prop · G20341 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:41 Regeringens proposition om tandläkarnas utbildning m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag som harupptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoil. 1 propositionen föreslås att den allmännautbildningslinjen för utbildning av tandläkare moderniseras och förkortas fråntio till nio terminer fr. o. m. . Vidare föresläs atl en ettårigallmänijänstgöring för tandläkare införs den 1 januari 1984.Allmäntjänstgöringen förläggs till folktandvården och blir ett krav förlegitimation som tandläkare. 1 propositionen föresläs även att fattarprincipbeslut om att den landvård som staten bedriver i anslutning till odontologiskutbildning och forskning skall föras över till landslingskommunalt, iförekommande fall kommunalt huvudmannaskap. 1 anslutning därtill föreslås attprincipbeslutet om att avveckla de statliga tandsköterske- ochtandteknikerskolorna genomförs. Överföringen av huvudmannaskap förutsätterförhandlingar mellan staten och berörda folktandvårdshuvudmän. En ny specialistutbildning för tandläkare föreslås. Deninnebär dels tiänstgöring, dels systematisk kursundervisning.Specialistutbildningen föreslås komma atl införas när huvudmannaskapet förtandvärden i anslutning till odontologisk utbildning och forskning förs över lillfolktandvårds-huvudmännen. 1 1978179:1 sand. Prop.1978/79:41 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , De . Föredragande: statsråden och Proposition om tandläkarnas utbildning m. m. Statsråden och anmäler sina förslag omtandläkarnas utbildning m. m. Anförandena redovisas i underprolokollen för utbildnings-resp. . Statsrådet hemställer atl regeringen i engemensam proposition föreslår att antaga de förslag han ochstatsrådet har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar att de anföranden och förslag somredovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1 och2. Prop.1978/79:41 3 Anmälan till proposition om tandläkarnas utbildning m. m. Den yttre ramen för en reformering av den grundläggandelandläkarutbildningen ges i besluten om reformering av högskoleutbildningen (prop.1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179; prop. 1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr1976/77: 246). Ett av syftena bakom reformen är att skapa gynnsammaförutsättningar för att utveckla utbildningens innehåll. När förslag nu läggs framom en ändrad tandläkarutbildning är syftet detsamma. Nägon genomgripandeöversyn av tandläkarutbildningen har inte vidtagits . Deförändringar som föreslås har föregåtts av ett omfattande utredningsarbete.Reformen är därför särskilt väl förberedd. Enligtnyssnämnda beslut om högskolereformen skall i fråga om en allmänutbildningslinje bl a ange dess längd. Jag kommer all förorda att regeringenförelägger förslag härvidlag. Förslagenom en ändrad tandläkarutbildning måste ses i samband med den utveckling som harägt rum inom tandvårdsområdet. En förskjutning mot förebyggande vård skersamtidigt som de yttre förutsättningarna påverkas av den utvidgade folklandvårdslagenoch av den allmänna tandvårdsförsäkringen. Inomtandvårdsområdet måste ett nära samband finnas mellan utbildningsplanering ochvärdplanering. Planeringen av tandläkarutbildningen står icentrum. Frågor som rör utbildningen för annan tandvårdspersonal ses över och prövassenare i annat sammanhang. Den ökadeförebyggande vården och förskjutningen från tandsjukvård lill tandhälsovård fårefter hand betydelse både för dimensioneringen av landvårdsutbildningar och förbl a tandläkarutbildningens innehåll. Det är väsentligt att landläkarnasutbildning utformas pä sådant sätt alt de får möjligheter alt tillämpa ochförnya sina kunskaper och färdigheter i den efter hand förändrade tandvårdssituationen.Ulbildningsmyndigheterna och huvudmännen för folktandvården har ett gemensamtintresse av att Prop.1978/79:41 4 utbildningsorganisationen fungerar väl. Utvecklingen inom tandvårdsontrådet påverkar förutsättningamaför