prop · G203202 · 1978-12-31 00:00:00 — Etlavgiftsuttag på skulle ge en fondbehållning som molsvarar ire årsutbetalningar och är av samma storiek som vid utgången av . Jag förordarsåledes all avgiftsuttaget lill arbetsskadeförsäkringen i enlighel medriksförsäkringsverkets förslag fastställs lill 0,60 ". för åren 1980-1984.Vidare bör förvaltningskosinadsandelen fastställas till 1/30 av avgiftsuiiaget. Kommunernahar enligt lagen (1976:381) om barnomsorg skyldighet alt anordna barnomsorg iform av förskole- och fritidshemsverksamhet. Förskoleverksamheten, somhuvudsakligen avser barn som inte uppnått skolpliktig ålder, bedrivs i form avförskola saml familjedaghem och annan kompletterande förskoleverksamhet.Fritidsverksamheten, som omfaltar barn upp till och med , bedrivs iform av fritidshem och därtill anknuten friiidsverksamhei saml familjedaghem. Förfinansiering av den kommunala barnomsorgen uigår slatsbidrag. Statsbidragssystemetför barnomsorgen finansieras enligt beslut (prop. 1975/76:92, SoU1975/76:28, rskr 1975/76:219) genom arbetsgivaravgifter. Avgiften beräknas enligl15 § barnomsorgslagen efter samma grunder som gäller för arbetsgivaresskyldighet atl erlägga socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen enligllagen om allmän försäkring. Avgiften utgår för avavgiftsunderlaget. Med hänsyn till utbyggnaden av barnomsorgen har jag i åretsbudgetproposition (1978/79:100, bil. D 2) föreslagil all avgiften fr. o. m.den skall ulgå med 1,9 9), av avgiftsunderlaget. Förnärvarande eriäggs som jag sagt avgift för finansiering av barnomsorgenendast i form av arbetsgivaravgift. Barnomsorgen har emellertid samband medföräldrarnas förvärvsarbeie vare sig de är anställda eller egna företagare. Enavgift av detta slag bör som följd härav beräknas enhetligt för allaarbetsinkomster. Enligt min mening saknas bärande skäl för att deförvärvsinkomster som tillkommer andra än anställda skall vara undantagna fråndenna avgift. Jag förordar därför atl skyldigheten att eriägga avgifter för finansieringav samhällets barnomsorg utvidgas lill att gälla även egenföreiagare fr. o. m.år 1980. Avgiften bör beräknas på samma avgiftsunderlag som gäller försjukförsäkringsavgiften och beräknas tillföra staten ca 200 milj. kr. Förslagelföranleder vissa ändringar i lagen (1976:381) om barnomsorg. De föreslagnareglerna om avgiftsskyldighet för den som haft inkomsi av annat förvärvsarbeteän anställning harlagits in i 16 §. De nuvarande reglerna i 16 § 1978/79:202 36 harförts över till 17 ijoch reglerna i den paragrafen har förts över lill förslåoch andra slyckel i 18 S- Tredje slyckel i 18 5 motsvaras av nuvarande första slyckeli samma paragraf Till följd av ändringarna har hänvisningen i 14 § ändrats. Förslagelföranleder även vissti följdändringar i kommunalskallelagen (1928:370) ochuppbördslagen (1953:272). 5ATP-poäng på vissa bidrag till konstnärer Denstatliga stipendiegivningen lill konstnärer regleras i bl. a. förordningen(1976:528, ändrad senast 1978:222) om bidrag till konstnärer. Enligl förordningensallmänna föreskrifter kan bidrag utgå till svensk medborgare och till konstnärsom inle är svensk medborgare men är stadigvarande bosalt i . Bidrag kaninte utgå till den som deltar i grundläggande konstnärlig ulbildning.Konstnärsbidrag enligt nämnda förordning kan utgå för att ge aktiv konstnär ensådan ekonomisk trygghet under viss lid att han kan ägna sig åt konstnäriigyrkesutövning utan avbrott eller åt experiment och nydanande inom konstnärligverksamhet. Konsinärsbidrag kan ocksä utgå i form av bidrag av pensionskaraktäroch i vissa fall som bidrag till efterie-vande. Slutligen kan konsinärsbidragutgå för atl tillgodose annat behov hos konstnären än som har nämnts,t. ex. ett akut behov av ekonomiskt stöd eller bidrag till bl. a. resor.Konstnärsbidrag kan ulgå till samma konstnär ulan omprövning för högst isänder. Konstnärsbidrag av pensionskaraktär och konstnärsbidrag till efterievandekan dock utgå tills vidare. Sverigesförfattarfond prövar