prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Förfarandet är dock inte problemfritt,eftersom den faktiska sysselsättningsutvecklingen i enskilda fall radikalt kanunderstiga den förväntade. Utfallet av rörelsen kan exempelvis ha blivit sämreän väntat och det är i sådana fall uppenbara svårigheter att återfå utgivnaförskott. Utgivandet av förskoll bör därför begränsas till de fall därsysselsättningsutvecklingen med någorlunda säkerhet kan överblickas." Förslaget lill utbildningsslödets framlida utformningtillstyrkes av så gott som samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan.Endast i vänder sig mot den föreslagnaskärpningen av praxis så atl endast särskilt kvalificerad utbildning skallstödjas. Enligt utvecklingsfonden 1 bör stödet inte utgågenerellt, utan vara målinriktat mol s. k. bristyrken. Förslaget om offertsystemet accepteras av de flestaremissinstanser. Några, exempelvis A A/5, SAF och samtStatsföretag kan tänka sig en utvidgning av den geografiska begränsning utöverinre stödområde (6) som ulredningen föreslår när det gäller industriprojekl.Länsstyrelsen i anser förslaget atl offertmeto-den skallkunna användas när det gäller vissa projekt inom den privata tjänstesektomsärskilt intressant och att det bör kunna medverka till att decentraliserabesluts- och styrfunktioner. För samtliga stödformer föreslår utredningen gemensammaregler om vad som skall räknas till stödberältigad verksamhet. Utredningensförslag biträdes i stort av remissinstansema. i länförordar alt reglerna för vad som är stödberältigad verksamhei skall lillämpaslika i alla stödområden. , i och LRFanser att verksamheter inom jord- och skogsbruk i större utsträckning skallkunna vara stödberättigade. Förslaget om utvidgat stöd till turistnäringen mottaspositivt av de flesta remissinstanser, däribland länsstyrelserna i ochVärmlands län, utvecklingsfonden i lån samt och Åmålskommuner. Delvis avvikande synpunkier anförs av LO som "främst på principiellagrunder känner en viss tveksamhet mol förslaget att utvidga stödmöjligheternatill turistnäringen". Även AMS framför liknande synpunkier och "serför sin del risker för en påtaglig skärpning av konkurrensproblemen som följdav en sådan breddning. Den föreslagna kombinationen av regionalpolitiskt ochrekreationspoliiiskl motiverat slöd liksom fortsatt möjlighet till kommunaltengagemang kan i den förutsatta omfattningen komma all mycket hårdhänt berörade företag som inte blir delaktiga av stödet." Övriga remissinstanser, som yttrar sig i denna fråga, är ihuvudsak kritiska mot utredningens förslag att praxis för stödets storlek medhänsyn till beräknad sysselsättningsökning bör gälla även för turistföretag.Bland dessa kan nämnas länsstyrelserna i , och Västerbottenslän, i samt kommun. A\en anför liknande synpunkter: "För Prop.1978/79:112 179 turistförelag i del inre stödområdet kan en alltför snäv tillämpningav sub-ventionsberäkningama innebära risker för att investeringama över huvudtagel inte kommer till stånd."' Beträffande förslaget om att könskvotering ifortsättningen skall tillämpas på allt regionalpoliliskl slöd harremissinstanserna en delad uppfattning. Förslaget stöds av bl.a. AMS. TCO,, , . ,saml ett flertal landstingskommuner.Däremot avvisar5AF och . , och Höörs kommunerförslaget. Ett antal instanser är tveksamma lill antingen den administrationsom könskvolering för sysselsätlningslödet kan komma att innebära eller tillalt uppnåendet av sysselsätlningsmålen försvåras genom en för sirikl tillämpadkvotering. Bland de instanser som hyser sådan tveksamhet fmns domänverket.konjunkturinstitutet, länsstyrelserna i och lån samtell flertal utvecklingsfonder. i föreslår isammanhanget införandet av någon form av "ungdomskvol" med tanke påden stora ungdomsarbetslösheten. Ulredningen föreslår all verksamheien med industricentrabyggs ut. Den enda instans bland det fåtal som yttrat sig över detla förslagsom är negaliv är LRF som anför bl.a. atl "förbundel släller sig tveksamtlill en utbyggnad av