prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Detframlagda förslagel all de allmänna investeringsfonderna - uiöver de ändamålsom investeringsfonderna enligl gällande beslämmelser får användas för - ävenskall kunna tas i anspråk för forsknings- och ulvecklingsarbele saml förutbildning av anställda tillstyrks eller lämnas ulan erinran av del hellövervägande anlalel remissinslanser. Näringslivetsskaltedelegation kommenterar mer ingående förslagel. Uiöverändamål som investeringsfonderna enligl gällande bestämmelser fär användas förföreslår beredningen all de skall kunna las i anspråk även för forsknings- ochulvecklingsarbele samt för ulbildning av anställda. Ulredningen har därvidfört en diskussion om de förhållandevis små fördelar som uppkommer genom allanvända investeringsfonderna för ändamål som eljesl kan föranleda omedelbartomkoslnadsavdrag. Möjlighethar under läng lid förelegal alt använda investeringsfonderna för täckande avsådana kostnader som är pä en gång avdragsgilla vid beskattningen. Exempel påsädana ändamål är reparationskostnader och marknadsföring i utlandet.Erfarenheten visar all förelagen är ytterst obenägna atl på nuvarande villkoranvända fonderna för sådana ändamål. Under vissa betingelser kan emellertidsådana ändamål le sig attraktiva. Vi har lidigare haft att uttala oss omförslag lill uividgning av ianspråklagandet av invesie- Prop.1978/79:210 261 ringsfonder,nämligen för utbildningsverksamhet och tillstyrkte denna utvidgning. Vi saknaranledning atl frångå denna inslällning. I fråga omforskningskoslnader kan ifrågasällas om forskningens slorlek har nämnvärt allgöra med lågkonjunkturer. Slimulans lill forskning åsiadkommes f n. pä annalsätt. De diskussioner och de förslag som framförs om atl särskildaforskningsfonder skall inrältas har inle närmare lagils upp av beredningen. Vihar förutsatt att innan den nuvarande lagstiftningen om särskilt forskningsavdraggår lill ända ulredning verkställs i frägan om och hur forskningen skallstimuleras i forlsällningen - om della skall ske genom en föriängning ochförstärkning av den nyssnämnda lagstiftningen eller genom avsättningar tillsärskilda forskningsfonderellereventuellt enligl båda systemen . Möjligenskulle man kunna hävda all forskningskosinaderna ler sig särskilt betungandeunder lågkonjunktur och därför av förelaget betraktas säsom umbärliga i del nyaläge som den förändrade konjunkturen framkallat. 1 vart fall kan detla gällaforskning som är av förhållandevis kortsiktig art. Vi har av denna anledninginle velat motsätta oss atl konjunkturinvesleringsfonder skall kunna användasför forskning. Blandde ändamål som fonderna f n. kan användas för är marknadsföring i ullandelunder förutsättning att marknadsföringen avser produkter som företagel självttillverkat eller som tillverkas i dollerbolag. användande får dock skeendast efter särskilt beslut av regeringen. 1 de akluella ansträngningarnaall öka den svenska exporten har även frägan om marknadsföringen i ullandeltagits upp. Enligl elt uttalande av regeringen skulle regeringen ien positiv anda pröva ansökningar om att fä användakonjunkturinvesleringsfonder för marknadsföring i utlandet. Enligl uppgift haremellertid sådana ansökningar varil ytterst sällsynta. Frågan har även varilföremål för riksdagsbehandling under höslen 1977. Avskäl som ovan antytts kan ifrågasättas om nämnvärd effekl kan nås genom atltillåta all konjunklurinvesleringsfonderna används för marknadsföring iutlandet. Enligt vår uppfaUning måste belydligl starkare incitament ges omsådan marknadsföring skall slimuleras. Det är visseriigen möjligt att förbättrasilualionen i konjunklurinvesleringsrondssyslemet pä del viset all ett särskilthögl invesieringsavdrag ges då fonderna används för marknadsföring i utlandet.Frågan är emellertid knappast av stabiliseringspolilisk nalur. Om särskildstimulans via beskattningen mera varaktigt anses böra ges för della ändamål,bör della ske genom ungefär samma leknik som avses skola användas då