prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — Att främja utbytet av idéer och erfarenheleröver gränserna är också etl av målen för den statliga kulturpolitiken iSverige. Kulturlivet har alltid sökt och varit beroende avkontakter och impulser utifrån. stöder samhällel både kulturarbetarnasinternationella yrkeskontakter och etl allmänt kultumtbyte där många olika gmpperoch enskilda deltar. har också de internationella kontaktema och det inlemalionellaintresset breddats. Kullumtbylet kan bidra till de ökade kunskaper som är gmndvalen för ökad förståelse mellan länder och folk. deltar i ett brokigt intemationellt utbyte påmarknadskraftemas villkor. Vi deltar också i det kultumtbyte som stöds av destatliga myndig- 1978/79:147 62 hetemai andra länder. Det utbyte som har utvecklats med statligt stöd är emellertidfrämst inriktat på kulturlivets egna behov och önskemål. Delta ulbyte börförstärkas och vunna erfarenheter ligga till gmnd för den försattautvecklingen. Kulturutbytetsvardag innebär atl kulturarbetare och deras publik i olika länder hållerförbindelserna levande. Ur sådana kontakter kan en fruktbar samverkan och etldjupare samförstånd växa fram. De kontakterna måste genom statliga insalser fåekonomiska och praktiska möjligheter alt utvecklas. I kullumtbyletmed utlandet måste vi också ta hänsyn till den utländska partens erfarenheteroch synpunkter. Andra länder kan ha helt andra värderingar, traditioner ochmålsättningar och leva under andra villkor. För att utbytet skall blimeningsfullt måste vi förstå och acceptera sådana skillnader. Elllivligt och mångsidigt kulturutbyte har också elt allmänpolitiskt värde. Politiskavärderigar skall inle kunna styra kultumtbytets innehåll, men det kan finnasbåde kullurpolitiska och allmänpolitiska motiveringar för ökade kulturkontakteröver gränserna. Särskilda åtgärder av olika slag kan vara nödvändiga för altöka kontakter med länder där kulturlivet har få eller inga kontakter. Underkrigstiden har olika länder funnit olika organisatoriska former för sillinternationella kultur- och informationsutbyte. I de västliga demokratiernahar problemet ofta gällt att samordna kulturlivets och utrikespolitikensintressen utan att inkräkta på den konstnärliga friheten. har i olikainternationella sammanhang hävdat kulturlivets frihet och individens roll iutbytet. Andra länder har emellertid ofta en annan inställning i dessa frågor.Särskilda anslräningar kan komma att krävas för att utbyte ändå skall blimöjligt. För utbyte med vissa länder kan ett förmedlande organ som komma att få ökad betydelse. 6 Kulturutbyte översiktlig nulägesbeskrivning Kapitel6 redovisar nuvarande former för statligt stöd fill kulturutbyte, verksamheioch resurser inom olika kulturområden samt vissa behov och problem inomområdet. Kulturutbytemed utlandet omfatlar många olika slags akfiviteter. Också en kartläggning avdel kulturutbyte som sker med statligt stöd är en omfattande uppgift. Den enkätsom utredningen har gjort hos närmare 400 kulturinstitutioner, organisalioner,grupper och enskilda ger de yttre konturerna av del icke-kommersiellakulturutbytets villkor och omfattning i . Denslörsta delen av det statliga stödet till kulturutbyte ges som direkta bidrag lillolika projekt och fördelas av flera olika organ. Prop.1978/79:147 63 har som en av sina huvuduppgifter alt främja kullur- ocherfarenhetsutbyte med utlandet. Slatens kulturråd och de organisationer ochinstitutioner som bedriver kulturell verksamhet skall verka för de kullurpolitiskamålen där också utbytet av idéer och erfarenheter över gränserna ingår. Ocksåmånga andra organ och myndigheter har uppgift inom detla område. Därtill kommer indirekt stöd till utbyte i form av anslageller bidrag till olika kulturinstitutioners ordinarie verksamhet samt medelsom är bundna till vissa ändamål, l.ex. det statliga litteraturstödet. Över ges bl. a. bidrag tilldeltagande i vissa konferenser ulomlands, lill folkrörelsernas internationellaverksamhet och till internationella kongresser