verksamheten vid Stiftelsen Industricentra, framför alltdå stiftelsens verksamhet inriktar sig på stora anläggningar. Det är enligt förbundetsuppfattning mest angeläget atl salsningar görs på många små anläggningareftersom dessa lättare kan ges en tillräcklig geografisk spridning. Dessulomanser LRF att utredningens förslag om aU slöd skall kunna utgå till kommunerför all bygga mindre lokaler i sysselsätlningssvaga kommuner bör kunna täcka inområdet under förutsättning all lokalerna inte enbart förläggs till kommunernashuvudorter." Stiftelsen Industricentra lägger själv i ett detaljeratyttrande fram ett flertal förslag om hur verksamheien i fortsättningen börbedrivas. Stiftelsen utgår därvid från att verksamheten inle längre skall haförsökskaraktär utan utgöra ett permanent regionalpolitiskt medel. Man noterarvidare med tillfredsslällelse att kravet på förhandsuthyming av lokalernaföreslås slopat och framför ett antal ytterligare förslag om hur en utbyggdverksamhet kan underlättas. Det beräknade anslaget för verksamheten anserstiftelsen därvid bör höjas väsentligt. Slutligen finner stiftelsen delangelägel atl verksamheten kan profileras i relation lill siödet till kommunerför uppförande av industrilokaler och efterlyser bl, a, riktlinjer om vilkentyp av orter som kan komma ifråga för de olika slagen av anläggningar. Beträffande del ovannämnda stödel till kommunalaindustrilokaler anför AMS: ""Möjligheten att erbjuda färdigaindustrilokaler utgör otvivelaktigt ett bra argument när del gäller allintressera företag för atl etablera sig på en viss ort. Med den utveckling somredan har skett på detla område synes Prop.1978/79:112 180 det också nödvändigt atl fortsätta stödja uppbyggnaden avkommunala industrihus. Det är dock enligt styrelsens mening angeläget attdenna verksamhet bedrivs med betydande restriktivitet. Möjligheten att byggasådana industrihus bör begränsas till kommuner och orler med mycket allvarligasysselsällningsproblem. Valel av orter där stöd skall utgå till kommunalaindustrihus bör också bedömas ulifrån möjlighelerna att på ortema ifråga påsikt irygga sysselsättningen. Invesleringar i näringslivet medför ofta krav påutbyggnader av bostäder och service av minst samma storleksordning. Sådanaengagemang bör skäligen förutsätta en godtagbar omfattning och stabilitet avdet lokala näringslivet. Del är slulligen angelägel alt fastlägga enhetliga riktlinjerför hyressättningen i industrihusen. En tillämpning som i praktiken ger stora hyressub-ventionerutöver vad som uppnås genom de statliga subventionerna medverkar till den konkurtensmellan kommunerna som enligt ulredningen bör undvikas."" LO är tveksam till detla slöd till kommunema. SAF ochSveriges industriförbund anser sig kunna acceptera förslaget med hänvisningtill den stora roll för en lokaliserings tillkomst som lillgången på ledigalokaler redan före etableringen visat sig spela. Förslaget tillstyrks vidareav bl.a. SHIO-Familjeföretagen, saml ett slorl antallänsstyrelser, landstingskommuner, utvecklingsfonder och kommuner. Många avdessa anser det viktigt att det krav på förhandsuthyrning av lokalerna, somföreslås slopat för Stiftelsen Industricentra, inle heller skall gälla förkommunala industrilokaler. i och några kommuner,, och , anseratt ytterligare satsningar bör göraspå denna stödform. Angående utredningens förslag om investeringsfondemas forlsattaanvändning i regionalpoliliskl syfte delar AMS: utredningens uppfattning"att den resurs som investeringsfonderna utgör bör kunna användas för regionalpolitiskasatsningar och tillstyrker förslaget i detta hänseende. Det bör då särskiltbetonas, att förutsättningarna och villkoren för investeringsfondsanvändningenblir sådana atl man så långt möjligt uppnår den regionalpolitiskastyreffekten. Härvid utgår dock styrelsen från att investeringsfonderna ävenfortsättningsvis i främsta rummet skall användas som ett konjunkiurpoliliskimedel." Endasl ett fålal andra remissinstanser har yttrat sig överdenna fråga. Dessa är