prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Om regeringen i ettvisst läge efter en allmän konjunkturpolitisk bedömning finner detmotiverat att öka vägbyggandet i ett eller flera län, kan detta ske genom entillfällig ökning av ordinarie vägbyggnadsanslag. Detta har under senare årskett i ökande omfattning. Under innevarande vinter pågår ordinarie vägarbeteni betydande omfattning vilka har lidigarelagls pä detta säll av främsl arbetsmarknadspolitiskaskäl. Dessa arbeten är således inteberedskapsarbeten, men de utförs ändå i samråd med resp. länsarbetsnämnd ochmed arbetskraft som arbetsförmedlingen anvisar. De bör självfallet planerasoch utföras på sådant sätt att de medverkar till en inom branschen angelägen säsongutjämning som det regionalasysselsättningsläget vägs in i valet av vägobjekt. Jag förutsätteremellertid att det även i fortsättningen ibland kommer att framstå somarbetsmarknadspolitiskt motiverat atl använda beredskapsarbetsmedel för andravägbyggen än MOF-arbeten eller arbeten för specialanvisade. Det nuvarandesamrådsförfarandet mellan AMS och VV fungerar härvidlag väl frånarbetsmarknadspolitisk synpunkt. Revisorema anför att det i vissaavseenden är en olägenhet att omfattningen av kommande beredskapsarbeten intebestäms tidigare än vad som sker. Revisorema kritiserar också att medlen för varjearbete vanligen anvisas i flera etapper. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 81 Dessa förfaranden är dock i huvudsak en direktföljd av beredskapsarbetenas syfte, dvs. att med kort varsel skapa tillfälligsysselsättning så länge de berörda inte kan placeras på den öppnaarbetsmarknaden. Det ankommer på AMS och vägverkei att i samråd göra deändringar av förfarandet och föreslå de ändringar av gällande bestämmelser somde kan finna motiverade mol bakgrund av vad som har anförts. Jag är såledesinte beredd alt nu föreslå någon ändring av gällande regler i de berördaavseendena. Revisorerna förordarockså att möjlighetema till s. k. riktade delentreprenader skall övervägasytterligare. Om delentreprenader kunde riktas mot områden med arbetslöshetskulle man enligl revisorerna kunna nå en effekt som bättre stämmer överensmed beredskapsarbetenas syfte. Detta föreslås ske genom exempelvis tillägg lillanbudsunderlag och tilläggsersättning för personal från orten. Av revisoremasmaterial framgår dock atl sådana förfaranden kan strida motupphandlingskungörelsen. Efter samråd med chefen för budgeldepartemenletförordar jag, med hänsyn bl.a. till handelsförbindelser med utlandet,att de berörda bestämmelserna i upphandlingskungörelsen inte ändras. Närmyndighetema fordrar in anbud kan de emellertid ange i underlaget attentreprenören skall sysselsätta arbetskraft som arbetsförmedlingen anvisar. Inågra enstaka fall har regeringen föreskrivit att myndighetema skulle anlitalokala entreprenörer. Sistnämnda förfarande utgör dock ett undantag som måstetillämpas med återhållsamhet. Jag vill påpeka att det i de flesta fall harvisat sig möjligt att uppnå det avsedda syftet utan direkt styming. Jag övergår nu till attbehandla de övriga frågor som bör anmälas för i samband medmedelsberäkningen för delprogrammet Beredskapsarbeten . Beredskapsarbetena harunder en följd av år delats upp i två delprogram för allmänna resp. särskildaberedskapsarbeten. Av dessa omfattar delprogrammet Särskilda beredskapsarbetensådana arbelen som anordnas främst för arbetshandikappade. Som AMS anför hardet dock ofta visat sig ogörligt atl skilja de olika slagen avberedskapsarbelen från varandra. Att skilja ut de arbetslösa som har särskildasvårigheter från arbetslösa i allmänhet är ofta mindre lämpligt. Jagtillstyrker därför AMS förslag att alla beredskapsarbeten fr. o. m. budgetåret1979/80 förs till ett och samma delprogram och att medlen beräknas under enanslagspost benämnd Beredskapsarbeten. Somjag har nämnthar beredskapsarbetena haft stor omfattning . Eftersom industrinsuppsägningar har kunnat begränsas har beredskapsarbetena till stor del kunnatinriktas på de nytillträdande på arbetsmarknaden