odontologisk utbildning och forskning även pä andra sätl. Högskolan bedrivertandvåld för att skapa ett kliniskt underlag för den odontologiska utbildnings-och forskningsverksamheten. Samhällets cikade satsningar- pä tandvården genomden nya tandvårdslagen och genom tandvårdsförsäkringen leder tillorganisatoriska samordningsproblem som utbildningens ochforskningens patientunderlag kan förväntas svikta bl a till följd avkonkurrenssituationen i förhållande till övrig tandvård. Denna omständighet iförening med nödvändigheten att allmänheten får tandvård som är bättre planeradleder till att den odontologiskt kliniska organisationen i sin helhet måste sesöver. Utöver den grundläggande tandläkarutbildningen tarjag idet följande främst upp frågor som rör huvudmannaskapet för tandvården ianslutning till odontologisk utbildning och forskning och vissa därmed sanunanhäng-andeijänsteorganisatoriska frågor. För sammanhangets skull och som en bakgrund lillmina förslag berör jag även frågor i vilka det ankommer på regeringen ellermyndighet alt besluta. Statsrådet tar upp frågor rörandeallmäntjänstgöring för tandläkare och specialistutbildning för tandläkare. Jaghar samrått med henne liksom med statsrådet . Överläggningar har ägt rum med representanter förLandstingsförbundet innan statsrådet och jag har beslutat att lägga framvåra överväganden och förslag för regeringen. Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åtsocialstyrelsen och dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ) att utredatandläkarnas specialistutbildning och därmed sammanhängande frågor. Nämnda myndighetertillsatte 1971 en ledningsgrupp att genomföra utredningsuppdraget. Den Idecember 1975 avlämnade ledningsgruppen belänkandet (Ds S 1975: 14) Tandläkarnasutbildning. I betänkandet läggs fram förslag om en reformeradtandläkarutbildning, uppdelad i grundutbildning, vidareutbildning och efterutbildning.Den nuvarande utbildningen och utredningens närmare överväganden framgår avbetänkandet. Statsrådet avser att föreslå att en sammanfattning avbetänkandet och en sammanställning av remissyttranden över detsamma fogas tillprotokollet i detta ärende som bilagor (bilagorna 2.1 och 2.2). Genom beslut uppdrog regeringen åtuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att genom ett förslag tillutbildningsplan ytterligare konkretisera del förslag beiräffande dengrundläggande tandläkarutbildningen som specialistutredning lagtfram. Med utgångspunkt i förslaget till utbildningsplan skulle ämbetet närmareange konsekvenserna av den avkortade tandläkarutbildningen för berörda anslagunder den nionde huvudtiteln. För att fullgöra regeringsuppdraget tillsatte UHÄen arbetsgrupp med representanter' för berörda högskoleenheter, socialstyrelsen.Landstingsförbundet, . 1978/79:41 5 organisationen /SR och förenade studentkårer.UHÄ överlämnade med skrivelse till regeringen den 1. rapporten (UHÄ-rapport1977: 12) Grundutbildning för tandläkare. En sammanfattning av rapporten börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga (bilaga 1.1). Med stöd av regeringens beslut tillkalladedåvarande chefen för sakkunnigamed uppdrag att utreda organisationen av den kliniska verksamhet som bedrivs ianslutning till odontologisk utbildning och forskning. De sakkunniga antogbenämningen utredningen rörande viss klinisk odontologisk verksamhet (UKO).Utredningen överliimnade betänkandet (DsU 1977: 18) Tandvårdmed odontologisk utbildning och forskning till regeringen. Efter remiss haryttranden avgivils av , ,, statskontoret, , UHÄ efter hörande avberörda organ vid universiteten i , och samt vid ,,och högskolor. ,landslingen i , och . , kommunstyrelserna i och , . Centralorganisationen /SR saml . En sammanfattning av betänkandet och av yttrandena bör fogastill protokollet i detla ärende som bilagor (bilagorna 1.2 och 1.3). 