prop · G203131 · 1978-12-31 00:00:00 — Kvinnoma i lerminalgruppen förbättradesin ställning gentemot männen i fråga om att erhålla platsförslag vid kontoren TKIoch TK2. Några mälbara skillnader i fråga om plalsförslagens fördelning medavseende på sökande med resp utan utbildning och erfarenhet förelåg inle. Försökenvid kontoret TKI visar, att arbetsformerna vid lerminalsökning ochbevakningsmatchning kunnat kombineras med akliva arbetsgivarkontakler för desökandes räkning. Vid kontoret på den stora lokala arbetsmarknaden så fickenligt gjorda enkäter av de arbetssökande i terminalgruppen anslällninginnan observationsperiodens slut, mot i normalgruppen. Samiidigi var söktidenkortare i terminalgruppen. Vid de två kontoren på små lokala arbelsmarknadervar förmedlingens vanliga platsinformation lillräcklig. Med den inriktning, somterminalinsalsen hade, medförde den därför i många fall ingen förstärkning avden lokala platsförmedlingen. Beträffande terminalsystemets effekter på tillsättningamafinns det en klar tendens lill alt de sökande i terminalgruppen oftare fåttsådana arbeten som är både fasta och som stämmer med deras erfarenhel än vadsom är fallet i normalgruppen. 3.2 Effektstudie rörande användning av sökterminal för interlokalförmedling Den redovisade studien belyser effekien av sökterminalsom hjälpmedel för atl la fram individuell platsinformation ål arbetslösa påett par olika stora lokala arbelsmarknader. En annan, mer omfattande sludie medanvändning av samma system skall här redovisas. Den gjordes något senare,. Denna sludie avsåg systemets effekier sominformationshjälpmedel för interlokal förmedling av arbete främst mellan län.Vissa arbelsmetodiska och organisaioriska förändringar inomförmedlingsverksamheten skulle därvid även prövas. Urvalet av sökande skullegöras på molsvarande sätt som i den lokala studien, med en lerminal- och ennormalgrupp. En viss förändring av förmedlingsarbetets organisationhade måst läggas upp under månadema före studiens början. De s k länscenlralerna(LC) för interlokal förmedling som ordnats inom några kontor skulle la emotsökande från hela länet för förmedling av arbete i första hand till andra län.Detla fömtsatte ändrade former för samverkan och försök med en ny arbetsfördelningmellan en del av platsförmedlingen - den del där lerminal fanns -och den övrigaförmedlingen (sökandens hemortsförmedling). Den inlerlokala terminalverksamheten sköttes under lidenför studien, liksom i den lokala studien, av två förmedlare som alternerade vidsöklerminalen. Betingelserna i fråga om dalordriften av del tekniska sök-och match- 1978/79:131 30 ningsystemetvar mer gynnsamma än under den föregående studien. Under viss omläggningen avdriften, som pågick med studien , förekom dock endel störningar, som orsakade svårigheter för sökande som rest tillterminalförmedlingen från andra orter i länen. Söknings- och matchningssystemetvar delsamma som under lokalkontor-studien. Utöverservice med platsförslag via terminal skulle de sökande som tillhördeterminalgruppen få hjälp med arbetsgivarkontakler (anvisning) i samband med lerminalsökningen.Vidare skulle den ordinarie förmedlingsexpeditionen hålla kontakt med densökande om de platsförslag som kom fram genom bevakningsmatchning genom terminalen.Dessa ändrade arbetsformer skulle dock inte tillämpas i två av länen, i detföljande betecknade län LC I och 3. Kontoren skulle senast vid slutet avperioden söka ta reda på vilka sökande som fåll arbete resp kvarstod somarbetssökande. De sju län resp länscentraler från vilka material inhämtats tillstudien belecknas i det följande som län LC 1-7. Urvaletav sökande i de båda undersökningsgrupperna, terminal- och normalgruppen,skulle avse sådana som var intresserade av att söka interlokalt. Det bedömdesatt den uppgift på arbelsförmedlingens slalislikkort som anger geografiskrörlighet kunde användas som kriierium. Emellerlid visade sig statislikkortetsuppgift om geografisk rörlighet vara ytterst opålitlig. Förlänscentralen i ett län