i . Utrikesdepartementetstöder visst personutbyle och enstaka större manifestationer oftast i sambandmed statschefsbesök och liknande. Slatens kulturråd fördelar bl. a. bidrag tillvissa institutioners och fria gruppers turnéer och gästspel saml till utlandsresorför körer, orkestrar och folkdanslag. har projektmedel förbl. a. utställningar, filmvisningar, översättningar, mindre gästspel,publikationer och kontaktservice. Andra insiitutioner ger stöd inom särskilda områden. Rikskonserter, , , . av nutida svensk konst i utlandet,SIDA, , , och Musikaliskaakademien. Omfattningen av och resurserna för internationelll ulbyteinom teater och dans, musik, film, litteratur samt konst, museer ochutställningar redovisas översiktligt på gmndval av uiredningens enkät. Bristen på resurser är del främsta problemel. Nästan allainstanser anser att internationella kontakter och impulser inte kan utvecklasdärför att del inte finns tillräckliga anslag vare sig hos institutionernasjälva eller hos centrala organ. För kulturlivet ute i landet är bristen på resurser ochdärmed internationella kontakter särskilt kännbar. Statliga och kommunalabidrag till de regionala institutionerna är i allmänhel inte dimensionerade förde merkostnader som ett intemationellt utbyte innebär. Utbytet blir beroendeav tillfålligheter och del är svårt atl genomföra egna initiativ. Del finns enallmän önskan all utställningar, turnéer och gästspel som kommer till de störtestäderna också i någon form når ul i landet. Praktiska svårigheter i utbytet ulgör l.ex. språkbarriäreroch valutaproblem, främsi i . Brislen på överblick upplevs som myckel besvärande. Olikasökande vet ofta inle vart de skall vända sig för att få upplysningar ellerbidrag. Den mottagande verksamheten anses särskilt angelägen.Medel saknas ofta hell för att inbjuda och ta emot kulturarbetare ochkulturmanifestationer från utlandet. Prop.1978/79:147 64 Kapitel 7 sammanfattar behoven inom området ochpresenterar utredningens synpunkter och förslag samt alternativa lösningar avvissa problem. Utredningens kartläggning bekräftar att de statligaanslagen för kultumtbyte är otillräckliga. Tillfällen till utbyte, kontakteroch impulser kan inte utnytljas därför atl medel ofta saknas även för ganskablygsamma kostnader i sammanhanget. Många inbjudningar och erbjudanden avstort intresse för det svenska kulturlivet har måste avböjas av ekonomiskaskäl. Utan livaktiga internationella förbindelser finns risk för stagnation ochprovinsialism inom kulturlivet. Medan det statliga stödet till den inhemska kulturen harbyggts ut under har det internationella utbytet varit etlförsummat område. För alt delta i det internationella utbytet på ett sätt somsvarar mol ställning som kulturland måste nu grunden läggas för en nysatsning på delta område. Från den grunden bör insatserna sedan byggas ut underkommande år. Det internationella utbytet har ibland blivit en fråga omde förmedlande organens uppgifter och problem. Denna tonvikt påorganisationsfrågor har inle stimulerat anslagsgivningen utan snarare skapatintryck av svårlösta motsättningar inom området. Enligt uiredningens meningmåste uppmärksamheten istället riktas mot kulturlivets behov av ökade resurserför att kunna vidmakthålla och utveckla internationella kontakter. De närmareformerna för ansvarsfördelning inom området bör i viss utsträckning kunnautarbetas av de berörda parterna själva. Kulturlivets fria och självständiga ställning måste varaen huvudprincip också för del internationella utbytet. Detta utbyte bör ses somen naturlig del av det svenska kulturlivet och finansieras i stort sett i sammaordning som gäller för den inhemska verksamheten. Fömtsällningarna för utbytemed olika länder och regioner växlar emellertid starkt. Sådana faktorer måstepåverka anslagskonstruktioner och kompetensfördelning i . Utredningen föreslår förstärkta resurser över ett stortområde enligt följande principer: Anslag för kulturutbyte som endasi kräver ekonomiskabidrag bör finnas hos slalens kulturråd. Sådana bidrag bör avse projekt därkontakter har etablerats mellan en regional insfitution, fri gmpp elleramatörensemble med en motpart i utlandet och endast ekonomiskt stöd behövs.Kulturrådet fördelar vissa bidrag till lokala och regionala teater- och musikinslitutioner.Rådet bör också i fortsättningen svara för sådan bidragsgivning som börutvidgas att omfatta också lokala och regionala museer. 