prop · G20385 · 1978-12-31 00:00:00 — Avslås inroparens förvärvsansökan kan, om besväranförs, relalivi lång lid förflyla innan frågan slutligen avgörs. Vid avslag påförvärvsansökan måste ny auktion hållas. Dessa olägenheier bör emellertidenligt utredningen inte överskattas. Utredningen utgår från all det i de flestafall kommer att vara mer ändamålsenligt att i stället välja utvägen att säljaegendomen under hand enligt bestämmelserna i 57-61 §§ lagen (1971:494) omexekutiv försäljning av fast egendom. Det kan också antas att lantbruksnämndeni många fall är intresserad av att förvärva egendomen. Enligt min mening fårde skäl som talar mot all förvärvgenom inrop pä exekutiv auktion blir tillståndspliktigt vägas mot de nackdelarsom kan uppstå om ett sådant förvärv undantas från lagstiftningenstillämpningsområde. Som framgåti av den allmänna motiveringen förordar jag allen skärpt priskonlroll införs vid förvärv av lantbruksföretag. Främst medhänsyn härtiU är del angeläget att även förvärv på exekutiv aukUon blirtill-ståndsplikUga. Annars finns risk för alt den åsyftade priskontrollen kringgåsgenom artangerade exekutiva auktioner. Antalet inrop på exekutiv auktion av jordbruksfastigheterär som utredningen påpekat också litet. Frågan om undantag fråntillsiåndspliki för förvärv på exekutiv auktion synes således sakna störrepraktisk betydelse. Om en jordbmksfastighei ändå skulle komma att utbjudasexekutivt, får en eventuell spekulant före auktionen under hand inhämtaullståndsmyndig-hetens besked om tillstånd kan komma alt lämnas eller inte. Påså sätt bör eventuella olägenheter kunna begränsas. Jag vill också erinra omatt de flesta kreditinrättningars förvärv enligt punkt 4 är undantagna frånlagens tillämpningsområde liksom f. n. På gmnd av del nu anförda förordarjagatt det angivna undantaget i nuvarande jordförvärvslag inte tas upp i förslagettill ny jordförvärvslag. Paragrafen, som motsvarar 3 § i utredningens förslag, geruttryck för den gmndprincip som skall gälla vid prövning av fråga omförvärvsUllstånd enligt lagen. Frågan har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.1) till vilken jag hänvisar. Där anges ocksäinnebörden av begreppet lantbruksföretag och av den uppdelning i olikakategorier lantbmksföretag som ligger lill grund för vissa bestämmelser ilagen. Paragrafen, som motsvarar 4 och 5§§ i utredningensförslag, anger olika fall när förvärvslillstånd i princip skall vägras. Somframgår av paragrafens andra stycke kan dock tillstånd ges, om särskilda skälföreligger. 1978/79:85 45 Bestämmelserna i första slyckel punklerna I och 2, somanger köpeskillingens storlek och kapitalplacering som gmnd för all vägraförvärvslillstånd, saknardirekt motsvarighel i nuvarande lag. Bestämmelsernaär tilllämpliga på alla förvärv som faller under lagen ulom sädana kommunalaförvärv som avses i 8§. Enligt punkt 1 skall i överensstämmelse med vad jag harförordat i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.2) förvärvstillslånd vägrasnär köpeskillingen eller annan ersättning inte endasl obetydligt översligeregendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga omständigheter.Frågan om beräkningen av avkaslningsvärdel och övriga därmed sammanhängandefrågor har också behandlats i den allmänna motiveringen lill vilken jaghänvisar. Enligi punkt 2 skall förvärvstillslånd vägras, om del kan antas atlförvärvel sker huvudsakligen för kapitalplacering. Även denna punkl harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.2). Bestämmelsen i första stycket punkl 3 har motsvarighet i 5§ första stycket nuvarande lag. Tillstånd till förvärv skall liksom f. n. iprincip alllid vägras, om förvärvsegendomen behövs för rationaliseringsändamål.Hithörande frågor har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.1). Bestämmelsen i första slyckel punkl 4 har ingenmotsvarighel i nuvarande lag. Somjag har framhållit i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.3) skall förvärvslillstånd i allmänhet vägras om tväeller flera ulvecklade eller