uttogs ingen jämförelsegrupp, varför dess verksamhetinte tas upp i redovisningen av studiens resultat. Redovisningen omfattar sammanlagl404 sökande som besökt terminalen vid övriga länscentraler (terminalgruppen)och 451 sökande som besökt sin ordinarie förmedling(normalgruppen). Urvaletav de sökande lill försöken skiljer sig i flera avseenden från riksgenomsnittetav alla arbetssökande anmälda vid arbelsförmedlingen. Delta omfattar ju bådelokalt och interlokalt sökande, medan urvalet endasl omfattar interlokaltsökande. Bland skillnader som kan noteras är den stora gruppen studerande ochnyexaminerade (i terminalgruppen och i normalgruppen för alla kontortillsammans). De sökande i åldem 25-34 är också överrepresenterade. Vidare ärandelen ombyiessökande relativt stor. Tillskillnad från den förut redovisade lokala studien utvaldes förden in-teriokala endaslsådana sökande - i både lerminal- och normalgrupp -som uppgivit sig ha intresseatt söka interlokalt. Även arbetsformema vid förmedlingen skilde sig från denlokala studien. Ambitionen var atl få fill stånd mer arbetsgivarkontakler och bälireuppföljning av ärendena. Liksomi den lokala studien tog terminalsystemet fram 10 gånger fler plalsförslag persökande i genomsnitt än som skedde manuellt. Av uppgifter från enspecialstudie vid en länscentral (LC 6) framgår atl merparten kvalificeradeplatsförslag logs fram vid de sökningar som gjordes vid ter- Prop.1978/79:131 31 minalen av förmedlaren lillsammans med de sökande.Resultaten från samma länscentral visar en betydande försiärkning av dekvalificerade plalsförslagen genom bevakningsmatchning med terminalens hjälp:bara var tredje sökande i normalgruppen fick ett platsförslag ,medan varje sökande i terminalgruppen fick tre plalsförslag. Ser man till alla län i den inlerlokala studien är de merbetydande skillnaderna i service mellan terminal- och normalgrupp följande.Andelen sökande som fick minst ett plalsförslag uppgick i lerminalgruppen till94 % mol i normalgruppen. Av särskilt iniresse är förslagen på arbele tillde sökande som varit arbetslösa mer än 2 månader. I normalgruppen hade avdem inte fått något förslag på arbete, medan molsvarande andel i terminalgruppenvar . Beträffande plalsförslagens fördelning på de sökande -efter ålder, kön, yrke, arbetslösa, ombyiessökande elc. - gäller allmänt att terminalsystemelhar kunnat ge förbättringar överlag. I urvalet är det särskilt ombytessökandeoch långtidsutbildade som fått bättre service än eljest. Trots att urvalet avsåg sökande som anmält intresse förall söka arbete interlokalt, så blev utfallet för alla deltagande läntillsammantagna atl 2/3 av platsförslagen var lokala (hem- och grannkommun) försökande tillhörande normalgruppen. För terminalgruppen var motsvarande andel1/5 lokala plalsförslag. De sökande i lerminalgruppen fick mer än 30 gångerfler plalsförslag som var i egentlig mening inlerlokala (annan kommun än hem-ochgrannkommun) och gavs därigenom möjlighel atl vidga sitt sökande påarbetsmarknaden. Den grupp av sökande som ulvalls för denna studie fårantas i många fall ha haft svårigheter alt få arbete på sin hemmamarknad. Desom över huvud fick arbete uppgick till iterminalgruppen och i normalgruppen. Andelen skulle med sannolikhet hablivit högre i terminalgruppen, om man i samtliga län hade kunnat betjäna desökande med terminalens hjälp även med förslag på arbeten på den lokala arbelsmarknaden.Detla var dock av lekniska skäl inle fallet i två av länen, medan man i ett Iredjelän med stor lokal arbetsmarknad prövade att hell inrikla terminalarbetet påplaceringar utanför denna arbetsmarknad. Beträffande andelen som fått arbele i annat län gäller förett av länen speciella förhållanden (se ovan). I de övriga sex LC-länenuppgick i terminalgruppen andelen placerade lill mot inormalgruppen. Allmänt gäller alt andelen som fått arbete i annat län kanantas ha ökat ytterligare för terminalgruppen, om mätperioden varit lång nogalt fönga in även alla tillsättningar på platser med ansökningstid. 