prop · G203113 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:113 Regeringens proposition om riktlinjer för u-Iandsinformation och biståndetsorganisation ni. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag ur regeringsprotokoil. 1 propositionen föreslås riktlinjer för u-landsinformationoch biståndets organisation. Målet för u-landsinformation är enligt propositionen attutveckla människors kunskaper om och intresse för förhållanden av betydelseför utveckling. Därmed kan engagemanget för internationellasolidaritetspolitik fördjupas. betonas att frågor om det ömsesidigaberoendet mellan i- och bör få ökad betydelse i u-landsinformationen.SIDA skall liksom vara det statliga organet för verksamheten.Beredningen för u-landsinformation föreslås få ställning som ett av regeringenutsett rådgivande organ till SIDA. I propositionen föreslås en viss vidgning av de s. k.generella bidrag, som f. n. utgår till löntagarorganisationer och studieförbundtill att gälla även (), (), (), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), och en samarbetsorganisation.Vidare förordas ett stående årligt bidrag till ungdomsorganisationerslandsråd (SUL). Anslaget för u-landsinformation föreslås öka med 2,6 milj.kr. Häri ingår en engångshöjning av anslaget på 2 milj. kr. för nya mottagareav generella bidrag. För /80 beräknas därmed anslaget uppgå till19,9 milj. kr., varav 13,6 milj. kr. för bidrag till enskilda organisationeroch 6,3 milj. kr. för SlDA:s egen informationsverksamhet. I fråga om biståndets organisation konstateras att en ihuvudsak lämplig arbetsfördelning har vuxit fram mellan regeringens kansli ochbe- 1 1978/79.1 saml. Prop.1978/79: 113 2 Myndighetensuppgift som central förvaltningsniyiulighct för det direktautvecklingssamarbetet med ut-vccklingslänclcrna bekräftas. preciserasSIDA:s medverkan i det multilaterala utvecklingssamarbetet samt i frågorrörande den svenska u-landspolitikcn. Rörande biståndsförvaltningens organisation understryksangelägenheten av en fortsatt fältorientering bl. a. genom förstärkning av bi-ständskontoreninom ambassaderna i programländerna och ökad delege-ling till dessa. Likasåbetonas behovet av fackkunnande inom SIDA på för utvecklingssamarbetet viktigaområden. Den s. k. utbildningsberedningen som f. n. lyder under utbildningsdepartemenletoch har i uppgift att befordra ett vidgat samarbete med påkunskapsutbytets område föreslås överföras till . En viss ökning av SlDA:s myndighetsanslag föreslås. Detavser fiänist personalförstärkningar vid såväl biståndskontoren som SIDA. Dettotala medclsbehovet beräknas till ca 4,8 milj. kr. för budgetåret I979/.S0. Beredningen för u-landsforskning (SAREC) föreslås bli enpermanent myndighet. Beredningen skall arbeta i nära samarbete med SIDA. Frågan om biståndsutbildningsnämndens (BUN:s) fortsattaställning bör prövas i en utredning om det totala utbildningsbehovet för det fram-liilautvecklingssamarbetet. Närvarande:statsministem , ordförande och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Propositionom riktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisation m. m. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förutrikesdepartementet tio sakkunniga med uppdrag att företaen utredning (UD 1972: 03) angående utvecklingssamarbete med u-ländema.De sakkunniga antog benämningen biståndspolitiska utredningen (BPU). I tilläggsdirektiv(Dir 1977: 68) fick de sakkunniga i uppdrag att utformariktlinjer för u-landsinformationen och de administrativa formerna förbiståndsförvaltningens arbete. Utredningen som då bestod av nio ledamöter kompletteradesmed ytterligare två. Utredningenhar avlämnat huvudbetänkandet (SOU 1977: 13) samarbete med u-Iändernasamt en separat bilagedel (SOU 1977:14), vilka låg till grund för prop.1977/78: 135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m.Utredningen har därutöver avlämnat dels betänkandet (SOU 1977: 73) U-landsinformationoch internationell solidaritet, dels betänkandet (SOU 1978: 61) . Föreliggande