prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — För all den prakliska arbelslivsorienieringen skallfungera krävs också, fortsäiler gymnasieutredningen, utbildade handledare. Defackliga organisaiionernu måsle vidare garanleras lid för atl på ell konkretsätt förklara hur del fackliga arbelel går lill på en arbelsplals. Kostnadernaför handledning, administration m.m. och för fackliga insatser bör analyseras,och man måste lösa frågan om hur de skall täckas. LO hävdar, att den prakliska arbetslivsorienleringen måsleförslärkas. Det är emellertid enligt LO inle utökningen i sig som är vikligasl.Del är i slället främsi en kvaliletsfråga. LO tillslyrker därför den utökadearbelslivsorienieringen endusi under bestämda förulsäliningar, bl.u. ull detkan klarläggas på vilket sätt behovet av tillräckligt antal arbetsplatser skallkunna tillgodoses. framhåller, all det i varje fall i ettkorl perspekliv innebär belydande svårigheler för såväl den privala som denoffeniligu ur-betsmurknuden ull kunna slälla upp i den omfallning som SÖ:sförslag föruisätter. För sjukvårdshuvudmannen skulle del också medförabetydande administraiivu merkoslnuder. Försöksverksumhelen måsle därför förslutvärderas innan mun kun tu ställning till den prakliskuurbetslivsorientering-ens omfattning. Även betonar attresultaten av pågående försök bör avvaklas. AMS frumhåller alt arbetsförmedlingarnas arbele med altskaffa fram prakiikplaiser beräknas öka minsl tre eller fyra gånger. Om dettainle kan ske på bekoslnad av andra arbelsuppgifter behövs bl. a. ulökadepersonalresurser. AMS tillägger att de organisatoriska och praktiska problemenmåste vuru lösta innan den nya läroplanen iräder i kraft. Prop.1978/79:180 102 En ulvidgad arbelslivsorientering är enligt min meningungelägen. Innun en sådan införs är del emellertid, som bl. a. LO ochgymnasieuiredningen pekal på, nödvändigi all klarlägga om del erforderligaanialei platser kan ställas lill förfogande och under vilku förulsältningar somdet kan ske. Något sådant underlag finns inte för närvarande.Försöksverksamheten bör därför forlsalia och vidgas lill all omfatta sumtligakommuner fr. o. m. läsårel 1982/83. Liksom LO unserjag del vikligl ullkvuliielskravel uppräiihålls. Kravet på kvaliiel gör attjag inte är beredd attredan nu och innan utvärdering av försöksverksamheten föreligger fastställa sexveckor som absolut minimitid. Om det finns särskilda problem i kommunema börockså ett färte antal veckor kunna komma i fråga. Jag ämnar föreslå regeringen atl uppdra åt SÖ atl i samrådmed AMS snarasi utreda det sumlude behovet av praklikplatser för olikuutbildningur samt möjligheterna aU lillgodose della behov. Del ökadepersonalbehov som en uibyggnad av arbetslivsorienleringen kan medföra inomskolan och hos arbelsmarknadsmyndighelerna måsle klarläggus. En bild uv kostnadernaför slal, kommun och företag måste föreligga liksom en belysning av hurkostnader kun fördelu sig på skilda kommuner. Konsekvenserna förplaneringsrådens verksamhet måste uiredas. Såvida det visar sig svårl attsamtidigt tillgodose krav på praktikplatser från olika skolformer bör SÖ isamråd med AMS föreslå en prioriiering mellan skolformerna. Jag avser altåierkomma med förslag till ställningstagande beträffande arbetslivsorienleringensomfattning före . Jag vill också ta upp en annan fråga som rör koniakternamellan skola och arbetsliv. Enligt SIA-propositionen skall skolstyrelsenbedriva uppföl-junde studie- och yrkesorientering för all slödju ungdomar under18 år som efter uvslutad grundskola vurken studerar eller har arbete (prop.1975/76: 39 s. 281-283, UbU 1975/76: 30 s. 44. rskr 1975/76:367). Studie-ochyrkesorienteringen skull bedrivas i syfte utt ge dessa ungdomar möjlighel lillurbete. pruklik eller utbildning. Om arbete eller urbetsmarknudspo-lilisk ålgärdi första hund bör komma i fråga i vissl fall skall skolslyrelsen underrätlaarbelsförmedlingen därom. 