prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Folk- och bostadsräkningar i har sedan läng tidtillbaka varit komplicerade totalundersökningar omfattande ett stort antalvariabler. Ett väsentligt motiv för undersökningarna var länge att man fickuppgifter om antalet personer, hushall, lägenheter etc, med en långtgåenderegional fördelning. Detta inslag av räkning har efter hand fått en mindrebetydelse vilkel innebär alt benämningen "folk- och bostadsräkning'"numera inte ger en riktig uppfattning om ändamålet med och innehållet iundersökningen. Med hänsyn till de ändrade förhållandena bör benämningen folk-och bostadsräkning inte längre användas. Utredningen föreslär i stället namnethushälls-, bostads- och sysselsättningsundersökning (HBS) vilket ger en bättreuppfattning om tyngdpunkten i undersökningen. Utredningens förslag till framställning av befolknings-,sysselsättnings-, pendlings-, hushälls- och bostadsdata 1980 och i ett längrelidsperspektiv har grundats pä erfarenheter och synpunkter från användare ochandra intressenter. Datainsamlingsmöjligheter, framtida produktionstekniskamöjligheter och rena kostnadsöverväganden har slarkl påverkat utformningen. Kosinaden för den undersökning (hushålls-, bostads- ochsysselsätl-ningsundersökning , HBS 80) som utredningen föreslår ärungefär hälfien sä stor som kostnaden för FoB 75. HBS 80 kan delas i två avsnitt. Det är delssysselsättningsdelen som huvudsakligen är baserad på uppgiftslämnande frånföretagen med hjälp av kontrolluppgiften, dels hushålls- och bostadsdelenbaserad på blanketter som insamlas frän allmänheten och vissa uppgifter som1980 skall insamlas vid genomförandet av den allmänna fastighetstaxeringen1981, Utredningen vill genom uppdelningen peka på att dessa tvä delar äroberoende av varandra och atl de i det mer långsiktiga perspektivet intebehöver genomföras i en sammanhållen undersökning. HBS 80 är dock av prakliskaoch ekonomiska skäl organisatoriskt sammanhållen. Analysenav användningen av data från folk- och bostadsräkningarna visar att fleraetablerade planeringsmodeller och rutiner, inom ramen för samhällsplaneringen ivid mening, har behov av befolknings-, sysselsättnings-, pendlings-, hushålls-och bostadsuppgifter med möjligheter till långtgående regional och lokalredovisning. antal i tidigare räkningar inkluderade variabler har haft enliten om ens någon användning för samhällsplaneringen. Andra uppgifter harvisat sig främst komma till användning pä central myndighetsnivå där man intehaft speciell nytla av de detaljerade redovisningsmöjligheter på ochregional nivå som tidigare främst ansetts motivera en totalundersökning avkonventionell FoB-iyp. Prop.1978/79:128 22 En bakgrund vid utformningen uv förslaget till enundersökning 1980 har varil genomgängen av motsvarande räkningar under perioden1950-1970 och den särskilda utvärdering av FoB 75 som företagils.Utvärderingen, som till stor del genomförts inom SCB, har visat att väsentligarationaliseringar går all genomföra i framtida undersökningar. och planerar allgenomföra folk- och bostadsräkningar 1980-81 men pä olika sätt. Det längsidrivna försökel att rationalisera folk- och bostadsräkningen pägär i ,där man 1981 satsar pä en "uppgörelse"" huvudsakligen baserad påolika administrativa register. Metoderna är dock ännu relativt oprövade ochden registersamordning som förberetts i har slött pä flera praktiskaproblem i genomförandeskedet. I bäde och ingär i planerna attfolk- och bostadsräkningen 1980 till stor del skall baseras på uppgifierinsamlade med blankett frän allmänheten. Vissa uppgifter avses dock bliinhämtade från olika befintliga register. Erfarenheterna frän grannländerna tordefrämst komma att få betydelse för svenskt vidkommande i de mer långsiktigaövervägandena och utvecklingsarbetet inför 1980-talels databehov. har inte iklätt sig nägra bindande förpliktelseratt i internationella sammanhang redovisa den statistik som konventionelltförknippas med en folk- och bostadsräkning. Om och hur en undersökning