proposition behandlar de två senare betänkandena. Överbetänkandet U-landsinformation och internationell solidaritet har efter remissyttranden avgivits av styrelsen för internationell utveckling (SIDA),biståndsutbildningsnämnden (BUN), beredningen för u-landsinformation, beredningenför u-landsforskning (SAREC), , (nämnden förinternationella hälso- och socialvårdsärenden), statskontoret,(), universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), svenska ,kommerskollegium (KK), (), , statens tl Riksdugen 1978179.1 saml. 1978/79:113 4 industriverk(SIND), ambassaderna i Dacca, , , , , , , , , , , ,ambassadkansliet i , FN-representationen i , OECD-delegationen iParis, Svenska Röda Korset, (socialantropologiskainstitutionen), , (planeringsnämndenför filosofisk utbildning och , Lundsuniversitet (rektorsämbetet, teologiska, juridiska, odontologiska, humanistiska, matematiska-naturvetenskapliga och samhällsvetenskapligafakulteterna), (fakultetsnämnden vidsamhällsvetenskapliga fakulteten), (rektorsämbetet ochsamhällsvetenskapliga fakultetsnämnden), . , mission, , , (har avgivit ett gemensamt remissvar tillsammans medSvenska (). har ävendeltagit i beredningen av svaret. Även ansluter sig till detta svar och svaret från ),hantverks- och industriorganisation (SHIO), , () (Tjänstemännens Bildningsverksamhet ansluter sig tiU detta svar), iSverige (LO), , (), (), , Afrikagmppernai , (), , , De Synskadades , Film-Centmm,Folkparkernas , . Förbundet , Föreningen , Föreningen , , , ,, , Bildningsverksamhet (NBV),, ,, , Svenska ekumeniskanämnden. , , ,, Arbetares (),(), frikyrkoråd/Frikyrkan Hjälper,Kristna Ungdomsråd, , SverigesUngdomsorganisationers Landsråd (SUL), () (SCChar avgivit gemensamt remissvar tillsammans med (), (), , och ), Tollare folkhögskola. ,, och . Vidarehar yttranden avgivits av deltagande organisationer i SIDA:s 1978/79:113 5 kontaktkonferens,elever, handledare och övrig personal vid BUN, Framtiden i Våra Händer,och Samhälle samt Konstfrämjandet. Överbetänkandet Biståndets organisation har efter remissyttranden avgivits av SIDA,BUN, beredningen för humanitärt bistånd, beredningen för u-landsinformation, SAREC,, (internationella sekretariatet),statskontoret, RRV, beredningen för intemationellt utbildningssamarbete, ,importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), KK, , ,ambassaderna i , Dacca, Dar-es-Salaam, , , , ,, , , ambassadkansliet i , delegationen i , FN-representationeni , OECD-delegationen i , styrelsen för teknisk utveckling (STU),tekniska högskolan i (sektionen för lantmäteri), (remisskommittén), (planeringsnämnden förlärarutbildning). (matematisk-naturvetenskapliga ochhumanistiska fakulteterna), (samhällsvetenskapligafakultetsnämnden), exportkreditnämnden (EKN), mission,, (SHIO ansluter sig tilldetta svar), TCO, Centralorganisationen /SR, LO, SAF, Centralinstitutetför Nordisk Asienforskning, frikyrkoråd/Frikyrkan Hjälper,, , , kristna ungdomsråd, SCC (isamråd med KF, LRF och ). Vidarehar yttranden avgivits av elevkåren vid BUN, FPU, iVästernorrlands län och (). 2.1U-landsinformationen i historiskt perspektiv Svensktbistånd till u-ländema inleddes . harupplysningsverksamhet och opinionsbildning kring biståndet och förhållandena i u-ländernaspelat en viktig roll. Den kunskap om problem, som kontinuerligthar spritts av statliga organ, folkrörelser och riksorganisationer,ungdomsorganisationer, fackföreningsrörelsen, arbetsgivarorganisationer,kvinnoorganisationer, kooperationen, hjälporganisationer, missionen,solidaritetsorganisationer m. fl., har sannolikt kraftigt bidragit till attskapa förutsättningar för det svenska biståndets snabba tillväxt under degångna åren. En bred svensk opinion har stått bakom denna utveckling. Dei-länder, i vilka upplys- Prop.1978/79:113 6 ningsverksamheten om är betydligt mer begränsadän i , har haft betydligt svårare att mobilisera opinionen för u-landsin-satser.I vissa i-länder har biståndet sjunkit t. o. m. i absoluta tal under de senasteåren. Statsmakterna