prop · G20325 · 1978-12-31 00:00:00 — beräknas förlusten bli av samma storleksordning.Mot denna bakgmnd delar jag Statsföretags och ASSLs bedömning attinvesteringarna i för sitt genomförande förutsätter stathgfinansiering. För att få en acceptabel avkastning på kapitalet iKarlsborgsanläggningama och på så sätt ge denna del av möjligheter normal framtida utveckling har Statsföretag och begärt att statenmedverkar med ett tillskott av 275 milj. kr. och ett lån med villkoriigåterbetalningsskyldighet av 275 milj. kr. höjdes Statsföretags egnakapital med I 500 milj. kr. för att möjliggöra gruppens investeringsprogram förresten av 1970-taIet genom att staten tecknade nya aktier i bolaget med dettabelopp (prop. 1975/ 76:99, NU 1975/76:39, rskr 1975/76:220). Det rådande konjunkturläget samt strukturella problem inomvissa grenar av Statsföretags verksamhet har gjort att investeringsprogrammetdelvis har måst omprövas. Statsföretags möjligheter att med egna vinstmedelbidra till programmets genomförande har avsevärt reducerats genom attresultatet i förhållande uppgjorda prognoser starkt försämrats. Jag anser att staten som ägare till de företag som svararför merparten av industrisysselsättningen inom länet i rådande läge bör varaberedd att ta på sig ett särskilt ansvar för att behålla och skapa nysysselsättning. Mot bakgrund av det allvariiga sysselsättningsläget iKalix kommun och i länet i övrigt finner jag därför att staten bör medverkafill finansieringen av den aktuella investeringen så att sysselsättningen iKarlsborg kan upprätthållas. Vidare medför investeringen underuppbyggnadsskedet betydande sysselsättningseffekter både i regionen och påandra håll i landet. Genom investeringen skapas också förutsättningar för enframtida utveckling av bruk. Staten bör därför medverka med ettfillskott av 275 milj. kr. fill Statsföretag att användas för att genomförainvesteringen i Karisborg. Vidare bör ett lån med villkoriigåterbetalningsskyldighet på 275 milj. kr. Räntan på lånet skallvara densamma som på lokaliseringslån. Räntebetalning och amortering skall skenär resultaten av verksamheten vid de berörda anläggningarna i såmedger. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmare villkoren förlånet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79:25 113 [9]20. På tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 anvisades 600 milj. kr. för defta ändamål. För budgetåret1978/79 finns inget anslag upptaget för ändamålet. UddeholmsAB (UHB) hade verksamheter inom specialstålindustri, skogsindustri,kemisk industri och energiproduktion. Bolagets situation hade då utvecklats såatt omfattande rationaliseringar och strukturförändringar var nödvändiga föratt på nytt göra bolaget internationellt kon-kurrenskraffigt och lönsamt.Eftersom bolaget hade avgörande betydelse för sysselsättningen på åtskilligaorter, främst inom , bedömdes det vara av stort samhällsintresseatt UHB kunde genomföra nödvändiga förändringar av sin verksamhet i balanseradtakt. För att skapa fömtsättningar för detta beviljades UHB ettstatligt lån på 600 milj. kr. med villkoriig återbetalningsskyldighet (prop.1977/78:25 bil. 11, AU 1977/78:18, rskr 1977/78:86). Lånethar i sin helhet ställts till bolagets förfogande i form av en räntelös fordranpå staten. Det ankommer på regeringen att besluta om utbetalning avlånebeloppet. Ingen del av lånet har ännu betalats ut. Somvillkor för lånet har föreskrivits bl. a. följande. Räntebetalningoch amortering eller nedsättning av bolagets fordran på staten skall ske underår då bolaget beslutar om utdelning fill akfieägama. Vid bedömning av hur stortbelopp bolaget skall betala resp. sätta ned sin fordran med skall hänsyn tastill sådana faktorer som rimlig soliditet, utdelningspolitik etc. med beaktandeav bolagets långsiktiga utveckling. Det ankommer på regeringen att besluta ombeloppets storlek. Vidare skall så länge lånet inte är slutligt reglerat en avchefen för industridepartementet anvisad person jämte suppleant ingå ibolagets styrelse. Så länge