prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — RSV får därför föreslå all formerna för sialsbidrag till skogsbmksplaneraltemativt områdesplaner med redovisning per bmkningsenhel blir sådana all destimulerar skogsägare lill att använda dessa möjligheter även med veiskap omatt man kan åläggas att redovisa planinnehållet i fastighetsdeklaration. 8.2 Lantbruksstyrelsen: Lantbruksstyrelsen har inget attinvända mot ut redningens förslag att stimulansbidrag skall utgå till skogsbmksplaner. Lanlbruksstyrelsen har inte heller något att erinra mol ulredningensförslag vad avser översiktliga skogsinvenleringar. 8.3 Styrelsen för :------------------ Styrelsenvill framhålla vikten av att riksskogstaxeringen i olikaavseende kan förbättras och utökas. 8.4 :-- är---- positiv tillföreslaget stimulansbidrag till upprättande av skogsbmksplaner. ----- Bidraget till fastighetsvis plan bör som regelberäknas med hänsyn till den merkostnad som uppslår vid samtidig registreringav fastig hetsvisa uppgifter och översiktlig inventering. Då syftet enligt utredningen är atl förmå framför allt mindre skogsägare att låta upprätta plan, föreslår styrelsen, alt bidrag ulgår med per plan och brukningsenhet, dock högsl motsvarande merkostnaden för planen. Kostnaderna för detta stimu lansbidrag beräknas till ca . anser att det är utomordentligtbetydelsefullt att över siktlig skogsinveniering kan bedrivas systematiskt över hela landet. Verksamheten bör bedrivas av skogsvårdsorganisationen ochomfatta skogsmark där privata skogsägares innehav i huvudsak finns. anser atl kosinaden för översiktligaskogsinventeringar är större än utredningen beräknat eller sammanlagl ca15 milj kr per Utredningen har föreslagil ett 15-årigtrevideringsintervall. Normalt är målsättningen alt utföra revidering vart 10;eår. anser alt detta revideringsintervall inte bör frångås. 8.5 : Naturvårds- ochmiljövårdshänsynen i skogsbmket, som enligt lag skall ingå som ett normalt ledi allt skogsbmk, bör mer konkret än komma till uttryck i alla skogsbmksplaner som upprättas av statliga myndigheter eller med stöd av allmänna medel. De mer naturvårdsinriktade skogsbruksplaner för vilka avsät ter särskilda medel, bör i försia hand avse områden där överväganden om särskilda åtgärder enligt naturvårdslagen är aktuella. 8.6 : 1 belänkandet framhålls ocksåbelydelsen av ell utförligt planeringsunderlag inom skogsbmkets område såväl på riks- som på regionalnivå. Styrelsen delar utredningens uppfattning på Prop.1978/79:110 203 denna punkt och vill i detta sammanhang peka på behovet aven förbättrad sysselsättningsslatistik på skogsbmkets område. 8.7 :-- vill i detla sammanhangframhålla att deförsök med naturvårdsinriktade skogsbmksplaner som påbörjats är av stortintresse i planeringssammanhang. därför angeläget att särskilt stöd ges för upprättande avsådana planer. Stödet bör i första hand ges till de områden som enligtkommunala planer bör planeras vidare i dessa avseenden. -------- vill poängtera belydelsen av altlämpligt inventerings- material om skogen finns att tillgå som underiag för kommunala och regio nala planeringsöverväganden. Verkei inslämmer i utredningens förslag att de uppgifier som kontinuerligt samlas in i samband med skogsbmkets driftsplanläggning bör ställas till förfogande i lämplig form för atl bl. a. ut göra underlag för den fysiska planeringen. -------- anser atl detaljerade skogsmarksinvenleringarbör ut föras för i första hand begränsade områden där väsentliga inirång på skogs mark sker eller förväntas ske, t ex nära större tätorter eller inom livligt be sökta rekreationsområden eller inom områden med siarka bevarandein tressen. 8.8 : Skogsbruksplaner.