prop · G20367 · 1978-12-31 00:00:00 — Framför allt om diskussionenhålls levande och behovei av information i frågan uppmärksammas, exempelvisinom olika former av Prop.1978/79:67 23 föräldrautbildning,i likhel med vad ulredningen föreslår. Delmåsle samiidigi ses som myckel angeläget, att lagändringen följs av en fördjupaddiskussion angående innebörden av "kränkande behandling" av barn, såalt del psykiska våld som barn utsätts för också fokuseras och uppmärksammas. Ulredningenpekar i särskilt hög grad på invandrarnas uppfostring av sina barn. Självfalletskall invandrare informeras om atl den svenska synen på barnuppfostran kanskilja sig från deras hemländers. Vi har dock uppfattningen atl ell så direktutpekande av invandrare som sker i ulredningen inger betänkligheter. Utredningen betonar viktenoch betydelsen av att en föräldrautbildning kommer lill stånd. Man konstaleraratt föräldrautbildning bör starta tidigt redan när gmnden läggs lill ensjälvständig individ med omsorg om andra dvs. redan i förskoleåldern ochskolåldern. Vi anseratt föräldrautbildningen måste starta redan före barnelsfödelse vilket vi föreslagit i vårt betänkande om föräldrautbildning (SOU1978:5). Självfallet ärdet så att under föräldrautbildningen kommer attdiskuteras bl. a. olika uppfostringsmetoder. Initiativet och innehållet skalldock bestämmas av deltagarna själva. Vi har därför inte föreslagil någonkursplan eller liknande. Vi har däremot vad beträffar verksamheien vid mödra-och barnavårdscentralerna redogjort för vissa teman som kan bilda underlag fördiskussioner. Vi har som målsättning för en allmän föräldrautbildning angivit 1) alt öka kunskaper 2) alt möjliggöra koniaki och gemenskap 3) atl skapa möjligheler lill medveienhel om ochpåverkan av samhälleliga förhållanden. Dessamål avser sålunda en allmän föräldrautbildning som riktas till alla. För vissagrupper ex. invandrare måsle speciella insaiser göras från samhällets sida. Idessa insatser ingår en ökad information om svenska förhållanden. Vi har docknoga poängterat all den föräldrautbildning som byggs upp skall baseras pårespekt för invandramas kulturella identitet. innebär självfallet inteatt aga som uppfostringsmetod skall accepteras. Barnomsorgsgmppenhar sålunda uppfattningen atl de frågor som aktualiseras i föräldraulbildning måsleutgå från föräldrautbildningsgruppen själv. Vi har analogt med denna syn intevelat utgå från så kategoriska fömtsättningar som atl del för att man skallkunna bedriva en föräldraulbildning är nödvändigt att lagen innehåller ettuttryckligt förbud mol kroppslig bestraffning, även om vi självklart instämmeri atl kroppslig bestraffning inte är en lämplig uppfostringsmetod. Prop.1978/79:67 24 Barnomsorgsgruppenkommer att fortsätta sill arbete med frågan om föräldraulbildning under barnelsförskole- och skoltid liksom med en föräldrautbildning som riktas till alla isamhället. Vi tror alt en bred debatt om barn och bams villkor är nödvändig. Idenna deball är frågor om metoder i barnuppfostran en given del. Utredningenföreslår information genom massmedia och föräldraulbildning.Socialförvaltningen vill i detta sammanhang betona vikten av kontinuerligainsatser då sporadiska sådana ler sig otillräckliga för all nå del genom förbudelåsyftade målet, nämligen att inskränka vuxnas våld mot barn. Med rällaframhåller ulredningen betydelsen av atl informationen kommer våra invandrare tilldel, eftersom ett stort antal av dem kommer från länder, där aga utgör ettgodtagbart och knappast ens offentligen ifrågasatt medel i barnens fostran.Socialförvaltningen delar helt utredningens uppfattning atl avvikelser från detsvenska - i vart fall det officiellt fastlagda - synsättet i fråga om aga somuppfostringsmedel inte kan godias. Information om agaförbudet har betydelseäven av det skälet att utlänning inte kan som slraffrihetsgmnd -i del fall äganär atl bedöma som misshandel enligt - åberopa atl det i hanshemland är tillåtet atl slå egna barn. Enligt socialförvaltningens