3.3 Slutsatser rörande användningen av systemet med sökterminaler Terminalsyslemels förmåga att förbättra den platsförmedlandeverksamheten beror på dess förmåga till bättre genomlysning och utsökning av Prop.1978/79:131 32 platsulbudet på arbetsmarknaden. Nyttan av systemet med sökterminalerär dock beroende av tillgängligheten och utnyttjandet samt av att informationenlas om hand, ytterligare bearbelas och används av förmedlaren. För att dettasyslem skall få full effekt krävs naturligtvis att informationsålgär-dema ävenkan kompletteras med anpassande eller andra arbetsförberedande åtgärder. Terminalsystemelskall användas som hjälpmedel för utplacering inte bara före utan vid behovsamtidigt med resp. efter sådana ålgärder. Ulredningen kommer alt i senare avsnitt lägga fram närmareförslag i fråga om tillgänglighet och utnyttjande av sökterminaler. Här skall förslvissa slutsatser dras som de redovisade studiema direkt ger anledning till beiräffandesystemets användning. Selektiv användning av söksystemet. 1 studiema har man tagilul ett tvärsnitt av sökande som fått service med terminaler. Vid en utbyggnadav terminalresurserna inom arbelsförmedlingen är det varken äiidamålsenligteller möjligl att använda sökterminaler som enda informationskanal för allasökande. Del finns sökande som är bäst betjänta av alt få lillgång lill plalsinformationav generell natur och själva orieniera sig i platsulbudet. För denna grupp bördet finnas möjligheter till självservice, kompletterat med ell personligl samlalmed förmedlaren. Systemet med sökterminaler bör utnyttjas för dem som självainte klarar atl finna önskade anställningar eller i de fall förmedlingenbedömer att man skulle komma till bätire resultat med terminalens hjälp. Ensträngare selektiviiei måste naturligtvis till-lämpas under ettutbyggnadsskede, då terminaler och personal för platsförmedling finns ibegränsad omfattning, än längre fram då resursema är lillgängliga överallt. Fastlagda former för förmedlarens insatser. Studierna harvisat att arbetsformerna varierat avsevärt mellan de olika terminalarbetsplatsema.Mera enhetliga arbetsformer är erforderliga som garanterar atl de platsförslagsom genereras av systemet för ifrågavarande sökandegrupp las väl om hand. Delinnebär bl.a. följande: a) Utdata från bevakningsmatchning skall bedömas nogaoch kontakt skall tas med arbetssökande innan de får formen av ett konkretplatsförslag till den sökande, b) I de ärenden där ter-minalhjälp sätts inskall förmedlaren hjälpa de sökande all ta kontakt med arbetsgivare, c)Anvisning skall göras, med de krav som del nuvarande försäkringssystemetställer resp. med de krav som kan komma att ställas i samband med allmänarbetslöshetsförsäkring, d) Kravet på insatsemas kvalitet leder till attuppföljning av vidtagna åtgärder behöver göras. Tillskott av förmedUngspersonal. Den individuellaplatsförmedling det här är frågan om förutsätter ett stort tillskott avförmedlingspersonal, inte därför att man utnyttjar ADB utan därför att man nufår faktiska möjligheter att göra insatser som tidigare ej förelegat. Allaförmedlare samt även arbetsvårdare och yrkesvägledare bör fä möjlighet attutnyttja terminalen för sina sökande. Prop.1978/79:131 33 Utbyggnad från större arbetsmarknaäer mot mindre. Detframgår av studien att ju större arbetsmarknaden är, deslo mer användbar är lerminalsökningen.Del innebär att systemet bör finnas tillgängligt för inlerlokala sökningar. Delinnebär också all en utbyggnad i förmedlingsorganisationen bör göras i förstahand på större förmedlingskontor inom resp. arbetsmarknad. 