och på dem som har särskildasvårigheler att få arbete. Behovet av arbeten för ungdomar har varit mycketstort. Praktikarbeten har därför ordnats i stor omfattning hos slatliga ochkommunala myndigheter. Inom den kommunala sektorn har ungdomsarbeten ocksåordnats för atl ersätta ordinarie personal som genomgårarbetsmarknadsutbildning. För ungdomar har enskildaberedskapsarbeten anordnats hos före-6 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 82 tag och organisationer för att ge arbetslivserfarenhet.Under /78 var i medeltal 21000 ungdomar sysselsatta i olika slagsberedskapsarbeten. En alllstörre del av beredskapsarbetena har varit föriagda till tjänste- och vårdsektorerna. Under budgetåret1977/78 svarade de för av dentotala sysselsättningen vid beredskapsarbeten Jämfört med underföregående budgetår. godkände förra årel (prop.1977/78: IOO, bil. 15, AU 1977/78: 24, rskr1977/78: 190) regeringens förslag till nya regler för statsbidrag lillkommunala och enskilda beredskapsarbeten. Det nya bidragssyslemel innebär allbidragen i normalfallet utgår av lönen inkl. sociala avgifter till anvisade arbetslösa. Dämtöver utgår vid investeringsar-beten etl tilläggsbidrag av övrigakostnader. Sislnämnda tilläggsbidragkan i särskilda fall jämkas. Regeringen har med hänsyn lill de rådandesysselsättningssvårigheterna i de s. k. skogslänen (Norrlandslänen samtKopparbergs och ) beslutat att tilläggsbidraget i dessa län under innevarande budgetår får utgå . AMSkan i vissa fall höja bidragel ytterligare. Vissa kommunalabyggnadsarbeten på anläggningar vilka skall drivas i form avaffärsmässig rörelse kan inte ulan vidare jämställas i bidragshänseende med övrigakommunala arbelen. Det gäller t. ex. arbeten på industrihus samt hotell ochturistanläggningar. Regeringen har föreskrivit att statsbidrag tillsådana arbeten inte får vara så stort att det kan innebära konkurrensfördelar gentemot företag i motsvarande delav landet vilket uppbär lokaliseringsstöd.Närdet gäller uppförande av industrilokaler som kommunalt beredskapsarbete hardessulom år1975 uttalat (InU 1975:7) att särskild återhållssamhet är motiverad.Riksdagen fann dock att det borde finnas vissa möjligheter atl medberedskapsarbetsmedel stödja industrihusäven i de fall då de inte var avsedda enbart för lokal service. Av uttalandet framgick att därmed avsåg projekli det inre stödområdet. År 1977uttalade (AU 1976/77:23) att bidrag från anslaget C 2. Särskilda stödåtgärder i glesbygder i vissa fallskulle kunna ges till saml till kommuner som i mindre orter i det inre stödområdet uppförde industrilokaler för uthyrning. 1samband med sin behandling av frågan om åtgärder för att främja de mindre ochmedelstora foretagens uiveckhng(prop.1977/78:40, bil. 1,NU1977/78: 34, rskr 1977/78: 110), uttaladesig vidare för ett ökat statligt stöd till kommuner för att i det allmänna stödområdet, ochdå främst i mindre orter inom det inre stödområdet, byggaindustrilokaler för uthyrning. beslöt (prop. 1977/78: IOO, bil.17, NU 1977/78: 34, rskr 1977/78: 304) att införa ett särskill anslag för bidrag till kommunala industrilokaler. Utvecklingen påarbetsmarknaden har motiverat kraftfulla insalser frånregeringen för att upprätthålla sysselsättningen. Flera nya arbetsmarknadspoliliskamedel har tillkommit i detta syfte. Vissa orter har drabbats särskilthårt av driftinskränkningar eller nedläggningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 83 fall har lillkomslen av etl industrihus ansettsvara en nödvändig åtgärd för att motverka bortfallet av arbetstillfällen ochregeringen har dä också medgivit att delta fått utföras som kommunaltberedskapsarbete även utanför del inre stödområdet. De industriellaberedskapsarbetena skall enligt beslul (prop. 1977/78: 30, AU1977/78: 6, rskr 1977/78: 74) samordnas med bl. a. verksläder för skyddatarbete, kontorsarbelscentraler och hemarbete i en gemensam organisation. Efterden kommer de industriella beredskapsarbetena därför -förutsatt atl överenskommelse kan nås med kommunförbunden i pågåendeförhandlingar om den