prop · G20342 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag delar uppfattningenatt den som efter dispens enligt 12 § första stycket BFL använder viss periodsom räkenskapsår bör få möjlighel att använda för annanförvärvskälla för vilken han inte är bokföringsskyldig, givetvis underföruisättning alt inkomsten av denna förvärvskälla redovisas enligtbokföringsmässiga grunder. En uttrycklig bestämmelse om delta bör införas.Likaså anserjag alt man bör göra det förtydligande tillägg som RSV harföreslagit. Vad slutligen beträffar det fallet att en konventionellt beskattad 1978/79:42 31 fastighet- eller möjligen en fastighet som avses i 24 § 3 mom, KL - under löpande bruteträkenskap.sår inrättas som en- eller ivåfamiljsfastighci, anser jag atl fråganbör lösas på del säu RSV har utvecklat i sitt remissyttrande. Det betyderattdet löpande räkenskapsåret skall anses avslutat dagen före den dag dåfastigheten var färdigställd för sitt nya ändamål. Det därpå följanderäkenskapsåret (beskattningsåret) kommer då att omfatta återstoden av det vidfärdigställandet löpande kalenderåret. Promemorians förslag tillny lydelse av 3 § KL med anvisningar bör genomföras med de kompletteringar somjag här har förordat. 1departementspromemorian påpekas atl förslaget om utvidgning avförvärvskällebegreppet och den omständighelen att många fastighetsägare numeraär bokföringsskyldiga får praktisk betydelse för arbetet med allmännafastighetstaxering och den provtaxering som skall ske , Defastighetsägare som är bokföringsskyldiga behöver i regel inte avlämna allmänsjälvdeklaration före utgången av , vilkel är för sent för attdeklarationsuppgifterna om hyra skall kunna beaktas vid proviaxeringen.Utvidgningen av förvärvskällebegreppei innebär dessutom att möjligheterna atlta fram uppgifier från deklarationerna om totalhyran för enskildataxeringsenheter och byggnader minskar. Fråganhar särskilt berörts av eu par remissinstanser. 1976 årsfastighels-taxeringskommiltélFi 1976:05) har understrukit att förslagen ipromemorian leder till att del inte längre blir möjligt att direkt ursjälvdeklarationerna ta fram de hyresuppgifter som behövs förfastighetstaxeringen. En separat redovisning av hyran per kalenderår för varjefaslighet och byggnad torde i fortsättningen behövas. Kommittén tillstyrkerpromemorieförslagen under förulsäiining all hyresuppgifter av samma noggrannhetsom de hittillsvarande kan erhållas även i fortsättningen. Även RSVunderstryker behovet av särskilda uppgifter för fastighetstaxeringen. Jagär medveten om de påtalade konsekvenserna av de nya reglerna. Del ärnaturligtvis viktigt atl tillräckliga uppgifter finns lillgängliga vidfastighetstaxeringen. Det torde bli nödvändigt atl ålägga fastighetsägarnaseparat redovisningav hyresintäkter m. m. Innan man larsiällningtill vilkauppgifter som bör infordras och i vilken ordning de skall lämnas, bör 1976 årsfastighetstaxeringskommitlé få tillfälle att utarbeta förslag i ämnet. Jaglägger därför inte nu fram något förslag om föreskrifter för uppgiftslämnande, 1departementspromemorian föreslås atl de nya reglerna om övergång tillbokföringsmässig inkomstberäkning, utvidgning av förvärvskällebegreppei ochanvändning av bmtet räkenskapsår skall tillämpas första gången vid 1979 1978/79:42 32 Ikraftträdandebestämmelsenhar inte mött någon erinran vid remissbehandlingen. i Malmöhuslän har dock påpekat att laxerings-nämnderna ofta har godtagit att ettaktiebolag, som har brutet räkenskapsår för sin rörelse, redovisar även t.ex.inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet eller kapital med tillämpning avbrutet räkenskapsår. har framhållit att en .särskild bestämmelsebehövs som anger hur beskattningen skall ske i sådana fall när de nya reglernaom brutet räkenskapsår införs. Ienlighel med vad som har förordals i promemorian föreslårjag att de nya reglernalillämpas första gången vid laxering. En särskild övergångsregelbehövs dock för att klara övergången i sådana fall som