prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta hindraremellertid inte att selekliva medel kan tiUgripas för att lösa problem sora ärspecieUa för en näring. Jag ansluter mig Uksom flertalet reraissinstanser ihuvudsak tiU de riktlinjer för irädgårdsnäringspolitiken sora utredningen harföreslagit. Jag har för avsikt att närmare behandla vissa av förslagen tiUriktlinjer i samband med att jag tar upp utredningens förslag till åtgärder påolika områden. skall jag emellertid något kommentera några avriktlinjerna i övrigt. Enligt min mening bör den svenska produktionen även iframtiden vara beroende av dess internationella konkurrenskraft. Den nuvarandeproduktionen bedöraer jag ha god konkurrenskraft. Vissa justeringar avgränsskyddet måste dock göras med hänsyn till förändringar i bl. a.odUngsbetingelser och transportförhållanden sora inträffat sedan de nuvarandetullsatserna fastställdes. Chefen för handelsdeparteraentet redovisar senare sinaställningstaganden till utredningens förslag när det gäller frågor som rörtullskyddet för trädgårdsprodukter. I detta sammanhang vill jag också nämna att jag intefinner det nödvändigt att av beredskapsskäl upprätthålla en hög produktion avträdgårdsprodukter. Jag delar utredningens uppfattning att en trädgårdsnäringav den orafattning sora det är reaUstiskt att räkna med bör kunnatillgodose rimliga beredskapskrav. För att stimulera den inhemska produktionen gäller detsåledes att på 1978/79: 136 ]2 olikavägar stärka dess inlernationella konkurrenskraft. Genom att i ökad omfattningsatsa på forskning, försök, rådgivning och finansiellt stöd kan samhället främjaen effekliv och ralionell produklion. Införande av ny teknik och nya kulturersamt omställning av befintlig produktion bör underlättas. Även mål rörandearbetsmiljö och sysselsättning kan näs denna väg. Jag återkommer till dessafrågor när jag behandlar rationaliseringsverksamheten. Konkurrenskraftenbestäms också i stor utsträckning av effektiviteten i distributionsledet. Detär därför angeläget att trädgårdsnäringsutredningen analyserar denna fråga isitt fortsatta arbete. Jagfinner det lämpligt att i detta sammanhang ta upp utredningens förslag om enfond för marknadsfrämjande åtgärder. Ulredningen anser att särskUda åtgärderbör vidlas för att rainska följdverkningarna av de stora variationer ilönsamhet sora förekommer raellan olika år. Utredningen föreslår att ensärskild fond, benämnd Fonden för marknads-främjande åtgärder inoraträdgårdsnäringen, tillskapas. Från fonden skall odlare i efterhand kunnaerhålla pristillägg efter odlingssäsongen om skälig kostnadstäckning inteerhåUits. Även koUektiva åtgärder som stödköp, lagringsbidrag och andramarknadsfrämjande åtgärder skall kunna komma i fråga. Finansieringen av fondenföreslås ske med budgetmedel, medel inom jordbruksprisregleringen och raedprodukfav-gifter på såväl inherask produktion sora import. För administrationenföreslås att ett särskilt regleringsorgan bUdas. Meningarnaär delade bland remissinstanserna om utredningens förslag till fond förmarknadsfrämjande åtgärder. Några, såsom lantbruksstyrelsen, industriverket,LRF, och , anser att behov finns av en sådanfond och att utredningens förslag kan utgöra grunden för en mer utveckladraarknadsreglering. har i princip ingen erinran mot attfonden inrättas. En särskild arbetsgrupp bör dock enligt nämnden tillsältasför att utforma ett system för pris- och marknadsregleringen. LO har inte tagUställning med motiveringen att förslaget inte är tillräckligt utrett. Flertaletav de instanser som närmare behandlat frågan avstyrker på olika grunder utredningensförslag. Till dessa hör RRV, NO, SPK, , , /SR, SFG,och industriförbundet. Några anser att skäl saknas för atttillskapa en fond. Andra pekar på administrativa problem. Flera instanser anseratt förslaget behöver utredas mer ingående. Exempelpå svårigheter som anförs är den uppgiftsinsaraling som behövs, perioden undervilken en produkt skall avgiftsbeläggas, handelspolitiska svårigheter, kontroUeller