prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Deklarationen innebär atl medlemsländerna utfäster sig att undvika unilaleralaåtgärder för att begränsa importen ellerpå konstlad väg stimulera exporlen - man skall med andra ord bevara handelssyslemeis öppenhet. Beslutet om densamordnade aktionen och de gynnsammaeffekler den haft har otvivelaktigt stärkt roll. Liksom harOECD i olika kommittéer förberett många av de frågor som behandlats inomandra inlernationella organ, såsom UNCTADoch . har en stålkommitlé upprättats med uppgift att följa och bemästra den inom OECD-området rådande stålindustrikrisen. I detinternationella energiorganet (lEA) har frågan om eu . minskat beroende av import av oljabehandlats inom del långsikliga Prop.1978/79:100 Bilaga 14 10 En översyn av medlemsländernasenergipoliiik hargenomföris i enlighel med beslulel vid minislermölcl i oklober 1977.Nya samarbetsavtalför forsknings- och utvecklingsprojekt där medverkar, har ingåtts.Utbyggnaden av informationssystemet för den inlernalionella oljemarknadenhar slulförts, Oljefördelningssyslemet för krissituationer harytterligare setts över och arbele pågår för att stärka de nationella krisorganisaiionernai medlemsländerna. Slutligen har arbete inletts på att bygga upp enenergidaiabank, som även skall omfatta . Allmänna tull- och handelsavtalet () blev denmest intensiva förhandlingsperioden i de mullilalerala handelsförhandlingarnai . 1 förhandlingarna, som varit de mest omfattande i historia,gjordes avgörande framsteg mot en slutuppgörelsestrax innan årsskiftet. När förhandlingarna avslutats kommer resultatet allföreläggas i en särskild proposilion. Bland de viktigaste resultaten man väniar sig kan nämnasen väsentlig sänkning och harmonisering av induslrivarulullarna, nyauppföranderegler beträffande subventioner och uijämningslullar, statligupphandling, tullvärdeberäkning, lieensieringoch lekniska handelshinder. På jordbruksområdet lorde dock blott begränsadeframsteg ske mol en ylterligare liberalisering. På fiertalel förhandlingsområden kommeru-länderna alt medges en särskild och meragynnsam behandling. Bland annal hårde tullsänkningar för tropiska produkler, som erbjudits iförhandlingen, redan genomförts av fiertaleli-länder, däribland . Som ett element i del slutliga förhandlingspakeletsöker man nå en överenskommelse om vissa för fördelaktiga förändringar i G i vadavser handeln mellan i- och u-länder.Samtidigt skulle principen accepteras om alt i takt med sin utveckling skall ta på sig ökade handelspoliliskaförpliktelser. De europeiska gemenskaperna (EG) Sedan den 1 juli1977 då den sista etappen av tullavtrappningen genomfördes rådertullfrihet för de fiesta industrivaror inom del väsieruopeiska frihandelsområdelsom omfatlar EG- och EFTA-staterna. Till följd av särregler iSveriges frihandelsavtal med EG avvecklas tullarna för vissa stål-och pappersprodukteri långsammare takt. Full tullfrihet uppnås här först resp. . Särreglerna fördessa s. k. känsliga varor ger EG bl. a. möjligheter atl så längetullavvecklingen pågår fatta beslul om att ta ul tredjelandslull i stället för preferenslull påden import som överstiger vissa i avlalel faslslälldakvantitetsramar, s. k. plafonder. Den högre tullen tillämpas efter ett sådani beslulfram till varje års slut. Under åren 1975,1976 och 1977beslöl kommissionen alttredjelandslull skulle tas ul för vissa överskridna plafon- 1978/79:100 Bilaga 14 11 Även har några plafonder överskriditsoch kommissionen har beslutat atl med verkan från dén utlösa den högre tullen för en stälplafondoch från den 5 augusli för en pappersplafond (kraftpapper), Avlalel rörutsälieralt plafonderna skall ökas . EG har emellertidmöjlighet att innehålla denna ökning om konjunkturella svårigheter kanåberopas. beslöt EG om en sådan s. k. frysning för av fyra pappersplafonderoch1978 frystes tre varigenom två bibehölls nivå efter frysningar irad. Totalt innehöll års plafondförordning åtta pappersplafonder ochtre stålplafonder. förefaller risken för ytteriigare frysningar