prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Väsentligt i kommande domstolspraxis är dock, anförföreningen, atl man följer de sakkunnigas påpekande alt underhåll,''skyldighelinte skall föreligga om barnet efter avslutad grundskola önskargenomgå vuxengymnasium eller liknande. Väsentligt är också alt del i framlideninte utgår underhållsbidrag vid postgymnasial utbildning, avslutar föreningen,vilkel förekommer mol förälders bestridande. vid anser alt förslaget stämmer överensmed vad som redan nu tillämpas enligt vägledande praxis (särskilt NJA 1967 s.401), dock med den skillnaden att föräldrarmed förmåga därtill f n. kan bli skyldiga all bidra till barnels högreutbildning om särskilda omständigheter, väl främst sjukdom hos barnel, medförall barnel inte kan försörja sig genom studiemedel och kompletterandeförvärvsarbete. Det kan visseriigen diskuteras om inte denna möjlighel börfinnas kvar men i dagens samhälle kan del dock vara rimligt att godtaförslaget, anser fakullelsnämnden. anser del viktigt atl del i FB tas in ett stadgande somklart anger vad de sakkunniga har föreslagit. Med hänsyn till bestämmelserna omstatligt studiestöd har nämnden intet att erinra mot all föräldrarnasunderhållsskyldighet i princip upphör då bamet uppnår sådan ålder att del kanerhålla studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen för sina studier, även omdessa kan hänföras lill grandläggande utbildning. Den föreslagna bestämmelsenkommer att få stor belydelse då del gäller all bedöma barnels rätt tillstudiestöd , anför nämnden vidare. Det kan därför vara viktigtatl en hänvisning till sludieslödslagens bestämmelser - i vart fall ispecialmoliveringen till 7 kap. 1 8 andra stycket FB - görs på sådani sätt attdel klart framgår alt föräldrarnas underhållsskyldighet är primär så längebarnel är studiehjälpsberältigal. Även förenade studentkår ställer sigbakom utredningens förslag efiersom följden enligt kåren annars skulle bli attvårdnadshavaren ensam fär del ekonomiska ansvaret för atl bamel skall kunnafullfölja sina gymnasiestudier. En förutsättning är all barnel går direkt frängrundskolan till gymnasiet eller alt den studerande gör kortare avbrott istudierna, tillägger kåren. Skulle bamet avbryta sin skolgång och först efterett antal år påbörja eller fullfölja sina gymnasiestudier kan del inte vararimligt all utkräva underhåll, anser man. Mot bakgrund av de nuvarandebestämmelserna om statligt studiestöd anför kåren att del inte kan ansesrimligt att föräldrarnas underhållsskyldighet slår kvar om den studerande harrätt lill studiemedel och detta oavsett om studierna bedrivs på gymnasie- ellerhögskolenivå. Föreningen I samhället ser med gillande alt reglernaför föriängning av underhållsskyldigheten efter del all barnet fyllt 18 årgivils en tydligare innebörd. Dessa rör en fråga som enligt föreningenserfarenhet i mänga fall har lett till tvisligheler och försvårat för ungdomarall få möjlighel lill den utbildning de önskat. 1de fall underhållsskyldighet föreligger för barn som har fyllt bör enligtMalmö tingsräa beaktas alt biarnel i sådant fall är myndigt och självt i fullutsträckning kan råda över sin tillvaro och åla sig förbindelser. För alt inteföräldrarnas underhållsskyldighet i dessa situationer skall utsträckas på ettotillböriigt sätl bör i lagtexten utsägas all underhållsskyldigheten efter detall barnel fyllt 18 är inte är undantagslös, anser tingsrätten. anser alt föräldrarnas underhållsskyldighet skall upphöra närbarnet har fyllt . Del finns enligt förbundet en klar utveckling isamhället all allt fler ungdomar flyttar hemifrån i tonåren. De ungdomar iåldern som förvärvsarbetar har i allmänhet frigjort sig frän beroende avföräldraekonomin. Enligt förbundels uppfattning bör studiestödet tillgymnasiestuderande kraftigt förbättras så all gymnasiestudier för fleraupplevs som ell bra alternativ till förvärvsarbete. Föräldrarnasunderhållsskyldighet skall dock självklart slå kvar lill dess haravslutats, säger förbundet. En