lånet inte är slutligt reglerat får inte bolagetutan regeringens medgivande överlåta sådan del av sina fillgångar att debankmässiga fömtsättningama för lånets återbetalning väsenfiigen försämrasgenom överlåtelsen. Ijuni 1978 biföll regeringen en ansökan av UHB om medgivande att till BillemdsAB överlåta sina skogs-, skogsindustri- och kemirörelser. Som villkor förmedgivandet föreskrevs att UHB skulle sätta ned sinfordran på staten med anledning av lånet med lägst 200 milj. kr. Överlåtelsenhar därefter ägt mm och har ändrat sitt namn till Billemd UddeholmAB. Billemd har ansökt om att på i huvudsakoförändrade villkor få överta statens lån fill UHB till den del det motsvarasav en lika stor nedsättning av UHB:s fordran på staten. Som motiv har BillerudUddeholm anfört bl. a. att detta bolag från UHB har övertagit en stor del av deproblem som orsakade den utveckling som ledde fram till att det statliga 8 1978/79. 1978/79:25 114 Sammanslagningen av verksamheternamedför en ökad skuldbörda för Billemd , som betydandeförändringar måste genomföras för att eliminera förlusterna i de sammanslagnarörelse-grenarna. För att dessa förändringar inte skall behöva ske alltförsnabbt och med negativa konsekvenser för sysselsättningen anser sig BillerudUddeholm ha samma behov som tidigare UHB av den aktuella delen av det stafiigalånet. Billemd framhåller också att bolaget är berett att medverkafill att söka nya sysselsättningsskapande projekt som kan lokaliseras bl. a.till de orter som berörs av omstmktureringen. Även jag finner det av de anförda skälen motiverat attBillerud får överta en del av det statliga lån som beviljades UHB.Lånevillkoren bör därvid vara i huvudsak oförändrade. Det innebär bl. a. attstaten kommer att tillförsäkras nödvändig insyn i verksamheten genom representationi Billerud . Det bör ankomma på regeringen att närmarebesluta om hur stor del av lånet som skall överföras och vid vilken tidpunktlånet skall ställas till Billerud förfogande. Med hänvisning till vad jag haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen attbesluta om överförande till av del av det år1977 beviljade lånet. [10] 21. Lån till AB . Något anslagför detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /79. Med hänvisning till vad jagtidigare anfört under anslagsmbriken Kapitaltillskott till investering i hemställer jag attregeringen föreslår att till Lån till AB StatensSkogsindustrier på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79anvisa ett investeringsanslag av . [11] 22. Lån till förprojektering av naturgasledningarm.m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten / bildades (prop. 1975/76:124, NU1975/76:44, rskr 1975/76:262) för planering och samordning m. m. av åtgärdersyftande till att främja landets försörjning med naturgas. Verksamhetenregleras av ett konsortialavtal mellan och () som företrädare för ett antal kommunala ochenskilda intressenter. har och SGFS av aktierna.Aktiekapitalet uppgår till . Avtalet gäller t.o.m. utgången av år1979. Prop.1978/79:25 115 Swedegas är det centrala organetför sådana utredningar, förhandlingar och projekteringsarbeten som bedrivs medsikte på en eventuell introduktion av naturgas i . Swedegas innehar av aktierna i , som svarar för förberedelserna för distribution ochmarknadsföring av naturgas i . Övriga intressenter i ärSydkraft AB samt , och Lunds kommuner. Ett motsvarande regionalt bolag förvästra , , har bildats . Swedegas innehar avaktierna även i detta bolag. Övriga intressenter i Västgas är ,Trollhätte kraftverk och . Enligt konsortialavtalet skallverksamheten inom Swedegas finansieras genom bidrag från aktieägarna iproportion fill deras andelar i akfiekapita-let. För tvåårsperioden 1977-1978har sådana bidrag lämnats med 2 milj. kr. Till bolaget har därjämte lämnatsstafiiga lån på sammanlagt 28 milj. kr. för att täcka utrednings- ochförprojekteringskostnader . För ändamålet har påtilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåren 1976/77 och 1977/78anvisat investeringsanslag av resp. 