ulvecklingsbara lanlbmksförelag, som bör bestå somsjälvständiga enheter, förs samman till en enhel. Bestämmelsen är somutredningen anför ocksä lillämplig när förhållandena är sädana alt det framstårsom sannolikt all avsiklen med förvärvel är atl inom en och samma familjsammanföra två företag lill en bmkningsenhel. Innebörden av begreppenutvecklade och ulvecklingsbara lanlbmksförelag anges i avsnilt 2.3.1. Bestämmelsen i första stycket punkl 5 har motsvarighet i6§ nuvarande lag. Den utgör ett skydd mot att de ulvecklade och utvecklingsbaraföretagen försämras genom att en eller flera fastigheter som ingår i enhetenöverlåts. Avser överlåtelsen endast del av fastighei, i vilket fall fastighetsbildningkrävs, blir villkoren i fastighetsbildningslagen tillämpliga. Paragrafen,som motsvarar 6§ i utredningens förslag, anger vissa ytterligareförutsättningar, ulöver de som anges i 4§, som skall gälla för juridiskapersoners förvärv och i visst fall även för fysiska personers förvärv. Som jaghar anförl i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.4) innebär bestämmelsernabl. a. all den prioriterade ställning som de s. k. förädlingsförela-gen intarenligt 4§ andra stycket 1 nuvarande lag inskränks. Bestämmelserna gäller för alla slags juridiska personer.Fömtom förvärv som görs av bolag, förening, stiftelse, samfällighel ellerdödsbo regleras således även statens och kommuns förvärv, i den mån sädanaförvärv skall tillsländprövas, samt kyrkans förvärv i paragrafen. 1978/79:85 46 sådantändamål som avses i 1§ förköpslagen (1967:868) omfattas dock, som framgår av8§, inte av bestämmelserna. Det bör anmärkas all juridiska personers förvärv ivissa fall enligt 2 S punkt 6 inte faller under jordförvärvslagen. Iförsia stycket punkt 1 ges föreskrifter om det kompensationskrav som enligt vadjag har anfört i den allmänna motiveringen i allmänhet bör gälla för attjuridisk person skall lämnas förvärvslillstånd. För förvärvstillstånd krävssåledes alt förvärvaren avslår egendom som är av belydelse för lantbmketsraUonalisering och som i storlek eller värde ungefär motsvarar den egendom somförvärvet avser. Med värde avses i fråga om skogsmark markensproduktionsförmåga. Somjag har anförl i den allmänna motiveringen behöverdelta krav inte fullgöras i omedelbar anslutning lill förvärvet utan kan fåställas . Del krävs alltså inte all likvärdig egendom skall avslåsvid varje särskild iransaklion. Delta har markerats i lagtexten där det sägsalt det för Ullstånd krävs att förvärvaren avstår eller kan antas komma attavstå likvärdig egendom. Enligtpunkt 2 får förvärvstillslånd lämnas om förvärvel medför all egendom som redantillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig. Bestämmelsen avser som framgår avden allmänna motiveringen i försia hand sådana fall då förvärvaren inte harnågon mark för lanlbmkels rationalisering atl avslå, men förvärvet ändå ärlämpligt med hänsyn till alt del avser enklaver och arronderingsförvärv avmindre omfattning. Även andra från rationaliseringssynpunkt lämpliga förvärvbör kunna tillåtas med stöd av denna bestämmelse. Ipunkt 3 ges alla kategorier av juridiska personer möjlighet alt förvärvafastighet som är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk, exempelvisindustriområden, mark för bostadsbebyggelse eller gmstag m. m. Som utredningenanför skall del på ett eller annal sätt vara klariagi att marken kommer atl fäanvändas för det uppgivna ändamålet. Enligtpunkt 4 skall förvärvsUllstånd kunna meddelas om andra i lagtexten intenärmare angivna särskilda skäl föreligger. Som exempel på sådana skäl kannämnas förvärv mellan olika juridiska personer eller förvärv av mycket storaoch kapilalkrävande förelag. Andra särskilda skäl kan vara att gemensamhetsskogönskar utöka sitt innehav eller alt ett livsmedels-producerande företag villförvärva mark för försöksodling. Iandra stycket ges företag som bedriver skogsindustrieli verksamhet möjlighetall kompensalionsfritl förvärva skogsmark som med hänsyn till ortsförhållandenainte bör ägas och