prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Första stycket harberörts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4)och gäller arbetstiden före nedlrappningen.Som huvudregel har därvid i enlighet med nuvarande tillämpningsanvisningarföreskrivits att den försäkrades arbetstid skall beräknas som ett genomsnittför den ranitid av ell år som gäller för del allmänna arbetsvillkoret enligi 3 ij.Perioden räknas bakåt fr. o. ni. Prop.1978/79:69 69 arbetstidsminskningen.Frågan om hur arbetstiden skall beräknas för den som under någon lid har varitpartiellt arbetslös bör regleras i de föreskrifter som skalltueddela till NDPL. Föratt förebygga att delpensionslörsäkringen uinyitjas på ett sätt som strider motdess syfte har i den allmänna motiveringen föreslagits all vissa spärreglerskall införas för den som har ökat sin arbetstid väsentligt inför en planeraddelpensionering. Dessa regler har i lagförslaget utformats så alt, otu denförsäkrades genomsnittliga arbetstid i förvärvsarbete under den ovan angivnaberäkningsperioden uppenbarligen viisentligt överstiger hans genomsnittligaarbetstid i förvärvsarbete under tre sådana perioder, dvs, normalt under irc årföre arbetstidsminskningen, det i siällei är den sisinämnda arbelsiiden somskall gälla. Besiämmelsen innebär au de för anställda och egenföretagareföreskrivna kraven på minskning av arbetstiden med niinst i veckanresp. hälften i dessa fall skall tillämpas i förhållande lill en lidigarearbetstid som ärmera normal förden försäkrade än den arbeislid som huvudregelnanger. Dennakompletterande regel leder till all den som har haft heltidsarbete under åretföre den planerade delpensioneringen men t. ex. bara halvtidsarbete under detvå föregående åren i princip skall anses ha haft /20-(-20-1-40 timmar iveckan \ V---------------------- = )knappt 27 timmars arbetsvecka före arbetstidsminskningen.Utför han därefter deltidsarbetet som halvtidsarbete (20timmar ), skall han alltså anses ha minskal sin veckoarbetstid med Detta är i exemplet en tillräcklig minskning för rätl lill delpension enligt6 § för den som är anslälld. Beräkningen av delpensionen i ett fall som detlatas upp närmare under 12 § om pensionsunderlag. Deföreslagna särreglerna torde sällan behöva tillämpas, och det är även angelägetatt frågan om tillämpligheten blir lätt all avgöra. därvidkrävts att den försäkrades genomsnittliga arbetstid under den vanliga beräkningsperiodenuppenbarligen väsentligt överstiger hans arbetstid under Detla innebär att mer eller mindre normala eller eljesl oväsentligaavvikelser inte skall räknas. undertreårsperioden bör vidare uppskattas ulan krav på exakthet. försäkradeoch beträffande egenföretagare även den som skall utfärda intyg omhans arbetsförhållanden bör enligt 15 ij länina de kortfattade uppgifier som behövs i frågan. Uppgiftema lämnas under bedrägeriansvar, och skall inte därefier behöva närmare utreda humvida undantagsregelnär tillämplig i det enskilda fallet. Utredning bör komma i frågaendasl om det finns anledning atl misslänka all uppgifierna är oriktiga, då de uppgifier om pensions- eller sjukpenninggrundande inkomsi som kanföreligga i ärendet gör lämnade upplysningar mindre sannolika. fallkan aktualiseras av stickprovskontroller hos uppgivna arbetsgivare m. fi. Atl en sådan uiredning 6 1978/79. 1978/79:69 70 beslutasskall dock inte innebära att mtin också måste göra exakta beräkningar avtidigare arbetstider. Paragrafensandra stycke gäller beräkningen av den försäkrtidcs tirbetstid somdelpensionär. Liksom enligi nuvarande lillämpningsanvisningar bör därvid densom kan lömises ha varierande arbeisförhållandcn få sin arbeislid beslämd somett genomsnitt för det närmaste året, för vilket också ny sjukpenninggrundandeinkomst skall fiistställas. 