prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Därlill behövs stora insatser av fortbildningför all hjälpa lärare att på ett bälire sätt klaru undervisningen i dessavikliga ämnen. befarar all den lösligauppläggningen av kursplanen medför risker för en godlycklig behandling avmindre populära ämnen och momenl och all enskilda lärare och elever får alllförsiora möjligheter atl ägna orimligt mycket lid åt jämförelsevis mindreangelägel stoff framför allt oroar sig för ärreligionskunskapens eventuella öde. Förbundet anser all samtligaorienteringsämnen bör ges en minimitid i timplanen. konimun föreslär alt den del av den tid som anslåslill orienteringsämnena tas i anspråk för ämnesuppdelade grundkurser avbaskun-skapskaraklär. Därefter kan en gemensam del ägnas ät siudier av projektkaraktäri samverkan mellan olika ämnen. Ett alltför abrupt införande av sammanslagningav olika ämnen på högstadiet kan dessulom leda lill svåra samordningsproblemoch få lill följd alt lärare undervisar i moment för vilka de saknarutbildning vilket inte är en önskvärd utveckling. Förändringen bör samordnasmed en förändring av lärarutbildningen och med omfattandeforlbildningsverksamhei. Socialsiyrelsen konslalerar all alkohol- ochnarkotikafrågorna fält en knapphändig behandling i läroplansförslagel. Molbakgrund av della och det faklum att framför allt alkoholmissbruket ulgör ellav de slörsla sociala problemen i dagens samhälle, vill slyrelsen peka påskolans roll i arbetel att erbjuda alternativ till missbruk genom idrotts- ochföreningsverksamhet och andra frilidsaktivileler som i den nya SIA-skolan skages större utrymme. Slyrelsen anser del angelägel all man genomupplysningsverksam-hel försöker begränsa alkoholkonsumlionens omfallning hosbåde ungdomar och vuxna. SÖ föreslår alt obligalorisk textilslöjd och trä- ochmetallslöjd införs på högstadiet för alla elever. Väslmanlands, Väsiernorrlands och Väslerholiens län. och Söderlälje kommimer m.fl.. Folkpariieis kvinnojörhundoch Socialdemokraiiska kvinnoförbundel slöder della förslag. TCO delar SÖ:s principiella inslällning. Organisalionenanser all del inle finns någoi annal område i skolan eller samhällel i övrigidär så siarka könsrollsvärderingar besiämmer valel av arbelsmaieriel. För allinlenlionema i förslagei ska kunna förverkligas krävs all lärarna garanlerasfortbildning före genomförandel och kontinuerligt. Organisationen föreslåräven alt en försöksverksamhel med undervisning i båda slöjdarterna för al- Prop.1978/79:180 207 la elever påbörjas omgående. En sådan försöksverksamhelskulle på ett avgörande sätt underlätta en melodulveckling för slöjdämnels del. i Västemorrlands lån anser att ökningen avtiden för slöjd samt det förhållandet att alla elever ska möla bådaslöjdarterna även på högstadiet stämmer väl överens med målen atl göra skolansarbete mera praktiskt inriktat och att skolan ska verka för ökad jämlikhetmellan könen. De eventuella problemen på högsladiel med båda slöjdarterna föralla elever skulle kunna minskas om undervisningen uiformades sä atl elevernaefter en gmndkurs i båda slöjdarterna, med stark verklighetsanknylning. gavsmöjlighel att arbeta med projekt som då kunde ha en mer eller mindre dragningål endera slöjdart. kommun tillslyrker i princip men föreslårenövergångsperiod för atl införa båda slöjdarlema som obligaloriskaämnen för alla elever. Länsskolnämnderna i och samlSiorumans, och kommuner m.fl. avslyrker förslagei. i menar all liden ännu inleär mogen för ett obligatorium även på högstadiet. Siorumans kommun anser att syftet med obligatorisk slöjdnaturligtvis uppfyller kravel på ett mer samlal och jämlikl högsladium.Kommunen befarar dock atl de prakliska svårighelerna blir alllför storaframför allt med de pojkar som Ivingas ha textilslöjd. menar all man med hänsyn lill dendisciplinära siluaiionen pä högstadiet besläml bör avråda från ctlobligalorium. Aktiv ungdom anser atl ämnet slöjd bör byta namn till"" och all eleverna inom ämnet ska få la del av och lärakänna den