-------------- Detkan för tjäna att påpekas i sammanhanget att åtgärden (att med statsbidrag stödja sådana planer) i likhet med åtskilliga andra förhållanden inom skogsbruket bidrar till att konservera den splittrade företagsstrukturen. De regler som tillämpas för virkesleveranser, samverkan, service och, som här, statsbi drag utjämnar i belydande mån de företagsekonomiska merkostnadema för små innehav och minskar därigenom intresset för förbättring av stmk turen. kvarstår den samhällsekonomiska merkostnad som bris terna i strukturen föranleder. LMV tillstyrker för sindel delta förslag eftersom inventeringama har intresse också för verksamheiinom lantmäteriets område, främst struklurralionaliseringen. LMV fin ner det mycket väsentligt atl all verksamhet som kräver gmndläggande försörjning med bild- och kartmaterial samplaneras med LMVs allmänna kartverksamhet. ----- Den allmänna kartläggningen kan inte tillgodose detbild- och kartbehov som den förordade utvidgningen av skogsinventeringsverk-samhetenmedför, vilket från samhällsekonomisk synpunkt är otillfredsställande. ----- LMV ser det------- som naturligt atl medverka vidsamordning såväl i fråga om försörjning med gmndläggande kart- ochbildmaterial som i samband med utformning av de slutliga kartproduktema. 8.9 : En mindre restrikttvregleringspolitik på skogs området ställer ökade krav på skogsnäringens förelag vad gäller planering såväl på kort som på lång sikt. Eftersom en god planering är en fömtsätt ning för en väl fungerande marknad och därmed för ett effektivt resursut nyttjande är det ett samhällsintresse att stödja förelagens planeringsinsat ser. Mot denna bakgmnd tillstyrker industriverket 1973 årsskogsutrednings förslag om stöd till utarbetande av översiktligaskogsinventeringar. Verket har dessulom tidigare tillstyrkt förslag tillutökade resurser åt riksskogs- Prop.1978/79:110 204 taxeringen, vars undersökningar av skogstillståndet är avutomordentligt stor betydelse för möjlighetema till planering på lång sikt inomskogsnäringen. 8.10 Domänverket:Översiktliga skogsinventeringar. för sin planläggning ulnyttjar liknande inventeringar, kanverifiera nyttan av dessa. Enligt verkels bedömning borde de föreslagna inventeringamabl a kunna utnyttjas för gödslings- och avverkningsplanläggning över ägogränservid splittrat markinnehav. 8.11 i : Skogsbmketsbetydelse för samhälls ekonomin måste beaktas vid såväl som regional planering. vill därför understryka behovet av all ett tillfredsställande skogligt planeringsunderlag ställs till de planerandemyndigheternas 8.12 i län:Översiktliga skogsinvenleringar. tillstyrker detta förslag. 8.13 i län:Länsstyrelsen tillslyrker ulredningens förslag om översiktligaskogsinventeringar, efiersom de har stort värde i olika planeringssammanhang,främst den kommunala markanvändningsplaneringen. Inventeringarna borde enkeltkunna tas fram från flygbilds-material. 8.14 i län:-- Länsstyrelsenanserdet angeläget atl statligt stöd utgår lill skogsbmksplaner. Bidraget bördå utgå med viss procent på plankostnaderna. 8.15 Länsstyrelseni : Förslaget atl skogsbruksplaner bör stöd jas med ett fast bidragsbelopp om tillstyrks. Vad utredningen föreslår om översiktliga länsvisaområdesplaner tillstyrks. vill dock framhålla, att dessa planerinte kan ersätta riksskogstaxeringen. Det är därför angelägel all denna laxeringges sådana resurser att tillfredsställande uppgifter kan erhållas från ett sålitet och särpräglat område som . 8.16 i län: Statsbidrag lillskogsbmksplaner bör utgå. I samband med planens upprättande bör anvisningarna ange att samråd bör ske med kommun och länsslyrelse så alt skälig hänsyn kan tas till allmänna intressen. Översiktliga skogsinventeringar, som föreslås avutredningen kan bli av stor betydelse ur många synpunkter. Skogsinvenleringarna bör bedrivas i skogsvårdsstyrelsenregi, men med en ledningsgmpp där även berörda kommuner, länsstyrelsensplaneringsavdelning och lanlbmksnämnden är representerade. 8.17 i och : Av stor belydelse för skogsbmkets fortsatta planläggning är ett fullgott inventeringsunderiag.För skogsinventeringar bör hela kostnaden täckas av statliga medel i den mån deutföres genom försorg. 