1978/79:147 65 bör ökas kraftigt för atl ge de regionala institutionernamöjlighet atl delta i utbytet. Bidragen till fria grupper, amatörer ochinternationella samarbetsorganisationer behöver ökas för alt bällre tillgodosederas önskemål om utbyggda kontakter med utlandet. Liksom bör medel finnas hos för atlenskilda medlemmar av organisationer, grupper och föreningar skall kunna deltai kongresser, festivaler m. m. föreslås få ökade medel för att deltai del internationella erfarenhetsutbytet inom det kullurpolitiska områdei. Anslag för kulturutbyte som kräver förhandlingar, utbylesleknisksamverkan ochleller särskilda initiativ bör finnas hos Svenska inslitutet, somär en naturiig kontaktpunkt för de svenska utlandsmyndigheterna. Institutethar sådana uppgifter inom ramen för kulturprogrammen med samlinom vissa kulturområden, främst utställningar, filmvisningar och översällningsslöd.Inslilulel bör få ökade resurser för all också i fortsättningen svara för dessauppgifter. Institutets erfarenhel och kompetens bör ulnyltjas för cenlralmuseernasulslällningsprojekl genom elt särskilt anslag inom institutet. Institutet bör också ha medel för alt initiera egna projekl.Överblick och vägledning inom kulturutbylesområdet till olika intressenter börges genom ell särskilt sekretariat inom institutet. Ökade personalresurserföreslås för detta ändamål. Anslag för större gästspel och turnéer bör rymmas inomordinarie anslag för Operan och . Övriga teatrar och orkestrarförutsätts kunna få bidrag ur de centrala medlen för regionala institutionerhos . Anslag för enskilda kulturarbetare bör liksom nu finnashos olika instanser för olika ändamål. För utbildning, arbetsresor och projekti utlandet förutsätts medel finnas hos konstnärsnämnden som har slor frihet isin bidragsgivning. Ökade medel till nämnden bör också kunna öka stödet tillutlandsresor. Delsamma bör gälla . Anslag för mollagande verksamhei bör finnas hos siörremuseer i for av allmät förstärkta utslällningsanslag. Vissa funktioner börkunna fyllas av Rikskonserter, Rikslealern, Riksulslällningar liksom och Folkparkernas . Inom ramen för huvudlinjerna av utredningens förslag harnågra aUerna-tiva lösningar diskuterats. De medel som ställs till förfogande skulle kunna gälla också för ulbyte inom l.ex teater-och musikområdena. Om institutets uppgifter vidgades till att gälla också störregästspel och turnéer skulle insatserna avse alla konslområden. Utredarenfinner i och för sig en sådan lösning länkbar men anser att utbytet i störstamöjliga utsträckning bör ske genom kullurlivets egna instanser. För gästspeloch turnéer krävs ofta en professionell impressario men däremot inteinstitutets förmedling. Under sådana förhållanden är det rimligare all Operansoch utlandsverksamhet liksom nu hell beslutas och finansieras avinstitutionerna själva. När det gäller regionala och lokala 5 1978179. Prop.1978/79:147 66 kulturinstitutioner skulle gränsdragningen motkulturrådels ansvarsområde bli oklar, ifall kulturtådel normalt förulsätlssvara för dessa institutioners utbytesverksamhet men förderas "större" projekl. Sammanfattningsvis föreslår ulredningen ökaderesurser för kulturutbyte med utlandet enligt följande fördelning (I 000-lalkr): Institution/ändamål Anslag Förslag bå 1977/78 (ökning) - regionalamuseer, orkestrar och lealrar 100 1 400 - fria grupper,amatörer, internationella organisationer samt konferenser, festivaler m. m. - handläggningoch erfarenhetsutbyte 150 10 500 350 950 150 350 250 200 - utställningar(av museikaraktär) 550 800 - översättningar,kontaktservice, publikationer samt verksamhet vid i Större