prop · G203191 · 1978-12-31 00:00:00 — Problemel ined arealförvärv som inle följs avfastighetsbildning avser alltså endasl förvärv som skett under liden den 1 juli1962 - . För dessa förvärv gäller inte något legailvillkor, som gör förvärvel ogilligt om fåsligheisbildning inle sker. Endasättet atl få fastighetsbildning till stånd är all söka avslyckning i vanligordning. Om så inle sker och parterna inle låler förvärvel gå åter, föreligger alllsåen form av prival jorddelning, som inle kan legaliseras enligt nuvarandebestämmelser. Andd.sförvärv i samfälld mark Förvärv av andel i samfälld mark omfattades inle av 1968års områdes-förvärvslag (prop. 1968: 127 s. 57). Sådani förvärv blev för singiltighet inte beroende av faslighelsbildningsåtgärd förrän jordabalken Iräddei krafl den Ijanuari 1972 (4 kap. 9 §). Äldreförvärv (före ) kunde legaliseras enligt legaliseringslagen,som ersatts av ÄULL. Civilrättsligt andelsförvärv, som ägl rumunder tiden 31 december 1971, kan däremoi inle legaliserasenligt nuvarande bestämmelser. Sämjeägoutbyten kunde legaliseras enligt ÄUL men inleenligt legaliseringslagen. Enligt ÄULL kan sämjeägoutbyten legaliseras, om ålgärdenskett före den Ijuli 1962 (prop. 1971: 180 s. 58; jfr prop. 1968: 127 s. 56). I 18 § lagen (1970:995) om införande av nya jordabalkenfinns en beslämmelse om gränshävd. Del är inle möjligl att med stöd av dennabestämmelse legalisera alla slag av sämjeägoutbyten som är civilrättsligt (prop. 1970: 145 s. 121 och 123; jfr prop. 1971: 180 s. 58). Civilrätlsligl och alltjämt beslående sämjeägoutbyten,som har ägl rum under liden 31 december 1971, kan alllså inlelegaliseras enligt nuvarande bestämmelser. 1978/79:191 14 Utdrag ur promemorian (Ds Ju 1977:12) Uppföljande översynav fastighetsbildningslagstiftningen I departementspromemorian anförs under rubriken 4.1Sanering av fastighetsindelning m. m. bl. a. följande (s. 52-53). Emellerlid finns anledning atl här även diskulera andramedel än sanering alt åstadkomma ordning och reda i den officiellafastighetsindelningen. Två frågor bör härvid tas upp, angående dels legalisering(se LMV 5.1) dels fastighetsbesiämning (se LMV 2.10). Vid lillkomslen av legaliseringslagen(1968:578), numera ersatt av lagen (1971: 1037) om äganderättsutredning och legalisering,ansäg sig lagstiftaren inle kunna medge legalisering av arealöverlåtelse somskett omedelbarl före lagens ikrafllrädande (prop. 1968: 127 s. 45; se även prop.1970: 145 s. 126 och prop. 1971: 180 s. 59). Oklarheter i fråga om den verkligatidpunklen för avtalels ingående kunde föranleda ivekan. Enligt lagen kan därföravtal om arealöverlålelse som ingåtts Ijuli 1962-31 december1968 inte legaliseras. Sämjedelning (dvs. kvotdelning sämjevis) hade förbjudilsgenom lag som irädde i krafl . Arealöverlåtelses giltighet blevden beroende av avslyckning (se numera 4:7 JB). Del skäl mol en fullständig möjlighel till legalisering avarealöverlålelse som anfördes 1968 har förfallit. En tidrymd av sex och etthalvt år ansågs då lillräcklig. har en belydligt förflutit. Det föreslås därför nu atl den begränsning som fmns i legaliseringsmöjlighetemaslopas. Förslaget innebär att även överlåtelse av andel i samfälld mark kanlegaliseras. Sådan överlåtelse kan ha skett fram till JB:s ikraftträdande den1 (se 4:9 JB). 