hanlverkstradi-lion som har funniis och till vissa delar finns ivärt land. Maskinskrivning ska enligt SÖ:s förslag bli ell obligatorisktämne. Förslaget tillstyrks av länsskolnämnderna i , , Göteborgsoch , , och , , ,, , . och Söderlälje kommuner m.fl., avFolkpartiets ungdomsförbund. , saml Socialdemokratiska kvinnoförbundel, och . år, inle minsturjämslälldhelssynpunkl, myckel positivt till förslaget. Förbundet påpekar attmaskinskrivning kan bli ett utomordentligt hjälpmedel i projektarbete och isvenskundervisningen. i anser alt elever medmotoriska svårigheter kan stimuleras till ell myckel bälire resullai i svenskagenom samverkan med maskinskrivning. i anser altpedagogiska skäl talar för all maskinskrivningen föriäggs till mellanstadiet istället för högstadiet och konstaterar all sialsbidrag krävs för all genomföradella. Förslagei avstyrks av länsskolnämnderna i ,, , och , , ochLinköpings kommuner m.fl. saml av Moderata samUngspartiets kvinnoförbund. Uppfattningen atl maskinskrivning i siällei bör finnas somfri akiivitei delas av länsskolnämnderna i , och Kopparbergslän samt av kommuner m.fl. och kommuner Prop.1978/79:180 208 framhåller all den förvarnade iräningen i rättstavning ochordkunskap knappasl kommer alt bli den verklighet förslagsställarna tänkt sig. 3.5.14 Ekonomi och konsl SÖ föreslår atl lillvalsämnena ekonomi och konsl inte längreska vara självsländiga ämnen. Länsskolnämnderna i , ,och , , , . Västernorriands ochVästerbottens län, TCO, SoUefleå, , , och Lidingökommuner saml kvinnojörbund tillstyrker förslaget. i avstyrker förslaget. 3.5.15 Teckning -Bild SÖ föreslår att ämnel teckning byter namn till Bild. Dellaförslag tillstyrks av länsskolnämnderna i , , Väslmanlands ochVäsiernorrlands län, TCO, , , och kommuner m. fl..och . TCO anser ändringen vara moiiverad på grund av denkaraklär av bildkommunikation ämnet får. Bildundervisningens problem är denknappa tiden vilken nu yUeriigare skärs ner. i år tveksam om den nya ämnesbeieckningcnBild är lämplig. Nämnden föredrar lills vidare beteckningen "Bild ochform" irols de skäl SÖ anför mol den. Förslagei avslyrks av länsskolnämnden i ochav kommun m. fl. i anser inle atl det finnstillräckliga skäl för en förändring. "Bild" har i vanligt språkbmk enpassiv laddning, något som rimmar illa med det akliva innehåll ämnet har.Nämnden föreslår därför beteckningen "Konsl" som har inlernaiionellamotsvarigheter. Söderlälje kommun anser inte all beieckningen"Bild" är heltäckande och föreslär i stället "Bild ochform" som bätire svarar mot ämnets innehåll. Akliv ungdom anser atl ämnet Bild till vissa delar börintegreras med "" för all ge elevema impulser och kunskap mer skapande egen-verksamhel. i lillsiyrker vad SÖ säger ommusik. Socialsiyrelsen framhåller all vårt eget lands äldre ochnyare musik av seriöst slag bör få en framirädande plats i musikundervisningen.Inom detta ämne bör man även konkret ta vara på invandrarelevernas kullur. i konstalerar attsamverkan mellan skolan och den kommunala musikundervisningen på många hållgivit eU bra resullai. Denna samverkan har framför allt förekommit på lägrestadier. Nämnden underslryker viklen av alt denna samverkan fortsätter uppgenom stadierna. konsiaterar alt svårighetema attgenomföra musikundervisningen pä ett för alla elever meningsfullt sätt i höggrad beror på bristen på utbildade lärare. Kommunen anser det viktigt attmusikämnet utvecklar de naluriiga kontaktmöjligheterna med t. ex. oä, svenskaoch gymnastik. Prop.1978/79:180 209 iiiigdom.sjörbiiiid anser ocksä att en samverkansvenska-musik är önskvärd. Akliv ungdom önskar all musik och gymnaslik lill vissudelur summun-fbis för all ämnel duns ska fä en mer framirädande posilion. vill framhålla viklen av alt denkrisinu sångens och musikens betydelse som inspiruiionskälla påvisas liksom ullskolun tar tillvara möjlighelerna lill inlegralion mellan religionskunskap ochmusik, svensku och bild. i lillsiyrker kurspiunen förgymnusiik. Cenierns uiigdom.sförbiiiid anser all SÖ:s förslag