det gällerforskning och ulveckling. Arbelsmarknadsslyrelsen,som anser förslagel innebära en värdefull utbyggnad avinvesteringsfondssyslemet, påpekar dock alt ju mer fondernas tillämpningsområdeutvidgas lill olika immateriella investeringar deslo mindre uttalat kan delkonjunkturpolitiska inslaget i fondsystemet komma au bli. Någraremissinslanser, Sve//gei advokatsamfund, i län och SBEF,föreslår vissa ändringar i beredningens förslag. vengfSflrfvoAa/som/i/niyföreslår all investeringsfond-utan regeringsprövning - skall H las i anspråkför forskning, produktutveckling och marknads-bearbetning såväl inom som utomlandet. LänsstyrelsenI län släller sig tveksam till all fondema skall fö 1978/79:210 262 användasför forsknings- och utvecklingsarbete, eftersom sådani arbeie normallförekommer kontinuerligt i de flesta förelag, Enligl länsslyrelsen torde enenklare lösning vara au ulveckla och förbättra möjligheterna tillforskningsavdrag inom ramen för förordningen om särskilt forskningsavdrag.Länsslyrelsen framhåller vidare atl begreppet "utbildning av arbetstagare"måste definieras klarl. SBEFframhäller atl de ändamål för vilka allmän investeringsfond och allmäninvesteringsreserv får las i anspråk måste ändras i några hänseenden för altinvesteringsfonder och invesieringsreserver skall få sin avsedda betydelse vadgäller byggnadsföretag. Föreningen påpekar försl alt allmän investeringsfondoch allmän invesleringsreserv, enligl beredningens förslag, inte skall H las ianspråk för arbeie på byggnad, som ulgör lagerlillgång. Molsvarandepassus finns även i 11 § lag om investeringsfonder för konjunkluruljämning.Bakgrunden lill passusen framgår av inveslerings-fondsulredningens promemoriaden med förslag lill ändringar i 1955 ärs förordning ominvesteringsfonder för konjunkluruljämning. Investeringsfondsutredningenframhåller nämligen att då investeringsfond tas i anspråk för byggnadsändamålskall fräga vara om byggnader, som används för stadigvarande bmk i rörelse.Sålunda sägs alt fonden inte skall fä användas i fråga om byggnader sombyggnadsföretag uppför för försäljning. Utredningens förslag kom även tilluttryck i lagtexten genom all lokulionen ". .., som inie utgörlagertillgång . .." infördes i lagtexten. Lagtextens utformning, somåterkommer i förslagel till lag om allmänna investeringsfonder, innebäremellerlid också all byggnadsföretagen är mer eller mindre förhindrade atlanvända fonderna för investeringar i fastigheter som användes i den egnarörelsen t. ex. kontors-, lager- och förrådsfasligheler. Detta slag avfastigheter benämnas vanligen anläggningsfastigheier. Eftersomanläggningsfasligheler har karaklär av produktionsmedel och innehas förstadigvarande bmk betraktas de / företagsekonomiskt hänseende somanläggningslillgångar. / skattehänseende anses emellertid sådanaanläggningsfasligheler som lagerlillgångar om byggnadsarbeten ulförts påfastigheten av byggnadsföretaget. Enligl förelagsbeskatlningsberedningensförslag angående byggnadsförelags fasligheter synes anläggningsfasligheleralltid skola behandlas som lagerfasligheter. Härigenom skullebyggnadsföretagen även framgent uleslulas från möjligheten alt utnyttjainvesteringsfonderna för byggnadsinvesteringar. Rentallmänl torde beredningens samlade förslag innebära alt investeringsfondssyslemetges större betydelse än lidigare vad gäller möjligheterna atl bilda obeskattadereserver. Ur resullatuljämningssynpunki får alltså investeringsfonderna genomförslagel en siarkare ställning än . Förbyggnadsföretagens del innebär de samlade effekterna av beredningens förslagatt reserveringsmöjligheierna kraftigt försämras. Mot bakgrund härav ler detsig olyckligt atl byggnadsföretagen inte kan söka åtminstone viss kompensationför della i investeringsfonder och invesieringsreserver. Någolsakligt gmndat skäl atl icke tillåta byggnadsföretagen alt använda investeringsfondernaoch investeringsreserven för investeringar i anläggningsfasligheler synes ejheller finnas. SBEF fär därför föreslå all lokulionen "... som, inte utgörlagertillgång ..." ändras till "... som, inte innehas förstadigvarande bmk ...". I anvisningar bör dessulom anges att fonden ochinvesteringsreserven får tas i anspråk för byggnader som stadigvarande Prop.1978/79:210 ' 263 Iförslaget till lag om allmänna investeringsfonder föreslås vidare att fondenenligl § 9 O skall få tas i anspråk för kosinader som avser all främjaavsättning ulomlands av varor som tillverkas här i rikel. Med anledning avdetta förslag fär SBEF anföra följande. Byggnadsindustrinkallas ibland den nya exportindustrin. Genom effektivitet, tekniskt kunnandeoch förmåga alt ta totalansvar har svensk byggnadsindustri lyckats hävda sigmyckel väl i den internationella konkurrensen. byggde ell tjugotalsvenska företag ulomlands för ca . och harslora utländska beställningar gjort att byggandet utomlands kommer atl ökaunder de närmasle åren. Svenskt byggande utomlands medför att arbetstillfälleninom landet skapas även för andra näringsgrenar t.ex. för materialindustrin ochkonsultföretagen. Man räknar med atl byggnadsföretagens verksamhet i utlandetår kommer all sysselsätta 15-18 000 svenskar, varav ungefar hälften direkli produklion utomlands. Eftersom byggnadsföretagens verksamhet påhemmamarknaden är begränsad är del vikligt och nödvändigl all svenskabyggnadsföretag ges möjlighet alt satsa på nya marknader ulomlands. Medutgångspunkt från ovanstående anser SBEF del därför angelägel allbyggnadsföretagen ges möjlighet att ta investeringsfond och investeringsreservi anspråk för kostnader som avser all främja svenskl byggande Ulomlands. Enframlida lag om investeringsfonder och invesieringsreserver bör därför utformaspå sådant sätl alt avsatta medel får las i anspråk även för kosinader som avseralt främja entreprenadtjänster i utlandet. Beredningensförslag om oförändrade möjligheler all ta fondmedel i anspråk för anskaffandeav markanläggningar berörs av RSV, AO och i län. Avskrivningpå markanläggningar medges med 5 96 av 3/4 av markanläggningensanskaffningskostnad. Anledningen till att endast 3/4 av'anläggningen äravskrivningsbar är atl markens värde alltid anses öka vid invesiering imarkanläggning. När investeringsfond används för invesiering i markanläggningaranses fonden dock i försia hand utnyttjad mot den inle avskrivningsbara delenav markanläggningen. Detla innebär alt, i de fall investeringsfond utnyttjas,hela markanläggningen blir avskriven. förfaringssätt slrider mot tankenall markens värde alltid ökar vid investering i markanläggning. Dessulom gynnasden kaiegori skattskyldiga som haft möjligheter alt avsätta medel lillinvesteringsfond. Av dessa skäl bör enligl uppfattning reglertillskapas av innebörd all medel som ianspräktagits ur investeringsfond endastkan avskrivas mot den avskrivningsbara delen av kostnaden för markanläggning. Liknandesynpunkter framförs av RSV och AO. Beredningenföreslår ingen ändring av nu gällande regler all anskaffning av begagnadeinventarier inte fårske med fondmedel liksom alt anskaffning från rörelseidkaremed vilken den skaltskyldige slår i väsenllig ekonomisk intressegemenskapendasi får avse inventarier som tillverkats under beskattningsåret. EnliglLantbrukarnas skatledelegation kan del starkt ifrågasättas om dessabegränsningar är sakligt motiverade. Prop.1978/79:210 264 Ingaändringar i reglerna om överföring av fondmedel lill lagerinvesteringskonloföreslås. Dessa regler tas endast upp av i : Enligl§ 11 får investeringsfond las i anspråk för överföring till lagerinvesteringskonlo.Denna möjlighet har visal sig värdefull när enskilda förelag fåulikvidiletssvårigheler vid tillfälliga konjunktursvackor. ifrågasätterom inle tillstånd till en sådan överföring borde medges även om företaget inteavser atl öka sin lagerhållning. Del måste vara otillfredsslällande för ellföretag med tillfälliga likvidiletssvårigheler atl ha eUriksbankskonto, som inte får användas eftersom investeringar eller lagerökninginte förekommer. föreslår all § 11 ändras så au