1 sambund därmed skall arbetsförmedlingen övertauppföljningsansvarel. Förmedlingen skall därvid hålla konlinueriig koniaki medvederbörande fram till dess arbele har kunnai ordnus. För de ungdomar som fårunslällning men som av något skäl slutar denna har emellerlid varkenskolslyrelsen eller arbetsförmedlingen något ansvur. Jug finner del synnerligenönskvärt att uppföljningsunsvuret även omfaiiar dessa ungdomar. Eftersamråd med chefen för arbeismarknadsdepartemenielföreslårjag därför all skolstyrelserna ges ell övergripandeuppföljningsansvar för alla ungdomar i den akluella åldern. I ell sådant fallsom det jag nämnde bör skolslyrelsen då vara skyldig all bedrivauppföljande studie-och yrkesorientering från den lidpunkt då anställningen harupphört. Jug vill i summanhunget erinra om all chefen förarbelsmarknadsdeparle- Prop.1978/79:180 103 mentet i propositionen om åtgärder mot ungdomsarbetslöshetenvåren 1978 berörde frågan om uppföljningsansvaret (prop. 1977/78:164). Hanströk därvid under att skolan har ett primärt ansvar när det gäller samladeinsatser för att förhindra och åtgärda arbetslöshet bland ungdomar som slutarskolan. Jag vill också erinra om alt de lokala planeringsråden skall biträdaskolstyrelsema i frågor om utbildningens anknytning lill arbetslivet.Planeringsråden skall därvid bl.a. planera och följa den uppsökande studie- ochyrkesorienteringen bland ungdomar som inte går vidare till gymnasieskolan. Jag har tidigare föreslagit att hemkunskapsmomenl skallingå i orienteringsämnen på lågstadiet under minst en veckotimme. Jag har ocksåföreslagit att förstärkningsresursen utökas för att medge arbete i delad klasseller i arbeislag under denna timme. Resursökningen medför ett tillskott tillförstärkningsresursen på per elev. För att möjliggöra attocksä andra än lågstadie- och hemkunskapslärare, exempelvisekonomiföreslåndare, förskollärare eller annan personal, utnyttjas i dettaarbete bör resursökningen fr.o.m. /83 tillföras den delav förstärkningsresursen som avser andra insatser än undervisningsinsatser. Enligt milt förslag i avsnitt 4.6 minskas undervisningenmed tre veckolimmar för eleverna och ersälls med lid för fria aktiviteter.Samlidigt blir det möjligt att under sammanlagt arbeta i deladklass eller i arbetslag. Antalet veckolimmar i basresurserna för mellanstadielskall därvid minskas med en veckolimme per årskurs, dvs. från sammanlagl 110till . Det lärartimtal som därmed frigörs överförs från basresursentill den del av förstärkningsresursen som avser insatser för undervisning. Detmotsvarar per elev i gmndskolan. För all finansiera fria aktiviteter under en lid av 120minuler på mellanstadiet bör försiärkningsresursen för andra insaiser änundervisning utökas med per elev i /83. För alt möjliggöra förstärkt träning i basfärdighelerenligt vad jag förordat under avsnittet 5.1 bör försiärkningsresursensundervisningsbundna del uiökas på högsladiel. Prop.1978/79:180 104 Denna utökning bör