prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Särskilda svårigheier uppstår for de föräldrar vars bam ärstuka under 1978/79:168 79 Barnomsorgsgruppen förutsätter all dessa problem kan lösas genomfamiljestödsutredningens arbete så att möjligheten alt della ilöriikirautbildning inte beskärs för dessa föräldrar. Försukringskostnadernaberäknas i ett inledningsskede bli ca 8 milj. kr för all efier en lemårsperiodbli ca 16 milj. kr under förutsättning att en fullständig utbyggnad avverksamhelen kan ske. Mod hänsyn lill denonilätiande utredningsverksamhet som pågår beträffande hiilso- ochsjukvårdsområdet och socialvård.sområdet avstår barnomsorgsgruppen från uttföreslå speciell lugstiftning om föräldrautbildning i detla betänkande. Gruppenfömtsätter dock alt hänsyn lus till här lämnade förslag i hälso- ochsjukvårdsutredningens arbeie liksom i behandlingen av socialulrcdningensförslag. I kommande belänkande om föräldrautbildning till loräldrar med barn iRirskole- och skolåldern avser gruppen återkomma till frågan om samhälletsansvar. .Maierialsom komplement lill muntlig informaiion Linderhösten 1976 gjorde barnomsorgsgruppen en förfrågan om vilken verksanihet med karaktärav föräldrautbildning som bedrivs inom landstingen, och vilket maierial somanvänds i samband därmed. Av svaren framkom att material, främst i form avbroschyrer används som koniplement till muntlig information vid kontakt medföräldrar inoni mödra- och barnhälsovården saml BB. Vid jämförelse mellan olikalandsting framkom ingen enhetlig struktur i användandet. Man bestämmer på lokalnivå själv vilket material man vill använda. Vidare framkom atl utbudet avbroschyr-niatcrial är omfattande och atl olika kommersiella företag svarar fören beiydande del av basinformationen kring tiden då man vuniur barn-graviditeten, förlossningsförberedelser, barnmat och även amning. Barnomsorgsgruppenhar sökt ge en allmän bild av vilka material som finns och en redovisning av desiörre producenternas inriktning liksom distribution. Barnomsorgsgruppentar principiell ställning för alt samh,illei skall ha ansvar för utformning avdet material som används inom mödra- och barnhälsovården samt BB. Barnomsorgsgruppenföreslår därför att ges etl ansvar föratt maierial utformas somkompletterar muntlig information till föräldrar inom mödra- och barnhälsovårdensamt BB. Barnomsorgsgruppenföreslår vidare alt ges ansvar för att i samverkan medsjukvårdshuvudmännen svara för atl material finns att tillgå på mödra- ochbarnavårdscentraler liksom BB. Slutligenföreslår barnomsorgsgruppen alt i samverkan med landstingenrekommenderar mödra- och barnavårdscentraler samt BB atl ej använda eller delaut kommersiella material. 1978/79:168 80 Remissammanställning över barnomsorgsgruppens betänkande (SOU 1978:5) Föräldrautbildning 1.Kring barnets födelse Inienågon av remissinslanserna har haft invändningar mol den bakgrundsbeskrivningsom barnomsorgsgruppen givit. Däremotanser alt utredningsförslagel saknar "en inventering ochen analys av de förhållanden som man vill förändra med den föreslagnaföräldrautbildningen". Istort sett samtliga remissinslanser ansluter sig lill de mål barnomsorgsgruppenför fram, i vissa fall med tillägg och i några fall med betoning av del förstaoch andra delmålet. anser t.ex. atl tonvikten bör vara lagd på atl ge kunskap och information. i anser alt man bör ha en inriklning på fas 1och all resurser knappast finns för resien. villprioritera de två försia delmålen liksom Rädda barnen. Folkpartietsiingdomsföibund anser att det är för litet utbildning i jämförelse med fridiskussion. Kommunstyrelsen i , invandrarförvaliningen framför auinvandrare har siörre behov av kunskaper än svenska föräldrar och attkontaktmålet är speciellt viktigt för förståelse och kulturutbyte. SHSTF:srikssektion för barnsjuksköierskor menar att Iredje delmålet får större lyngd ikommande faser. Föreningenaktivt föräldraskap/lärarskap menar alt kunskapsmomentet är alltför ensidigtbetonat. Del bör