sådan förändring kräver också förändringar påandra områden. Så bör man enligt förbundet redan vid 16 ärs ålder ha rätl attteckna hyreskontrakt för egen boslad, ha rätl till bostadsbidrag osv. skapar familjelagssakkunnigas förslag, som inte innebär en faståldersgräns, också problem för många grapper. Situationen blir t. ex. myckelkomplicerad för den ganska stora grapp elever som börjar förvärvsarbeta eftergrundskolan och skaffat sig egen bostad. Om t. ex. studier på3-eller 4-åriga gymnasielinjer påbörjas av elever skall enligtgällande praxis och utredningens förslag föräldrarna vara underhållsskyldiga. Idelta exempel kommer alltså underhållsskyldigheten all kvarstå lill . I flera exempel som förbundet mött har elever i åldern , somflyttat hemifrån, hamnat i den situationen att deras enda försörjningsmöjlighethar varit att stämma föräldrarna för att få underhåll, då föräldrama ansett attde gjort sitt då barnel har fyllt och inte längre bor hemma. En juridisktvist med föräldrarna för alt få det bidrag man är berättigad lill måsteupplevas som mycket uppslitande och undviks därför ofta. Följden blir att gymnasiestudieromöjliggörs då det saknas alternativa försörjningsmöjligheter.Utredningens förslag kommer säkert att leda lill fler rättegångar mellan barnoch föräldrar. En sådan utveckling är naluriigtvis mycket olycklig, slutarförbundet. Liknandetankegångar förs fram också av föreningen . Genom atl barnen numera blirmyndiga vid lägre ålder kan en allvariig skada mellan föräldrar och barn skejust när den unge skall göra sina första erfarenheter av vuxenlivet. Alt börjadetta genom att gå i process om underhållsskyldighet kan bli förödande föreljesl goda relationer. Eller blir resultatet atl den underhällsskyldigeövertalar 18-äringen att inte utkräva försörjningsstöd, varefter delta kommeratt åvila modern ensam. Förslaget bör i stället ändras sä att så längeunderhållsskyldighet skall föreligga, en särregel bör skrivas som ger denförälder som har den unge hos sig - eller skall betala resten -möjlighet attföra lalan i rätten om den delade underhällsbördan. TCO,som delar utredningens uppfattning vad gäller underhållsskyldighetensupphörande, anser alt de nuvarande reglerna om avdrag vid inkomsttaxeringenför underhåll lill barn bör redovisas så all bidrag lill barn , sominte har avslutat sin skolgång (grundskola, gymnasieskola eller annangrundläggande utbildning) blir avdragsgilla utan alt domslut skall behövaföreligga. Samma uppfattning framför familjerättsassistenterna i norraStor-Stockholm. efterlyser en definition av vad som avses med begreppet"barn". Förbundet ställer sig frågande till vad de sakkunniga avser närde talar om underhållsskyldighet lill barn över 18 är och undrar vid vilkentidpunkt man övergår frän all vara "barn" lill all bli "vuxen". Förslagetalt avskaffa underhållsskyldigheten mol vuxet sjukt barn o. I. tillstyrks ellerlämnas ulan erinran av så gott som samtliga remissinstanser som har yttrat sig.Hit hör , de sociala centralnämnderna. och föreningenFamilj och rätt. Enligt sociala centralnämnden i är såväl förslagenom all la bort den ovillkoriiga underhållsskyldigheten och atlunderhållsskyldigheten i princip skall upphöra när barnel fyller somförslaget all upphäva underhållsskyldigheten mot vuxet sjukt barn välförankrade i familjerättslig praxis. Förslagen lar också enligt nämndenvederbörlig hänsyn lill utgående sociala förmåner. anser allen laglig skyldighet omöjligen kan påverka den moraliska skyldighet föräldrarkan känna mol ett vuxet sjukt bam. Hovrättenför Nedre Norrtand avstyrker emellertid förslaget. Underhållsskyldigheten molsjukt barn är enligt hovrätten uttryck för den grundläggande tanke som liggerbakom alla underhållsregler, nämligen atl del i första hand ankommer päfamiljemedlemmar all ge varandra bistånd och då främst naluriigtvis föräldrargentemot barn. Även om i vart fall del direkta ekonomiska biståndet i våradagar erhålles genom åtgärder från samhällets sida, kan väl dettaknappast motivera