prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — - ellermed huvudinriktning att bedriva provning och kontroll som ulgör underlag förbeslut av kommersiell karaktär i samhället som helhet. Det första alternativetinnebär att provningsanstalten etablerar sig som en central officiellprovningsinstitution. I detta alternativ utnyttjas också resurserna imöjligaste utsträckning för provning och kontroll som underlag för beslut avkommersiell natur. Det andra alternativet innebär att provningsanstalten får enrenodlat kommersiell inriktning. Provningsanstalten har således hittillsuppfattat sina uppgifter som fal- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 175 lande inom det första alternativet men dennuvarande ekonomiska siluationen medför att provningsanstalten i alltför höggrad och pä elt för tidigt stadium inriktar sin verksamhet mot den kommersiellamarknaden. Delta kommer att försena och försvåra etablerandet av huvudinriktningen. harnyligen avslutat en översyn av provningsanstaltens taxor och har under hösten1978 påbörjat en förvaltningsrevision vid provningsanstalten. De svårigheterprovningsanstalten har ställts inför i samband med omlokaliseringen lill Boråshar medfört bl. a. att någol väl utarbetat underiag för statsmakternas beslutom bidragets storlek och vad som provningsanstallen skall göra inom ramen fördetta inle har funnits . Om provningsanstaltenfår arbeta vidare inom ramen för alternativ 2 i anslagsframställningen /80 får man dock det andrum som krävs för atl - bl.a. med stödav den förvaltningsrevision som skall utföras av - ta framett sådant underlag. I den tidigare omnämndaskrivelsen från personalorganisationerna vid provningsanstalten har dessa yrkatatt provningsanstallen beviljas medel enligl alternativ 2 samt att regeringenstöder provningsanstalten i dess strävan atl starkare betona rollen som landelsofficiella provningsinstitution. Statens provningsanstallblev central förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontrollsamt för allmän och legal metrologi. I och med omlokaliseringen till haranstalten tillförts de resurser som behövs för att kunna etablera sig i dennaför samhället viktiga roll. De resurser som byggts upp i gör det ävenmöjligt för provningsanstalten att åtaga sig mer krävande uppdrag . Omlokaliseringen ärnumera genomförd i fysisk bemärkelse. Svårigheterna för provningsanstalten attnästan fullständigt byta personal inom vissa avdelningar, att etablera sig påen ny ort och i en delvis ny roll samt att få igång verksamhet med en i mångafall avsevärt högre teknisk nivå än förut har tidigare underskattats. Vidarehar den avdelning som stannat kvar i fått oväntade ekonomiskasvårigheter. Mot bakgrund av dessa problem har provningsanstalten som ett led iansträngningarna att få en bättre ekonomi i sin verksamhet, i sitt förslag tillanslagsframställning för /80 pekat på det stora underskou somuppstått i den regionala verksamheten och framhållit att en oförändradbidragsnivå medför att delar av verksamheten inom den regionala organisationenmåste omprövas. Den nuvarandeorganisationen av verksamheten vid statens provningsanstalt grundar sig ihuvudsak dels på de överväganden som gjorts i samband med att statsmakternabeslöt överföra avdelningen för mått och vikt, slatens justerare samtädelmetallkontrollen från dåvarande mynt- och Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 176 justeringsverket till statens provningsanstalt(jfr. 1971: 164, NU 1971:49, rskr 1971: 555 och prop. 1971:165, NU1971:50, rskr 1971:556), dels på de överväganden som gjordes i samband med atlbeslut fattades om atl omlokalisera provningsanstallen till (jfr. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971:196 ochprop. 