bmkas av fysisk person som är bosatt på orten, om företagetbehöver egendomens virkesavkastning i sin verksamhet. De förelag som avses ärsågverk, massafabriker, pappersbruk och fabriker för tillverkning avfiberskivor, spånskivor eller plywood. Tredjestycket jämställer fysisk person som driver skogsindustrien verksamhet somnyss nämnts med de juridiska personerna som driver sådan verksamhet. Härmedavses bl.a. sägverksföretag som inte drivs i bolagsform. Prop.1978/79:85 47 Paragrafen,som molsvarar 7§ i utredningens förslag, har viss motsvarighel i 4 § försiastycket nuvarande lag. Paragrafen är tillämplig på förvärv av egendom medutvecklat eller utvecklingsbart lantbmksföretag som görs av fysisk person. Ävenförvärv av rena skogsfasiigheter omfattas av bestämmelserna. Det liggeremellertid i sakens natur atl bestämmelserna fär betydelse främst förkombinerade jordbruks- och skogsförelag eller enbart för jordbmksföretag.Förvärvstillslånd får vägras, om det kan antas atl förvärvaren inte kommer attbosätta sig på eller yrkesmässigt bruka egendomen eller inte har nödvändigayrkeskunskaper. Dennärmare innebörden av de krav pä bmkning, bosällning och yrkeskunskaper somuppslälls har behandlals i avsnitt 2.3.5. Vid bedömningen av om kraven äruppfyllda bör som någon remissinstans har framhållit beaktas om förvärvarenlidigare genom vanvård eller misskölsel av lantbmksföretag visat sig varaolämplig att inneha sådant förelag. Kravet pä yrkeskunskaper måste anpassasefter förelagets ari. Pågående utbildning som bedöms bli fullföljd inom rimligtid skall kunna belraklas som genomförd. Stor vikt bör läggas vid förvärvarenspraktiska erfarenheter. Paragrafen, som motsvarar 8§ i utredningens förslag, harinte nägon motsvarighel i nuvarande lag. Bestämmelsen, som har behandlals i avsnitt 2.3.6,gördetmöjligt att, om det är påkallat av regionalpolitiska skäl av särskildbetydelse, vägra tillstånd lill förvärv av egendom med lanlbmksförelag sominte är utvecklingsbart eller som är begränsal utvecklingsbart.Förutsättningen härför är atl förelagel behövs anlingen som lillskotl lillannal sådani företag eller som komplement lill annan sysselsättning för brukaresom är bosatt på orten. Det bör anmärkas att med lantbmksföretag av nu nämnda slagavses även sädana förelag med fiske. En förutsättning är dock all fiskel har sådanomfattning att det kan utgöra ett komplement till annan sysselsättning för denbofasta befolkningen. Enligt denna paragraf, som molsvarar 9§ i utredningensförslag, får kommun inte vägras förvärvstillslånd lill förvärv av sådan faslegendom som med hänsyn lill den framlida utvecklingen krävs för tätbebyggelse ellerdärmed sammanhängande anordning. Detla innebär alt de avslagsgrunder som angesi 4, 5 och 7 §§ inte blir tillämpliga pä sådana förvärv. Förvärvar kommunegendom för annat ändamål, blir emellertid dessa bestämmelser tillämpliga ivanlig ordning. Är den förvärvade egendomen endast till viss del avsedd försådant ändamål som avses i förköpslagen, bör enligt min mening frägan i regelkunna lösas på så sätt alt den del som inte be- 1978/79:85 48 hövsför ändamål enligt förköpslagen avslås till lantbruksnämnden eller alllantbruksnämndens önskemål angående egendomens användning tillgodoses på annatsätt. har anfört bör den omsländigheten all kommunalbesvär kan haanförts över kommunens beslut inte utgöra hinder mot att frågan om tillståndenligt jordförvärvslagen avgörs , eftersom delta inte innebär nägotställningstagande till lagligheien av det kommunala beslutet. Enligtparagrafen, som molsvarar 10§ i utredningens förslag, skall fråga omförvärvstillstånd prövas av lantbmksnämnden, om inte regeringen föreskriverannal. Till skillnad från utredningsförslaget framgår det således redan avlagen atl lantbruksnämnden i allmänhet är tillståndsmyndighet. Jag avser attsenare föreslå regeringen all ulfärda en särskild förordning medlillämpningsföreskrifier lill lagen. Jag kan redan nu fömlskicka atl jag kommerbl. a. att föreslå alt regeringen liksom f. n. skall pröva tillstånd