berörts av länsstyrelseni . Enligt min mening bör övergäng lill kalenderår ske genomförlängning eller avkortning av det brutna räkenskapsåret. För atl ge berördaskattskyldiga skäligt rådrum bör man godta alt övergången genomförs först vidutgången av , Tekniskt kan övergången ske på så sätl att deträkenskapsår som löper ut förlängs till kalenderårets utgång,givetvis under förutsättning alt del förlängda räkenskapsåret inte kommer attomfatta mer än 18 månader. Alternativi kan det nya räkenskapsår som böoar löpaunder år I979avslutas vid utgången a v kalenderåret. I båda fallen uppnås att räkenskapsåretfr.o. m, sammanfaller med kalenderåret. Ingenting hindrar givetvis attövergången görs tidigare, Ipromemorian föreslås - förutom den nu behandlade bestämmelsen om ikraftträdande- även särskilda bestämmelser som anger hur beskattningen skall ske när enfastighetsägare byter redovisningsmetod, Beiräffande dessa relativtkomplicerade bestämmelser kan jag hänvisa till bilaga I, Med hänsyn lill vadsom har anförts vid remissbehandlingen vill jag dock beröra endetaljbestämmelse. Denna avser det fall då övergång sker från bokföringsmässigagrunder till koniantprincipen i samband med all en konventionellt beskattadfastighei på grund av ändrade förhållanden i fortsättningen skallschablonbeskaiias. I promemorian föreslås all lagernedskrivning som har skettföre övergången skall återföras i samband med bytet av redovisningsmetod. 1förfatlningsförslaget anges att del belopp som återförs skall motsvaraskillnaden mellan å ena sidan det lägsta av anskaffningsvärdet av fastighetenslager enligt senaste balansräkning och återanskaffningsvärdel av lagret påbalansdagen samt å andra sidan det bokförda värdet av lagret enligtbalansräkningen. Desärskilda bestämmelserna om beskaitningskonsekvenserna vid byte avredovisningsmetod har godtagits av de få remissinstanser som har kommenteratdem. RSV hardock anmärkt på den tekniska utformningen av regeln om återföringav lagernedskrivning. Jagföreslår alt bestämmelserna i princip utformas enligt promemorieförslaget.Bestämmelserna bör dock kompletteras med hänsyn lill förslagei alt även de äktabostadsföretagen skall få tillämpa bokföringsmässig inkomst- Prop.1978/79:42 33 beräkning.Dessutom bör regeln om återföring av lagernedskrivning få en annan utformning.Enligt min mening bör åierföringen avse ett belopp som motsvarar skillnadenmellan anskaffningsvärdet av fastighetens lager vid övergången och dessbokförda värde vid samma lidpunkt, Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altantaga inom budgeldepartemenlet upprättade förslag till 1, lagom ändring i kommunalskatielagen (1928:370), 2. lagom ändring i taxeringslagen (1956:623). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 3 1978/79. 1978/79:42 35 ÄNDRADE BESKATTNINGSREGLER FÖR HYRESFASTIGHETER' ' I denna bilaga återges bara avsnitt 1 och de delar avpromemorian i övrigt som har anknytning till avsnitt 1, 1978/79:42 36 1 Inkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder m. m. 1.1 Inledning.............................................. .... 51 1.2 Gällanderegler....................................... .... 52 1.2.1 Skatteregler................................. .... 52 1.2.2 Bokföringslagen............................. 58 1.3 framställning................. ... 60 1.4 Remissyttrandena................................... ... 62 1.4.1 Övergång till inkomsiredovisningenligt bokföringsmässiga grunder 62 1.4.2 Brutet räkenskapsår....................... ... 64 1.4.3 Övriga frågor................................ ... 64 1.5 Övervägandenoch förslag........................ ... 65 1.5.1 Inledning...................................... 65 1.5.2 Rätt eller skyldighet atl tillämpabokföringsmässiga gmnder 66 1.5.3 Förvärvskällebegreppet................... ... 73 1.5.4 Brutet räkenskapsår....................... ... 77 1.5.5 Ikraftträdandebeslämmelser m. m...... ... 79 1.5.6 Förfallningskommeniar..................... ... 