riksbanksmedelkan friställas vid tillfälliga likviditetskriser. Beredningensförslag att nuvarande krav på effektiv beskattning av återförda fondmedel skallslopas och atl det procentuella tillägget skall höjas från 10 96 lill 20 96tillstyrks i allmänhel eller lämnas utan erinran. Länsstyrelserna iSödermanlands och och län framför dock kriiiska synpunkter. Vivill här anmärka all del vid laxeringsarbelel framkommit atl förelag återförtavsatta invesleringsfondsmedel till beskallning uteslutande för att utnyttjaell förlustavdrag som eljest gått föriorat. Det finns således situationer därde föreslagna sanktionerna lorde bli otillräckliga. Länsslyrelsenanser all kravet på effektiv beskattning bör bibehållas. En motsvarandebeslämmelse finns i reglerna om avsättning lill investeringsfonderna för avyttratfartyg och förlorade inveniarie- och lagerlillgångar. Någon ändring belräffandede sisinämnda slagen av fonder föreslår beredningen inle. Frågan om effektivbeskallning vid återföring av investeringsfond har för övrigl varil föremålför överväganden och bland annat prövats i samband med att reglerom föriustuljämning infördes (prop. Även vid 1963 ärs översyn avinvesieringsfondsförordningen var frågan uppe (prop. Vid bådatillfällena beslöts atl den effektiva beskauningen vid återbäring skullebibehållas. LänsstyrelsenI tar särskilt upp frågan om sankiioner vid vissa fall avöverföring av investeringsfondsmedel lill lagerinvesteringskonlo. Dethar blivit allt vanligare atl företag, för alt undgå det särskilda tilläggetmed en tiondedel av återförda fondmedel, i stället för ett direkt återförandebegärt tillstånd att få överföra investeringsfond för rörelse lill lagerinvesteringskonlo.Medel som avsatts till lagerinvesteringskonlo kan nämligen återföras utan attföretaget drabbas av något särskilt tillägg och detla gäller Prop.1978/79:210 265 ävenom det senare visar sig atl företaget inte handlat enligt de förutsättningar,under vilka tillståndet lämnades. Om beredningens förslag att höja tilläggetfrån 10 lill genomförs kan del bli än vanligare med dylika kringgåenden.För att förhindra sådana ifrågasätter vi om inle särskilt tillägg bör komma ifråga även i fall där förutsätlningarna för tillstånd inle uppfylls. Deökade möjligheter all överföra fonder mellan koncernföretag som beredningenföreslagit tillstyrks eller lämnas ulan erinran uv det helt övervägande antaletremissinslanser. Näringslivets skattedelegalion och Lantbrukarnas skattedelegalionframför dock vissa kriiiska synpunkter. Denuvarande möjlighelerna all få tillstånd atl överföra fonder mellankoncernförelag har utnyttjats i förhållandevis stor utsträckning. Möjlighelernaär dock begränsade till överföring mellan moderförelag och dess helägdadollerbolag. Vi har lidigare haft tillfälle att yttra oss över ett förslag väsenllig uividgning av kretsen. Detla skedde i vårt remissyttrande överbelänkandet "Medel för styrning av byggnadsverksamheten" (SOU1970:33). Föreiagsskaiteberedningenanser all kretsen av bolag mellan vilka överföring skall kunna ske bör vidgastill alt sammanfalla med den krets inom vilken ivångsinlösen enligl 14 kap. 9 §aktiebolagslagen får göras. Beredningen betonar dock atl någon ovillkoriigrält för bolag inom denna krets all verkställa överföringar inle skallföreligga. Särskilt tillstånd erfordras och liksom hiltills skall överföringeni princip komma i fråga endast om fondmedlen tas i anspråk för en angelägeninvestering eller för all undvika alt medlen tvångsmässigt återförs tillbeskattning, l. ex. på grund av avveckling av en rörelse. Beredningenförutsätter också alt tillstånd endast kommer all ges i sådana fall däkoncernbidrag med verkan i skallehänseende hade kunnai förekomma mellan bolageni fråga. Isisinämnda avseende vill vi hänvisa lill vad vi anfört rörande möjligheternaall med skatlemässig verkan lämna koncernbidrag. I övrigl vill vi hänvisa lillvärt förut nämnda remissyttrande och föreslår all kretsen utvidgas på sätl somskulle bli följden om förslagel i delta