alt familjemedlemmarnas tidigare och som självklart anseddaansvar för varandra nu ersätts av ett samhäUets primära ansvar för sinamedlemmar. Underhållsskyldigheten gentemot föräldrar och barn bör inteuppfattas som endast en moralisk skyldighet utan fastmer som en följd av ochell uttryck för den centrala roll familjen och familjebildningen alUjämt har isamhället. Underhållsskyldigheten mot sjukt barn bör därför enligt hovrättenkvarstå. Desakkunniga har föreslagit alt också underhållsskyldigheten mol styvbarn börupphävas. Tvä ledamöter har reserverat sig och föreslagit atl gällandeskyldighet står kvar, men att bestämmelsen ändras så all den avser barn sommake har under sin vårdnad och varaktigt sammanbor med. De sakkunnigas förslaghar lått ett blandat mottagande. En knapp majoritet av remissinstansernaföroidar all underhållsskyldigheten slår kvar och bland dessa remissvaransluter sig de flesta till de två reservanterna. Hovrättenför Nedre Norrtand anser av samma skäl som hovrätten har anfört för all behållagällande bestämmelser om underhållsskyldighet mol vuxet sjukt barn all ocksåunderhåll:>skyIdighelen mol styvbarn bör stå kvar Del förhållandel all manej kan åstadkomma regler som lämpligen kan anpassas lill skildasamlevnadsformer bör inte i detla fall leda lill annat resultat. Genom altäktenskapet är reglerat i lag följer med nödvändighet att det i vissa fall kankomma att uppstå skillnader mellan de regler som gäller för äktenskap och vadsom gäller för andra samlevnadsformer. Detta behöver inte innebära all manunder alla omständigheter måsle lagstifta för alt äktenskapetsregelsystem skall kunna anpassas till andra sammanboendeformer som del trotsallt står den enskilde fritt all välja mellan, anser hovrätten. Även vid avstyrker förslaget. Redan dennormbindande funktionen hos lagrummet motiverar atl del får finnas kvar, anserfakullelsnämnden. Underhållsskyldigheten mol styvbarn kan vidare fä praktiskbetydelse i vissa fall, särskilt under betänketid för äktenskapsskillnad, menockså i sådana fall då slyvförälder försummar sin underhållsskyldighet. För detfall att en av två samlevande föräldrar försummar sin underhållsskyldighet moteget barn föreslår de sakkunniga (7 kap. 9 S FB), all rätten skall kunnaföreskriva hur underhållsskyldigheten skall fullgöras. Del bör då också finnasen motsvarande möjlighel i fråga om styvbarn, anser fakullelsnämnden.Hänvisningen lill all bidragsförskotten gör styvföräldrars underhållsskyldighetpraktiskt betydelselös upp lill bidragsförskottsnivån hindrar inte heller, allskyldigheten kan ha belydelse när slyvförälderns ekonomi möjliggör en högrestandard i den nya familjen. Avvägningen att fullt bidragsförskott alltid kanutgå till en vårdnadshavare, som gift om sig eller lever samman med en nypartner med goda inkomster, är heller inte självklar. 1 den månstyvföräldraskapet läggs lill grund för behovsprövning i fråga om rätten tillolika sociala förmåner, är del över huvud laget inte lämpligt att ta bort denjuridiska skyldigheten atl betala underhållsbidrag. Man rycker då undan denprincipiella grunden för all i annan lagstiftning ta hänsyn lill styvföräldersunderhållsskyldighet. hänvisar här till 3 kap. 28 8sludieslödslagen. Vad angår de sakkunnigas tanke all ett behållande avstyvförälders underhållsplikt borde förutsätta en utvidgning lill fall aväktenskapsliknande samliv, kan som ell motargument anföras redan att del vorenågot egendomligt all ålägga underhållsskyldighet mot den andre partens barn iett fritt förhållande, så länge del inte finns underhållsskyldighet mellanföräldrarna själva. Möjligen kunde man överväga att införa enunderhållsskyldighet mot den andra partens barn under föratsättning allparterna dessutom har ell gemensamt barn. 1 dessa fall kan nämligen åberopasargumentet all alla barn i familjen bör leva på samma standard. De sakkunnigahar också i annat sammanhang tagit upp just denna avgränsning, nämligen ibilaga i till sitt betänkande vid diskussion av det förbehållsbelopp