ha minskatmot bakgrund av den förbättradekonjunktursituationen. De blandadekommittéerna för EEC och CECA-avtalen - frihandelsavtalens förvaltningsorgan -har sammanträtt . , somhar att behandla frågor som sammanhänger med den praktiska tillämpningen av avtalensursprungsregler, har sammanträtt ochnovember. Vid möten med denblandade kommittén Sverige-EEC framhölls regeringens oro för de fortsattafrysningarna av pappersplafonder saml för tendensen inom EG att i ökadomfaiining inleda anii-dumpingprocedurer mol enskilda svenska företag. De svenska önskemålen omförenklade ursprungsregler och utvidgning av varuomfaltningen i protokoll 2upprepadesåler och iniresse markerades för det inom EG pågående arbetel med typgodkännande avmolorfordon. Likaså indikerades elt fortsatt svenskl iniresse församverkan beträffande tekniska handelshinder och offentlig upphandling. Underhösten hölls etl möte med för informellt åsiktsutbyte i pappersfrågan. undertecknade en skriftväxlingmed EG angående handeln med stål. Skriftväxlingen innebär all parterna har åtagit sigall vidta ålgärder för all vissa priser vid exporl lill respektive marknaderskall respekteras. Arrangemangetansluler lill frihandelsavtal med Europeiska kol-och stålgemenskapen och är en lemporär tolkning av avtalets prisregler.Åtagandena knyter an lill tre olika lyper av priser som EG har införl för handel med stål. Arrangemanget börenligl parterna möjliggöra enfortsall handel enligl sedvanligl mönsier mellan och gemenskapen. Förall illuslrera vad som menas med iraditionell handel har handelsstatistik bilagtsarrangemanget. Arrangemanget gäller till . haruttryckt en önskan att föriänga arrangemanget atl gälla även år 1979.Vissa preciseringar har aktualiserats från kommissionens sida med avseende påvad som avses med begreppet sedvanlig handel. Kommissionen önskar att arrangemangetlar etl mer uttalat kvanlilativi elementän vad som varit fallet. Samarbeiei med EGuianför frihandelsavtalets ram har forlsall och har Ulvecklals på ellfiertal områden. Möten mellan experter från och EG 1978/79:100 Bilaga 14 12 har genomförts belräffande miljövård, sjöfarisfrågor ochekonomisk politik. ratificerade den Europeiskapatenikonventionen. Samarbete mellan och för företagssamarbete,populärt kallad "äktenskapsbyrån", har inletts. Diskussioner har ävenpåbörjats om en eventuell sammankoppling av det europeiska datanätet Euronel och motsvarande svenska dalanäi. dellagandei fusionsforskningssamarbelet inom Euratoms ram och del lekniskl-vetenskapligasamarbetet inom ramen för del s. k. COST-samarbelet (European Cooperation inthe Field of Scientific and ) har fortsatt. En nyadminislraliv procedur för del framtida COST-samarbetel har överenskommits.Senior Officials, som är COST-samarbeteis styrande organ, sammanträdde i Slockholm. Samarbeiei mellan EFTA och EG har förtsframåt genom alt godtog ell yttrande frånkommissionen om de framlida relationernamellan EG och EFTA. Kommissionens dokument kan betraktas som en reaktion pä motsvarande deklaration frånEFTA-toppmötet i . Kontakter mellan EFTA och EG har underårel tagits angående möjligheterna allharmonisera arbelel på varumärkesområdel. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) EFTA.sråd har under årel hafl ivå möien på minislernivå. Underdiskussionerna vid vårens minislermöie låg lonviklen på del bekymmersammaekonomiska lägel och risken för proiekiionisliska ålgärder. Minislrarnaförklarade all man skulle vidla alla ålgärder som var möjliga för alt återställa förtroendet och tillåta enbalanserad ulveckling av ekonomiernai respektive land. En vitalisering av väridsekonomin var av särskild belydelse föratt motverka de tendenser lill protektionism som blivit alltmer oroande.Minislrarna slog fasl all de var beslutna att vidmakthålla och utveckla del liberala internationellahandelssystemet. och frihandelsavtalen med EG utgjordebetydelsefulla delar av detla system. Vid höstensminislermöie i EFTA underströks behovet av ökal internationellt ekonomisktsamarbete. Minislrarna välkomnade