remissyllrande bifölls. Föreiagsskaiteberedningenföreslår att investeringsfonder skall kunna överföras även från aktiebolag lillekonomiska föreningar liksom mellan aktiebolag som är helägda dollerbolag ekonomisk förening. Vitillstyrker detla förslag under förutsättning all aktiebolag och ekonomiskaföreningar blir beskattade efter samma skattesats. Lanibrukarnasskattedelegalion finner del naturligt all överföring av fonder inle enbartskall kunna ske mellan aktiebolag utan också mellan ekonomisk förening ochaktiebolag. Enligt förbundel bör emellertid på samma sätt som dä fråga är omkoncern med enbart aktiebolag även indirekt ägande godtas. Prop.1978/79:210 266 RSVoch flera länsstyrelser påpekaralt föreskrifterna i nuvarande lagstiftning omalt skall lämna uppgifter lill ochlänsslyrelsen om inbetalningar till och utbetalningar från konto förinvestering saknas i förslagel till lag om allmänna investeringsfonder. Detframhålls allmänl atl dessa uppgifier är nödvändiga för all erforderiigkontroll skall kunna ulövas av myndigheterna. RSVoch några länsstyrelser lar upp en fråga som inle är reglerad i den nu gällandelagen och inte heller i beredningens lagförslag, nämligen hur man skall förfaramed invesleringsfondsmedel vid konkurs. Ilagen om investeringsfonder för konjunkluruljämning finns inga bestämmelser omhur man skall förfara med medel som avsatts lill investeringsfond förkonjunktumljämning i fall den skaUskyldige försätts i konkurs. Det torde inlefinnas någon möjlighet för konkursboet all återföra fondmedel lill beskallning,eftersom konkursbo inle är skattesubjekt vid inkomstbeskattning. Fondmedel somär insalta på spanat konto i blir därför i princip lillgängliga förkonkursboet, om man bortser från den s. k. "fria sektorn", endast ifall då regeringen eller enligl 9 § 1 eller 3 mom.lagen om investeringsfonder för konjunkluruljämning beslutat attinvesteringsfond får las i anspråk. Beslut enligl 9 § 3 mom. lorde endasiundantagsvis kunna meddelas beträffande konkursbo, eftersom investeringarvanligen inte genomförs i konkurser. I realiteten blir därför fondmedel sominsatts på spärrat konto i svåråtkomliga för elt konkursbo. Vad somskall hända med sådana fondmedel efter avslutad konkurs är inte heller hellklart. Beredningens förslag medför ingen ändring i förhällande till delgällande räilsläg'fel. RSVanser, inte minsl i egenskap av centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet, att en lagreglering om vad som skall ske med fondmedel ifall den skattskyldige försätts i konkurs är önskvärd. RSV anser alt dennafräga-som även rör andra avsäilningsmeloder-bör bli föremål för särskildulredning. Enfråga som f n. är oreglerad och som inle tagits upp av beredningen är hur manskall förfara med invesleringsfondsmedel vid konkurs. Konkursboet är inleskattesubjekt och kan därför inle återföra medlen till beskattning. Inle hellerlorde medlen på del spärrade kontot kunna tas ul av konkursboet eftersom dellaförutsätter beslul av regeringen eller och konkursboetknappast företar några investeringar. Länsslyrelsen anser alt det bör reglerashur fondmedlen skall disponeras. Iprakliken råder viss osäkerhet om hur på spärrkonto innestående medel skallbehandlas, om del bolag, som insatt medlen på spärrkontoi, försätts i konkurs.Med nu gällande lagstiftning torde fonden inle kunna återföras lill beskaUningvid konkurs. BeskaUning synes sålunda inle kunna ske fönän den förvärvskälla, ivilken avsättningen skett, har avvecklats. 