1 regel torde det inte bli möjligt all göra någraexakta beräkningar av arbetstider för egenföretagare och uppdragstagare i delenskilda fallet. Beiräffande det allmänna kravet på i genomsnitt 17 timmarsdeltidsarbete lär man exempelvis främst få gå in föran konstaterahuruvida arbetsinsatsen ligger nära vad som motsvarar ell normallhalvtidsarbete. Paragrafengäller loriäggningen av delpensionärernas deltidsarbeten och har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 5.3.2). Bestämmelserna har karaktär avundantagsregler, och för lillämpning av dem förutsätts att den försäkrade inteutför dellidsarbele fortlöpande . Försådana fall föreskriver paragrafen att den försäkrade under varje period av () skall arbeta under åtminstone halva antalet vanligaarbetsdagar jämfört med femdagarsvecka eller vad som eljesl är normalt föryrket. De dagliga arbetsinsatserna bör vara någorlunda normala. Här kanpåminnas om att arbetstiden enligt 5 § försia stycket och 9 § andra stycket måsleuppgå till 17 limmar i genomsniii . Om del gälleren egenförelagare torde man inte kunna göra några exakta beräkningar i dessahänseenden. Bestämmelsernas syften kräver emellertid inga sådana beräkningar,och uppskattningar bör alltså även här kunna räcka i det enskilda fallet. Enligtandra stycket skall som har föreslagits i den allmänna motiveringen finnas möjlighelför att för vissa yrken eller branscher medge merabetydande undantag från det allmänna kravet på fortlöpande deltidsarbete, omsynnerliga skäl lalar för det. Del kan t. ex. gälla sjömansyrket ellerlantbruk, som med hänsyn till arbeiets art och växlande årstider hell enkelt intekan utföras fortlöpande . Sådana regler förutsätier ingående kännedomom arbetsförhållandena inom olika yrken,och härspelar också fackliga synpunkieroch önskemål en viktig roll. Som har nämnts bör föreskrifterna därförmeddelas av efter samråd med verkets centrala pensionsdelegaiion,som bl. innehåller företrädare för arbetsmarknadens parter. Riksförsäkringsverkethar även i övrigt gens möjlighet alt meddela de närmare föreskrifter omdeltidsarbete som kan komma att anses behövliga. 1978/79:69 71 Beräkningav pension 11 § Dennaparagraf reglerar delpensionens kompensaiionsnivå och värdcsäk-rar beviljadpension i förhållande till allmänna prisförändringar. Bestämmelserna molsvarari princip delar av 5 ij DPL. Del inkomslunderlag som pensionen skall grundas påframgår i den nya lagen närmast av 12 och Paragrafenanger hur man skall beräkna pensionsunderiag för försäkrad som eflerarbetstidsminskningenförvärvsarbelarenbart som anställd. I första siycket har med förebild i 5 § DPLsom huvudregel föreskrivits all underlaget skall uigöra skillnaden mellan denförsäkrades normala inkomsler före och efter arbetstidsminskningen. Om hanenligt 8 § NDPL beviljas delpension med bortseende från en mindre bisyssla,skall bortses även från inkomsten av bisysslan. Hänvisningen i den nu aktuellaparagrafen lill 9 § första stycket avses gälla för del fall att den försäkradeföre arbetstidsminskningen har haft fiera kortvariga anställningar ellervarierande inkomster. Hans inkomst bör då liksom f n. beräknas som engenomsnitt för del arbeie som han har utfört som avses i3 § om arbetsvillkor. Detta lorde i enlighet med nuvarande praxis inte ansestillämpligt på den som bara har föll normal avialsenlig lönehöjning i envaraktig anställning. Hänvisningen lill 9 § andra stycket innebär att inkomsienefter arbetstidsminskningen i enlighet med gällande regler omsjukpenninggrundande inkomsi enligt AFL kan beräknas som ett genomsnitt för detkommande året. Som har nämnts under 6 § skall de regler som gäller föranställda tillämpas även på anslälld som har bedrivit rörelse eller jordbrukföre arbetstidsminskningen. Inkomst av sådant arbele skall enligt den allmännamotiveringen (avsnitt 5.3.3) och 13 § i princip beräknas i genomsnitt för detre . Ävenparagrafens andra siycke har förebild i 5 § DPL och innebär alt skillnadenmellan den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsi enligt AFL före och efter arbetstidsminskningenutgör en övre gräns för vad som kan läggas till grund för delpension. a. att inkomstbortfall i skiktet över 7,5 basbelopp inte beakias.Liksom lidigare skall utgå från dels densjukpenninggrundande inkomsi som var fastställd för den