uppfattningbör frågan om särskilda informationsåtgärder tas upp även i fråga om vissainhemska extrema religiösa grupper, vilka direkl propagerar för s. k. kärleksfullaga som systematiskt led i barnuppfostran. Ibetänkandet uppmärksammas också invandrarbarnens situation. Forskare, somarbetar med etniska frågor, har funnil alt del sisla man ger upp av sinkulturella bakgrund är just uppfostringsmönstrei. Det krävs alltså ell långsiktigtarbele all skapa en ändrad attityd hos invandrarföräldrar att aga ej äracceptabelt i det svenska samhället. Föräldrautbildning i Göleborg har hitintills,på gmnd av språksvårigheter, endasl kunnat erbjudas finsklalande invandrare.Arbete pågår emellertid för atl finna metoder all även nå andra grupper avinvandrare. Ibetänkandet finns en förhoppning om atl antalet fall av barnmisshandel kommerall minska i och med att ett förbud mot aga finns inskrivet i . Föratt kunna förverkliga denna optimistiska inställning krävs fier aktiva insaiserfrån samhällets sida än ett allmänt agaförbud. Föräldrautbildning ochutvecklande av olika psykosociala slöd- och behandlingsmetoder är nödvändiga. Dessulomkan en kontinuerlig information rörande barns behov och utveckling lägga gmndentill en opinion mot atl använda handgripliga bestraffningar mot bam. Hos allavuxna måsle finnas Prop.1978/79:67 25 enberedskap all aktivt reagera mol all bam utsätts för övergrepp i någon form. Enökad uppmärksamhet måste också riktas mol de riskfaktorer som finns i barnetsnärmiljö. Samhällsplaneringen bör kunna inriktas på att bälire ta hänsyn lillbarns behov av positiv kontakt med fiera vuxna i sin omgivning. Barnel äringens egendom ulan allas tillgång. Enligtsociala centralnämndens mening aren lagändring inte någon garanti för enförändring i den önskade riktningen. I fråga om aga synes därför den viktigastefrågan vara den av utredningen föreslagna informationen ochföräldrautbildningen. Endasl genom ålgärder av denna lyp kan den nödvändiga ailiiydförändringenskapas. efieriyser här dock en information som bör kommain redan under de avslutande åren i den obligatoriska skolan. Behovetav information och attitydpåverkan är mycket stort. Det är nödvändigt med enkraftig satsning på en föräldraulbildning. Man måsle då fortlöpande försäkrasig om alt denna föräldraulbildning verkligen har en förmåga all förändraattityder i önskvärd riktning. Delta bör beläggas genom lämplig forskning. Föräldrautbildningmåsle kompletteras med förstärkta stödåtgärder åt föräldrar med egna problemsom i olika grader kan äventyra deras barns utveckling. Behovei av stödåtgärderi form av t. ex. psykologmedverkan på MVC, BB, BVC och inom barnomsorgenframstår då som ytterst väsentlig. 3.10 Västmanlandsläns landsiing: Åtgärderi form av föräldrautbildning, stödåtgärderåt föräldrar med egna problem som iolika grader kan äventyra deras barns utveckling, psykologmedverkan påmödravårdscentraler, BB, barnavårdscentraler inom barnomsorgen är exempel påväsentliga behov. Man måsle vara medveten om atl del för många människor ävenmed god vilja är svårt atl leva upp till föräldrarollen, särskilt de som självavarit med om egna barndomsupplevelser av våld och förnedring och aktuellaupplevelser, av trölthet, stress, isolering, ulanförkänslor. Närdetgäller invandrare är frågan mera komplicerad än vad som framgår av betänkandet s.27. Beakias bör att här fordras en konstmktiv dialog som kanske får sin fullaverkan först i nästa generation. 1978/79:67 26 -?./ / : Förbundetanser del viktigt all införandet av den föreslagna bestämmelsen kombineras meden omfaitande informations- och utbildningskampanj. Inommånga kulturer ingår fortfarande aga som en del i ett invant uppfoslringsmönster.Genom invandring finns många av dessa kulturer i . Del är ytterstangeläget alt våra invandrare får ingående informa-lion om vår svenska syn påaga. Av denna information måste tydligt framgå alt fysiskt och psykiskt våldaldrig kan tolereras oavsett kulturell bakgrund. Skalldel föreslagna tillägget i få någon större praktisk betydelse måslebarnens rättsliga intressen tillvaratas av någon opartisk myndighei. Förbundelföreslår här all ulredningen i sill fortsatta arbele ges möjlighel all ta uppen disku.ssion om atl införa en barnombudsman. 