omsättas i praktiskt handlande genom förbätlrade färdigheler iföräldraskap. När det gällermöjligheterna all förverkliga målen har flertalet remissinslanser anslutit sigtill barnomsorgsgruppens synsätt när det gäller fördelningen av ansvar mellansamhällets organ och de frivilliga organisationernas liksom folkrörelsernasverksamhei. Flera betonar svårigheterna atl uppnå del tredje delmålet utanfolkrörelsernas aktiva medverkan. Delta gäller bl. SÖ, LRF, kommunstyrelseni , förvaltningsutskott i ,folkbildningsutredningen, ärkebiskopen, , studieförbundetvuxenskolan liksom LO, ABF och . Utbildningsradionser sin möjlighet all medverka främsi inom ramen fördel försia målel som gälleratl öka kunskaper, men ser också som sin uppgift att belysa olikasamhällsvärderingar och ideologier på ell konkret säll. Prop.1978/79:168 8! UHÅmenar atl del är "tveksamt om det är möjligt alt uppnå dessa mål med denuppläggning och den gruppsammansättning som föräldrautbildningen föreslåsfå". Liknande tankegångar förs fram av kommunstyrelsen i ,socialförvaltningen. har "inget att invända mol denambition som kommer till uttryck i målformuleringarna. är dennavittsyftande ambition ett huvudproblem i diskussionen om atl definiera ochavgränsa föräldrautbildningen i förhållande till andra verksamheter drivna avsamhället, organisationer eller enskilda". Familjestödsutredningenanser all det saknas en diskussion om sambandet mellan mål och metodik, liksomen avvägning mellan de olika målen. När del gäller det första målet att ökakunskaper framför man "atl möjligheler skall finnas atl kalla 'experter'på olika områden till gruppdiskussionerna. När del gäller målet alt skapamedvetenhet om och påverkan av samhälleliga förhållanden finner vi det svårtatt se på vad sätt föräldrautbildningen skall kunna medverka till detta". anser att "föräldrautbildningen mera skallcentreras kring barnen och barnens behov och atl gmpperna därför bör öppnasäven för icke-föräldrar och föräldrar, som redan har äldre barn". Begreppetföräldrautbildning har av flera remissinstanser ansetts vara en olyckligt valdbenämning, bl. a. ärkebiskopen. ,kommunstyrelsen i , , socialdemokratiska kvinnoförbundframför sådana synpunkter. 3.Konkret uppläggning av föräldrautbildning kring barnets födelse Flertaletremissinstanser ansluter sig till barnomsorgsgruppens förslag när det gällerkonkret uppläggning av föräldrautbildning då man väntar barn ochnyss fått barn. EndastSveriges socialdemokratiska kvinnoförbund avstyrker helt att resurser förgruppsamtal byggs upp i institutioners regi. Barnomsorgsgmppenförslår att den ordinarie personalen iförsta hand skall medverka iföräldrautbildningen. Flertaletremissinstanser ansluter sig till förslaget, som några vill betona deövriga personalkategoriernas roll, främst socialarbetarnas och psykologernas. UHÅoch anser bl. a. att den övriga medverkande personalenär viktig när det gäller att ge stöd och handledning till den ansvarigapersonalen. liksom landstingsförbundet anser också att"kommunernas sociala service skall ingå som en självklar resurs" ochatt "samarbete sker mellan samhällets socialvård och olika företrädare förhälsovården". /SRsamt LRF pekar på de svårigheter som kan finnas för distriktssköterskorna ute ilandsortsdistrikten. FöreningenSveriges socialchefer finner det tveksamt med "lämpligheten av 6 1978/79. 1978/79:168 82 medicinsktinriktad personal som huvudansvariga" och anser del angeläget atl"såväl psykologer som socialarbetare får etl betydande infiytande påinnehåll och former för den allmänna föräldrautbildningen". Ävenkommunstyrelsen i pekar på risker med atl föräldrautbildningen blirsjukvårdsinriktad. Man anser all socialassistenternas roll bör utredasytterligare. Liknande tankegångar framförs av kommunstyrelsen i Slockholm,socialförvaltningen som anser att socialvården borde getts en mer framskjutenplals. Även Rädda barnen framhåller socialarbetarna som en resurs iföräldrautbildningen. Frånkommunstyrelsen i , socialförvaltningen