försäkrade före arbetstidsminskningen,dels den nya inkomst som därefter skall fastställas på grundval av den lägrelönen i deltidsarbetet. Skulle emellertid den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsiföre arbetstidsminskningen vara oriktig på grund av alt kassan inte har känl tillsamtliga inkomstförhållanden, skall inkomsten liksom f. n. kunna rättas, t. ex.om den försäkrade styrker atl den borde ha varil högre. En inkomsländring bördärvid kunna beaktas utan hinder av den regel om 30 dagars väntelid som finns i3 1978/79:69 72 kap.5 ij AFL. En sådan ordning har försäkringsdomsiolen godtagit i vissa fall. Molsvarandeordning gäller i fråga om livränta från den nya arbelsskadeförsäkringen. Densjukpenninggrundande inkomsi som skall användas inom delpensioneringen bör omfatiaalla inkomster som ryms under taket 7,5 basbelopp, t. ex. även en rörelseinkomsiföre arbetstidsminskningen. Man bör här inte heller bryta ul inkomst som härrörfrån en mindre bisyssla som inte skall beaktas vid delpensioneringen.Överstiger den försäkrades sammanlagda inkomsler 7,5 basbelopp, kan hannämligen annars sägas få delpension för inkomstbortfall i skiktet över dengränsen, vilkel inte skulle ha varil möjligl om del hade gälll en endaförvärvskälla. Förstabestämmelsen i paragrafens iredje siycke har i sak hämtats från nuvarande 5 § DPLoch syfiar till atl förhindra att delpensionsförsäkringen utnyttjasotillbörligt genom avtal om klart onormala löner m. m. Den andra bestämmelsenhar berörts under 9 ij. Bestämmelsen är en spärregel för undantagsfall ochinnebär i princip att den som har ökai sin arbetstid väsentligt inför enplanerad delpensionering inte kan få pension på grundval av hela del fakiiskainkomstbortfall som uppkommer om han senare återgår lill en arbetstid somegentligen kan anses normal för honom. I ett exempel som gavs under 9 § skulleden försäkrades veckoarbetstid före minskningen beräknas till 27 limmar istället för 40 som han faktiskt arbetade närmast före nedlrappningen. Den nuaktuella pensionsbegränsningen avses därvid innebära atl man i exemplet baraskall beakta jk av den inkomsiföre arbetstidsminskningen som har beräknats för den försäkrade enligt huvudreglerna. Paragrafenreglerar pensionsunderiagei för egna företagare. Som har föreslagits i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.3.3) skall underlagd i princip molsvaraskillnaden mellan företagarens genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningenoch hälften av den inkomsten. Inkomsten efter arbetstidsminskningen beräknas alltsåschablonmässigt i proportion till denna, som ju också skall innebära enhalvering. Om den inkomsi som företagaren kan antas få efter nedlrappningenöverstiger hälften av den lidigare inkomsten, skall dock den fakiiska deliidsinkomstenanvändas i stället för schablonen. Del innebär att pensionsunderiagei blirmindre. I delta hänseende lär man inte kunna göra några exakta beräk ni ngar,och schablonen bör därför frångås endast om relativt klara skillnader kanförutses. Vid beräkningarna kan bl. a. användas det underiag som ligger tillgrund för bestämmande av ny sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagaren efterarbetstidsminskningen. Enligtden allmänna motiveringen skall vidare egenföretagarens genomsniuliga inkomsiföre arbetstidsminskningen beräknas med ledning av hans ATP-poäng för de tresenaste åren. Sådana poäng fastställs med viss Prop.1978/79:69 73 fördröjningeftersom de grundas på inkomsttaxeringen. Under det löpande året finns därföringen fastställd poäng för del närmast föregående året, och i vissa fall kanäven vara oreglerat. Föratt inte skallbehöva göra vanskliga uppskattningar i fråga om taxering , bör manalllid preliminärt räkna de tre senasi förfiutna år för vilka pensionspoäng harhunnit fastställas. När poäng sedermera fastställs för senareår,som egentligenskall ligga till grund för delpensionen, för pensionen omräknas i den mån denföreskrivna genomsnittspoängen förändras. Redan utbetald pension bör därvid iförekommande fall