1 departementspromemorians specialmotivering tillförslaget till lag om ändring i lagen (1971: 1037) om äganderättsutredning och legaliseringanförs följande i anslutning till 9 §. I paragrafen föreslås all nuvarande begränsning i legaliseringsmöjlighetemaslopas. Enligt förslaget kan alltså även arealöveriåtelse som skett underperioden 1962-07-01-1968-12-31 legaliseras. Likaså överiåtelse av andel isamfälld mark till uigången av . Angående moliven härför, se avsnitt 4.1 (slulel). Legalisering skall givelvis som hillills avse bara giltigaprivata delningsåtgärder. Förbud mol sämjedelning infördes (fördelar av gällde särskilda bestämmelser). Arealöveriåtelse somskett ingång och överlåtelse av andel i samfälld mark som skellefter ingång skall fortfarande prövas enligt . Derasgiltighet är enligt 4:7 och 9 JB beroende av fastighetsbildning. Se LMV:sframställning 5.1. LMV:sframställning om kombination av äganderättsutredning eller legalisering medannan ålgärd (avsnitt 5.2) föranleder inte något förslag i denna promemoria. Prop.1978/79:191 15 lill departemenlspromemorian finns som bilaga fogad eninom siaiens lanimäieriverk upprättad promemoria, dagtecknad ,med lileln Behov av ändringar i faslighelsbildningslagsliftningen i syfte allförenkla förrältningshandläggningen. 1 lantmäteriverkets promemoria anförsunder rubriken 5 Behov av ändringar i ÄULL följande (s. 32-34). 5.1 Legalisering av vissa arealöverlätelser m.m. Förvärv av del av fasiighel skall följas av fåsligheisbildningi överensstämmelse med förvärvet. Om fastighetsbildning inle komnier lillstånd i enlighel med förvärvel blir detla ogiltigt. Före 1969-01-01, då områdesför-värvslagen(1968: 579) trädde i kraft, ledde en utebliven fastighetsbildning emellerlidoftast inte lill all överlålelsen blev ogiltig. Överlålelsen var i slälletvanligen giltig och bindande för parterna även om fastighetsbildning inte kom lillstånd. Genom legalisering enligt ÄULL kan giltig överlåtelseerkännas som fastighetsbildning om den skett före 1962-07-01. Arealöveriålelsersom lillkommil kan däremoi inte legaliserasäven om de är civilrältslig . Genom avslyckning eller fastighetsreglering kanöverensstämmelse åsladkommas mellan överlåtelser från den angivna perioden ochden officiella fastighetsindelningen. De i FBL uppställda villkoren förfastighetsbildning begränsar dock i praktiken avsevärl möjlighelerna allåstadkomma sådan överensstämmelse. Vid jordabalkens tillkomst överfördes beslämmelserna från områdesför-värvslagentill 4 kap. jordabalken. uppmärksammades problemel med deicke legaliseringsbara förvärven frän liden . Departementschefenanförde (prop. 1970: 145 s. 126 f) atl en form av prival jorddelning som inlekan legaliseras föreligger om fastighetsbildning inle kommer till stånd ochparterna inte heller låler köpel gå åter. Någon lagstiftningsåtgärd borde inle vidlasi delta sammanhang. , när lagstiftningen beträffande arealöverlåtelseri övrigt varit i kraft , var det enligt depariemenischefen lällare allöverblicka problemen och finna den lämpligaste lösningen. Vid lillkomslen av ÄULL diskulerades åler frågan huruvidadel var lämpligt all utsträcka legaliseringsmöjlighetema. hovrällförordade i sitt remissyttrande atl fången under liden borde omfattasav legaliseringsmöjlighetema. Efiersom sådana överiålelser inle kunde retroaktivtogilligförklaras, måsle de enligt hovrätten förr eller senare godtas genomnågon form av legalisering. Föredragande statsrådet ansåg emellerlid inle i detta sammanhang borde vidla några lagstiftningsåtgärder i fråga ombehandlingen av de akluella förvärven. I likhet med vad som skedde vid lillkomslenav jordabalken borde frågan ställas på framliden (prop. 1971: 180 s. 59). En stor majorilel av de förrättningslanlmälare som fåll lillfälleatt yttra sig inom ramen för fältundersökningen anser det vara önskvärt att ÄULLkan lillämpas på överlåtelser 1968. Ett inte oväsentligtantal arealöveriålelser torde ha förekommii och en del avdem är fortfarande gällande. Även från enskilt håll har hos LMV påtalats behov av atlmöjliggöra legalisering av de akluella överlåtelserna. 