betonade redan på ett tidigt stadium viktenav u-landsinformation för att vidmakthålla och stärka allmänhetens intresseoch stöd för vårt utvecklingssamarbete med . De för biståndet ansvarigaorganen från för tekniskt bistånd till mindre utveckladeländer inrättad , via inrättad år1962 till dagens SIDA har därför sett det som en väsentlig uppgift attinformera om och att verka för ett ökat engagemang för Sverigesbilaterala och multilaterala biståndsverksamhet. Särskilt harinformationsverksamheten givits ökad betoning i samband med attriksdagen antog enprocentplanen. Fr. o. m. har frågor, som hängersamman med krav på en ny ekonomisk världsordning, kommit att fåökad tyngd i opinionsbildningen. Det växande ömsesidiga beroendet mellan i-och , sådant detta tar sig uttryck i handel, investeringar,industriellt och tekniskt samarbete m. m., har i informationsverksamheten fåttkomplettera den solidaritetstanke, som från början har legat till grund försvenskt bistånd och som bibehåller sin giltighet. 2.2 Målen för u-landsinformationen Den statligt finansierade u-landsinformationen kom sålundatidigt att spela en viktig roll i solidaritetspolitiken gentemot de fattigaländerna. Huvudmotivet för informationsverksamheten var att öka förståelsen ochengagemanget för svensk biståndsverksamhet. Även ekonomiska ochsociala förhållanden utgjorde tidigt ett huvudtema. I samband med att uttalade sig för enprocentplanenangavs två mål för u-landsinformationen, ett "biståndscentrerat" och etf"u-Iandscentrerat", nämligen att skapa större förståelse och vidgat engagemang för denoffentliga biståndsverksamheten, samt att förmedla djupare kunskaper om och väcka intresse för u-ländernassituation. Denna målformulering kan sägas alltjämt gälla förinformationsverksamheten. lade SIDA fram en långtidsplan för u-landsinformationen,som kom att omfatta budgetåren 1971/721974/75. I planen förklarade SIDA attdet var väsentligt att ge målet för u-Iandsinforma-tionen en vid, u-landscentreradinnebörd och att orientera denna mot 1978/79:113 7 För att kunna ta ställning till utvecklingssamarbetet, dess karaktäroch problem krävdes förståelse för "situation, deras problemoch utvecklingsansträngningar samt deras relationer till i-länderna". Ensådan bakgrund krävdes för att biståndsinformationen skulle kunna komma in iett realistiskt sammanhang och få rimliga proportioner. Entillbakablick på u-landsinformationen visar att informationsverksamhetens måloch syften har präglats av en betydande kontinuitet. Denvisar också att u-landsinformationen redan på ett tidigt stadium inriktades på u-landsfrågoroch utvecklingsproblem i vid mening. a. LO vill utöver de två angivna målen även ställa upp etttredje mäl. Detta mål innebär att u-Iandsinformatio-nen också skall"belysa de ömsesidiga beroendeförhållandena mellan i-Iänder och u-länderoch därmed särskilt uppmärksamma relationer i ett vidare perspektiv".Sveriges Industriförbund, och vill utvidgaden nu gällande målsättningen för u-landsinformation till att den också skallinriktas på att skapa större förståelse for samarbete med idess helhet. Det "biståndscentrerade" målet föreslås därföromformuleras till "att skapa större förståelse och vidgat engagemang förSveriges samarbete med ". BPUanser att målet för u-landsinformationen är att utveckla människors kunskaperom och intresse för förhållanden av betydelse för utveckling.Därmed kan engagemanget för internationella solidaritetspolitikfördjupas. BPU framhåller också att denna politik, med de vä.xandebiståndsanslagen som sitt främsta uttryck, förutsätter en fortlöpandediskussion i massmedia, i hem och skola, på arbetsplatser och inomföreningslivet. En sådan diskussion kräver riklig tillgång på aktuellt och problemorienteratmaterial om såväl situation i vid mening som utvecklingssamarbetetsutformning och resultat. Genom att nya grupper i vårt samhälle engageras,förbättras möjligheter att spela en aktiv och konstruktiv roll iarbetet på en ny ekonomisk världsordning. lagnoterar att remissorgan som LO och m. fl. har pekat pådet ökade ömsesidiga beroendet och samarbetet mellan och u-ländernasom ett delmål för u-landsinformationen. Enligt min mening innefattas dessaämnen i det av BPU föreslagna målet för informationsverksamheten. Jag anslutermig till BPU;s förslag till målformulering, scm också har en bred förankringbland remissorganen. En mindre del av de medel som ställs till förfogande för u-landsinformationanvänds för publikationer om förbindelser med som vändersig till en utländsk publik. Sådana publikationer bör även framgent kunnabekostas från anslaget. 