som enunderhållsskyldig person anses böra lå undanta för egen och nuvarande familjsbehov, innan hans underhållsskyldighet bestäms mol barn med vilka han intesammanbor. De sakkunniga tycks här mena atl man vid bestämmande avförbehållsbeloppel principiellt bör kunna beakta förekomsten av inte barastyvbarn i ett nytt äktenskap, som den underhållsskyldige har ingått, ulan ävenden andra parlens barn i ett fritt förhållande, under föratsättning attparterna också har ett gemensamt barn. De sakkunnigas resonemang i olikasammanhang om frågorna om underhållsskyldigheten mot styvbarn liksom mol denandra parlens barn i ett frittförhållande innebär i själva verket, alt de sakkunniga mot bakgrunden av enallmän idé om neutralitet lill olika samlevnadsformer, pä ett myckellångtgående sätt blandar juridiska och moraliska skyldigheter liksom faktisktexisterande beroendeförhållanden i vilka del inte finns någon juridiskunderhållsförpliktelse att falla tillbaka på. De sakkunnigas benägenhet atlinte skilja mellan juridiska och moraliska förpliktelser skapar en allmänoklarhet i regelsystemet. Inom socialrätlen i vid mening kan del länkas vararimligt all i vissa lägen utgå frän en faktiskt existerande, ekonomiskgemenskap oberoende av om den grundar sig på någon underhällsförpliktelseeller inte. När familjerätlsliga underhållsförpliklelser skall bestämmas iolika relationer tycks det dock lämpligast all genomgående bygga på juridisktexisterande förpliktelser. Slutsatsen blir att del i nuvarandelagstiflningsläge finns anledning alt behålla regeln om underhållsskyldighetmol styvbarn. En utvidgning av underhållsskyldigheten lill all gälla även molandra partens barn i ell fritt förhållande i vissa fall avstyrks emellertid bl.a. av del skälet, att det på lång sikt kan ha allvariiga praktiska nackdelar,atl i allt flera hänseenden - dock inte alla - lika behandla gifta och ogiftasamlevnadspar även pä det civilrältsliga området. anser att nuvarande 7 kap. 4 8 FB böir vara kvar. Paragrafenssyfte är atl la lill vara styvbarns rätt och att tillförsäkra dem sammaekonomiska standard som övriga medlemmar i en ny familjekonslellalion. Den avmakama som inte är biologisk förälder skall efter sin fönnåga också bidra lillbarnels kostnader. Det gäller belopp som överstiger underhållsbidraget sombarnen erhåller från den andre av föräldrarna. Trots all ulredningen villupphäva bestämmelsen anser man "inte au den bakomliggande principen skallupphöra att gälla". Det är ett inkonsekvent resonemang, anser förbundet.Skall bestämmelsernas normbildande funktioner vara kvar bör del också framgåav lagtexten. i och familjerättsassistenterna i norraStor-Stockholm, som också anser atl teslämmelsen bör finnas kvar, tycker bör utvidgas lill atl gälla även i de fall föräldern sammanbor med annanulan alt vara gift. i anser att del bör varamöjligt att i lagtext finna formuleringar som gör all ogifta samboende, vilkaskallelekniskl är jämställda med makar, också kan jämställas med dessa vadgäller om underhållsskyldighet mol bam. Tillde instanser som har anslutit sig lill reservanternas förslag hör Malmötingsrätt, utredningen om barnens rätl, sociala centralnämnden i , enminoritet inom sociala centralnämnden I , , . , Moderata samlingspartiets kvinnoförbund ochföreningen i samhället. i har urekonomisk synpunki i och för sig inget att invända mol förslaget att upphäva underhållsskyldigheteni dessa fall, men efiersom lagensnormbildande funktion är ytterst väsentlig anser nämnden att bestämmelsen börbibehållas och fä den formulering som föreslås av reservanterna. Advokatsamfundetanser del tveksamt om den nuvarande bestämmelsen om skyldighet att betalabidrag till styvbarn har någon betydelse i realiteten. Det lorde vara sällsyntalt ett styvbarn i en familj behandlas annoriunda än övriga bam, sägersamfundet, och skulle så bli fallet torde äktenskapet knappast kunna hållassamman. Därvid kan ett bidrag lill styvbarnet bli aktuellt,men den situationen synes inte böra föranleda att regeln