prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Kvalitetenpå de irafiktjänsler som järnvägen kan erbjuda i konkurrens med personbilar,bussar och fiyg, är av minsl lika avgörande belydelse för persontrafikensutveckling pä järnväg som prisel. Restidens längd, bekvämligheten,turtätheten, och säkerheten är exempel på kvalitetsfaktorer som värderas högtav trafikanlerna. Förbättringar i dessa avseenden kräver i regelinvesleringsmedel. Restidenslängd beror bl. a. på banans standard. Det är därför viktigt att SJ kanfullfölja uppmstningen av huvudlinjernas spårstandard för högre hastigheter Delär också viktigt att de mindre starkt trafikerade linjerna mstas upp till engodtagbar standard. Högrebanslandard ger också bekvämare resor och kan på det sätlel bidra tiU att ökajämvägens attraktionskraft. Det är väsentligt all tågen erbjuder en standardoch service som stimulerar till ökal resande. Vagnparkens siandard behöverhöjas genom nyanskaffning och ombyggnad. Även andra åtgärder är viktiga förresenärernas trivsel. Jag tänker då på serveringsmöjligheter, information tillresenärerna, förbättrade möjligheler att kombinera låg- och bilresandet etc.Omfattningen och karaktären av beställningar av nya personvagnar får bliberoende av hur planerna på höghastighetståg utvecklas. Detekniska förutsättningarna för höghastighetslåg undersöks f n. Om de tekniskaproblemen kan lösas och om del visar sig finnas ekonomiska Prop.1978/79:99 89 förutsättningarför atl införa sädana låg i större skala kan de förändra järnvägenskonkurrensförulsällningar ganska radikalt och ge högsl pålagligatrafikökningar. 1 sammanhanget bör noleras alt de höghastighetslåg som f. n.undersöks inte kräver högre banslandard än konventionella låg. Turlälheloch tidlabellsläggning är vikliga konkurrensfaktorer. harSJ ökal anialei tågförbindelser i många relalioner med lillfredssiällandeirafikunderlag och möjligheler till ökal resande. Tidlabeller med fasiaminuttal varje timme har bl. a. införts mellan och ,, och Göleborg. Varannanlimmestrafik har inrättats irelalionerna , , ochGöteborg-Malmö. I kombinalion med en slagkraftig marknadsföring har dessaålgärder visal sig ge markania trafikökningar. Med de pris- och raballälgärdersom blir möjliga genom mina förslag i denna proposiiion räknar jag med alt manskall kunna utvidga sysiemel med fler turer och fasta avgångslider till ännufler relalioner. Delta gäller i första hand fjärrtrafiken. Den lokala ochregionala lågtrafikens siandard blir i hög grad beroende av de blivande regionalahuvudmännens avvägningar. Järnvägenssäkerhei är en viktig del av dess attraktionskraft. Del finns därför enligt minmening också siarka kommersiella skäl som talar för en hög prioritering avsäkerheisinvesieringarna. Jag kommer lillbaka lill della . Somjag har redovisal betonar trafikpolitiska utredningenirans-portkvalileiens belydelse i godslrafiken. Inom godsiransportsektorn ärtransportköparens beslul som regel långsikliga och baseras pä en lolalekonomisk bedömning, där värdel av olika kvalitetsegenskaper hos olikatransportalternativ värderas. Del finns också en klar tendens lill allkvalitetsegenskaperna hos transporterna tillmäts en ökande betydelse. Del är isin tur en följd av transportköparnas slrävan all bl. a. minska kosinaderna förgodshanieringen, minska räntekostnaderna för varor i lager och utnyttjadistributionen som konkurrensmedel. Därför är del vikligl all SJ kan inriklasitl arbele