1972:54, NU 1972:38, rskr 1972: 199). Verksamheten har i dennuvarande organisationen sin tyngdpunkt i . Vidare bedriverprovningsanstallen uppdragsverksamhel vid tre regionala organ, nämligenavdelningarna i , och Göleborg, samt betonglekniska filialer påytterligare åtta orter i landet. Vid sidan om denna organisalion finns en välutbyggd lokal organisalion för juslering och ädelmetallkonlroll på sammanlagt27 orter i landet. Justering och ädelmetallkonlroll är ekonomisklsjälvbärande. Vad gäller verksamheten i övrigt vid de regionala och lokalaorganen består denna till övervägande del av uppdragsverksamhet som avsesbedrivas på rent affärsmässiga grunder. Som redan framgått av minredogörelse för provningsanstaltens anslagsframställning för budgetåret1979/80 m.m. har uppdragsverksamheten lämnat ett kraftigt underskott /78. Till övervägande del hänför sig detta underskott tilluppdragsverksamheten vid Stockholmsavdelningen under vilken även debetongtekniska filialerna ute i landet sorterar. Vid den bedömning avbidragsnivån som har gjorts för budgelåren 1977/78 och 1978/79 har detlaunderskott inte varit förutsett, varför en bidragsnivå, som förprovningsanstallen innebär en oförändrad ambitionsnivå, enligtprovningsanstalten medför en kostnad av 2,3 milj.kr. utöver alternativ I. Om dessa medel inteanvisas kan vissa delar av den regionala och lokala verksamheten komma attläggas ned. För att kunna förbereda sådana åtgärder för budgetåret1979/80 har provningsanstallen hemställt om ett förhandsbesked från regeringenpå denna punkt. Regeringen har av dennaanledning uppdragit åt provningsanstalten att senast den15 redovisa en plan för utformningen av den regionala och lokalaorganisationen. Planen skall upprättas med utgångspunkt i det förhållandet attprovningsanstalten har sin huvudverksamhet i och att regional och lokalverksamhet därutöver skall bedrivas endast i den omfattning som är motiverad avföretagsekonomiska skäl eller som följer av krav på rimlig service vad gällerofficiell provning och kontroll. För de delar av den regionala och lokalaverksamheten som inte uppfyller dessa krav skall provningsanstalten redovisa enplan för nedläggning. Planen skall upprättas med utgångspunkt i att deföreslagna åtgärderna skall kunna genomföras redan under nästa budgetår. När denna plan redovisatsbör regeringen ha erforderligt underlag för att kunna ta ställning tillomfattningen av regional och lokal verksamhet vid provningsanstallen. Jag avseratt i annat sammanhang återkomma till regeringen i frågan och har, i avvaktanpå de åtgärder som då kan bli aktuella, vid min beräkning av medel tillprovningsanstalten räknat med 2 milj.kr. för täckning av tillfälligt underskotti den regionala lokala verk- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 177 Den slutliga regleringen av dessamedel bör anstå till dess alt den tidigare nämnda nedläggningsplanen prövas avregeringen. Jag har erfarit att detf. n. inte företas några nyanställningar inom den regionala och lokalaorganisationen. Provningsanstalten har i sin anslagsframställning redovisat enplanerad ökning av personalen i med 38 personer till nästa budgelår.Nyanställning av personal bör dock ske endast under förutsättningen attlönekostnaderna för dessa minst beräknas bli uppvägda av motsvarande intäktsökningför provningsanstallen under samma budgetår. F.n. utförriksrevisionsverkel en förvaltningsrevision vid provningsanstalten. Parallelltmed denna pågår en långsiktig planering av provningsanstaltens verksamhet.Provningsanstalten har själv anförl de svårigheter man ställts inför i sambandmed omlokaliseringen till , vilka bl.a. medfört att det f. n. saknas någotväl utarbetat underlag för statsmakternas beslut vad gäller bidragsanslagetsstorlek m. m. Om provningsanstallen får arbeta vidare inom ramen för alternativ2 i anslagsframställningen menar sig provningsanstalten få det andrum som krävsför att bl. a. med stöd av den pågående förvaltningsrevisionen ta fram ettsådant underlag. Innan erfarenheter vunnits av provningsanstaltens verksamhet iBorås och de nyssnämnda utredningarna färdigställts är jag dock endast bereddatl förorda alternativ I. Vid min beräkning av bidragsanslagets