lillulökning av gymnaslikämnel underiällar möjlighelen för alla elever an näsjälvförverkligande. Del är emellerlid vikligl all skolansgymnsiikundervisning inriklas pä all Slimulera alla elever lill fysiskakliviiei i allmänhei och för hela livel. För all uppnå detla krävs augymnaslikundervisningen förändras borl från preslalionskrav ochkonkurrensmenlaliiei. siarkare än SÖ gjort,underslryka kravel på samgymnasiik även på högsladiel. Cenierparliels kvinnojörbund anser all gymnaslik bör hasom syfte all uppmunira till allmän friskvård och till regelbunden motion helalivet. Ett sätt all öka förslåelsen mellan könen är alt införa samgymnasiik ialla årskurser. ungdom.sförbinid anser all samgymnasiik ärell självklart krav urjämslälldhelssynpunkl. Svenska gymnasiiklärarsäUskapei hävdar all gymnaslikämneljämfört med Lgr 69 behandlals myckel ofullsländigl i förslagei. Efiersomkursplanerna inle är sladieindelade kan det uppslå svårigheler för ickefackuibil-dade lärare all göra en pedagogiskt riklig årskursplanering. Del ärdäriör nödvändigi all del uiarbelas översiktliga studieplaner och handledningarsom kan användas vid behov. Dessa problem aktualiserar behovet avgym-nasliklärare på såväl läg- som mellansladiet liksom en utveckling av denkommunala konsulenlorganisalionen. Även de lill länsskolnämnderna knuinaforlbildningskonsulenlerna behöver öka i anial. SäUskapel anser vidare allämnel ska byla namn lill idroll vilkel är ell bälire samlingsnamn pä de akiiviletersom förekommer inom ämnel. Även Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund anseratl ämnel gymnaslik bör byla nanm lill idrott då detla är en mer adekvatbenämning på vad ämnel innehäller. Förbundet anser det väsentligt all ulrymmeges ål atl öka elevernas förslåelse för människors olika förulsältningar alldella i kroppsövningar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ål informaiion omolika rörelsehandikapp och vikligl är då all upplysa eleverna om de mångamöjligheler de har atl bidra till all deras rörelsehindrade kamraler kan dellai lek och idroll. kommun m. fl. framhåller all gymnaslikämnel börfå ell mer accenlueral ändrai innehåll än vad som framgår av SÖ:s förslag. Meraövningar av slationskaraktär bör eflersirävas. Molion av olika slag kan iniroducerasredan i skolan. Val av akliviieier under gymnaslikleklionerna bör varaintressestyrt. Länsskolnämnderna i Väslmanlands och Väsiernorrlands länanser alt trafikmomentet bör få större tyngd i förslaget. Övningar i verkligtrafikmiljö bör ses som exempel på den verklighels- och samhällsanknutnaunder- 1978/79:180 210 visning som betonas i dagens skola. Trafikmiljön, sombarnen upplever den i olika roller, bör uigöra sloff för ell laboraliviarbelssäil. Skolan ska aklivi verka för all öka barnels vilja och förmåga allarbela för en bälire närmiljö. Remissinstanserna sluter nästan enhelligt upp bakomönskemålel atl ulveckla arbetssättet i den av SÖ angivna riktningen. Bland detillstyrkande finns RRV, länsskolnämnderna i , , ,, och . , ,, Väsiernorrlands, Jämilands och Norrbollens lån, UHÄ, statenskullurråd, BRÅ, gymnasieuiredningen, folkbildningsulredningen, delegaiionen förungdomens sysselsällningsfrågor, , , , , Sollefteå.Örebro. , , , Söderlälje m.fl. kommuner, KU,, Elevjörbundei, Riksförbundei Hem och Skola, ,krisinu ungdomsråd och skolkuraiorers,förening. All avsnittet om arbelssäil är ell av de väseniligasleområdena i läroplansförslagel undersiryks av bl. a. länsskolnämnderna iUppsala, , . Gollands, Göleborgs och och Kopparbergslän, TCO, FPU, och Elevförbundel. Länsskolnämnderna i ,och Väslerholiens län, UHÄ. SACOISR, Vä.xjö och kommunerm.fl. konslalerar också all förslagei överenssiämmer med den pedagogiska synsom finns i redan gällande läroplaners mål och riktlinjer. RRV, SAF, CUF m.fl. efteriyser en precisering ochkonkreiisering av de föreslagna arbetssätten. Siaiens ungdomsråd framhälleratt del nya arbelssättelställer siora krav på lärare, elever, skolledning och övriga verksamma iskolan. Arbeissäiiel