2.1 Grundläggande utbildning för landläkare Det förslag till reformerad tandläkarutbildning somjaglägger fram utgår ursprungligen från förslag ärs specialistutredning.I fräga om utbildningens innehåll innebär dess förslag en ökad samverkan mellangrundvetenskapliga, prekliniska och kliniska ämnen, förbättrade möjligheterför de studerande att tillgodose patienternas totala värdbehov, tidig introduktioni klinisk metodik och kliniska problem samt ökad undervisning inom samhälls-och beteendevetenskapliga ämnen. Utredningen föreslår vidare allgrundutbildningen vad gäller såväl den teoretiska undervisningen som dengrundläggande kliniska träningen inom olika ämnen samlas i större block efterde stora huvudområdena i tandläkarutbildningen, dvs. grundvetenskap,patologi/diagnostik, profylaktik och terapi. Enligt förslaget börhögskoleenheterna ges stor frihet att själva utforma undervisningen inom deolika blocken. Den grundläggande utbildningen föreslås bli avkortad frånnuvarande tio terminer (200 poäng) till nio terminer (180 poäng) i anslutningtill införande av en obligatorisk allmäntjänstgöring . Däreftererhåller tandläkaren legitimation. Prop.1978/79: 41 6 förslag ati den grundläggandeutbildningen förkortas till nio terminer finner i allmänhet stöd iremissopinionen. 1 flera yttranden betonas vikten av att den teoretiskagrundutbildningen kvalitativt inte försämras. och dåvarande UKÄanser att en samordnad undervisning mellan olika ämnesområden bör kunna medföratidsvinster. Enligt flera remissinstanser är det vidare viktigt att resursernaför handledning utökas varigenom nran ytterligare skulle kunna effektiverautbildningen. Den av UHÄ tillsatta arbetsgruppen delar specialistutredningensoch remissinslansemas bedömningar på de flesta punkter. Arbetsgruppen har hafti uppgift att konkretisera de förslag som specialisluiredningen lagt fram.Beträffande de biologiskt-medicinska grundvetenskaperna anser arbetsgruppenatt en viss ökning av utbildningen i kemi och fysiologi bör kunna ske iförhällande till specialistutredningens förslag. Arbetsgruppen betonar viktenav att undervisningen på tandläkarlinjen i de medicinskt-biologiskagrundvetenskaperna ges en odontologisk inriktning och i tilllämpliga delarsamordnas med den kliniska utbildningen. De studerandes kliniska verksamhet börfrän början inriktas mot förebyggande vård. En kurs i landhälsovård bör enligtförslaget ges i slutet av utbildningen för att den studerande skall få ensammanfattande bild av det förebyggande tandvårdsarbelet. Vidare anserarbetsgruppen del angelägel atl den studerande sä tidigt som möjligt fårutföra en fullständig behandling av varje patient. Arbetsgruppen förutsätteratt verksamheten för- allmänijänstgöring kommer att medgetotalbehandling av patienten. Arbetsgruppen anför skäl för att ytterligarestärka undervisningen i socialodontologi. När- en ny utbildningsplan utformasanser gruppen att följande moment bör vaia med eller i förekommande fallutökas: introduktionskurs, genetik, akutsjukvård, hygien, cellbiologi,ergonomi, näringslära, geriatrik, inlär-ningsleknologi, patientkommunikation,statistisk epidemiologi, utrust-ningsvård och praktikadministration. Slutligenanser arbetsgruppen att perioder av valfria kurser bör införas. .arbetsgruppen har beräknat effekterna av att studietidenförkortas med en termin som n-ian inför en obligatoriskallmäntjänstgöring i folktandvården omfattande . För att de uppsattautbildningsmålen skall nås trots en minskning av utbildningstiden föreslårarbetsgruppen att undervisningsperiodens längd ändras frän 16 till 18 veckorper termin. Arbetsgruppen har slutligen kostnadsberäknat sina förslag ochdärvid utgått från en viss ökning av handledartälheten. UHÄ har överlämnat arbetsgruppens förslag.UHÄ anser att det är nödvändigt att öka handledartätheten i den odonlologiskautbildningen om intentionerna i förslaget till den nya utbildningen skall kunnaförverkligas. Ämbetet förordar i första hand att en avkortad utbildning inteskall leda till att lärarresurserna minskas i motsvarande mån. En kostnadsminskningkan förutses på bl. a. materialsidan. De nya kurser som föreslås Prop.1978/79: 41 7 innebär vissa