genomföras successivi och med börjanredan fr.o.m. redovisningsårei 1980/81. Jag föreslår säledes all försiärkningsresursen uiökas säull del fr.o.m. läsårel 1980/81 blir möjligl ull arbeiu med delad kluss eller iurbetslag under ivä veckolimmur per kluss i årskurs 7. Försiärkningsresursensundervis-ningsbundnu del bör därför ökas med 0,0095 veckolimmur per elev igrundskolan fr.o.m. redovisningsårei 1980/81. Jag föreslår vidure ulökning uv försiärkningsresursen med0.0055 veckolimmar per elev i grundskolun fr.o.m. redovisningsårei 1981/82 förull möj-liggöru arbele med delad kluss eller i urbeislag under en veckolimmeper klass i årskurs 8. Moisvurunde ulökning (en veckolimme per kluss i årskurs 9)bör ske fr.o.m. redovisningsårei 1982/83. Försiärkningsresursen bör därvid ökumed 0,0055 veckolimmur per elev i grundskolun fr.o.m. nämnda redovis-ningsår. Resurstillskotlei lill årskurserna 8 och 9 och lill en avlimmarna i årskurs 7 bör beräknas så all del läcker kosinaden för leklionerleddu uv lärure 16. För den ålersiående limmen i årskurs 7 bör koslnudenberäknas på leklioner ledda av lärare 7. För atl möjliggöra experimentelll arbete i teknik börundervisningen kunna ske i mindre grupper under en del av liden. Jag föreslårdärför att försiärkningsresursens undervisningsbundna del uiökas med 0,0095veckotimmar per elev i fr. o. m. redovisningsårei 1982/83. Dettamöjliggör arbele i delad klass eller i arbetslag. Musikundervisning bör enligt rnitl förslag kunna ägu rum idelud klass.Samiidigi minskas undervisningen för eleverna med en veckolimme.Anialei veckolimmur i basresurserna bör därför uiökas med en veckotimme påhögsladiel fr.o.m. /83. Efiersom olika ämnen föreslås varabundna endasl lill stadier i framliden ankommer del pä reklor all fördelamusikämnel på årskurser. Jag har vidare föreslagil alt valmöjligheterna i skolanbör öka. Delta bör ske genom all limanlalei i basresurserna på högsladieluiökas sä all resurserna möjliggör ell yUeriigare lillvalsämne perhögsiadieskola. innebär en relativt setl starkare förbättring vid småhögstadieskolor. Utökningen bör genomföras successivi genom att basresursemaper skolenhet utökas med fyra veckolimmar i årskurs 7 fr. o. m.redovisningsårei 1982/83, i årskurs 8 /84 och med fyra veckolimmar i årskurs 9 fr. o. /85. Ulöver de insaiser som jag föreslagit förordar jag elltillskoll till försiärkningsresursen om 0,01 veckolimmar per elev från och /82. Denna resurs bör fördelas på kommuner med särskildaproblem. Jag återkommer lill regeringen med förslag om närmare bestämmelser. Förslagen i detta avsnitt om ökning av bas- och försiärkningsresurserna kräver ändringar i förordningen (1978:345) om statsbidragtill driftkostnader för , m.m. Del bör unkommu pä regeringen ullbesluta härom. De förändringar jug föreslagil medför följande koslnaderför organisalionen . Koslnudernu redovisus i milj.kr. inkl.koslnuder för arbeisgivaravgifter och lönekoslnadspålägg. Kosinaderna avser1979 ärs löneläge med hänsyn lagen lill nedsäliningen iundervisningsskyldighel för vissu lurure fr.o.m. den . 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 I.Hemkunskap I vte(förstärkn. Möjlighettill delad klass under sammanlagt 3 vtr på mellanstadiet Friaaktiviteter 3 vtr på mellanstadiel Möjlighet tilldelad klass under 2 vtr iäk7 Möjlighel tilldelad klass under 1 vte i åk 8 36.59 36.17 35.55 34.79 34..50 20.94 20.58 20.14 19.88 Teknik 2 lvtrpå högstadiet Musik i deladklass 1 Ivte åk 7, 4 vtr per högstadium 1978/79:180 106 i äk 8. i åk 9. Informaiion m. m. genom länsskol nämnderna 3.6 3.6 3.6 3.6 Medel för delade lill kommuner med spec. behov. 