4 Utbyggnad av söksystemet i förmedlingsorganisationen I fråga om utbyggnadstakten måsle hänsyn givetvis tas intebara lill behov utan också lill de tekniska och praktiska möjlighetema attgenomföra utbyggnaden. En förutsättning för atl utbyggnaden av ett söksysteminom förmedlingen skall få avsedd effekt är en samtidig ökning av de personellaresursema vid förmedlingen. Endast om statsmakiema är beredda att tilldela AMSdessa resurser är en teknisk uppmstning möjlig atl genomföra. På liknande sättär det nödvändigi alt medel tilldelas verket för erforderlig försiärkning avpersonalutbildningen och för de lokalrnässiga förändringar som är nödvändiga. I denna utredning antas - liksom i ADB-ulredningensrapport 1 (1974) -en uibyggnad till ca I 000 terminaler inomarbetsförmedlingssystemet. Allt lyder på att denna tidigare beräkning inte ärför högt tilltagen. Beräkningen, som görs, upptar översiktligt följande: Befintliga och beslutade terminaler 1978 Ytteriigare begärt för /79 X förbudgelårel 1979/80föreslås dels nuvarande system 140 X för /81 beräknas 250 X för /82 beräknas 300 Under budgetårel 1979/80 föreslås alltså, att ytterligare200 terminaler tillförs förmedlingsorganisationen. Av dessa bör 60 reserverasför verksamheten vid ett antal modellkontor. För /81 skulle ytteriigare250 terminaler sättas i drifl och för /82 slutligen ytterligare300 terminaler tillföras verksamheten. Totah skulle därmed formed- Prop.1978/79:131 34 lingsorganisalionen för /82 förfoga över I000 terminaler inräknat dem som förut finns resp. begärts. En viktig fråga är hur det antal terminaler som årligentillförs förmedlingsorganisationen under här aktuell treårsperiod kanfördelas. Ur teknisk synpunkt liksom ur utbildningssynpunkt årenfördelning av samtliga terminaler till ett begränsal antal kontor ien avgränsad del av landet att föredra. Delta ger också något lägre kostnadergenom alt samtliga terminaler på ett kontor kan kopplas upp på samma linje.Även ur förmedlingssynpunkt talar vissa skäl för att terminaler i första hand bordetilldelas vissa delar av landet, där behovet av sådan utrustning av olika skälär siörst. Det gäller främst storstadslänen, där sökning ochbevakningsmatchning pga del jämförelsevis stora antalet lediga platser iplatslistorna är särskilt lidskrävande för förmedlingspersonalen och där irealiteten hevakningsmalchning endast i ringa utsträckning kan genomföras. På samma sätt finns skäl som talar för atl vid lerminalfördelningenprioritera kontor på orter - främsi i de s.k. skogslänen - där den lokala tillgångenpå platser är synneriigen begränsad och förmedlingsverksamhelen i hög grad får inriklaspå interlokal förmedling. Med nuvarande syslem, där - bortsett från denbegränsade grupp som kan fä interlokal förmedlingsservice via länscentralema -platsulbudet i andra län får följas via länsplatslistor blir sökning - och i änhögre grad bevakningsmatchning -ytterst tidsödande. 1 prakiiken kankontinuerlig bevakning av platsulbudet för sökande i andra län bara genomförasi undantagsfall och där den sökandes ulbud inskränker sig till ett eller ettpar län. Starka skäl lalar å andra sidan för atl en fördelning avterminaler bör göras på ett sådani sätt all della hjälpmedel så snabbi som möjliglkommer så många kontor till del som möjligl - även om det med ell sådant fördelningssystemkommer att bli begränsat till alt endast större kontor i varje län fårterminaler redan under budgetårel 1979/80 och oftast bara en terminal perkontor. Tillgången på en terminal vid ell kontor möjliggör dock att sökning ochhevakningsmalchning kan ske för de sökande, som bedöms ha det mest trängande behoveiav denna service, och att interlokal sökning och hevakningsmalchning väsentligtunderlättas. Del får också anses vara ett rimligt krav att större kontor i allalän av utbyggnadsperioden får lillgång till i vartfall en terminal. Med hänvisning lill ovan anförda synpunkier föreslås /80 två altemativ för fördelning av terminaler. Arbetsgruppenföreslår föregen del Alt II. Alt I. Utbyggnadi storstadslänen och skogslänen /80 Koncentreras terminalutbyggnaden till storstads- ochskogslän /80 kan alla distriktskontor och i övrigt alla kontor idessa områden Prop.1978/79:131 35 med mera än f n 400 sökande tilldelas enterminal. I storstadslänen kan alla kontor fä ytterligare en terminal förvarje påbörjat nytt I 200-lal sökande. 