skallgenomföras 1980 kan således beslutas utifrån nationella överväganden. Betydelsen av folk- och bostadsräkningar för kontroll avden löpande folkbokföringen har efter hörande av () kunnatkonstateras endast vara marginell. RSV anser att folk- och bostadsräkningar ärett bra hjälpmedel, att de dock inte kan motiveras av RSV:s kontrollbehov ochatt RSV vid en ev. utebliven folk- och bostadsräkning kan utveckla alternativakontrollmetoder. Eftersom lämnar ett förslag till undersökning1980 föreslås RSV få rätt ta del av innehållet för kontroll av den löpandefolkbokföringen. Det finns ett flertal datakällor som i nuvarande skick ellerefter viss utveckling skulle kunna utgöra grund för befolknings-,sysselsättnings-, pendlings-, hushålls- och bostadsstatistik. De dalakällor -direkta säväl som indirekta - som har övervägts är följande Datakällor där allmänheten är uppgiftslämnare: - riksförsäkringsverketsregister Datakällor där företagen är uppgiftslämnare: - industristatistikenoch lantbruksregistret vid SCB Vissa andra källor: - förelagsenkäterinom informationssystemet företag - samhälle - bostads- ochhyresundersökningen. Flera av de angivna källorna kan emellertid - i varje fallpå kort sikt -inte komma i fråga. Detta gäller den allmänna självdeklarationenoch register. De urvalsundersökningar som nämnts kan inte utgöra annalän komplement lill en särskild undersökning 1980, eftersom precisionen blirför läg pil regional och lokal nivä. Vissa av de angivnadatafångstmöjligheterna har en ofullständig täckning för de populationer ochuppgifter som är av intresse i detta sammanhang. 1 iden är ocksä för kort föratt planera för och genomföra en sådan utbyggnad av dessa källor att de skullekunna ersätta annan uppgiftsinsamling för samhällsplaneringens ändamål. De kiillor som svarar mot innehållsmässiga,kostnadsmässiga och praktiska krav pil en undersökning 1980 framgår avnedanstående sammanfattning av utredningens förslag till undersökning avhushåll, bostäder och sysselsättning 1980. Utredningen föreslär att sysselsättnings- ochpendlingsstatistik i HBS 80 framställs med anlitande av nedanstående källor. SKATTEADMINISTRATIONENS KONTROLLUPPGIFT IKU) CENTRALA FORETAGS-REGISTRET (CFR) INKOMSTREGISTRET(INK) REGISTRET ÖVER TOTALBEFOLKNINGEN (RTB) Uppgifter om sysselsättning föreslås insamlade genomkontrolluppgiften för gruppen anslällda. , som upprättas vidSCB på grundval av taxeringsuppgifterna, föreslås använt bl.a. för attavgränsa företagargruppen. Dessa två källor kommer att ge underlag lillredovisning av sysselsättningsstatistik. Sambearbetning av uppgifterna frånkontrolluppgifterna (KU) med en uppdaterad och särskilt anpassad version avCFR (fortsättningsvis benämnt arbetsställeregistret) möjliggör redovisning avnäringsgrensfördelad sysselsättningsstatistik. Arbetsställeregislret förutsättsefter uppdatering och komplettering innehålla uppgifter om var (län, kommun,tätort/glesbygd, nyckelkodområde) arbetsstället är beläget. RTB skall efter uppdatering och komplettering kunnaleverera uppgifter om var den anställde bor (län, kommun, tätort/glesbygd,nyckelkodområde). Dessa uppgifter tillsammans med uppgifter om arbetsplatsensbelägenhet möjliggör att pendlingsstatistik kan redovisas.Sysselsältningsdelen i detta utförande beräknas kosta ca 17 milj. kr. exklusivekostnader för uppgiftslämnandet. Tidsåtgången för företagens uppgiftslämnandehar uppskattats till ca lOOOOO tim. förutom viss insats för förberedelser. Ulredningen föreslår alt hushålls- och bostadsstalistik iHBS 80 framställs enligt nedanstående principiella modell. Med hjälp av personblanketten insamlas frän allmänhetenuppgifter som ger underiag för att framställa slatislik över hushällens storlek(antal personer) och deras sammansättning (hushållssiällning). En någotutbyggd upgifisinsamling i den allmänna fastighetstaxeringen jämfört med föregåendetaxering ger efterfrågade bostadsuppgifter. Framställningen av enbartbostadsstatistik beräknas kosta 5 milj. kr. Framställningen av hushållsstatistikoch