prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lillosäkerheten om den framlida oljeförsörjningen är det angeläget alt statsmakternahar underiag ocksä för att bedöma möjligheterna atl ställa om befintliga siörreanläggningar lill eldning med fasta bränslen eller vidla förberedelser försådanomställning. De tekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna samtbehövlig tid för sådana åtgärder bör därför också redovisas. Möjligheternaatt lillgodose miljökraven vid övergäng till eldning med kol är sämre vidbefintliga anläggningar än vid nya anläggningar. Kommittén bör därför belysamiljökonsekvenserna av övergång lill kol vid befintliga störreeldningsanläggningar saml bedöma i vilken ulsiräckning det därvid är möjligtatl genomföra fullgoda miljöskyddsåtgärder. Kostnaderna för sädana åtgärder börredovisas. Jagövergår nu lill vissa frågor med särskild anknytning till försörjningsberedskapen.Jag har i dessa samråti med chefen för . Kommitténbör, som grund för den s.k. kontrollstation som avses komma lill stånd inomramen för oljelagringsprogrammei (prop. 1976/77:74, bil. 2 s. 170, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311), bedöma om framlagda förslag och överväganden iövrigt innebär behov av ändringar av gällande bestämmelser rörandeförsörjningsberedskapen inom energiområdet. Möjlighelenatl kunna utnyttja andra bränslen än olja - i synnerhet inhemska bränslen - ärav stor vikt för försörjningsberedskapen. Regeringen uppdrog med hänsyn härtillden och ål överstyrelsen för ekonomiskt försvaralt förhandla med vissa kommunerom anordnande av eldning med fräsiorv ivärmeverk. Regeringen uppdrog vidare åt överstyrelsen altteckna avtal med i Göleborg om att komplettera pågåendeprojekteringar av ell oljeeldal krafivärmeverk sä att del även kan ulföras somkol- och oljeeldal kraftvärmeverk. Överstyrelsen har också fått ett likartatuppdrag om projektering av 383 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:6 ettkraftvärmeverk i för eldning med fasta bränslen. Det faklaunderiagsom framkommer i dessa sammanhang bör kunna utnyttjas av kommittén. Ettstort antal bostadsbyggnader har ulförls endasl för eluppvärmning. Riskerna ärbelydande för avbrott av elleveranserna under kriser och krig p.g.a. skador pädistributions- och produklionsanläggningar. Del är mol bakgrund härav angelägetatt frägan om de lekniska förutsättningarna för allernalivauppvärmningsmöjligheter i befintliga eluppvärmda bostadsbyggnader studerasöversiklligl. Efter samråd med chefen för förordarjag attäven denna fråga skall ingå i kommitténs uppdrag. Arbetetbör bedrivas skyndsamt. Kommitténbör vara oförhindrad atl redovisa sina förslag i delbetänkanden. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigarmig alttillkalla en kommitté med högst sju ledamöter, med uppdrag att uireda frågan omomställbara eldningsanläggningar, m.m. allulse en av ledamöterna all vara ordförande, allbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal bilräde åt kommittén. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriver allersättning lill ledamoi, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrives, altkosinaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 6.Tilläggsdirektiv till läkemedelsindustridelegationen (I 1975:09) Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av regeringens bemyndigande den 25 seplember 1975 tillkallade chefen förindustridepartementet sakkunniga att ingå i en delegation med uppdrag allutreda och ta initiativ till en samordning av resurserna inom svenskläkemedelsindustri. De sakkunniga har för sitt arbete antagit namnetläkemedelsindusiridelegationen (I 1975:09). I direktiven angavs atl desakkunnigas huvuduppgift äralt ta initiativ till samordningsprojekt avseendeproduktion och forskning liksom sådana samordningsprojeki avseendemarknadsföring som inte hänför sig lill uppgifter som enligt riksdagsbeslutåvilar Apoteksbolaget. Arbetet skall bedrivas med särskild inrikining