84 1978/79:42 37 1promemorian behandlas vissa frågor som har belydelse för samordningen mellanreglerna för beskattning av inkomst av annan fastighet och bestämmelser påandra områden. Promemorian är uppdelad i två skilda avsnitt. Detförfaltningsförslag som läggs fram är dock gemensamt för de båda avsnitten. Iavsniii 1 diskuteras frågan om ägare av annan fasiighel skall ha rält ellerskyldighet att tillämpa bokföringsmässiga grunder vid inkomsttaxeringen. Genomden nya bokföringslagen (1976:125), som trädde i kraft , harmånga fastighetsägare blivit bokföringsskyldiga vilket innebär krav på eninkomstredovisning enligt bokföringsmässiga grunder. Nuvarande skattereglerinnebär däremot alt inkomst av annan faslighet vid laxeringen skall beräknasenligt koniantprincipen. I avsnitt 1 föreslås all ägare av sådana fastighetersom beskattas enligt s. k. konventionell metod - dvs. i första hand enskildaägare av hyresfastigheter-skall få rält atl tillämpa bokföringsmässiga grundervid den skattemässiga inkomstberäkningen. Väljer en fastighetsägare denna redovisningsmetod,är han enligt förslaget skyldig att fortsätta alt använda metoden så längefastigheten är föremål for konventionell beskattning. 1 avsnittet föreslåsockså viss utvidgning av möjlighelerna att behandla flera hyresfastigheter somen enda förvärvskälla samt uttryckliga bestämmelser om när brutet räkenskapsårskall utgöra beskattningsår. De nya reglerna föreslås bli tillämpliga förstagången vid laxering. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrives i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels all 3 §, 25 § 1 och2 mom,, 26 § 1 mom., 41 §, anvisningarna lill 3 §, punkl2 av anvisningarna till 18 §, punkl 2 a och punkl 7 av anvisningarna lill 25§, punkt 2 a av anvisningarna till 36 § sarnt punkterna 1 och 2 av anvisningarnatill 41 § skall ha nedan angivna lydelse, dels all till anvisningarna till 24 §skall fogas en ny punkt, 10, och till anvisningarna tili 25 § två nya punkter, 8 och 9, av nedan angivna Medtaxeringsår förslås i denna lag det kalenderår, under vilket laxering i förstainstans verkställes, och med beskattningsår del kalenderår, som närmastföregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår icke sammanfaller med kalenderår,det räkenskapsår, som gått till ända närmast före underlaxeringsåret. (Sevidare anvisningarna.) Medlaxeringsår förstås i denna lag det kalenderår, under vilket taxering i förstainstans verksiälles, och med beskattningsår del kalenderår, som närmastföregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår icke sammanfaller medkalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gått till ända närmastföre under taxeringsåret. (Sevidare anvisningarna.) Vad som återstår av intäkt av annan fastighei, sedan avdrag enligt 25 §gjorts, utgör nettointäkt av annan fastighet. Vad som återstår av intäkt av annan fastighet, sedan avdrag enligi 25 §gjorts och i förekommande faU hänsyn tagits tiU in-och utgående balans, utgörnetto-intäkt av annan fastighet. Inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt Inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt 1Senaste lydelse 1957:59. 3 Senaste lydelse 1972:741 bokföringsmässiga grunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i denna lag. bokföringsmässiga grunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i denna lag. Åven inkomst av annan jåsiighei grunder i de fall som angivas i punkl I I andra fall än nu sagts skall intäkt anses hava åtnjutitsdet beskattningsår, under vilkel intäkten blivit för den skatlskyldigetillgänglig för lyftning, och skallutgift eller omkostnad anses belöpa på del beskattningsår, varunder utgiften betalats eller omkostnaden ägt rum. Sådanspeciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutlig eller tillkommande skatt enligtuppbördslagen, ävensom ränta å kvarstående skatt enligt samma lag ansesdock belöpa på det beskattningsår då den slutliga eller tillkommande skattenpåförts. (Sevidare anvisningarna.) 