kombinerad statistik över hushåll och bostäder kan enligt föreslagen metodendast göras genom en sambearbetning av person- och bostadsuppgifter och lederdärför till en så hög kostnad som 45 milj. kr. Utredningen föreslår av dennaanledning att andra metoder studeras, så att man ev. skall kunna framställahushållsslatislik och kombinerad statistik över hushåll och bostäder till enlägre kosinad. Utöver det här beskrivna huvudalternativet framläggs ocksåtvå andra alternativ som vartera förordas av två av utredningens ledamöter. Idet ena fallet föresläs att ingen blankettundersökning görs, i det andra falletatt blankettundersökningen också omfattar sysselsättningsfrågor. Utredningen föreslår att materialet från HBS 80 skallgöras mer tillgängligt för samhällsplaneringen än vad som varil fallel vid FoB70 och FoB 75. En föruisättning är därvid att uppgiftslämnarna prövas intekunna komma lill skada och att den av forsknings- och planeringsorganenslilllänkta användning stär i överensstämmelse med det lagstadgade syftet förHBS 80. Utredningen har utformat ell författningsförslag, förslagtill lag om hushålls-, bostads- och sysselsättningsundersökning 1980. Ilagförslaget regleras innehåll, datafångst och samverkan mellan SCB, andramyndigheter och kommunerna. Vidare regleras den föreslagna uppgiftsplikten ochdärmed sammanhängande sanktionsregler. Bestämmelser om sekretess- ochutlämnande av material från HBS 80 har även infogats i lagen. 1978/79:128 25 Lag om hushälls-, bostads- och sysselsällningsundersökningin- 1980 Enligt beslut föieskrivs följande. 1 § För framställning av statistik för samhällsplanering,forskning och allmän information saml för koniroll av lolkbokföringon genomför statis tiska centralbyrån allmän hushälls-, bostads- och sysselsällningsunder sökning . Undersökningen sker med hjälp av auiomalisk databe handling. Till undersökningen lämnas enligt denna lag hushalls-,bostads- och sysselsättningsuppgift samt uppgifi förarbetsställeidentifiering. Hushållsuppgift skall lämnas av den som är född är 1964eller tidigare och som är bosall och/eller kyrkobokförd här i rikel under denlidsrymd som undersökningen avser. Bostadsuppgift skall lämnas i samband meduppgiftslämnandet till den allmänna fastighetstaxeringen 1981 av den som ärägare av fastighet ä vilken finns bostadslägenhet. Sysselsättningsuppgift och uppgift förarbetsställeidentifiering skall lämnas av den som är skyldig att lämnakontrolluppgift för annans taxering enligt 37 § I mom. 1 och 2 taxeringslagen(1956: 623) avseende . Uppgift skall lämnas och avse förhällandenunder tidsrymd som fastställs av i samräd medriksskatteverket. 2 § Hushållsuppgift lämnas pä blankett, som, jämteanvisningar, fast ställs av centralbyrån efter samråd med datainspektionen. till handahåller uppgiftslämnarna blanketter samt port ofria svarskuvert. Uppgiftslämnande enligt föregående stycke innefattar ävenkontroll och beriktigande av maskinellt förhandsifyllda uppgifter. Sammanboende makar fär lämna hushällsuppgifter gemensamipå en blankett. Sädan blankett fär även omfaila barn i hushållet födda 1962eller . Blanketten underskrivs av den som lämnar uppgiften. Dennasvarar för uppgifternas riktighet. 3 §Hushållsuppgift lämnas senast som fastställs enligt I ij sjättesiycket till insamlingsställe, som sägs i 10 S tredje stycket. 4 §Hushållsuppgifi skall innehålla följande uppgifter, dels för innehavare avbostaden församling och fastighetens beteckning utdelnings- och ortsadress saml dels för annan boende i hushållet namn, personnummer och hushållsställning Uppgifter om de boendes namn, personnummer ochhushållsställning enligi första stycket behöver endast lämnas av den som undertidsrymd som fastställs enligt I § sjätte stycket innehar och stadigvarandebebor bostadslägenhet här i riket. Med innehavare av bostadslägenhet avses den Prop.1978/79:128 26 som pil grund av iiganderäll. bostadsrätt, hyresräii ellerannat avtal förfogar över lägenheten. 