museer (utställnings- och reseanslag) NUNSKU (utställningar utomlands) (resor och projekt utomlands) Rikskonserter (utsändande och mottagande verksamhet) Riksutställningar (mottagande verksamhet) (mottagande verksamhet) Folkparkemas och Folkets Hus föreningamas (mottagande verk samhet) 875 150 Sammanlagt ökade medel för kulturutbyte 5 600 8 Studier och forskning Utbytet inom studie- och forskningsområdena behandlas utförligtav som 1973 initierades av del dåvarande universitetskanslerämbelet.Denna utredning fann stora brister i det svenska utbildningsväsendetsinternationella kontakter och framlade en serie förslag till konkreta åtgärderäven för ökal personutbyle. har vissa anslag för delta ändamåltillkommit. har i samråd med universitets- och högskoleämbetetgjort en begränsad uppföljning av internationaliseringsutredningen. I övrigtbehandlas främst Svenska institutets verksamhet inom området. Ävenpersonutbytet genom de vetenskapliga akademierna, vissa fonder ochstudieförbunden redovisas översiktligt. Forskningen är till sin natur internationell och utbyte averfarenheler Prop.1978/79:147 67 över gränserna hör till vetenskapens vardag. Också förandra former av studier är internationella erfarenheter alltmer nödvändiga.Enligt universitets- och högskoleämbetet är personutbyte med läroanstalter iandra länder en av de verksammaste metoderna för en allmän internationaliseringav utbildningen. Slutakten från den europeiska säkerhels- och samarbetskonferensen(ESK) innehåller också rekommendationer om åtgärder för att underlälta studerande-,lärar, och forskarutbytet mellan deltagarländerna. En av Svenska inslitutels huvuduppgifter inom detta områdeomfattar svensk-internationell slipendieverksamhet, gäslföreläsarutbyle och övriglpersonutbyle samt stöd åt undervisning i svenska vid utländska läroanstalter. Stipendieverksamhelen är baserad på överenskommelser medandra länder (bilaterala stipendier) saml på särskilda beslut av regering ochriksdag (s. k. gäslslipendier. fi.). vissa uppdrag på stipendieområdet bland annat för SIDA. Stipendieverksamhelenkompletteras med del mera flexibla anslagel för övrigl personutbyle som ocksåanvänds för utbyte inom andra utbildningsområden än högskolan. Stödet lillundervisningen i svenska vid ca 200 universitet och läroanstalter i ullandel ären särskild uppgift för . Slödel består av rese- och expensbidragtill svenska lektorer samt rese- och uppehållsbidrag för utländska skandinavisterför besök i , resebidrag, kurser, bokgåvor, läromedelsstöd m.m. har framhållit behovet av ökade medelför stipendier till gäslstuderande. För gästföreläsamtbyte och övrigtpersonutbyte ulanför högskoleområdet är behoven av ökade medel särskiltangelägna. Det stigande intresset för undervisning i svenska vid utländskaläroanstalter ställer ökade krav på institutets stöd och service. De somspontant läser svenska i utlandet måste betraktas som en viktig målgrupp förolika former av Sverigeinformation och kulturverksamhet. SIK-ulredningens undersökning av del internationellautbytet inom delar av högskoleområdet visar atl resurserna fortfarande ärotillräckliga för de utvidgade kontakter som allmänt anses nödvändiga. De 2 mkrsom /77 står lill UHÄ:s förfogande för detla ändamål har främsi använlsför studieresor inom grundutbildningen. Även forskarstuderande bör få bällre möjlighelertill utlandsstudier. Alltför få lillfällen finns för de yngre forskarna ochlärarna att kunna tillbringa ulomlands vid ett ulländskluniversitet. Behovet av medel för konferenser och studieresor är mycket stort,liksom behovel att kunna bjuda in gästforskare och gästlärare. Även mycketstarkt motiverade kontakter måste avskrivas av brist på resurser. Ett annathinder för utbytet är bristande språkkunskaper. Prop.1978/79:147 68 Utredningen vill kraftigt understryka de allmännasynpunkter och krav på ökade resurser för högskolans utlandskontakter somframfördes av internationaliseringsutredningen. Detla är så mycket meraangeläget som enligl vad UKÄ:s utredning visade