prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Statliga kreditgarantierför lån lill bokhandel ulgår enligtförordningen (1977:395) om försöksverksamhet med statligt kreditstöd fillbokhandel (ändrad 1978:492). Ansökan om kreditgaranfi fill bokhandel prövas avBokbranschens finansieringsinslilul AB. För innevarande budgelår får garantierbeviljas intill ell belopp av . Genom beslul avregeringen infriades en statlig garanti för lån lillIFF-Nordografia AB hos sparbank på . jämle på lånet upplupen,icke erlagd ränta. Några infrianden avkreditgarantier för lån till bokhandel har inte förekommit. Ramarna för de bådaformerna av kreditgarantier bör föras upp med oförändrade belopp. Jag hemsläller all regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeall slalsgaranti för lån till nyetablering av förlag m.m. under budgetåret1979/80 får beviljas intill ell belopp av 2 milj. 2. medge all slalsgarantiför lån lill bokhandel under /80 fär beviljas intill ett beloppav , 3. tillKreditgarantier lill förlag och bokhandel för / 80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 142 1977/78 Uigift 17354368 Reservation 200639 1978/79 Anslag 19100000 1979/80 Förslag 14 996000 Stöd till folkbibliotekens verksamheiulgår enligt förordningen (1975:467) omstatsbidrag lill folkbibliotek (ändrad 1978: 221). Siaisbidragen tilllokal folkbiblioteksverksamhet syflar till att utjämna skillnader ibiblioteksstandard kommunerna emellan. Bidragen skall också göra det möjligtatt nå nya grupper med biblioteksverksamhet. Statsbidrag kan utgå förkostnader som avser allmän uppmstning, inköp av bokbuss, bokullåning påarbetsplatser, inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk samt annan verksamhet som detfinns anledning atl stimulera med stafiigt.stöd. Statsbidrag får dock inle utgå för kostnader som avser enbartadministrativa funklioner. Bidrag till inköp av bokbuss utgår med hela inköpsbeloppet. För övriga ändamål utgårbidrag med del av kostnaden. Bidragför samma ändamål kan beviljas en kommun endast en gång men får fördelaspå högst . Till vart och ettav de 24 lokala folkbibliotek som fungerar som länsbibliotek utgår eltgenerellt åriigt statsbidrag med . Dessulom kan tilläggsbidrag utgåom geografiska eller andra förhållanden i länet motiverar detla. För verksamhei somlånecentral får innevarande budgetår bidrag med ,med . Vidare utgårsärskilda bidrag till länsbibliotek och lånecentraler för inköp av litteraturpå invandrar- och minoritetsspråk. Ur detla anslagutgår vidare bidrag till och till biblioteksverksamhet bland svenskar i utlandetsamt till vissa gemensamma ändamål i folkbiblioteksverksamheien. Genom beslul den 30september 1976 uppdrog regeringen ål slalens kulturråd all se över formema för delstatliga stödel lill länsbiblioteks- och lånecentralsverksamheten.Kulturtådet härmed skrivelse överlämnat rapporten biblioteksuppgifter (Rapport från kulturrådet1978: 1). Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Beräknad ändring 1979/80 Inköp av litteratur på in- Vissa gemensamma ändamål i Bidragen till lokal biblioteksverksamhet utgår i huvudsak till inköp av bokbussar, allmän uppruslning ochufiåning på arbetsplatser. Genom att bidrag lill uppruslning ocharbetsplalsutlåning kan utgå lill samma mottagare i följdhar en stor del av medlen under anslagetkommil atl bli inlecknade genom beslul under lidigare budgetår. Enligt rådetsmening kan målet atl minska standardskillnaderna kommunerna emellan knappast uppfyllas inom de nuvarandebidragsramarna. Den fortsatta inriktningen av de statliga insatsema påbiblioteksområdet är föremål för översyn inom rådet. När det gällerbidraget till bokbussar torde enligt rådets bedömning möjligheten behöva övervägasatl under etl initialskede fördelabidrag även för viss del av driftkostnaderna till kommun som erhåller bidragför inköp av buss. Med hänsyn till kostnadsökningen inom verkstadsindustrin bör medelsulrymmel för bidraglill bokbussar utökas med 325000 kr.Medlen för bidrag till inköp av litteratur för bokbussverk-samhelbör