prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Väsiernorrlands läns lundsting poängterar belydelsen avall regionalpoliliska slödålgärder är kopplade till orlsslrukturen. Enkoncentration av de samlade resinserna är enligt en förutsättningför inlandels fortlevnad. LRF konsiaterar atl ERU vidhåller sina tidigare synpunkterpå värdet av orlsklassificeringen och framhåller alt "della förefaller minslsagt förvånande i relation lill de skillnader i främstsysselsättningsmöjligheterna mellan olika delar av Iandel, som ERU:s eget malerialvisar på. Ortsklassificeringen avser styra sysselsättnings- ochbefolkningsutvecklingen mot en ökad koncentration i länen. Enligt LRF:s meningbehövs alla tillgängliga resurser på regionalpolitikens område till att utjämnasysselsättningsmöjligheterna mellan landsdelar, mellan länsdelar och mellankommundelar. Några resurser för att påskynda koncentrationen i orlsklassificeringenssyfte lorde inle kunna anslås. Av dessa konkreta förhållanden drar LRFslutsatsen att ortsklassificeringen bör avskaffas."" i Kalmur län ifrågasätter om utvecklingenmotsvarat de uppställda regionalpoliliska målen och framhåller att""det är väsentligt att del regionalpolitiska stödet ges en sådaninriktning att sysselsättningskriser löses utan att därför medverka lill atten föråldrad industristruktur konserveras"". Länssivrelseu i Narrhotieiis län konslalerar alt "ERUframför allt uppehåller sig vid orlsplanen. På del säliei blirregionalpolitikens mål rätl obestämt och därmed blir också utvärderingenobestämd." Beiräffande de regionalpoliliska stödmedlen framhåller länssiyrelseni "all de regionalpolitiska stödmedlen måste användasmera i enlighel med grundlankarna bakom dem än som varil fallet särskilt underde senasle åren"". anser all regionalpoliliken"allt mer fått stå tillbaka för andra hänsyn, inte minsl näringspolitiska". Länssiyrelsen i län anser ""all de regionalpoliliskamedlen måsle Prop.1978/79:112 207 kombineras med ytterligare satsningar påsysselsättningsfrämjande åtgärder. Vidare bör företagen stimuleras atlutveckla nya produkter. Sådana salsningar är för de små och medelstoraföretagen sä resurskrävande alt insatser från centrala organ ärpåkallade."" De flesta remissinsianserna biiräder expertgruppens rekommendalionall vissa slödformer slås samman. Bl.a. framhåller 5\£';(.sA« handdskam-niarförbundeiall "den flora av olika regionalpoliliska medel som finns iir svåralt överblicka för det enskilda företagel. En förenkling är därför myckelönskvärd." 5 Det regionalpolitiska stödets effekter på sysselsättningoch ekonomi ERU säger i sitt be länkande bl. a. attsysselsättningsökningen inle är något mått på stödeffekten. Man vet inte vadsom skulle ha hänt med stödföretagen, om stöd inte hade utgått. Det kan dockkonstateras alt sysselsättningsexpansionen blivit extra kraftig efterdet atl stödet utgått. 1 flera fall hade sannolikt en nedläggning varit altemativet. Flera remissinstanser instämmer i detta. Utvecklingsfonden1 framhåller exempelvis att "sysselsättningsökningen i områdelhar varit klart positiv jämfört med landet i övrigt. Även om åtskilliga andra fakiorerkan ha medverkal lill den omfördelning av arbetskraft som kommit till stånd,anser fonden alt lokaliseringsstödet varit en av de starkasl bidragande orsakematill denna utveckling," AMS framhåller all ""ERU-forskama har funnit, atlstödel leder till om-fallande omflyttningar av arbetskraft mellan företag, Detlainnebär att det i sisla hand är belydligt fler personer ulan arbele som berörsav stödinsatsen än vad som framgår av rekryteringen till stödföretagen. För attfå en samlad bild av regionalpolitikens sysselsättningseffekter för olikagrupper måste, enligt styrelsens mening, samtliga led i rekryteringskedjanstuderas. Enligt styrelsens uppfattning är del också viktigt att beakta deeffekter av den regionalpolitiska stödverksamheten som ligger utanför dedirekta sysselsättningseffektema, bl.a, genom att lidigare sysselsattarbetskraft genom rekryteringsprocessen