nya organisationen - atl finansieras i annan ordning. Jagberäknar därför under denna anslagsposl medel till industriellaberedskapsarbeten för första hälften av /80. Detta medelsbehovberäknas lill 42,5 milj. kr. Det nya bidragssystem förkommunala och enskilda beredskapsarbeten somjag nämnde är ägnat att främjatillkomsten av dagsverksbilliga arbeten. AMS strävar efter atl så långl det ärmöjligt utnyttja objekt som ger stort utbyte av sysselsättning i förhållandetill kosinadema. Det är ännu för tidigt atl bedöma i vilken utsträckningeffektema av de nya bidragsreglerna i detla avseende kan antas påverkamedelsbehovel på förevarande anslag. Det nya bidragssystemet syftar också tillatt förenkla hanteringen av ansökningar om beredskapsarbeten, vilket kan antasfå återverkningar på verksamheten vid AMS sju s. k. regionkontor. Det kandärför finnas anledning alt se över denna verksamhet. Jag har för avsikt atlsenare föreslå regeringen att AMS får i uppdrag alt i samråd med statskontoretgöra en sådan översyn. För innevarande budgetåranvisades ursprungligen 1 450 milj. kr. för beredskapsarbeten exkl.tillfälliga sysselsättningsbidrag och s.k. äldrestöd till tekoindustrin.Därefter har på tilläggsbudget 1 anvisats 1 750 milj. kr. Totalt disponeras således . för beredskapsarbetenunder /79. Därigenom beräknas inemot 60000 personer kunnasysselsättas i sådana arbelen . Av de anvisade medlen fårhögst 400 milj. kr. användas för vägarbeten. 1 likhet med vad som skedde under föregående årbör medel på statsbudgeten beräknas efter behovet under ett normalt år medrelativt goda konjunkturförhållanden. Detta förutsätter emellertid attregeringen liksom f. n. får disponera en finansfullmakt för den händelse attarbelsmarknadsut-vecklingen skulle motivera ytterligare åtgärder. Jag förordaratl medelsbehovel för beredskapsarbeten beräknas till I 457,5 milj. kr. Detlamolsvarar ca fyra miljoner dagsverken med en genomsnittlig dagsverkskostnad på360 kr. Av beloppet bör högst 300 milj. kr. beräknas för väg- och gatuarbe-ten.Vid budgetårets slut skall det belopp som har förbrukats för väg- ochgatuarbeten räknas av mol bilskattemedlen. Till delprogrammelAllmänna beredskapsarbeten har under innevarande budgelår också förts detillfälliga sysselsättningsbidragen till företag som Prop.1978/79:100 Bilaga 15 84 dominerar på sin ort (s. k. 75%-bidrag) saml detillfälliga sysselsättningsbidragen till äldre anställda i tekoindustrin. Fördessa båda bidragsformer har för innevarande budgelår anvisats totalt 285 milj.kr. resp. 260 milj. kr. Båda stödformerna uppbörden Ijuli 1979 utom beträffande de 75%-bidrag som utgår lill förelaginom slål- och gruvindustrin, i vilka varsel om uppsägning har utfärdals.Utgiftema under nästa budgetår för bidrag till sistnämnda grupp av företag kaninle nu bedömas med säkerhet men de torde rymmas inom den reservalion som kanväntas uppstå genom att lidigare anvisade medel för sådana bidrag ej utnyttjasfullt ut. F. n. utgår bidraget till 13 slålindusiriföretag med drygt 3000övertaliga anställda, vilka därigenom slutar sina anställningar senare än vadde eljest skulle ha gjort. Beträffande det s. k.75%-bidraget bör regeringen också för kännedom anmäla följande. Ettgmndläggande villkor för bidraget är att berörd personal sysselsätts utanförföretagets ordinarie produktion. har emellertid regeringenansett sig böra ge dispens från denna huvudregel. ()samt () har beviljats bidrag trots altdelar av de arbetsstyrkor som avses inte sysselsätts utanför ordinarieproduktion. Motivet har varit dessa förelags synnerliga betydelse för resp.orter och svårigheterna att där finna andra sysselsättningstillfällen liksomsvårigheterna att inom företagen finna alternativa arbetsuppgifter vid sidanav ordinarie produktion. Det kan tilläggas att har gjort vissauttalanden (NU 1977/78:74) beträffande NCB:s båda anläggningar i som får anses ha gett regeringen stöd härför. För Bullen KanlhalAB har läget numera förbättrats, varför detta företag inte torde behöva sådantbidrag efter utgången av . De s. k. 75%-bidragensbetydelse