0,01 vtr per elev - 38.08 37.42 36.62 36.14 per elev 38.52 38.08 37.42 36.62 78.71 136.87 286.19 291.12 262.05 Milt förslag till ny läroplun innebär ett något ökat behovuv lågsiadielä-rure. Jag har då förutsatt ull det huvudsukligen kommer ull blilägsladielä-rare som kommer att ingå i arbetslag i hemkunskapsmomenl pålågstadiet. Ökningen av personulbehovel kun beräknus molsvura cu 180 ijänsler.Vid skolor med högstadium ärdet emellertid också sunnolikt ullhemkunskaps-lärure kommer all ijänslgöra. Efiersom resursen föreslås ingå i dendel av försiärkningsresursen som avser andra insaiser än undervisning kan ocksåexempelvis förskollärare och ekonomiföreslåndare m.fl. komma i fråga. Del börankomma på regeringen alt beslula om de ändringar i förordningen (1978:345) omsialsbidrag lill drifikosinader för , m.m., som behövs med anledningav förslagei. För mellansladiels lärare innebär förslaget ingaförändringar. Högsladiel påverkas av förslagen om utökade lärarinsatserför atl träna olika färdigheter. Det ökade lärarbehovel kan beräknas uppgå lillca 185 tjänster som adjunkt eller ämneslärare /81,ytterligare 173 Ijänsler redovisningsårei 1981/82 och yiierligare 161 Ijänslerredovisningsårei 1982/83. Behovei av lärare i bild kan beräknas öka med 153från läsårel 1980/81. Behovet av musiklärare ökar något. Det råder nu stor bristpå behöriga lärare i ämnet. Mina förslag är emellertid så utformade atl skolanbör ha lällureull rekryleru lärare i frumiiden. Del ökude lärurbehovel i musik motsvarur 137ijänsler. 1skolun förekommer också frivillig musikundervisning. Koslnuder för dennu skulltäckus uv den del av försiärkningsresursen som uvser undru insatser änundervisning. Denna del av försiärkningsresursen kan emellerlid också utgöraunderlug för lärurtjänslgöring. Del bör vuru nulurligl ull vidijänsiefördelning söka åstadkomma Ijänsler som innehäller såvälkla.ssun-dervisning som frivillig musikundervisning. I konsekvens härmed börskolans frivilliga musikundervisning i första hand erbjudas skolans behörigamusiklärare. Jughur föreslugii all leknik skull införas som obliguloriskl ämne med tvåVeckolimmur per klass. Del är sunnolikl att mun på skolorna i de flesta fallväljer ull urbeiu i delud klass. Timåigången kan således översiklligl beräknaslill fyra veckolimmar per klass. F.n.förekommer leknik som tillvalsämne. Ämnel väljs av av alla elever påhögsladiel. Om man ulgår från all skolorna nu använder förstärkningsresursenför all möjliggöra grupper som inle översliger 15 elever får man följandetimåtgång för den obligatoriska tekniken i mitt förslag jämfört med timåigångenför lillvalsämnel leknik. Antalparalleller 1 2 3 Timåtgång enligt förslagei om obligatorisk teknik iavsniii 4.8 Skillnadenutgör ell mån på hur många limmar leknikmoment som bör ingå i olikatillvalsämnen om man har ambiiionen all undervisningsvolymen i ämnel skall blidensamma som . Bristenpå behöriga lärare i teknik är enligt SÖ:s förslag betydande. Även om inlressetför lekniska momenl i olika lillvalskurser mot förmodan i något ensiaka fallinle skulle ge ijänsleunderiag för nu anslällda lärare lorde det väsentliguproblemet i frumiiden i stället bli att rekryteru behörigu lärare. Jag räknardärför inte med att några övertalighetsproblem skall