prop · G20342 · 1978-12-31 00:00:00 — Om schablonmeiodentillämpas skall viss procent av fastighetens taxeringsvärde tas upp som intäkt,medan avdrag fär göras bara för ränta på lånat kapital som nedlagts ifastigheten och för lomträltsavgäld eller liknande avgäld. Härtill kommer ellextra avdrag på I . i vissa fall. Föralla fastigheter som inte schablonbeskaiias sker inkomstberäkningen enligtkonventionell metod. Metoden tillämpas således bl. a. för privatägdahyresfastigheter, obebyggda tomter och fastigheter på vilka en- ochivåfa-miljsvillor är under uppförande men inte har hunnit färdigställas vidbeskattningsårets utgång. Vid tillämpning avkonventionell metod skall enligt 24 § 1 mom. KL som inläkt tas upp vad som harkommit ägaren till godo av fastigheten, t. ex. hyresvärdet av lägenhet somägaren har använt som boslad för sig och sin familj, hyra eller annanersättning för uthyrd fastighet eller fastighetsdel, intäkt genom försäljningeller annal tillgodogörande av fastighetens alster eller naturtillgångar samlavgäld m. m. som har influlit från fastigheten. Ersättning på grund avskadeförsäkring ulgör intäkt av annan fastighei i den mån köpeskilling, somskulle ha influtit om den försäkrade egendomen hade sålts, hade utgjort inläktav annan faslighet eller i den mån ersättningen i övrigi motsvarar sådanskattepliktig intäkt eller avdragsgill omkostnad som är hänförlig tillförvärvskällan. Omfastigheten hell eller delvis används i ägarens rörelse, skall hyresvärdet förden del som används i rörelsen inte tas upp som intäkt. Eftersom värdet intefår dras av som omkostnad i rörelsen, kommer avkastningen av den i rörelseningående fastighetsdelen till synes som en del av rörelseinkomsten (punkl 1 avanvisningarna till 29 ii). Enligt25 § I mom. första stycket KL får vid tillämpning av konventionell metod görasavdrag för omkostnader för fastigheten, t. ex. brandförsäkringspremier,ersättning lill vicevärd, portvakl m. fl., kostnader för reparationer ochunderhåll, värdeminskning av byggnad och vissa inventarier saml ränta på lånatkapital som är nedlagt i fasiighelen. Prop.1978/79:42 55 Närmarebestämmelser om värdeminskningsavdrag för byggnad finns i punkt 2 a avanvisningarna lill 25 ij KL. gällande bestärrmielser tillkom genomlagstiftning (prop. 1969:100, BeU 1969:45, rskr 233, SFS 1969:363). Attandra regler kan tillämpas beträffande fastighet .som hyrs ut förrörelseändamål framgår av punkl 3 av anvisningarna till samma paragraf Värdeminskningsavdragberäknas enligt avskrivningsplan på byggnadens anskaffningsvärde. Somanskaffningsvärde anses den verkliga kostnaden för byggnadens anskaffande. Ombyggnadens ägare uppfört fastigheten, utgörs anskaffningsvärdet av den totalabyggnadskostnaden samt kostnader för parkeringsplatser, planteringar och andrajämföriiga anordningar som har anlagts på fastigheten. Även rivningskostnad färinräknas i anskaffningsvärdet om rivningen kan anses ha varit betingad av ochskett i nära anslutning till nybyggnaden. Likaså kan evakueringskosinader fmedräknas i anskaffningsvärdet (prop. 1969:100, s. 137). Förvärvas byggnadgenom köp, byte eller jämförligt fång utgör köpeskillingen anskaffningsvärde.Förvärvas byggnaden tillsammans med marken ulgör anskaffningsvärdet förbyggnaden lika stor del av den totala köpeskillingen som det vidfastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet ulgör av fastighetens helataxeringsvärde. Om den återstående delen av anskaffningskostnaden förfastigheten visas mera avsevärt över- eller understiga ell skäligt markvärde,får anskaffningsvärdet för byggnaden jämkas. Förvärvasbyggnad på annal sätl än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång ulgöranskaffningsvärdet vad som i beskattningshänseende kvarstår oavskrivet föröverlålaren. Motsvarande gäller om moderbolag vid fusion med helägt dotterbolagövertar byggnad. Detårliga värdeminskningsavdraget beräknas efter 1,5 96 av anskaffningsvärdet förbyggnad av sten, tegel, betong eller jämföriigt material och efter 1,75 96 förbyggnad av irä. Avdragei