bibehålls, ansersamfundet. , centralastudiestödsnämnden, de sociala centralnämnderna i , (majoriteten) och , föreningen vid de aUmänna advokatbyråerna,föreningen och tätt saml tillstyrkerförslaget atl den nuvarande underhållsskyldigheten skall avskaffas. Enligtsocialstyrelsen har försörjningsskyldigheien mol styvbarn ingen funktion attfylla annal än under den lid då barnels förälder sammanbor med styvföräldern. Isådant fall är en särskild regel om underhållsplikt av underordnad belydelse.Sveriges socialdemokratiska kvinnoförbund tillstyrker alt den särskildaskyldigheten alt bidra lill underhåll mot styvbarn inom ramen för ell nyttäktenskap avskaffas i det här avsnittet. 1 stället anser förbundet atl enallmän skrivning bör föras in i de lagar som reglerar samlevnadsfrågor om densjälvklara utgångspunkten all sammanlevande personerskall tillförsäkras jämlikalevnadsvillkor. Detta bör, enligt förbundet, övervägas avfamiljelagssakkunniga i deras fortsatta arbete. 1sill yttrande kommer centrala in på betydelsen för destuderande alt slopa bestämmelsen. Enligt nämnden måste ell slopande avstadgandet påverka sludieslödslagens bestämmelser och detla kan leda till allett ökat antal studerande fårsludiehjälp utan hänsynstagande till den faktiskafamiljeekonomin. Att bibehålla stadgandet medför dock enligt nämnden siörreolägenheter. Sålunda säger nämnden all den av erfarenhet vet all många styvbarnunder studietiden inte kan erhålla ekonomiprövad studiehjälp pä grund av styvföräldersinkomst och/eller förmögenhet. Dessa styvbarn hindras inte sällan i sinastudier och kan även vara tvungna att helt avbryta dessa därför allstyvförälder inte vill vidkännas kostnader för styvbarnets utbildning. Mednuvarande regelsystem är del omöjligt alt pröva barnels faktiska behov avstudiehjälp, då barnets förälder stadigvarande sammanbor med annan är barnetsförälder och den sammanboende bidrar lill familjens försörjning. Sågott som samtliga remissinstanser som har yttrat sig i saken tillstyrker desakkunnigas förslag atl upphäva 8 kap. ÄB. Hit hör , de socialacentralnämnderna i , och , och föreningenJurister vid de aUmänna advokatbyråerna. Påsamma skäl som hovrätten för Nedre Norrtand avstyrkt atl upphäva underhållsskyldigheten motsjukt, vuxet barn och mot styvbarn avstyrker hovrätten också detla förslag. Omunderhållsskyldigheten avskaffas mot sjukt, vuxet bam synes delJuridiskaJåkuttetsnämnden i också som en följdändring nödvändigt atlupphäva motsvarande regler i ÄB. Vad angår underhållsbidrag lill bam, varsuppfostran inte är avslutad, hänvisar de sakkunniga bl. a. lill alllaglollsreglerna ger ett grundskydd. Eftersom del hör lill de sakkunnigasfortsalla arbele aitl överväga just laglollsreglerna är del möjligen bäslatlinte nu upphäva 8 ka p. 1 8 ÄB utan behålla regeln i avvaktan på kommitténsförslag beträffande lagloltsinslitutet, säger fakullelsnämnden. Lagtextenshänvisning till "bam, vars uppfostran icke är avslutad", kanemellertid pä grund av ändringarna i 7 kap. FB behöva kompletteras med t. ex.tillägget: "och som har rätt lill underhållsbidrag efter honom" (dvs.arvlåtaren), säger nämnden vidare. 2.2Underhållsskyldigheten vid gemensam vårdnad Desakkunnigas förslag att utvidga skyldigheten i FBatt utge underhållsbidragockså lill fall av gemensam vårdnad har mottagits positivt av samtiigaremissinstanser som har yttrat sig i saken. Den lösning som de sakkunniga harföreslagit, nämligen all en förälder som inte varaktigt sammanbor med bamelskall betala bidrag, har också fått ell gynnsamt mottagande av del övervägandeantalet remissinstanser. Några få remissinstanser är dock kritiska mol eller tveksammalill den lösning som föreslås. HovrättenförNedre delar de sakkunnigas uppfattning all de nya reglema om gemensamvårdnad medför behov av alternativ till frånvaron av vårdnaden somföratsättning för underhållsskyldighet och mot den lösning som de sakkunnigahar föreslagit finns enligt hovrätten inget atl erinra. En liknande uppfattningger också sociala