på all öka järnvägstransporternas kvalitet i fråga om snabbhet,regularitei och godsbehandling. För della krävs i belydande ulsiräckninginvesteringsmedel. Höjdatåghastigheler kräver god banslandard och moderna lok och vagnar. Modernavagnar, anpassade efter kundernas behov, ger också en rationellaregodshantering för kunderna. För en utökning av den kombinerade irafiken krävsavancerad leknik för överföring av enheislasler vagn-terminal, vagn-bil elc,vilkel förutsätter välutrustade terminaler och modern hante-ringsulrusining.Bangårdarnas kapacitet och standard behöver ökas och linjekapacitelenförslärkas pä vissa avsnitt. SJ räknar med all belydande godsmängder kanlillföras järnvägen genom sädana salsningar på högre iransporlkvaliiel. Jagövergår nu lill all behandla SJ:s investeringsplaner för den närmasletioårsperioden och investeringsbehovet för budgelårel 1979/80. Prop.1978/79:99 90 Iårets budgetproposition (prop. 1978/79:100 bil. 9, s. 216) harjag underkapiialbudgeiens invesleringsanslag C. Järnvägar m. m. förordal en oförändradinvesteringsram om 735,2 milj. kr. för /80 i avvaklan påföreliggande trafikpolitiska proposition. Jag återkommer lil! mina förslag idella avseende. SJ:sinvesleringsramförbudgelårel 1977/78 angavs i prop. 1976/77:100 till 640 milj. kr. Efter olikaregeringsbeslut om ramhöjning i sysselsällningsfrämjande syfte m. m.fastställdes investeringsramen slulligt till 654,9 milj. kr. 1977/78:100 har för innevarande budgelår en investeringsram om735,2 milj. kr. Ramen har därefter höjts med sammanlagt 29,3 milj. kr. i sysselsällningsfrämjandesyfte m. m. och den investeringsram som gäller för /79 uppgårdärmed lill 764,5 milj. kr. Ulöverdessa ordinarie ramar har SJ kunnai tidigarelägga induslribesläll-ningar medmedel från AMS för sammanlagl 157,9 milj. kr. under budgelåren 1977/78 och1978/79. Ianslutning lill regeringens proposiiion om vissa varvsfrågor (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115) har regeringen uppdragit ät SJ attupphandla en planerad lägfärja hos svenskt varvsförelag. Upphandlingen skallunderställas regeringens prövning. 1 anslutning till varvspropositionen kommerregeringen vidare att ställa medel lill förfogande via AMS för enlinjeomläggning på mellan och och förupprustning av den s. k. Lysekilsbanan mellan och . Dessaarbeien beräknas kosta totalt 120 milj. kr. /80 har SJ föreslagit en investeringsram om I 020 milj. kr. Föregen del förordar jag en investeringsram om 835,2 milj. kr., vilket motsvararen höjning med 100 milj. kr. i förhällande till den ram för innevarandebudgetär som föreslogs i fjolårets budgetproposition. Detla är en stor höjningi sig och med tanke pä den förhållandevis lugna prisulvecklingen saml pä demycket omfatlande investeringar som finansieras uianför den ordinarieinvesteringsramen kommer investeringsramen för /80 all ge SJmöjligheter lili en rejäl satsning för framliden. Avföljande sammanslällning framgår hur investeringarna i stort beräknas blifördelade under budgelårel 1979/80. Sammanställningen visar också utfalletförbudgelårel /78 och den beräknade medelsförbrukningen för innevarandebudgetår enligt prop. 1977/78:100 och enligt nu aktuella planer. 1977/78: 654,9» 1 Inkl.tidigarelagda investeringar, m. m. om 14,9 milj. kr. 2 Inkl.tidigarelagda investeringar, m. m. om 29,3 milj. kr. SJ:sförslag lill invesleringsprogram för budgelårel 1979/80 har redovisats i årelsbudgetproposition. Därför kommer jag nu bara all beröra detla i all korthet. Istället vill jag lägga tonvikten på SJ:s mer långsikliga investeringsplaneroch sätta in /80 i della perspekliv. 