kvotering av iraporten samt styrningen av produktionen. Vissaremissinstanser förordar att fonden endast används för kollektiva åtgärderinora näringen. Synpunkter läggs även på vilka produkter som skall orafattas avsysteraet. Prop.1978/79:136 ,3 För egen del är jag f. n. inte beredd att ta ställningtill utredningens förslag i denna del. Förslaget bör ytterligare övervägas raedhänsyn lUl vad reraissinstanserna anfört. Vidare sararaanhänger frågan ora enfond för marknadsfrämjande ätgärder med utredningens fortsatta arbele rörandemarknadsfrågorna. Frågan bör därför utredas vidare varvid arbetet främst börinriktas raot kollektiva raarknadsfrämjande åtgärder. Effektiv produktion är enligt trädgårdsnäringsutredningenen förutsättning för att trädgårdsnäringen skall kunna möta konkurrens från utlandetoch för att en tillfredsställande lönsamhetsutveckling skall korama tUl ståndinora näringen. Det är också en förutsättning för atl konsumenterna skall fåprodukter av god kvalitet tUl rimliga priser. Rationaliseringspolitiken på trädgårdsområdet föreslås motbakgrund härav syfta till att skapa en effektiv och konkurrenskraftig näringsom ger sina utövare trygg sysselsättning och en raed andra grupper likvärdigstandard. Härutöver bör politiken tiUgodose andra angelägna sarahälle-ligasyften såsom god arbetsmiljö och hushållning med energi. Utredningen finner det sålunda angeläget från samhällets,konsuraen-ternas och näringens synpunkt att rationaUseringsverksamhelen slödsoch främjas på olika sätt. De gängse medlen är härvidlag finansiellt stöd iolika former till investeringar inora näringen särat forskning, försöksverksamhetoch rådgivning rörande trädgårdsproduktionen. Dessa insatser bör enligtutredningen inriktas på ett sådant sätt att de förutora att främja effektiviteti produktionen även tiUgodoser andra samhälleliga intressen. Frånregionalpolitisk synpunkt är det enligt utredningen sålunda av vikt att ävende möjligheter tas till vara som trädgårdsodlingen erbjuder att öka antaletarbetstillfällen i de delar av vårt land där samhället vidtar särskildaåtgärder för att trygga och öka sysselsättningen. Från social synpunkt är detangeläget med förbättringar för företagarna i fråga om bl. a. ordnad ledighetoch för de anstäUda vad gäller sysselsättning året om. Kraven på godaarbetsmiljöer och trädgårdsprodukter av hög kvalitet måste tillgodoses. Detgäller även kravet på hushållning med energi. Finansieringsstöd lämnas f. n. i olika former. Föråtgärder som ökar effektiviteten inora trädgårdsföretag eller för förvärv ochdrift av sådana företag kan krediigarantier och i vissa fall statsbidrag utgå.För energibesparande åtgärder inom näringen läranas statsbidrag. Vidare finnsett temporärt stöd i form av lån till vissa växthusföretag för omställning avproduktion, ra. Sistnämnda stöd upphör . uppfattning har de olika stödformerna i huvudsak 1978/79:136 14 De bör därför även fortsättningsvis utgöra det statUga finansiella siödettUl näringen. Reraissinstansernatillstyrker eller lämnar utan erinran utredningens förslag till riktlinjer förralionaliseringsverksamheien. Utredningenhar enligt min raening på ett förtjänstfullt sätt beaktat olika aspekter pårationaUseringen när den forraulerat raålen för verksamheten. Jag finnerförslagen väl avvägda och förordar därför att de läggs till grund för samhäUetsinsatser på området. Finansieringsstödet bör även i fortsätiningen utgöras avkreditgarantier, statsbidrag och särskilda lån. Utredningenhar analyserat det framtida behovet av finansieringsstöd till näringen. Somexempel på områden där behovet kommer att bli stort kan nämnas växthusodlingen.Mer än 40 % av växthusen är , vilket innebär att de ärorationella och vanUgen erbjuder en dålig arbetsmiljö. Inom fruktodlingen haren eftersläpning skett i fråga om att förnya odlingarna. Den tekniskautvecklingen går mycket fort inora näringen. Det är angeläget att ny teknik snabbtkoramer tUl användning i praktisk drift. För att öka näringens orafattning inorra erfordras