ulökas med . (+625000 kr.) Bidrag lill all män uppruslning kunde tidigare utgå med sammanlagt högsl . till en kommun. Fr. o. m. innevarande budgelår har denna övre gräns slopats. Samlidigl som bidraget till enskilda kommuner härigenom kan höjas, kommerantalet kommuner som erhåller bidrag att begränsas, om inte medelsulrymmel för detla ändamål ökas. (+1025000 kr.) Bokutlåning på arbetsplatser förekommer i ca 80 kommunerpå sammanlagl ca 200 förelag. Verksamheten beräknas nå 100000 anställda. Också t. ex. barnböcker lånas i ganskastor utsträckning. Även förinvandrare har verksamheten visal sig ha stor betydelse. Enligl rådel är arbetsplalsbiblioteken nu en väl etableradutlåningsform. Bidragen bör fortsättningsvisinle längre utgå tilförsöksverksamhet utan koncentreras lill kommuner som avser alt starta en verksamhet som dels har permanent karaktär, dels är utbyggd med annanbiblioteksservice än enbart bokutlåning. Rådel beräknar en ökning avmedelsbehovel med . Idetla sammanhang understryker rådet behovet av en väl fungerande 1978/79:100 Bilaga 12 144 Särskild vikt bör läggasvid bibliotekens direkt läsfrämjande arbete. Del finns ell stort behov av allulveckla och förslärka barnbiblioleksverksamhelen i landei genom all utarbetanya arbetsmetoder och bygga upp olika samarbetsformer i kommunerna. Vidarebehöver mediebeslånden för bam och ungdom ruslas upp. Rådet beräknar ellsammanlagt behov av . ( + .) 1 övrigt räknar rådel medell ökat behov av medel för p r oj e k t v e r k-samhet vid folkbiblioteken. ( + .) 1 enlighel med förslageni rapporten biblioteksuppgifler föreslåsbidrag lill länsbiblioiek och lånecentraler forlsällnings-vis uigä under etl särskillanslag. (-.) Särskildabidrag till inköp av litteratur pä invandrar-och minorileisspräk har utgålllill lokala bibliotek sedan budgeiårel 1973/ 74. Till uppbyggnad av regionalaoch cenlrala bestånd har bidrag utgåll /76. För sinbedömning av anslagsbehoven efter budgeiårel 1979/80 avser rådel atl genomföraen enkäi omfallande landets samtliga kommuner som kommer all utvärderasinnevarande budgelår. För en forlsall uppbyggnad av mediebesiåndel lill enlillfredsslällande nivå krävs en ökning av anslagsposten med . föreslår atlstatsbidraget lill räknas upp med hänsyn till delberäknade behovei av kompensation för löne- och koslnadsökningar (+ . Rådel avser att utredaformerna för det statliga stödel lill biblioteksverksamhet bland svenskar i utlandet. 1 avvakian på denna ulredning föreslår rådel en visshöjning som kompensafion för kostnadsutvecklingen ( + . fill vissa gemensamma ändamål i folkbibliotekens verksamhet ulgår bl. a. medel lill uigivning av vissa bibliografier ochandra publikationer. Med hänvisning lill de höjda kostnaderna för bok- ochtrycksaksproduktion föreslår all anslags-poslen räknas upp med20000 kr. Inom ramen för samhälletskulturpoliliska insatser är en väl utbyggd lokal biblioteksservice avgrundläggande betydelse. Målel måsle vara all låntagare i skilda delar avlandei i rimlig uislräckning kan tillförsäkras en biblioteksservice av sammastandard. De slatliga insatsernatill lokal och regional verksamhei kompletterar varandra. För länsbibliotekenoch lånecenlralema har del angetts som en betydelsefull uppgift alt stödja ochstimulera den lokala biblioteksverksamheten. Vidare har de regionalabiblioteken anförtrotts särskilda uppgifter när del gäller service lill bl. a.invandrare och olika handikappgrupper. Bidraget till inköp av litieraiurpåinvandrar- och minoritetsspråk utgår lill uppbyggnad av både lokala ochregionala bestånd. har i är lagt fram en rajiporl omutformningen av del statliga 1978/79:100 BUaga 12 145 stödet till folkbiblioteksverksamhel på regionalnivå. På grundval av denna ulredning lägger jag i det följande fram förslag omen utvidgning av de statliga bidragen till de regionala biblioteksfunktionerna.Därvid föreslår jag all bidraget till länsbiblioteken ulgår enligl ell nytlsyslem. Medel lill länsbibliotek ochlånecentraler bör i fortsätlningen anvisas under ell särskill