centralnämnden i uttryck för. Även Göteborgstingsrätt, sociala centralnämnden i ochfamiljerätts-assistenterna inorra ullalar sig positivt om den föreslagna pekar på atl de föreslagna åtgärderna är viktiga föratl uppnå all reglerna för underhäll inte försvårar gemensam vårdnad. Genom detföreslagna tillägget till 7 kap. 2 8 andra stycket FB hårde sakkunniga på ettelegant sätt löst frågan om underhållsbidrag vid gemensam vårdnad, uttalarföreningen och rätt. Förslaget tillstyrks också av förbundet ochsamhälle. och , som i och för sig ansluter sig tillförslaget, pekar på atl del kan uppkomma svårigheter att konstatera med vembarnet varaktigt sammanbor medan Juristerna vid de aUmänna advokatbyråernaanser atl bestämmelsen nog inte kan utformas pä annal sätt än vad som harföreslagils. I ifrågasätter dock om del inte ilagtexten borde anges att bamel skall anses bosatt där det är eller bordevara kyrkobokfört. I sitt yttrande tar upp möjlighetenatt föräldrarna i vissa fall kan skifta kyrkobokföring avbarn under gemensam vårdnad mellan sig. Verket framhåller altkyrkobokföringsmyndigheten i samband med anmälan om barns flyttning i fall avgemensam vårdnad bör se till att båda föräldrama samtycker lill flyttningen. LO uttalar tveksamhet överden föreslagna lösningen. Att fastställa var bamet skall vara bosatt och läggafast en underhällsskyldighet för den andra föräldern bryter enligt LO motgrundtanken bakom reglerna om gemensam vårdnad. Föräldrar som delar ungefärlika på den faktiska omvårdnaden om barnet kan välja all uppge var bamel borefter vad som är förmånligt ur bidragssynpunkl, säger . Enligt ger den föreslagna ändringen inte full klarhet i vem som skallbetala om t. ex. båda föräldrarna har barnet halva tiden var. Förbundet anserall vid gemensam vårdnad de båda vårdnadshavarna själva bör komma överens omhur underhållsskyldigheten bör fördelas. Vidare anser förbundet det beklagligtall de sakkunniga inte har uppmärksammat de skattemässiga för- och nackdelarna.Den som har den lägsta inkomsten av föräldrarna kan skriva bamel hos sig förattfå hyresbidrag, lägre barndaghemstaxa m. m. Det är även intressant vilkeninkomstskall som föräldrama får. 1 sill yttrande anser atl delinte f n. är motiverat att ändra beskattningsreglerna i fråga om situationengemensam vårdnad av barn. Vidare upplyser verket alt skattereglerna i viss månkan motverka all föräldrarna söker nå fördelar genom att se lill att barnelblir att anse som varaktigt bosalt hos den av föräldrarna som har den högstainkomsten. Skattereglerna kan göra del fördelaktigt för föräldrarna - om deinternt träffar en överenskommelse om fördelning av skattereduktion (2 8 4 mom.uppbördslagen) - atl i stället se lill all föräldern med högsia inkomsten blirunderhållsskyldig. Avslutningsvis nämner verket att man med gällandeskatteregler accepterar tyst kvittning av underhållsbidrag mellanskattskyldiga som ömsesidigt är underhållsskyldiga för barn. Förutsättningenför detta är dock givetvis, säger verket, att beviskravet i kommunalskatielagen(46 S 2 mom. första stycket 4 p.) Klartnegativt lill de sakkunnigas förslag lill lösning är . Förslaget innebär i praktiken ett krokben för principen omgemensam vårdnad. Förälder som har del i vårdnaden men inte sammanbor medbarnet jämställs här med förälder utan vårdnadsrätt, säger förbundet. Molbakgrand av förslaget all också förälder med gemensam vårdnad skall betalaunderhållsbidrag har de sakkunniga föreslagit all bidragsför-skott skall kunnautgåockså vid gemensam vård nad. Förslaget har mottagits positivt av flertaletremissinstanser. , som hälsar förslaget medtillfredsställelse, uppger att det vid separationsärenden hos familjerådgivarehar visat sig svårt för föräldrarna atl komma överens om gemensam vårdnad avbarn när bidragsförskott inte har kunnat utgå. Bestämmelsen om gemensam vårdnadhar därmed tenderat alt bli 1978/79:12 254 förbehållenen viss kategori föräldrar, nämligen sådana som varit ekonomiskt Remissoberoendeoch inte behövt samhällets stöd.