kan ges förutsäitning alt utvecklas främsi genomforlbildning. Viklen av forlbildning undersiryks också av länsskolnämiidema iSkaraborgs, och , , , , ,, och kommuner m.fl.. i Värmlandsläns landsiing och SSU. Enligi UHÄ:s uppfattning är del vikiigt atl skolan hoseleverna ulvecklar ell ansvarsmedvelande och engagemang som bör ligga lillgrund för aU verksamhei i skolan. Del är därför angelägel alt de förändringarsom SÖ föreslår kan genomföras. BRÅ anser atl eti arbetssätt som utgår från elevernasverklighel och problem, bör underiätta deras möjligheler alt förstå ochengagera sig i samhället. Den koppling mellan praktik och leori som dellainnebär är vikligl för barns sociala utveckling. Det föreslagna arbeissäiiel kan enligt TCO leda lilleffeklivare studier och en förbättrad arbeismiljö för alla inom skolanverksamma. DeUa kräver dock insatser på områdena fortbildning, lokaler,läromedel m. m. Sker inte detta kommer en salsning på ett förändral arbelssäilatt ställa lärare och elever inför olösliga uppgifter. Resultatet kan då bli enytteriigare försämrad arbetsmiljö. Brisl pä resurser i form av tid, lokaler,läromedel m.m. anser också SACOISR vara det största hindret mot ett genomförandeav arbetssätlel. Också länsskolnämnden i biträder deuppfattningar och re- 1978/79:180 211 sonemang SÖ framför. Det ger en god bild av de synsäll påundervisningen som alltmer trätt i förgrunden. Del storaproblemet vid en läroplansrevision är, enligt nämndens uppfattning, allutvecklingen inom skolan när det gäller arbelssäil och arbelsformer inlelillnärmelsevis har hållit lakl med förändringar när del gäller framför alltkursplanernas innehåll. Del har skapal en känsla av oiillräcklighel och enirtilalion över bristande samstämmighet mellan sloffmängd och lidsresurs.Nämnden har uppfattat läroplansförslaget så, all lärare och elever förvänlasgöra prioriteringar inom det stora utbudet av undervisningsstoff RRV pekar på svårigheterna atl ute i skolarbetet få deövergripande mälen överhuvud taget beaktade, eftersom planeringsinriktningen ipraktiken är i slort sett ämnesorienierad. Enligt verkets mening måste detkunna krävas alt den högsia skolledningen lägger ned belydande ansirängningarpå all ge vägledning om hur ifrågavarande mäl skall kunna få genomslag iskolarbelel. i poänglerar att belydelsenav del arbetssätt man väljer inle får belönas så slarkl, all del skymmer delfaktum all även andra faktorer är viktiga i en skola, såsom innehället iskolarbetet och skolans hela miljö. Även länsskolnämnden i Väsierbonens län framhålleratl förändringar i arbelssäil och meioder aldrig kan isoleras frän ämnesinnehålloch målsättning i olika ämnen. Form och innehåll måsle beaktas samlidigt. De arbetssätt som SÖ föreslår underiällar den samordningmellan skolans och arbelslivets former som SAF anser vara angelägen. Dock fårde angivna honnörsorden inle skymma det förhållandet all arbetssältel primärtskall medverka till atl förmedla kunskaper och färdigheier. Om ell mertraditionellt arbetssätt är en bättre väg alt nå ett givel mål, mäsle dellaarbetssätt givet få användas. Också länsskolnämnden i län vill framhållaatl de traditionella arbetssätten ingalunda är överspelade. När ett nyttarbetssätt föreslås gör man ofta det misstaget att man lalar om det nyaarbetssättet som det enda förekommande. Nämnden menar att det gamla måsle levakvar vid sidan av det nya så att variation och omväxling kan skapas iskolarbelel. Del är nödvändigi all del nya arbeissäiiel införs successivt dåbåde elever och lärare måste inskolas i det föreslagna sältel atl arbeta.Linköpings kommun underslryker alt del bl. a. måsle vara del studeradeproblemets karaktär som avgör vilka arbetsmetoder som är möjliga och lämpliga.En konsekveni arbeisskolemetodik kan således vara lika tröttande och olämpligsom en traditionell förmedlingspedagogik. för lärama i malemaiik, fysik och kemimenar att någon slutsals beträffande det i förslaget skisserade arbelssälletsförträfflighet inle kan dras förrän omfattande försöksverksamhel bedrivits ochSÖ:s därpå baserade del 2 av läroplanen presenterats. Lgr 69:sskrivbordsteoreliska metoder var ej tillräckligt utprovade eller förankradebland lärare, och resultatet härav är allmänt känt. DeUa misstag får ejupprepas. 