anslag lillbidrag lill regionalbiblioteksverksamhet. Förevarande anslag bör minskas i moisvarande omfattning. Jag räknar med vissabegränsade ökningar till kvarvarande ändamål under detla anslag. Med hänvisning lill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemställer jag atl regeringenföreslår alt till Bidrag lillfolkbibliotek för /80 anvisa ett reservationsanslag av 14996000kr. Bidrag till regional biblioteksverksamhet Nytl anslag (förslag) 8 872 000 Regeringen uppdrog den 30september 1976 åt slatens kulturråd all övervägaformerna för det statligastödel till länsbibliotek och lånecentraler. Utredningen skulle bedrivas enligt riktlinjer somfastlagts i en inom utarbetad promemoria. Utredningsarbetet harletts av en av kulturtådets styrelse utsedd arbetsgmpp med representanter förkulturtådet. Till gruppen knöls som experter företrädare förbibliotekshögskolan, fackliga organisationer och mindre kommunbibliotek. Arbetsgruppens förslaghar behandlals i styrelse, som med skrivelse haröverlämnat rapporten biblioteksuppgifter (Rapport från kulturtådet1978: I). Efter remiss haryttranden över förslagen avgivits av sialskontorel, riksrevisionsverkel (RRV),kungl. (KB), (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) - efter hörande av universitet och högskolor efterämbetets bedömande-, forskningsbiblioleksrådel, statens invandrarverk.Landstingsförbundet, , landstingskommunerna iSlockholms, , , , , ,, , , , och , ,, , , , och ,kommunstyrelserna i , , , , , ,, , , , , , ,, , Knstianstads, Ängelhoims, , Es-10 1978179. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 146 lövs, , , , , ,, ,, , , , , , ,, , och kommuner saml i Ösiersunds kommun (gemensami med i ) ochStrömsunds, , , och kommuner, allmänna biblioleksförening. BibliotekstjänstAB, Bibliotek i samhälle, Sliflelsen Svenska barnboksinslilulel.Landsorganisationen i (LO), (), Centralorganisationen /SR (/SR), Konstnäriiga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), (), (). Riksförbundet Finska föreningar i , och Lettiska centralrådet. Vidare har skrivelser ingivits av Föreningen ,och . Samtliga landels277 kommuner har kommunala folkbiblioteks-system. 24 avfolkbiblioteken fungerar som länsbibliotek i resp. län och fullgördärigenom både kommunala och regionala uppgifter. Även för dessa bibliotek är värdkommunerna huvudmän, medanlandstingskommunerna har del ekonomiska ansvaret för den regionala delen avbibliotekens verksamhet, vid sidan av de statliga bidragen. Särskildalänsbiblioteksavdelningar är inrättade för de regionala biblio-leksuppgiftema.Samiidigt är det s. k. inre arbetet i varierande grad integrerat med resp.värdbiblioleks administration och organisation. Arbels-ochkostnadsfördelningen inom länsbiblioteken följer en rekommendation som utfärdades år1969 av gemensamt. I rapporten anförs all denna integrationär rationell och därför bör bestå. De regionala biblioteksuppgiflerna omfattar bl. a.kompletterande medieförsörjning och referenstjänsl, rådgivning och informaiion, regional utbildningoch specialtjänsler för särskilda grupper av låntagare. Prioriteringenmellan olika uppgifier skiftar från län till län beroende på geografiska, befolkningsmässiga, ekonomiska och kulturella faktorer. I rapporten understryks atl den uppgiftsom har den största betydelsen för allutjämna standardskillnaderna mellan kommunema är den kompletterande medieförsörjningen med referenstjänstenoch fjäiTlåneverksamhe-len. Några generella regler förlänsbibliotekens kompletterande me-d i e f ö r s ö r j n i n g finns inle. Olikapraxis har utvecklats i olika län. Vissa länsbibliotek har ell hell integrerat mediebeslånd för sina funklionerinom den kommunala och regionala biblioleksservicen. 15 länsbibliotek har försin regionala verksamhei separata bestånd som främst utnyttjas för kortareeller längre depositioner hos lokala bibliotek. Länsbiblioteken gör vidaresärskilda insalser för uppbyggnaden av mediebestånden på mindre bibliotek. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 147 I fjärrlånesamarbetet är alla typer avbibliotek engagerade. Enligl en tidigare undersökning rör siglilleraturbeställningarna inom fjärrlåneverksamheten i stort setl inom trekretsar, nämligen mellan de vetenskapliga allmänbiblioteken och devetenskapliga specialbiblioteken, mellan de vetenskapliga specialbiblioteken ochföretagsbiblioleken och mellan länsbiblioteken och folkbiblioteken. Avfolkbibliotekens låntagare uppger studier över gymnasienivå,avhandlingsarbete eller annan forskning och drygl andra studier somändamålet med sina lilleralurbeställningarför fjärtlån. I rapporten påpekasvidare alt den växande samverkan mellan folk- och skolbibliotekaktualiserar länsbibliotekens service till skolbiblioteken i länet, i första hand i form avfjärtlån direkl till skolbiblioteken. Begreppetinformationsförsörjning omfatlar alla de ålgärder som syftar lill all underiätta förinformationssökare att nå den hjälp de behöver -både utlåningsservice,information och dokumentation. En slor del av dennaservice sköts i folkbiblioteken genom referenstjänslen, inom vilkenlänsbiblioteken spelar en betydande roll. Rapporten ansluter sig till bedömningen i betänkandet (SOU 1977:71)Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning av nödvändigheten avsamverkan mellan folkbibliotek ochforskningsbibliotek och behovet av en nalionell samordning av bibliotekens beståndssyslem, fjärrlånesamarbeleoch referenssystem. Bland dearbetsuppgifter länsbiblioteken kan åta sig på utbildningsområdet nämnerrapporten bl. a. fortbildning för biblioteksanslällda i länet och informationoch utbildning på biblioteksområdet till länels förtroendevalda. Ungefär entredjedel av de kommunala bibliotekens mediebeslånd är i regel avsedd för barn och ungdom. Av den totala ufiåningen i landei utgjordeår barn- och ungdomsböcker. Enligt rapportensaknar de flesta länsbibliotek bambibliolekarier för regionala insalser,men länsbiblioteken har ändå på olika säll arbetat med barnbiblioteksuppgifter.Bibliotekarier för den regionala barnbiblioteksverksamheten bör, framhållsdel, inte hindras av rutinbetonade åligganden för länets kommuner utan skallkunna inrikta sig på övergripande arbetsuppgifter av i huvudsak pedagogisk, uppsökande ochrådgivande natur. Slalens kraftigasatsning på stöd fill inköp av invandrarlilteralur till folkbiblioteken innebär enligt arbetsgruppen ellbeiydande merarbete för samtliga berörda kommunbibliotek och i synnerhet förlänsbibliotek och lånecentraler. Länsbiblioteken svarar för litteralurförsöriningenlill de .språkgruppersom är för små för all motivera uppbyggnaden av fasta bokbestånd i kommunerna.Dämtöver skall länsbiblioteken bygga upp bestånd av sådana titlar inom störrespråkgrupper som inte är så gångbara att det är motiverat att de tillhandahålles i varjekommun. När det gäller medier för synskadade börlänsbiblioteken enligl arbelsgmppen om möjligt kunna erbjuda varje salufördtalbok i tillräckligt 1978/79:100 Bilaga 12 148 antal exemplar för alt tillgodose störte delenav läsbehovel inom sina län. I övrigi skulle alla kommunbibliotek behöva ensamling talböcker för atl, i synnerhet vid synskadades första kontakter, kunnatillmötesgå efterfrågan. Produktion och distribution av talböcker skulle kunnasamordnas på så säll alt en central instans ombesörjer framställning avmasterband och utsändning av dem i form av depositioner till länsbiblioteken,för kopiering i för varje län behövligt antal exemplar. Produklion av tal tidningar bör däremol, enligt rapporten,inle räknas in bland de regionala biblioteksuppgifterna utan handhas avyrkesulbil-dadejoumalister. För all föra ulmyndigheters och organisationers information till läshan-dikappade föreslårarbetsgruppen atl del inrättas en inläsningscenlral för hela landet, efternärmare utredning och förslag av . Härutöverbör länsbiblioteken tilldelas resurser för inläsning för regionala ochkommunala myndigheters räkning samt för enskildas behov. 