torde komma att minska allt eftersom konjunkturläget förbättras.Regeringen har föreskrivit att sådana bidrag fr. o. m. den intelängre skall utgå till företag där den aktuella personalminskningen berörmindre än 100 personer, vilket hittillshar förekommit i ett antal undantagsfall. Inomramen för detta delprogram fär AMS lägga utbeställningar av förnödenheter sombehövs i statlig verksamhet hos industriföretag som har varslat om nedläggningeller större drifiinskränkning om de anställda inte kan beredas sysselsättningpå annat sätt. Härigenom kan sysselsättningen för begränsad tid upprätthållas inom ett företag för atlbereda rådrum för omplacering av personalen. För innevarande budgetåranvisades ursprungligen 10 milj. kr. hardessutom (prop. 1978/79:50, AU 1978/79:15, rskr 1978/79: 111) beviljatytteriigare 70 milj. kr. för sådana beställningar, varav 50 milj. kr. förbeställningar hos tekoindustrin. Behovet av industribeställningar /80 kan f.n. inte bedömas. Jag förordar därför atl anslagspostenförs upp med oförändral 10 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 85 Behov av ylterligare insalser får bedömas medhänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaden. Reserven av byggprojektsom är lämpliga för att motverka arbetslöshet är f n. dålig på mänga orter tillföljd av bl. a. de senasie två årens omfattande arbetsmarknadspoliliskainsatser i form av beredskapsarbeten och tidigareläggningar av offentligabyggen. Därför är det angeläget all stimulera till en bättre projektreserv ihela byggsektorn. Bidragen inom detta delprogram utgår främsl tilloffentlig projektering. Bidrag kan f n. också utgå till projektering avbostadshus, om projekteringen beräknas kunna slulföras före den Ijuli 1979. Enligt min mening bör bidragtill projektering av bostadshus få utgå även under /80. Jagförordar att sådant bidrag liksom f. n. får omfatta nybyggnad av flerfamiljshusoch hus i blandad bebyggelse. Därutöver bör, såsom under innevarande budgelår,bidrag kunna utgå även för projektering av dels ombyggnadsåtgärder, som gällerbostadshus som upplåtes med hyres- eller bostadsrätt och som är belägna iområden med flerfsmiljshus eller med blandad bebyggelse, dels sådan ombyggnadsom är hänförlig till miljöförbättrande åtgärder enligi förordningen (1975:129) om bidrag till förbättring av boendemiljöer. Projekteringen bör varaavslutad före den . För innevarande budgetårhar sammanlagt 80 milj. kr. anvisats för delaljplaneringsbidrag, varav 40milj. på tilläggsbudget I. Jag förordar att anslagsposten liksom iföregående ärs budgetproposition beräknas till 40 milj. kr. För innevarande budgelårhar AMS bemyndigats att på oförändrade villkor besluta om avskrivning avlånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket. Jag förordar att AMS även förnästa budgetår får bemyndigande att med oförändrade villkor avskrivalånefordringar. Jag beräknar detsammanlagda medelsbehovet för anslaget till sysselsättningsskapande åtgärdertill 1 533 milj. kr. varav 25,5 milj. kr. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår ait 1. godkänna vad Jag haranfört om beredskapsarbelen på vägar med anledning av revisorers skrivelse, 2. medge atl regeringenfår bemyndiga AMS att under budgetåret 1979/80 besluta om avskrivning av lånefordranuppkommen inom arbetsmarknadsverket, beträffande vilken antingen omständigheternaär sådana att vederbörande inle kan betala sin skuld och enligt styrelsensbedömande ingen eller ringa möjlighet föreligger att ta utbetalning eller också åtgärder för att bevaka och driva in fordringen bedömsförenade med arbete och kostnader i sådan utsträckning att åtgärderna inte ärekonomiskt lönande, alll under förutsättning att sådana åtgärder ändå inteanses påkallade av andra än ekonomiska förhållnden. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 86 3. lillSysselsättningsskapande ålgärder för /80 anvisa ettreservationsanslag av I . att avräknas mol automobilskattemedlen. 