina anslagsframslällningar vill slyrelsen inle nu föreslå några sådanaylieriigare resursförsiärkningar. Arbeisgruppen har även i övrigi lämnal förslaglill ålgärder för alt 1978/79:100 Bilaga 13 159 1 dessa avseenden harlanlbruksstyrelsen befogenhet all själv besluia. Slyrelsen avser att leda och ulveckla rådgivningsverksamheteni huvudsak enligt de intentioner som i arbetsgruppens rapport. Sammanfattningsvis hemsläller lanlbruksstyrelsenutt som mäl för lanlbruksverkels rådgivningsverksamhet antas vad som anförtsi del föregående alt 4 milj. kr. anvisas för ulökad rådgivning i glesbygder imellersta och norra på säll närmare angeits i styrelsensanslagsframslällning att andra stycket 29S instruktion för lanlbruksslyrelsenoch lantbruksnämnderna upphävs. 1 handläggningen av della ärende har deltagitgeneraldirektören, tf överdirektören, särskilda ledamöterna , personalrepresenlanlerna och samlavdelningschef och avdelningsdirektör , föredragande. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 160 Kemissammanställning över lantbruksstyrelsensfurslag till rådgivningsverksamhetens utformning Flertalet remissinslanserdelar lanibruksstyrelsens förslag belräffande målsättningen för verketsrådgivning, behovei av ulökad rådgivning i glesbygder saml förslaget lillplanering av rådgivningsverksamheten. Avvikande mening framförs dock av vissaremissinstanser vad gäller administrationen, finansieringen och inriktningenav lokalrådgivningen. Samtliga remissinslanserdelar eller lämnar utan erinran lanlbruksslyrel-sens förslag till mål förverkets rådgivningsverksamhet. Flera remissinslanserbelönar belydelsen av en samordning mellan rådgivningsverksamhelen och övrigaslatliga insalser för jordbrukets och skogsbrukets ralionalisering.Cenlialorganisaiionen /SR framhåller all rådgivning med anknylning lillväxlskydd, djurmiljö m. m. samt också jordbrukels arbetsmiljö i vid bemärkelsekan antas öka i belydelse. Enligl /änsstyre/sen iNorr/wilens /än innebär beslul (prop. 1977/78: 19) om nya riktlinjerför jordbrukspolitiken, m.m. ell klart ställningslagande för all samhällelsresurser skall användas för uppbyggnad av familjeföretag. Denna ändradeinrikining bör enligl länssiyrelsen komma lill ullryck på så sätt alllanlbruksslyrelsen ges direktiv om all även rådgivningsresurserna i högre gradän förut måste styras till de län där det framförliggande arbetel föruppbyggnad av familjeförelag är störst. Statskontoret och /SRframhåller all frågan om var gränsen går för de statliga insatserna pårådgivningsområdet bör klargöras. Bristen på sådani underlag medför enliglstatskontoret en risk för atl rådgivningens inrikining och omfattning merkommer alt styras av lillgängliga resurser än av konstaterat behov. Utökad rådgivning i glesbygder Lanibruksstyrelsensförslag lill ulökad lokalrådgivning i vissa glesbygder lillslyrks av Sverigeslanlbruksuniversilel, AMS, länsslyrelsema, TCO och LRF. Kritik mol förslagelframförs av slalskonlorel, RRV och . Slalskonlorel delarlantbruksstyrelsens uppfattning att de önskvärda salsningarna påsysselsättningsstimulerande åtgärder i ulpräglade glesbygder också börinnefalla ulökad rådgivning lill lantbrukare. Statskontoret anser del dock merangeläget all skogsvårdsslyrelsernas resurser förstärks och atl medel förlanlbmksnämndernas uiökade rådgivning i vissa glesbygder bör lillgodoses genomöverföringar inom lanlbruksverkel. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 161 RRVanför all dfl etlav syftena med det siiiskilda glesbygdsstödel iir att Skapa livskraftiga kombinalionsloretag ur jordbruksföretagbiii i den mån rådgivningsinsalser anses nödvändiga som komplement lill delfinansiella stödet verksamheten avse möjligheterna att kombinera jordbruk medannan verksamhet. Eftersom inriktningen av rådgivningen får belydelse förvilket organ som skall vara huvudman för denna verksamhei och dålantbruksverkets kompetens i första hand är uppbyggd för all lösa frågor somavser jordbrukels ralionalisering anser RRV del inte vara givet altlantbruksnämnderna bör svara för kompletterande rådgivning till del särskilda glesbygdsstödet. Som etl alternativtill lantbruksnämnderna nämner RRV de regionala utvecklingsfonderna. RRV anförvidare atl syssclsätl-ningsuiredningen i sitt delbelänkande (SOU 1978:62)Regionalpoliliska stödformer och styrmedel förordar all begränsningen tilljord- och skogs-bruksföretag tas bort i del särskilda glesbygdsstödet. Del börenligl utredningen övervägas atl flytta över administrationen lill slödet frånlanlbruksverkel lill organ som har ett mer sektorövergripande arbetsområde.Mol denna bakgrund kan RRV inle lillslyrkalanibruksstyrelsens förslag atl inrättalokalrådgivartjänsier vid lanlbruksnämnderna.Sluilig ställning lill rädgivningsinsalserna förglesbygdsstödet bör enligt RRV tas i samband med ell beslul med anledning avsysselsätlningsutredningens förslag. RRV vill inle utesluta all viss lokalrådgivning inom ramen för rationaliseringspolitiken kan vara lämplig. Man böri så fall överväga alternativ lill en ökning av anlalet lokalrådgivare vidnämnderna. Elt sådant alternativ skulle enligt RRV kunna vara cenlrala insatsertill stöd för såväl hushållningssällskapens som nämndernas rådgivning. Sverigeslantbruksuniversilel anser all del föreslagna anlalet lokalrådgivare får ansesvara i underkant i förhållande till behoven. Om trots detla endasi några fåriänster inrättas föreslår atl experi-menlverksamhelprövas i några län. Man bör enligl även pröva rådgivning påkommersiell basis. AMS finner förslagel frånregionalpoliliska synpunkler värdefulll och förutsätter all samråd med berördalänsarbetsnämnder kommer atl ske när del gäller förslag lill konkreta åtgärder. Länssiyrelsen iSödermanlands län konstaterar att del för berörda yrkesutövare bör vara meständamålsenligt om lokalrådgivarna är knulna lill lanlbruksnämnden, somhandlägger det ekonomiska slödet m. m. och har lillgång till fackspecialister päolika ämnesområden. Styrelsen kan därför inte se några fördelar med att brytaul lokalrådgivningen i glesbygderna från övrig lanlbruksrådgivning och andrasamhällsinsatser, som syflar till att stimulera näringslivet i dessa områden.Även om ell behov föreligger all öka rådgivningen i glesbygderna anserslyrelsen all delta inle bör ske på bekostnad av insaiserna i södra ochmellersla då en sådan omfördelning av resurserna inle kan varasamhällsekonomiskl moliverad. LRF anser all enförulsällning för alt glesbygdsstödet skall kunna få en 11 1978179. 1978/79:100 Bilaga 13 162 omfattning av någorlunda belydelse är altrådgivningen i de bygder det gäller väsentligl förstärks. En uibyggnad avlokalrådgivningen i norra innebär enligt LRF en samhällsekonomiskt välmotiverad resurs-ökning. hänvisar i sill remissvar lill den skrivelse som överlämnades lillregeringen i sepiember 1978. 1 skrivelsen framhåller förbundet del angelägna ialt ytterligare resurser satsas på lokalrådgivning. Förbundet anser dock althushållningssällskapen i slällel för lanlbruksnämnderna bör adminislreralokalrådgivningen. Förbundel föreslår alt av kosinaderna skall beslridas avslalen, medan hushållningssällskapen skulle åta sig alt anskaffa återstodengenom bidrag från kommuner m. fl. Flera remissinslanserberör frågan om lokaliseringen av lokalrädgivare. Vikten av en samlokaliseringmed andra myndigheler understryks av exempelvis slalskonlorel och Sverigeslantbruksuniversitet. i framhåller all