har förbättrat sin ställning påarbetsmarknaden,"" Några remissinstanser menaratt ERU använt stödföretagenssysselsättningseffekter som huvudkriterium vid utvärderingen av det regionalpoliliskastödets eflekter. Så t. ex, framhäller i lån all""en projektorienlerad analys hade varit mera motiverad än en schematiskoch grov beskrivning av företagets/arbetsställets totala sysselsält-ningsförändring". ERU konsiaterar, att omläggningen av stödpolitiken efterår 1970 i syfte att premiera sysselsättningsmålet pä bekostnad avtillväxtmålet, inneburit en lägre grad av måluppfyllelse när det gällersysselsättningseffekten per Prop.1978/79:112 208 De gynnsammaste sysselsättningseffektema harerhållits i de verksamheier där en expansion är fördelaktigast med hänsyn tillSveriges roll i den intemationella arbetsfördelningen. SIND inslämmer islutsatsen "att den bästa regionalpolitiken äralt satsa på branscher somkan konkurrera framgångsrikt med import och/eller export. På så sätt vinnerman sysselsättningseffekter på längre sikl. Detta torde också medföra störstamöjliga bidrag till landets nationella tillväxt. ERU:s analyser visar atl det framloralltär lokaliseringsstödet som bidragit lill en strukturomvandling i denna riktning."" Flera remissinstanser instämmer i della. En del remissinstanser bl.a. landsiinganser alt det är sannolikt all "utvecklingen inom den offentliga sektornvarit en bidragande orsak till den sysselsättningsökning inom industrin somskett. Om så är lallei skulle de uppgifter om industristödelssysselsättningseffekter som betänkandet redovisar vara en överskailning av deverkliga effekierna -en del av dem borde i stället ses som effekter av denoffentliga seklorns utveckling."" I utredningen framkommer atl regionalpolitikenssysselsättningseffekter varil negaliva inom den råvarubaserade industrisektorn,trots att beräkningama har inkluderat de indirekta och induceradesysselsättningseffekterna. Med hänvisning till de regionalpolitiska målen omsnabb ekonomisk lillväxt, ifrågasattes ett rortsatt stöd till denna sektor. motsätter sig en sådan förändring ochframhåller atl "en inskränkning av stödet till den råvarubaseradeindustrin skulle starkt kunna försämra denna sektors konkurrenskraft och ivissa fall kunna få katastrt)l'ala följder i form av industrinedläggningar'. ERU:s kartläggning visar alt sammanlagt 72 lokaliseringsföretaghade lagls ned t. o. m. . Av dessa hade 52 företag gått i konkurs. Av nyetableradeföretag som fått sysselsältningsstöd hade 24 av 93 förelag som fåll stöd mellan1970 och 1975 lagls ned./?/? V "anser del angelägel atl man närmare sökerbelysa orsakema till sådana nedläggningar med hänsyn till de statliga bidragsom utgått"". Liknande synpunkter har framförts i flera yttranden. i Norrbollens län framhåller att det hadevarit "intressant om ERU närmare än vad nu har skell gåll in idiskussionen om företagens benägenhei all bygga ut och nyelablera"". Enligt betänkandet påverkas förelag inle i sill val avproduktionsprocess av att lokaliseringsstödet främst ulgår i form av en kapitalsubventionering.Enligt gmndläggande ekonomisk teori leder kapitalsubvenlion däremoi lill altett förelag väljer en mer kapilalintensiv produktionsmetod än det skulle hagjort om stödel inle funnits men företaget ändå investerat. Studierna visaratt lokaliseringsstödföretag inte tenderar att bli mer kapitalintensiva än ickestödtöreiag. Del kan enligt ifrågasättas om ""ERU:smodeller är tillräckligt finkänsliga för all ge underlag för den slut- sats man drar. Studier som gjorts inom ramen arbele visar exempelvis alt förelagen har en betydandekänslighet för förändrade relativa priser."" Beträffande lokaliseringsstödets effekter på helaekonomins tillväxttakt sker i bilagedelen (SOU 1978: 47) en genomgång av vilkeninformaiion som skulle behövas. Slutsatsen blir att de valdautvärderingsmetoderna inle ger tillräckligt underlag för en bedömning avstödets effekter på tillväxttakten. påpekaratt""i huvudtexten drar ERU emellertid