får dock beräknas efter högre procenttal om särskildaomständigheter motiverar det. Värdeminskningsavdragsom inte kan utnyttjas under visst beskattningsår får inte förskjutas lillefterföljande år. Underskott som uppkommer genom värdeminskningsavdrag kan dockenligt lagen (1960:63) om rätt till förlust-utjämning vid taxering för inkomstutnyttjas som föriustavdrag mot vinster . Rätt lill avdrag föroavskrivet belopp då byggnad rivs (utrangeringsavdrag) föreligger inte. Närdet gäller avskrivning på inventarier måste man skilja mellan inventarier somutgör tillbehör till byggnaden och andra inventarier. Som byggnadstillbehörräknas dels fast inredning (fasta inventarier), dels annat varmed byggnaden harblivit försedd om del är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden (lösainventarier). Avdragför värdeminskning av inventarier som utgör byggnadstillbehör ingår enligthuvudregeln i värdeminskningsavdragei för själva byggnaden. Byts en sådantillgång ut, kan avdrag för kosinaden för ersättningsanskaffningen erhållasenligt de regler som gäller för reparationskostnader. 1978/79:42 ,S6 Enligtpunkt 2 b av anvisningarna till 25 ij KL kan avdrag för värdeminskning avvärmepannor, hissmaskinerier och jämförlig maskinell utrustning vars värdeingår i det taxerade byggnadsvärdet medges enligt särskild avskrivningsplanefter högre procenttal än för byggnaden i övrigt. Värdeminskningsavdragetberäknas på utrustningens anskaffningsvärde. Avskrivs maskinell utrustningenligt särskild plan skall underiaget för beräkning av värdeminskningsavdragför byggnaden minskas i motsvarande mån. Om utrustningen på grund av skadaeller förslitning måsle bytas ut, medges inte avdrag för kosinaden förersäuningsanskaffningen på annal säu än genom värdeminskningsavdrag.Utrangeringsavdrag kan dock medges för oavskriven del av anskaffningsvärdetför den utbytta ulmsiningen. Enligtpunkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 25 ij KL medges avdrag för årligvärdeminskning enligt särskild avskrivningsplan även beträffande lösainventarier. Utrangeras sådant inventarium, får avdrag ske för oavskriven delav anskaffningsvärdet. Dessa bestämmelser har tolkats på olika sätt. Enuppfattning är att de endast har till syfte alt klargöra att den särskildaavskrivning på viss maskinell utrustning som i övrigt behandlas ianvisningspunkten skall gälla även om denna utrustning är hänförlig lill lösainventarier. Enligt en annan uppfattning har bestämmelserna ett belydligtvidare tillämpningsområde och omlättar t. ex. gräsklippare,snöröjningsma-skiner och andra inventarier som är avsedda för faslighetensskötsel eller sådan speciell utrustning som biografslolar ellerapoieksinredning. Särskiltavdrag för värdeminskning av markanläggningar medges inte enligt 25 § KL. Kostnadenför vissa markanläggningar - t. ex. plantering och parkeringsplats - ingårdock, som redan nämnls, i anskaffningsvärdet för byggnaden och avskrivs isamband med den. Somlidigare nämnls kan särskilda avskrivningsregler bli tillämpliga när fastigheihyrs ut för rörelseändamål. I sådant fall kan nämligen fastighetsägaren begäraatt reglerna i punkl 3 a-c och punkterna 7, 16 och 17 av anvisningarna till 29S KL om avskrivning av inventarier, byggnader och markanläggningar i rörelseskall lillämpas på den för rörelseändamål uthyrda fastigheten. Förinkomst av jordbruksfastighet och inkomst av rörelse finns särskildabesiämmelserom avdrag för5i/tofl«sOT//?s/cm>;g(punkt 9 av anvisningarna till22 § och punkl 8 av anvisningarna till 29 ij KL). För inkomst av annanfasiighel finns däremot inte några bestämmelser om avdrag försubstans-minskning. Då sådani avdrag i vissa fall har medgivits haravskrivningsunderiaget i allmänhet utgjorts av den del av köpeskillingen förfastigheten som beräknats belöpa på naturtillgången. Värdeminskningsavdragetför vissl beskattningsår har sedan beslämls till så stor del avanskaffningskostnaden som ullaget ulgör av hela tillgången.Förelagsskalteberedningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1977:86) Beskattningav