på attlillgodose samhällskravet på inflytande över läkemedelsindustrin. Projekten kanges formen av bl.a. gemensamma bolag eller företagsfusioner. En övergripandemålsättning skall vara atl i samhällets regi sammanföra läkemedelsindustrinsverksamhet. Om berörda parter inte kan träffa uppgö- Del II 1:7 Skr 1978/79:103 384 relseom lösningar som förordats av delegaiionen skall detla anmälas lill regeringen. Enligtmin mening bör delegationen fortsätla sill arbele. Direktiven bör emellertiddelvis ändras. Utgångspunkten för det fortsatta arbelel bör vara alt frånallmän synpunkt dels goda betingelser skall föreligga för en konkurrenskraftigsvensk läkemedelsindustri med möjligheter all göra sig gällande även på deninternationella marknaden säväl kvalitativt som prismässigt, dels atl bra ochsä långt möjligt billiga läkemedel skall slå till förfogande inom landet. Densvenska industrins roll i den inhemska läkemedelsförsörjningen bör särskiltbelysas. Delegationen bör vidare beakla möjligheterna att ulveckla samarbetetmellan förelrädare för läkemedelsindustrin och samhället. Delegationensfortsälla arbete bör inte omfatta sådana frågor rörande läkemedelsförsörjning,apoteksväsende m.m. som fn. ses över av ulredningen (S 1977:11) omläkemedelsinformationen och av de särskilda utredare som har tillkallats förall se över (S 1977:18) läkemedelskonlrollens mål, arbetsuppgifter ochfinansiering och (S 1977:20) priskonlrollen av läkemedel. Delegationen bör isitt arbete samråda med dessa utredningar. Den nämnda övergripandemålsällningen för delegationens arbete bör sålunda inte längre gälla. Särskildanmälan till regeringen av del slag jag har nämnt bör forlsällningsvis inteheller komma i fråga. Arbetel bör i övrigt ske förutsättningslöst med avseendepå samhällets inlressen vad gäller inflytande över läkemedelsindustrin m m. Jaghemställeratt regeringen besiämmer delegationens uppdrag i enlighel med vad jaghär har anfört. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 7.Tilläggsdirektiv till (I 1976:05) Medslöd av regeringens bemyndigande lillkallade jag enkommission (I 1976:05) med uppdrag au utarbeta allernaliva förslag lillenergipolitikens uiformning för tiden fram lill är 1990. 1direktiven lill kommissionen sägs bl. a. au del inie ingår i dess uppdrag altta upp frågan om atl ersätta den nuvarande särskilda energibeskattningen med enbeskattning inom mervärdeskattens ram. Iskrivelse har kommissionen hemställt atl fä sina direktivändrade så au kommissionen i siu fortsatta arbeie kan ta upp och belysa fräganom att inrymma energiskatten under mervärdeskatten. Eftersamråd med chefen för budgeidepartementet har jag ingen erinran mol vadkommissionen har föreslagil. Även möjlighelerna all kombinera en mervärdeskattpå energi med beskattning av energi anpassad efter produktionssättet skallemellertid belysas. 385 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:8 Jaghemställer att regeringen utvidgar kommissionens uppdrag i enlighet med vad jaghar anfört. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Vissa frågor rörande metrologisk verksamhet m.m. 1budgetproposition 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 15 s. 210) har jag redovisat hurden meirologiska verksamheten i statlig regi f n. är uppbyggd. Som jag därframhållil skall behovet av nationella normaler för olika mätsiorheler läckas avriksmäiplaiser. F.n.