ökade kostnader. Mot bakgrund av atttandläkarutbildningen inte har setts över på läng lid ser UHÄ det som naturligtatt det nu föreligger önskemål om en rad nya moment som har en naturlig plats ien modern tandläkarutbildning. UHÄ anser vidare alt arbetsgruppens förslag ominrättande av tjänster som studierektor för blockplanering av utbildningen vidvarje berörd högskoleenhet måste genomföras för att utbildningen skall bli merintegrerad och bättre i pedagogiskt hänseende. För egen del fär jag anföra följande. Specialisluiredningen har som övergripande mäl för dengrundläggande utbildningen av tandläkare angett att den skall ge den blivandelandläkaren de kunskaper och färdigheter samt den kritiska skolning som fordrasför yrkesverksamhet och fortsatt utbildning. Jag har ingen erinran mot dennamålformulering, som nära ansluter till de mäl som enligt högskolelagen gällerfur all högskoleutbildning. Innebörden härav är bl. a. att den grundläggandetandläkarutbildningen måste utformas under ständig påverkan av utvecklingeninom det arbetsfält den förbereder för och med hänsyn till deutbildningsinsatser som kan följa efter grundutbildningen. Frågan ommålet för utbildningen är nära förbunden med hur läng denna bör vara.Föreliggande förslag innebär en förkortning av den grundläggande utbildningenmed en termin. Flertalet remissinstanser, bl.a. , stöderdetta förslag. hävdar att de nyexaminerade tandläkarnasteoretiska kunskaper måste ligga på minst nuvarande nivå samt att deraskliniska färdigheter bör vara är sådana att de kan utföra flertalet av deåtgärder som en allmäntandläkare normalt utför. Enomläggning av grundutbildningen bör enligt flera remissinstanser kunna medförarationaliseringar och tidsvinster. Vidare har genom olikaexempel på förändringar visat hur utbildningen kan förkortas med en termin utanatt gällande utbildningsmål behöver eftersäl-las. Arbetsgruppen har också, pågrundval av enkäter till de lokala högskolemyndigheterna, föreslagit att man iden nya utbildningen för in nya moment och i vissa fall utökar redan befintligamoment. Genom sädana åtgärder liksom genom ett effektivare utnyttjande avterminstiden skulle utbildningen kunna förbättras trots en avkortad studietid. Enligt minmening bör undervisningen nu kunna moderniseras och rationaliseras på ettsådant sätl all del blir möjligt att inom ramen för en utbildning avkortad meden termin skapa utrymme för de av UHÄ föreslagna förändringarna. Jag förordarsåledes att den grundläggande tandläkarutbildningen begränsas till nioterminer eller 180 poäng. En sådan reformering av tandläkarnas grundutbildningbör enligt min bedömning medföra atl standarden på tandläkarna blir minst likagod som vad gäller teoretiska kunskaper och kliniskafärdigheter. Utbildningen bör liksom nu avslutas med tandläkarexamen.Legitimation som tandläkare bör dock erhållas först efter den allmäntjänstgöringsom statsrådet avser att ta upp. 1978/79:41 8 Det ankommer på UHÄ att fastställa utbildningsplan förtandläkarlinjen. 1 den anges bl.a. riktiinjer för utformningen av utbildningensinnehall. Inom ramen för utbildningsplanen fastställs sedan vidhögskoleenheterna den närmare utformningen i lokala planer. Enligt min meningutgör de konkretiseringar av specialistutredningens förslag som UHÄ:sarbetsgrupp har redovisat en god grund för ett fortsatt utvecklingsarbete. 1enlighet med högskoleiefoimens syften bör detta utvecklingsarbete i storutsträckning bedrivas lokalt. Enligt vad jag har inhämtat finns hos de lokalautbildningsmyndigheterna en god handlingsberedskap inför det nu aktuellaarbetet. Den nya utbildningsphmen bör enligt min mening därför börja . Jag har berört de förslag sorn har lämnats ifråga omen förbättrad klinisk handledning inom tandläkarutbildningen. Jag anser detangelägel all förstärka handledningsresurserna pä det sätt UHÄ har föreslagit.Jag anser alt kostnadema härför bör täckas genom att nuvarande resurser förtandläkarnas grundutbildning i allt väsentligt behålls trots att utbildningenkortas