förelag lagt fram förslag om enhetliga regler för avdrag försubslansminskning i alla de tre aktuella inkomstslagen. Enligt förslaget (s.547 ff) skall som ingångsvärde tas 1978/79:42 : -,, 57 uppdet högsta belopp för vilket naturtillgången vid exploateringens början skulleha kunnat avyttras utan alt realisaiionsvinstbeskatining då hade skett.Ingångsvärdet lår dock inte överstiga fyndighetens alin-iänna saluvärde vidtidpunkten för exploateringens början. Somlidigare nämnts skall inkomst av annan fastighet enligt 41 ij KL beräknasenligt den s, k. koniantprincipen. Detta innebär att intäkt skall hänförastilldel beskattningsår då den har uppburits eller harblivit tillgänglig förlyftning eller - såsom i fråga om bostadsförmån eller andra förmåner in nalura- har kommii den skattskyldige till godo, och detta oberoende av om intäktenhar intjänats eller tidigare. På kostnadssidan gäller alt avdragmedges för del beskattningsår då kosinaden verkligen har besirilis. Undantagfrån den här beskrivna huvudregeln medges dock beträffande s. k.årssklftesbeialningar. Härmed avses intäkter och utgifter som uppbärs resp.utbetalas före beskallningsårels ingång eller efter dessutgång. Har intäkt intjänats under ett beskattningsår men uppburits omedelbartefter årets utgång, får den hänföras lill beskattningsåret. Motsvarande gällerom en intäkt uppbärs före beskattningsårets ingång men belöper pååret i fråga (t. ex. förskotishyra). Likaså kan en utgift som betalas omedelbartföre ingången eller efter utgången av ett beskattningsår hänföras lillbeskattningsåret, om utgiften avser kostnad (t. ex. skuldränta sombelöper på beskattningsåret men betalas efter årets utgång). Ävenom inkomsi av annan fastighei alltså enligt 41 ij KL skall redovisas enligtkoniantprincipen, hardock i praxis i vissa fall godtagils all inkomsten istället beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Så har varit fallet främstnär fastigheten innehas av aktiebolag eller ekonomiska föreningar, vilka alllidär bokföringsskyldiga. Även fysiska personer, som bedriver fastighetsförvaltningeller rörelse i förening med fastighetsförvaltning, har inte sällan fållredovisa fastighelsinkomsien enligt bokföringsmässiga grunder. Innebördenav inkomstberäkning enligt bok föri ngsmä,ssig;i grunder är enligt punkl 1 avanvisningarna lill 41 § KL all hänsyn skall las till in- och utgående lager avvaror, därunder inbegripet råmaterial, hel- och halvfabrikat m, m., saml tillfordringar och skulder. För skatiskyldig som haft ordnad bokföring skallinkomstberäkningen ske på grundval av bokföringen. Del bokförda resultatetskall dock justeras med hänsyn lill om vad som är att hänföratill skattepliktig intäkt och avdragsgill omkostnad. Vidare skall justering avresultatet ske med beaktande av bestämmelserna om lagervärdering m. m. När detgäller all bestämma rätt beskattningsår innebär en tillämpning avbokföringsmässiga grunder bl. a. all fordringar las upp som intäkt under det årde uppkommer och att ränteintäkter hänförs lill inkomsten på vilketde belöper, i båda fallen oberoende av om de har influtit ellerinte. Å andra sidan bör i regel förskottsvis influtna räntor eller andrainiäkter som hell eller delvis belöper på ett kommande år 1978/79:42 58 hänförastill detta år. Motsvarande regler gäller för skulder resp. utgiftspos-ler. Bestämmelserom taxeringsår och beskattningsår finns i 3 ij KL. Med taxeringsår förstås detkalenderår under vilket taxering sker i försia instans och nied beskauningsårdet kalenderår som närmast föregått taxeringsåret, eller, när räkenskapsår intesammanfaller med kalenderår, det räkenskapsår, som har gått lill ända närrnastföreden under taxering.såret. Av3 ij KL har i princip ansetts följa attendast bokföringsskyldiga saml andra som driver näringsverksamhet och harordnade räkenskaper fär tillämpa annat räkenskapsår än kalenderår, s. k.brulel räkenskapsår. Såvitt gäller inkoinsi av annan fasiighel kommer bruteträkenskapsår i praktiken au godtas endast i de fall då det enligt