slutsatsen att regionalpolitikengivit klarl positiva effekter på sysselsättning ulan tecken på kostnader iform av lägre ekonomisk tillväxt. Den senare delen av detla påstående äruppenbarligen svagt underbyggd."" Flera remissinsianser har påpekatdenna brist på överensstämmelse. ERU finner anledning att ifrågasätta om lokaliseringsstödi framliden skall utgå till rationaliseringsinvesteringar, eftersom kapitalfömyelsebe-hovnumera finns främst i stagnerande företag och förelag med stagnerandemarknader och ogynnsam utveckling av den inlernationella konkurrensförmågan. SINDinstämmer häri och menar alt "om det behövs insatser för della ändamålbör sådana åtgärder vidlas inom ramen för den nationellanäringspolitiken"". Utvärdering av välfärdsefTekter av denregionalpolitiska stödverksamheten Fierlalel remissinsianser inslämmer i ERU:s slutsatser alläven om de flesta av dem som anställs i stödföretagen lidigare har varitsysselsatta i andra företag har del startat en omfatlande rekryteringsprocessvilket resulterat i att även de arbetslösa har fåll fylla de vakanser somuppstått i andra förelag än stödförelag. säger dock att "'enanmärkningsvärt stor andel () av de tidigare sysselsatta har byttyrkesområde i samband med anställningsbytet. 1 betäkandet tolkas delta som altmånga har bytt av nödvändighetsskäl, dvs, för att upprätthålla entillfredsställande sysselsättning. Detta skulle kunna tyda på att mångamänniskor föredrar att byta yrke framför atl få arbete inom samma yrke på enannan ort och då tvingas flytta." Utvärderingen av det regionalpolitiska stödelsvälfärdseffekter pekar enligt lånsstyrelsen i lån på "'attlokaliseringsstödet i hög grad kommii den lokala arbetskraften till del. Vissrekrytering av kvalificerad arbetskraft från andra kommuner torde i många fallvara nödvändig. En ökad anställning av personer som befinner sig uianförarbetsmarknaden bör dock enligt mening eftersträvas. Deltaställer dock krav på samordnade utbildningsinsatser inom bl.a. 1978/79:112 210 Flera remissinstanser konstaterar atl det inte i förstahand är de arbetslösa som berörs av expansionen i stödföretagen. Länsstyrelsen1 framhåller att ""de som har svårigheter alt finnaarbete i vanliga fall (t.ex. medelålders, äldre, ungdomar) har givetvis ävensvårigheter i detta fall. Det regionalpolitiska stödet löser därför intesysselsättningsproblemen i dessa grupper."" TCO framhåller att det mot denna bakgmnd är av störstavikt att ""slödföretagen gör upp rekryteringsplaner lillsammansmed arbetsförmedlingen och att rekryteringen i första hand sker genomdenna"". I anser ""att denbeskrivning av välfärds-effektema som presenteras är mycket intressant. Vidareanser alt "studier av denna karaktär måste få ökat utrymmei ERU:s framtida verksamhet. Studiema bör då även utvidgas till de som endaslindirekt berörs av effekterna av det regionalpoliliska stödet."" Flera remissinstanser påpekar att ERU:s""välfärdslandskap"" omfattar ganska kvalificeradeservicefunktioner som kräver ett relativt stort befolkningsunderlag inom ett visslavstånd. vill särskilt framhålla betydelsen av alt"befolkningens tillgång till olika former av kommersiell och offentligservice vägs in i värderingen av regionalpolitikens effekter. En fortlöpandebevakning av dessa frågor måste ske bl. a. i samband med den fortsattalänsplaneringen. Verket anser det också vara angeläget att ERU inom ramen försitt fortsatta arbele ägnar frågan om förändringar i tillgången till olikaslags service ökad uppmärksamhet." Enligt SOFLs mening är det grundläggande felet iresonemanget atl "man inte ser välfärden som en helhet, sammansatt av ettantal olika komponenter. I bilagedelen förs visserligen en diskussion ombetydelsen av att se välfärd i ett helhetsperspektiv, men detta resonemang ärinte relaterat till slutsatsen i huvudtexten."" anser vidare att"man vid en utvärdering av regionalpoliliken bör jämföra välfärden i desshelhet i olika regioner. Därigenom kan man undersöka i vilken utsträckningoacceptabla