uppstå för behörigatekniklärare. Tillfrågan om utbildning av lärare i teknik ämnar jag återkomma med förslag lillregeringen i samband med ställningstagande till förslag frän 1974 årslärarulbildningsulredning. Del är angeläget atl även de lärare som nuundervisar i teknik ulan atl ha utbildning i ämnet får erforderiig fortbildning.Till denna fråga återkommerjag i annat sammanhang. Ibarnkunskap ökar lärarbehovet till del dubbla. Prop.1978/79:180 108 rar yUeriigare 72 ijänsler. För barnkunskapslärarnasIjänslgöring innebär della i princip all den endasl behöver delas på hälfien såmånga skolor som . Enligi min mening bör man dessulom eftersiräva atl sålångt elevintressena vid skolan medger söka bereda barnkunskapslärareytterligare tjänstgöring inom kurser i lillvalsblockei och inom friaakliviieier. 1 hemkunskap minskar liden med 0.5 veckotimmar på högstadiet.På skolanläggningar som är integrerade med låg- och mellanstadieskolor kanhemkunskapslärare dock beredas tjänstgöring i ökad utsträckning jämfört med nugenom ull undervisa i hemkunskapsmomenl på lågstadiet. Hemkunskapslärare svarar för cirka hälften av allundervisning i ekonomi. Bortfullel uv detta ämne har i SÖ:s förslagkompenserats uv utökad tid för hemkunskap på högstadiet. Då jag i motsuls till SÖ inte föreslår någon uiökud tidkun vissa problem uppkommu. Ämnet ekonomi hur dock svurat för uvundervisningen inom ulla skolformer för personal med hushållsläraruibildning.Del är sannolikt all elevintressena kommeratt utfalla sä alt hemkunskapsmomenlkommer atl kunna ingå i olika lillvalskurser. Jag vill också erinra om all jagföreslår ulökade medel för tillval varför fler tillvalsgrupper än hiuillsuppkommer. Skolslyrelser och länsskolnämnder bör dock noggrant följautvecklingen. Del minskade lärarbehovel i samhällsorienterande ämnenuppgår till ca 174 tjänsier. Denna minskning är marginell och torde videnskilda skolor ulan svårighet uppvägas av de resurstillskott av ijänsler minaförslag medför. Tillskoliei uv lärartimmar är på högstadiet drygl fem gångerså slort som limtulsminskningen inom de sumhällsorienierande ämnena på stadiet.Det förhållandel atl en lärure är utbildad i flera ämnen gör all en utjämningutun svårighet kommerail kunna ske. Jug vill erinra om atl sumiidigi som den nya läroplanengenomförs minskar elevunderlaget i . De ökade personalinsalser jagföreslår bör ses i deiia sammanhang. SÖ:s förslag innebär små förändringar i behovei av olikalärarkaiegorier för Iandel i dess helhei. Del förslug jug frumlägger medförännu mindre summanlagdu förändringar. Genom all försiärkningsresursen enligtmilt förslag sumiidigi uiökas något lorde övertalighetsproblem för olika lärarebli sällsynla. 9.3 Konsekvenser för kommunerna Konsekvenserna för kommunernu blir enligt de förslag jagframlägger belydligi mindre än enligt SÖ:s förslag. I huvudsak får förslugen konsekvenser för lokalsiiualionenpå ire områden. nänUigen för hemkunskapsmomenl pä lågstadiet, för icketimplanebundna akliviieier pä mellanstadiet saml för leknik som obligaiorisklämne nå höysladipt 1978/79:180 109 Jug föruisäiier, vilkel jag lidigare belonal. ull dehemkunskupsmomeni som förläggs lill orienieringsämnen på lågsiudiel inle skullkrävu någon omfullunde uiruslning. Genom den föreslugnu ulökningen uvsiuisbidrugel blir del möjligl ull arbela i små grupper. Oliku slag av lokalerkun dä unvändus föruiom de irudiiionellu klass- och grupprummen, även omhuvuddelen