internationellakontakter på detta område har varit eftersatta. Ulredningen instämmer i Svenska institutets önskemål omförstärkning av stipendierna till gäslstuderande och förutsätter all dessafrågor kommer atl behandlas av utredning om utländska studerande. Utredningen finner del angeläget att studieförbunden fårmöjligheter att vidga sin internationella verksamhet och förutsätter atl dessafrågor tas upp av den inom kommundepartementet tillsatta utredningen omfolkrörelsernas internationella verksamhei. Svenska institutets stöd till undervisning i svenska vidutländska läroanstalter bör utvidgas. Ulredningen finner Svenska institutetsönskemål om att kunna förstärka olika stödformer väl motiverade och föreslår enökning med för denna verksamhei. Medel för gäslföreläsarutbyle, kongressdeltagande m. m. samlför w/by-te inom andra utbildningsområden är högskolan kan komma alt tillförasuniversiteten och folkrörelserna i ökad utsträckning. 1 avvaktan på en sådaneventuell ulveckling bör Svenska institutets anslag för denna verksamhetförstärkas med . Sammanfattningsvis föreslår utredningen följanderesursförstärkningar (): Institution/ändamål Anslag Förslag bå 1977/78 (ökning) Stöd till undervisning i svenska vid utländska läro anstalter 610 500 Stöd till gästföreläsarutbyte och övrigt personutbyte- inom området studier och forskning 130 300 Kapitel 9 behandlar Svenska institutets uppdrag ochverksamhet samt framlägger uiredningens synpunkter och förslag. Detaljeraderedovisningar av förslagen ges i kapitlen om Information - förslag.Kulturutbyte -förslag samt Studier och forskning. Olika aspekter av institutetsverksamhet las upp i fiertalel kapitel. är en statlig stiftelse med uppdrag attfrämja kullur-och erfarenhetsutbytet med utlandet och genom upplysningsarbete iutlandet sprida kännedom om svenskt samhällsliv. Prop.1978/79:147 69 huvudsak över huvudtitel. Budgetenbereds i samråd med . har i de senaste årensanslagsframställningar betonat att de finansiella förulsäliningarna för alttillfredsställa behoven av tjänster och material inom institutets arbetsområdensuccessivt har försämrats. De svenska utlandsmyndigheterna förmedlar utlandetsbehov och efterfrågan av informationsmaterial. Flera olika grupper och enskildainom samhälls-och kulluriivel har också anspråk på inslitutels tjänster. Inomkulturlivet är man otillfredsställd med institutets bristande resurser. är troligen del enda land i världen som anförtrorden statliga utlandsinformalionen ål elt fristående organ med självständigstyrelse. Det är också ovanligt att etl särskilt fristående organ har tilluppgift alt svara både för den offentliga informationen om del egna landel ochför all främja ell fritt kullur- och erfarenhetsutbyte. Frågan om gemensam administration av den officiellainformationsverksamheten och kultur- och erfarenhetsutbyte har tagils upp avbl. understrycker atldessa verksamheter har olika målsätlningar och intressanter. Det kan finnasrisker för atl dessa olika syften inte alllid hålls klart åtskilda. De olika verksamheterna har emellertid mångaberöringspunkter och en samordning av insatserna kan ha praktiska fördelar.Svenska insfitutet har också i stort sell ulfört sitt arbeie på elt sätt somhar väckt respekt. En allt större del av det svenska kultur- ocherfarenhetsutbytet har numera funnit vägar även utanför institutet. Utredningenanser därför inte att en uppdelning av skulle var moliverad. Eftersom både utrikes- och ulbildningsdepartementet harintressen i kunde det ur många synpunkter te sig naturligtatt ansvarade för de delar av institutets verksamhetsom avser kulturutbyte och slöd till internationella kontakter inom studier ochforskning. Institutet måste dock också i fortsättningen i stor utsträckningvara kontaktpunkt för utlandsmyndigheterna även i frågor som berörkulturutbyte. Etl delat budgelansvar kan vara prakiiski svårt all genomföra. Institutethar på grund av stiftelseformen haft vissa svårigheter atl få automatiskkompensation för t. ex. löneökningar och höjningar av gäststipendiema enligl faslslälllbasbelopp. Utredningen anser dock inle all ett ämbetsverk förSverigeinformation och kulturutbyte skulle vara en bättre lösning. De prakliskaproblemen bör kunna lösas genom administrativa beslut. 