de anslrängningar som gjordes inom EG attskapa ett europeiskt monetärt system. Andra europeiska länder borde senare gesmöjlighel bedöma om de önskade delta i delta system. Ministrarna uttaladesintillfredsställelse med frihandelsavtalen med EG, men betonade samlidigl viklen av all hålla faslvid målel fullsländig frihandel också belräffande känsliga varuområden såsompapper och slål. Som ell led isirävandena all förslärka och ulveckla frihandeln i EFTA och i förhållande lillEG har en granskning påbörjals av allaicke-tariffära handelshinder, somskapar problem i handeln inom EFTA och mellan EFTA-länderna och EG. Arbelel på all avlägsna tekniska handelshinder harforlsall. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 I3 och har anslulil sig lill överenskommelsenom ömsesidigt godkännande av provning och inspektioner avseende farlygsulrustning. Diskussioner pågårom en utvidgning av andra överenskommelser och konventioner på detta område lillfier länder, i första hand . Två nya överenskommelser om ömsesidigt godkännande av provningsresultat har iräll i kraft . De gällerlyftdon saml eldningsapparaier för fiyiande bränslen. Samrådet mellanEFTA-länderna i frågor av gemensamt intresse i frihandelsavtalen med EG harintensifierats under årel. Detta gäller siirskill tillämpningen avursprungsreglerna och - mellan berörda EFTA-länder -frågor rörande papperoch slål. Samråd har också inletts om konsekvenserna för EFTA-ländernas frihandelsavtal med EG av deförhandlingar om medlemskap som förs mellan och , och . EFTA:s industriella utvecklingsfond lill förmån förPortugal, vars syfte är atl bidra till investeringstillväxten i , har varitverksam . har fonden beviljat lån för . EFTA-länderna har iniensifieral silt samarbeie medJugoslavien under är 1978. En blandad kommitté har upprättats med uppgift atlhandha ekonomiska frågor av gemensami iniresse, atl undersöka områden för utvidgat multilateralt samarbetesaml att stimulera ylterligare bilateralt samarbeie. En handelskonferenskommer alt anordnas i . EFTA.spariamentarikerkommitlé höll på inbjudan av riksdag sitt årliga möte i Slockholm i oktober1978. Förhandlingarnamellan och om eu muliilalerall frihandelsavial hari princip slulförts. Avtalet avses föreläggas . har arbetet fördjupats och vidareutvecklats.Samarbetet omfattar snart sagt alla samhällsområden. äger ett samarbeie rum inom lagstiftnings- och kulturområdenasaml i fråga om transport-, social- och arbetsmarknadspolitiken. Nya områden är energi-, konsument-, regional- ochmiljöpolitik, jämsiälldhets-och arbelsmiljöområdel samt lurism. leds och samordnas arbetet isärskilda ämbetsmannakommittéer för varje sakområde. För att ange vissa linjer för det kommande samarbetet harministerrådet utarbetat elt sammanhållande program för hela del nordiskasamarbetet. Eu förslag till sådani program förelades somminisierrådsförslag vid sessionen ifebruari 1978 och programmel fastställdes . Efter yttrande av har ministerrådet ocksåfastställt handlingsprogram beträfiande miljövård, turistfrågor samtjämställdhet mellan män och kvinnor.Två minisierrådsförslag lill handlingsprogram har också Prop.1978/79:100 Bilaga 14 14 1978 överlämnais lill . Dessa gäller samarbetet pä de regionalpolitiskaoch konsumenlpolitiska områdena. harbeslutat upprätta en nordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter fr, o. m. . harministerrådet också beslutat om Ibrtsältningen av den nordiska råvaru- ochresursulredningen. a, har en särskild arbetsgrupp med representanterbåde för myndigheter och näringslivsorgan i samtliga nordiska länderbörjat studera intresset för att främja samarbetet rörande nordiskprojektexporl. En utredning somsyftar till att stärka samordningen av den ekonomiskapolitiken i beräknas föreligga /79. De för utredningen ansvariga finans- och ekonomiministrarnakommer alt framlägga resultatet förde nordiska statsministrarna. Uiredningen och dess resultat kommerdärefter atl redovisas för . De nordiskastatsministrarna och samarbetsministrarna möttes i den 9 