1978/79:191 16 Förvärv av andel i samfällighel har förekommit i ganskastor utsträckning under 1900-ialel. Sådana överlåtelser företer många likhetermed arealförvärven. De kan i likhel med dessa legaliseras om de lillkommil före1962-07-01 och om de forlfarande är . Vad som ovan anföris om arealöveriålelserlorde även gälla sådana andelsöverlåielser. Anialei an-delsöverlälelser tordedock vara betydligt mindre än antalet arealöverlåtelser. Andelsöverlålelserna omfaliadesinle av områdesförvärslagen. Försl genom reglerna i 4:9 JB blev sådana förvärvsgiliighei beroende av fåsligheisbildning. Enligt nuhärskande synsäll skall kongruens upprätthållas mellan den äganderätlsligaindelningen och den officiella fastighetsindelningen. Lagstiftningen hindrarför närvarande att sådan kongruens uppnås beiräffande arealöveriålelser undertiden mellan och utgången av samt andelsöverlåielserunder liden mellan och utgången av . Tiden är nu mogenall lösa delta problem, vilket bör ske genom alt möjlighet öppnas lill legaliseringav de förvärv som ännu är giltiga. 5.2 Kombination av äganderättsutn;dning eller legaliseringmed annan åtgärd I denna promemoria (avsniii 3.3 och 4.10) har framförtsönskemål om ulökade möjligheler atl kombinera olika ålgärder i sammaförrättning. Även i samband med äganderättsutredning eller legalisering finnsbehov av möjlighel alt samlidigt kunna lösa andra frågor för berördafastigheter. Det kan t.ex. gälla avslyckning, klyvning, fastighetsbesiämningeller frågor enligt AL eller LL. Omvänt kan viij förrättning enligt FBL, ALeller LL visa sig finnas behov av legaliseringisåtgärd. Om frågorna kan lösasgemensamt inom ramen för samma förrättning kan betydande prakliska fördelaruppslå. Det bör därför öppnas möjlighel alt, om del är lämpligt, kombineraförrättning enligt ÄULL med åtgärd enligt FBL, AL eller LL i en gemensamförrättning. 1978/79:191 17 Bilaga 3 Departementspromemorians lagförslag Lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredningoch legalisering Härigenom föreskrives atl 9 8 lagen (1971: 1037) om äganderällsulred-ningoch legalisering skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ Sedan behövliga sammaniräden hållils, skall fasiighelsbildningsmyndighetenpröva vem som bör anses vara ägare till varje särskild fastighei eller lillmark inom fasiighel eller inom samfällighel enligt fastigheisbildningslagen(1970:988) saml upprälla förteckning i enlighet härmed (ägan-derällsförteckning).Förvärv vartill fordras tillstånd av myndighei får ej beaktas förrän tillstånderhållits. Har fastighet delals genom säm- Har fasiighel delals genom säm jedelning, arealöverlålelse eller an- jedelning,arealöverlålelse eller an nan privat jorddelning före den I nanprival jorddelning, som är gil- , skall varje del upplagas ligoch ej är beroende av fastighets- som särskild ägololl i äganderätts- bildning,skall varje del upplagas förteckningen. Detsamma gäller, som särskildägololl i äganderätts- om samfällighel som avses i försia förteckningen.Delsamma gäller, siycket avskilts eller delats genom omsamfällighel som avses i första jorddelning som sagts och, såviu stycketavskilts eller delals genom det skett genom arealöverlåtelse, jorddelningsom nu sagls och, såviti hinder mol avslyckning icke skulle detskett genom arealöverlåtelse, föreligga enligt 10 kap. 2 § andra hindermol avslyckning icke skulle slyckel fastigheisbildningslagen föreliggaenligt 10 kap. 2 § andra (1970:988). (1970:988). Andra slyckel gäller ej sämjedelning, som har omfattatflera fastigheter, och sämjeägoutbyte, om fastighetsbildning i överensstämmelsemed den privata jorddelningen medför skada för innehavare av fordran ellerannan rättighet som besvärar fastighet eller del av fastighet. Denna lag Iräder i kraft den Prop.1978/79:191 18 Hovrätten över och : Förslaget angäende legalisering innebär atl den nuvarandebegränsningen av legaliseringsmöjlighetema slopas. Enligt förslaget kan alllsåäven arealöveriålelser som skell den I juli 1962-den 31 december1968 och andelsöverlåielser som skett den 1 juli 1962-den 31december 1971 legaliseras (9§ ÄULL). Det hade enligt