detföregående är tillåtet alt beräkna inkomsten enligt bokföringsmässiga grunder. Fråganom fastighetsägares bokföringsskyldighet enligt civilrältsliga regler behandlasi nästa avsnitt. Här skall endast erinras om att den som är deklaraiionsskyldigockså enligt 20 jj' taxeringslagen (1956:623) TL, är skyldig att - helloberoende av den civilrältsliga bokföringsskyldigheten - i skälig omfattninggenom räkenskaper, anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörja för attunderiag finns för fullgörande och kontroU av deklarationsskyldigheten.Deklarationsunderlaget skall bevaras efter utgången av detkalenderår som underlaget avser. Näringsidkaresbokföringsskyldighet regleras i BFL, som trädde i kraft . Aktiebolag,handelsbolag och ekonomiska föreningar är enligt 1 ij första stycket BFL alltidbokföringsskyldiga. Om enskild person hyr ut byggnad eller del av byggnad, ärhan enligt 1 ij andra stycket BFL bokföringsskyldig i fråga om denverksamheten, om verksamheten är att anse som hotell- och pensionalsrörelseeller omfattar mer än två lägenheter som regelmässigt hyrs ut och inte ulgördel av egen bostad. Bestämmelsenom bokföringsskyldighet för enskild person som hyr ut byggnad saknademotsvarighet bokföringslag. 1 förarbetena lill BFL fördes eningående diskussion av frågan om bokföringsskyldighet vid uthyrningsverksamhet.I betänkandet (SOU 1973:57) Förslag lill bokföringslag, som låg lill grund förBFL, avvisades tanken på bokföringspliki för sådan verksamhei.Ställningstagandet grundades på i huvudsak följande överväganden (betänkandets. Den långsiktiga krediten för finansiering av faslighelsanskaffning kananses på ett betryggande sätt registrerad genom inskrivningsväsendel, medankortfristiga krediter nästan enbart förekommer i form av obetaldadriftkostnader. Inkomsterna är lätta atl kontrollera och rekonstruera med hjälpav hyreskontrakten. Bokföringsskyldighet skulle enligt den bokföringslag somföreslogs i betänkandet medföra krav på 1978/79:42 59 redovisningenligt bokföringsmässiga grunder i en bokföring .som avslutas medresultaträkning och balansräkning. Inkomst av annan fastighet taxeras däremotenligt koniantprincipen. Bokföringsskyldighet för fastighetsägare skulle därförkunna medföra betydande praktiska svårigheter för såväl bokföringsskyldiga somtaxeringsmyndigheter. Ståndpunkten kritiseradesav åtskilliga remissinstanser, 1 prop, 1975:104 frångicks betänkandet i dennadel och i stället föreslogs den bestämmelse som gäller. Föredragandenanförde bl, a, följande. Även om annan fastighei taxeras enligtkonianprincipen, görs ändå avsieg från denna princip genom att avdrag medgesför åriig avskrivning på byggnad och inventarier samt genom att reglerna förrörelse får lillämpas då fastighet hyrs ut för rörelseändamål. Andra intressen,bl, a, önskemål från hyresgästhåll om specificering av kosinaderna förfastigheten, motiverade bokföringsskyldighet för fastighetsägare. Ispecialmoliveringen underströks alt ändamålet med uthyrningen saknar belydelsenär mer än två lägenheter hyrs ut och att bokföringsskyldighet i sådana fallalltså föreligger vid uthyrning för såväl stadigvarande bostadsändamål somnärings- eller fritidsändamål. 1975:104 innehöll enhetliga bokföringsregler för samtligabokföringsskyldiga näringsidkare. Vid riksdagsbehandlingen gjordes denändringen all vissa enskilda näringsidkare med mindre omfattande verksamhetundantogs från skyldigheten att upprälla årsbokslut (resultaträkning ochbalansräkning). Undantaget finns i 1 § fjärde stycket BFL och innebär attbestämmelserna om årsbokslut inte gäller för enskild näringsidkare, som driversin näringsverksamhet utan biträde av fier än två årsanställda och i varsrörelse den årliga brultoomsältningen understiger . Bokföringsnämndenhar utfärdat anvisningar lill ledning för tolkningen av begreppetbruiioomsälining(KFS 1977:13 BFN:5). 1 anvisningarna anges allbmiioomsällningen för enskild fastighetsägare motsvaras av bruttohyrorna föruthyrda lägenheter jämte ersättning för eventuellt debiterade tjänster. Omnågon innehar flera fastigheter, skall skyldigheten all upprätta årsbokslutbedömas med hänsyn lill brultoomsältningen för det samlade fastighelsinnehavel. 