november1978. På dagordningen stod bl.a. ekonomi- och sysselsällningsfrågor samlökat forskningssamarbete. allmänna budget för fastställdesunder förutsättning av de nationella parlamentens godkännande i mars 1978.Den omfatlar totalt ca 79,9 milj. norska kr. (1978:49,4 milj. norska kr. ),varav 11,7 milj. norska kr. avser utgifter för ministerrådets sekretariat i ochför en stipendieordning för nordiskt tjänstemannautbyte som ministerrådetbeslutade , (1978: 10,6 milj. norska kr.) och 29,0 milj.norska kr. avser medel till projekl (1978: 25 milj. norska kr.) och 39,2 milj. norskakr. medel för institutioner (1978: 13,8 milj. norska kr. Medlen för projekl och inslilulioner avser nästan allasamhällsområden utom kultursektorn, för vilken ministerrådet har ensärskild budget där medel för delanvisas under huvudtitel. Ökningen iinsiiiutionsbudgeten avspeglar bl. a. lidigare beslut av ministerrådet atl samla permanenla samarbelsorgan, somlidigare finansierats på fiera olika sätt, på ministerrådets budgetar. andel av budgeten uppgår för lill42,9 96. för handel och utveckling () Arbetel inom UNCTADhar präglats av förberedelserna för den femteväridshandelskonferensen som äger rum i , , . V blir nästa storaanhåll i nord/syddialogen. anlog i sepiember 1978 en omfattande dagordning för konferensen. Liksom fallet var vid i år 1976lär man räknamed atl en stor del av intresset kommeratl koncentreras lillråvaru-och skuldfrågorna. Ävenhandelsfrågor, bl. a. beroende på utfallet av GATT-förhandlingarna, samt frågor rörande överföring avresurser och leknologi kan vänlas spela slor roll. 1978/79:100 Bilaga 14 15 Eu möle påminislernivå med slyrelse ägde rum med u-ländernasskuldproblem som enda cenlrala dagordningspunkl. Mölel ulmynnade i fleravikliga ålaganden av i-länderna. Mol bakgrund av många fånigare u-ländersulvecklingsproblem och skuldljänsisvårigheler uifäsle sig alla i-länderall söka anpassa bisiåndsvillkoren eller vidta andra likvärdiga ålgärder isyfte all förbällra netloresursfiödet till sådana . Elt antal i-länderhar liksom lidigare beslutat skriva av offentliga bislåndskre-diler tillde fattigaste . Andra har omvandlat krediterna lill skulder på mjukare villkor. Ministermötet beslutade dessulom atlsubstansförhandlingar nu skall inledas om utarbetande av riktlinjer för framlidaskuldkonsolideringar på basis av de förslag som framlades av i- och isamband med nord/ syddialogeni (CIEC). Ramen för ell sammanhållet program förråvaruförhandlingar (inlegrerade rävaruprogram) fastlades vid IV . deltaraktivt i förhandlingarna om programmet. Som råvarukonsument har eltintresse av alt genom stabilare råvarumarknader trygga en långsiktigråvaruförsörjning saml alt motverka tendenserna lill ökad bilateralisering av handeln med råvaror.U-landspolitiska skäl ger oss också anledning atl tillmötesgå rimliga och avu-länderna prioriterade krav. En gemensamfond för lagring av råvaror i prisutjämnande syfte har framför alll av betraktats som en nödvändigsammanhållande länk i del inlegreradeprogrammet. Frågan om i vilken utsträckning och i vilka former regeringarnadirekl skall bidra lill en sådanfond har stått i förgrunden. En annan kontroversiell fråga i förhandlingarnahar varit upprättandet av ett s. k. andrafönster i fonden för finansiering av andra åtgärder än buffertlager (t. ex. forskningoch ulveckling, marknadsföring, produklivitetsförbättringar m. m.). Detta har särskilt för vissa afrikanskau-länder varit mycket angeläget ochSverige har verkat för en lösning som kunde tillmötesgå dessa behov.Förhandlingskonferenser om en gemensam fond har hållits vid två tillfällenunder och . Undersenaslemötet var man ytterst nära en överenskommelse och det finns utsikter atl enramöverenskommelse om den gemensammafonden kan nås . Sedan hösten 1976pågår vidare inom det inlegrerade programmel en omfattande mötesverksamhet belräffande enskildaråvaror i vilken deltar aktivt. Syftet är all fastslälla förutsättningarnaför, och i förekommande fall komma överens om, inlernalionella ålgärder för atlsöka stabilisera de i många fall starkt Hukluerande priserna för råvaror. Mötesprogrammet /79 har förutomnämnda fondkonferens bl. a. omfattat förhandlingar om vete och naturgummi. 