hovrättens mening varit önskvärlmed någon form av karlläggning av de nu ifrågavarande överlåtelserna för atlhärigenom i någon mån kunna få ell grepp om verkan av den föreslagnautvidgningen av legaliseringsinstiluiel. Del måsle emellertid anses värdefulltatl ålgärder vidlas för all få lill stånd en avveckling av alla beslående privalajorddelningar så alt en så fullständig överensstämmelse som möjligl uppnåsmellan den äganderätlsliga indelningen och den officiellafastighetsindelningen. Del är uppenbarl all någon lösning av frågan inle gårall åsiadkomma med de reguljära faslighelsbildningsinslilu-len. Förslaget om enulvidgning av legaliseringsmöjlighetema förefaller därför vara den mestnärliggande och lämpliga lösningen. Av uttalanden i olika lagstiflningssammanhangtorde också framgå att nu ifrågavarande överlåtelser förr eller senare måstegodtas även i fastighetsbildningshänseende genom någon form av legalisering (prop.1970: 145 s. 126 f och prop. 1971: 180 s. 59). Mol bakgrund av det sagda ansersig hovrätten därför, trots avsaknaden av den ovannämnda kartläggningen, kunnatillstyrka förslaget. Hovrätten för Nedre : Hovräuen tillslyrker all förslaget läggs till grund förlagstiftning. Tingsrällen tillstyrker alt nuvarande begränsning i legaliseringsmöjlighetemaslopas. Härmed kan dock ulan olägenhel anstå till dess den enligt tingsrättensmening önskvärda allmänna översynen av fastighetsbildnings-lagstiftningen ägtrum. Det överensstämmer i sak med vad somfördes fram i LMV-promemorian. Överianlmälarmyndighelen i län: ÖLM anser det ur praktisk synpunkt vara av intresse att legaliseringsmöjlighetemaUlslräcks lill arealöveriålelser från åren 1962- 1968 samt till förvärv avandel i fastighet. Prop.1978/79:191 19 I tydlighetens intresse torde på lämpligt säll böra framgåalt 18 S ÄULL inte utgör hinder all kombinera legalisering enligi ÄULL med söklfaslig-helsbildningsålgärd. Det borde också vara möjligt all vid sammanirädevid förrättning enligt ÄULL med slöd av 4 kap. 8 § FBL muntligen ansöka omfastighetsbildning som lämpligen bör prövas vid samma förrättning. Annoriundaförhåller del sig med fastighetsbestämning. Atl möjligheler lill legalisering uiökas all avse gällandeavtal fram lill tillstyrkes. Enligt förslagei lill ändring i 9§ ÄULL kan arealöveriålelserunder perioden 1962-07-01-1968-12-31 saml överiålelser av andel i samfälld marklill uigången av legaliseras. Det har konstaterats all inom länetförekommer ell relalivi stort antal arealöverlåtelser - ofta med vilande-förklaradlagfart - inom den angivna tiden. Vissa av dessa överiålelser är forlfarande ,dock icke alla. Sålunda har - ulan att förvärvslillslånd sökts - överiålelser skellfrån jordbmksfastigheier. Även å dessa överiålelser har sökl lagfartförklarats vilande. Motiv för lagens nuvarande begränsning atl avsesämjedelningar, arealöveriålelser och annan prival jorddelning enbart fram tillden saknas. Enligt ÄULL i dess nuvarande lydelse kan avtal om arealöveriåtelsesom ingåtts 1 juli 1962-31 december 1968 inte legaliseras. Genomen mindre ändring i 9 § i lagen föreslås denna begränsning i legaliseringsmöjlighetemanu slopad. Då nägon saklig grund för inskränkningen numera ej finnes och dåtillämpningen av lagen underlättas, synes ändringen lämplig. Den föreslagna lagändringen är synnerligen angelägen. Denbör därför brytas ut ur lagändringskomplexet och genomföras separat ochomgående. Del saknas anledning atl låla ändringen anslå till dess förslaget iövrigt kan realiseras. I ÄULL föreslås att nuvarande begränsning i legaliseringsmöjlighetemaslopas, så alt även arealöverlåtelse som skett 1 juli 1962-31december 1968 skall kunna legaliseras, givetvis under fömtsättning att överiätelsenhar skett under lagliga former. Förslaget innebär en uppföljning i tiden avgällande regler för att erhålla ett bättre samband mellan