storlek fråndenna utgångspunkt har jag, förutom pris- och löneomräkning även avsatt . förde personliga tjänster vid provningsanstalten som inrättats förs. Beloppet avser provningsanstaltens sammanlagda kostnaderför dessa under budgetåren 1977/78 t. o. m. 1979/80. DeUa medför att behovetockså bortfaller för provningsanstalten att budgetera något underskott förnästa budgetår. Vidare är i likhet med vad som gäller för innevarande budgetår3 milj. kr. av de medel som jag beräknat att se som ett extraordinärtbidragstillskott, vilket successivt bör minskas till /84 dåbehovet av extraordinära medel beräknas ha bortfallit (jfr prop. 1977/78: 100bil. 17 s. 218). F. n. pågår en särskildutredning om finansiering m. m. av verksamheten vid riksmätplatserna. Iavvaktan på förslag från denna har jag räknal med alt den nuvarandefinansieringsformen med bl. a. bidrag från styrelsen för teknisk utvecklingskall bestå även under nästa budgetår. Totalt har jag såledesberäknat bidragsbehovet till 31,5 milj.kr. är tillfälligainsatser i enlighet med min redogörelse. Beloppet innefattar de 2 milj. kr. sombör stå till regeringens dispositioni avvaktan på den särskilda utredning om provningsanstaltens regionala ochlokala organisation somjag nämnde inledningsvis. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 12 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 178 Bidrag till statens provningsanstalt 1977/78 Utgift 18612000 Reservation 708000 1978/79 Anslag 24 389000 1979/80 Förslag 31500000 Som framgår av min redogörelse under anslagettill uppdragsverksamhel föreslär statens provningsanstall att bidragsanslagethöjs med . Av detta belopp avser 31 962000 kr.bidrag till verksamheten under /80. I enlighet med vad jag justanförl bör bidragsanslaget nästa budgetår föras upp med 31,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag tillstatens provningsanstalt för /80 anvisa ett reservationsanslagav . 1977/78 Utgift 21815221 Reservation 30920219 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 6262000 Under detta anslaganvisas medel för utrustning för statens provningsanstall. För utrustning avprovningsanstaltens nybyggnader i är uppförd en definitiv kostnadssramav 70 milj. kr. 1975/76:100 bil. 15 s. 216, NU 1975/76: 55, rskr1975/76: 329). Statens provningsanstaltredovisar att de medel som anvisats kommer att vara förbmkade vidutgången av innevarande budgetår. Fr.o.m. /75 harprovningsanstalten bemyndigats att beställa utrustning inom en ram av sammanlagt81589000 kr. För dessa ändamål har anslaget tillförts sammanlagt 79327000 kr.varför provningsanstalten hemställer aU skillnaden (81 589 000-79 327 000=). För kompletterings- ochersättningsanskaffningar /80 hemställer provningsanstalten om 10milj. varför anslaget för nästa budgetår bör föras upp med . För nästa budgetår har jag beräknat ettmedelsbehov av . varav 4 milj. kr. avser kompletterings- ochersättningsanskaffning av utrustning. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Statensprovningsanstalt: Utrustning för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 179 Slatensskeppsprovningsanstalt utför på uppdrag av myndighel eller enskild provningaroch undersökningar av belydelse för skeppsteknik och sjöfart samt, i den månanstaltens utrustning och förhållanden i övrigt medger, även andra provningaroch undersökningar. Anstalten bedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde. Skeppsprovningsanstallenleds av en styrelse. Chef för anstalten är en generaldireklör. Anstalten ärorganiserad på tre tekniska avdelningar, nämligen drifts- ochverkstadsavdelningen, ritkontorsavdelningen och beräkningsavdelningen samt enadministrativ avdelning. Antalet anställda den Ijuli 1978 var 141. Vid statensskeppsprovningsanstalt tillämpas programbudgetering med följande program. Medel för verksamheten anvisas under följandeanslag. Anslag 1 är ettförslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för program 1, 2 