1 skogslänen kan delningstalel sällasvid ca I 000. Utbyggnadenvid de siörre kontoren över hela landet med en viss prioritering avstorstadslänen /80 1 della alternativ kan samtliga distriktskonlor i landet lilldelasen lerminal oberoende av kontorets storlek. De distriktskonlor, som har meraän I 500 sökande lolalt , kan lilldelas två terminaler och sedan ytterligareen för varje nytl påbörjat sökande. Vidare kan samtliga lokalkontor i storstadslänen - AB, Moch O län -som har mera än ca 500 sökande tilldelas en lerminal. För della budgetår skulle alla kontor - distriktskonloroch lokalkontor - med mera än 250 sökande kunna tilldelas en lerminal. Allakontor kunde sedan få ytterligare en terminal för varje nytt påbörjat 600-talsökande. En fördelning av 250 terminaler under detta budgetår och en förväntad lillväxli antalet kontor med 20-25 fram till denna lidpunkt ger förutsättningar för attovanstående målsättning skall kunna uppfyllas. Även när del gäller budgelårel 1980/81 måste vissareservationer göras när det gäller lokalfrågan, då erforderliga nyanskaffningareller ändringar vid vissa berörda kontor inte kan genomföras innan aktuelltidpunkt. Budgetårel 1981/82 Under detta budgetår beräknas som lidigare nämnts ytteriigare300 ter-minalerkunna tas i drift ute på förmedlingskontoren. En breddning i användningsområdet för terminalemasberäknas då ha skett med bl.a. erfarenheterna från modellkonioren som underlag.Ett system bör därvid ha framkommit för att söksystemet/lerminalema kan utnyttjasför ytterligare funktioner. Det finns då anledning att mera utgå från de handläggandetjänstemännen och deras behov av terminal för olika ändamål vid fördelning av terminalema.Vid det antal terminaler det detta år skulle vara fråga om kan -med ellförväntat, avsevärt tillskott av tjänster - ungefär var fjärde eller var femlehandläggare inom förmedlingsorganisalionen få en egen lerminal. Det kan dåvara skäl att utrusta vissa handläggare - i första hand sådana handläggare,som främst arbeiar med direkt platsförmedling - med en egen terminal. Förslagom vilka förmedlingsfunktioner som kommer att utföras med hjälp av ADB-leknik,kommer atl läggas fram höslen 1980. 1978/79:131 36 5 Upphandling av datautrustning AMShar i sin petita för /80 föreslagit att en utbyggnad av lerminalverksamheienpå förmedlingskontoren för sökning och bevakningsmatchning sker med 140terminaler. Om statsmakiema acceplerar AMS förslag skulle vid slutet avbudgetåret ca 200 terminaler kunna vara anslutna lill systemet. Utbyggnaden avantalet terminaler härför föreslås fortsätta även de efterföljande budgetåren.Under /80 kommer enligt AMS förslag ytterligare 60 terminaler atlinstalleras för modell-konlorsverksamhelen. Syflel med denna är alt pröva enmer genomgripande förändring av platsförmedlingen som i hög grad baseras påutnyttjande av ADB-tekniken. Resultaten från denna verksamhei, som kombineras medfasta arbetsformer vid platsförmedling, kommeratt presenteras i form av ellförslag till nytl system för platsförmedling. Förnärvarande är omfattningen av verksamheten med sökning och matchning relativtbegränsad. Endasl 20 terminaler är anslutna till systemet. De datorresursersom krävs för verksamheien ställs lill förfogande av en servicebyrå (). Med denna har AMS slutit ett femårsavial om driften avsystemet. Avtalet får sägas upp , om en mer permanent lösning förverksamheten är klar alt tas i bruk. Avtalet med servicebyrån kan upphöra attgälla . Somnämnts ovan kan under /80 200 terminaler var anslutna tillsystemet. Kostnaden för atl driva dessa på servicebyråbasis av nu gällandeavtal resp med egen utrustning kan beräknas enligt nedan. Kostnadservicebyrå ca 15 milj. kr./år Kostnadegen utrustning ca 5 milj. kr./år Dennaskillnad skulle dock sannolikt bli mindre efter nya förhandlingar medservicebyrån. I dessa koslnader ingår inle kostnader för terminaler ellerlinjer. Dessa skiljer sig inte på något avgörande sätt i de olika lösningarna. Deskäl för upphandling av egna datorresurser för arbetsförmedlingen somföreligger är följande. Det föreslagna systemet för arbetsförmedlingen