1sin längsiklsbedömning för tioårsperioden /80-1988/89 räknar SJ med ellåriigt investeringsbehov om i medeltal drygl 1 100 milj. kr. i 1979/80 årsprisnivå. Behovet avser lill slörsla delen sådana invesleringar i siandard,kapacitet, ralionalisering, säkerhei och arbetsmiljö, som SJ bedömer motiveradepå i huvudsak förelagsekonomiska grunder. Härutöver kommer ett behov av attrusta upp vissa delar av del ersäliningsberälligade bannätet, som jag harberört i avsnitt 4.2. Det är således här fråga om myckel omfaitandeinvesteringsbehov . Detla behov måsieemellerlid vägas mot andra angelägna behov i samhällel och mol del budgetutrymmesom finns tillgängligt. En realistisk bedömning av dessa förhållanden lederlill slutsatsen alt SJ, åtminstone under de närmasle åren, inle kommer au kunnatilldelas de ramar som skulle behövas för aU lillgodose hela del redovisadeinvesteringsbehovet. Det är därför av yttersta vikt alt investeringarnapriorileras rält och koncentreras till de för järnvägens och SJ:s framlid ochför samhällel mest angelägna irafikuppgifterna. SJhar i skrivelse begärt atl en ijänsl på avdelnings-chefsnivåmed beteckningen Cp inrättas vid SJ. Avsikten är atl innehavaren av en sådantjänst skall ha ansvaret för planeringen i företagel. 1avsnitt 7 kommer jag att la upp vissa planerings- och invesleringsfrägor. Jagframhäller där bl. a. atl SJ och andra irafikverk skall kunna ge underlag för Prop.1978/79:99 92 ensamhällsekonomisk värdering av vissa invesieringsprojeki saml atl verkenslångsiktsplanering skall utvecklas och samordnas. Delfinns enligi min uppfaUning skäl atl snabbt förstärka planeringsfunktioneninom SJ. Jag anser del därför angelägel att nu inhämla godkännandeav alt en ijänsl med beieckningen Cp på avdelningschefsnivå får inrättas vidSJ. Det lorde ankomma pä regeringen all besluta om bl. a. tidpunkten förgenomförande av förslagei. Personlrafikenpå järnväg har utvecklats positivt , främsi mellan de störretätorterna på affärsbanenälel. Denna utveckling beräknas komma atl förstärkasgenom de pris- och rabaltåtgärder som möjliggörs genom mina förslag. Ökningenlorde dock kunna rymmas inom nuvarande vagnkapacitel genom ell mer effekliviuinyiijande. Person- och molorvagns-parken behöver emellertid förnyas i storulsiräckning. beslälldeSJ 150 nya personvagnar och 100 nyamotorvagnar. Personvagnarna kommer att levereras ochmotorvägnarna . Betalningarna faller med myckel storabelopp pä budgetåren 1979/80 och 1980/81. En del äldre person-och motorvägnarkommer vidare att byggas om och moderniseras. Till följd bl. a. av deltrafikavtal som träffades med Sydvästra under höslen1978, planerar SJ att beställa nya eldrivna motorvägnar under budgelårel1979/80. Ytteriigare anskaffningar kan bli akluella beroende på utfallet av dediskussioner som pågår om den spårbundna lokaltrafikens framlid i Göleborgs-och Stockholmsområdena. Någon ytterligare anskaffning av konventionellasitlvagnar planeras f. n. inle . Däremoi beräknas enanskaffning av nya sovvagnar bli akluell. Medelsbehovelför anskaffning och ombyggnad av konveniionell person-trafikmateriel beräknaslill ca 90 milj. kr. Behovei ärsamlat lill periodens första hälft och på budgetårel 1979/80 faller ca 175milj. Genomolika prov undersöker SJ de tekniska föruisätiningarna för s. k.höghastighetslåg. Dessa prov beräknas kunna bli klara och utvärderade tidigasti slutet av . 