kompletteras med ett tillägg. Vidare bör pensionen inte föåterkrävas i den mån den borde ha varil lägre. I sistnämnda fall skall denemellertid minskas för framtiden. Pension kan dock återkrävas i den mån 19 S ärtillämplig. Omden försäkrades taxerade inkomst under något av de tre aktuella åren harunderstigit del basbelopp som dras av när man fastställer ATP-poäng, bör denförsäkrade i delpensionsärendel tillgodoräknas en mot inkomsien svarande del aven ATP-poäng fördel aktuella året. I enlighet med vad som har anförts under 4 §skall vidare även beaktas s. k. undantagandepoäng m. m. för den som har ståttutanför ATP. Skulleegenföretagaren ha begärt bortseende från en mindre bisyssla enligi 8 ij, 1.ex. ett förtroendeuppdrag, bör den beräknade genomsnittsinkomsten minskas medberäknad inkomst av bisysslan. Iparagrafens iredje siycke har gjorts vissa undantag från här förordade reglerom pensionsunderlag. Som framgår av paragrafen och den allmänna motiveringenskall reglerna för egenförelagare i princip omfatta alla som är självständigtyrkesverksamma efter arbetstidsminskningen. Detta gäller även den som dessulomhar arbete för annans räkning och det skall inte heller ha någon betydelse vilketarbete han hade före nedlrappningen. Skulle det emellertid vara så att denförsäkrade före nedlrappningen arbetade enbart i anställning elleruppdrag eller i båda dessa förvärvskällor, är del dock knappast moliverai anberäkna hans inkomst före minskningen med ledning av ire års ATP-poäng. Den inkomsienbör i siällei beräknas enligt reglerna för anställda i 12ij. Det betyder all delär den försäkrades normala faktiska inkomster som räknas. De skall dockmaximeras lill vad som kan utgöra sjukpenninggrundande inkomst, dvs. till 7,5basbelopp. Hans pensionsunderiag blir därefter enligt 13 ij första stycket iallmänhet schablonmässigt hälften av den tidigare inkomsten. Underlaget skalldock minskas i den mån hans framtida inkomster kan antas överstiga dettaschablonbelopp. Med uppdrag före arbetstidsminskningen avses i dessa samnianhanginte sådani arbete för vilkel ersättningen skattemässigt är att hänföra tillinkomst av rörelse eller jordbruksfastighet (jfr 3 kap. 2 ij andra stycket AFL). Prop.1978/79:69 74 Ansökanoch beslul om pension Liksomf n. skall ansökan om delpension göras skriftligen hos den försäkringskassadär sökanden är inskriven. 1paragrafens försia siycke har den som ansöker om delpension ålagts bevisskyldigheiför de förhållanden som skall läggas till grund för pensionen. Detla gälleruppgifter som inte redan är kända för . Sökanden skall ju t.ex. inte behöva styrka föreskrivna pensionspoäng för ATP där pensionsgrundande inkomsifinns fastställd. Det är viktigt att kan lila på de uppgiftersom sökanden lämnar i pensionsansökningen och andra handlingar. Uppgifternabör därför lämnas på heder och samvete i den mån de har betydelse förpensionen. Under 22 § redovisas sökandes straffansvar för oriktiga uppgifter m.m. Formulär lill ansökningsblanketter kan fastställas enligt 24 §. I den måndet behövs bör arbetslöshetskassa och länsarbetsnämnd liksom f. n. enligt 4 § DPLvara skyldiga alt biträda . Ävenparagrafens andra stycke har i princip hämtats från 4 § DPL och gäller skyldighetenall förete intyg i fråga om arbeie som anställd före eller efter arbetstidsminskningen.Utfärdas intyg av lokal arbetstagarorganisation, skall denna vara en sådan organisaiionsom avses i 6 § andra siycket lagen (1976:580) om medstämmande i arbetslivetoch som alltså är part i lokal förhandling med arbetsgivaren. Liksom i dagskall arbetsgivare vara skyldig atl bl. a. utfärda begärt intyg. En anslutandestraffbestämmelse har tagits in i 22 §. I den mån berörda bestämmelser kantillämpas i fråga om arbele som uppdragstagare, avses de gälla även sådaniarbete. Somhar framhållits i den allmänna motiveringen (avsniii 5.3.5) är del angeläget atlförsäkringskassan får god och tillförlitlig dokumentation om egenföretagaresarbets- och inkomstförhållanden före och efter en uppgiven arbetstidsminskning.Hans egna uppgifier