8.18 i : Imånga fall skulle det i Prop.1978/79:110 205 verksamhei vara av stort värde om aktuella ochtillförlitliga dala rörande skogsbmket inom länet eller delar av länet funnes tillgängliga. Även kommunema torde i många fall uppleva avsaknaden avskogliga data som en påtaglig brist i sitt planeringsarbete. får därför tillstyrka utredningens förslag . 8.19 i :--------------------------- Förslagenom bättre resur ser lill riksskogstaxering tillstyrkes. stöder också ulredning ens idéer om länsvisa skogsinventeringar av översiktlig karaklär. Länsstyrelsenförordar att dessa inventeringar görs med omdrev. 8.20----------------------------- iGävleborgs län: delar ulredningens för slag (rörande slöd till skogsbmksplaner) och finner med tillfredsslällelse att bidraget frikopplats från utförande av andra åtgärder, som nuvarande bidragssystem föreskriver.- vill understryka utredningens uppfattning ombehovei av översiktliga skogsinventeringar. ----- Den föreslagna inventeringen av grundläggandeuppgifter om skogen---- bör genomföras oavsett vilket produktionsalternalivsom slutligt kommer alt fastställas. Omdrevel bör vara isiällei för föreslagna . ----- Naturvårdsinriktade skogsbruksplaner- måste erhållaen viss status för alt syftet med dem skall uppnås. Avvikelsefrån planema bör endast få ske i samråd med . Medel förderas upprättande bör ställas lill skogsvårdsstyrelsernas förfogande. anser i likhet med utredningen atl riksskogstaxeringen ----- erhåller tillräckliga resurser för att bevara och förbättra dess kvali tet. 8.21---------------------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : delar ulredningens uppfattning atl man bör stödja upprättande av fastighetsvisa planer . Styrelsen anser vidare alt förhöjt bidrag bör kunna utgåvid upprättande av sk naturvårdsanpassade skogsbmksplaner. Över huvud laget bör naturvårdsaspektema och behovei avsamråd med naiurvårdsmyndigheterna beakias mer i skogsbmksplaneringen. i utredningen förordade områdesplanerna förefaller vara enlämplig försia nivå för intresseredovisning och samordning. Styrelsen tillslyrker enfortsatt och ut ökad verksamhet på della område. ----- Den starka samhällsnyttan i den översiktligainventeringen talar för atl denna del helt skall bekostas av statliga medel. 8.22 i län:Med erfarenhet av lillgången lill områdesplaner vill starktunderstryka värdet av föreslagna skogsinvenleringar. 8.23 : Vi biträder ulredningens förslagom stöd/bidrag till----------------- upprättande av skogsbmksplaner . Vi anser det viktigt att staten stimulerar upprättandet avfastighetsvisa skogsbruksplaner. Vi förutsätter emellertid atl sådant bidrag kanutgå oberoende av vem som upprättar planen om denna uppfyller vedertagna normer. Prop.1978/79:110 206 ------ Vi vill helt insiämma i vad ulredningen anför om riksskogstaxering- ens behov av resurser. Vi delar också utredningens uppfattning att del kan finnasbehov av bättre uppgifter om skogarna för mindre områden än riksskogstaxeringenkan redovisa. Vi avvisar däremoi ulredningens förslag lill modell för sk översiktligaskogsinventeringar, då den föreslagna modellen haren onödigt hög ambitionsnivå.Det finns ingen rimlig proportion mellan samhällets behov av information ochdel antal insamlade data som utredningen föreslär. Vi föreslår i stället att man uireder möjlighelema atl ulnyllja"grövre" inventeringsmodeller, som lämpligen bygger på uppskattningarvia flygbilder. Sådana modeller bör bli avsevärt billigare och ge möjlighettill tätare uppdatering. De kan även lättare anpassas till olika landsdelarsvarierande behov. Vi yrkar på - i motsats till utredningen - alt även andraorganisationer än skogsvårdssiyrelserna skall kunna della i inventeringsarbeteioch därvid få slatligt stöd för sina kostnader. Den föreslagnamonopolställningen kommer enligt vår mening att hämma ett konstmklivt ulvecklingsarbete. 8.24 : Del är viktigt ----- att förändringar även för relativt små områden kanföljas och att man med anledning härav ger tillräckliga resurser för riksskogstaxeringoch skogsstyrelse. 