och 3. I program 1 ingår ävenuppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvis av styrelsenför teknisk utveckling. Som intäkt under anslaget redovisas uppburna avgiftersamt medel som i mån av behov tagits i anspråk från anslag 2. Anslag 2 är ettreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand tillprogrammen 2 och 3, men även till att täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera anstaltens investeringar i merkostnadskrävande utrustning. Anslag 1 får i principinte belastas. För all lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblemför uppdragsverksamheten disponerar statens skeppsprovningsanstalt en rörligkredit i på 1,5 milj. kr. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 Under detta anslagredovisas samtliga utgifter och inkomster för verksamheten vid statensskeppsprovningsanstalt. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av den totala verksamheten vid anstalten (i 1 OOO-tal kr. 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknar Egen forskning Program 3 18572' 2134 1056 Program 1 Statens bidrag Minskning av reservation Summa intäkter ' Häri harinräknats de särskilda medel om 3,5 milj. kr. som anvisas över anslagel Styrelsen för teknikulveckling: Teknisk forskning och utveckling Uppdragsverksamhetenär primärt inriktad på skeppsteknikens och sjöfartens område. Till utgörsverksamheten av forsknings- och utvecklingsarbeten medan resten är rutinbetonadprovning av främst fartygs- och propellermodeller. Uppdragen kommer frånindustrin och olika statliga institutioner. De dominerande uppdragsgivarna ärden svenska varvsindustrin och rederinäringen samt . Uppdragerhållsi ökande omfattning från utländska kunder. Ett starkt ökat intresse har kunnat noteras för undersökningar somsyftar till offshore-till-lämpningar och utnyttjande av havets resurser. Uppdragsverksamhetenförutsätts lämna full kostnadstäckning. Ersättning för utförda uppdrag utgår enligttaxa, som anstalten fastställer. Eftersom anstalten arbetar i internationell konkurrens tasdärvid hänsyn till utländska anstalters prisnivå. Trots det svåra läget inomvärldens varvsindustri har skeppsprovningsanstallen lyckats upprätthålla en hög omsättning.Detta har skett fastän det nyuppförda manöver- och våglaboratoriet har kunnat användas endast i mindreutsträckning. Under början av år 1979beräknas emellertid laboratoriet kunna tas i bruk i full omfattning. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 181 Skeppsprovningsanstallenframhåller att en nödvändig förutsättning för att hålla den konsultativa och tillövervägande delen projektbundna uppdragsverksamheten på en hög teknisk-vetenskaplig nivå ochbedriva den med full kostnadstäckning är att utrymme finns för en egen långsiktig forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom anstaltensverksamhetsområde och till anstaltenskonkurrensläge är det angeläget attdenna forskning inte eftersatts. Tillkomsten avmanöver- och våglaboratoriet innebär ett unikt tillskott tillskeppsprovningsanstaltens resurser. Det gör det möjligt för anstalten att utvidgaverksamhetsfältet till nya och för svensk industri väsentliga områden, såsomhavsteknik, sjösäkerhet och miljövård. Laboratoriet är lämpligt även föratt utveckla metoder att tillvarata energi i havsvågor. Anstalten pekar ocksåpå den betydelse som laboratoriet kan få för ulprovning och undersökning avalternativa produkter vid varven, såsom olika offshoreutrustningar och andraflytande konstmktioner. För verksamheten i det nya laboratoriet är det angeläget att såsnabbt som möjligt bygga upp en hög effektivitet och teknisk-vetenskaplig nivå ochdärigenom skapa fömtsättningar för den uppdragsverksamhet som behövs för att finansieralaboratoriet. För att stödja denna uppbyggnad har styrelsen för teknisk utveckling (STU)lämnat anstalten ett bidrag på 3,5 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1977/78 och 1978/79 till projekt av långsikfig och