10 och 18 milj. kr. till lån tillförprojektering av naturgasledningar m.m. (prop. 1976/77:125 bil. 12, NU1976/77:40, rskr 1976/77:345 och prop. 1977/ 78:125 bil. Il, NU 1977/78:70,rskr 1977/78:343). Lånen skall användas främst förarbeten i samband med projekt avseende import av naturgas, inkl. förberedelserför distribufion i . Lånen avses komma att skrivas av om ifrågavarandeprojekt inte kommer till stånd. Swedegas har slutit ett avtal med det tyskaföretaget om leveranser till av en årlig kvantitet av ca 1,2miljarder m" (Gm') naturgas med böijan . Det har slutits med förbehåll för svenska regeringensgodkännande. Avsikten är att naturgasen skall avsättas i första hand inomSydgas område i och södra . För transport av gasen till Sverigeskall enligt avtalet Swedegas och genom ett samägt bolag bygga en ca350 km lång naturgasledning genom nordvästra fill den danska gränsen.Förhandlingar pågår mellan Swedegas och det av danska staten helt ägdaföretaget /S rörande villkoren för transitering avgasen genom . En fömtsättning för transiteringen är att naturgasintroduceras även i . Beslut härom väntas komma att fattas . Därjämte har Swedegas med förbehåll förregeringens godkännande slutit ett avtal med det statliga algeriska bolagetSonatrach om leveranser till av naturgas i kondenserad form (liquifiednatural gas, LNG). Leveranserna avser en årlig kvantitet av 1,7 Gm' ochberäknas börja . Avtalet gäller leveranser under 20 år.Transporten till avses ske med fartyg antingen till för vidaretransport genom den förenämnda ledningen eller direkt till terminal på svenskavästkusten. 1978/79:25 116 Swedegas har i rapport tillindustridepartementet redovisat förutsättningama för ennaturgasintroduktion i första hand inom område. I skrivelse den 6 oktober 1978hemställer om ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet påytteriigare 16 milj. kr. för att täcka kostnaderna för bolagets verksamhetunder . Beräkningen av medelsbehovet grundas på bolagetsåtaganden för att klara tidplanen för första leverans av naturgas till Sverigeden . Bolaget redovisar följande beräkning av medelsbehovet (1000-talkr.) Förprojektering av röriedning i Förprojektering av rörledning i Utredningar om import av LNG Övriga utrednings- och projekteringsarbeten De beräknade kostnaderna förförprojektering av rörledningar i och utgör i huvudsakkostnader enligt samarbetsavtal med resp. och Dansk . Under bidrag till redovisas dels tillskott från aktieägarna,dels ett villkorligt lån med ca 3,5 milj. kr. som bidrag till kostnaderför bl. a. underlag för koncessionsansökningar, upphandling ochmarknadsfrågor. Under bidrag till Västgas redovisas likaledesaktieägartillskott och lån avsedda att täcka kostnader för förprojektering avett västsvenskt gasnät. Under övriga utrednings- ochprojekteringsarbeten redovisas bl. a. förprojektering av en rörledning överÖresund, arbetet med tekniska specifikationer m. m. för ledningssystemet ochekonomiska utredningar. Swedegas räknar med att bolagetsaktieägare kommer att lämna fillskott med . under första halvåret1979. Behovet av lån uppgår alltså till 16 milj. kr. Arbetet inom Swedegas har inriktatspå att iå fram ett konkret underlag för ett beslut i frågan om att införanaturgas i . Genom avtalen med tyska och algeriska leverantörer av resp.rörbunden gas och LNG har villkoren för import till av naturgasklarlagts. Ett omfattande utrednings- och förprojekteringsarbete pågår ocksåbeträffande transportsystemen för gasen och distributionen i . 