1 denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "taxeringsår" och "beskattningsår". Det kanstundom inträffa, au såsom beskauningsår skall räknas en kortare eller längrelid än 12 månader. Om nämligen en person börjar eller slutar näringsverksamhetunder eu är, som eljest är all anse såsom beskattningsår, kommer hans förstaeller sista räkenskap all omfatta allenast den lid av samma är, varunder handrivit näringen, och dena tidsperiod skall i sådani jall anses såsombeskattningsår. En omläggning av räkenskapsåret kan dock föranleda, alt ellvissl beskauningsår blir längre eller kortare än 12 månader. Sker omläggningenpå del sätt. alt ett räkenskapsår förlätiges alt omfåiia mer än 12 månader, inträffa, atl den skatlskyldige ett är icke alls skall taxeras, liksom delvid omläggning genom förkortning av ell 1 denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "laxeringsår" och "beskattningsår".Brutet räkenskapsår räknas som beskauningsår för viss förväivskälla underförutsättning all inkomsten avföiväivskällan beräknas enligi bokföringsmässigagrunder i enlighel med bestämmelserna i 41 j. a) i fråga om skatiskyldig. som enligt1 ff bokföringslagen (1976:125) är bokföringsskyldig, alt föreskrifierna i 12 §nämnda lag iaktiagiis: b) ifråga om skatiskyldig, som skallföra räkenskaper enligi jordbruksbokföringslagen (1951:793). all föreskrifternai 11 j) nämnda lag iakttagits: saml c) ifrågaom skatiskyldig, som inte nämnls under a) eller b), alt räkenskapsåretomfattar liden den t maj-den 30 april, den 1 jull-den 30 juni eller den 1 sepiember-den 31 räkenskapsår kan hända, all den skatlskyldige eti år skall taxeras för två beskattningsår, av vilka del senare är kortare än 12 månader. Har skatiskyldig, som avses i forsla slyckel c), påbörjateller upphört med verksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skallräkenskapsåret utgöra beskattningsår utan hinder av atl det omfaiiar annan lidän lolv månader. Räkenskapsår som uislräckes au omfatta längre lid än aderionmånader skall dock inte 1 någoi fall räknas som beskattningsår. Inte hellerskall räkenskapsår som lagis om lill annan lid än kalenderår räknas sombeskauningsår i annal fåll än då omläggningen har skell jör an få sammaräkenskapsår för flera verksamheter. Beskattningsåret, sådant det i dennaparagraf beslämts, avser naturligtvis normala förhållanden. Uppkommer fråga omeftertaxering, kan beskattningsåret komma att ligga längre tillbaka i tiden.Beskattningsår blir i dylikt fall del år, som enligt huvudregeln skulle varitbeskattningsår, om taxering skell i rätt lid. '* Omflera fastigheter av annan jåsilgheis natur i ägarens hand varit atl anse somjöivallnlngsenhei, gäller därom vad ovan under punkt 1 är sagt angåendejordbruksfastighet. Inkomsten av fastigheterna skall, om en förvaltningsenhetföreligger, redovisas såsom fluten ur en jörvärvskälla. Såsom exempel på dylikförvaltningsenhet kan angivas villor d en brunns-eller badortsanläggning, sommarställeno en fastighet/? ;, m. dyl. Likaledes lorde fastighetsbolags fastighetsinnehavi regel utgöra en förvärvskälla. A v vikt är emellertid, an i nu nämnda fallkravet å fasiighe- Äveni fråga om annan fastighet torde förväivskälla i aUmänhet sammanfalla medlaxeringsenhel. Flera taxeringsenheter bildar dock i ägarens hand enföivärvskälla, om de brukas tillsammans som enförvallningsenhet. Vid bedömandeav frågan om flera taxeringsenheter skall anses som en jöivallnlngsenheiiakttages 1 tiUämpliga delar vad som sagts ovan under punkt I. Fastighetsbolags fastighelsinnehavlorde i regel utgöra en föivaltningsenhei. Åven t. ex. en enskild personsinnehav av hyresfastigheter ulgör en förvalinlngsenhei, om fastigheterna, påsätt anges under "Senaste lydelse 1951:790, 1978/79:42 41 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lernas karaktär av jörvaliningsenhci punkl !, slår under gemensam uppräiihålles. ledning, förvaltning och drift. exempel påförvaltningsenhet kan också nämnas villor pä