3.12Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund: Införandetav den föreslagna kompletteringen av 6 kap. 3 § FB måste om den skall ha avseddverkan, kombineras med en massiv informationsinsats, som förklarar innebörden ibestämmelsen. Denna information bör riktas inte bara till föräldrar och vårdnadshavare,utan även lill alla dem som i institutioner, domstolar, myndigheter,förvaltningar och andra samhällsorgan kommer i kontakt med bam och barnsproblem. Informationen bör förmedlas genom alla de organ som kommer i kontaktmed föräldrar och andra vårdnadshavare och dessulom genom massmedia. Ellvikligl komplement till denna informationsinsats är införandet av föräldrarådgivning, där föräldrar och andra vårdnadshavare ges möjlighet all diskuteraoch söka lösningar på de problem som de upplever i sin foslrarroll. Informationoch föräldrarådgivning skall utformas i en medvetenhet om att de som harkontakt med bam önskar finna konstruktiva vägar till att lösa konfiikier mellansig och barnen. Konflikter är oundvikliga, i alla nära relationer. De är en delav livet självt. Information och rådgivning måste inriktas på atl ange sådanakonstruktiva vägar ur konfiikier som kan bidra lill en utveckling hos denenskilda individen och klargöra vilka konsekvenserna blir för barnen och förrelationen mellan barn och fostrare av sådana åtgärder som i något avseendekränker bamen. Detär, enligt förbundets mening, oerhört viktigt atl inte skuldbelasta de föräldraroch vårdnadshavare som gör sitt allra bästa för att inte skada ellerförkväva sina bam, vare sig fysiskt eller psykiskt, men som ändå ibland uppleveratl de misslyckas med all nå en sådan målsättning. 1978/79:67 27 Den informationskampanj, som ulredningen skisserar kringlagändringen, ärenligt förbundets åsikt nödvändig för all förslagels innebördskall nå ul i vida kretsar och inte bli någon pappersreform. Behovet av atlföräldrautbildningen startar tidigt, redan i förskoleåldern i form avförberedelse för vuxenroll, föräldraskap och gemensami ansvarslagande för barn,kan inte nog understrykas. En speciell inriktning av information tillinvandrarfamiljer ärockså nödvändig. Specialinsalser behövs i synnerhet fördessa grupper med ofta helt andra uppfostringstraditioner än de svenska. Vi vill underslryka behovei av en massiv information om atlall slags kroppslig bestralTning och annan förnedrande behandling faktiskt ärstraffbar, särskilt lill invandrare, vilkas kulturmönster ofta kan omfatta merauktoritära uppfostringsmetoder, och andra mindre privilegierade grupper, somkan ha svårt alt lillgodogöra sig allmänt riktad information, Dessutoni måsteen väl utbyggd föräldraupplysning ge kunskaper om andra aliernativ tillbarnuppfostran. När det gäller den lyp av aga, som är atl betrakta somregelrätt misshandel är utredningen alltför optimistisk i sin syn på au antaletmisshandelsfall kan sjunka genom ell förbud mot aga. Utredningen har i dessafall i för hög grad utgått från all misshandel skulle vara en rationell åtgärdsom led i uppfoslringsarbeiel. Man har inte tillräckligt beaktat de ekonomiskaoch psykosociala fakiorer, som kan utlösa barnmisshandel. Föran undvika dessa isig extrema, men tyvärr ofta förekommande fall behövs långt mer än ell förbudmot aga. Del har visat sig atl föräldrar som misshandlar barn ofta befunnit sigi myckel pressade situationer ekonomiski, socialt och att de levt i segregerademiljöer. De sakkunniga har själva definierat sill uppsål medförslaget på ell oantastligt sätt: man vill skapa underlag för att upplysasåväl föräldrar som andra om atl bam inte för behandlas illa. Del är ett utmärkt underlag för den föräldrautbildning somf n. uiredes i annan ordning och som ulredningen om Barnens Rält