1978/79:25 117 längst i fråga om uppbyggnaden av ett naturgasnät i Skåneoch södra på grundval av leveranserna från med rörledning viaDanmark, det s.k. . Detta projekt drivs med sikte på attleveranserna skall kunna börja sista kvartalet 1982. Ökad import antingen medrörledning eller med fartyg i form av LNG skulle kunna medge distribution avgas även i västra frän mitten av . Verksamheten hitfills harfinansierats till övervägande del genom statliga lån med villkorligåterbetalningsskyldighet. För bolagets verksamhet harsammanlagt 28 milj. kr. Bolaget beräknar nu behovet av lån för atttäcka kostnaderna för verksamheten till 16 milj. kr. Jag vill understryka att de avtalmed ufiändska leverantörer som Swedegas har slutit träder i kraft endast om degodkänns av . Förslag i frågan om naturgas skall införas iSverige eller ej kommer att läggas fram för i samband medförslag om rikfiinjer för energipolifiken. Naturgasfrågan kommer att analyseras noga på grundval av Swedegas rapport ochremissinstansernas synpunkter. Därjämte granskas bl. a. de ekonomiskakalkylerna för inom industridepartementet av särskild expertis. bör Swedegas ges möjlighet att fortsättapågående utrednings- och förprojekteringsarbeten. Enligt min uppfattning bördock verksamheten inför det kommande beslutet i naturgasfrågan begränsas ihuvudsak fill vad som följer av åtaganden gentemot bolagets samarbetspartnersoch till övriga arbeten som är nödvändiga för att tidplanen för Sydgasprojektetskall kunna hållas. Jag beräknar medelsbehovet till 12 milj. kr. och förordaratt medlen liksom tidigare anvisas till Swedegas som lån fill förprojekteringav naturgasledningar m.m. Frågan om ytterligare medel för utrednings- och projekteringsarbetefår tas upp i samband med att förslag i naturgasfrågan underställs riksdagenvåren 1979. I likhet med vad som gäller förtidigare lån till Swedegas bör det nya lånet skrivas av i den mån ifrågavarandeprojekt inte kommer till stånd. Det ankommer på regeringen att meddela närmarevillkor för lånet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån till förprojekteringav naturgasledningar m.m. på till-läggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisa ett investeringsanslag av . 1978/79:25 119 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten for /79 såvitt avserstat för statens allmänna fastighetsfond STATFÖR STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND Reparations-och underhållskostnader m. m. under delfond av statensallmänna fastighetsfond. Under posten Reparations- och underhållskostnader m.m.har för denna deLfond i staten för statens allmänna fastighetsfond /79 beräknats . Därav har beräknats 11445 000 kr.under delposten Ombyggnad och komplettering. Av sistnämnda belopp har . beräknats för ombyggnad av kriminalvårdsanstaher (prop. 1977/78:100bil. 24, FiU 1977/78: 39, rskr 1977/78:314). Regeringenhar med stöd av bemyndigande (prop. 1977/ 78:100 bil. 2, FiU1977/78:16, rskr 1977/78:227) den 31 augusfi 1978 beslutat om vissasysselsättningsskapande åtgärder under /79. Beslutet innebär bl.a. att från den i staten för statens allmänna fastighetsfond,delfond, uppförda posten Reparafions- ochunderhållskostnader m.m. får - utöver vad regeringen i annat sammanhang harföreskrivit tas i anspråk högst . Regeringen har i anslutninghärtill uppdragit åt att utföraombyggnadsarbeten i fastigheter som redovisas på kriminalvårdsstyrelsensdelfond av statens allmänna fastighetsfond med inriktning på enmedelsförbrukning /79 av högst . utöver vad som kanrymmas inom i annat sammanhang anvisade medel till reparations- ochunderhållskostnader m. m. Ifrågavarande utgiftspost bör därför räknas upp mednämnda belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att i staten för statens allmänna fastighetsfondtill Reparafions- och underhållskostnader m.m. under kriminalvårdsstyrelsensdelfond för /79 beräkna ett belopp av ytterligare . Prop.1978/79:25 121 Anmälantill tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 såvitt avseravskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster Avskrivningav oreglerade kapitalmedelsförluster. På fonden för oregleradekapitalmedelsförluster, vilken förvaltas av , redovisasförluster som har uppkommit på statens kapitalfonder och överförts till fondeni den ordning regeringen har bestämt i varje särskilt fall. I statsbudgeten för /79 finnsuppfört ett anslag av 1 milj. kr. för reglering av uppkommandekapitalmedelsförluster. Avskrivning mot fonden för oregleradekapitalmedelsförluster görs vanligen per . Enligt beslut (prop. 1976/77:100 