val avorter för lokalrådgivningen har slor regionalpolilisk betydelse för inlandetoch atl frågan om lokalisering därför bör avgöras av styrelse. Lanibruksstyrelsensförslag all andra slyckel 29 S i inslruklionen för lanlbruksslyrelsen ochlanlbruksnämnderna upphävs och all verksamhelsprogram för rådgivningenutarbetas av en projektgrupp inom lanlbruksnämnden tillstyrks eller lämnas ulan erinringar av samtliga instanser. TCO påpekar dock all deföreslagna projeklgrupperna inte hell kan ersätta länsprogramnämnderna. Dessabör därför enligl TCO bibehållas som ett forum för informaiion och samordningvilket bevarar möjligheter till ell brell inflytande på lantbruksnämndernasrådgivning. Även / SR ifrågasätter, om del inle bör finnas ett övergripandereferensorgan inom resp. län, där alla rådgivningsinsatser i stort diskuteras. LRF understryker viktenav att lantbruksnäringen blir väl representerad vid sammansättningen avprojeklgrupperna. Beträffande de föreslagnainformella eller tillfälliga referensgrupperna med praktiska näringsutövareanser i lån att dessa bör kopplas lillfackområdesrepresentanlerna i projektgruppen och ej till projektgruppen somsådan. konstaterar all behov finns av konlinuerliga konlakler medandra organisafioner för alt skapa förutsättningar för samarbete, samplaneringoch samordning av olika rådgivningsinsatser. Formerna härför bör överlåtas åtresp. projektgrupp atl lösa. Vad gäller ledningen avden permanenla projektgruppen anser att lantbruksdirektören börvara ordförande och chefen för produk-lionsenhelen sekrelerare. Med tanke pårådgivningens andel av lantbruksnämndernas totala personalresurser, dessbelydelse för rationaliseringen Prop.1978/79:100 Bilaga 13 163 och för lantbruksnämndens kontaktskapande ochutåtriktade verksamhet bör del ses som en del av lanlbruksdireklörernasåligganden enligt arbetsordningen all pålaga sig ansvaret som ordförande iprojektgruppen. Det förslag lilluibyggnad av lokalrådgivningen som överlämnats till regeringen avHushållningssällskapens förbund har tillställtsremissinstanserna som kompletlering lill lanibruksstyrelsens skrivelse. Någraremissinstanser har specielll berört förbundets förslag. anser althushållningssällskapen har utfört ett myckel erkännansvärl arbele med sin lokalrådgivning, som även påvisatbehovei av denna. Någol belägg för all de använda resurserna skulle hauinylljals sämre, om de salsals på lokalkonlor för lanlbruksnämnderna finnsdock icke. Genom del siora behovet av lokalrådgivning finns stort utrymme förhushållningssällskapen, även om arbelsgruppens förslag realiseras. Enligl iJämtlands lån härden kommunala finansieringen av hushållningssällskapensproduklionsrådgivning inneburil ell slarki kommunalt engagemang. Dennarådgivning bör därför finnas kvar. För all även få största möjligautbyte av hushållningssällskapens produktionsrådgivning bör den samordnas medlantbruksnämndernas rådgivning och företagsuppbyggande verksamhei liksom medden föreslagna förstärkningen av nämndernas rådgivningsresurser i glesbygden. LRF anser det väsentligt all slå vakt om denlokalrådgivning som hushållningssällskapen bedriver. Ansvarel för en utvidgadrådgivning bör dock ligga hos lanlbruksverkel. LRF framhåller vidare althushållningssällskapens lokalrådgivning kan uigöra ell bra komplement tilllantbruksnämndernas rådgivning, särskill i de län eller länsdelar där slalliglokalrådgivning inte införs. Lanlbruksstyrelsen anförall syftet med den utökade rådgivningen är atl komplettera den vidgadeekonomiska stödgivningen i glesbygderna. De lokalt placerade rådgivarna böräven ha mera övergripande uppgifter i anslulning till glesbygdsstödel och inleenbart bedriva direkl uppsökande