5 S Bostadsuppgift inhämias frän den allmännafastighetstaxeringen 1981. För fastighet med en bostad lämnas uppgifi pä fastighetstaxerings- blankett och för fastighet med fiera bostäder lämnas uppgifterna pä sär skild lägenhelsförleckning. A. för fiistighei, p;i vilken byggnad innehållandebostadsliigenhet är belä gen, uppgift om kommun och församling där fastigheten är belägen, ägarens namn och postadress samt B. för byggnad, i vilken finns bostadsliigenhet,utöver uppgifterna under A., uppgift om byggnadsnummer, fastiphetstyp, hiislyp. huruvida mer än hälften av husets våningsyla upptas avannat än bostad. byggnadsår och ombyggnadsär samt förekomst av vatten,avlopp och centralvärme C. för varje bostadslägenhet, uppgift om upplätelseform, antal rum som används endast till annal än bostad,förekomslen av kök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosett, lägenhetsinnehavarens namn samt lägenheisnummer D. för ej upplåten bostadslägenhet uppgift om orsakenhärtill. 6 § Sysselsätlningsuppgift och uppgifi förarbetsställeidentifiering skall lämnas i samband med alt kontrolluppgift lämnas avseende tid som be stäms enligt 1 *i sjätte siycket. Sysselsätlningsuppgift skall avse arbetstidsmått somfastställs av . 7 8 Förundersökningen inhämtas från sädan kontrolluppgift som avses i 1 S femtestycket upgifier som avses i 6 S, uppgifterom personnummer/organisationsnummer,och beträffande inkomst uppgift om förmånen för anställd avser inkomståreteller del av år. 8 § Uppgifi ompersonnumer, civilstånd, församling och fastighetsbeteckning, utdelnings- ochortsadress, samhörighetsbeteckning, medborgarskap samt födelseland inhämtasfrån regisier över totalbefolkningen. Uppgifter ominkomst inhämtas från centralbyråns taxeringsband och uppgifter om företagsnamn och form, antal arbetsställen samt arbetsställets namn. storlek, sektorlillhörighel,belägenhet och näringsgrenskod frän centralbyråns cenlrala företagsregister. Vidare inhämtas uppgifterom tätortstillhörighet förfastigheter från länsstyrelsernas fasiighetsband samt uppgifter om koordinaterför fastigheter från . 1978/79:128 27 9 S Önskar statistiska centralbyriin med hjälp avautomatisk dalabe handling använda ytierligare uppgifter tillsammans med uppgifterna för undersökningen för sädana statistiska ändamäl som anges i I S. fordras be slut eller lillständ som avses i datalagen (1973: 289). 10 S Del äligger kommun all lämna information omhushälls-, bostads- och sysselsäitningsiindersökningen. Kommunen skall ocksä biträda vid di stributionen LIV blanketlerna lör hushållsuppgifi samt vid upprältandet och insamlingen av dessa uppgifter. Kommunen svarar för att de insamlade uppgifterna granskasoch i berett skick överlämnas till för fortsattbearbetning. Kommunen och lokal skattemyndighet skall vid gemensamtinsamlingsställe mottaga och vidarebefordra blanketterna för hushällsuppgiftsamt blankeitcrna för allmän fiistighetstaxering är 1981. Kommunen skall vidare uppdraga ät särskiltgranskningsorgan att handha de göromäl. som avses i första och andra slyckel idenna paragraf. Kommun kan lillsammans med en eller flera andra kommunerinräita eu gemensamt granskningsorgan. Innan gemensami granskningsorgan inrättasskall samräd ske med . 11 S Del äligger kommun och länsstyrelse att biträdastatistiska central byrån med att upprätta ett arbetsställeregister för undersökningen. Innehället i arbetsställeregislret fastställs avcentralbyriin. 12 S Kommun skallutse granskningsledare och ställföreträdare fördenne. Kommun skall vidaresörja för att granskningspersonal utbildas för sina arbetsuppgifter. 13 SGranskningsledaren eller den han utser fär av uppgiftsskyldig enligt denna laginhämta upplysningar rörande förhällanden som omfattas av uppgifisskyldigheten. 