av undervisningen naluriigtvis kun ägu rum där. Vid skolor medlåg-, mellun- och högstadium torde befintliga insiiluiionslokaler i vissulsiräckning kunna användas. Även skolmulsalar bör ulgöru värdefullalokalresurser i della sammanhang. Lokallillgängen för fria akliviieier på mellunsiudiel kaninle överblickas ceniruli. Så goll som samtliga kommuner hur dock såväl i sinaremissvur över beiänkundei Skolans urbelsmiljö som i remisssvuren på SÖ:s läroplunsförsluglillslyrkt ull friu ukiiviieler får dubbell så sior omfallning som jag nuföreslår. Anialei limplunebundnu ukiiviieler minskur . Jug utgår därför från ull nuvurunde lokaler i huvudsuk ärlillräckliga inle minsl mol bakgrund av del sjunkande elevunlulel i framliden.Jug vill i sammanhangei nämna uti utvecklingsgruppen inom SÖ:s skolbyggnadsbyråhar lill uppgifi all urbeiu med frågan om lokulnormer och lokaluiform-ning meduniedning uv bl. a. beslulade läroplansreformer. Sannolikt kommer frislällda klassrum inle all ha någonhögre aiiruk-lionskruft beiräffande icke limplanebundna ukiiviieler. bibliolek, uppehållsrum, mulsular lorde bli meru efleriraklude.Även lokulernus inredning för icke limplanebunden verksamhet hur belydelse. För teknik som obligatoriskt ämne finns lokuler ierforderiig utsträckning. Som jug framhöll när jug i uvsnitlel 9.2 beskrevlärarsituationen i ämnet lar det obligutorisku ämnel i unspråk färte limmar ändel nuvarande tillvalsämnel. Teknikmoment kommer emellerlid med sior sannolikhet ullingå i oliku tillvalskurser. Lokaltillgängen kommer här l.v. all sätlu enbeslämd gräns för i hur stor utsträckning dellu kun ske vid en enskild skolu. Som jug frumhällii i uvsnitlel 4.7.3 är del ocksånödvändigi ull i lillvulskurser förena momenl ur mer än en obliguloriskl ämne.Tekniska momenl kun exempelvis förenas med momenl i fysik, kemi, slöjd ellerbiologi. Delur av en tillvulskurs kan då förläggas till lokuler som f n. inlcär så hårt be-luslude som lekniklokulen. Vad gäller läromedel och utrustning i övrigi utgår jugfrån all omurbel-ningcn uv kursplunernu inte skull få leda lill unnul behov uvnyu läromedel än vad som hör lill normul förnyelse och upprusining. Belräffundeskol-biblioieken vill jug erinru om vud regeringen unförl i proposilionen(prop. 1978/79:143) om burn och kullur och om vud kullurrådei föreslugii i sinrupport (1978: 2) Skola och folkbibliotek i samverkan. Prop.1978/79:180 110 10 Genomförande och uppföljning 10.1 Tonvikt på det inre arbetet Atl en läroplansreform är genomförd kan belyda två saker.Man kan mena, all en reform är genomförd när de omedelbara, konkrela åtgärdersom måste följu efter ett beslut hur vidtagits. Men man kan också hävda atl reformenär genomförd först när målel för reformen förverkligats. Jag vill inledningsvisnågot beröra bådu dessu skildu uspekter. Vi hur i vårt lund en gunska omfaitande erfarenhel avläroplansförändringar. 1 samband med mer omfatlande skolreformer rör del sig iallmänhet om förändringar i steg. Ett försia led ulgörs då ofta avförändringar i organisation och andra yttre ramur för undervisningen. Somexempel kun nämnus uppsällningen uv tillvalsämnen sumt timtulen för olikaundervisningsämnen. Förändringar i dessa avseenden avser all leda lill detandru siegel. nämligen alt underlätta en förändring av arbetssätt och innehålli själva undervisningen. Organisatoriska förändringar ulgör ofta nödvändiga meninle lillräckliga villkor för en förändring av