lillstörre förvärv som görs av vissa juridiska personer. Paragrafen,som motsvarar II § i utredningens förslag, innehåller bestämmelserom tillståndsmyndighets möjlighet att i beslut om förvärvstillslånd åläggaförvärvaren bruknings- och bosättningsplikt. Enligtförsta stycket kan tillståndsmyndigheten i beslul om förvärvstillstånd åläggaförvärvaren att yrkesmässigt bruka egendomen och, om det finns särskilda skälUll det, även att vara bosatt där. Som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.5) är bestämmelsen avsedd att i första hand tillämpas i de fall dådet är tveksamt om förvärvaren verkligen kommer att yrkesmässigt brukaegendomen men den skall även kunna tillgripas bl. a. när det finns godaförutsättningar att vara bosatl pä egendomen och förvärvaren inte redan ärbosatt så nära egendomen att det inte kan antas inverka menligt på kravel omyrkesmässig brukning. I beslutet skall bestämmas en viss sammanhängande tid,högst fem är, som föreläggandet skall avse. Bestämmelsenär i första hand tillämplig vid förvärv av utvecklade och utvecklingsbaralantbruksföretag men avser även förvärv av ej utvecklingsbara eller begränsatutvecklingsbara företag i de fall förvärvet står i överensstämmelse med deregionalpolitiska strävandena. Beträffandeinnebörden av begreppet bosatt och yrkesmässig brukning hänvisas tiUspecialmotiveringen tiU 6§. Andrastycket innehåller bestämmelser för det fall förvärvaren inte efterkommeråläggande eller överlåter egendomen innan den föreskrivna tiden gått tiU ända.1 likhet med utredningen och remissinstanserna föreslår jag att staten i sådanafall får möjlighet att påkalla inlösen av egendomen. Prop.1978/79:85 49 om det inte är oskäligt. Har förvärvaren godlagbar ursäktför att inte ställa sig åläggandet till efterrättelse, bör inlösen inte ske.Detta kan tänkas vara fallet vid offentligt uppdrag, långvarig sjukdom, makesfrånfälle och andra liknande omständigheter. Föreligger sådana omständigheterkan tillståndsmyndigheten också befria fastighetsägaren från älagdbosättnings- eller brukningsplikt. Bestämmelser om förfarandet vid inlösen finnsi 15 §. Paragrafen motsvarar 12 § i utredningens förslag.Bestämmelsema i första stycket har viss motsvarighel i 7 och 8 §§ nuvarande lagoch ger tillståndsmyndigheten möjlighet att förena förvärvslillstånd medvillkor om att ansökan om viss fastighetsbildning som berör förvärvsegendomenskall göras. Åläggandet kan avse antingen enbart förvärvsegendomen eller förvärvsegendomenoch annan egendom som redan tillhör förvärvaren. Avsikten med bestämmelsema äratl tillslåndsmyndigheten skall ha möjlighet att förhindra att enstrukturförbättring som uppnås genom förvärvet senare omintetgörs t. ex. genomatt en brukningsenhet som består av flera registerfastigheter delas upp mellanarvingar. Sedan fastighetsbildning skett, skyddas den nybildade fastighetensfortsatta bestånd genom de villkor för fastighetsbildning som finns i 3 kap.fastighetsbildningslagen (1970:988). Första stycket ger också möjlighet att ålägga förvärvarenatt vidta åtgärd som behövs för att förbättraproduktionsfömtsättningama för jordbruket eller skogsbmket på egendomen. Somexempel på åtgärder som avses kan nämnas dikning och täckdikning av åkerjord,förbäitring av byggnad som används i lantbruket, upprättande av skogsbruksplan,utförande av skogsförbättringsåtgärder m. m. Enligt andra stycket kan förvärvare föreläggas vite, omhan inte fullgör skyldighet som har ålagts honom med stöd av första stycket.Vitesbeloppet får bestämmas med hänsyn till omständigheterna i varje särskiltfall. Försuttet vite döms ut av domstol. Enligt tredje stycket blir beslul med åläggande omåtgärder gällande mot ny ägare av egendomen. Härigenom förhindras attåläggandet görs verkningslöst genom överlåtelse till t.ex. någon som intebehöver förvärvsUllstånd. Med hänsyn till vitets karaktär av sanktion vidtredska bör emellertid beslut om vite inte gälla mot ny ägare. Nytt vite får,om det behövs, sättas ut för den nye ägaren. Paragrafen motsvarar 2 § första stycket och 3 § nuvarandelag och 13 § i utredningens förslag. Ansökan om förvärvstillstånd skall enligt paragrafen görasinom frän det fånget skedde. De ytterligare föreskrifter som kanbehövas i fråga om t. ex. innehåUet i ansökan kan meddelas av regeringen. 