1977/78 Uigift 295251000 1978/79 Anslag 10000000 1979/80 Förslag 1000000 Från anslaget beslridsutgiftema för det i programmet Sysselsättningsskapande åtgärder ingåendedelprogrammet Stöd till lageruppbyggnad. Delprogrammet avser numera enbartstatliga lånegarantier som beviljades i samband med lagerökning under åren 1975och 1976. Beslämmelser om verksamheten finns i förordningen (1975:475, omlryckt1976: 1053, ändrad senast 1978:406) om statligt stöd i vissa fall tilllagerökning. Lånegarantier kan gälla längst till utgången av . De kandock medföra ulgifter t.o.m. /81. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Stöd tilllageruppbyggnad för /80 anvisa ell förslagsanslag av . Kontant stöd vid arbetslöshet 1977/78 Utgift 794083000 1978/79 Anslag 1082 300000 1979/80Förslag 985 229000 Från anslaget bestridsutgifter för programmet Kontant stöd vid arbetslöshet. 1 programmet ingårdelprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor. Omställningsbidrag ochKontant arbetsmarknadsstöd. Delprogrammet Ersättningtill arbetslöshetskassor avser verksamhet enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring (ändrad senast 1978:228). De erkändaarbetslöshetskassoma får genom AMS bidrag för utbetalade ersättningar ochförvaltningskostnader. Kassor med speciellt stora ersättningsutbetalningareller med i övrigt otillräckliga ekonomiska resurser kan genom särskilt stöd fänödvändig förstärkning. 1978/79:100 Bilaga 15 87 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Beräknadändr 712 737000 1046 000 72 142 000 8 158000 -18400000 - 700000 + 27 100000 + 600000 + 3 800000 + 1 100000 Från delprogrammel bekostas även särskildaulbelalningar till medlemmar i fiskares erkända arbetslöshetskassa somföljd av intemationella överenskommelser om fångstbegränsning. Under delprogrammetOmställningsbidrag redovisas kostnader för omslällningsbidrag enligtarbelsmarknadskungörelsen. Bidragsgivningen är under successiv avveckling sedanden . Delprogrammet Kontantarbetsmarknadsstöd avser verksamhet enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (ändrad senast 1978:229). Stödet utgör elt komplement till arbetslöshetsförsäkringen och ekonomisklskydd för nytillkomna på arbetsmarknaden. Ersättning lill arbetslöshetskassor. Medelsbehovet /80 bestäms dels av statsbidragets storlek verksamhetsåret denI januari-den 31 december 1979, exkl. de a-contoutbetalningar som görsundertiden den 1 januari-den 30juni 1979, dels av de a-conloutbetalning-ar somsker för tiden den I januari-den 30 juni . Medelsbehovet kommer såledesatt baseras på del genomsnillliga förhållandet under såväl försäkringsåret 1979som 1980. Avgörande för kostnadsberäkningen är det genomsnittliga antaletersättningsdagar per kassamedlem och år. harmedlemsantalet i arbetslöshetsförsäkringen ökat med i genomsnitt lOOOOO perår. Denna ökning förväntas fortsätta . Medelsbehovet /80 bör därför grundas på ett medlemsantal av 3 150000. Ersättningsbeloppet frånde frivilliga arbetslöshetskassorna höjdes senast den då två nyadagpenningklasser 170 och , infördes i försäkringen. höjdesgrundbidraget till kassorna med . Kassoma har snabbt anpassatsig till den högre dagpenningen och den genomsnitfiigt tillförsäkradedagpenningen beräknas till . För /80räknar därför AMS med att grundbidragel skall ökas till . I budgetförslaget /79 beräknades antaletersättningsdagar per Prop.1978/79:100 Bilaga 15 88 årsmedlem till 3,5. Genom all denarbetsmarknadspolitiska beredskapen var hög och en rad sysselsättningsstödjandeåtgärder sattes in, kom det genomsnittliga antalet ersättningsdagar perårsmedlem alt uppgå till 2,9 för . En prognos för budgetåret1979/80 över antalet ersätl-ningsdagar per årsmedlem är dock svår alt göraeftersom etl flertal svår-beslämda variabler måste ligga till grund för beräkningen. AMS har mot bakgmnd avden stegrade utbetalningstakten i arbetslöshetskassorna i sina beräkningarutgått per årsmedlem. Medelsbehovet för budgetåret1979/80 kan då beräknas uppgå till 980,8 milj. kr. Fördelningen av kosinademaframgår av följande tabell (kr). Statens kostnad förgrundbidrag 315000 000 Förvaltningsbidrag 24570000 