är någon riksmälplats inte utsedd enligt lagen (1974:897) om riksmälplatserm.m. Statens provningsanstali, försvarels forskningsanslall (FOA) ochflygtekniska försöksanstalten har dock fungeral som riksmälplatser förett flertal storheter. I samband med atl delar av FOA omlokaliseras lillLinköping har denna verksamhet vid FOA upphört den 1 januari1978. Som framgår avbudgetproposition 1978 har redovisat ett förslag tillavgifter m.m. inom bl.a. riksmälplatssyslemet. Förslaget har kriliserals avflera remissinsianser. Jag har därför i nämnda proposiiion anmält atl såvälfrågan om finansieringen av riksmätplatsernas verksamhei som frågan omuppbyggnaden av riksmälplatssyslemet i stort behöver utredas ytteriigare. Föruppgiften bör en särskild utredare tillkallas. Utredaren bör i sittarbele bedöma för vilka storheter, utöver de där provningsanstallen, FOA ochflygtekniska försöksanstalten hiltills fungeral som riksmälplats, det iframtiden kan bli aktuellt au ulse riksmälplatser. För de storheter där FOAlidigare fungerat som riksmälplats bör uiredaren redovisa ett förslag lill hurdenna del av riksmälplalsverksamhelen bör organiseras . I avvaktanpå ett slulligt ställningslagande i frågan avser jag atl senare återkomma medförslag om atl berörd verksamhet vid FOA tillfälligt förs över lill andramyndigheler. Utredaren bör ocksåredovisa ell förslag lill finansiering av verksamheien vid riksmäiplalserna.Utredningen bör i denna del ske med uigångspunki i den redovisning av kostnaderför verksamheien som har redovisals i riksrevisionsverkels förslag tillavgifter inom riksprovplats- och riksmälplats-systemen. Delta förslag jämie deyttranden som har avgivits över della bör Överiämnas lill ulredningen, liksomde skrivelser om den meirologiska verksamheten som har kommii in frånmyndigheler, institutioner m.fl. Sammanfallningsvis böruiredaren redovisa ett förslag till organisaiion, omfattning och finansieringav riksmätplatsverksamheten i liksom de övriga förslag som hör sammanmed delta. Organisationsförslagel bör utgå frän de riktlinjer förriksmätplatsverksamheten som fastslagits av (prop. 1974:162, NU1974:52, rskr 1974:349). Uiredaren bör särskilt redovisa 25Riksdagen 1978/79. Del II 1:9 Skr 1978/79:103 386 demöjligheler lill nordiskt samarbele som kan finnas och ekonomiska konsekvenserav ell utbyggt sådani samarbele. Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen bemyndigar mig atltillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor rörandemetrologisk verksamhet m.m., attbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annat biträde ät uiredaren. Vidarehemställerjag att regeringen föreskriver altersättning lill utredare, sakkunnig, expert och sekrelerare skall utgå i formav dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrivs, atlkostnaderna skall belasla fjortonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens övervägande och bifaller hans hemställan. 9.Tilläggsdirektiv till mineralpolitiska utredningen (1 1974:02) Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förindustridepartementet sakkunniga med uppgift alt utreda den långsiktigahushållningen med mineralresurser. De sakkunniga, som antog namnetmineralpolitiska ulredningen, skall enligt direkliven bl.a. överväga om enändrad inriktning eller utformning av mineralpoliliken är motiverad med hänsyntill samhällets långsikliga behov. Ulredningenavlämnade delbetänkandet (SOU 1977:75) Induslrimineral. Underbörjan av är 1978 avser utredningen atl avlämna ytteriigare ett delbetänkande.Slutbelänkandet kommer atl färdigställas lill . Riksdagenhar godkänt förslag till riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vissa s.k. obrutna fjällområden (prop. 1977/78:31, CU1977/78:8, rskr 1977/78:99). Riktlinjerna innebär bl.a. alt gruvdrift normallmåste hänföras till sädan tyngre exploatering som inte bör medges inom obmlnafjällområden. Det kan emellertid inte uteslutas att del kan upstå situationernär en frän samhällets synpunkt mycket angelägen gruvdrift skall kunna medgesinom ett obmtet fjällområde. En förutsättning för detta är dock enligtriktlinjerna att brytningen kan genomföras på ett sådant sätt att områdetstillgänglighet inte ökar väsentligt och att skadan från naturvårds-synpunktblir liten. Vidare fömtsätts att tillstånd förenas med de föreskrifier sombehövs för alt områdets karaktär av obrutet fjällområde skall kunna bibehållas. Vadgäller prospekteringen i de obrutna fjällområdena anförde föredraganden iprop. 