12 1978/79. Prop.1978/79:113 8 2.3 SIDA:s roll i u-Iandsinformationen pluralism ocbsamordnings behov BPU framhåller att SIDA även i fortsättningen bör vara detstatliga organet för u-landsinformation. BPU anser också att den pluralistiskastrategi som informationsverksamheten i synnerhet baseras på ärvärdefull och riktig. Mer än två tredjedelar av anslaget utgår sålunda tillstudieförbunden och löntagarorganisationerna i form av generella bidrag förderas eller anslutna organisationers egen informationsverksamhet på u-landsområdet,eller till andra organisationer för deras olika informationsprojekt på dettaområde. Detta får emellertid inte betyda att SIDA reduceras till en renfinansieringskälla. SIDA:s egen informationsverksamhet bör vara betydande. BPUframhåller också att SIDA spelar en viktig roll som initiativtagare och impulsgivaretill dem som är engagerade i u-landsinformationsarbetet. Denna roll skulleknappast kunna spelas på samma vitala sätt av ett organ som inte hadeerfarenheter av praktiskt utvecklingssamarbete och ständiga u-landskontakter. I likhet med remissorganen instämmer jag i BPU:s förordför att SIDA som skall vara det statliga organet för u-landsinformation. 2.4 Beredningen för u-landsinformation och en allmäninformationsbe redning i internationeUa och utrikespolitiska frågor Beredningen för u-landsinformation skall enligt sininstruktion "avge förslag till regeringen om användningen och fördelningenav statsmedel ... för information om och biståndsverksamheten".Beredningen skall också "avge förslag till regeringen om fördelningen avstatsmedel som enligt beslut skall ställas till folkrörelsernas,studieförbundens och övriga enskilda organisationers förfogande för informationom situation, biståndsfrågor och internationelltutvecklingssamarbete". Beredningen har därmed enligt BPU tilldelats sammauppdrag, som redan åvilar SIDA enligt dess instruktion. harberedningen inte avgett några sådana förslag till regeringen. Däremot har denkommit att fungera som ett värdefullt organ för behandlingen av bidragsfrågoroch för erfarenhetsutbyte mellan organisationer och SIDA. BPU framhåller mot denna bakgrund att beredningensinstruktion bör anpassas till den funktion som beredningen har kommit att få.Det sker enligt BPU bäst genom att beredningen blir ett av regeringen utsettrådgivande organ till SIDA. BPU anser också att beredningens sammansättningkan kompletteras samt att folkrörelserna även bör utgöra en klarmajoritet inom beredningen. BPU framhåller behovet av att förstärka den allmännainformationen i internationella frägor och att samordna denna med u-landsinformatio- Prop.1978/79:113 9 Detta bör kunna gälla frågor som krav påen ny ekonomisk världsordning inkl. utveckling och handel, nedrustnings- ochavspänningssträvandena, internationella miljö- och resursproblem samt FN:s rolloch arbetsuppgifter. Dessa övergripande internationella problem innefattarofta väsentliga utrikespolitiska bedömningar. Mot denna bakgrund menar BPU att det föreligger ett behovav ett forum för ett bredare, kontinuerligt samråd i internationella ochutrikespolitiska frågor mellan berörda departement, SIDA och de institutioner,folkrörelser och andra organisationer, vilka bedriver informationsverksamhetinom dessa områden. Detta behov skulle enligt BPU kunna tillgodoses genominrättande av en allmän beredning i internationella och utrikespolitiska frågorsom knyts till . Beredningen