1 en första utbyggnadseiapp kan del bli aktuellt med enhögsta hastighet av /t. mindre antal prototyptäg för denna hastighetkan tänkas bli beställda för leverans omkring 1982-1983. Förslsedan dessa provats i försök och i kommersiell drift kan ett eventuelltinförande i större skala påbörjas. Ännu återstår emellertid väsentliga problemi detta sammanhang, inle minst med del stora antalet plankorsningar. Del dröjersåledes ännu innan del finns tillräckligt underiag för atl kunna göraen kommersiell och samhällsekonomisk bedömning av frågan om höghastighetstågskall införas i större skala pä del svenska järnvägsnätet. Jag utgår dock frånatl SJ bedriver arbelet med atl ta fram ett säkert underiag med skyndsamhet.Samtidigt är del viktigt alt man tar den tid som behövs för all ulveckla ettsystem som fungerar väl och som är bekvämt och säkert. Prop.1978/79:99 93 Osäkerheteni fråga om evenluella höghastighetståg gör det svårt att beräkna medelsbehovetför investeringar i persontrafikmaleriel. Om höghastighetslåg kan införasenligt ovan nämnda planer kan invesleringsbehovel i sådan rullande maierielöverslagsmässigl beräknas lill i genomsniii ca 100 milj. kr. Behovei är i huvudsak koncentrerat lill periodenssenare hälft. För /80 beräknas inget medelsbehov för ändamålet. Med modernare lok ochgodsvagnar med bälire prestanda och större flexibilitet och genom atl användadatatekniken i lednings- och planeringsarbelel kan lok- och vagnanvändningeneffektiviseras, vilkel ger siörre kapacilel och effeklivare drift. Ett störtetransportarbete kan med färre lok och färre vagnar. 1 SJ:slängtidsbedömning beräknas en anskaffning av ca 200 lok som ersättning för deca 300 lok, som man planerar att slopa . Vidare planerasunder perioden en åriig nyanskaffning av 600 slulna godsvagnar med hellöppningsbara sidor, 100 containervagnar med särskild stötdämpning samt ellmindre antal specialvagnar. Undersamma lid kommer ca 7 500 godsvagnar atlslopas. De vagnar som slopas har mindre bärighet och ett mer begränsalanvändningsområde än de som nyanskaffas. innebär alt vagnanvändningen kaneffektiviseras. Den nya lypen av slulna vagnar kan till stor del ersätta deöppna och slulna vagnarna av konventionell typ och kan härigenom bidra lill allminska lomdragningen. De nya vagnarna passar ocksä många olika kunders krav.Vagnar med stölupptagande underrede minskar godsskadorna och används förenhets-laster i container om laslen eller containern är särskilt ömtålig. Förlok- och godsvagnsanskaffning, för ombyggnad av äldre lok och godsvagnar samlför anskaffning av containers och andra enhetslastbärare, räknar SJ med ellgenomsnittligt årsbehov av ca 265 milj. kr. under den närmaste tioårsperioden.Budgelårel 1979/80 belastas med ca 240 milj. kr. Enligt min mening är enförnyelse av lok- och vagnparken väsentlig om SJ skall kunna söka nyamarknader. Därför är det angeläget atl dessa anskaffningsplaner i huvudsak kanfullföljas. Huvudlinjernasspårslandard rustas successivi upp lill en tekniskt hög standard. Ballastenförbättras, sliprar och räler byts ut och spåret helsvelsas, besvärliga kurvorrätas ut och koniaktledningens siandard höjs. Ombyggnadsprogrammet omfaUar ca250 km spårlängd . Omkring beräknas alla huvudlinjer varaförsedda med helsvelsal spår. Ävenpå mindre starkt trafikerade linjer sker en successiv upprustning. På vissa