1 den måninstitutet får väsentligt utökade arbetsuppgifter inom något område bör dettareflekteras i sammansättningen av styrelsen. Prop.1978/79:147 70 referensgrupper bör få ett mer aktivt inflytande överinstitutets verksamhet. Formellt samarbete bör etableras mellan institutet ochstatens kulturråd. Sammanfattningsvis anser ulredningen alt ställning och huvudmannaskap bör bibehållas oförändrade.Institutels insatser inom kulturutbytet bör främsi avse sådana projekt somkräver förhandlingar och/eller särskilda initiativ. För orientering ochpraktisk vägledning fill olika intressenter inom området bör ett särskiltsekretariat inrättas. En betydande förslärkning av institutets budget föreslås,främst för informationsverksamhet. Inslilulel bör i ökad omfaiining framställainformationsmaterial för de nordiska länderna, främst på svenska och finskamen i samråd med berörda ambassader också på danska och norska. uppmärksamma behovet av informationsmaterial på de mindre,europeiska språken särskilt för och , saml vissa u-landsspråk. För har i kapitlen 4, 7 och 8föreslagits ökade resurser enligt följande fördelning (1000-tal kr): Information: trycksaker, filmvisningar, utställningar, personutbyte, dokumentation och besöksservice Personal för dessa ändamål 480 Kulturutbyte: utställningar, översättningsstöd, kontakt service 1 200 Personal till kultursekretariat 300 Studier och forskning: stöd till svenskundervisning vid utländska läroanstalter, gästföreläsarutbyte och övrigt utbyte 800 Kapitel fO belyser bakgrunden lill och formerna förinformation och kultursamarbete inom . Det inlernordiska kultursamarbetet avser utbildning,forskning och allmänkulturell verksamhet. Beslutande organ är Nordiska minislertådeli vilket ingår medlemmar av varje lands regering. Vidare förekommer etlomfattande bilateralt nordiskl samarbete. Visst samarbete sker inom ramen förolika fonders verksamhei. Dessulom finns ett antal inslilulioner för nordisktsamarbete. Flera av dem faller inom Nordiska minislertådels ansvarsområde. a. Hus i . Därtill kommer flera kursgårdar m. m. somvanligtvis drivs i föreningarna eller någon samarbelsfonds regi. Ocksådet nordiska vänorlsutbylel är väl utbyggt. Samarbetet med intar av flera skäl ensärställning. är del enda land ulanför där svenska är ellofficiellt språk. Vidare har den finska invandringen lill under långlid varit omfattande. 1978/79:147 71 Denordiska samarbelsorganen ger i första hand informaiion om nordiskaförhållanden och ålgärder, inle om förhållandena i elt enskilt nordiskl land. Ulredningenföreslår därför all får resurser för atl framställa visstinformationsmaterial också på nordiska språk. Deresurser som står till förfogande för kulturutbyle inom är mångdubbelt siörreän vad som finns tillgängligt för ulomnordiskl utbyte. Anslagsbeviljande inslilulionerbör enligl ulredningen söka förenkla bi-dragsförfarandel och skapa vissareserver för oförutsedda ändamål. Det nordiska kultursamarbetet bör också kunnaomfatta gemensamma nordiska manifestationer i ulomnordiska sammanhang. Inomområdet studier och forskning föreslår utredningen i annat sammanhang altSvenska inslilulel får ökade resurser för bl. a. slöd till svenskundervisningi utlandet. Dessa insatser bör också avse . Somframgår i kapitlet om personalfrågor m.m. förutsätter utredningen att svenskaambassaden i återfår den lidigare tjänsten med särskild inriktningpå kulturområdet. 11 Utbyte med länderna i Kapitel11 behandlar fömtsällningarna för ulbyte med ländema i . Ländernai levde efter i en vissisolering från västvärlden. Den politiska regleringen av alla förbindelser medomvärlden gjorde del svårt för del svenska kulturlivet alt knyta egnakontakter. De östeuropeiska länderna har framfört förslag om statliga kulluravtalför att öka kontakterna.