skillnader kvarstår och om nya uppkommit."" Prop.1978/79:112 211 Sammanfattning av glesbygdsdelegationens promemoria (Ds I1978:37) Sysselsättning och service i glesbygd Glesbygdsdelegationen som enligt sina direkliv haft attbehandla den av aktualiserade frågan om en servicegaranli för glesbygderna.Delegationen anser att inlenlioner bäst tillgodoses genom att beslutenom vilka åtgärder som skall vidtas läggs på lokal- och regional nivå. 1 den månstatliga insaiser behövs, bör medel avsedda alt upprätthålla kommersiell och samhällelig service i områden där denna inte utan sådant stöd kan leva vidare, så långt möjligl beslutas av . Befolkningeni glesbygden måste enligt delegationen ha tillgång till olika former avkommersiell och samhällelig service. Denna service skall kunna görastillgänglig dels genom stationära enheter, dels genom flyttbar service och delsgenom transportmöjligheter till servicen. Följaktligen måste lösningarna påproblemen avpassas lill lokala förhållanden och lill enskilda människors siiuaiion. 1 en sädanserviceförsörjning som här avses spelar givelvis orterna där de stationäraenheterna är lokaliserade stor roll inte bara för dessa orters egna invånareutan även för den omgivande bygdens befolkning. Vilken roll en viss orl spelarär beroende av en mängd fakiorer såsom ortens storlek, dess läge i förhållandetill andra orter, omlandels befolkningsläthei, åldersstrukturen m.m. Vidare måslemöjlighel finnas alt anpassa servicen lill förändrade förhållanden.Förändringar i åldersstrukturen ger nya behov beträffande åldringsvård ochskolor, tillkomsten av en ny industri eller en nedläggning, påverkar servicensstorlek och bredd osv. Det ärunder här angivna förhällanden inte möjligt att ort för ort eller område förområde ange vilka slags serviceenheler som där skall finnas. För altglesbygdens folk skall kunna tillförsäkras en god service är del nödvändigt attbesluten om vilka åtgärder som skall vidtas ligger så nära berörda människorsom möjligl nämligen på och regional nivå. 1 förstahand ligger ansvaret hos kommunerna. 1 vissa fall kan det dock vara nödvändigiall staten går in med ekonomiska slödålgärder. Beslul om statligt stöd börkunna fattas av respeklive länsstyrelse inom ramen för tilldelade medel. En förutsäitningför alt statligt slöd skall kunna utgå bör bl. a. vara atl kommunen upprällalen plan för serviceförsörjningen. 2 Stöd till glesbygder Delegaiionen anser all de nuvarande anslagen för insaiseri glesbygderna samordnas för atl på så säu skapa en bälire sammanhållenglesbygdspolitik. 1978/79:112 212 Ansvarei för de skilda stödformerna är utspritt på flerahuvudmän och beslutsfattandet sker på säväl regional som central nivå. För allpå ell bälire säll än kunna samordna. Intensifiera och effekliviseraregeringens glesbygdsinsalser föreslär delegationen att de berörda anslagensammanförs till ett anslag under industridepartementets huvudtitel. Delegaiionenföreslår också all beslulen så långl möjligl deceniraliseras till regionalnivå. En ökad samordning är nödvändig för att de olikaåtgärderna skall passa in i ell gemensami mönsier. Utgångspunkten förinsatserna är en samordnad planering på såväl som regional nivå.Därmed blir insatserna också effeklivare. Länssiyrelsen hardei samordnandeansvaret för statliga insaiser inom skilda samhällssektorer. Beslulen börfallas så nära berörda människor som möjligt. Det är därför enligtdelegationen lämpligt alt fattar beslut i de ärenden som gällerglesbygdsstödet inom en av regeringen tilldelad ram. Slödel bör som förnärvarande vara inriklal på olika ändamål, men fördelning av medlen mellan deskilda ändamålen bör ske mot bakgrund av de riktlinjer för utvecklingen i länetsom fastställts inom ramen för länsplaneringen i länel. En decentraliseringenligt denna modell förenklar administrationen och förkortarhandläggningstiden. Glesbygdsfrågorna får pä detla sätt ökad tyngd i deregionala och kommunala organen och insatserna blir effektivare än förnärvarande. Delegationens förslag innebär inte att statliga organ somidag har ansvar för någon del av glesbygdsfrågorna helt fråntas detta. 