av med en termin. Omläggningen av grundutbildningen kommer vidare attmedföra övergångskostnader. Jag avser att återkomma lill kostnadsfrågorna isamband med det sedvanliga budgetarbetet. En stor del av utbildningen på tandläkarlinjen beslår av kliniskverksamhet. De studerande utför därvid under lärares inseende tandvård påpatienter. Också lärarna utför landväid nämligen sådan soi-n de studerandeinte kan utföra. Den kliniskt odontologiska verksamheten bedrivs, utom vidkarolinska institutets enhet vid i , inom ramen förstatliga tandvårdscentraler som är förlagda i anslutning tillundervisningssjukhusen i , , och . Vid dessa enheterförekommer allmäntandvärd för barn och vuxna, speeialisttandvärd samt sjukhustandvård.Centralerna skall vara sammanhållna utbildnings- och värdenheter, därutbildningsmomenten integreras i tandvärden med patienternas vårdbehov icentrum för verksamheten. Lärarna är tillika tandläkare. Den statliga landvårdenvid dessa enheter är genom avtal mellan staten och berördafolktandvårdshuvudmän samordnad med dessas tandvård. Den nuvarande organisationen med statligatandvårdscentraler bygger på odontologiska förhandlingssakkunnigas betänkande (SOU1961:36) Tandsjukvärden vid de odontologi:;ka läroanstalterna. De sakkunnigasförslag innebar att den kliniska tandläkarutbildningen skulle organiseras efteri stort sett liknande principer som gäller för den kliniska läkarutbildningen.För den tandvårdande verksamheten räknade de sakkunniga med kommunalthuvudmannaskap. 1962: 104 angående ökad utbildning av läkare,tandläkare m. m. anslöt sig dåvarande chefen för ecklesiastikdepartementettill förslaget om principer för organisationen. 1978/79:41 9 hänsyn till vad som hade framkommit vjd remissbehandlingenföreslogs den befintliga organisationsformen med staten som huvudman behållastills vidare. beslutade i enlighet med detta (SU 144, rskr 322). Sedanbeslutet om de statliga tandvftrdscentralerna fattades har väsentligaförändringar skett inom tandvärdsområdet. Bl.a. regleras folktand-värden fr. o.m.den 1 juli 1974 i en särskild lag, folklandvårdslagen (1973:457). Lagen åläggerlandstingskommun och kommun utanför landstingskommun ett tandvårdsansvar föralla barn och ungdomar upp till och med samt ansvar förspecialisttandvården. Huvudmännen skall i övrigt tillhandahålla tandvård förvuxna i lämplig omfattning. med folktandvårdslagen infördes denallmänna tandvårdsförsäkringen. Genomutvecklingen har således förutsättningarna för att bedriva tand-vårdsverksamheti anslutning till odontologisk utbildning och forskning i nuvarande organisatoriskaformer ändrats. Mot dennabakgrund tillkallades utredningen (U 1975:01) rörande viss klinisk odontologiskverksamhet. Utredningen fick lill uppgift att undersöka olika organisatoriskamodeller under dels statligt, dels kommunalt huvudmannaskap och på grundvalhärav föreslå den organisatoriska lösning som skapar de bästa förutsättningarnaför såväl klinisk utbildning och forskning som tandvårdande verksamhet.Utredningen överlämnade betänkandet (Ds U 1977: 18) Tandvårdmed. odontologisk utbildning och forskning. Utredningens förslag har remissbehandlats. För sammanhangets skull och som en bakgrund till minaförslag redovisar jag i del följande utredningens förslag relativt utförligt. I betänkandetredovisar utredningen med utgångspunkt i de olika krav som ställs påorganisationen en principmodell för hur den kliniska verksamheten börorganiseras. Utredningen visar därefier hur modellen kan tillämpas under delsstatligt, dels landstingskommunalt/kommunall huvudmannaskap för den kliniskaverksamheten. Utredningenhar visat atl den nuvarande organisationen i vissa avseenden inte fungerartillfredsställande. Ett grundläggande problem är att underlaget för denkliniska verksamheten i form av tillgång på patienter lämpliga förutbildningens behov i viss utsträckning blir otillräckligt. Detla beror på att landvårdscentralernainte har tillräckliga möjligheter att la emot och behandla patienter. Vidare ärtandvårdscentralernas kapacitet i många delar svår alt effektivt utnyttja inomramen för den totala tandvården på resp. ort. Vårdplaneringen försvåras bl. a.av att centralerna för att tillgodose utbildningens behov har delats upp iavdelningar eller andra enheter med hänsyn till utbildningens olika ämnen ochdessas olika omfattning i utbildningen. Detta leder till nackdelar också förpatienterna genom atl de får långa väntetider och genom att de måste söka vårdäven på annat håll för att få sill vårdbehov tillgodosett. 