framför man också vikten avatl inte avveckla de team som arbetar inom inom MVC ochBVC. vill att man "tydligare och mer konsekvent lar till varaden resurs som psykologerna inom barnhälsovården innebär". Föreningenaktivt föräldraskap/lärarskap är kritiska till all ledare rekryteras endastbland personal på mödra- och barnavårdscentralen, efiersom man har godaerfarenheler av föräldrar som ledare. Föräldrautbildningbör enligt barnomsorgsgruppen bedrivas i föräldragrupper som så långl möjliglhålls samman under gravidiielslid och spädbarnslid. Avde remissinslanser som yttrat sig har särskilt kommunstyrelsen i ,socialförvaltningen och FPU framfört atl det är viktigt att gmpperna hållsihop. Däremotanser att även om det är önskvärt att gmpperna hållssamman är "detta i många fall orealistiskt". Detla beroende på attmånga flyttar eller får plats på daghem. Samtligaföräldrar bör erbjudas att detta i föräldrautbildning. Barnomsorgsgruppen taremellertid avstånd från tanken på obligalorisk föräldrautbildning. Någrahar yttrat sig särskilt i denna fråga och ansluter sig tillbarnomsorgs-gruppens synsätt, bl. a. SAF. LRF,föreningen ,kommunstyrelsen i , skolförvaltningen, landstingetsförvaltningsutskott i och . 1detta sammanhang för några remissinstanser fram vikten av att man söker nåalla, bl. SÖ, UHÅ, LO, familjestödsutredningen, /SR, nämndenförsamhällsinformation, , kommunstyrelsen i , HCK. Avdenna anledning anser bl. SÖ, UHÅ, barnolycksfallsutredningen,kommunstyrelsen i och HCK att det behövs någon form av uppsökande verksamhet. kräver en obligatorisk föräldrautbildning. Närdet gäller sammansättning av föräldragrupperna har några av remissinstansernaframfört synpunkter om att grupperna bör vara mindre och alt andra kriterierför sammansättning av grupperna kan tänkas. Prop.1978/79:168 83 SHSTF:srikssektion för barnsjuksköierskor liksom 7'CO anser atl grupperna inte börvara större än 6-8 personer och förvaliningsulskou i Norrbottenmenar att del bör räcka med 10 träffar totalt under hela MVC och BVC-tiden.Även anser alt man bör ha en lägre ambitionsnivå medtanke på kostnaderna. Socialstyrelsenkan mot bakgrund av de angivna målen "se alternativa möjligheler tillgruppsammansättning med utgångspunkt från t. ex. gemensamma värderingar ochintressen". Kommunstyrelseni anser att andra principer vid sammansättning av grupper bör prövasän gemensamt bostadsområde för de som har sociala problem. Närdet gäller tid och plats för föräldragrupperna föreslår barnomsorgsgruppen bör kunna ha sammankomster på såväl som kvällslid. i anser att är bäst och SHSTF:srikssektion för barnsjuksköterskor att bör undvikas. anser all både dag- och kvällslid bör användas och atl mansärskilt bör beakta ensamståendes möjligheler att delta. Fleraremissorgan ställer sig bakom barnomsorgsgruppens förslag om tillgång tillkompletterande verksamheter. Hit hör bl. a. , , , , , , statens invandrarverk,kommunstyrelsen i , socialförvaltningen m. fi. Någraav remissinslanserna bl. a. UHÅ, SÖ, , centernskvinnoförbund, och efteriyserförslag som avser adoptivföräldrar. Adoptionscentrumföreslår att "flr i uppdrag alt i samarbete med derasorganisation samt landstingsförbundet utarbeta en studieplan för utbildningsfas1 som tillgodoser adoptivföräldrarnas speciella behov". Bl.a. , Rädda barnen och SÖ har framfört att det ocksåfinns skäl för kompletterande verksamhet för fosterföräldrar. 4.Arbetsformer i föräldrautbildning inom mödra- och barnavårdscentraler Blandde remissorgan som yttrat sig beträffande detta avsnitt anser t. ex. LO all detär viktigt "att grupperna får karaktär av studiecirkel, där man kan utbytaerfarenheter". /SRanser att "samtalsgrupper är lämpliga för den kontaktskapande ochkunskapsförmedlande verksamhet som avses". /SRanser liksom fiera av de som ställt sig positiva till den föreslagnaarbetsformen atl man jämsides måste framhålla möjligheten till enskilda samtal.Delta framförs också av t. ex. kommunstyrelsen i ,social-Jörvaltningen, kommunstyrelsen i , läns landsting.Föreningen aktivt föräldraskap, . Prop.1978/79:168 84 5.Innehåll i föräldrautbildning inom mödra- och barnavårdscentraler Flertaletremissinstanser ansluter sig till barnomsorgsgruppens synsätt men vill i vissafall betona ytterligare viktiga teman. "biträder i princip utredningens förslag men vill påpeka attfler av de föreslagna områdena är alternativa och kan därför vålla konflikter.Delta aktualiseras bl. a. närdet gäller invandrare och minoriteter." Iövrigt anser man att "innehållel i de teman som föreslås som basinformationi föräldraulbildningen lill vissa delar sammanfaller med den information somredan i dag förmedlas inom ramen för mödraundervisningen". "anser att relationer och attityder lill och mellan syskon bör belysas,eftersom detla kan vålla mångskiftande problem i en familj. 1 övrigt har SÖinget att erinra mot förslaget". AMSvill "framhålla belydelsen av att jämsiälldheisfrågorna och invandrarnasspeciella problem särskilt beakias". ansluter sig till uiredningens förslag liksom TCO som samtidigtframhåller alt det "innebär etl stort ansvar för gruppledaren allutbildningen verkligen blir angelägen för samtliga deltagare". /SRvill också som betydelsefullt "peka på de diskussioner som avses ske kringden egna personlighetens utveckling inför föräldraska-pel". FöreningenSveriges socialchefer har ingen invändning mot det föreslagna innehållet, medanSveriges socionomförbund anser det önskvärt atl utredningen preciserar ettbasinnehåll för utbildningen. Kommunstyrelseni , socialförvahningen vill att det på "något sätl garanteras atlvissa avsnill inte bör förbigås i utbildningen exempelvis genom en 'checklista'". Liknande tankegångar framförs av Rädda barnen. "Garantier måstefinnas för att t. ex. momeni som spädbarns trygghetsbehov diskuteras liksomolycksfallsrisker för småbarn m. HCKanger vikliga teman som innehåll i samtalsgrupper med föräldrar tillhandikappade barn. Dessa handlar om det första beskedet om barnets handikapp,skuldkänslor, uppfosiringsproblem och överbeskydd, familjens olika känslorinför det handikappade barnet, ansvarsfördelningen mellan familjen och denprofessionella behandlingssidan. SHSTF:srikssektion för barnsjuksköterskor liksom och ansluler sig också till barnomsorgsgruppens uppläggning avinnehåll. Den sistnämnda organisationen anser atl all personal måste fl"en kvalificerad utbildning i könsrollsfrågor - jämställdhetsfrågor". Familjestödsutredningenanser att "innehållet måste konkretiseras för att kunna svara mot olikaföräldragruppers behov". Barnolycksfallsutredningenfinner det beklagligt atl utredningen "inte gett olycksfall ochförebyggande av sådana en större plats i betänkandet". Prop.1978/79:168 85 anserman alt föräldrautbildningen bör "tillförsäkra föräldrarna åtminstone eltminimum av baskunskaper". Därför föreslår man au "föräldrautbildningbör ske utifrån en utbildningsplan". Flertaletremissinstanser släller sig bakom barnomsorgsgruppens förslag och betonar oftavikten av pappans aktiva deltagande på BB. Detta framhålls särskilt avföljande; , utbildningsradion, kommunstyrelsen IStockholm, invandrarnämnden, kommunstyrelsen I , SHSTF:s rikssektion förbarnsjuksköterskor, och Föreningen i samhällelsom också framhåller betydelsen av "all båda parter flr chans all bearbetasitt speciella utgångsläge som föräldrar". Landstingetsföivaltnlngsulskott i är tveksamt till föräldrautbildning underBB-tiden, bl. a. med tanke på de långa reseavstånden som kan "skapa slorasvårigheter för papporna alt slälla upp, såvida inte någon form avresekostnadsersättning kan utgå". anser inte att det räcker med att pappan inbjuds utan "attde nyblivna papporna uppmuntras att komma så ofta de önskar". Kommunstyrelseni , invandrarnämnden instämmer i att "föräldrautbildning på BBkräver ett nyu klimat på hela BB-avdelningen". Fleraremissinstanser ställer sig positiva till förslagel om inrättande av ensärskild funktion för "BB-handledare", t. ex. /SR,kommunstyrelsen i och samt SHSTF:s rikssektion