1 rapporten redovisasstora skillnader mellan olika län i fråga om anslag till medieköp per invånareoch utlåning per invånare. Arbelsgmppen kommer fram till atl länsbibliotekensinköpsanslag överlag endast räcker fill atl tillgodose resp. värdbibliolekslokala låntagare. Visserligen är del naluriigt all länsbiblioteken i denregionala verksamheten i hög grad får anlita värdbibliolekens mediebestånd. Menför depositioner och Qärrlån fill de lokala biblioteken behövs därulöverkompletterande inköp. Därför förefaller en ökningav länsbibliotekens inköpsanslag vara motiverad. Länsbibliotekensarbetsuppgifter och del därav följande personalbehovet har aldrig undersöktstidigare. Enligt svaren på en utförd enkät hade 12 länsbibliotek i sinalångtidsplaner fram upptagit en personalökning med sammanlagtdrygl 21 nya Ijänster för den regionala verksamheten. Mer än hälften av dessatillsattes . I samma enkät uppgav 22 länsbibliotek attderas egentliga önskemål låg vid drygt 60 nya tjänsier. Bibliotekarietjänsterför insatser inom barnkulturen och den uppsökande verksamhelen saml förrådgivning, informaiion och utbildning var prioriterade. Enligl rapportenförefaller del uppenbart all länsbiblioteken är i behov av en personalförslärkning. Tre av folkbibliotekenfungerar som lånecentraler. stadsbibliotekär lånecentral för utom Östergöfiand och , med sammanlagt 3,5miljoner invånare i 124 kommuner. Slockholmsstadsbibliotek är lånecentral för saml ochGofiand, med sammanlagt 3,5 miljoner invånare i 102 kommuner. är lånecentral för Nortland,med sammanlagt 1,2 miljoner invånare i 51 kommuner. Huvudmän förlänecentralernas verksamhet är värdkommunerna. Verksamheten täcks i principmed statsbidrag vad gäller personal, adminstra- 1978/79:100 Bilaga 12 149 tion och lokaler. När del gäller mediebesiåndel används ilånecentrals-verksamheten i huvudsak värdbibliolekens medier, som inköpts med kommunala ochlandstingskommunala medel. Därtill fär lånecentralerna ett visst belopp årligenur kulturrådels anslag för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Lånecentralernaanges ha fyra huvuduppgifter. De skall låna ul lilleralur och jämföriiglmaterial, som inte kan erhållas från annat folkbibliotek, till bibliotekoch enskilda inom sin region. De skall vidare lokalisera litteratur, som inteingår i deras eget bestånd och förmedla lån från in- och utländska bibliotek.Hämtöver skall de bistå biblioteken inom sin region med bibliografiska undersökningar och kvalificeratreferensarbete och bygga upp cenlralabokbestånd på invandrar- och minoritetsspråk. Del mediebeslåndlånecenlralema förfogar över i sina resp. värdbiblio-tek räcker inletill för atl effektuera låneansökningarna. De senasie åren har lånecentralernainte kunnal köpa vare sig kompletterande litteratur för verksamhelen ellerbibliografier och annan referenslitteratur för lokalisering avefterfrågade titlar. Arbetsgruppen föreslår alt medel för sådana inköp bör ingå istalsbidragsunderiagel till lånecenlralema. Vidare bör lånecenlralemautrustas med dataterminaler för det s. k. LIBRlS-syslemet, forskningsbibliotekensinformationssystem. På grund av den ständigt ökandeverksamhelen föreligger dessutom enligt arbetsgruppens bedömning ell behov av viss förstärkning avpersonalresursen. Ett mål är alllånecentralerna så långt som möjligt blir självförsörjande med äldre svensk litteratur, som är av intresse för folkbiblioteken.Härigenom kan de på elt effektivaresätt dels avlasta forskningsbiblioteken en del av efterfrågan från folkbiblioteken, dels underlätta förfolkbiblioteken att lösa en del av deras magasinsproblem. Delta mål kanuppfyllas genom kulturtådets förslagatt lånecentralerna i framliden övertar den för hela folkbiblioleksväsendet behövligadepåbiblioleksfunklionen. Frågan om slalsbidragtill denna funkfion behandlas därföri sammanhang med lånecenlralema. Depåbibliotek definerassom centrala förråd av böcker och andra medier för användning inom folkbiblioteksverksamheien, dels genom en omfördelning av äldre bestånd mellan lokalabibliotek, dels genom fjärrlån ochdepositioner genom lånecenlralemas och länsbibliotekens