fästerförhoppningar vid som också delar. Den bristfälliga kunskapen ombarnets fysiska och psykiska behov är inte mindre påfallande därför att den såofta är omedveten hos dem som blivit föräldrar. För en djupare förståelse avbarndomens betingelser krävs genomgripande attitydförändringar som måsleförberedas redan hos den hell unga människan. Det är alltså väldiga uppgifter,som väntar framöver, på atl fylla ul förvänlningama kring den 1978/79:67 28 lagiexisom de sakkunniga nu har föreslagil och som härmed tillstyrker. ?.16 Husmorsförbundei Hem och SamhäUe: Förbundeldelar utredningens uppfattning, atl effektiv och kontinuerlig upplysning ombetydelsen av bams uppväxtvillkor måsle komma lill stånd för atl skapa en fastopinion mot det våld i olika former som blivit allt vanligare och möter bådebarn och vuxna såväl i det verkliga livet som i den underhållning som bjuds.Bristande kunskaper om de framlida psykiska och fysiska risker de bam löper somunder uppväxtåren utsätts för övergrepp måste undanröjas genom medveten ochkontinuerlig information, som går ut till alla och med utnyttjande av alla dekanaler samhällel kan förfoga över. Förbundel understryker vad i ulredningenanförts, atl risk finns, alt barn som utsatts för våld från fostramas sida somvuxna kan komma all betrakta våld som en naturiig metod atl driva igenom sinvilja. En sådan inställning motverkar samhällets strävan mot ett absolutavståndstagande från våld i alla former. 3.17 RiksförbundeiHem och Skola: Vadavser utredningens avsnitt om föräldrautbildning som ett värdefullt instmmentför information om lämpliga och olämpliga uppfostringsmetoder önskar förbundetfästa uppmärksamheten på möjlighelerna atl utgå från aktiviteter iskolan/institutionen som är gemensam för föräldrar och barn. av riksförbundei under fiera år begärda obligatoriska ämnet Samlevnadskunskapskulle barn och föräldrar kunna vinna en ömsesidig kunskap av stor betydelse. Ellsådani pedagogiskt inslag innebär med sannolikhet också ett slorl framsteg isträvandena att nå de föräldrar som inte aktivt går in isamarbetet hem-skola. I utvecklingen av denna idé kring föräldrautbildning iskolan måste problemet med föriorad arbetsförtjänst lösas. 3.18 FöreningenBarnets rält i samhäUet (BRISf Viär eniga om - och har på många olika sätt påpekat - att det är nödvändigt meden intensifierad informationsverksamhet för samhällets förändrade grundinställningtill barnuppfostran och till de uppfostringsmål som man vill främja. Föräldraulbildningär då ett av de viktigaste instmmenten som vi arbetar med för atl åstadkommadetta. Vi hoppas därför myckel på del förslag lill första avsnitt av en utbyggdföräldrautbildning som just lagls fram för av Barnomsorgsgmppen.Men vi vill ändå starkare än vad som skett i förslaget från trycka på behovet av 1978/79:67 29 redan i förskola och skola lillsammans med föräldrar och lärare med barnenbearbetar attityder lill våld barn emellan och lill våld i uppfostran, samtöver huvud laget arbeta för goda relationer mellan barn och vuxna. Utredningenpekar i della sammanhang särskilt pä de problem som föreligger blandinvandrargrupperna och ger en osedvanligt skarp beskrivning av den innebördenatt vi i inte kan godta ett kulturmönster som bygger på aga somuppfostringsmedel. InomBRIS har vi dock den erfarenheten alt del även inom den svenska kulturtraditionenfinns kvar en sådan syn och alt icke obetydliga grupper i vårt samhälle ännuhävdar t. ex. starkt auktoritära uppfostringsideologier. Del är därför ytterst vikliglall man lidigi får möjlighel atl komma in i en utvecklande dialog om dessafrågor, såväl med de små och uppväxande barnen som med deras föräldrar. är säkert också den effektivaste när del gäller att, såsom ulredningenhävdat och citerat (s. 17) Hovrätten över och , informera om ochskapa kunskap och förståelse för de posiliva krav som bör ställas på vårdnadshavareför all barnen i deras vård skall få möjlighel till en god utveckling och enstimulerande barndom. 