väsentUgt förbättrade möjUgheter tiU bl. Företagen har blivit mycket kapilalkrävande.För att underlätta start eller övertagande av trädgårdsföretag behövs därförenligt utredningen i ökad utsträckning finansiellt stöd. Utredningenföreslår att statligt finansieringsstöd till trädgårdsnäringen bör utgå tUlåtgärder som effektiviserar produktionen inom näringen, till utvidgning,nyetablering och förvärv av företag samt till åtgärder i övrigt som bidrar tiUatt målet för rationaUseringspoIitiken uppfylls. Nuvarande grunder för stödbör enligt utredningen i huvudsak vara oförändrade. Jag delar dennauppfattning. I det följande tar jag endast upp sådana förslag från utredningensom innebär förändringar av nuvarande bestämmelser samt vissa förslag sora haraktualiserats av remissinstanserna. bör stöd liksom hiltills kunna lämnas till enskild person,sambruksförening, ekonomisk förening, handelsbolag eller aktiebolag som drivereller har för avsikt att driva trädgårdsproduktion. För att erhålla stöd bör enenskild person ha sin huvudsakliga sysselsättning i och inkomst från företaget.I fråga om juridiska personer bör som villkor gälla att minst en person skallha full sysselsättning i företaget efter de planerade åtgärderna. Lanlbruksstyrelsenföreslår att stödet i huvudsak inriktas på att bygga upp och vidmakthåUarationeUa företag med ett begränsat antal sysselsatta. Man anför att det under1970-talet tydUgt har framgått att det är de stora företagen med mångaanställda som haft svårast att klara. 1978/79:136 15 påfrestningarna.Det torde därför enUgt styrelsen från raånga synpunkter vara förmånligt attden önskvärda produktionen fördelas på enheier av småföretagskaraktär. Dessabör dock inte vara mindre än att leknikens landvinningar kanutnyttjas på effektivt sätt. Någon bestämd storleksgräns kan därför inte angesför olika företagstyper. Också det faktum att trädgårdsföretagen har svårt attbereda sina anstäUda jämn sysselsättning talar för mindre enheter.Särskilt stödet till nyetablering bör enligt styrelsens mening i första handbegränsas till sådana enheter. föreslås dock kunna erhålla stödtill ralionaliseringsålgärder av olika slag. Föregen del finner jag inte skäl att frångå utredningens förslag genom någotuttalande ora vilka företag som frärast bör korama i fråga för stöd. De eventuellanackdelar sora från företagsekonoraisk synpunkt kan förekorama vid stordriftinora näringen bör enligt rain mening beaktas vid den kalkylering som görs isamband med prövningar av ansökningar om stöd. Stödetföreslås endast utgå till företag som bedriver yrkesmässig produktion avträdgårdsprodukter. Produktion av trädgårdsväxter sker ofta i kombinalion raedförsäljning av egna och från annat håll inköpta produkter. I sådana fall börliksom hittUls den egna produktionen fraraslå som väsenilig i förhållande tiUföretagets totala omsättning för att stöd skall kunna lämnas. Som huvudprincipbör vidare gälla att investeringar i anläggningar ra. för försäljning intebör slirauleras med denna stöd-forra. Utredningen anser emeUertid, tiU skiUnadfrån vad sora gällt, att stöd tiU rationaUseringsåtgärder som avserväxthus bör kunna lämnas för hela växthuset även ora en del av detta användsför försäljning. Huvuddelen av växthuset i fråga skall eraellertid användasför egen produktion. Nuvarande bestämmelser som innebär att stöd inte utgårtill försäljningsdelen har näraligen visat sig vålla besvärandeav-gränsningsproblera vid handläggning av ansökningar om stöd. Stöd böremellertid i övrigt inte läranas tUl investeringar i byggnader och utmstningav lokaler för rainutförsäljning. Sådant stöd kan enligt utredningen lämnas avutvecklingsfonderna. Remissinstansernahar med undantag av lantbruksstyrelsen tiUstyrkt eller lämnat förslaget utanerinran. Lantbruksstyrelsen anser att oavsett den egna produktionensorafattning i förhållande till företagets totala omsättning bör stöd kunnalämnas tiU investeringar i produktionsdelen förutsatt att denna är av sådanorafattning att den kan drivas rationellt. Vidare