8.25 : De förslagsom läggs om utökad skogs bruksplanläggning, per faslighet och regionalt, är bra och bör fullföljas med kraft.----- anser, atl när vi nu håller på altanpassa industrin ner till skogstillväxten och löpande önskar känna tillavverkningamas storlek och utseende. Riksskogstaxeringen måste ges väsentligtökade anslag för att snabbt ge näringen korrekta uppgifter. 8.26 : Utredningen anser attdet är angeläget alt de översiktliga skogsinventeringarna anpassas så långt det är möjligt till andra användares behov. Slyrelsen inslämmer i detta. behov av skogsinventeringar för sin översiktliga fysiskaplanering. Slyrelsen föreslår all tillsammans medPlanverket och får i uppdrag alt utveckla metoder förredovisning av skogsinventeringar för den fysiska planeringens behov. 8.27 Statskontoret: Statskontoretavstyrker statsbidraget till fastig- De medel som skogsutredningenföreslår för detta ändamål bör enligt verkets mening kunna användas effektivareför utökad områdesvis planläggning. 8.28 : Detär enligt RRVs mening, mer tveksamt om bidrag skall utgå i de fall de åtgärder somkrävs i lagstiftningen enbart anses betungande för vissa skogsägare. Principenbör i detta fall snarare vara att priserna för skogsprodukter får påverkas. Motdenna bakgrund avstyrker RRV förslaget om bidrag till upprättande avfastighetsvisa skogsbmksplaner. 8.29 Länsstyrelseni : avstyrker förslaget (om översiktliga skogsinventeringar) men vill isammanhanget i stället Prop.1978/79:110 207 föreslå atl man - troligen för en bråkdel av kostnaden förheltäckande om- rådespluner - utvecklar och genomför ell system för uvverkningsstulistik som kompleltering till den nuvarande riksskogstaxeringen. 8.30 i : Länsstyrelsendelar utredning ens uppfattning att skogsbruksplanläggning är ell värdefullt hiälpmedcl för plunmässig skötsel både för enskilda fastigheter och för översiktlig plune ring . Jämfört med landet i genomsniii sker förändringarna i den skånsk;iskogen snabbare på gmnd av bl. a. hög bonitet. av vore önskvärl.-- I fråga om inventeringensinnehåll måste en avvägning göras mellan syftet och kostnaderna. Länsstyrelsenbe dömer det som mera realistiskt att utföra enklare inventeringar med sikt på i första hand behovei av skogsvåidsinsalser och arealredovisning utun förrådsuppskuttning. 8.31 Skogsindustriernas samarbetsutskott:Slutens medverkun kun bl.a. bestå i ull stödja utarbetandet av skogsbrukspluner.Såduna pluner omfullunde enskilda fasligheter eller bmkningsenheter leder oftatill ett mera aktivt skogsbruk. Än större effekt får man emellertid om bidrageni första hand disponeras för aktuella samarbetsprojeki över ägogränserna. Detur därför önskvärt utt de allmänna medel för invenlering, som utredningenföreslår skall utgå, mera används som stöd för planer av detta slag än förområdesvisa inventeringar och planer utan anknytning till konkreta samverkansobjekt. 8.32 i : LOvill-------- särskilt understryka vikten av all de av förbunden föreslagnaobligatoriska skogsbruksplanerna kopplas ihop med skogsvårdslagen. Lagen bör säledesinnehålla klarl formulerade krav både på upprättande av skogsbruksplaner och pågenomförande av dessa. 8.33 - : Vi anser inte alt de föreslagna skogspolitiskamedlen är tillräckliga för att få lill stånd en för samhällettillfredsställande skogsproduktion pä dessa fastigheter (många enskildafastigheter). Vi föreslår därför atl obligatoriska skogsbruksplaner efterhandutarbetas för alla skogsfastigheter. För mindre skogsinnehav bör gemensamma skogsbmksplanerkunna utarbetas. 8.34 Tjänstemännens centralorganisation:Förslaget om återkommande skogsinvenleringar tillstyrkes. De bör bliutgångspunkt för obligatoriska skogsbruksplaner för enskilda fastigheter. 8.35 : 1 allaskogsbruksplaner bör naiurvårdshänsynen enligt skogsvårdslagen preciseras. 8.36 : uppfattning måsle det i linje med inlenlionema för inventeringen till denekonomiska kartan an ses vara ett samhällsiniresse atl tillhandahålla den kunskap som kan möj liggöra ell meningsfullt och rimligt bevarande av kulturhistoriskt värdeful la miljöer i skogsmark.