skulle tjäna som ettrådgivande organ till berörda departement och myndigheter vad gällerprioritering och inriktning av den offentliga och offentligt finansierade informationsverksamheten i internationella frågor. En sådan beredning bordeenligt BPU kunna bidra till större offentlighet i här berörda frågor. BPU avstår från att framlägga ett formellt eller i detaljutformat förslag med hänvisning till utredningen om mellanfolkligt samarbeteoch utrikespolitiska frågor. Denna utredning har framlagt sitt betänkande(Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor, Ds UD1978: 2). I fråga om beredningen för u-landsinformation tillstyrkerflertalet remissorgan utredningens förslag om ändring av beredningens instmklionså att beredningen blir ett av regeringen utsett rådgivande organ till SIDA. TCO framhåller att föreskriftema för beredningen inte fårbegränsas utan att beredningen även bör kunna anföra synpunkter på informationom mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. RRV föreslår att beredningen tillförs de arbetsuppgifteroch befogenheter som föreslås för den allmänna beredning som BPU förordar.Även NBV menar att syftet med den allmänna beredningen kan uppnås om dennuvarande beredningens instruktion ändras. LO föreslår att man vidgarberedningens instruktion till att gälla en bred u-landsinformation med betoningav u-landsfrågor. Beredningen för u-landsinformation anser att dess nu gällandeinstruktion medger ett bredare, kontinuerligt samråd i internationella ochutrikespolitiska frågor mellan staten och folkrörelserna. Beredningen för u-landsinformationanser också att SCC bör vara representerat i beredningen. , SAF in. anser att beredningen skall förstärkas medrepresentanter från näringslivet. I fråga om beredningens sammansättning ansluter sigflertalet remissorgan till BPU:s förslag att även SCC skall vara representerati beredningen. 1978/79:113 10 BPUhar pekat på en rad skäl för inrättandet av en allmän informationsberedning iinternationella och utrikespolitiska frågor. Dessa skäl har också utvecklats avutredningen rörande information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor. Flertalet remissorgan ansluter sig till förslaget ominrättandet av en sådan beredning. Frågor som har samband härmed berörs också idet utredningsarbete om folkrörelsernas internationella samarbete som f. n.bedrivs inom kommundepartementet. När detta arbete har slutförts kommerregeringen att ha möjlighet att pröva hela frågan om statens samarbete medenskilda organisationer rörande information i internationella ochutrikespolitiska frågor. Frågan kommer därför att bli föremål för samråd medberörda organisationer. Jag har tagit fasta påsåväl BPU:s som flertalet remissorgans slutsatser när det gäller att förändraberedningens för u-landsinformation ställning. Jag förordar därför attberedningen för u-Iandsinformation ges ställning som ett av regeringen utsettrådgivande organ till SIDA. Beredningens sammansättning bör kompletteras meden representant från SCC. Folkrörelsernas representanter kommer liksom nu ärfallet att vara i majoritet i beredningen. 2.5Folkrörelsernas och övriga organisationers u-landsinformation Denfyraårsplan för informationsverksamheten, som SIDA framlade ,betonade särskilt vikten av utvidgat samarbete med löntagarorganisationer,studieförbund och andra folkrörelser. föreslogs ett generelltbidragssystem till de två kategorierna löntagarorganisationer ochstudieförbund, medan övriga organisationer och folkrörelser ävenfortsättningsvis hade möjlighet att efter ansökan erhålla bidrag för konkretainformationsprojekt. Vidare föreslogs ett utökat samarbete med ,och . Organisationernas andel av det totala informationsanslagetförväntades växa snabbt och successivt nå ca två tredjedelar. Riksdagengodkände på grundval av prop. 1972: 100 (bil. 5) i allt väsentligt SIDA:sförslag. Den utveckling, som därmed inleddes har sedan löpt i väsentligenoförändrade banor. /79 uppgår organisationernas andel avinformationsanslaget till eller 10,7 milj. kr. Frågan ombidragssystemets utformning, särskilt i vad avser de generella bidragen, harflera gånger diskuterats, bl. a. i SIDA:s anslagsframställningar. Viss kritikmot den omfattande delegeringen av verksamheten till organisationerna harframförts av revisorer, som bl. a. har påtalat risken för splittringoch dubbeltäckning av det informationsutbud, som erbjuds allmänheten. De har ocksåefterlyst förbättrad utvärdering av en verksamhet som uppgår till så avsevärdabelopp. 