bil.12, UbU 1976/77:15, rskr 1976/77:137) har naturvetenskapliga forskningsrådetövertagit huvudmannaskapet för verksamheten vid dåvarande AB Atomenergis(numera ) van de Graaff-accelerator och viss därtillknuten forskningsverksamhet. Organisatoriskt har verksamheten samordnats med dettidigare forskningsrådens laboratorium i Studsvik genom upprättande avNaturvetenskapliga forskningslaboratoriet i Studsvik. I samband härmed harviss utrustning överförts från AB Atomenergi till laboratoriet. Enligt ett ingånget avtal mellanStudsvik och Naturvetenskapliga forskningslaboratoriet skallstaten ersätta bolaget för den överlåtna utrustningen genom nedskrivning avbolagets skuld fill staten av (prop. 15 s.164, NU 1971:13, rskr 1971: 120), med . räknat per den 30 juni 1978.Den kvarstående låneskulden blir därefter . 1978/79:25 122 Avtalet är slutet med förbehåll föratt medger den nämnda avskrivningen. Den avtalade ersättningsformen tillgodoser enligt minuppfattning såväl statens som bolagets krav på rimliga ekonomiska villkor föröverlåtelsen av utrustning som skall användas i verksamheten vidNaturvetenskapliga forskningslaboratoriet. Frågan om avskrivning av en del av lånet till ABAtomenergi bör underställas prövning. Jag förordar att regleringen avavskrivningen sker med anlitande av fonden för oregleradekapitalmedelsförluster. Med hänsyn fill att skuldförbindelsen är räntebärandebör avskrivningen göras . Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att medgeavskrivning av en del av lån fill numera i enlighetmed vad jag har anfört. över av regeringen hos i prop. 1978/79:25begärda anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 D 5 Utrustning till domstolar m.m., reservations anslag 1950000 ///. 8 Kommitléer m.m., reservationsanslag 800000 H 9 FN-styrkors verksamhetutomlands, reserva tionsanslag 60000000 H 10 Övervakningskontingenten i , reserva- B 3 Byggande av statliga vägar,reservationsanslag 238 500 000 B 7 Bidrag till byggande avenskilda vägar, reserva tionsanslag 12000000 E 3 meteorologiska ochhydrologiska insti tut: Utrustning m. m., reservationsanslag 1 250000 Ersättning till statens järnvägarför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. B 20 ,/ör.y/agjan.y/a 11093 000 B 11 Bidrag till Svenskariksteatern, reservationsan slag 7683000 B 12 Bidrag till Operan ochDramatiska teatern, reser vationsanslag 14 127 000 B 13 Rikskonsertverksamhet, reservflr/oniani/og 2795000 B 41 : Förvaltningskostnader, B 44 nader, förslagsanslag 400 000 D 5 Utbildning för tekniska yrken,reservationsan slag 3 000000 D 8 Utbildning förundervisningsyrken, reserva tionsanslag 2 370000 D 16 Samhällsvetenskapligafakulteterna, reserva tionsanslag 634 000 D51 Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan, reservationsanslag 6384000 E 1 913 000 E13 Bidrag fill kontakttolkutbildning,/örs/agjans/ag 2496000 X. 4 Extrautgifter, reservationsanslag 1000000 B 13 Främjande avrennäringen,/eie/-i'a//on.jö«5/ag 540000 B17 Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk, m. m. i C 1 Bidrag till den centrala stiftelsen förskyddat ar bete,/ö«/agÄöni/a,? 10000000 D 3 Åtgärder för invandrare, reierva?iortÄani/ag 6000000 B 11 Vissa energibesparande åtgärderinom bostads- beståndet, m.m., reservationsanslag 300000000 A 3 Kommittéer m.m.,reierva/iort5a«5/flg 14400000 B 21 Kostnader för statsstöddexportkreditgivning ge- nom AB ,/örä/agMKj/ag 5000000 B22 Kostnader för viss kreditgivning hos , förslagsanslag 1 000000 G 4 , reserva tionsanslag 275000000 Summa för driftbudgeten 1019 000000 Statens affarsverksfonder C. 1 Polishus m. m. 3 Vissabyggnadsarbeten för kriminalvården BudgetdepartementetByggnadsarbeten för statlig förvaltning V. Fonden för låneunderstöd 21 Lån till ABStatens Skogsindustrier 22 Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m. Fonden för statens aktier a Teckning av aktier i ett statsägtaktiebolag för 1 Statens datamaskinfond: Försvarets delfond: Anskaffning av datamaskiner 2 Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m.