linjeavsnitlplaneras en höjning av kapaciteten genom byggande av dubbelspår m. m. SJundersöker vidare fömtsättningama atl höja den tillåtna axellaslen på huvuddelenav affärsbanenälel från nuvarande 20 lon lill eller mer. Detla kanbetyda en inle oväsentlig kapacitets- och effektivitetshöjning. Maskiner ochutrustning måsle anskaffas till banarbe-tena. Eldriftsanläggningar behöveranpassas successivt lill högre slandard-och kapaciietskrav. Siörregodsbangårdar skall byggas ul och förses med 1978/79:99 94 automatiskarangerbromsanläggningar, vilkel bl. a. bidrar lill en förbäitradIransporlkvaliiel och effeklivare drifl. Bromsanläggningarna ger också mindregodsskador och bättre arbetsmiljö. 1 planerna ingär även en uibyggnad avterminaler för enheislasler. Sammanlagelberäknas de åriiga genomsnitlskostnaderna för nämnda slag av infrastrukturellainvesleringar lill ca 325 milj. kr. Behoveiunder budgetårel 1979/80 beräknas lill ca 280 milj. kr. Jag har då inle räknaiin sådana siörre linjeombyggnader som nylt dubbelspår ochinlandsbanans och andra irafiksvaga banors upprustning. Jag återkommer härtillsenare. Investeringarna i huvudlinjernas kapacitet och siandard möjliggörsnabbare och effektivare transporter och utgör därmed ell väseniligi led i ensträvan all öka järn vägens altraklionskraft inom såväl gods- sompersonlrafiken. Investeringarna bidrar också till ett effektivare uinytljandeav redan gjorda investeringar, vilket är angelägel från samhällsekonomiskautgångspunkter. Enligt min mening är del därför angeläget alt SJ kan fullföljasina planer i huvudsak. Ävenom järn vägen redan är ett myckel säkert transportmedel ärdet enligt min meningangelägel alt SJ:s säkerhetsinvesleringar prioriteras högl. SJ:sinvesteringsplaner omfattar också en intensifiering under de närmastebudgelåren av arbetet med atl höja säkerhelen. Uibyggnaden av del automatiskatågstoppet har börjal i , där systemet beräknas kunna las idrift partiellt under är 1979. Utbyggnaden fortsätter därefier i den takt somSJ:s resurser och tillverkarnas leveransförmäga medger. Utbyggnaden beräknaskosta totalt närmare 200 milj. kr. och beräknas vara klar /82 påde mest trafikerade huvudlinjerna och pä reslerande huvudlinjer /84. Utbyggnaden av Qärrblockeringen beräknas fortsätta underhela 1980-lalel liksom moderniseringen av ställverk på stationerna ochförbättringen av vägskyddet. Trafikradion anknyts till den s. k. driftradionoch ger förbindelse mellan lokförare och irafikledning. Ett utbyggt syslem medtrafikradio kostar ca 20 milj. kr. Sysiemel kommer all tas i bruk successivt medbörjan under budgelårel 1979/80. Fram till /82 kommer 550dragfordonaU vara utrustade med irafikradio. Driftradionätet kommer om fem att vara utbyggt pä hela affärsbanenäiet och även vissa delar av detersättningsberättigade bannätet. Sammanlaglberäknas behovet av säkerhetsinvesteringar till närmare 100 milj. kr. investeringsbehov av molsvarande omfattning beräknaskvarslå under de närmast följande budgetåren. För den närmasle lioärsperiodenberäknas behovet till ca 65 milj. kr. Ulöverinvesleringar i nämnda slag av anläggningar och materiel behöver SJ medel föratt modernisera och rationalisera sina verkstäder och förråd, bygga ul siutele- och datanät, komplettera vissa försvarsberedskapsanlägg-ningaretc. Vidarebehövs en omfattande förnyelse av bussparken och Prop.1978/79:99 95 enkapaciielsförstärkning i färjelrufiken. Investeringsbehovet härför uppgår