anser styrelsen att företagdär den egna produktionen framstår som det väsentliga bör kunna få stöd tillalla delar av sin verksamhet förutsatt att åtgärden är ägnad att effektiviseraverksaraheten eller förbättra railjön. Föregen del vill jag efter samråd raed chefen för industridepartementet i dennafråga erinra om att utveckUngsfondernas långivning i första 1978/79:136 ,6 handbör inriktas på tillverkande företag. För att i viss mån underlättafinansieringen för de korabinerade trädgårdsföretagen förordar jag därför attnuvarande bestäraraelser för stöd till dessa ändras i enlighet medlantbruksstyrelsens förslag. Gällandebestäramelser innebär vissa inskränkningar i möjligheterna att ge stöd vidnyetablering av trädgårdsföretag. De har motiverats av attmarknadsförutsättningarna inte har bedörats vara sådana att någon nämnvärdökning av produktionskapaciteten borde stimuleras. Som framgår av vad jagtidigare anfört anser utredningen att det f. n. finns ett begränsat utrymme fören ökad produktion. Avgörande blir på den punkten den internationellakonkurrenskraften. Utredningen anser emellertid inte skäl föreligga attbibehålla nuvarande på förhand restriktiva inställning tiU stöd tillnyetablering av trädgårdsföretag. Den nuvarande ordningen har i många fallframtvingat irrationella lösningar vid nyetablering, exempelvis genom att ennystartande företagare har måst etablera sig på nedgångna och ofta med tanke påframtida expansion mindre lämpligt lokaliserade företag. Han har då kunnaterhålla stöd för övertagande av företaget samt för upprustning och expansion.Från alhnän synpunkt hade det ofta varit Uka bra eller bättre att det gamlaföretaget helt lagts ned och etableringen skett på annan plats. En annannackdel med nuvarande ordning är att den hämmar utvecklingen av trädgårdsproduktioneni sådana delar av landet där produktion f. n. saknas eller är av Utenorafattning. kan en alltför stor stimulans till utökning av produktionen i formav stöd till företagsutbyggnad och nyetablering vålla betydande marknadsproblera.För att förhindra atl sådana problem skall uppkomraa tiU följd av statUgstödgivning föreslår utredningen därför att det vid prövningen av ärenden omstöd generellt införs en allmän bedömning av åtgärdens lämplighet frånmarknadssynpunkt. En sådan bedömning kan leda till att det tillgängligaproduktionsutrymmet framtvingar begränsningar i slödgivningen ochprioriteringar raellan olika sökanden. Denna prioritering bör enligtutredningen i huvudsak ske enligt följande. Sökandesora redan bedriver produktion av visst slag bör alltid få stöd tillrationaliseringsåtgärder som avser denna, förutsatt naturligtvis att villkoreni övrigt för stöd uppfylls. Större utvidgningar av befintliga företag ochnyetablering av företag bör jämställas. Avgörande faktor för stöd bör enligtutredningen här vara sysselsättningsaspekten. Rationaliseringen måste nämUgenbedrivas på ett sådant sätt att den inte leder tiU arbetslöshet. Sålunda kandet vara nödvändigt för ett befintUgt företag att utöka produktionen av någon produkti samband med en genomgripande effektivisering eller produktionsoraläggning,om arbetsstyrkan i företaget skall kunna bibehållas. Likaledes kan det frånsamhäUets synpunkt vara angeläget att sysselsättning skapas inom trädgårds- näringen i områden sora allmänt sett ärsysselsättningssvaga. Om sådana förutsättningar råder som här har angetts,föreslås åtgärderna i fråga ges hög prioritet vid slödgivningen. Lantbruksstyrelsen bör enUgt utredningens förslag svara förden erforderliga översiktliga marknadsbedömningen. Vid denna bör styrelsensamråda med jordbruksnämnden samt med näringens, handelns och de anställdasorganisationer. Utredningen bedömer det inte sannolikt att sådana bedömningarbehövs för mer än ett fåtal produkter. I samband med ansökan om stöd tillstörre utvidgningar eller vid nyetablering bör sökanden ange hur försäljningenav produkterna är tänkt att ske. Reraissinstanserna understryker behovet avmarknadsbedömning vid ulvidgning eller