1978/79:210 267 förslaglill lag om allmänna investeringsfonder har inte gjorts någon ändring i detlaavseende. Enligl mening bör övervägas ett förfarande sominnebär, alt fonden - utan särskild framställning från t. ex. konkursförvaltaressida - återförs lill beskallning hos konkursgäldenären vid laxeringen för detbeskattningsår under vilket bolagel försatts i konkurs. Med en sådan regel blirbeskattningseffekien oberoende av om konkursförvaltaren gjorl framställning omaU medlen skall beskattas eller ej. 1 sammanhanget bör också närmare övervägasde konkursrättsliga aspekterna av all fonden återförs lill beskattning hoskonkursgäldenären. Närföretag som avsau medel till investeringsfond för konjunktumljämning försättsi konkurs, uppslår enligl nuvarande regler en oklar situation. Här i länetfinns ell prakiiski fall som illustrerar della. Elt större företag försattesför ell anlal år sedan i konkurs. Konkursboet har begärt all få ut de medel somfinns innestående i . Länsslyrelsen har vägrai medverka, efiersomregler om återbetalning vid konkurs saknas i lagstiftningen. Besvär överlänsstyrelsens beslut har av regeringen lämnats utan bifall. En framställningav vederbörande taxeringsintendent om återföring till beskallning genomeftertaxering har avslagils av kammarrätten, med hänvisning lill atl konkursbointe utgör något skattesubjekt. De invesleringsfondsmedel, som en gånginbetalats till står således fortfarande kvar. Frågan om hur man börförfara vid konkurs har inle berörts av beredningen. Länsslyrelsen anser altfrågan bör regleras i lagsiiftningen. Beredningenhar inte berört frågan om hur en investeringsfond skall behandlas i fall avkonkurs. Denna fråga har i det prakliska laxeringsarbetet vållai stora problem. Förutsättningenför all en utbetalning frän invesleringskonto skall kunna medges är enligt 5 §lagen om investeringsfonder för konjunkluruljämning antingen all fondenåterförts lill beskallning eller all företaget erhållit tillstånd atl la fondeni anspråk för vissl ändamål. Vid återföring till beskallning i samband medkonkurs uppslår frägan under vilket beskattningsår della skall ske. Eltkonkursbo är nämligen enligt praxis inte skattskyldigt. Vidare föreliggersvårigheier atl avgöra om föriustavdrag - med hänsyn lill bestämmelserna i 3 §3 st. föriusiuijämningsförordningen - kan medges vid återföring avinvesteringsfond i samband med konkurs. Uppbördsulredningenframlade förslag om hur investeringsfond skulle kunna behandlasi samband med konkurs men någon ny lagstiftning härom har inte kommil lillstånd. Enligllänsstyrelsens mening bör i samdiga fall av återföring av investeringsfondtill beskallning de på innestående investeringskonlo-medlenöverföras till etl särskilt skalteavräkningskonlo. Med en sådan åtgärd undvikerman att ifrågavarande medel blir tillgängliga för samlliga borgenärer, vilketför anses stötande med hänsyn lill alt företaget tidigare erhållit en motavsättningen svarande skatlekredil. Borgenärerna kan inle rimligen ha någol atterinra mot en dy lik ordning. Medel på avräkningskontol skall kunna las ianspråk för den skall liksom de avgifter förelaget päföres i anledning avåterföring av investeringsfonden lill beskallning. Länsstyrelseni ifrågasäller om register över invesleringsfon- Prop.1978/79:210 268 derskall föras både hos och . Enligllänsslyrelsen ärdel tillräckligt om arbelsmarknadsslyrelsen för registren ochårligen översänderen sammanställning lill länsslyrelsen. Liknande synpunkterframförs av i . 4Lag om allmän investeringsreserv (avsnitt 8.5.4 och 12.3) 4.1 Allmännasynpunkter Beredningensförslag om rätt för jordbrukare saml rörelseidkare, ulom aktiebolag ochekonomisk förening, all göra avdrag vid taxeringen för avsättning lill allmäninvesteringsreserv lillslyrks i princip av näringslivels organisationer ochnågra slalliga myndigheler. Den övervägande delen av de statligaremissinstanserna släller sig emellerlid avvisande till förslaget liksom LO ochTCO. Förslagellillstyrks i huvudsak av följande remissinstanser, nämligen kammarrätten iGöteborg, länsstyrelserna i , , och Örebrolän, /SR, Lantbrukarnas skatledelegation. Svensk industriförening.Näringslivets skattedelegation, SBEF, . Svenskakommunförbundel, Svenska revisorsamfundel. Svenska uppfinnareföreningen.Sveriges advokatsamfund, och Familjeföretagens förening.Trädgårdsnäringens riksförbund och Slatens kulturråd. En minoritet avlänsstyrelserna i (två ledamölei) och (fem ledamöter)samt i Svenska kommunförbundel (tio ledamöter)avstyrker dock förslagel.