civilrätlsligl gilligamarköverlåtelser och fastighetsbildning. Det synes därför medföra en nödvändigmodemisering av gällande regler. Prop.1978/79:191 20 Enligi promemorian (sid. 160) är avsiklen med denföreslagna ändringen i 9S andra siycket lagen om äganderätlsulredning och legalisering,alt nuvarande begiänsning i legaliseringsmöjlighetema slopas och all alllsåäven arealförvärv som skell undi;r liden 1 juli 1962-31 december 1968 skallkunna legaliseras, liksom förvärv av andel i samfälld mark som skell fram lillden . Fråga är om inte denna avsedda ändring, för atl underiäitalillämpningen, kan uttryckas tydligare i lagtext än som föreslagits. Dessulom anföresom sämjeägoutbyten följande. Del får anses vara klarl atl del i JB 1 kap. I Sintagna förbudel mol sämjedelning avser även sämjeägoutbyten. Det bör ocksåvara klart atl lagen angående förbud mot sämjedelning av fastegendom inle avser sämjeägoutbyten. Med nuvarande bestämmelser kan endaslsådana sämjeägoulbyten som lillkommil före legaliseras. 18 § JPär endasl i begränsad omfattning, vid faslighels-bestämning, lillämplig även påsämjeägoulbyten som tillkommit . Om nulidsgränsen borttages för de privata jorddelningar som kan bliföremål för legalisering bordel därmed också vara klarl, alt även sämjeägoutbytensom lillkommil under liden 1 juli 1962-31 december 1971 kan legaliseras. Förslaget lillslyrkes hell. Del måste vara angelägel ochpraktiskt att få den officiella fastighetsindelningen all i siörre ulsiräckningän överensstämma med den fakiiska eller äganderätlsliga indelningen. De föreslagna ändringama tillstyrkes. Behovei av att läckain alla privata jorddelningar är enligt föreningens mening synnerligenangelägel. Dessa ändringar bör därför bryias ut och genomföras för sig omöversynen i övrigi skulle försenas. I delta sammanhang finns anledning atl peka på en oklarheti lagstiftningen. Genom den nya lagsiiftningen på fastighetsrättens områdeavsåg man atl för framtiden skapa full överensstämmelse mellan fastighetsindelningoch äganderätt. När det gäller att förhindra uppkomslen av nya privalajorddelningar har man emellertid utgått från en terminologi, enligt vilkensämjedelning endast innefattar en faktisk delning och inte ägoutbyie. Det kandärför förekomma giltiga sämjeägoutbyten ända . Inte ens denlagstiftning som då tillkom synes utgöra en spärr mot nya ägouibyien. Ägouibyteär nämligen inte att jämställa med förvärv (jfr 4; 7-9 JB). Vetskapen om attförbud saknas mot sämjeägoutbyte kan leda till en ökad användning. 1978/79:191 21 Propositionen ................................................................. .... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Utdrag av protokollet vid regeringsssammanlräde den 15mars 1979 . 1 Inledning ...................................................................... 3 2 Allmän molivering........................................................... 4 2.1 Allmänna synpunkter................................................. 4 2.2 Arealförvärv ............................................................ 5 2.3 Förvärv av andel i samfälld mark ............................ .... 5 2.4 Sämjeägoutbyte ..................................................... .... 6 3 Upprättatlagförslag....................................................... .... 7 4 Specialmotivering ......................................................... 7 5 Hemställan ................................................................... 8 6 Beslul ............................................................................. 8 1 Privalajorddelningar....................................................... 9 2 Uldrag urdepartementspromemorian ......................... .. 14 3 Departementspromemorianslagförslag ....................... .. 17 4 Sammanslällningav remissyttrandena........................... .. 18