nyetablering. Jag har ingen erinran raotutredningens förslag i denna fråga. Innan jag övergår till att behandla villkoren förkreditgarantier och statsbidrag vill jag nämna att jag i Ukhet raed utredningenhar funnit lånestödet från anslaget Lån till trädgårdsnäringen under Fonden förlåneunderstöd på kapitalbudgeten vara av stort värde för att frärajaora-ställningen av produktionen vid vissa företag. Stödet har därigenom främjatsysselsättningen vid dessa företag. Enligt rain mening bör denna form av stödkunna utnyttjas även när sarahället väljer att stödja näringeneller delar därav i situationer liknande dera sora före-korarait vid raitten av1970-talet. Statlig kreditgaranti bör enUgt utredningen läranas tillalla åtgärder som effektiviserar produktionen inom näringen, till utvidgning,nyetablering och förvärv av företag samt till åtgärder i övrigt sora bidrartill att målet för rationaliseringspolitiken uppfylls. Häri inkluderas slödtill samverkan inom näringen i olika former. Utredningen har diskuterat amorteringsvillkoren förgarantUånen till trädgårdsnäringens rationalisering. Sora framgår av tabell 1är den längsta amorteringstiden för förvärvslån f. n. Regeringen kandock ora särskilda skäl föreligger medge amorteringstid, Frärast motbakgrund av att kostnaderna för mark stigit kraftigt harutredningen funnit det raotiverat att sälla den längsta araorte-ringstiden lill30 år. Denna tidpunkt bör emellertid förbehållas företag med stor andel avkapitalet bundet i raark eUer byggnader raed längre beräknad varaktighet än 25år. För företag raed tiUgångar frärast i växthus o. d. bör den längstaamorteringstiden inte ändras raed hänsyn till att dessas varaktighet norraaltinte kan vänlas bli mer än tUl följd av den tekniska utvecklingen.Övriga låneformer föreslås mot bakgrund av investeringarnas varaktighet haoförändrade vUlkor i fråga om längsta amorteringstid. Undantag görs förrationaliseringslån till fruktodlingsföretag tUl vUket jag återkommer. 2 1978/79. Prop.1978/79:136 18 Tabell I Nuvarande och föreslagna amorteringsvillkor för lån till trädgårdsnäringensrationalisering med statlig kreditgaranti Lån för insats, förvärv eller lösen av andel i »Regeringen kan medge 30 är om särskilda skäl föreligger. För lån tillfruktodlingsföretag 30 är. <: För lån lill fruktodlingsföretag . 1saraband raed start av företag eUer större utvidgning eller oralägg-ning avproduktionen åtgår vanligen innan förelaget når upp till planerad fullproduktion och fullgott resultat. Som följd härav blir likviditeten underdenna tid lägre i företaget än när produktionen är i full gång. För altavhjälpa de problera detta medför för företaget kan araor-teringsfrihet medgesunder ett till efter lånets lyflningsdag i enlighet med vad som framgårav tabellen. Mot bakgrund av det aUt större kapitalbehovet vid investeringaranser utredningen att den längsta amorteringsfria tiden bör vara föralla typer av lån utom maskinlån, för vilka bör gälla sora längstaamorteringsfria tid. Enbetydande eftersläpning råder i fråga ora att röja och nyplantera äldrefruktodlingar. I första hand beror denna eftersläpning på att kostnaderna fördessa åtgärder blivit mycket höga . Dessutom ger det insattakapitalet ingen avkastning , vilket medför att på samma gång sorakapftalkostnaderna ökar så rainskar inkomsterna. Utredningen föreslår motdenna bakgmnd att den längsta amorteringsfria tiden för rationaliserings- ochdriftslån tUl fruktodlingsföretag förlängs från tre resp. till sex år.Då omloppstiden för fruktodlingar vanligen är finner utredningen detmotiverat att den längsta araorteringstiden för rationaliseringslån tillfruktodlingsföretag förlängs från 20 till . ReraissinstansernatUlstyrker eUer läranar förslagen utan erinran. Jag förordar att villkoren förkreditgarantigivningen ändras i enlighet med vad utredningen har föreslagit. saknas skäl för att generellt ha kvar nuvarande statsbidrag tillrationaliseringsåtgärder. Ett sådant stöd föreslås i stället bli förbehålletsådana investeringar sora