4.1 Undersökande och experunentellt arbete verklighetsförankring SÖ framhåller att det undersökande arbeissäiiel ärlidskrävande. i betonar all lidsålgången i ettundersökande arbetssätt gör att detta ej alltid kan användas. Det lidskrävandei arbetssättet understryks också av och kommuner,m.fl. Atl sloffmängden i och med delta måtte begränsasanser Prop.1978/79:180 212 länsskolnämnden i vara acceplabell medlanke på atl eleverna har mer behållning av ell aklivi bearbetande av en mindresloffmängd än av ell passivi moiiagande av en slörte. Samkrislna skolnämndenmenar dock all en generell begränsning av sloffmängden inle är en adekvalålgärd. Sloffmängden bör i siällei anpassas lill individernas inlressen ochförulsältningar. undersökande och experimentelll arbetssätt kommerenligt Iroliglvis alt kräva mer långlgående förändringar ikurs- och limplaner än de SÖ nu föreslår. i Väsierbonens län menarall schemaläggningen mäsle förändras för all möjliggöra arbeissäiiel. Dennuvarande splillringen på korla puss och flera ämnen per dag är ell effektivthinder. LO anser atl ell undersökande och experimentelllarbelssäil ger eleverna andra kunskaper än de som kan inhämias i Iradilionellundervisning. De tränas all själva la reda på orsaker och verkan i sinomgivning och inhämtar kunskaper om hur förändringar sker och varför de ärnödvändiga. De aktiveras lill engagemang inför förändringar isiällei för allvara passiva. undersökande och experimenlelll arbelssäil ger också ellbredare speklrum av basfärdigheler än de iradiiionella. Föruiom all svenska ochmalemaiik kan iränas och lillämpas i alla ämnen och i olika siiuaiioner utvecklasockså andra färdigheter som gäller att konkrei på egen hand la sig fram isamhällel. i menar atl förslaget omell undersökande arbelssäil är del väseniligasle i hela läroplansförslagel.Under 70-lalel har meningsfullheten för eleverna i skolans arbele oftaifrågasails, bl. a. i massmedia. Mänga har hävdat att lösningar på dessaproblem ligger i en annorlunda undervisningsmelodik. När eleverna ställerfrågorna från sin egen verklighel och lärarna hjälper eleverna dels all arbelapå ell undersökande säll, dels all syslemalisera svaren på frågorna, upplevereleverna meningsfullhel i arbelet och får kunskap ur sill egel handlande. Eleverna möler ell slorl ulbud av informaiionfrån lidningar, radio och lelevision. Vissa händelser och nyheter fångarelevernas intresse och uppmärksamhei i särskilt hög grad och länsskolnämnden iSkaraborgs län ser del som väsentligt atl skolan vid sådana lillfällen fångarupp elevernas intresse för vidare bearbelning och utveckling inom näraliggandeämnesområden. Med verkligheten som utgångspunkt kan skolan skapa molivalionför vidare siudier och undersökningar. Cenierparliels kviiinoförbinid påpekar, alt sludiebesökenspelar en stor roll för anknylningen lill samhällel. Dessa bör öka i anial ochvidareuivecklas alli efier årskurs. Därigenom får eleverna en reelliniroduklion i arbelslivel, och de praktiska inslagen försiärks i skolarbelel. iror all detla arbetssätt kan göraskolarbelel mer slimulerande för elevernu och pekar särskili pä den gruppelever som hur skolsvårigheier. Del undersökunde urbelssällel i kombinalion medinle-grering mellun ämnena lorde vara en god grogrund för ökad insikl och siörreöverskädlighel, framhåller5r('/(.vAYj kyrkans uibildningsnämnd. Insalla i sillsammanhang bör enkla basfakla bli meningsfulla och därmed lällare all lillägnasig. i päpekar all även vidiradilionell ämnesundervisning finns del ofta goda möjligheler att tillämpaett mer verklighelsförankrai arbelssäil än vad som vanligen förekommer förnärvarande. 