1977/78:31 att det är angeläget att en viss fortsatt och fördjupadgeologisk kartläggning och prospektering sker även i de nu avsedda delarna 387 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:10 avden svenska fjällkedjan. Skulle prospekteringen i fjällvärden sjunka lill enoacceptabelt låg nivå bör åtgärder för alt åsiadkomma ytteriigare undersökningsinsatserövervägas. Föredraganden förutskickar au mineralpoliliska ulredningen skall gesi uppdrag att överväga och komma med förslag till hur riktlinjerna för obrutnafjällområden skall kunna förenas med en från samhällets synpunkt önskvärd nivåpä prospekteringsinsatserna. Jaghemställer att regeringen utvidgar mineralpoliliska utredningens uppdrag ienlighet med vad som sålunda förulskickats. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 10.Tilläggsdirektiv till expertgruppen (In 1967:24) för regionalutredningsverksamhet (ERU) T.fdepartementschefen, statsrådet , anför. Expertgmppenför regional utredningsverksamhet (ERU) tillkallades med slöd av Kungl Maj:tsbemyndigande för att i anslutning tilllokaliseringsberedningens verksamhet dels bilräda vid uppläggning av denregionala utredningsverksamheten, särskilt i vad avser uppgiftsfördelning samtmetodologisk samordning och utveckling, dels bilräda forskningsberedningen medatt samla information om och föreslå koordinering av forskningsverksamheten samtdefiniera forskningsbehov i lokaliseringsfrågor. I gruppen ingår företrädareför den regionalpolitiska forskningen, tjänstemän engagerade i planeringsfrågorinom departement och myndigheter samt representanter för fackligaorganisationer. ERU:s sekretariat uppgårnu till ca tio personer. För /78 beräknas kostnadema försekretariatet och de särskilda ERU-assislenterna som finns vid de skildauniversiteten uppgå till ca , medan ca används förulgifter i samband med forskningsprogram och särskilda utredningsprojekt.Forskningen har i huvudsak finansierats genom de statliga foikningsråden ochRiksbankens Jubileumsfond. För /78 har dessa organ anslagit ca2,till ERU-anknulen forskning. ERUhar genomfört två forskningsomgångar, var och en avslutad med enfullständig resultatredovisning och ulvärdering. Den försia etappen avslutadesi och med att betänkandet (SOU 1970:3) Balanserad regional utvecklingavlämnades och den andra med betänkandet (SOU 1974:1) Orter i regionalsamverkan. Vid båda redovisningstillfällena lämnades utföriigaforskningsrapporter som bilagor till huvudbetänkandena. F n pågår en tredjeetapp som i huvudsak skali vara avslutad med utgången av / 79. Arbetetinom ERU har bedrivits med i stort sett samma organisation.Arbetsgrupper har bildats för olika delarav forskningsprogrammet. 1arbetsgruppema har tjänstemän från medverkal Del II 1:10 Skr 1978/79:103 388 1 samband med avrapportering hade arbetsgrupperna ellsjälvständigt ansvar för grupprapporter i vilka de olika forskningsresultateninom gruppens arbetsområde sammanfattades och utvärderades. Med det nuvarandeforskningsprogrammet arbetar sex arbetsgrupper. ERU:shuvuduppgift är att initiera och samordna forskning. Arbetel bedrivs medutgångspunkt i ett övergripande forskningsprogram. Dessutom har ERU enligt sinadirektiv till uppgift att biträda vid uppläggningen av regionalutredningsverksamhet. Påverkan på forskningen inom ERU:s arbetsområde skerfrämst genom atl del för forskarna känns angeläget att slälla in den egnaforskningen i ell större sammanhang. En samlad presentation inom ramen förERU:s betänkanden vidgar dessulom möjlighelema all spridaforskningsresultaten. Arbetetinom ERU har engagerat främsi planerare och administratörer frän departemeni,verk och intresseorganisationer pä ceniral nivå. Under är påbörjades enverksamhei inom ERU:s ram, där man genom s.k. forskar-dagar vid universitetensträvar all vidga samarbelel mellan forskning och planering. inilialivhar fullföljts med öppna sammanträden i anslutning till arbelel inom bl.a denyss nämnda arbetsgrupperna. Som ett resultat av ERU:s forskningsdagar har päregionalt initiativ på nägra universitetsorter bildats