brunns- eller badortsanläggningoch sommarställen pä en faslighet. Därest skatiskyldig helt eller delvisanvänder egen fastighei i av honom bedriven rörelse, ingår hyresvärdet avfastigheten, i den mån den sålunda disponerats, i intäkten av rörelsen ochskall följaktligen icke upplagas såsom intäkt av annan fastighet, liksomomkostnader och utgifter för sålunda använd fasiighel eller del därav icke fåavdragas från inläkt av annan faslighet, Har inkomsi av annan fastighet årei förebeskaiiningsårei beräknats enligi de grunder som anges 1 41 § andra siyckei menberäknas inkomsten JÖr beskaiiningsårei enligi bokföringsmässiga grunder,följer av punkl 1 första stycket av anvisningarna lill41 all den skatlskyldigevid beräkning av netlolntäkten för beskaiiningsårei ime skall upplaga värde avingående skulder. Som ingående skuld skall dock upplagas a) Inkomsisom har uppburils i slutet av del föregående årei men, med s!öd avbestämmelserna i punkt 2 forsla Slyckel av anvisningarna lill 4f ,sj, intelagils lill beskattning för del året, och b) uigiflsom är obetald vid beskallningsårels ingång men, med stöd av besiåmmelserna iandra slyckel nämnda anvisningapunkl, dragils av vid beräkning av nelloiniäkienför del föregående årei. Beräknas intäkt av annan fasiighel enligt 2 mom. men hariniäkten för året före beskaiiningsårei beräknats enligt 1 mom. medilllämpning av bokföringsmässiga grunder, skall som inläki förbeskattningsårei - ulöver vad i 2 mom. anges - upptagas en belopp motsvarandeskillnaden mellan å ena sidan del lägsta av anskaffningsvärdet av faslighetenslager enligi senaste balansräkning och återanskaffningsvärdel av lagrei påbalansdagen samt å andra sidan del bokförda värdel av lagrei enligi nämndabalansräkning. Harskattskyldig underetl visst beskattningsår haft kostnader ej understigande för reparation och underhåU av fastighei, varav intäkterna beräknasenligt 24 S 1 mom., får han ulan hinder av 41 § och punkt 2 av anvisningarnatill samma paragraf efter eget val göra avdrag för kostnaderna vid taxering förbeskattningsåret i fråga eller för något av de två närmast följandebeskattningsåren. Avdraget får även fördelas mellan på sätt denskaitskyldige önskar. Har skattskyldig under ell visslbeskattningsår haft kostnader ej understigande för reparation ochunderhåU av fasiighel, varav intäkterna beräknas enligt 24 ij 1 mom., lär hanutan hinder av 41 1 efter eget val göra avdrag för kostnaderna vid laxeringför beskattningsåret i fråga eller för något av de två närmast följandebeskattningsåren. Avdragei fär även fördelas ntellan på säu denskatlskyldige önskar. HarInkomst av annan fasiighel året före beskattningsåret beräknats enligi degrunder som anges i 41 § andra stycket men beräknas inkomsten förbeskattningsåret enligt bokföringsmässiga grunder, följer av punkl 1 förstastycket av anvisningarna tiU4l § att den skatlskyldige vid beräkning avnettointäkten för beskattningsåret inte skaU upptaga värde av ingående lageroch fordringar. Som ingående fordran skaU dock upptagas (Senaste lydelse 1969:363, a) inkomstsom blir lillgänglig för lyftning 1 börian av beskaiiningsårei men, med stöd avbestämmelserna i punkl 2 första stycket av anvisningarna 41 §, tagits lillbeskattning för det jöregående året, och b) utgiftsom har betalats i slutet av det föregående året men, med stöd avbestämmelserna i andra stycket nämnda anvisningspunkt, inte dragils av vidberäkning av nelloiniäkien för . Beräknas intäkt av annan fastighei enligt 24 § 2 mom. menhar iniäkten för året före beskattningsåret beräknats enligt 24 § 1 mom. medtiUämpning av bokföringsmässiga grunder, skall avdragför beskaiiningsårei medgesför gäldränia, som har betalats det föregående året men upptagits som utgåendefordran för det året, medan å andra sidan avdrag inte skall medges för gäldräniasom betalas under beskattningsåret men har redovisats som utgående skuld fördet föregående året. Bestämmelserna i punkl 10 av anvisningarna tiU 29 § omdriftförlust och kapitalförlust