metodutvecklande betydelseoch med anknytning till laboratoriet. Anstalten hemställer om attdetta bidrag fr.o.m. /80 anvisas över reservationsanslagetBidrag till statens skeppsprovningsanstalt. För nästa budgetår beräknar anstalten kostnadernaunder programmet till 7,5 milj. kr., varav 3,5 milj. kr. motsvarar det nuvarandebidragsanslaget. Yttrande över anstaltens förslag har avgivits av STU. Tillmyndighetsuppgifterna hänförs behandling av remisser och förfrågningar fråndepartement och stafiiga myndigheter, diverse utredningar, intern utbildningsamt studiebesök och visningar. Sammanlagt beräknar anstalten kostnaderna underprogrammet till 1,2 milj. kr. Skeppsprovningsanstallenhar trots den mycket svåra situationen inom varvsindustrin och rederinäringenförmått bibehålla den uppdragsfinansierade verksamheten på en oförändrat hög nivå. I och medatt det nya manöver- och våglaboratoriet kommer att vara helt färdigställt ibörjan av förstärks avsevärt såväl anstaltens konkurrenskraft inom dess nuvarandeverksamhetsområde som möjlighetema att vidga det till angränsande områden. Laboratoriet är mycket vällämpat för provningar och Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 182 undersökningar av bl. a. offshorekonstruklioneroch andra flytande anläggningar saml av olika konstruktioner för utnyttjandeav havsenergi och för att lösa havets miljöproblem. Verksamheten vid det nyalaboratoriet bör kunna lämna värdefulla bidrag särskilt till utvecklingen avnya produkter för varvsindustrin. Det är enligt min mening väsentligt attanstaltens nya möjligheter uppmärksammas och tas till vara i största möjliga omfattning för att öka svenskindustris konkurrenskraft. För att bygga uppverksamheten vid manöver- och våglaboratoriet har skeppsprovningsanstallen förvart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/ 79 erhållit ett bidrag på 3,5milj. från slyrelsen för teknisk utveckling (STU). Bidraget har varitavsett att stödja projekt av långsiktig och metodutvecklande belydelse. Närlaboratoriet nu tas i bruk beräknas denuppdragsfinansierade verksamheten vid laboratoriet successivt ta en alll slörreandel av resurserna i anspråk. Ett visst statligt stöd för metodutveckling ochlångsiktigt inriktad kompetensuppbyggnad behövs dock t. v. Detta stöd böremellertid anvisas över anstaltens eget bidragsanslag i stället för somhittills över STU:s anslag. Jag har därför beräknat en ökning av anstaltensmedel för egen forskning, från 2,9 till 4,3 milj. kr. Jag harhärutöver vid min beräkning av anslag till STU för kommande budgetår beaktatalt STU liksom har möjlighet att lämna stöd till projekt vidskeppsprovningsanstallen, såväl vid manöver- och våglaboratoriet som vid detidigare befintliga laboratorierna. För programmet Myndighetsuppgifter har jagberäknat medel enligt besparingsalternativet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /80 anvisa etlförslagsanslag av . Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1977/78 Utgift 3 190773 Reservafion 4775 1978/79 Anslag 3 850000 1979/80 Förslag 5300000 Som har framgått avredogörelsen under anslaget till uppdragsverksamhet föreslår statensskeppsprovningsanstalt att detta anslag höjs med . lill 8,7 milj.kr. I denna ökning ingår en överföring av ett beloppmotsvarande det bidrag på 3,5 milj. kr. som under innevarande budgetår utgårfrån STU som stöd för att bygga upp verksamheten vid det nya manöver- ochvåglaboratoriet. Med hänvisning till vadJag har anfört bör anslaget för nästa budgetår föras upp med 5,3 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Bidrag tillstatens skeppsprovningsanstaU för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 183 1977/78 Uigift 9256510 Reservation 9753069 1978/79 Anslag 990000 1979/80 Förslag 1 100000 Från anslaget bestridsskeppsprovningsanstaltens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning.Utrustning som har anskaffats med anlitande av anslagel tillförs anstaltensutrustningskapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avutrustningskapitalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. För modernisering,nyanskaffning och komplettering av utrustning beräknarskeppsprovningsanstallen 1,5 milj. kr. under /80. 