från samhällets synpunkt är 1978/79:136 19 Två lyper av sådana investeringar kan urskiljas. Den ena avserinvesteringar i speciella rationaUseringsåtgärder exerhpelvis ny teknik ochsamverkan. Den andra avser investeringar i regioner, i första hand i ,där det från samhällets synpunkt är önskvärl att trädgårdsnäringen utvecklas.Denna utveckling har där vanligen, trots goda förutsättningar för exempelvisbärodling, hämmats av institutionella faktorer, t. ex. bristande tradition påområdet. I vissa avseenden sämre naturliga förutsättningar har också haft ennegativ inverkan. Vadgäller den förstnämnda typen föreslås följande villkor gälla. Bidrag bör utgåtill företag sora uppfyller de allmänna villkoren för statligt stöd och förföljande åtgärder. Inveslering sora innebär förträdgårdsnäringen ny teknik eller annan liknande ålgärd sora från allmänsynpunkt framstår som angelägen, men som från den enskildes synpunkt framstårsom särskilt ekonomiskt riskfylld. Det kan vara fråga om nya typer av växthusoch lagerlokaler eller nya tekniska lösningar. Det kan även gälla introduktionav nya produktionsgrenar, etc. Bidrag bör inte utgå till åtgärd sora harkaraktär av forsknings- eller försöksverksamhet. Sådan verksamhet får liksom nufinansieras på annat sätt. Erfarenheter av åtgärder för vilka statligt slödlämnas på denna grund bör vara offentliga. Investeringar iekonomibyggnader och markanläggningar i samband raedsamverkansrationalisering. Statsbidragtill nämnda åtgärder föreslås utgå med högst av godkänd kostnad, dockhögst . Lägsta bidragsbelopp bör vara . Bidrag i samband medsamverkansrationalisering bör liksom utgå med högst . förvarje heltidsarbetande delägare i företaget. Bidrag till den typ av åtgärdersom här har behandlats kan väntas bli mindre vanligt förekommande. Frånsettsamverkansåtgärderna krävs dessutom en övergripande bedömning. Beslut ombidrag bör därför fattas av lantbruksstyrelsen. Detregionalpolitiskt motiverade statsbidraget föreslås utgå i saraband med störreinvesteringar i trädgårdsföretag. Mindre investeringar bör stödjas inom raraenför stödet till lantbruksföretag ra. m. i vissa glesbygder. Bidrag bör utgåmed högst av kostnaden för investeringar i ekonomibyggnader ochmarkanläggningar, dock högst . Stödet är sora förut näranls bl. a. motiverat av sysselsättningsskäl samtav alt de naturliga förutsättningarna i vissa avseenden kan vara mindre goda.Vid den geografiska avgränsningen av stödet har dessa faktorer vägts saraman.Utredningen har därvid koramil frara till att statsbidraget i fråga bör lämnasi , , och samt i dedelar av landet i övrigt sora f. n. tillhör det inre stödorarådet.Områdes-avgränsningen föreslås bli oraprövad om indelningen i stödområdenändras i saraband raed komraande riksdagsbeslut om regionalpolitiken. Prop.1978/79:136 20 Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak utredningensförslag eUer lämnar det ulan erinran. Statskontoret anser att medel för bidragtiU ny teknik i första hand bör gå till organ som har till uppgift att bedrivaforskning och utveckling. Vad gäller området för statsbidrag anser länsstyrelseni län att regionalpolitiska skäl talar för att även och Kalmarläns skärgård bör ingå. Länsstyrelserna i , ochNorrbottens län föreslår att det raaximala bidraget i särskilda fall bör kunnautgå raed och högst . i likhet med vad sora gäller för detregionala rationaliseringsstödet för jordbruket. i Västerbottenslän anser alt den undre bidragsgränsen bör vara . finner det nödvändigt att i den stödberättigade kostnaden inräknakostnader för inhägnad av bär-odlingar. I likhet med remissinstanserna anser jag att utredningensförslag i allt väsentligt kan läggas till grund för staisbidragsgivningen tiUträdgårdsnäringens rationalisering. Med hänsyn till de regler sora gäller vidregionalpolilisk stödgivning inom näringslivet i övrigt finner jag det raotiveratatt, som några länsstyrelser har föreslagit, statsbidrag i särskilda fall börkunna utgå av godkänd kostnad för investeringen, dock högst 400 000kr.