regionala grupper, därrepresentanter för forskning och planeringsverksamhet i högskoleregionen mötsi gemensamma diskussioner kring pågående och planerad forsknings- ochplaneringsverksamhet. Dessa regionala grupper har dock ännu inte nätt någonhögre grad av stabilitet och kontinuitet. Riksdagenfattade beslul om regionalpolitikens framtida inriktning (prop1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79). I propositionen angavföredragande statsrådet inriktningen av den fortsatta regionalpolitiskaforskningen. Den anslöt till ERU:s förslag i betänkandet (SOU 1974:1) Orter iregional samverkan, som utvidgades i lägesrapporten (DsA 1975:12)Forskningsprogram och ulvärdering av den regionalpoliliska stödverksamheten1965-1975. I propositionen markerades särskilt vikten av auforskningsresultaten snabbi utnyttjas i samhällsplaneringen, liksom betydelsenav atl forskarna informeras om samhällsplaneringens forskningsbe--hov. Vidarehänvisas till atl ERU, föratt bygga upp bättre kontakter mellan forskare ochplanerare, hade initierat ett samarbete på de skilda universitels-orlernamellan forskare och planerare. Riksdagensbeslul markerade på flera punkter en ny inrikining av regionalpolitiken.Behovet av en mer decentralislisk politik underslröks liksom vikten av envidgad samordning mellan den regionalpolitiska planeringen ochsekiorsplaneringen. Vidare betonades att del regionala inflytandet överlänsplaneringen borde öka genom ell iner markerat länsde-mokratiskt inslag. Regeringenhar fullföljt denna nya inrikining i anvisningar lill länsstyrelserna omfullföljandet av länsplanering 1974och i förordningen (1977:88)omlänsplanering, där bl.a. statliga verk och myndigheter anmodas läggalänsplaneringens resultat till grund för planeringen. Vidare har år 1977tillsatts en kommitté (Kn 1977:04) som skall lägga framförslag om eU vidgai länsdemokratiskl inflytande över samhällsplaneringen.SluUigen kommer en ny fullständig länsplaneringsomgång auinledas, varvid de av aniagna nya principerna för regionalpolitikenpå eu systematiskt sätl förs ul i länsplaneringen. Ibudgetpropositionen 1978 (prop 1977:78:100 bil 17,s 101) konstaterade jag 389 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:10 attERU:s nuvarande utredningsetapp i huvudsak kommeratt avslutas under budgetårel1978/79. För att samarbelel mellan forskare ocn planerare skall forslärkas ochkunskapsöverföringen från forskning lill planering förbättras bör enligt vadjag angav i budgetpropositionen ERU:s verksamhei därefier bedrivas i merdecentraliserade former. Jag nämnde vidare att uppdrag bör lämnas lill ERU attföre utgången av utarbeta förslag lill forskningsprogram fördenkommande utredningsetappen. Programmetskall utarbetas i samverkan med forskareoch planerare i de skilda högskoleregionerna. Jag anfördeatt en del avforskningsprojekten kan administreras i decentraliserade former. Förslagetskall ligga till grund för ställningstagande lill den fortsattaregionalpolitiken . ERUbör nu fä i uppdrag all lämna förslag till dels hur del framtida samarbetetmellan forskning och planering på det regionalpolitiska områdel börorganiseras, dels forskningsprogram för liden efter . Jag angeri del följande några utgångspunkter som bör ligga lill grund för förslaget. Euökal länsdemokratiskl inflylande i den övergripande samhällsplaneringen börleda till en ökad medveienhel om de mellan län och regioner varierandefömlsältningarna och ambitionerna. Lösningar pä inomregionala problem kandärmed komma att variera över landet. I en sådan situation finns anledning altpröva hur denna mångfald av problem och ambitioner på ett mer rättvisande sättskall kunna påverka forskningens inrikining. Kontaktytan mellan planering ochforskning bör då öka. ERU bör därför mot bakgrund av de hittillsvarandeerfarenheterna med regionala grupper pröva hur regionala samverkansgrupper kanorganiseras i de skilda högskoleregionerna. Företrädare för forskning,planering på regional och lokal nivå saml för fackliga organisaiioner ochnäringslivels organisaiioner bör ingå i dessa grupper. 