lill övervägande del positiva. Beträffande systemet med lokaliseringspåverkan betonar deflesta remissinstanser den korta tid och det konjunkturläge under vilket dethar bedrivits. Ingen instans är negaliv lill den samrådsverksamhel som förekommer.Ett flertal inslanser önskar däremot att samrådet skall bli föremål för översynoch samhällets styrmedel utökas. LO erinrar exempelvis om att man tidigareförordat alt en fullmaktslag skall kopplas till verksamheten Prop.1978/79:112 181 för den händelse den frivilliga överenskommelse somsamrådet bygger på visade sig ineffektiv. Utvidgningen av samrådet till attomfatta även större företag inom den privata tjänstesektom m. m. ansesvärdefull av de som yttrat sig om delta. Flertalet remissinstanser tillstyrker i slorl utredningenskrav på slödom-rådesindelning. Det gäller den större geografiskadifferentieringen av det regionalpolitiska stödet, kopplingen mellanstödverksamheten och länsplaneringen samt att siödområdesindelningen bör liggafast mellan de stora länsplaneringsomgångarna. Meningarna är däremoi delade beiräffandefördelningen av del regionalpolitiska siödet mellan nuvarande stödområde ochområden utanför detta. 1 huvudsak anser länsstyrelser och landslingskommuner iSyd- och alt regionalpolitiskt stöd också skall kunna utgå idessa delar av landet medan länsstyrelser och landstingskommuner i norraSverige anser all slödel skall koncentreras mer till denna del av landet. AMS,LO. SAF och förordar också att utredningens förslaginte får leda lill en mer generell geografisk spridning av stödet. Av deremissinstanser som förespråkar alt stöd skall kunna utgå även uianför deavgränsade stödområdena understryker i vadsysselsättningsutredningen säger om "atl del även fortsättningsvis måstefinnas möjligheter atl gå in med regionalpolitiskt slöd även uianför deavgränsade stödområdena, exempelvis vid etablering av en ersättningsindustri påen ort som drabbats av sysselsättningsminskning". Lånsstyrelsen 1 "betraktar indelningen isex stödområden som ett steg i den riklning lidigare harförespråkat". vill med skärpa understryka"att utredningens förslag inte får stanna vid atl det nuvarande stödområdessystemetbibehålls men med andra beteckningar. I så fall kan inletillstyrka förslaget." framhåller vidare att i de regioner där regionalpolitisktstöd kan påräknas "används dock stödet ofta för att lösa strukturellt betingadesysselsättningsproblem" och alt "det regionalpolitiska stödet idagfungerar både som ett regionalpolitiskt och eU näringspolitiskt instmment. Dellaförhållande förstärker ytterligare gränsen mellan stödområden och utanförliggande områden." Avvägningen mellan den ursprungliga och den temporära gråzonen tas upp av länssiyrelsen i som anser att utredningen inte"angivit något bärande argument för all göra åtskillnad mellan denursprungliga och den temporära grå zonen. Siluaiionen i den temporära grå zonenär väl så allvarlig som situationen i många av de kommuner som ingår i den ursprungligagrå zonen." Prop.1978/79:112 182 framhåller vikten av atl ävenfortsättningsvis i särskilda fall kunna ge regionalpoliliskl slöd utanför stödområdena men all del i så fall sker i form av koncentrerade insatser i regioner med svåra strukturpro blem. i anser att del i princip ärsjälvklart alt stödområdena, för det regionalpolitiska stödets effektivitet,inte omfattar en för stor del av landet. Mycket talar därför fören starkbegränsning av antalet kommuner som hänförs till stödområdena. Landstingetfortsätter emellertid och säger all "I praktiken är en sådan begränsningemellertid inte möjlig. Det finns goda skäl för regionalpoliliskl slöd i olikaformer även uianför skogslänen och de hittillsvarande stödområdena. Även iStockholms län finns glesbygd och regionalpoliliska problem." kommun anser att ulredningens förslag beträffandestödområdesindelningen är relativt stelbent uppbyggt samt "ger i huvudsakendast hjälp åt de kommuner som har blivit placerade inom ett stödområde. Fortfarandeföreligger dock behov av