1 fräga om vuxna somsjälva söker tandvård konkurrerar de odonlologiska en/ieterna med folktandvårdoch 1978/79:41 10 Utredningen söker bedöma utvecklingen päfem till och räknar med att tandväidssituationen under dennaperiod kan bli avsevärt förändrad. 1 detta perspektiv, menar utredningen, ärden nuvarande organisationen alltför litet samordnad med den övrigatand-värdsorganisationen och för mycket organiserad efter inbildningens ochforskningens intema förhällanden rned för liten allmän värdinriktning och väidanknytning. Utredningens grundläggande ståndpunkt är att det ärnödvändigt att nä en organisation för den kliniska verksamheten somi sin helhet är mer patienlanpassad och därmed mer vårdinriktad än den nuvarande.Utredningen anser att en sådan organisation utgör den bästa grunden förrekrytering av patienter till utbildning och forskning. Utredningens åsikt att den kliniska verksamheten i förstahand skall organiseras utifrån patient- och tandvårdsaspekter accepteras avflera remissinstanser, bland dem . Berörda fakultets- och linjenämnderhävdar att vården inte får vara styrande för den organisation vars huvuduppgiftär utbildning och forskning. För egen del vill jag först erinra om att principen attden kliniska verksamheten skall organiseras med patienten i centrum låg tillgrund lör det nämnda riksdagsbeslutet om inrättande av denuvarande landvårdscentralerna. Utvecklingen har enligt min mening visat, attdenna ståndpunkt var riktig. Det gäller nu att ytterligare befästa denna principoch att i anslutning lill den konkret arbeta fram en organisation av denkliniska verksamheten som i sin helhet är mer patienlanpassad och därmed mer vårdinriktadän den nuvarande. Jag anser således att utredningens principiella utgångspunktär den riktiga. Jag vill i sammanhanget erinra om, i likhet med vadsocialstyrelsen gör i sitt remissyttrande, att motsvarande principiellaresonemang helt har godtagits i fräga om medicinskt klinisk utbildning ochforskning. Jag gär nu över till frågan om hur den kliniskaorganisationen i princip bör konstrueras. Utredningen preciserar för sin del vissa krav som måsteställas pä organisationen. Den måsle kunna ge ett patientunderlag som ärtillräckligt stort och varierat för grundutbildnirtgens,specialistutbildningens, forskarutbildningens och forskningens behov. Denmåste kunna anpassas till framtida förändringar av vårdbehov och uppläggning avutbildning och forskning. Patienlrekrytering och patienladministralion måstesamordnas för alla berörda verksamhetsgrenar. Del måste vidare vara möjligt altplanera, styra och följa de skilda verksamhetsgienarna. Från patientsynpunkt är det enligt utredningen angelägetatt organisationen medger att den som söker vård skall få sådan, även om vårdbehovetinte är intressant från utbildnings- eller forskningssynpunkt. Patienten skallinte behöva söka vård pä olika ställen och bör normalt få fullständig behandlingvid en tandvårdsenhel och skall ha en ansvarig tandläkare. 1978/79: 41 11 Med ulgångspirnkt i dessa krav har utredningen konstrrreraten princip-modell för organisationen. Inom ramen för den totala tandvärdsoiganisa-lioneninom resp. folkiandväidshuvudmans ansvarsområde finns ett antal landvärdsenheter,som organiseras och dimensioneras så att flaskhalsar i patientflödet undviks.Utbildningsvärden kopplas till en eller flera av dessa enheter. Även de enhetersom har utbildningsvärd organiseras internt i första hand med utgångspunkt i dekrav som tandvårdsfunktionen ställer.