frågan om bidrag till författare, översättare och kulturiournalisiermedan konstnärsnämnden prövar frågan om bidrag lill övriga konstnärer. Konstnärersom står för konstnäriig verksamhei av hög kvalitet och stor betydelse försvenskt kullurliv kan enligl förordningen (1976:504) om inkomstgarantier förkonstnärer beviljas inkomstgaranti. Den som innehar inkomstgaranii skallårligen under sin återstående livstid åter utses till innehavare avinkomstgaranti om inte synnerliga skäl föranleder annat. Enligtförordningen (1962:652, omtryckt 1975:1210, ändrad senast 1978:242) angåendeSveriges författarfond avsätts medel över statsbudgeten i förhållande tillfolk- och skolbibliotekens bokutlåning och bestånd av referensböcker. Med dessamedel finansieras författarpenningen som väsentligen är en individuell och tillutlåningen av den enskilde förfallarens verk relaterad ersättning. De medel somåterstår när författarpenningen har fördelats - fondens fria del - används huvudsakligendels till pensioner och understöd åt upphovsmän och deras efterievande, dels tillstipendier åt förtjänta upphovsmän lill litterära verk samt bokillustratöreroch dels till bidrag till särskilda ändamål som berör litterär verksamhet.Långtidsbidrag ur fonden utdelas i form av beskattade femåriga arbetsstipendier. Förutsättningenför att en ersättning skall bli pensionsgrundande för ATP 1978/79:202 37 äran den utgör ersättning för ulförl förvärvsarbeie och kan hänföras lill antingeninkomsi av anslällning eller inkomsi av annal förvärvsarbeie, t. ex. rörelse. Pensionskommitténhar i betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. behandlat bidragen urbeskattnings- och socialförsäkringssynpunkt. Kommittén konstaterar atl bidragsom är av engångsnaiur är skattefritt. Beviljas bidraget däremoi för tre äreller mer är del all anse som periodisk intäkt och därmed i regelskattepliktigt. Eftersom bidragen beskattas som periodisk intäkt kommer de inteatt ingå i den av konstnären bedrivna rörelsen. Därmed blir de inlepensionsgrundande för ATP enligl reglerna i 11 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL). Mol bakgrund av den uppmjukning som har sken belräffandebestämmelserna om vilka ersättningar som skall beaktas vid beräkning avpensionsgrundande inkomsi kan enligt kommitléns uppfattning vissa bidrag tillkonstnärer ses som ersättning för utebliven inkomst även om konstnärernasverksamhet i detta hänseende inte har ansetts utgöra förvärvsarbete itraditionell mening. Kommittén föreslår atl bidrag som utgår enliglförordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer och syftar till atl ge akiivakonstnärer en sådan ekonomisk trygghet att de kan ägna sig åtsin konstnärliga verksamhet blir pensionsgrundande. Kommillén menar emellerlidalt det varken är lämpligt eller erforderligt att samlliga förekommande bidragoch ersättningar blir pensionsgrundande. Bidrag av pensionskaraktär, bidrag tillefterlevande och bidrag som utges för att tillgodose annal behov hos konstnärd.ex. resebidrag, bidrag för akut ekonomiskt stöd) bör på grund av sin karaklär iniegöras pensionsgrundande. Inte heller inkomstgaranti för konstnärer bör grunda räulill ATP eftersom den i princip är livsvarig och därmed skulle utgå parallellt medpensionen. Eftersomnågot anställningsförhållande inte kan anses föreligga mellan det utbetalandeorganet och bidragsmotiagaren föreslås bidragen grunda rätt lill pension såsominkomst av annat förvärvsarbete än anslällning. Kommittén föreslår emellerlidalt del organ som betalar ut bidraget blir skyldigt alt erlägga desocialförsäkringsavgifter som belöper pä bidraget Kommitténsförslag att vissa bidrag lill utövande konstnärer skall bli pensionsgrundandehar i huvudsak inte mött någon erinran vid remissbehandlingen. Jagdelar kommitléns uppfattning atl vissa beskattade statliga bidrag lill konstnärerkan ses som ersättning för utebliven inkomsi vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst. I likhel med kommittén anser inte heller jag att det bör