hjälp åt orter som både enligt del nuvarande och detnya föreslagna systemet har hamnat utanför någon av de angivna typema avstödområden."" Av de remissinsianser som förordar all stödinsatserna koncenireraslill skogslänen undstrykerlänsstyrelsen i ""att denframtida regionalpolitiken liksom den hittillsvarande måste inriktas påskogslänen. Del är därför med stor tillfredsställelse som noterarSU:s slutsats atl tyngdpunkten av stödinsatsema som bör ligga på dessalän."" Utredningens förslag om ett syslem med sex stödområdeninnebär enligt i "en konfirmering av detalltför utvidgade slödområdesbegreppet". Även i är kritisk lill delsäll på vilket stödet fördelats och framhåller: "Regionalpoliliskl stödhar, som framgår av ERU:s betänkande, i allt störreutsträckning beviljats företag utanför stödområdet. har i olikasammanhang framhållit att denna utveckling innebär en klar försvagning av regionalpoliliken.För skogslänens del påverkas antalet nyetableringar negativt, då det nuvarande siödområdetej upplevs som klart prioriterat i stödhänseende." Enligt i "bör dennuvarande grå zonen utgå som stödområde för atl en bälire balans än förnärvarande skall åstadkommas och en fortsatt indelning i sex områden blimeningsfull". Oro för den utveckling som inneburit att alltfler regionerinordnats i stödområdet uttrycker i . som menar attden geografiska avgränsningen av stödområdena borde vara striktare och endastomfatta landets norra del. AMS anför följande: "Slyrelsen har i principingenting att invända mol den föreslagna indelningen i sex stödområden. 1praktiken hardei, som ulredningen framhåller, visal sig befogal atl i vissaregioner sträcka sig myc- Prop.1978/79:112 183 ket långt för att få lill stånd angelägna sysselsättningsskapandeinvesteringar, och del är till fördel om insatserna kan schabloniseras.Beträffande frågan om förhållandena i primärkommunen skall utgöra utgångspunktför inplacering i stödområde finns dock skäl all framhålla de myckel storaskillnaderna mellan norra resp. Syd- och vad gäller denkommunala strukturen. Skillnader i fråga om sioriek och avstånd mellanbefolkningscentra gör, alt vanligen förekommande statistiska jämförelser intealltid blir meningsfulla. Erfarenhelerna visar, alt förhållandena avseendeexempelvis förvärvsverksamhet och arbetslöshet i lämligen begränsade områden iSyd- och tas till intäkt för anspråk pä en utvidgning avstödområdet, som i sista hand beskär möjligheterna att förbättra förhållandenai de värst ulsalla regionerna. Slyrelsen kan ansluia sig lill vad ulredningenhar anförl i dessa hänseenden men vill särskili framhålla, atl uppdelningen iett större antal stödområden inte får leda till en mera generell spridning avstödmöjligheterna," LO anseratt det regionalpoliliska stödel måsle koncenireras. ""Innebörden av LO:s inställning är att det, försiktigt uttryckt,ingalunda är självklart atl den på längre sikl bästasysselsättningsutvecklingen och regionala balansen uppnås om subventionsgradenstår i direkl proportion endasl lill de akluella problemen ulan hänsynslagandetill långsikliga utvecklingsmöjligheter. Ett kraftfullt regionalpolitiskt stödlill de större orter i skogslänen där förutsättningarna atl skapa väldifferenlieradoch robust arbetsmarknad är goda framslår som kanske nödvändigare ännågonsin." SAF och har också uppfattningenalt stödel måste koncenireras och organisationerna anser "all en översynav stöd-områdesindelningen bör leda till all del regionalpoliliska stödet kankoncentreras hårdare till de regioner där behovei är slörsi och inom dessatill de orler där förutsättningarna är bäsl. Områdesindelningen bör periodisktomprövas." Organisationerna som också är tveksamma till utredningensförslag atl låla kommunen vara den minsta enheten i stödomrädessystemet framhålleratt kommunernas "storlek och struktur varierar alltför mycket mellan olikadelar av landet för att det skall vara meningsfullt atl göra jämförelser mellandem när del gäller arbetslöshet etc. Kommungränsen torde sällan uigöra någon