1 dedelar som del finns sektorssynpunkler att bevaka inom glesbygdspoliliken måstenaturligtvis arbetet i resp. seklorsorgan fortsätta på samma sätt som hiltillsi form av ulvecklingsarbele och forskning och genom den ordinarie verksamhetent.ex. beredskapsarbelen, rådgivning m.m. lill jordbruket ochkonsumentupplysning. Glesbygdsuirednlngen underströk i sitl betänkande (SOU1972:56) Glesbygder och glesbygdspoliiik, vikten av all man, då del gäller atlkomma tillrätta med glesbygdens problem samordnar olika samhällsinsatser. Bl.a. föreslog utredningen all besluten i fråga om stöd lill kommersiell serviceskulle fallas av i allmänna stödområdet och av regeringen iövriga landet. Utredningen föreslog vidare alt försöksverksamheten med socialservice i glesbygd skulle upphöra och all medel skulle ställas till länsstyrelsensförfogande i form av medelsramar för sociala insatser i glesbygd. Utgångspunkten för delegationens förslag atl inrätta ettsärskilt glesbygdsstöd är de anslag som är speciellt inriktadepå alt stödja sysselsättning och service i glesbygd. De anslag som berörs avdelegationens förslag framgår av tabell 1 i avsnitt 4. Anslagen som enligt delegationen bör ingå iglesbygdsstödet handläggs Prop.1978/79:112 213 av en rad olika myndigheler. Delegationens förslaginnebären samordning och decentralisering av besluten. Kommunen har ansvarei för den kommunala serviceplaneringenoch planering av sysselsättning inom kommunens egen administration. 1 denkommunala serviceplaneringen bör anges problem, behov och ålgärder för såvälden kommersiella som den offenlliga servicen. Serviceplaneringen blir på delsättet ett effektivt beslutsunderlag. Kommun och/eller landsting ansöker om hemsändningsbidrag,social service samt om slöd lill intensifierade kommunala sysselsätlningsinsalser(IKS). avgränsning av de områden inom vilka glesbygdsstöd kanutgå sker i samråd med kommunen. På den regionala nivån är det som har delsamordnande ansvaret för insatser inom den statliga verksamheten och ansvaretför länsplaneringen. Mot bakgmnd av de riktlinjer som fastställts inom ramenför länsplaneringen skall enligt delegationens förslag, efter samrådmed berörd sektorsmyndighel, intresseorganisation, landsiing och kommun i länel,fatta beslul i ärenden om glesbygdsstöd, inom den ram som regeringen bestämmer.1 länsrapporten skall lämna en redogörelse tillregeringen för hur den tilldelade ramen har använts. Regeringen utfärdar författning för glesbygdsstödet ochfördelar huvudparten av medlen i form av ramar på län. Glesbygdsdelegalionenbör svara för den cenlrala uppföljningen av verksamheten riktad till glesbygdemai samverkan med de cenlrala verk som har ansvaret för de skilda stödformema.Delegaiionen bör vidare lämna underlag till regeringens fördelning avmedelsramar på län. För de närmare föreskrifier och anvisningar som behövs ianslutning till författningen ansvarar glesbygdsdelegationen. Centralamyndigheter kan härvid även komma att spela en stor roll. 4 Bestämmelser för glesbygdsstöd De förordningar och regleringsbrev som gäller för deskilda stödformerna bör enligt delegationens förslag föras ihop till enförordning. De bestämmelser som gäller för de olika anslagen bör i stort settäven kunna till-lämpas i fortsättningen. Vissa förändringar bör emellertidgöras. Delsärskilda slödel llll lanlbmksförelag i vissa glesbygder, förordning (1978:465)föreslås ulvidgas till atl gälla verksamheter som inte enbarl omfattarverksamheter som har direkt anknytning till lantbruksföretag. Stöd bör ävenkunna utgå lill andra förelag såsom småindustri, hanlverk, varvsrörelse m. m.Med denna förändring är det lämpligt alt föra samman skår-gårdssiödei. (SFS1976:203) och del särskilda slödel till lanlbmksförelag lill en stödform. Meddenna förändring i bestämmelserna kan även den del av stöd till hemarbele underindustridepartementets anslag, särskilda