1975 årsinlernationella kakaoavtal förutses omförhandlas . Etl nytt internationellt sockeravtal trädde ikrafl . Prop.1978/79:100 Bilaga 14 16 En inomUNCTAD:s ram behandlade under höslen 1978 del utkast lill uppförandekod för teknologiöverföring somutarbetats av en expertgrupp. gjordes vissa framsteg vad gäller innehållet i en sådan kod. Däremot kunde inle enighet nås omkodens rättsliga nalur, dvs. om koden skall beslå av juridiskt bindande reglereller rekommendationer. Även andracenlrala frågor återstår atl lösa. Koden kommer upp som en dagordningspunklvid V. De särskildatullförmåner(s. k. tullpreferenser) för som införde år 1972omfallade en handel om tolall 983 milj, kr. jämfört med 773milj. Detla belopp utgör ca 9 96 av importen (10,6miljarderkr.år 1977) från de 75 länder och områden som t. o. m.år 1977 beviljatstullpreferenser. Huvuddelen av importen från dessa (.) är tullfri enligt mest gynnadnationsprincipen. Imporlkonlorel för u-landsprodukter(Import Promotion Office for Products fromdeveloping Countries, IMPOD) inrättades försöksvis . Kontoret har till uppgift all främja import till från och därigenom bidra lill dessa länders utveckling. har IMPOD fortsatl alt bygga upp sin verksamhet. Denav beslutade översynen avverksamheten hargenomföris av . Som en följd av verkets förvaltningsrevision föreslåsverksamheten efter de första tre årensförsöksverksamhel få klarare riktlinjer. IMPOD föreslås bl. H en Slyrelseoch ges ell anslag i programtermer. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) Arbetet med olikahandelspolitiska frågor har fortsatt inom ECE. Dessaaktiviteter syftar bl. a. till att undersöka möjligheterna att avveckla hinder förhandeln inom regionen, framför allt i varuutbytet mellan statshandelsländernai öst och marknadsekonomierna i väst. Stort uirymme har ägnats diskussioner omdel multilaterala genomförandet av de avsnitt ur slutdokumentet från den europeiskasäkerhels- och samarbeiskonferensen (ESK) som berör det ekonomiska samarbetet. Frågan omhållandet av etl högnivåmöte om miljövård inom ECE har tilldragit sig stor uppmärksamhet. En klar tendenstill ökade bilaterala kontakter på det ekonomiska och kommersiella områdetkan noteras. Orsakerna härtill har varit fiera. De balansproblem sommånga länder drabbats av har lett till ett ökat protektionistiskt och bilateralt länkande. 1 andra fallhar funnits en mer eller mindre klart uttalad politisk önskan atl genomofficiella avtal eller kontakter bilateraltfrämja handel och ekonomiskl utbyte med . Bilaterala kontakter i form av delegationsresor ochofficiella besök har också både av Prop.1978/79:100 Bilaga 14 17 och andra länder i högre grad kommil alt användasi handelsfrämjande syfte.Som en följd av denna ulveckling kan noieras ell ökande samband mellan officiella handelspoliliska och ekonomiska konlakler medolika länder och moisvarande renlkommersiella förbindelser. Vid sidan av demullilalerala avial som reglerar handelsförbindelser med fiertalelländer har bilaterala avtal med ell anlal länder, främststatshandelsländerna i öst och vissa . Omförhandlingar av utlöpandesådana avtal liksom diskussioner om atl ingå nya bilaierala avial ulgör en ickeoväsenilig del i officiella konlakler med dessa länder. Enligl fiertalet avde avtal av denna typ som ingått skall årliga möten äga rum mellan avtalsparterna. Förhandlingarom nyalångtidshandelsavtal pågår f n. med och . Sådanaförhandlingar har även inletts med (DDR),, och . Med och haröverenskommelser om nya långtidsavtal träffats . I förhandlingarnaom dessa nya avtal haren svensk strävan varit att, som en uppföljning avden europeiska säkerhets- och samarbeiskonferensen i , iavtalen införa avsnitt om bl. a. underiätiande av affärskontakter, ömsesidiginformaiion och upprättande av föreiagsrepresenlaiion. 