1 den mån det bedömsnödvändigt alt ge sädana samverkansgrupper tillgång till sekrelarailsresurser,bör därvid övervägas vilken roll de särskilda ERU-assislenterna kan spela isammanhanget. Strävan bör vidare vara atl åsiadkomma en samordning medregionslyrelserna i högskoleregionerna så att dubbelarbete undviks. Isamverkansgrupperna bör man med uigångspunki i regionens förhållanden kunnadiskutera forskningens inriktning i den egna högskoleregionen. Grupperna skalläven kunna lämna synpunkier som underlag för ERU:s förslag lillforskningsprogram. Härigenom bör del i ökad utsträckning bli möjligl atl iforskningen uppmärksamma regionala variationer i den regionalpoliliskaproblembilden. Samordningen av denregionalpoliliska forskningen måste vara en viktig uppgift även i ERU:sframtida verksamhei. Tillkomsten av regionala samverkansgrupper ger ändradeförutsättningar för denna samordning. ERU bör mot bakgrund av vad som haranförts lidigare överväga vilka ändringar i den egna organisationen som kanvara ändamålsenliga. I detla sammanhang bör ERU:s sammansättning ochsekretariatets arbetsuppgifter diskuleras. ERU bör även diskutera vilkenorganisalionsform som bör väljas för del fortsatta arbelel. Även de regionalasamverkansgruppernas ställning bör övervägas. Förslag i dessa avseenden skallha sin utgångspunkt i oförändrade personella och ekonomiska resurser. ERU:shuvuduppgift bör vara atl upprälla förslag lill forskningsprogram saml meduigångspunki i gällande forskningsprogram följa, initiera och samordnaregionalpolitisk forskning. De arbetsgrupper som bildas kring resp. delprogrambör svara för det konkrela inilierings- och samordningsarbetet Del II 1:11 Skr 1978/79:103 390 inomramen för av ERU angivna riktlinjer. Förutsättningarnaför alt i forlsällningen fortlöpande avrapportera forskningsresultat börstuderas. Som ell alternativ lill den nuvarande uppläggningen i storasammanhållna forskningsetapper bör ERU överväga möjligheterna att åriigen seöver forskningsprogrammet. En sädan lösning skulle innebära att delprogramsätts i gång och avslutas än fn. ERUbör uppmärksamma behovet av samordning med forskningskoordi-nerandeverksamheter inom andra samhällsområden. Väsentligt är också atl uppmärksammahur den nya forskningsrådsorganisalionen påverka förutsättningarna förfinansiering och initiering av forskning av den typ som ERU bedriver. Jagavser alt anmäla förslag lill framlida inriktning avregionalpolitiken. I detta sammanhang avser jag även att lägga fram förslagtill ett program förden regionalpolitiska forskningen. ERU bör lämna förslagtill sådant program. Förslaget bör vara väl förankral pä lokal och regionalnivå. För atl fö en sådan förankring bör ERU ta initiativ till alt bildaprovisoriska samverkansgmpper av den sammansättning som angivits i detföregående. ERU bör i sitt förslag väga in de synpunkier som lämnas från de skildasamverkansgmpperna. Utredningsarbetetbör bedrivas så alt förslag skall kunna lämnas . Jaghemställer alt regeringen utvidgar uppdragei till expertgruppen för regionalutredningsverksamhet i enlighel med vad jag nu har anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens hemställan och bifaller hans hemställan. 11.Vissa frågor rörande skogsägareföretagen T.fdepartementschefen, statsrådet , anför. Skogsägarerörelsensverksamhei gmndas på 130.000 enskilda skogsägare. Medlemmarna samverkar i elvaekonomiska föreningar som är anslutna lill branschorganisationen och till (). Skogsägarerörelsenhar i sin nuvarande form funnits sedan 1930-lalet. varverksamheten inriktad på alt i försia hand trygga medlemmarnas virkesleveransertill skogsindustrin. De ägarmässiga engagemangen i industriledel inleddesförsl under 1950-talei och blev av mer betydande omfattning först under1960-lalet. Deav skogsägareföreningarna ägda skogsindustrierna (skogsägareföretagen)sysselsätter fn. sammanlagt ca 25.000 personer.