14 § Harhushällsuppgift eller uppgift enligt 5 och 6 SS ej lämnats vid föreskriventidpunkt eller lämnas ej upplysningar som har begärts enligt 13 S. färgranskningsledaren eller anmana den uppgiftsskyldigeatt fullgöra sin skyldighet. Innan anmaning utfärdas, bör den uppgifisskyldige, omdetta kan ske ulan olägenhet för undersökningens planenliga genomförande, pälämpligt sätt erinras om skyldigheten att lämna föreskrivna uppgifter ochupplysningar. Om anmaningen ej efterkoms, kan pägranskningsledarens eller begäran vid vite föreläggaden uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Vite får ej beslämmas underetthundra kronor eller över ett . Försuttet vite utdöms avlänsrätten. Besvär över beslut om vitesföreläggande och beslut om viteföres hos kammarrätt, 15 S Statistiskacentralbyrån och kommuns granskningsorgan skall tillse att den uppgiftsskyldigeej betungas onödigt. 16 §Folkbokföringsmyndighet har rätt att i enlighet med anvisningar fränstatistiska centralbyrån ta del av hushållsuppgift och lägenhetsförteckningför kontroll av folkbokföringen. Prop.1978/79:128 28 17 8 Uppgift hos statistiska centralbyrän som avses iilenna lag lär liim nas till annan myndighet efter medgivande av centralbyrän. Medgivande får lämnas endasl om uppgiften skall användas för sädana ändamäl som anges i I §. Förstastycket gäller ej tillhandahällande av uppgift efter framsiällning avriksdagens ombudsmän, justitiekanslern eller domstol. Utan hinder av förstastycket får vidare regeringen för särskilt fall medge all uppgift lämnas uttill annan myndighet. 18 § Den som tagitbefattning med uppgift som avses i denna lag liir ej obehörigen yppa dessinnehåll. 19 § Anvisningarom förfarandet vid undersökningen lämnas i vad sädana rör länsstyrelserna, delokala skattemyndigheterna och pastorsämbetena av ochstatistiska centralbyrän saml i övrigt av . Förutnyttjande av uppgifter enligt 5-7 SS i undersökningen sker samråd mellanstatistiska centralbyrån och . Blankett,eller annat dylikt underlag, för lämnande av kontrolluppgift skall innehållaupplysning om vilka uppgifier som endast insamlas för de ändamål som anges idenna lag. Denna lag träder i kraft efter det att denutkommit frän trycket. Prop.1978/79:128 29 Bilaga3 Sammanställning av remissyttrandena AMS: Styrelsen vill understryka utredningens uttalanden omangelägenheten av att finna sädana former för uppgiftsinsamlingen attproduktionsprocessen kan förkortas. Detta är särskilt viktigt som kraven päökad aktualitet i planeringen blir allt starkare. Utredningensförslag att i sä stor utsträckning som möjligt utnyttja existerandeadministrativa regisier och andra källor innebär därför enligt arbetsmarknadsstyrelsensuppfattning en väsentlig förbättring jämfört med tidigare folk- ochbostadsräkningar. Resultaten kan komma fram snabbare och möjligheter finns atlsenare återkomma med ärliga undersökningar. Erfarenhetsmässigt gäller dock attuppläggning och samköming av registerdata är en mera arbetskrävande ochkomplicerad verksamhet än vad som kan överblickas i introduktionsskedet.Styrelsen förutsätter därför att tillräckliga resurser avdelas för att HBS 80skall kunna genomföras enligt förslagen. Bosiadsslyrelsen: FoB-data om bostäder och bostadshushållger grundläggande information om befolkningens bostadsförhållanden och om förändringarav dessa. De är den viktigaste källan för analys av befolkningensbostadsförhällanden och bostadspolitikens resultat och utgör underlag förbostadspolitiska ätgärder. De är ocksä ett viktigt underlag för prognoser ochplanering av bostadsförsörjningen. Utredningen har i alltför hög grad begränsatsin behovsanalys till det sistnämnda motivet vilket kan leda till enunderskattning av undersökningarnas betydelse. Statsmakterna skulle knappast kunna föra en effeklivbostadspolitik utan all ha de informationer som traditionellt erhålls ur FoB.På riksnivå skulle uppgifter i och för sig kunna tillgodoses av urvalsundersökningar.Genomförande, lokal uppföljning och planering av bostadsförsörjningen äremellertid kommunala uppgifter. De kräver en långtgående lokal redovisning avgrunddata om bostäder och bostadshushåll samt möjlighet att kombinerahushalls- och bostadsuppgifter. Föratt tillgodose kommunernas behov mästeuppgifter framställas genom totalräkning. Fränbostadsförsörjningens synpunkt är det väsentliga värdet med FoB att