komma i frågaau vid beräkning av pensionsgrundande inkomst beakta sådana livslängaersättningar som har karaktär av pension eller bidrag i form av inkomstgaranti. Enligtmin mening bör emellertid även andra till kulturellt verksamma personerutgående statliga beskattade bidrag, än de kommittén inskränkt sig till, blipensionsgrundande. a. styrelsen för och 1978/79:202 38 TCOhar framhållit de femåriga arbetsstipendier som utgår ur förfaliarfon-dens friadel. Del bör enligl min mening ankomma på regeringen att i särskild ordningföreskriva vilka bidrag som på delta sätl skall vara pensionsgrundande. 1likhet med kommittén anser jag atl de avgifter till socialförsäkringen m. m.som belöper på bidragen bör utges av de organ som betalar ut bidragen. Kommitténsförslag att bidragen skall grunda räll lill pension som inkomst av annalförvärvsarbete har rönt kritik från bl. a. riksförsäkringsverkei som framhållitatt den försäkrade vid en sådan lösning i vissa fall skulle kunna komma att gåmiste om pensionspoäng. De skäl som framförts gör enligt mitt förmenande atlbidragen, i motsats till vad kommittén föreslagil, vid beräkning avpensionsgrundande inkomsi lill ATP bör anses som inkomsi av anslällning. Någolavgörande skäl mol en sådan lösning har inie framkommit Vidberedningen av denna fråga har jag samrån med chefen för . 6ATP-poäng på dagpenning till frivilliga inom totalförsvaret Värnpliktigsom fullgör repetiiionsutbildning erhåller enligt 7§ värn-pliklsförmånsförordningen(1976:1008) dagpenning. Denna beräknas i princip på samma sätl som gäller försjukpenning enligt AFL. Enligt 11 kap. 2 § jämförd med 11 kap. 5 § samma lag ärden ATP-grundande. Den ulgör också skattepliktig iniäkl enligt anvisningspunkt12 till 32 § kommunalskattelagen. Dagpenningen administreras och utbetalas avde allmänna försäkringskassorna. Enligt7 § förordningen om förmåner till frivilligpersonal m. H., som utfärdatsavregeringen den 14april 1977i försvarets författningssamling (FES 1977:10),skall ersättning till frivilligpersonal, som deltar i krigsförbandsöv-ningeller särskild övning inom del obligatoriska tjänstgöringssystemel, utgå meddagpenning som motsvarar vad som utgår till värnpliktig under repetitionsutbildning.Dagpenningen anses inte som inkomst av förvärvsarbete enligt AFL och beaktasalltså inte vid beräkningen av ATP. Däremot är ersäilningen skattepliktig såsomintäkt av tjänst. Dagpenningen till frivilligpersonal administreras ochutbetalas av frivilligorganisalionerna. 1motionen 1977/78:1498 hemställdes att skulle besluta om sådanttillägg till II kap. 2 § AFL att dagpenning till frivilligpersonal inom totalförsvaret,i likhel med vad som gäller för dagpenning till värnpliktiga, vid beräkning avpensiongrundande inkomsi lill ATP skall anses som inkomst av anställning. Enligtsocialförsäkringsulskoltet(SfU l978/79:3)talar vissa rättviseskäl för att sammaregler skall gälla för värnpliktiga och frivilliga i ATP-hänseen-de. 1978/79:202 39 (rskr 1978/79:20) har i anledning av socialförsäkringsutskoiteis betänkande givittill känna atl den anser att del finns anledning all göra en översyn av deberörda reglerna. Jagdelar den uppfattning som sålunda kommit till uttryck i socialförsäkringsutskoiteisbetänkande atl räiiviseskäl talar för att dagpenning som utgår lill frivilligasom tjänstgör inom totalförsvaret skall behandlas på samma sätt i ATP-hänseendesom den dagpenning som uigår lill värnpliktig som fullgör repetiiionsutbildning.Jag förordar därför all dagpenning som utgår lill sådan frivillig vid beräkningav pensionsgrundande inkomsi skall anses som inkomsi av anställning och grunda rälttill pensionsförmåner frän den allmänna försäkringen. Vidberedningen av denna fråga har jag samrått med chefen för försvarsdepartementet. 