bör därför liksom en arbetstagares lämnas på heder ochsamvete (innebörden behandlas under 22 §). Uppgif terna skall vidare enligtlagtexten bestyrkas av någon som har god kännedom om hans förvärvsarbete. Även sådaniintyg föreslås bli avgivet på heder och samvete. Eftersom uppgifterna börlämnas av ojävig person, bör därvid inte beakias intyg från någon sökandennärstående som avses i 36 kap. 3 § och som inte skulle varaskyldig att avge vittnesmål i ett eventuellt brottmål. Denna krels närståendeomfattar den som är eller har varil gift med sökanden eller är i rätt upp-eller nedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller i sådanisvågerlag all den ene är eller har varit gift med den andres syskon, eller sompå liknande sätt är sökanden närstående. Prop.1978/79:69 75 Paragrafengäller den tid för vilken delpension kan beviljas och motsvarar vissabestämmelser i 4 ij DPL. Somhuvudregel skall beslul i försäkringskassa om delpension fattas av ijänsteniän.Denna paragraf som har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsniii 5.5),föreskriver dock i ansluining till nuvarande 8 ij DPL atl vissa ärenden skallavgöras av pensionsdelegation i kassan. Den som ansöker om delpension kandärvid i allmänhet begära alt bli hörd muntligen inför delegationen (18 kap. 22ij AFL). Enligtföreskrifi i DPL skall ärendet alllid underställas pensionsdelegaiion omsökanden begär det. Del har inte ansetts nödvändigt att ha kvar denna regel vidsidan av reglerna alt pensionsdelegaiion skall pröva dels fall som är avvidlyftig eller svår beskaffenhet, dels fall där tjänsteman har funnil skäl föreliggamol bifall lill pensionsansökan. Del nämnda stadgandet hardärför inte förtsöver lill NDPL. Liksomf n. enligt 5 § tredje stycket DPL skall utgående delpension omprövas vidändrade förhållanden (jfr allmänna motiveringen avsniii 5.5). I denna paragrafhar tillagts alt del måsle röra sig om en ändring av viss belydelse för atlomprövning skall ske. Obetydliga variationer i arbetstid eller inkomst ideltidsarbetet skall alltså inte beakias. har i sinanuvarande lillämpningsanvisningar lagit in omfattande föreskrifter om omprövningsgrunderoch omprövningsförfarande. Verkei avser nu alt komplettera föreskrifterna medregler för egenföretagare. Sådana bestämmelser torde få lämna något störreutrymme för variationer än reglerna för anställda. Väsentligast blir liksom föranställda atl kravel på begränsad arbeislid uppfylls fortlöpande. När delgäller inkomstförändringar torde del emellertid finnas anledning all varamindre restriktiv, eftersom sådana är ganska normala för en egenförelagare ochinte behöver ha något samband med arbetsinsatsen. Avgörande bör därvid varahuruvida inkomsländringen kan förutses bli beslående . Om såär fallet bör pensionen omprövas. Som har nämnts tidigare skall man dock intebehöva la hänsyn lill mindre inkomstförändringar. Som en riktpunkt torde därvidkunna gälla alt delpensionen bör omprövas först när deliidsinkomsten harändrats med 1 /5 i förhållande till den vid delpensioneringen fastställda deliidsinkomsten,omräknad efter aktuellt basbelopp. Vad gäller själva inkomstberäkningen är Prop.1978/79:69 76 detlämpligt atl meddelar de närmare bestämmelser som kanbehövas utöver nuvarande föreskrifter och praxis om ATP-grundande ochsjukpenninggrundande inkomsler. Beträffandehöjning av utgående delpension bör i stort gälla samma regler som för förstaansökan om pension. skall alltså inte vara skyldig attsjälvmant la initiativ till en höjning med anledning av att pensionären hartrappat ned sin arbetstid ytterligare eller eljest fått vidkännas en minskningav sin deltidsinkomsl. Delta hindrar givetvis inte alt kassan påminnerdelpensionärerna om möjlighelerna an begära höjning vid ändring ipensionsförhållandena. Även höjning på grund av en retroaktiv löneökning avses fömisäliaansökan. bör dock för sådant fall bl. a. ha möjlighet alti sina föreskrifter dispensera från de allmänna reglerna att ändringen skallvara av viss betydelse och alt höjning för gången tid bara får