igenomsniii lill ca 165 milj. kr. och likamyckel faller på budgelårel 1979/80. SJhäri sin anslagsframslällning anmäll ell behov av all teckna nyu aklier i silldoiierbolag . När jag har beräknal investeringarnas fördelning pä olikaobjekthuvudgrupper för /80 harjag inle direkt räknat medel fören sådan höjning av aktiekapitalet. SJ har flera dotterbolag, som är verksammainom transporiomrädei och som bör ses som integrerade delar i ell samordnatiransporlförelag. Del är angeläget att de olika delarna av harsunda ulvecklingsbetingelser. I della ingär all kunna anpassa verksamheien tillförändringar i marknadsförutsättningarna, vilket i vissa fall kan kräva enförsiärkning av del egna kapitalel. Det bör ankomma pä regeringen atl påframställning av SJ ge del bemyndigande som kan krävas för all med medel fråninvesieringsanslaget öka aktiekapitalet i doiierbolag. Deinvesleringsplaner, som jag nu har redovisat, molsvarar ell behov avinvesleringsmedel om i genomsnitt ca 1 000 milj. kr. På /80 faller ca 960 milj. kr. Behovetavser till Övervägande del sådana invesleringar som är angelägna för atl SJskall kunna erbjuda bra och prisvärda produkler, väl anpassade eftertrafikanternas och transportköparnas behov och önskemål. En satsning påjärnvägen måste innebära en hög prioritering av dessa invesleringar.Naturligtvis måste SJ:s investeringsbehov vägas mot samhällets behov i övrigtoch mot del budgetutrymme som finns tillgängligt. Trots det myckel strama budgetlägelinför /80 har regeringen funnil siarka skäl för en markeradsatsning på järnvägen. Deninvesteringsram som jag förordar för budgetårel 1979/80 innebär en väsenilighöjning jämfört med lidigare ramar. Utöver denna ram förordarjag all SJ - ienlighel med sin anslagsframställning - bemyndigas alt Iräffa avtal om hyresköpav rullande maieriel med EUROFIMA inom en ram av 15 milj. kr. Enligt minbedömning ger denna ökning av investeringsramarna SJ möjligheter atl i alltväsentligt fullfölja de invesleringsplaner, som jag har redovisal, lill den delde avser budgelårel 1979/80. Ulöverdessa invesleringsplaner omfaiiar SJ:s anslagsframslällning för budgelårel1979/80 några speciella projeki, som mäste bedömas frän samhällsekonomiskaulgångspunkier och som del finns skäl atl kommentera särskilt. Regeringenhar uppdragii ål SJ all projektera ett ytterligare dubbelspår på sträckanÄlvsjö-Flemingsberg. Höslen lämnade SJ en delredovisning av della uppdrag.Av redovisningen framgår all del ännu återstår åtskilligt kommunalt planarbeteliksom projekteringsarbete. Kostnaderna har inte kunnai preciseras, menberäknas till ca 240 milj. kr. anslagsframställning har SJ begärt26 milj. kr. förbudgelårel 1979/80 för della projekt. De totala kostnaderna fören dubblering av sparsystemet på sträckan beräknas till en miljardkronor. SJ har föreslagil atl SJ:s andel av 1978/79:99 96 lolalkoslnadernafinansieras med avskrivningsanslag. Enligivad jag har inhämlai pågår f n. överiäggningar mellan SJ och AB SlorsiockholmsLokalirafik om lokullrafikens framlida utformning i Slock-holmsområdei. Bl.a.diskuleras möjlighelerna alt höja kapacilelen med längre tåg. Jag är bl. a. avdelta skäl f n. inte beredd att förorda medel för en dubblering av sparsystemetpä den akluella sträckan. 