7Utvidgning av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter m. m. Vidfastställandet av avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter till bl. a. socialförsäkringarnabeaktas f n. enligt regler i 19 kap. AFL m. fi. författningar förutom summanav utgiven kontant lön endasi värdet av naturaförmåner i form av kost ochbostad. Andra naiuraförmåner bortses det ifrån. Molsvarande gäller enligtregler i 3 kap. och 11 kap. AFL vid beräkning av arbetstagaressjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst inom den allmännaförsäkringen. Föreiagsskaiteberedningenkonstaterar i betänkandet (SOU 1977:86) Beskattning av förelag all systemet attge olika typer av naturaförmåner i stället för en höjd kontant lön fått en alltsiörre utbredning. Som ett av skälen till denna utveckling anger beredningenatt de fakliska kostnaderna arbelsgivaren har och gör avdrag för av praktiskaskäl sällan i sin helhet motsvaras av en förmånsbeskattning hos den anställde. Ytteriigareetl skäl som beredningen anger är alt det inte utgår några arbetsgivaravgifterpå andra naturaförmåner än kost och bostad. Somunderiag för beräkning av arbetsgivaravgifter bör enligt beredningen principielltläggas samtliga naturaförmåner. Av praktiska skäl avstår dock beredningen frånall föreslå en så vittgående utvidgning av avgiftsunderlaget. Beredningenföreslår emellertid atl förmånen alt för privat bruk fä disponera en arbelsgivarentillhörig eller av honom förhyrd bil, vilken enligt beredningen är den utanjämförelse vanligaste naturaförmånen, bör inräknas i underlaget för uttag avarbetsgivaravgifter. För detla lalar enligt beredningen också önskemålet om attföretagare och anställda skall behandlas lika. Beredningen påpekar härvidlagalt egenföretagarens privata utnyttjande av en bil, som utgör inventarium iförvärvsverksamheten, beskattas och därigenom kommer att öka avgiftsunderiaget. Enligtberedningen måste utformningen av en regel om att arbetsgivaren Prop.1978/79:202 40 skallvara skyldig all erlägga arbetsgivaravgifter för värdet av anställdas bilförmånerav praktiska skäl blir schablonmässig. Någon exakt koppling mellan förmånensvid inkomsttaxeringen uppskattade värde och avgiftsberäkningen torde såledesinte kunna komma i fråga. Övervägande skäl talar enligl beredningen för atlvärdet av bilförmånen får fastställas på grundval av bilens prisklass enligt riksskatteverketsanvisningar och en antagen privat körsträcka av I . Har den anställdehaft rält att utnyttja bilen under endasi en del av årel bör givetvisberäkningen göras på ett reducerat underlag. Beredningenföreslår även alt värdet av bilförmån skall beaktas vid beräkning avpensionsgrundande inkomsi till ATP och vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomsi.Samma schablonregel som beredningen föreslår vid avgiftsberäkningen bör enligtberedningen tillämpas ocksä vid förmånsberäkningen. Flertaletav de remissinslanser som yttrat sig över beredningens förslag atl inräkna ävennaturaförmån i form av fri bil har tillstyrkt del eller lämnat det utanerinran. För egen del ansluter jagmig lill beredningens uppfattning att avgiftssystemet bör utformas på ettsådant sätt alt avgifisskyldigheten sä långt del är möjligt görs oberoende avvalet av företagsform. Som beredningen påpekat måste del betecknas somotillfredsställande au arbelsgivaren erhåller en avgiftslindring endasi därförall olika typer av naturaförmåner utges i stället för koniani lön.Förskjutningen från kontant lön till naturaförmån kan vidare få till följd attden pensionsgrundande och den sjukpenninggrundande inkomsten blir lägre än vadden sammanlagda ersättningen från arbelsgivaren motiverar. Av nu anförda skäl anserjagmig i likhet med beredningen böra förorda atl värdet av naturaförmån i form avfri eller delvis fri bil inräknas i avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter.Värdet av förmånen bör som en konsekvens av delta även ingå i underiaget förden anställdes sjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomsi. Vadjag nu har sagt om förmånen av fri eller delvis fri bil äger i och för sig giltighetockså för andra former av naturaförmåner. Att utsträcka förmåner och avgiftsskyldigheimer generellt skulle emellertid ge upphov till betydande