--- Arbetet kan delas upp i två etapper. Den första skulleomfatta en insam- 1978/79:110 208 ling av befintlig kunskap och kan genomföras som ettsärskilt projekt. Den andra etappen skulle omfatia det kompletterandeinventerings- och utredningsarbetet och måste genomföras fortlöpande . Kulturminnesvården har med nuvarande resurser småmöjligheter att genomföra ett sådant arbele som kommer att krä va arbetsinsatser. Det är därför nödvändigt atl särskilda medel ställs till förfogande. Särskilt angeläget är det atl medel lill del ovannämnda projek tet, etapp I.kan anvisas snarastmöjligt. Del för hela riket framtagna underlagsmaterialet skullekunna utnyttjas regionalt och lokalt vid alla former av skogsbruksplanering och därmed på ett smidigt sätt skapa förutsättningar för hänsynstagande till bevarandein tressena. 9 Forskning och utbildning I likhet med utredningen underslryker remissinstansernabehovet av forskning. Några remissinstanser anser att forskningen bör breddastill att omfatta även virkesproduktionens följdverkningar för andra samhällsintressen. 9.1 Statskontoret: Forskning. Statskontoret anser detangeläget att ökade FoU-insatser kommer till stånd i samverkan mellanolika intressenter inom skogsnäringen. 9.2 vid Stockholmsuniversitet: Forskning. 1 det framtida forskningsarbetet kring skogen, såvälsom virkesproducent som producent av andra kvaliteter, bör denforskningskapacitet som finns vid högskolorna utanför lantbmksuniversiletetkunna medverka i ökad omfattning. 9.3 Styrelsen för lantbruksuniversitet:Forskning. ----- angeläget att forskningen får resurser attintensifiera kvalitetsut vecklingen av skogsråvaran, ------- Förbudet mot användning av DDT och ett ökatmotstånd mot an vändning av herbicider har i hög grad försvårat och fördyrat föryngringsar- belel. Del är därför av slörsla viki att resurser ställs till förfogande föröka de forskningsinsatser när det gäller alternativa bekämpningsmetoder. Styrelsen instämmer till fullo i ulredningens förslag tillett intensifierat FoU-arbete på skogsbruksområdet. Styrelsen vill understryka att kraftigt ökadeforskningsinsatser är helt nödvändiga om man vill närma sig den intensitelsnivå i skogsbmket som utredningen har angeti. Det är viktigt att resurser härför ställs till förfogan de i sådan tid atl forskningen kan ligga före praktiken . -------- Utredningen nämner bl. a. behovei av en fortsattintensiv utveck ling mot rationella avverkningsmetoder, forskning kring skogsproduktion på lorvmarker och bättre utnyttjande av råvaran. Styrelsen instämmer hä ri, men vill framhålla betydelsen av produktionsforskning i vidaste bemär kelse . Mot bakgrund av de allt större anspråken från olika intres senter när det gäller skogsmarkens utnyttjande vill styrelsen också under stryka behovet av en fortsatt utveckling när det gäller prognosinstrument av den typ som utredningen har använt. 1978/79:110 209 9.4 : Forskning. ansermöjliga effekter av metodförbättringar inom återväxtarbelei utgöra angelägna forsknings- och utvecklingsprojekt.--- bedömer alt alla de forsknings- ochutvecklingsområden som ulredningen beskrivit är mycket angelägna samt att enökad statlig satsning pä FoU är av störsla betydelse för möjlighetema attförverkliga ett ambitiöst skogsproduktionsprogram. Styrelsen vill särskiltframhäva vikten av FoU-insatser inom områdena plantframslällning, metoder försådd och plantering samt kontroll av för plantoma skadliga insekter. vill kraftigt underslryka ulredningensutta lande om att kunnig och välutbildad personal är en förutsättning för att del föreslagna skogsproduktionsprogrammel skall kunna genomföras. Verket delar de av utredningen- framförda synpunkterna och förslagen rö rande förbättringarna inom utbildningsområdet, men anser att ytterligare insaiser måsle göras för den skogliga utbildningen. Gymnasieskolans grundutbildning-- tillgodoser f. n. enligtskogs styrelsens bedömning skogsbrukels behov----------------------- . föreslår att åtgärder vidtas för att avhjälpabristen på behöriga lära re. Bl.a. bör lärarutbildningens kapacitet utökas. Enligt mening bör snarasi möjligt ålgärdervidtas för att öka skolornas utbud av fortbildning och förbättra rekryteringen till fort bildningskurserna. - Det fordras----- en ökad kontakt mellan skola och del praktiska skogsbruket. 