1 12 § BFL finnsbestämmelser som begränsar möjligheterna alt använda annat räkenskapsår änkalenderår (brutet räkenskapsår) och att lägga om räkenskapsåret.Räkenskapsåret skall sålunda enligt huvudregeln omfatta 12 månader ochsammanfalla med kalenderår. Om brutet räkenskapsår lillämpas skall det omfattatiden - , - eller den 1 september- . Föreligger synnerliga skäl kan regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer medge alt annan period av 12 hela månader skall utgöraräkenskapsår. Närbokföringsskyldighet inträder eller räkenskapsåret läggs om. får räkenskapsåravse än 12 månader eller utsträckas atl omfatta högst 18 månader.Tillämpas brutet räkenskapsår får omläggning av räkenskapsåret ske tillkalenderår ulan särskilt tillstånd. Omläggning av räkenskapsår i annal 1978/79:42 60 falllar ske först efier tillstånd av . Den som är bokföringsskyldigför flera rörelser skall använda samma räkenskapsår för dessa. För atl få sammaräkenskapsår för fiera rörelser får omläggning av räkenskapsår ske ulansärskilt tillstånd, Bestänimelserna om räkenskapsår för flera rörelser gällerockså räkenskapsår inom koncern, Somnämnls i inledningen har RSV i sin framställning lill budgeldepartemenletföreslagit vissa författningsändringar i syfte atl anpassa beskattningsreglernalör annan fastighet till BFL, Tillgrund för framställningen ligger en skrivelse lill RSV från . I den skrivelsen hemställde förbundet att RSV skulleutfärda anvisningar rörande den skattemässiga intäkts- och kostnadsredovisningför hyresfastigheter med hänsyn lill att fastighetsägare är bokföringsskyldigaenligt BFL. Med anledning av skrivelsen lät RSV inhämta upplysningaromhittillsvarande praxis inom länen såvitt avser möjligheterna att redovisainkomst av hyresfastighet enligt bokföringsmässiga grunder. RSV har funnit altvissa ändringar i skaiteförfaitningarna behövs för att uppnå syftet medförbundets skrivelse. RSVframhåller i framställningen lill budgeldepartemenlet all del från praktisktaxeringssynpunkt är ell starkt önskemål att alla fastighetsägare som redovisarinkomsi av annan fastighei enligt konventionell metod blir generelltbokföringsmässigi redovisningsskyldiga i inkomstskaiiehänseende, även ombokföringsskyldighet inte föreligger enligt civilrätlsliga regler. Således böräven ägare av en- och tvåfamiljsfasligheler, obebyggda tomter,friiidsfastigheter - i de undantagsfall då inkomsi av sådana fastigheterdeklareras enligt konventionell metod - samt andelslägenheter m. m. bliskyldiga att vid taxeringen redovisa låstighetsinkomsien enligt bokföringsmässigagrunder. För en sådan lösning lalar enligt RSV blankettekniska skäl och delförhållandet alt beskaltningsmyndigheterna inte behöver la ställning lill ombokföringsskyldighet föreligger i det enskilda fallet. EnligtRSV:s uppfattning lorde del inte vålla några problem atl införa skyldighet alttillämpa bokföringsmässiga grunder även för de nämnda kategoriema avfastighetsägare. Normall torde nämligen för dessa fastighetsägare inteförekomma några in- och utgående balansposter i form av lager, fordringar ellerskulder. Några problem har enligt vad RSV erfarit inte uppkommit beiräffandesmåföretagare och liknande kategorier skattskyldiga som har att tillämpabokföringsmässiga grunder vid taxeringen. Del kan därför anias att inte hellerägare av en- och tvåfamiljsfasligheler, friiidsfastigheter, obebyggda tomtero. d, komnier att ha några svårigheter att tillämpa bokföringsmässiga grundervid upprättande av självdeklaration. Några långtgående krav på periodisering,redovisning av interimsposter och liknande bokföringstekniska åtgärder skallsjälvfallet inte ställas på dessa 1978/79:42 61 EnligtRSV kan det i och för sig diskuteras om så ingripande förändringar avredovisningsmeiodiken bör genomföras utan ytterligare utredningsarbete. Delfinns också skäl som talar för att de ändringar som RSV föreslår