praktiskasvårigheter. Somföretagsskatteberedningen konstaierar är bilförmånen den ulan jämförelsevanligaste och ekonomiskt mest betydelsefulla naturaförmånen. Någon ytterligareuividgning av förmåner och avgiftsskyldighei till även andra förmåner börenligt min mening därför inte nu komma till stånd. Ilikhet med beredningen och den uppfattning som företräds av det övervägande antalelremissinstanser anserjag atl värdet av bilförmånen vid beräkning av avgiftsunderiagetmäste göras efter schablonmässig beräkning. Även förmånens värde vid beräkningav den sjukpenninggrundande inkomsten måste av praktiska skäl bestämmas efterschablon. Utgångspunktenför värderingen bör därvid vata att värdet i princip skall 1978/79:202 41 motsvaraden inbesparing av kostnader som den anställde gör genom bilförmånen elleruttryckt på ett annat sätl den ökade löneförmån han får genom bilförmånen.Värdet bör med andra ord så långt som möjligt motsvara de kosinader som hanskulle ha haft om han själv hade ägt bilen. Värderingen bör så långt det ärmöjligt baseras på uppgifter om genomsnittliga fakliska kostnader för bilar iolika pris- och årsklasser. Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomstengörs innan förmånen kommit atl utnyttjas och del saknas följaktligen uppgift omden körsträcka som arbetstagaren nyttjat bilen för privat bruk. Inte heller vidberäkningen av underiaget för arbetsgivaravgiften ärdel lämpligt att krävautredning om antalet körda mil. Schablonen bör därför baseras på en enhetligårlig privat körsträcka. Den bör enligt min mening lämpligen kunna sättas till1 . I defall den anställde haft rätt att utnyttja bilen under endasi en del av årel börgivelvis beräkningen göras på elt med hänsyn härtill reducerat underlag. Förmånsvärdetbör reduceras även i de fall arbetslagaren har att eriägga exempelvis någonform av avgift för rätten att utnyttja bilen för privat bruk. Delankommer enligl gällande lagstiftning på riksförsäkringsverkei att föreskrivaregler för värdering av naiuraförmåner. Kompetensen all besluta omverkställighetsföreskrifter ligger emellertid numera primärt hos regeringen.Regeringen kan dock tilläggas rätt att delegera denna uppgift lill viss myndighet.När det gäller frågan om värdering av bilförmåner bör sådan delegeringlämpligen ske till . Genom atl anlita denna teknik får manulrymme för den fiexibilitet som är nödvändig på områdei. Reglerna bör uiformasi enlighet med detta. Jagförutsätter att samråd kommer alt äga rum med när det gälleralt arbeta fram underlag för beräkning av bilförmånens värde. Jagdelar den uppfattning som framförts av bl. a. riksförsäkringsverkei och ,alt schablonen inte bör göras tillämplig vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst. Till grund för denna beräkning ligger f n. enligt 11 kap. 4 § AFL denförsäkrades laxering till statlig inkomstskatt. I den mån den försäkradeåtnjutit bilförmån kommer denna atl vid taxeringen åsättas etl värde tillledning för beskattningen. Alt vid beräkningen av den pensionsgrundandeinkomsten införa avvikande bestämmelser för värderingen av bilförmån bör enliglmin mening inte komma i fråga. Jag förordar därför att till grund för värderingav bilförmån, i likhet med övriga naturaförmåner och lön, vid beräkning avpensionsgrundande inkomst läggs den försäkrades taxering lill statliginkomstskatt. I vissa fall då den försäkrade inle är skaltskyldig här i riketoch således inte heller någon taxerad inkomsi beräknas på grund av inkomst avanställning får emellertid schablonen lillämpning även vid beräkning avpensionsgrundande inkomst. Vidberedningen av denna fråga har jag samrått med chefen för budget-departementet. 