Särskiltstöd, inkl. ersättning på grund av internationella Genomden successiva avvecklingen av stödformen har antalet personer med sådantbidrag kraftigt minskat. Endast 141 personer uppbar omställningsbidrag ijanuari månad 1978. Genom att det kontanta arbetsmarknadsstödet höjts successivtställer sig denna stödform i flertalet fall förmånligare änomställningsbidraget. Bidragsformen vänlas vara hell avvecklad lill år 1980.AMS beräknar medelsbehovet till högst . under /80 fördelprogrammet Omställningsbidrag. Delprogrammet Kontant arbetsmarknadsstöd infördes den Ijanuari 1974. Stödets omfattning har successivt ökat. I genomsnitt uppbar drygt20 800 personer kontant arbetsmarknadsstöd , jämfört med 1976. Totalt beviljades 61 200 personer bidrag , mot 47500året . Utbelalningama för åren1977 och 1976 motsvarade 3,6 milj. resp. 2,4 milj. ersältningsdagar. Del kontantaarbetsmarknadsstödet höjdes den från . AMS förslagi anslagsframställning om en höjning till . vidhålles även /80. Beräkningama för /80 baseras på detta beloppoch på 4,5 milj. ersättningsdagar. Statens utgiftsandel - entredjedel av totalkostnaden - beräknas för /80 fill 101,3 milj.kr. Det totala medelsbehovet för programmet Kontant stöd vid arbetslöshetberäknas av AMS till I 090,9 milj. kr. för /80, varav 8,5 milj.kr. Jag vill först erinra omatt det kontanta arbetsmarknadsstödet höjdes den från . per dag och att två nya dag- 1978/79:100 Bilaga 15 89 penningklasser - 170 och . - infördes iarbetslöshetsförsäkringen. AMS har föreslagit attdel kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) och som följd härav ocksä grundbidragettill de erkända arbetslöshetskassornahöjs från nuvarande . I skrivelse den 3 oklober 1978 har vidarearbetslöshetskassomas samorganisation begärt att ytteriigare trenyaersältningklasser - 190, 200 och . - införs i arbetslöshetsförsäkringen.Detta senare förslag har remissbehandlats. utredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring har överlämnat silt betänkande (SOU1978:45) Allmän arbetslöshetsförsäkring. Förslaget tillsammans medremissyttrandena bereds f. n. i . Jag avser att senare anmäladessa frågor för regeringen. Utgifterna på anslaget för /80 börvad gäller ersättning till arbetslöshetskassorna och kontant arbetsmarknadsstödlills vidare tas upp med belopp motsvarande oförändrad dagpenning från kassomaoch kontant arbetsmarknadsstöd. 1 mina anslagsberäkningar har jag utgått ifrån3,och medlem i de frivilliga arbetslöshetskassoma ochtotalt 4,0 milj. ersättningsdagar för kontant arbetsmarknadsstöd. Med hänvisning tillsammanställningen i det föregående beräknar jag medelsbehovet för detta anslag,inkl. förvaltningskostnader, fill 985,2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kontant stöd vidarbetslöshet för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 41724000 1978/79 Anslag 56700000 1979/80 Förslag 72 810000 Från anslaget beslridsutgifterna för programmet Totalförsvarsverksamhet som består av delprogrammenFörsvars- och beredskapsplanering saml Vapenfria ijänsteplikiiga. 1977/78 1978/79 1979/80 Försvars- och bered skapsplanering 3 781000 4200000 +1800000 + 910000 Vapenfria tjänstepliktiga 25 705000 40600000 +16900000 +13600000 Förvaltningskostnader 12 237000 11900000 +700000 + 1600000 Summa 41724000 56700000 +19400000 +16110000 Prop.1978/79:100 Bilaga 15 90 Delprogrammet Försvars-och beredskapsplanering omfattar dels planering för utnyttjande av landelsarbetskraft under beredskaps- och krigstillstånd saml planläggning avarbetsmarknadsverkets krigsorganisalion, dels statsbidrag till sådanafrivilliga försvarsorganisationer som fyller viktiga uppgifier när del gällerutbildning av personal för arbetsuppgifter i krigstid inom totalförsvarels civila delar. Verksamheten, somhuvudsakligen är av utrednings-, planläggnings- och informationskaraktär,handhas i AMS av försvarsenheien och regionalt av länsarbetsnämnderna. Delprogrammet Vapenfriatjänstepliktiga omfatlar utbildning, redovisning och registrering avvärnpliktiga som har fått tillstånd atl fullgöra vapenfri tjänst.