försorg. Arbetsgruppenföreslår all depåer med funklioner som centralmagasin ochclearingcenlraler inrättas vid lånecentralerna i , och med sammaserviceregioner som dessa. Kosinaderna för depåfunk-tionema skall helt läckasav statsbidrag. Det material som inlevereras till depåema. bör, förall kunna utnyttjas effektivt, databehandlas. En närmare utredning av kostnaderna för detta bör göras isamarbete med t. ex. Biblioteksljänst. Arbetsgruppenframhåller alt staten genom de mål och principer för ansvarsfördelningensom antagils har ell medansvar för den fort- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 150 salta utvecklingen av den regionalabiblioteksverksamheten. Skillnaden i standard mellan olika kategorier avbibliotek är nu mindre än tidigare, men de kan fortfarande vara stora mellanenskilda bibliotek. Länsbiblioteken är instrument för en utjämning och höjningav biblioteksstandarden i resp. län. Den viktigaste förutsäliningen är ökadepersonalresurser. Ökningen av statsbidraget bör därför framför alll inriktas påpersonalkostnaderna. Slatsbidragel till länsbiblioteken föreslås utgå i form av gmndbidrag och lilläggsbidrag.Grundbidragel bör vara baserat på personalkostnader och av gmndbeloppstyp,dvs. konstruerat enligl det syslem som tillämpas för regionala och lokalateater-, dans- och musikinstituiioner, för regionala museer och för regionalaskådebanor. Som underiag för grundbidragel bör fastställas ett s.k. grundbelopp, utgörande den genomsnittligakosinaden för en anställd vid länsbiblioteken inom den regionala verksamheten.Kostnaden för såväl fast anställda som köpta Ijänsler bör ingå. Fastställtgrundbelopp bör anslutas till löneutvecklingen inom det statligt regleradeavtalsområdet. Arbetsgruppen föreslårför nästa budgetår preliminärt 126 grundbelopp personalnivå och 10grundbelopp för nya tjänsier. Gruppen räknar totalt med en ökning om ca 60grundbelopp . Tilläggsbidrag bör enligl rapportenäven i fortsättningen utgå enligt nuvarande grunder för t. ex. portokoslnaderför , rese- och distributionskostnader och temporärt begränsadeinsatser i samband med tilldelning av slalsbidrag lill lokall folkbibliotekför uppruslning, bokbuss eller arbetsplalsutlåning. Arbetsgruppen föreslår atltilläggsbidraget höjs lill 2 milj. kr. Regeringen bör enligtförslagel fastställa grundbeloppens storlek. bör besluta om dellolala anlalet gmndbelopp till länsbiblioteken. bör fördelagrundbidrag och tilläggsbidrag. Arbetsgruppen föreslåralt omläggningen av statsbidragen genomförs fr.o.m. budgeiårel 1979/80 och attgrundbidragel ökas successivi med sammanlagt 60 grundbelopp under enfemårsperiod. Tilläggsbidraget bör enligl rapporten följa uppbyggnaden avgrundbidragel . Arbetsgruppen utgår frånatl regering och riksdag accepterat del statliga finansieringsansvaret förlånecentralernas verksamhet. Detta innebär atl slalen också måste avgöraverksamhetens omfattning. Enligl rapporten är eltavtal den naturliga formen för all reglera de ekonomiska villkoren. En modellföreslås för avtal mellan slalen och berörda kommuner. Del statsbidrag avsammanlagt 1,4 milj. kr. som utgår till lånecentralerna /79innebär enligt rapporten full kostnadstäckning, men vid oförändradverksamhelsnivå. På basis av beräkningar av kosinaderna för en utbyggdlånecenlralmodell anger arbetsgruppen den totala kosinaden /80för fjärrlåne verksamheten vid samtliga tre lånecentraler lill drygl 1.9milj. 1978/79:100 Bilaga 12 151 Driftkostnaderna för denföreslagna depå funktionen beräknasför de tre lånecentralerna lillsammans /80 uppgå lill drygl 2milj. Därtill räknar arbetsgruppen med engångskostnader om drygl . Del sammanlagdastatsbidraget för lånecentralernas fjärrlånefunktion och /80 skulle därmed enligl arbetsgruppens bedömning uppgå lill ca4 milj. kr. De flestaremissinstansema hälsar med tillfredsställelse atl en kartläggning av länsbibliotekens arbetsuppgifter gjorts och menar att de av framfördasynpunklema kan bli värdefulla som underlag för fortsatta diskussioner på lokaloch regional nivå. Men några instanser, bl.