begränsas lillalt avse fastighetsägare som är boklöringsskyldiga enligt BFL, RSV förordardock en generell övergång till inkon-istredovisning enligt bokföringsmässigagrunder för dem som laxeras för inkomsi av annan fasiighel enligt konventionellmetod. Föralt genomföra förslaget oni generell övergång till inkomstredovisning enligtbokföringsmässiga grunder föreslår RSV ändringar i 41 § första stycket samt ipunkterna 1 och 2 av anvisningarna till 41 i; KL. Dessa ändringar medförföljdändringar i 26 ij 1 mom., 39 S 2 mom. och punkt 7 av anvisningarna till 25ij KL. Vidare föreslår RSV all en ny anvisningspunkt 8 skall införas till 25 ijKL, varigenom bestämmelserna om drififöriust och kapitalförlust i rörelse(punkl 10 av anvisningarna lill 29 S) görs tillämpliga på annan fastighet.Dessutom föreslås justering och komplettering av 26 ij och 30 § 1 mom. TL. RSVföreslår atl de nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid 1978 årslaxering. Skatiskyldig, som vid övergången redan beräknar inkomst av annanfastighet enligt bokföringsmässiga grunder, skall enligt förslaget la uppingående lager, fordringar och skulder med ledning av närmast föregåendebalansräkning. För annan skatiskyldig skall vid övergången hänsyn inte las tillingående värde av lager, fordringar och skulder. 1 fråga 1976uppburen intäkt - i. ex. förskottshyra avseende eller deldärav - som inte tas upp till beskattning vid laxering gäller dock altmotsvarande belopp vid övergången skall tas upp såsom ingående skuld. RSVlämnar öppet om bestämmelserna i 3 § 2 och 3 mom. lagen (1951:763) om beräkningav statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomsi bör göras tillämpliga också påinkomst av hyresfastighet. Del bör enligt RSV:s mening övervägas om desärskilda bestämmelser i punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen(1947:577) om slallig förmögenhetsskatt, som avser värdering av tillgångar iförvärvskälla inom inkomsislagen jordbruksfåstighei och rörelse, bör görastillämpliga även på tillgångar i förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighei, RSVframhåller alt skattskyldig som i och för sig är skyldig alt tillämpabestämmelserna om räkenskapsår i 12 ij BFL ändå vid taxeringen kan yrka all annalräkenskapsår än sådant som godtas enligt BFL skall tillämpas vid laxeringen.Beskattningsmyndigheten lorde - enligt RSV:s mening - inte kunna ingripa moldelta, RSV föreslår därför ett tillägg lill 3 ij KL som innebär alt bmlelräkenskapsår måste omfatta period som godtas enligt 12 S BFL. EnligtRSV;s tolkning av 3 ij KL kommer endast den som driver näringsverksamhet attkunna ha brutet räkenskapsår. Detta innebär enligt RSV all - om förslaget lilländring av 41 § KL genomförs - även ägare av 1978/79:42 62 hyresfastigheterkan tillämpa brulel räkenskapsår. Däremot torde ägare av en- ochtvåfamiljsfasligheler, obebyggda tomter m. fl. inte innefattas i begreppetnäringsidkare och torde således inte fä tillämpa brutet räkenskapsår. Idella sammanhang påpekar RSV alt del, såvitt RSV har erfarit, knappast harförekommit atl fysiska personer har tillämpat brutet räkenskapsår enbart förfasiigheisförvaltning. RSV anser därför all del med nuvarande utformning av 3§ KL inte kommer alt i dessa avseenden uppkomma några problem. RSV framhållersärskilt all fiertalet ägare lill hyresfastigheter har tillämpatkalenderår som räkenskapsår. Om sådan skallskyldig efter ikraftträdandet av denya bestämmelsern;) skulle önska byta redovisningsperiod, krävs för dellalänsstyrelsens tillstånd. Möjligheten alt därutöver använda brutet räkenskapsårkommer således endasl atl slå öppen för nytillkomna ägare av hyresfastigheter.Med hänsyn lill detla föreslår RSV ingen ytterligare ändring av 3 § KL. 1.4.1Övergång lill inkomsiredovisning enligt bokföringsmässiga grunder Flertaletremissinstanser delar RSV:s uppfattning all beskattningsreglerna för inkomsi avannan fastighei bör anpassas lill . När del gäller frågan om huranpassningen tekniskt bör genomföras är meningarna bland remissinstansernadäremot delade.