den vid ettoch samma tillfälle redovisar uppgifterom bäde lägenheier-iia och om bosiadshiishållensamt att dessa uppgifter kan kombineras. Om dessa krav tillgodoses och denstatistiska kvaliteten blir bra är formen för uppgiftsinsamling en underordnadfråga. Dalainspeklionen: Inspektionen finneratt iallt väsentligt har beaktat de synpunkter som datainspektionen funnitanledning att föra fram beträffande tidigare folk- och bostadsräkningar.Datainspektionen anser atl en hushålls-, bostads- ochsysselsättningsundersökning bör kunna genomföras 1980 enligt FoB-utredningensprincipiella uppläggning. Förslaget är dock inte så utförligt att dettauttalande kan, beträffande enskilda delar, betraktas som ett yttrande enligt 2§ andra stycket i datalagen. DEFU: Med utgängspunkt i de redovisade behoven tillstyrkerDEFU ansatsen i förslaget till HBS-80 som alternativ till folk- ochbostadsräkningarna i iraditionell bemärkelse. Det är myckel tillfredsställandeatt utredningen genom avvägningar av behov, uppgiftslämnarinsatser, samord- Prop.1978/79:128 30 ningsmöjligheter, administrativa konsekvenser ochkonslnader förcslär ett begränsal totalt uppgifisinhämiande jämfört medtidigare genomförda folk-och bostadsräkningar. Förslaget innebär emellertid atten viss övervältring av iippgiftslämnarbördan frän individer till företag sker.Omfattningen t)ch ki)stnaderna som en följd av detta har dock endastöversiktligt belysts av utredningen. JK: Den föreslagna uppläggningen av undersökningen visaratt utredningen siriivai efter att nedbringa de olägenheter som ettuppgiftslämnande frän allmänheten innebär. Detla kommer bl. a. till uitryckgenom de förslag om inhiimtande av uppgifter från redan befintliga källor sombetänkandet innehåller. Mol detta harjag naturligtvis inga invändningar. Ulanalt vara expert pa områdel villjag emellertid ifrågasätta om det inle ärmöjligt att helt slopa ett uppgiftslämnande frän allmänheten. Jag hänvisarhärvid till vad bl. a. Ulredningens ordförande anfört (s. 189). Koiyiinkiiirinsiititiei: Den föreslagna hushälls-,bostads- och sysselsätt-ningstindersökningen (HBS 80) är upplagd pä ett heltnytl sätt och innebär en ökad registersamordning och ökat utnyttjande avadministrativa material jämsides med en minskning av de direkt infordradeuppgifterna pä personblanketten jämfört med tidigare genomförda molsvarandefolk- och bo-sfadsräkningar. Institutet finner uppläggningen tilltalande ochdet är värt att notera, att utredningens förslag innebär attkostnaderna för denna nya räkning beräknas bli avseviirl lägre än för detidigare folk- och bostadsräkningarna. Som utredningen framhåller, kanvisserligen de uppgifter som del här rör sig om i den mån syfiet är attinhämta information för landet som helhet i stor utsträckning med fördelinsamlas med hjälp av urvalsundersökningar till avsevärt lägre kostnader.Totalundersökningar av denna typ är sålunda motiverade främst av behovet atterhålla lokal och regional statistik. Om de av dessa skäl - som utredningenföreslår - ändå görs, är det emellertid önskvärt att de också utnyttjas för atttäcka informationsbehov, som är svära att tillgodose pä annatsätl. Till övervägande delen är de uppgifter, som erhålles vialoialräkningar av den här aktuella typen, primärt av marginellt intresse i denlöpande verksamheten vid institutet. En annan sak är att uppgifier som insamlaspä detta sätt ger bättre underlag för statistik, som institutet kan ha intresseav dels i samband med den löpande konjunkturbevakningen, dels för allmännautrednings- och forskningsändamål. Delta gäller t.ex. i de fall sädana dataanvändes för avstämning och samordning inom nationalräkenskaperna, som utgören grund för institutets konjunkturanalys- och prognosverksamhet. Frän desynpunkter som här angetts är det av stor vikt atl uppgifterna är jämförbaramed varandra i de olika räkningarna. Sunens planverk: För atl kartlägga behovei av FoB-data harutredningen genomt"ört en konsumentanalys som visar hur och i vilkenomfattning det insamlade materialet används.