förbarnsjuksköierskor. Utbildningsradionanser i detla sammanhang alt "BB-personalens samtalsgrupper bör stödjasav material som behandlar grupparbete, samarbeisfrågor, insyn i hur det egnasjukhuset fungerar och roll vad gäller personalensarbetsförhållanden. Först med ulgångspunkt från en ökad trygghet i den egnaarbetsrollen kan möjligheler ges till en ändrad attityd gentemot föräldrarna,en attitydförändring som är viktig inle minst med tanke på invandrarföräldraroch föräldrar som fåll ett handikappat barn." Användningav material i föräldrautbildningsgrupper Samtligaremissinstanser som har yttrat sig över detla avsnitt släller sig i principbakom utredningens synsätt liksom de konkreta förslagen. Föreningen barnensrält i samhället efterlyser i delta sammanhang en utvärdering av de olikamaierial som används inom studieförbundens försöksverksamheter. 1978/79:168 86 Ettstort antal remissinstanser har yttrat sig kring detta avsnitt och betonarviklen och behovel av ulbildning och fortbildning. 1 princip är man positivtill utredningens förslag. framför idetta sammanhang att man för sin del anser att "gruppledaren i kraft avsin yrkesroll automatiskt kommer all tillskrivas en större betydelse i gruppenän vad ulredningen önskar. vill uppmärksamma risken med auväsentliga frågor rörande föräldrautbildningens avgränsning hänskjuls lillgruppledare och utbildningen av dessa". 1 övrigt kommer "genom remissvaren på berörda utbildningsplaner inom aktuella vårdyrkenalt verka föratt grundutbildningen anpassas till de krav som den föreslagnaföräldrautbildningen kommer att ställa". a. att "det arbetssäll och de arbelsformer som ulredningenlalar om skall gälla för föräldrautbildningen har beaktats iläroplansarbetel". "kommer i sitt arbete att beakta barnomsorgsgruppens förslag au det iberörda utbildningsplaner klart bör framgå atl utbildningen bl. a. syftar lillarbete med föräldrautbildning". Vård77 "har i sitt arbete, i allt väsentligt beaktat barnomsorgsgruppensförslag till förändring av berörda utbildningar". "Omstatsmakterna beslutar att föräldrautbildning skall starta med den uppläggningsom föreslås av utredningen kommer UHÅ att i samarbete med SÖ ta hänsyn tilldetta i sitt fortsatta arbete med utbildningsplaner för berördautbildningar." Kommunstyrelseni , invandrarnämnden vill uttrycka sin tillfredsställelse överuiredningens förslag "atl invandrarkunskap måste ingå i all utbildning föraktuell personal, både grundläggande sådan och fortbildning. Men till detlamåste läggas: vi måste aktivt sträva efter att få fram fler och fiertvåspråkiga människor i t. ex. denna personal". anser alt "de i betänkandet uppräknade utbildningarna ärför snävt inriktade. Listan bör därför kompletteras. Som exempel kan nämnas atlmånga socionomer från social linje fungerar som handledare, arbelar inom PBUetc". Istort selt samlliga remissinstanser som yttrat sig kring detta avsnitt harställt sig positiva till förslaget och betonar vikten av att invandraraspektenblir beaktad. En rad mycket konkreta förslag framförs i detta avseende. SÖ"anser det myckel viktigt att invandrarorganisalionerna flr informationom och infiytande på uppläggningen av föräldrautbildningen. Dessaorganisationer kan i sin tur positivt påverka rekryteringen till utbildningen". Prop.1978/79:168 87 anför sammanfattningsvis: "För atl göra den föreslagnaföräldraulbildningen för invandrarföräldrar meningsfull anser följandeåtgärder vara de väsentligaste: attbarnets språkutveckling behandlas ingående redan i den försia fasen avföräldraulbildningen atlmödra- och barnhälsovården tillföres kontaktassistenier och ivåspråkig personal atlinvandrarorganisalionerna får medverka i uppläggningen och ulformningen avföräldrautbildningen och atl de får ekonomiska resurser för alt informera omoch medverka i utbildningen atlsjukvårdshuvudmännens ansvar fastställes." Utbildningsradionanser "att relevant invandrarkunskap bör ingå i all personalutbildninginom mödra- och barnhälsovården. Utbildningsradion