1 ingångaavtal har de svenska önskemålen i stort sett tillmötesgåtts. Med Sovjetunionenhar på sovjetiskt förslag inletts förhandlingar om ett avtal om lurism. Omförhandlingarna leder lill avtal blir detta det första avtal som ingår på turismens område. Elt nyttsamarbelsavial med har undertecknats . Med pågår förhandlingar om ett sådant avtal. Inom ramen förgällande avtal med statshandelsländerna har sedvanliga årsförhandlingarägtrum med , ,, , och Kina.Kommissionsmöten inom ramen för samarbetsavtal med har ägl rummed , och . själle möle med den svensk-japanska blandadekommissionen har likaså hållits.Förhandlingar om invesieringsskyddsavialhar förts med etl antal länder.Avtal med , och har godkänts. Etl svensktavtalsförslag har överlämnats till . , och Sri Länka har anmält iniresse för sådanaavtal. Frågan om avtal har även berörtsmed vissa andra länder, bl. a. , och . Den treårsperiod,under vilken de särskilda amerikanska restriklionerna motspecialstålimporten skall gälla, utlöper . Dessa restriktioner kommer då sannoliktatl avskaffas. Samlidigl bör noieras de protektionistiska strömningarna i USApå stålområdet, som lett lill atl ylterligare skyddsåtgärder har vidtagits genom införandet av etl system med s. k. referenspriser. Sysiemel syftar lill alt förhindra lågprisimport av stål. Den av regeringen ijuli 1977 tillsatta utredningen om förbud mot kapitalexport tillSydafrika och i samband med företagsinvesteringar där (H 1977:04) avslutade i augusli 1978 silt arbete och överiämnade 2 1978/79. Nr IOO Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 18 betänkandet (SOU 1978:53) Förbud mot invesieringar iSydafrika. presenterade utredningen för begränsning av företagens verksamhei i (H1977:06) sitt betänkande (Ds H 1978:3) De svenska företagens verksamhei i . Förslag i frågan avses föreläggasriksdagen . beslutade atl skulle söka11 till stånd en mer effektiv tillämpning av del dåvarande sysiemel för reglering av importenav leko-varor lill . skulle ske genom atl ,inom ramen för etl förlängtinternationellt avtal på området, det s. k. multifiberavtalet, sökte uppnå överenskommelser med lågprisländeromfallande alla känsliga varor påkonfeklionsområdet, dvs. i stort sett de varor inom tulltaxans 60-62 kap. för vilkaövervakningslicensiering infördes den 1 januari 1976.1 delta syfte har omförhandlat gällande avtalmed , , , , , , , Sri Länka, och . Nya avtal har slutits med Filippinernaoch . Med Mauriiius hadeSverige redan lidigare slutit etl bilalerali avial av nämnda har i dessa förhandlingar uppnåii avial av s. k.helläckande lyp. Avialen har inneburil nedskärningar av leko-imporlen från de siörsla exportörländerna,medan exporten från övriga lågprisländer har bringats under konlroll på eni stort sett oförändrad nivå. Teko-importen från statshandelsländerna begränsas liksomtidigare i särskild ordning. De nya heltäckandeavtalen har slutits för perioder mellan , vilketinnebär alt de måste omförhandlas . Dessa nya förhandlingar börsikta lill en mer långsiktig reglering av imporlen av lekovaror från ifrågavarande länder. Avtalel medPortugal utlöper . Förhandlingarom en förlängning förulses äga rum . () verksamhei ingår föruiom normal affärsmässiggaranligivning (n-garanlier) även garanligivning på särskill gynnsamma villkorvid exporl av belydelse för ekonomiska ulveckling (u-garanlier). beslulade höjaramarna för nämndens verksamhet till . varav 11 miljarder kr.reserverades för u-garantigivning.Den röriiga kredit i om 400 milj. kr. som står lillEKN:s förfogande för aU täcka eventuella påfrestningar på nämndens likviditet i samband med skuldregleringar harunder det gångna budgetåret ej behövt utnyttjas. Vid slutet /78 uppgick EKN:s loiala garantigivning till 39,3miljarder kr., varav . för n-garantier och . Engagemanget för n-garantierbestod av . i ingångna garantiförbindelser och 21,8 miljarderkr. i form av utfästelser om Prop.1978/79:100 Bilaga 14 19 löften om framlida garantiförbindelser. Föru-garantier var engagemanget1,. i förbindelser och . Per hade regeringenbemyndigal EKN all lämna garanlier lill ett högsta belopp av .