1 skrivelse den 23 maj1978 har anstalten redovisat kostnadsökningar om . för utrustningtill manöver- och våglaboratoriet. Anledningen till dessa kostnadsökningar ärdels höjd mervärdeskatt, dels förändringar av valutakurserna. Av det nämndabeloppet kan . inte rymmas inom tilldelat anslag varförskeppsprovningsanstallen anhåller om extra medel med . För fortlöpande modernisering och kompletteringav skeppsprovningsanstaltens utrustning beräknarjag för nästa budgetår 1,1milj. Jag hemställer att regeringen föreslår all till StatensskeppsprovningsanstaU: Utrustning för /80 anvisa ettreservationsanslag av I . 1977/78 Utgift 970000 1978/79 Anslag 1085 000 1979/80 Förslag 1000000 () är ett samfund av invalda ledamöter verksamma inom teknisk vetenskap,industriell produktion och ekonomi. IVA:s syfte är att till samhällets gagnfrämja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa,analysera och informera om den tekniska utvecklingen samt att skapa kontakteroch initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget utgörstatens stöd till lVA:s grundläggande verksamhet (jfr prop. 1968:68 s. 57, SU1968:131, rskr 1968:304). Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 184 Anslagel bör enligl IVAmed hänsyn till ökade kostnader räknas upp med . Härutöver föreslårIVA att statens finansiering av den grundläggande verksamheten skall förstärkasmed I . Motivet för denna ökning är följande. Merparten av de obundnaindustribidrag som IVA förfogar över går lill finansiering av dengrundläggande verksamheten. IVA har därför svårt att finansiera ens någon delav projektverksamheten med obundna industrimedel. Detta förhållande utgör etthinder för atl igångsätta långsikliga utvecklingsprojekt. En del av de obundnaindusirimedel som f. n. finansierar den grundläggande verksamheten behöverenligt IVA frigöras. Detta är möjligt endast om staten i betydligt högre gradän f. n. finansierar den grundläggande verksamheten. Yttrande över lVA:s förslag har avgivits av STU. Ingenjörsvelenskapsakademiensverksamhet är enligt min mening av stort värde för den tekniska forsknings- ochutvecklingsverksamheten i . Genom att förmedla kontakter och informationmellan olika intressenter av vetenskap och teknik och genom att självständigtgranska och utvärdera tekniska utvecklingstendenser kan IVA verksamt främjasamhällets utveckling. Ett exempel härpå är den studie om tekniskaoch industriella kompetens som IVA f. n. genomför på uppdrag av regeringen. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1977/78: 111, NU 1977/78:75, rskr 1977/78:361) har STU övertagitIVA:s del av finansieringen av den teknisk-vetenskapliga attachéverksamhetenfr.o.m. har STU upphört att lämna bidrag tillIVA:s grundläggande verksamhet. Jag har vid min beräkning av anslagets storlekför kommande budgetår beaktat att lVA:s bidrag till altachéverksamheten hafl enstörre omfattning än STU:s bidrag till IVA och att sålunda de nämndaförändringarna har medfört att IVA har kunnat disponera ökade resurser. Härvidhar jag tagit hänsyn även till de förändrade debiteringsreglerna förattachéverksamheten. Jag har för nästabudgetår beräknat medel för en oförändrad ambitionsnivå av verksamheten inomramen för det statliga bidraget. Anslaget bör därför, efter hänsynstagande tillde nämnda förändringarna, föras upp med 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lidIngenjörsvetenskapsakademien för /80 anvisa ett anslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 185 1977/78 Utgift '5 265 000 1978/79 Anslag 6 305 000 1979/80 Förslag 7630000 ' Anslaget Bidrag till . i ärcentralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten och företräderSverige i det internationella slandardiseringsarbetet.