prop · G20394 · 1978-12-31 00:00:00 — En vissosäkerhet syns råda beträffande inriktningen av den prövningbeskattningsmyndigheten skall göra, om förslaget om dispens för reparalionsfrislengenomförs. i har tagit fasta på den avutredningen förutsatta restriktiviteten i tillämpningen och menar att häravföljer att skälen för förlängning måste prövas noga. Något annat exempel änbristande tillgång till reservdelar har inte anförts av ulredningen. Om dettaskäl åberopas måste vid prövningen den som normalt lagerför den saknadereservdelen kontaktas av . Enligt vad i Stockholmslän erfaril föreligger från verkstädernas sida i allmänhet ej problem attutföra reparationer på kilometerräknare inom tre dagars varsel. Frän flera hållhar vitsordats att fordonsägarna själva har svårt att avvara tid förverkstadsbesök och kontrollbesiktning. menar därför attmöjligheten till förlängning inte behöver tas i anspråk annat än iundantagsfall såvida inte fordonsägarnas personliga förhållanden kommer attanses uigöra särskilda skäl. 1978/79:94 214 När del gäller den föreslagna besvärsordningen anserlänsstyrelsen i att besvär i fråga om förlängd tidsfrist förreparation lämpligen bör föras hos förvallningsdomstol och inte hos RSV somutredningen föreslagit. 7 Särskilda rutiner för vissa skattskyldiga Utredningens förslag att införa en möjlighet att gedispens från skyldighet alt ha kilomelerräknare i fordon som ägs avfordonsägare med stor fordonspark fördelad på ett flertal olika uppställningsplatserhar rönt kritik från en del remissinstansers sida. Betänkligheterna går iallmänhet ut på att förslaget medför orättvisor och bristandekonkurrensneutralitet mellan olika företag, att avgörandena kan bli svära atlträffa när del gäller gränsdragningsproblem och alt länsstyrelsernas arbetemed kontroll m.m. kan förväntas öka avsevärt. Sädana synpunkier framförs av TSV, KSN, länsstyrelserna iSödermanlands, Ösiergöllands, , , Väslmanlands och Kopparbergslän samt Svenska Åkerijörbundet. KSN har därjämle påtalat att personellainsatser kommer all fordras vid de berörda företagen även med det föreslagnasystemet, eftersom det, vilket underlag man än väljer för skatteberäkningen, måslekrävas atl körsträckan kan beräknas för varje enskilt fordon inom företaget.Därtill kommer enligt KSN den risk för felavläs-ningar och felskrivningar somoundvikligen följer av förslaget och som medför en belydande minskning avtillförlitligheten i de sålunda lämnade uppgifterna. En del remissinstanser har i samband med sin krilik också laglfram förslag till andra förenklingar för berörda fordonsägares del. KSNförordar en mera allmän övergång till navräknare, som har större driftsäkerhetoch i mindre män berörs av fel i fordonet, t.ex. i växellådan, än vajerdrivnaräknare. Härigenom kan antalet ingrepp i räknarapparaturen minskas och detadministrativa arbetet med kilometerskatten förenklas för dessa skattskyldiga.Vidare ifrågasätter KSN om inle de företag del skulle gälla i stället kundebefrias från kravet på besiklning efter sådant ingrepp i fordonet som berörapparaturen (t.ex. växellådsreparatlon). En vid förelaget särskilt ansvarigperson kunde utföra nödvändig kontroll. Vidare kunde en skönsdebitering göras beiräffandevarje fordon med justering en gång om aret på grund av de uppgifter somframkommer vid avstämplingen i samband med löpande kontroll. i lån föreslår att avstämplingstidernaför de fordonsägare som har stor fordonspark efter medgivande av RSV utsträckstill t. ex. före skatteperiodens utgång. Övriga remissinstanser har, i den mån förslagetkommenterats, tillstyrkt förslaget, i vissa fall med reservationer. Remissinstanserna är allmänt av den uppfattningen attsystemet med kilometerskattemärke för personbilar i trafik i annat land änNorge är förenat rned vissa nackdelar. Till dessa hör att skatt inte avräknasom märket saknas vid utlandsresan, trots att vederbörliga avstämplingar gjorls Prop.1978/79:94 215 Nästan alla remissinstanser somyttrar sig i frågan välkomnar den av ulredningen föreslagna ordningen attmärket skall tillhandahållas även av tullmyndighet och menar alt problemenhärmed kommer att minska. GeneraltuUstyrelsen, som anser att kilometerskattemärketskall behållas, anser sig dock inte utan förstärkta personalresurser kunnamedverka till utlämning av märket på det sätt utredningen föreslår. I förstahand förordar länsstyrelserna i , , ochKopparbergs län samt byråkratiinredningen och att kilometerskattemärkethelt skall slopas. RSV motsätter sig inte att märket avskaffas. Å andra sidanfinner länsstyrelserna i och övervägande skäl talaför att systemet med kilometerskattemärke bör behållas. Under förutsättning att kilometerskattemärket blir kvarförordar bl.a. lånsstyrelserna i och län att ett sådant skalldistribueras för samtliga kilometerskattepliktiga personbilar. Generallullstyrelsenanför att samtliga kilometerskattepliktiga personbilar bör förses med kilometerskattemärke,som anbringas på främre registreringsskylten. Denna märkning bör varaobligatorisk och föreskrifterna därom bör kompletteras med bestämmelse ompåföljd. Slyrelsen gör gällande att en sådan märkning bör vara av intresseäven för polisen vid kontroll av kilometerräknarens funktion. i och föreslår en speciell märkning av konlrollmärkena som visar attfordonet är kilometerskattepliktigt. RSV framför tanken att allakilometerskattepliktiga fordon skall ha ett registreringsnummer som skiljerdem från andra fordon. 1978/79:94 216 Propositionen...................................................... ... 1 Proposilionenshuvudsakliga innehåll......................... 1 1 Förslag lill lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601) 2 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon 8 Uldragav prolokoll vid regeringssammanträde 9 1 Inledning.......................................................... 9 2 Föredragandens överväganden............................. . 10 3 Hemställan....................................................... . 23 4 Beslut ............................................................ 24 Bilaga1 Betänkande avgivet av vägtrafikskatteutredningen (Ds B 1978:5) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del I Kilometer skalt ....................................................... 25 Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över vägtrafikskatle- utredningens belänkande (Ds B 1978:5) Översyn av vägtra fikbeskattningen Del 1 Kilometerskatt............. 208 Try;keri, 1979