1avsnilt 4.2 har jag behandlat del framtida järnvägsnätets uiformning. Jag hardärvid föreslagil ell riksnät av banor på vilkel persontrafik skall bibehållasinom del tidsperspektiv som kan överblickas . Riksnätet omfattar de delar avaffärsbanenälel som har persontrafik saml vissa bandelar som tillhör detersäliningsberälligade bannätet. De senare omfattar merän 2 400 bankm. Jag harvidare framhållil all del i många fall krävs en väsenilig uppmstning avstandarden på dessa bandelar och attjag har för avsikt atl föreslå regeringenall SJ ges i uppdrag alt ularbela ett särskilt investeringsprogram för sädanupprustning. Efterriksdagens beslul pågår /77 en upprustning av inlandsbanan.De ålgärder som vidlas avser sädana arbeten pä delar av sträckornaStoruman-Östersund saml , som ger en bättre banslandard, minskadeunderhållskostnader och modernare lägföringslek-niska anordningar. SJ har i sinanslagsframställning för budgelårel 1979/80 beräknat de totala kostnaderna fören upprustning av i hela dess sträckning till en siandard som ipersonlrafik möjliggör hasligheter till storieksordningen 1300 milj. kr. i 1979/kostnadsnivå. Medden avgränsning av del framtida järnvägsnätet som jag förordar och med denstandardnivå som jag har funnit realistisk, blir uppmsiningskost-nadernaåtskilligt lägre och en upprustning framslår som mer realiserbar. Jag föreslårsäledes att sträckan rustas upp till en standard, som medgeralt personförande tåg kan framföras med en största hastighet av ochall en axellast om kan medges i godslrafik vid en största hastighet om70 km/tim. Även sträckan bör rustas upp till nämndagodslrafikstandard. Kosinaderna för denna upprustning får preciseras närmareav SJ, men renl överslagsmässigl beräknar jag dem lill mellan 300 och 400 milj.kr. Den takt med vilken upprustningen skall ske får bestämmas närmare när ell merpreciserat beslutsunderiag föreligger. I avvaktan härpå beräknar jag enmedelsförbrukning för ändamålet om 15 milj. kr. för budgetårel 1979/80. Ulövernämnda medel för upprustning innefattar SJ:s långtidsbedömningäven vissa andra investeringar som helt eller delvis berör detersättningsberättigade bannätet. Investeringarna i rullande maieriel berörnaluriigtvis också della bannät. gäller i högsia grad de nya dieselmotorvagnarna.Men SJ:s invesleringsplaner omfattar även invesleringar i bangårdar,terminaler, spårstandard, broar, signalanläggningar etc., som berör delar avdel ersällningsberätiigade bannätet. Med den avgränsning av Prop.1978/79:99 97 detersällningsberätiigade bannäiei somjag förordal i avsnilt 4.3, så kan dessa invesleringsplanerberäknas omfatta 44 milj. kr. budgelårel 1979/80 föruiom upprustningen avinlandsbanan. Enligtvad jag har inhämtat är vissa hastighetsbegränsningar akluella i personlrafikenpå delar av del ersäliningsberälligade bannätet. Hasiighels-nedsäilningarnaberör även sädana bandelar som enligt min bedömning bör behällas inomöverblickbar tid, vilket slrider mol den syn på ell väl fungerande riksnät, somjag har lagl fram i del föregående. För all återställa hastighelerna pä dessabanor fordras säväl invesleringsålgärder som förstärkta underhållsinsalser.Inom den investeringsram somjag föreslär för /80 harjag räknaiin ett särskilt utrymme om 5 milj. kr. för sådana åtgärder. Kostnaderna förunderhållsarbeten på del ersällningsberätiigade bannätet betalas över anslagetF 1. Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. 1 de anslag för budgelåren 1978/ 79 och 1979/80 som jaghar förordal för detla ändamål finns enligt mina beräkningaretl ulrymme förförslärkta underhållsinsatser på centrala delarav det ersättningsberättigadebannätet.