naiurliggräns mellan olika arbelsmarknader, som hade varil den naluriigaindelningsgrunden." Organisalionerna avslutar med atl framhålla allutredningens förslag om en uppdelning i ett större antal stödområden inle fårleda lill atl stödmöjligheterna ges en vidare geografisk spridning. Flera kommuner har i sina remissvar lagit upp sysselsätlningsulredningensförslag till stödområdesindelning. I de flesta fall har kommunerna därvid laglsynpunkter på den egna kommunens inplacering. FPU anför i sitt yttrande all man "'skulle viljaförorda en enklare indelning, t. ex. i enbart tre områden, där kommunernaindelas efter vissa fasl- Prop.1978/79:112 184 slagna krilerier, beroende på arbetslöshet ochbefolkningsläge i försia hand". "som anser atl nuvarandestödområdesindelning inle är ändamålsenlig, tillstyrker ulredningens förslagoch förutsätter all en kontinuerlig uppföljning och ulvärdering sker i sambandmed länsplaneringen". Förbundet anför vidare alt bedömningen av stödinsatser iskilda regioner ytterst är "'en politisk fråga, där del gäller att läggasamman och värdera olika faktorer. De stödåtgärder som föreslås bör framförallt förbehållas de områden som klassas som 6 och 5, då dessa områden är istörst behov av stöd." Bedömningsgrunder vid indelningen i stödområden De föreslagna bedömningsgrunderna för siödområdesindelningentillstyrks av flertalet remissinstanser. Några av dessa föreslår emellertidvissa komplelleringar och preciseringar. Exempelvis anser i Uppsalalån att ulredningens förslag till bedömningsgrunder för inplacering avkommunerna i siödområdessystemet är riktiga men knapphändiga. "Länsstyrelsenvill i detla sammanhang peka på en av många vikliga faktorer i analysarbetet,nämligen målsättningen beträffande sysselsättningsgraden. För all länsslyrelsernasberäkningar inle skall bli vilseledande borde ulredningen ha angivit ell antalalternativa målsättningar beträffande sysselsättningsgraden för män ochkvinnor. Exempelvis kunde målsättningen sättas lika med den högstasysselsättningsgraden för män respeklive kvinnor i länet eller i riket eller utgäfrån principen arbete åt alla." i län anser att ytterligarebedömningsgrunder ulöver de som utredningen anger bör beaktas. Till dessa hörindustriinvesteringarnas storlek och lönenivån i olika industribranscher. Flera remissinstanser framhåller att indelningen istödområden måste bygga på objektiva grunder. i länuttrycker det på följande sätt: "'Det är därför av avgörande betydelse förhur det nya regionalpolitiska stödel skall utfalla all noggranna bedömningargörs vid val av de krilerier som skall ligga lill grund för indelning avkommuner i de sex föreslagna stödområdena. Indelningen måsle verkligen göras påobjektiva grunder. Som utgångspunkt bör gälla atl arbetslöshetstal, yrkesverksam-hetsgraderoch befolkningsförändringar skall vara självklara som kriterier." LO framhåller nödvändigheten av att siödområdesindelningenmåste grundas på långsikliga bedömningar och menar "atl det är hellnödvändigt att klara riktlinjer utformas på central nivå för länsstyrelsernasarbete med alt ta fram underlag för placeringen av kommunerna i stödområdena.Indelning i stödområden och differentiering av stödmedlen måsle ske ulifrångrunder som kombinerar en bedömning av olika orters problem med en be- Prop.1978/79:112 185 dömning av både utvecklingsmöjligheter och funktion i orissysiemetpå lång sikl. Alt enbarl göra en bedömning av problemen och bortse från desenare aspeklerna skulle föra regionalpoliliken bakåt och sannolikt ledalill en på förödande fördelning av de knappa regionalpoliliskaresurserna." lar upp möjligheterna för kommunerutanför stödområdet atl få del av det regionalpolitiska stödet. Följande synpunkieruttrycker vad flera kommuner lagil upp i sina yttranden: "Nuvarande systemger mycket små möjligheler för kommuner utanför stödområdet att få del avstödet. På samma sätl som föreslagits då det gäller skatleutjämningsbidrag böri hög grad strukturella olikheter och förutsättningar få bli