1978/79:85 50 Utredningenföreslår alt den möjlighet som f. n. finns atl avgöra frågan omförvärvstillstånd innan det tillämnade förvärvet har ägt rum, s. k. förhandstillstånd,inte längre bör finnas. Enligt utredningen gär en sädan ordning inte attförena med de bestämmelser om priskontroU som utredningen föreslår.Priskontrollen förutsätter att förvärvshandlingen företes. 1 likhet medutredningen och de allra flesta remissinstansema anser jag av skäl somulredningen har anfört det inte vara möjligt att behälla den nuvarandeordningen med förhandstillständ. De eventuella olägenheter som detta medför bördock kunna begränsas genom att lantbruksnämnderna i större utsträckning än f.n. under hand lämnar besked, som dock inte blir bindande, om lillständ kanpåräknas eller inte. Frånden nu angivna huvudregeln om att ansökan om förvärvslillstånd skall göras ochatl viss tidsfrist gäller görs dock undantag för det fall frågan omförvärvstillstånd enligt 10 kap. 3 § andra stycket fastighetsbUdningsla-gen(1970:988) skall underställas tillständsmyndigheten av fasiighelsbildningsmyndigheten.Somjag strax ämnar återkomma till föreslårjag vissa ändringar ifastighetsbildningslagen som innebär bl.a. att vid avslyckning för jordbrukeller skogsbruk sådan underställning alltid skall ske, om av-styckningen avserområde som har kommit i särskUd ägares hand genom fång som skulle krävaförvärvstillslånd enligt jordförvärvslagen. Frägan om tillstånd enligtjordförvärvslagen kommer därför i dessa fall att utan särskild ansökananhängiggöras hos tillståndsmyndigheten sedan ansökan om avslyckning gjorts.Sådan ansökan skall enligt 4 kap. 7 § jordabalken göras efterförvärvet. Sker det inte blir förvärvet ogU-tigt. Även om denna tidsfrist ärlängre än den som gäller enligt jordförvärvslagen bör till undvikande avmisstag och därmed risk för rättsförluster några särskilda regler omansökningsförfarandet inte stäUas upp när underställning skall ske.Ogiltighetspåföljden enligt 13 § första stycket gäller således inte för det fallunderställning skall ske. Iförsta stycket anges alt förvärvel blir ogilligt, om ansökan inte görs inomrält tid eller på föreskrivet sätl. Molsvarande besiämmelser finns i 9§ andrasiycket nuvarande lag och i 14 § första stycket utredningsförslaget. Enfråga som berörts av någon remissinstans är samordningen mellan prövningenenligt jordförvärvslagen och prövningen enligt förköpslagen (l%7:868). Sådanabestämmelser finns i 2§ andra stycket nuvarande lag och innebär atl fråga omförvärvstillstånd i allmänhet inte får prövas innan det har blivit avgjort omförköp med stöd av förköpslagen kommer att ske och all förköpsrätlen gårförlorad, om förvärvstillstånd meddelas innan förköpsfrågan avgjorts.Motsvarande bestämmelser har tagils in som ett andra stycke i paragrafen. Tredjesiycket molsvarar 9 § andra stycket nuvarande lag och 14 § andra slyckelutredningsförslaget. 1978/79:85 51 Bestämmelsenmolsvarar 15 § i utredningens förslag. Bestämmelser med motsvarande innehållfinns i 10 § nuvarande lag. Statens skyldighet att lösa egendom har dockutvidgats lill att omfatta även fall då tillstånd vägras med slöd av 7 § I. Somförutsättning gäller enligt paragrafen att säljaren yrkar inlösen inom tremänader efter det avslagsbeslutel har vunnit laga kraft. Liksom enliginuvarande lag skall inlösen ske till det pris som köparen har ulfäst. Enligtandra stycket föreligger inte inlösenskyldighel om avtalsvillkoren är oskäliga.Som exempel på sådant skäl kan nämnas all egendomens värde har minskal belydligteller besväras av inteckningar till högre belopp än priset. Paragrafen,som molsvarar 16 § i utredningens förslag, innehåller närmare bestämmelser omförfarandet vid inlösen i fall som avses i 10§. Ilikhel med utredningen och remissinstanserna föreslårjag att bestämmelserna iexpropriationslagen bör gälla i tillämpliga delar. Den av utredningenföreslagna bestämmelsen har kompletterats med en bestämmelse enligt vilkentalan om inlösen inte får väckas efter utgången av den tid som har föreskrivitsi föreläggandet. Iparagrafen har vidare tagils in en bestämmelse om all den s. k.presum-tionsregeln i 4 kap. 3 § expropriationslagen skall avse värdeökning somhar ägl rum frän dagen före det talan väcktes vid domstol.