1978/79:180 213 Sunens ungdomsråd inslämmer i SÖ:s äsikl om all kravel påsaklighei och allsidighel i skolarbelel inle får innebära all elevernas rätlall la upp egna problem och lu ställning åsidosätts. Rädel vi/I i sammanhangeiunderstryka all en ökad koniaki med samhällel föruisäiier atl man från skolanssida tillåler atl olika idéer konfronteras med varandra. Som rådel ser del ärmångsidighel ell bälire ullryck än saklighei och allsidighel för vad skolan börfrämja. LänsskiUnänmden i vill dock för sin del underslryka atldel av eleverna valda sloffei behandlas sakligt och allsidigl inomhuvudmomenlens ram och alt arbetet i skolan skall vara målbe-slämt och planmässigt.Eleverna måste lära sig förstå all vissa för dem intressanta momenl inle kanbehandlas inom den plan och de mål som uppställts, liksom all momenl måsletagas upp som för eleverna kan förefalla oinlressania och irrelevanla. Också7C0 framhåller atl arbelel måsle bygga på en planering som lillgodoser d-faslslällda huvudmomenten. Arbelssättel får inle innebära ell planlösikringsirövande bland sådani som mer slumpmässigl råkal fängsla eleverna. Inomramen för planeringen finns emellertid vida möjligheler lill skildainiresseval, vad gäller såväl sloff som arbetsmeloder. Påverkanfrån kamrater spelar, eftersom oftasl båda föräldrarna arbetar, en alli siörreroll för barn och ungdomar menar . Del belyder mycket vudkumralerna tycker t. ex. om mode. Detta ulnylljas uv de kommersiella krafterna.Mot bakgrund av dessa länkar är del vikligl alt skolan försöker påverkaeleverna till atl kriliskl granska även omvärlden och själva försöka taställning och inle alllid följa del som är moderni eller vad kamraierna lycker.All få kriliskl länkande elever som ifrågasälier betonar även Elevförbundetvikten av. Foslran lill krilisk hållning bör, enligt länsskolnämnden iKronobergs län. kombineras med iräning i ull komma med alternativa förslag ochSACOISR framhåller all ell sädanl kriliskl synsäll har som förulsäiining engrund av faktakunskaper för alt kriiiken skall bli väl underbyggd ochmeningsfull. frukiar alt. om inte den kritiskahållningen kombineras med sådana reella kunskaper, resultatet kan bli ettullmuni lyckande och en ullmän skepticism. Föreningen lärare I samhällskunskap och Hisloridärarnasriksjörening befarar atl del av SÖ föreslagna arbelssättel kommer att ökaklyftorna mellan olika elevgrupper i skolan. De elever som kommer att slällafrågor och formulera problem blir de som kommer från en miljö där man har aktivtiniresse för barnens siudier, där prenumeralion på en eller flera dagstidningarär en lika självklar sak som ail man diskuierar akluella poliiiska ochkullurella frågor. kommun finner del posilivt all erfaru att ellnärmande har sken mellan grundskola och förskola. Den grundläggande färdighelslräningenbeskrivs i lermer av jaguppfalining. begreppsuppfallning ochkommunikationsförmåga, vilka är termer som återfinns i förskolans arbetsplaner.Del är tydligl att SÖ tagit inlryck av del omfaUande pedagogiska ochutvecklingspsykologiska forskningsarbele som redovisals i samband med bl. kommun ser del som angelägel all det redanfrån skolslarlen skapas arbelsruliner, som sedan under elevernas hela skoltidkan vara eleverna lill hjälp i dessas utveckling av sina färdigheier. Prop.1978/79:180 214 i anser all en yiierligarekonkretisering och exemplifiering behövs i läroplanens del 2 över hur en föralla elever angelägen färdighetsutveckling praktiskt skall stimuleras i deldagliga skolarbetet. Det handlar i detta sammanhang också omtillämpning av gemensamma normer vid umgänge och samverkan i olika former. Länsskolnämndeni vill underslryka kommunikationsfärdigheternas vikt ochbetonar all dessa bör genomsyra alla ämnen och all undervisning i skolan.Länsskolnämnden i framhåller att varje människa använder bådespråkliga och icke språkliga ullrycksmedel i kommunikation med andra. Nämndenvill därför underslryka vikten av atl sådana moment som iränar elevens förmågaatl ge och ta emot uttryck för tankar, känslor och behov med hjälp av talat ochskrivel språk, gesler, rörelser, ljud och bild får tillräckligt utrymme iundervisningen.