1978/79:113 11 BPUkonstaterar, att den markanta inriktningen på studieförbunden, som har ettstort antal organisationer knutna till sig, och löntagarorganisationerna synesha varit riktig. Man menar, att bidrag till studieförbund ochlöntagarorganisationer möjliggör u-Iandsinformation med god geografiskspridning, vilket också har framhållits i de senaste årens budgetpropositioner.Utredningen betonar också värdet av generella bidrag. Utformningen av stödethar skapat förutsättningar för den institutionella uppbyggnad som ettkontinuerligt arbete med u-lands- och utvecklingsfrågorna kräver. Utanbidragen skulle dessutom u-landsfrågorna och frågorna om internationellsolidaritet knappast ha varit så väl införlivade i organisationernasverksamhet som f. n. är fallet. Medlen används till att bekosta studieresortill u-land, produktion av informations- och studiematerial, mötes-, kurs- ochkonferensverksamhet samt administration. Ett stort antal cirkelledare ochandra informatörer har getts tillfälle till direkt kontakt med u-landsförhållanden. Detnuvarande systemet med generella bidrag ger organisationerna frihet att utformainformation utifrån sina egna värderingar och erfarenheter. Det har ocksåstora administrativa fördelar, både för SIDA och organisationerna. Det ärvidare ett uttryck för förtroende och respekt för folkrörelserna och derasarbete i ett demokratiskt samhälle. Utredningen finner därför att denarbetsfördelning som efter hand har vuxit fram mellan SIDA och organisationernamed fördel också kan tillämpas i fortsättningen. /73 har av det årliga totalbeloppet för bidrag tillenskilda organisationer avsatts för bidrag efter ansökan. Ca 200 organisationerhar ofta vid upprepade tillfällen fått del av sådana bidrag. Blanddessa återfinns organisationer av många olika slag vad gäller verksamhetens inriktningoch omfattning. Det mest omfattande stödet har utgått tillChilekommittén, De förenade FNL-grupperna, Frivilligorganisationernasinformationscentral, SCC, Ekumeniska U-veckan, FilmCentrum, ,Svenska kommittén för , och , Svenska scoutrådet ochUtrikespolitiska föreningarnas . Remissorganenansluter sig i allt väsentligt till utredningens förslag beträffandeorganisationernas ansvar för u-landsinformationen och arbetsfördelningen mellandessa och SIDA. Jagdelar utredningens uppfattning, att den satsning, som inleddes , pålöntagarorganisationer, studieförbund och andra enskilda organisationer, harvarit riktig. Troligen har den avsevärt bidragit till att stärka u-landsengagemangeti . Systemet har mött positivt gensvar hos organisationerna själva, sommed avsevärda generella bidrag har kunnat bedriva u-landsinformation i mycketfria former och utifrån de olika värderingar och samhällsuppfattningar, sompräglar varje enskild organisation. Ansvarsfördelningen mellan organisationerna och 1978/79:113 12 SIDAbör fortsätta väsentligen oförändrad. I sammanhanget vill jag särskilt betonavikten av att stödet till mindre organisationer som får bidrag till enskildainformationsprojekt, fortsätter och utökas. Dessa organisationers verksamhet ärav stort värde för att fördjupa engagemanget för internationellasolidaritetspolitik. BPUanser att generella bidrag även bör utgå till studieförbund ochlöntagarorganisationer. Bidragen bör vara stommen i det statliga stödet tillfolkrörelsemas och övriga organisationers u-landsinfor-mationsverksamhet.Utredningen finner det riktigt att organisationer, som tillhör studieförbund,skall vända sig till dessa och inte till SIDA för bidrag.