blirett stort ADB-system. En fortsatt drifl släller så stora krav frånanvändarnas sida på tillgänglighet av datorresurser att drift vid servicebyråinte i längden kan motiveras. De åriiga kostnadema för driften av systemet blirbetydligt lägre med egen utrustning. Detär mot bakgrund av detta önskvärt atl AMS upphandlar egen datorutrustning förden utbyggnad som föreslås av delta system. Man bör därför inom AMS påbörja ettarbete med att specificera de krav som skall ställas 1978/79:131 37 på datorutrustning för platsförmedlingen. I samband med ensådan kravspecifikation som erfordras för upphandling behöver också frågan omövriga ADB-resurser - linjer, terminaler och driftspersonal analyseras. Någraförslag i sistnämnda hänseenden lämnas sålunda inte i föreliggande rapport. Ett sådant arbete med kravspecifikation låter sig lids-och resursmässigt genomföras så att - efter regeringens beslut - upphandlingkan ske och leverans av datorutrustning kan vara avslutad under budgetåret1980/81. Även frågor som gäller slutlig uiformning avsystemstruktur och anslutning till allmänna datanätet skall klargöras. Dellakan tidsmässigt ske arbetet med upphandling pågår. Mot bakgrund av de genomförda praktiska provensamt ovan redovisade för- och nackdelar med olika lösningar synes en regionaliseraddaiorlösning med vissa centralt sammanhållna funklioner (t.ex. systemarbeteoch programmering) innebära vissa fördelar. De försök med fasta arbetsformer vid platsförmedling sompågått har fäst uppmärksamheten på verksamhetensolika delfunktioner och behovet av en samlad lösning. Man måste se över möjligheternaatt underlätta arbetel i dess helhet för alt ge mera utrymme för individuellhjälp. Som ett viktigt nytt momenl kommer samordningen mellan olika funktionerinom platsförmedlingen. Detta motsvarar också den ursprungliga ambitionen iutvecklingsarbetet. En samlad lösning av antytt slag kan prövas vid modellkonlor.Därmed avses i det följande arbelsförmedlingskontor a) vid vilka datatekniskahjälpmedel används för alla eller flertalet funktioner inom platsförmedlingen,b) där terminaler står till förfogande för alla som arbetar med platsförmedlingoch slutligen c) alt sådan verksamhet bedrivs vid alla kontor inom en välavgränsad arbetsmarknad. Målen för förslagen rörande modellkonlor innebärenutvidgning jämfört med systemet med sökning och matchning. De grundläggandemålen är desamma som . Men på vissa punkler behöver förstärkningar ske.Man kan sammanfattande formulera syftei med den individuella platsförmedlingeni modellkonlorens form sålunda: att i snabbare och större omfattning hjälpa arbetssökandeatt finna arbete som är lämpligt med hänsyn till sökandes önskemål ochförutsättningar att förbättra arbetsgivarnas möjligheter atl erhållaförmedlingsservice och att följa upp vidtagna förmedlingsåtgärder gentemotsökande och företag. Om man utgår från förmedlingama som deltar i arbetet på modellkonlor,så är främst följande syslem aktuella: Prop.1978/79:131 38 alt ge den enskilde förmedlaren ell bälire grepp översökande och platser att förenkla de rulinerna vid platsförmedling och att ge underlag för planering av platsförmedlingen liksomför studier av platsförmedlingens effekter på arbetsmarknaden. I planeringsarbetet har några kriterier tagits fram förval av del område där modellkontor skall prövas. I utredningsarbetet har tre förutsättningar angivits,nämligen 1) altett hell län bör omfattas 2) alt länet ifråga bör ha försök medallmän platsanmälan 3) all storstadslän inte skall kommaifråga. Skälen för dessa angivna förulsältningar är följande. Etthelt län (1) bör väljas med hänsyn till atl datalagrad information om länels platsmalerialoch sökande skall vara tillgängligt på ett enhetligt sätt (t.ex. utanblanketter) vid alla kontor som administrativt nära samverkar. Allmän plalsanmälan(2) bör vara införd med hänsyn lill önskvärdheten av alt alla slag avanställningar bör vara tillgängliga och en större andel av de ombyiessökande äneljesl skall anlila arbelsförmedlingen.