rådgivningsverksamhet. För att lokallutplacerade rådgivare skall kunna utföra sina uppgifter så framgångsrikt sommöjligt och i enlighel med sina instruktioner är även ett väl fungerandesamarbete med lantbruksnämndens centralt placerade personal nödvändigl. En styrningav inriktningen på de statligt finansierade lokalrådgivarnas verksamhei måslevidare kunna ske. Dessa möjligheter skulle bli avsevärt försvårade, omlokalrådgivningen skulle administreras av hushållningssällskapen i slällel fördirekt av lanlbruksnämnderna. Vad gäller finansieringenav rådgivningsverksamheten anför slyrelsen atl den statligt finansieraderådgivningen lill jordbrukel ulgör ell väsentligl medel för atl nå de mål somstaten ställt upp för jordbrukspolitiken. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 164 Eftersom ansvaret förrationaliseringsverksamheten vilar på lanlbruksslyrelsen ochlanlbruksnämnderna, är det naturligt all den statligt bekostade rådgivningentill lantbruket bedrivs av lanlbruksnämnderna. Enligt styrelsens mening bör demedel som slalsmaklerna är beredda alt salsa på rådgivning lill lantbruket isin helhel anvisas lill lanlbruksverkel. Att därjämte anvisa statliga medel förrådgivning i form av statsbidrag lill hushållningssällskapen finner lantbruksstyrelsenföga ändamålsenligt. En sådan ordning skulle bl. a. kräva att staten lärväsentligt utökad insyn i och kontroll över hushållningssällskapens verksamhei. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 15 Kommittéer m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. 22 Kursverksamhetför jordbrukels rationalisering m. m. 23 Bidragtill jordbrukets ralionalisering, m.m. 53000000 24 Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 25 Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti 100000027 Odlings- och byggnadshjälp åt innehavare av vissa kronolägenheter m. m. 29 Befrämjandeav husdjursaveln m. m. 30 Statenshingstdepå och stuleri: Uppdragsverksamhet 1000 31 Bidragtill statens hingstdepå och stuteri 200000 32 Särskiltstöd åt biskötsel och växlodling 215000 32 Restitutionav bensinskatt till trädgårdsnäringen 762000 33 Främjandeav rennäringen 1080000 34 Kompensationför bensinskatt till rennäringen 443000 35 »3000000 35 Särskillstöd till lantbruksförelag m. m. i vissa glesbygder *100000(X) 39 Prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område »3808000000 39 Kosinaderför beredskapslagring av jordbruksprodukter m. m. 7090500042 Stöd till jordbruket i norra 141000000 44Bidrag till permanent skördeskadeskydd 30000000 44 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 47 Vägbyggnader på skogar ienskild ägo 47 Åtgärder förintensifierad skogsvård i norra , m. m. 47 Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. 47 Främjande av skogsvård m.m. »18433000 »86384000 »12000000 »20000000 »45000000 »2515000 »7 500000 53 Främjandei allmänhel av fiskerinäringen 17477 000 7788000 500000 Prop.1978/79:100 Bilaga 13 53 Kursverksamhetpå fiskets område 54 Bidragtill fiskehamnar m. m. 56 Reslitulionav bensinskall till fiskerinäringen 56 Bidragtill fiskets rationalisering m, m. .57 Täckande av förluster vidslallig kreditgaranti till fiske 57 Kostnaderför fiskeulredningar i vattenmål m. m. 58 Ersäilningtill strandägare för mistad fiskerätt m. m. 59 Bidraglill fiskare med anledning av avlysning av fiskevatten 59 Prisreglerande ålgärder på fiskets område 61 Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning vid 62 Statens velerinärmedicinskaanställ 64 Velerinärstalen 66 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. 66 Bidrag till djursjukvårdi vissa fall 67 Statensulsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 68 Bidrag till statensutsädeskontroll