i rörelse gäller i tillämpliga delarbeiräffande annan fastighei varav Inkomsten beräknas enligt bokföringsmässigagrunder. till 41 § I,*" Inkomst av jordbmksfastighei 1.Inkomsi av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt eller rörelseskall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Senaste lydelse 1977:1172. skall därför tagas lill in- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikai m. rn., sar-ni lill fordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar och skulder skall därvid upptagas värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 ij om lager fä i tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket den skall-skyldige uifön eller avser au utföra arbete i icke oväsentlig omfattning, utan hinder av att den skatlskyldige avyttrat skeppet eller bygget. Vad nu föreskrivits gäller dock endast intill dess skeppet eller skeppsbygget levererats till förvärvaren. Vad som avses rned skepp framgår av sjölagen (1891:35 s. 1). av annan fasiighel som avses i 24 I mom. får beräknasenligt bokföringsmässiga grunder. Har inkomsi av annan fastighet för visstbeskattningsår beräknats enligt bokföringsmässiga grunder, skall inkomsten ävenför nästföljande beskattningsår beräknas enligt sådana grunder om bestämmelsernai 24 § 1 mom. är lillämpllga . Vid inkomstberäkning enligibokföringsmässiga grunder tages hänsyn lill in- och utgående lager av varor,däri inbegripet djur, råniate-rial, hel- och halvfabrikat m. m,, samt tillfordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar och skulderskall därvid upptagas värdel av närmast föregående beskattningsårs utgåendelager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 >! om lager fä ivarvsrörelse tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket denskatlskyldige utfört eller avser atl utföra arbeie i icke oväsentligomfattning, utan hinder av att den skaitskyldige avyttrat skeppet eller bygget.Vad nu föreskrivits gäller dock endasl intill dess skeppet eller skeppsbyggetlevererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen(1891:35 s, 1). För skallskyldig, som haft ordnad bokföring, skall beräkningenav inkomsi ske på grundval av hans bokföring med iakttagande av följande. Därestvinsiresullatel påverkats därav, att bland intäkter upptagits sådana intäkter,vilka icke skola beskattas såsom inkomst,eller uteslutits intäkt, som skolatmedräknas, eller bland utgifterna avförts sådana poster, för vilka vidinkoinstberäkningen avdrag icke (år ske, skall förelagas erforderiig justeringav det bokföringsmässiga vinstresultatet lill överetisstämmelse med eninkomstberäkning enligt de i denna lag stadgade grunder. Den i räkenskaperna gjorda värdesäitningen å tillgångaravsedda för omsättning eller lörbmkning (lager) skall vid inkomstberäkningengodtagas. 1978/79:42 45 därestdenna värdesällning icke slår i sirid med vad som nedan sägs. Lagreivid beskattningsårets utgång far icke upptagas till lägre belopp än fyrtioprocent av lagrets anskalTningsvärde eller, om återanskaffningsvärdel påbalansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. Dock får lager av djur på jordbruksfastighet eller irenskötsel-rörelse icke upptagas till lägre belopp än av devärden som fastställer för olika slag av djur i skildaåldersgrupper på grundval av genomsnittspriserna på dessa djurslag under enperiod av närmast före beskattningsårei. Om sådantvärde icke faslsiällis, t. ex, i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, fårdjuret upptagas lägst till fyrtio proceni av allmänna saluvärdet, Däresivärdel å lagret, beräknat till anskaffnings- eller återanskaffningsvärdel ochi förekommande fall efter avdrag för inkurans, uppgår till lägre belopp än sommotsvarar medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregåendebeskattningsåren (jämförelseåren), må lagrei vid beskattningsårets utgång istället upptagas lil! lägst ett belopp motsvarande förstnämnda värde å deitalager efter avdrag av sagda medelialsvärde.