stöd- Prop.1978/79:112 214 ålgärder i glesbygder, som har gått till personer som iegen regi bedrivit mindre verksamhet, hantverk och hemslöjd m.m. omfattas av siödet.Länsstyrelsen fattar beslul efier samråd med lantbruksnämnd och andra berördaregionala organ, och mot bakgrund av de riktlinjer som fastställts inomlänsplaneringen. Enligt de bestämmelser som gäller för del särskilda siödetlill lantbruksföretag utgår statsbidrag för investeringar ibyggnad eller annan anläggning med högst av godkänd kostnad. Bidraget är begränsaltill . för varje invesleringslillfälle. Om särskilda skäl föreligger färbidrag lämnas med högsl . Bidrag till invesleringar i byggnad som äravsedd att uthyras genom korllidsupplåtelse får uppgå lill högst . Beträffande skärgårdsslödet är bidraget begränsal till75000 kr. för varje invesleringslillfälle. Delegationen föreslår atl bidraget isärskilda fall får lämnas med högst . I samband med den årligauppföljningen av glesbygdsstödet bör beloppsgränserna ses över. De iniensijlerade kommunala syssdsäiiningsinsatserna (IKS)utvidgas lill fler kommuner med molsvarande förhållanden som de som ingåtl iförsöksverksamheten. IKS-verksamheten blir på det sättet ett permanent inslagi glesbygdsstödet. Reglerna för bidrag anpassas till de regler som gäller förde kommunala beredskapsarbetena. Bidrag bör sälunda utgå . av delgodkända bidragsunderlaget. 1 bidragsunderlagel bör även kunna inräknasresekostnader. , skall godkänna de utvalda arbetsobjekten ochbevilja bidrag till verksamheten efter samråd med länsarbetsnämnden. Möjlighelatl delegera godkännandet lill länsarbetsnämnden bör finnas. Slöd till de regionala utvecklingsjonderna för attgenomföra vissa projekt i syfte att främja företagsamheten i glesbygden ochskärgården, som beslutas av regeringen, skall enligt delegaiioneningå som en del i glesbygdsstödet. Bidrag beviljas av motbakgrund av de riktlinjer som fastställs inom länsplaneringen. Stöd lill kommersiell service i glesbygd (SFS 1973:608omtryckt 1978: 186) består av investeringsstöd, driftsstöd och hemsändningsbidrag.För närvarande beslutar konsumeniverkei om investeringsstöd och driftsstöd ochlänsstyrelsen om hemsändningsbidrag. Decenlraliseringsulredningen har i bilagalill principbetänkandet (SOU 1978:52) Lägg besluten närmare människorna, lämnalexempel på områden där decentralisering av beslutsfatlandet är lämpligi. Beiräffandestödet till kommersiell service i glesbygd anser ulredningen att en överföringav beslutanderätten till regional nivå bör övervägas. (organisationsöversyn av planeringsavdelningar och administrativa enheter vidlänsstyrelserna) föreslår i sitl betänkande (SOU 1978: 58) Organisatoriskafrågor inom länsstyrelserna, atl hemkonsulenterna bör - under förutsättningalt förslagen i Prop.1978/79:112 215 betänkandet (SOU 1978: 16) Regional konsumentpolitiskverksamhet, anias av slaismakierna - bilda en konsumenipoliiisk grupp inomregionalekonomiska enheten på . Därigenom kan hemkonsuleniernaskunskaper enligi ulredningen. utnyttjas i länsstyrelsernas arbeie bl.a. när detgäller stöd till kommersiell service i glesbygd och kontakter med kommunerna isamband med varuförsörjningsplanering m. m. Delegaiionen föreslår all skall besluta isamtliga stödärenden efter samråd med en representativ köpmannaorganisationoch kon-sumdisirikt. Den rådgivande som är knuientill och som har lill uppgifi all bistå verket vid prövning avärenden om buliksslöd bör avskaffas. Försöksverksamhelen med social service i glesbygd har bedriviissedan år 1968. Försöksverksamhelen har enligt delegationens mening varit av slortvärde för såväl berörda kommuner som för cenlrala myndigheter.Försöksverksamheten har gett möjlighel alt pröva och utveckla former försociala serviceålgärder i glesbygdsområden samiidigi som berörda kommuner fållekonomiski slöd för vissa insaiser. Glesbygdsdelegalionen anser emellerlid allförsöksverksamhelen bör avslutas. Det utvecklings- och forskningsarbele sombedrivs i berörs inte av förslaget.