avgörande.Befolkningsstrukturen, behovet av arbetstillfällen föratt utjämnasysselsättningsgraden, näringslivsslmklur och djupgående försämring avsysselsättningsläget inom skilda sektorer bör tillmätas stor vikt dä det gälleralt avgöra om en kommun skall bli delaktig av regionalpoliliskl stöd." Stödet i de olika stödområdena Ulredningens förslag som innebär atl de s. k. skogslänenäven fortsättningsvis prioriteras biträdes i slorl av de remissinsianser somyttrat sig. Svenska handelskammarförbundel delar uppfattningen "att detregionalpolitiska stödet har lunnats ul och spritts över för stor del avlandet" och anför att: "De regionalpolitiska medlen får inte användassom ett medel för all hjälpa orter med akuta strukturproblem," Liknandeåsikt har även exempelvis i som "känner enbetydande oro inför all del regionalpolitiska stödel kommer att ställas tillförfogande för företag i större delen av landet". Gentemot dessa synpunkter anför exempelvis länsstyrelsernai och att de stödvillkor som föreslås för delägst prioriterade stödområdena måste förstärkas för all inomregional utjämningskall kunna bedrivas. Remissorganens synpunkter på förslaget om offertprincipenhar tidigare redovisals liksom förslaget atl principen skall kunna lillämpasäven ulan-för del av ulredningen föreslagna stödområde 6 när det gällerindustrin. Liknande önskemål om utökning av de föreslagna användningsområdenaför statliga industricentra, kommunala industrilokaler för ulhyrning och slödtill turistnäringen föreslås av ell slort antal remissinstanser. Lånsstyrelseni föreslår beträffande turistnäringen att en koppling till deprimära rekreationsområdena bör övervägas. Enligt praxis beräknas i varje slödärende subvention pernyanställd, och subventionens storlek avvägs efter i vilkel stödområde investeringensker. Utredningen förordar all denna praxis behålls. Förslaget kritiseras avett antal remissinstanser exempelvis/önii/yre/ie/! Prop.1978/79:112 186 anser att stödets storlek måste "bestämmas utifrånomständigheterna i varje enskilt fall och med beaktande av fler aspekter än denkortsiktiga, direkta sysselsättningseffekten. Del kan i många fall vara avlika stort samhällsintresse all bevara sysselsättningstillfällen som atl lillskapanya. Då subvention per nytt arbetstillfälle som mått på stödets storlek harvisat sig ge effekter som omintetgör investeringsplaner och försvårarlokaliseringspolitiken anser del olämpligt att användaberäkningsmetoden i forlsällningen och avslyrker besläml ulredningensförslag.'" Liknande synpunkter anförs av länsstyrelserna i Värmlandsoch samt utvecklingsfonden i . Beslutsordning för regionalpolitiskt stöd Systemet med decentraliserad beslutsrätt föreslåspermanentat och utvidgat. Utredningens förslag biträdes av de flestaremissinstanser, exempelvis landstingsförbundet, statskontoret, deccniraliseringsutredningen,FAR samt ett stort antal länsstyrelser. Ytterligare delegering av beslutsrätten lill framföralltlänsstyrelsen föreslår bl.a. domänverket, LRF, länsstyrelserna I Ösiergöllands,Göleborgs och , och , utvecklingsfonden iÖstergötlands län saml . 1 Göleborgs och länföreslår att även i fråga om de s. k. branschundantagen bör länsstyrelsenkunna besluta efter all ha remitterat ärendet till statens industriverk.Länsstyrelsen i Västernorrlandes län anseratt samrådsplikl med del cenlrala verkeikan ersätta cenlrala beslul. Några utveckUngsfonder exempelvis anserall länsstyrelsema bör fä möjlighel all delegera beslutsfattandet i vissutsträckning till utvecklingsfonderna då dessa i många avseenden är bättrerustade att handha ifrågavarande slödärenden. Åmåls kommun finner del mycketmärkligt alt ulredningen inte beaktat frågan om samräd med kommunerna i slödärenden. Del saknas emellerlid inte negativa synpunkter pådecentraliseringen. menar all förslagen i vissa avseendenkan få olyckliga konsekvenser från industripolitisk synpunki. drar vidare, mol bakgrund av förslagen, denslutsatsen att "'utredningen funnit att försöksverksamheten givit positivaresultat.