3.19Föreningen och Rån (FoR): FoRinslämmer med ulredningen all information och utbildning är av stor vikt och belydelse.Tyvärr ger betänkandet inte annal än allmänna anvisningarom möjligheten attutnyttja massmedier, mödra- och barnavårdscentraler, den obligatoriska skolan(för- och gmndskolan) samt den speciella invandramndervisningen. Som FoRinledningsvis framhållit är del väsentligt atl lagstiftaren framträder som föregångsmanoch aiiitydskapare inom familjerätten. ett konkret och långsiktigtutbildningsprogram förändras inga attityder, allra minst inom ett så känsligtområde som familjelagstiftningens, där invanda mönsier och ibland även fördomarpåverkar sinnena utan all vi ens själva är medvelna om det. Lagändringar i sigsjälv medför inga attitydförändringar. Det finns alltför många exempel på deltai samband med de senare årens familjerättsreformer. Det har också visat sig altdet inte räcker med att lagstiftaren skisserar ett utbildningsprogram om del intesamtidigt anslås/ anvisas medel. FoRdelar uppfattningen all föräldrautbildningen måsle starta redan i förskoleåldern,bl, a. kanske sorrt en motvikt till attityder från del egna hemmet, och sedanstegvis fortsätta upp i vuxen ålder. Undervisningsformernai för- och liksom i vuxenutbildningen måste diskuteras ochtroligen delvis utformas av centrala instanser. Alla torde vara överens om attgamla tiders sedelärande berättelser inte har myckel att ge. Det är viktigt atlfinna undervisningsformer som på ett aktivt säll engagerar, t. ex. rollspel ochandra former av dramatik, oavsett ålder. 1978/79:67 30 Samiidigimåsie man inse all är del ännu relalivi få lärare som har tillräckliga kunskaperinom dessa områden. Även om del på vissa skolor finns enstaka lärare som hartillägnat sig denna metodik, lorde det med rådande klasslärarsystem på låg- ochmellanstadiet ställa sig svårt att organisera lärarbyten. Medverkan utifrånsynes ofrånkomlig även om denna kräver ökade ekonomiska resurser och trotssvårigheten finna lämpliga handledare. Föräldrautbildningeni vuxen ålder, dvs. och uppåt, borde enligt FoR också vara ellobligatorium. Blandade samtalsgrupper för män och kvinnor med handledare -försöksverksamhet har visal alt det senare är en nödvändighet - skulle gesmöjlighet la del av varandras erfarenheter med förhoppningsvis ökad insikt somresultat. Inom överskådlig lid finns inte ekonomiska resurser för en dyliktobligatorium. Utredningenhar pekat på möjligheten au lägga föräldrautbildningen i anslutning till mödra-och barnavårdscentralerna. Den begränsade försöksverksamhet som ägt mm är inteentydigt positiv. Det har bl. a. visat sig alt det i huvudsak ärkvinnor som deltar och atl där saknas de kvinnor som det känns särskiltangeläget atl nå. Villvi acceptera könsuppdelad föräldrautbildning finns för männens del möjligheten atl denna lillsammans med samhällskunskap läggs in i väm pliktsutbildningen. Del är allmänt känt alt motivationen för ämnet samhälls kunskap inte är särskilt stor på högstadiet och atl en fortbildning skulle vara bra i 20-årsåldem. Värnpliktsutbildningen måste dock i så fall förlängas vilket kräver en ekonomisk resursförstärkning. Oavsettvilka ulbildningsvägar lagstiftaren väljer är del uppenbart alt avsevärdabelopp måsle anslås för atl intentionerna med lagändringen skall förverkligas. Massmediasmöjligheter atl skapa beslående attitydförändringar för inte överskattas. Enannonsering i pressen och på TV:s "Anslagstavlan" om alt "från Ijan. 1979 får barn inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkandebehandling" blir inte annal än informativ. Artiklar och program ombarnmisshandel är som regel inte heller av sådan karaklär atl de förändrar synsättetinom den egna familjen. De avfärdas lätt med kommentaren "så här går detinte lill hos oss". Prop.1978/79:67 31 , regeringsrådet Hamdahl, justitierådet , justitierådetHessler, Enligtuldrag av prolokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag lill lag om ändring i . Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagetföranleder föjande yttranden inom lagrådet. Detremitterade förslaget innebär, att till nuvarande bestämmelse i 6 kap. 3 § föräldrabalkenom plikt för vårdnadshavare all utöva uppsikt över barn, som stårunder hans vårdnad,fogas en ny bestämmelse av innehåll, alt barnel inte får utsättas för kroppsligbestraffning eller annan kränkande behandling. Ett sådani förbud sägs i remissprolokolleluigöra det försia steget i en allmän översyn av de regler som rör vårdnaden ombarn. Den närmare betydelsen i rättsligt hänseende av den föreslagnabestämmelsen synes dock inte helt klariagd. Paragrafen fick sinnuvarande lydelse genom lagändring . Som skäl för det nu föreslagnatillägget anförs i remissprolokollel, att det rent rättsligt är något osäkert ivilken utsträckning lättare handgripliga lillräiiavisningar av barn är sirafföara.Bland annal har det yppats tveksamhet om räckvidden i straffrättsligt hänseendeav lagändring. Frånvaron av en beslämmelse i somuttryckligen förbjuder handgripliga tillrättavisningar sägs ha av mångaföräldrar uppfattats så, all viss rätt till aga finns, något som anses innebäraen allvarlig fara, i del all en sådan uppfattning läll banar väg för skadligtvåld mot barn. Medden nya bestämmelsen avses alt undanröja all tvekan om all en bestraffningsåigärdmot barn är brottslig, om motsvarande handling mot en annan person är sirafföarsom misshandel enligt . Del har dock inte ansetts påkallat atl slrafföeläggaöverträdelse av bestämmelsen utöver vad som redan följer av brottsbalkensregler. Denrättsliga betydelsen av den föreslagna lagändringen blir, sedd mol bakgmnden avvad som förekom lagstiftningsärende, att det klart 1978/79:67 32 sägsifrån atl sådan misshandel som i och för sig skulle bedömas som rättsstridigaldrig kan till någon del på grund av äganderätt anses tillållig när den ulövasav vårdnadshavare mot barn. Men lagändringen har en längre gående innebörd. Förall misshandel i broilsbalkens mening skall föreligga krävs alt den kroppsligastörningen ej varit alltför lindrig eller hastigt övergående (m, fi..I, 4 uppl. 1974, s. 156). Del föreslagna tillägget i föräldrabalkeninnebär enligt vad som anförs i remiss-protokollet förbud mot varje handlingsom medför alt barnet tillfogas kroppsskada eller smärta, även om störningen ärhell lindrig eller hastigt övergående. Till den del bestämmelsen sålunda går ulöverdet sirafföara området får den belydelse främsi som pedagogiskt slöd isträvandena att övertyga föräldrar och andra om att inga former av våld fårvara medel i barnens fostran. Vadnu sagls om kroppslig bestraffning äger sin motsvarighet i fråga om annankränkande behandling som avses i den föreslagna bestämmelsen. Vilämnar förslaget utan erinran. I remissprolokollelanför föredragande statsrådet, alt det rent rättsligt är något osäkert i vilkenutsträckning lältare handgripliga lillräiiavisningar av barn är sirafföara. Bl.a. har del yppats tveksamhet om räckvidden i straffrättsligt hänseende av 1966års lagändring. Enligt föredragande statsrådet uppfattar många föräldrar nog föräldrabalkenstystnad så, alt viss rätl lill aga finns. Så länge det inte slår hell klart attvåldsanvändning i barnuppfostran inte får förekomma i någon form, kan delenligt föredragande statsrådets uppfattning bli svårt att komma lill rälla medden verkliga (allvarliga) barnmisshandeln. anför vidare alt med den i lagrådsremissen föreslagna nyabestämmelsen det inte kan råda någon tvekan om atl en bestraffningsåigärd motbarn är brottslig, om molsvarande handling mot en annan person är strafföar sommisshandel enligt . Atl slrafföelägga överträdelse av bestämmelsenulöver vad som redan följer av regler är däremot inte påkallat,anför fördragande statsrådet och tillägger, all som har framhållits underremissbehandlingen skulle del säkert vara olyckligt om det allmänna ingrep ellerkunde ingripa med lagföring och straff mot varje, än så ringa överträdelse avett förbud mol aga. Dessauttalanden synes motstridiga.