Övergångsvis gäller dock viss begränsning enligt punkt 5 i övergångsbestämmelserna. Iparagrafen, som saknar motsvarighet i utredningens förslag, har tagits inbesvärsbestämmelser som molsvarar 15 § i nuvarande lag. Lagenbör träda i kraft . Den bör givelvis inte gälla förvärv somhar skett före ikraftträdandet. Punkt4 i övergångsbestämmelserna har berörts i specialmotiveringen U112§. 1överensstämmelse med vad som föreskrivs i punkl 13 i övergångsbestämmelsernatill expropriationslagen (1972:719) föreskrivs i punkt 5 alt bestämmelserna iI5§ om tillämpning av presumtionsregeln inte skall gälla värdeökning som harinträffat före utgången av . 1978/79:85 52 4.2Förslaget till ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Enligt5 kap. 20 § fastighetsbildningslagen skall vid fastighetsregleringunderställning med hänsyn till jordförvärvslagen ske, om den fastighei som ökarär avsedd för jordbmk eller skogsbruk och det finns anledning anta altegendomen med större fördel kan läggas till annan fastighet eller atl tillståndkan vägras med stöd av 4 § jordförvärvslagen. Iöverensstämmelse med utredningens förslag har angivna begränsningar i fråga omunderställningsskyldigheten med hänsyn lill jordförvärvslagen enligt 5 kap.20§ fastigheisbildningslagen tagits bort. Underställning skall alltså i detangivna fallet alltid ske om den fastighet som ökar är avsedd för jordbrukeller skogsbruk. På förslag av utredningenhar i 10 kap. 3S andra stycket fastighetsbildningslagen föreskrivits attavslyckning av område för jordbruk eller skogsbmk inte får ske utan all fråganom förvärvslillstånd har underställts tillslåndsmyndigheten, om området harkommit i särskild ägares hand genom fång, som skulle kräva förvärvslillståndenligt jordförvärvslagen. Bestämmelsen, som innebär en ulvidgning avundersiällningsskyldigheien vid avslyckning för angivel ändamål, moliveras bl.a. av atl den medför en bälire överblick från jordbmkspolitisk synpunki övermarkrörelserna vid områdesförvärv. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen til 1. jordförvärvslag, 2. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970: 988). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1978/79:85 53 Gällande ordning Jordförvärvslagen (1965:290) Jordförvärvslagen irädde i krafl den (prop.1965:41, 3LU 1965: 22, rskr 1965: 211). Lagen ersätter jordförvärvslagoch bolagsförbudslag. Lagens syfte är främsi atl hindra markförvärvsom motverkar statens insatser till slöd för jordbrukets och skogsbrukels raUonalisering.Den skall vidare skydda etablering och vidareutveckling av sådana jordbruks-och skogsbruksförelag vilkas tillkomst staten enligt gällande jordpolitiskariktlinjer stöder ekonomiskt. Lagen syftar dessutom till all ge vissl förelrädetill förvärv av jord och skog ål företagare som pä ett från samhälleligsynpunkt rationellt sätl kan tillgodogöra sig jordbruks-ochskogsbruksprodukler. Enligt huvudregeln får jordbruks- och skogsfasiigheterinte förvärvas av fysisk eller juridisk person ulan tillstånd avlantbruksnämnden. Lagen gäller förvärv genom köp, byte eller gåva och vissaassocialionsrältsliga förvärv, nämligen lillskotl lill bolag eller förening,utdelning eller skifte frän bolag eller förening och fusion enligtaktiebolagslagen. Andra fång är däremot fria, bl. a. arv, testamente ochbodelning. Även förvärv pä exekutiv auktion är fria men förvärvaren är skyldigatt åler avyitra egendomen. Staten, kommuner och kyrkan är undantagna från kravet påförvärvstillslånd. Inte heller förvärv från staten eller kyrkan ärunderkastade Ull-slåndslvång.