undervisningen. i frågu om läromedel, fortbildning, råd och unvisningur harsutls in för ull slimulera lill en uiveckling av undervisningen i avsedd riktning. För del iredje förväntas den förändrade undervisningen ledatill bälire kunskuper och färdigheter sumi en rikure personlig uiveckling försumtliga elever eller ålminsione för särskilda grupper bland dem. Elevemusmolivalion och den sociala bakgrundens inverkan på deras beredskup all dellu iskolarbelel och lillgodogöra sig dess innehåll medför i sin lur ull förändringari undervisningen inte uutomutiski leder till förbättrude resuliut. Iblund råderockså osäkerhei om vilken uppläggning av undervisningen som bäsl gynnar olikuelever med hänsyn till deras bukgrund och förulsäiiningur i övrigt. förbättringur i deras siluulion uianför klassrummet. i frågu ombostudsförhållunden, ekonomi, skolskjulsorguni-sulion och friiidsmiljö,ålminsione på längre sikl vura medel för en bälire anpassning och kunskapsulveckling.Della belönades bl.a. slarkl av SlA-ulredningen. En förbällrud undervisningulgör dock ofta en nödvändig förulsäiining för en resullalförbällring i olikaavseenden. De organisatoriska förändringarna kan i ell land med ellså enhelligl skolsystem som det svenska förverkligas utan svårighet. Vi harerfarenheler av hur man kan sprida informaiion om reformbeslulens innehåll.Den nya läroplunen föreslås av SÖ få en uiformning som gör den läliläsi ochun-vändbur vid sumråd mellun lärure, elever, föräldrar och övriguskolinlres-serude. underlättar givelvis informalionen . Jagdelar denna uppfuilning. Genom en kursverksumhel i regi spridsyiierligare kännedom om nya rikilinjer i skolarbelel. Vi hur ocksä en långiradiiion av forlbildningskurser av olika slug och uv sludiedugar. 1978/79:180 111 Man kan relativt lätt konsiaiera om en läroplunsreform ibelydelsen omedelbara, konkreta åtgärder är genomförd eller inle, dvs. om deorganisatoriska förändringarna tillämpas, informationen har spritts,personalutbildningen har genomförts, lokalerna har fått en ny utformning m.m.Det är också nödvändigt all en sådan uppföljning av ett reformbeslut sker. Åtgärder av de slag jag beskrivil är förutsättningar föratt genomföra en reform även i en andra betydelse av ordet läroplansförändring,nämligen målförverkligande. Genom en läroplan söker samhället all förverkligaskolans övergripande mål: att ge elevema goda kunskaper och färdigheter, allgöra dem tiil goda samhällsmedborgare och harmoniska människor. Mer konkrei kanläroplanen också uilrycka andru mål som skull ijänu detla övergripande syfte,t.ex. att elever och lärare skall sumrådu vid undervis-ningspluneringen samtatl arbeissäiiel böra vara varierai och innehälla även praktiska inslag. Del är belydligi svårare alt avgöra när en läroplansreformi dennu senare belydelse av ordel är genomförd eller inie. Mångu hur menal attreformerna hiuills inle i lillräcklig grad lett lill all skolans övergripandemål förverk-ligats. Jag delar denna uppfattning och har tidigare pekat på såvälbrisler i elevemas kunskaper, färdigheier och molivalion som sociala och könsmässigasnedheter i tillvalen. Den läroplansreform jag föreslår är därför ell försökall med delvis nya medel söka förverkliga de ambilioner som finns uttryckta imålen för arbetel i skolan. Belydelsen av de yllre förulsällningama för ettframgångsrikt genomförande av denna nya läroplansreform får inle underskattas.Organisatoriska förändringar, i.ex.