9.5 : Forskning. Det är tydligt attbland de väsentli gaste investeringar samhället kan göra för all bättre utnyttja skogen som naturresurs är en intensiv forskning på alla de fronter som kan utnyttjas härför. På denna punkt ställer sig verket bakom ulredningen, men vill inle att forskningsresurserna i alltför hög grad förbehålles virkesproduktionen som sådan, ulan i lika hög grad virkesproduktionens följdverkningar för andra samhällsinlressen, t ex. natur och miljö. Ulredningens synpunkter delas av verket, mendessutom bör utbildning av skogstjänstemän och skogsägare utvidgas till atlomfatta natur- och miljövårdsfrågor. 9.6 : Forskning.- Vid anslagsfördelning ochpersonal rekrytering bör förmedlingsverksamheten få sådani utrymme atl forsk ningsresultat verkligen når ut. 9.7 i : Forskning.Länsstyrelsen finner det här angeläget att understryka viklen av atl lillräckliga medel slälls till för fogande för forskning för atl uppnå ett så miljövänligl skogsbmk som möj ligl. Del är vidare nödvändigt alt dessa forskningsresultat på ett effektivt sätl når ui till markägarna- . 9.8 i län:Forskning.--- vill underslryka behovei av intensifierad satsningpå forskning inom skogsbruksområdet, både med inriktning mot förbättratskogsodlingsmaterial och mil-jöanpassade metoder för beståndsanläggning ochvård. Forskningen bör även syfta till all ge ökad kunskap om ekologiskakonsekvenser av besprulning, gödsling och dikning. 9.9 i län:Forskning. anser att det 14 1978179. Prop.1978/79:110 210 är myckel angelägel alt forskningsinsatserna inom detskogliga området ökar. Särskilt gäller detla i fråga om effekterna på lång siklav flera av de åtgärder som skogsutredningen föreslagit skall genomföras i storskala. Dikningens inverkan på vattenbalans, vallenkvalitet, växt- och djuriivbör klarläggas. Gödslingsprogrammels konsekvenser för växt- och djurlivsamt för yt-och grundvallen bör också närmare undersökas. Miljöeffekterna aven stark inriktning på barrskog och följderna av omfattande odling av främmandeträdslag och irädprovenienser. Givetvis bör också forskningen kring kemiskabekämpningsmedel fortsätta. 9.10 i län:Forskning - Uibildning. Vad ulredningen här framför kan hellstödja. 9.11 i : Forj-AT?/»'. av yttersta vikt atl även ekologisk forskningintensifieras och utökas avse värt ----- 9.12 i : Forskning.Länsstyrelsen delar utred ningens uppfattning att ökade insatser på den skogliga FoU-verksamheten är i hög grad önskvärda. har-- inget alt erinra molutredningens synpunkter på den skogliga utbildningen. 9.13 Sju av ledamöterna i länsstyrelseni (Aarnseih, , , , , och )anför i reservalion; Ökade forskningsresurser förordas för att uppnå nyaanvändningsområden för lövvirkel, det skulle minska behovet av besprulning ilövbestånd. 9.14 i Västernorrlandslän: Forskning. finner det väseniligi att alternativa skölselmetoderutforskas, vilka kan motverka uppkomslen av alltför myckel lövskog i barrskogsföryngringarna.Delsamma gäller mekaniska alternativ lill kemisk bekämpning.---------- ----- vill kraftigt förorda att aktuellaproblem inom främsi beståndsanläggningen prioriteras så attskogsodlingarnas kvalitet snabbt kan höjas.-- Uibildning.------ Inte minsl bör fortbildningen avskogsbrukets olika De privala skogsägarna bör få ökadeutbildningsmöjligheter. 9.15 i : Forskning. problem rörande föryngringen av skogama ovanskogsodlingsgränsen, vill styrelsen framhålla vikten av att fjällskogen ägnasökad uppmärksamhet från skogsforskningens sida. Utbildning.------ Styrelsen vill i del sammanhängd erinraom, atl drygt 200000 enskilda skogsägare i landet omfattas avprogrammet, vilket i betydande omfattning bygger på frivillig medverkan.