1978/79:202 42 I enlighelmed vad jag nu har anfört har inom upprällals förslag lill 1 lag om procentsalser för uttag av avgift tillförsäkringen för lilläggspension, 2 lag om procentsats för uttag av avgift lillarbetsskadeförsäkringen, 3 lag om ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg, 4 lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5 lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomsienligl lagen (1962:381) om allmän försäkring, 6 lag om ändring ilagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m., 7 lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 8 lag om ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgifi, 9 lag om ändring i lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgift, 10 lagom ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, 11 lagomändring i lagen(1973:372)om arbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsmarknadsstödet, 12 lagom ändring i lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift lill arbetsmarknadsutbildningen, 13 lagom ändring i lagen (1975:358) om vuxenuibildningsavgift, 14 lag om ändring i lagen (1961:300) om avgifi till sjöfolks pensionering, 15 lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 16 lag om ändring i uppbördslagen (1953:272). Vidupprätiandei av lagförslagen har jag samråll med chefen för (punkt 8, 9, 11 och 12), chefen för (punkt 10), chefen förutbildningsdepartementet (punkt 13), chefen för (punkt 14) och chefen för budgetdepariementei (punkt 15 och 16). 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Ändringarnai denna paragraf har föranletls av atl värdet av bilförmän skall inräknas iunderlaget för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Med naturaförmån iform av bil avses förmån i form av helt eller delvis fri bil, fri bil somtillhandahålls den anställde av arbelsgivaren och del gäller oavsett om arbetsgivarenäger bilen eller disponerar över den på annan grund. Somframgått av den allmänna motiveringen skall värdet av förmånen uppskattas efterschablon. Av tillägget till sista stycket framgår au samma schablon som gällerför värderingen av förmånen vid bestämmande ay avgiftsunderlaget enligt 4 §lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter Prop.1978/79:202 43 enligllagen om allmän försäkring, m. m. skall tillämpas vid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomsi. Avtillägget till första stycket första punkten framgår att värdet av bilförmånskall beaktas även vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi förtilläggspensionen. Av den allmänna motiveringen har framgått alt värderingen avförmånen i detta hänseende skall ske i enlighet med det värde förmånen åsättsvid taxeringen lill statlig inkomstskatt. Ändringeni första stycket i) innebär atl frivillig som genomgår utbildning under krigsförbandsövningeller särskild övning inom värnpliklsutbild-ningen och därvid erhållerdagpenning enligt bestämmelserna i 7 § förordningen omförmåner till frivilligpersonal m. fi. (1977:10)får tillgodoräkna sig dagpenningen som pensionsgrundande inkomst. Somframgått av den allmänna motiveringen skall vissa bidrag till konstnärer m. fi.vara pensionsgrundande. Bestämmelserna härom har tagits in i första slyckel m).Utformningen av bidragsreglerna ankommer på regeringen. Det har därför ansettslämpligt atl regeringen får förordna om vilka bidrag som skall avses medbestämmelsen. Såsom har framgått av den allmänna motiveringen är avsikten atlenbart sådana statliga, beskattade bidrag skall bli pensionsgrundande som utgårför atl ge aktiv konstnär, författare eller annan sådan ekonomisk trygghetunder atl han kan ägna sig åt konstnärlig eller litterär verksamhei. Ändringarnai andra och iredje stycket föranleds av atl bilförmån skall ingå i underlagetför beräkning av arbetsgivaravgifter. Regler om värderingen av förmånen har påmotsvarande sätt som gäller för övriga naturaförmåner tagits in i 4 § lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Ändringeni fjärde stycket föranleds av atl lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring harupphävts och ersatts med lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Ielt nytt sista stycke har tagits in en regel att den som ulgivil sådani bidrag lillkonstnärer m. fi. som avses i 11 kap. 2 § första stycket m) skall i vad avser bidragetanses som arbetsgivare.