beviljas för tremånader före ansökan. Iparagrafens andra siycke har alla delpensionärer ålagts skyldighet atl omedelbartunderrätta om ändringar som kan leda lill atl pensionenminskas eller dras in. Anslutande ansvarsbestämmelser finns i 22 § och ibrottsbalken. Som har berörts i den allmänna motiveringen skall kassan ävensjälvmant göra efierkoniroller med viss regelbundenhet. Kassan bör då kunnavända sig såväl lill den försäkrade som till arbetsgivare eller någon som kanlämna uppgifter om egenföretagares arbetsförhållanden. Kassan föreslås också lärätt att i särskilda fall kontrollera delpensionärens arbetsförhållanden genombesök hos honom av någon som kassan har gett sädanl uppdrag. Iparagrafens tredje stycke har getts möjlighet an interimistisktminska eller dra in utgående delpension i avvaktan på närmare uiredning ochbeslut i fall där omständigheterna tyder på atl pension utgår orikligt. Bestämmelsengäller skyldighet att återbetala obehörigt uppburen pension och motsvarar i sak9 ij DPL. I anslutning härtill bör nämnas all om någon anmäler en inkomstökningför förfiuten tid så är det denna paragraf jämförd med bl. 18 § andra slyckelNDPL som reglerar frågan om återbetalning av pension. Bestämmelserna innebär t.ex.atl en egenföretagare måste hålla reda på sina inkomstförhållanden med visstförutseende och underrätta om en inkomstökning somkan ha belydelse för pensionen och som han skäligen bör inse. Så snartförsäkringskassan får kännedom om en inkomstökning finns möjlighel att genast fatta ett Prop.1978/79:69 77 interimistisktbeslul om delpensionen enligt 18 ij tredje siycket. Har någon ålagts återbetalningsskyldighelenligt 19 ij.kan kassan vid senare ulbetalning lill hononi innehålla skäligtbelopp i avräkning på skulden. Detta följer av 20 kap. 4 AFL. Paragrafensbestämmelserom besvär över beslut enligt NDPL har hämtats från 8 ij DPL (senastelydelse 1978:32). Paragrafen innehåller vidare en bestämmelse om omedelbarverkställighet av beslul. Pensionskommitténhar föreslagil ny lagstiftning om socialavgifter (SOU 1977:46). Frågan bereds fn. 1 väntan på slutligt ställningstagande i ärendet harDPL:s bestämmelser om arbetsgivaravgift utan materiell ändring behållits i dennya lagen genom en hänvisning till molsvarande reglerom sjukförsäkringsavgift i19 kap. I § AFL. Enligt förslag i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.6) skalldelpensionsavgiften emellertid las ut med 0,50 96 av löneunderlaget fr. o. m.år 1980. Vidare skall en motsvarande avgift påföras egenföretagare.Riksförsäkringsverket har därvid föreslagil alt man skall debilera egenavgifienpå samma underlag som sjukförsäkringsavgiften. För alt uppnå något bättreöverensstämmelse mellan förmåns- och avgiftssidan har emellertid i ställetvalls underiaget för ATP-avgift enligt den modell som gäller försocialförsäkringsavgiften lill folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 § AFL. a. på grundval av förhållanden som den försäkrade själv råder över.och del är vikligl au kan lila på hans uppgifter och på iniygsom lämnas i olika sammanhang. Försäkradsom lämnar oriktiga uppgifter eller eljesl försummar sina skyldigheter enligt NDPLmed bedrägligt uppsål kan i princip dömas för bedrägeribroit enligi 9 kap. 1-3 S! ;eller för försök liil sådani brott. Därvid förutsätts altbedrägligt uppsål kan styrkas och oaktsamhet räcker alltså inte. En annanperson som medvetet lämnar osann uppgift i intyg eller annan urkund avsedd allstyrka pensionssökandens uppgifter kan allt efter omständigheterna dömas förmedverkan lill bedrägeribroti enligt 23 kap. eller osant intygandeenligt 15 kap. 11 ij- Använder sökanden det osanna intyget, gör han sig skyldiglill brukande av osann urkund enligt nämnda lagrum. Om någon i skriftlig utsagasom författnings- 1978/79:69 78 enligtavges på heder och samvete uppsåtligen lämnar osann uppgift eller förtigersanningen, kan han enligt 15 kap. 10 § dömas för osann försäkraneller, vid grov oaktsamhet, för vårdslös försäkran. Debeskrivna reglema gäller alltså brott enligt .