vill också undersirykavikten av att informationsmaterial inom föräldrautbildningsområdet produceraspå invandrarspråk". Kommunstyrelseni , socialförvaltningen delar uiredningens uppfattning "att del iell första skede kan finnas behov för föräldrar med samma språkliga ochkulturella bakgrund att bilda egna grupper". villockså "väcka frågan om inle fast tolkpersonal borde finnas vid vissa MVCoch BVC som har hög besöksfrekvens av invandrare". Invandrarnämndenbedömer förslagen som myckel positiva. anser man alt"grundidéerna i 'Föräldrautbildning' är svenska och måste vara det, menockså 'invandrarförslagen' är pålagligl svenska". "Invandrarnas egenkulturår bara respekterad, inte aktivt tagen i anspråk och inga förslag omkulturutbyte finns. Därmed blir svenskar och invandrare inte jämlikar, somtillsammans och på jämställd fot skapar elt samhälle." Kommunstyrelseni , socialförvahningen vill understryka utredningens synpunkter på"invandrarnas behov av att i kontakterna med MVC, BB och BVC få mötapersonal, som talar deras eget språk och som besitter kunskaper om såväl derasegen kullur som om det svenska samhället. Bäst tillgodoses naturligtvis detta behovgenom ivåspråkig personal". "Inte minst är det viktigt att ledare avföräldragmpper för invandrare kommer från den egna gruppen." Socialförvaltningenanser, "atl det i brist på utbildad ivåspråkig personal inom vård- ochbehandlingsområdet, finns ett stort behov av tvåspråkiga medarbetare medungefär den funktion, som barnomsorgsgruppen beskriver. Benämningen'kontakttolk' förefaller dock olyckligt vald, då den kan komma au medföraoklarheter i förhållande till tolkfunklionen". "delar utredningens synpunkler att del är angelägel att MVC, BB och BVCkan tillgodose invandrarnas - och minoriteternas - behov och alt det fördettaändamål kan vara värdefullt atl 'kontakttolkar' anställs. Avgörande vidrekryteringen bör vara all de själva kommer från den akluella invandrar- ochminoritetsgruppen". Iövrigl "beklagar att utredningen inte mera uiföriigi har Prop.1978/79:168 88 behandlatinvandrarnas och minoriteternas behov av föräldrautbildning och vad denna i såfall skulle innehålla och hur den skulle utformas". Denförsta informationen till föräldrar med handikappade barn Deremissinstanser som behandlat avsnittet är i stort sett positiva tillutredningens förslag. Socialstyrelsenanser dock atl "begreppel 'den första informationen' bordedefinierats". anser att stödet måste "anpassas så all det ocksåtillgodoser invandrarföräldrar med handikappade barn". Landstingsförbundetmenar att det också till viss del är fråga om "samverkan dels mellanolika personalkategorier inom och dels mellan olikahandikapporganisationer och befattningshavare med primärkommu-nall ochlandstingskommunalt huvudmannaskap". Utbildningsradionframför "att det i första hand är elt psykologiskt - kalla det gärna medmänskligt- slöd som alla föräldrar till handikappade barn behöver". Man vill också"kraftigt understryka vikten av information till allmänheten och föräldrarsamt behovet av grundutbildning/fortbildning av berörd personal". Kommunstyrelseni , invandrarnämnden anser "atl man måste kräva, atl forskningomedelbart initieras, forskning om dessa barns språkutveckling,kulturkollisioner, sociala förutsättningar etc." och menar då dehandikappade invandrarbarnen m. fl. Resursbehov,föräldraförsäkring m. m. Socialstyrelsenliksom Svenska kommunförbundel släller sig positiva till utredningens förslagom införande av ett särskilt utvecklingsbidrag . Frånflera håll framförs emellertid att man anser att staten bör ta en större andelav kostnaderna. förewwgen Svenges5oa'fl/c/7e/'É'/'anser att det föreslagna utvecklingsbidraget är otillräckligtoch att det är "nödvändigt att få ett större statsbidrag till en nyverksamhet av typ föräldrautbildning och ett statsbidrag som inte är tidsbegränsat". Kommunstyrelseni framför att enligt dess mening "bör staten i princip bära helakostnaden för föräldrautbildningen". Kommunstyrelseni framför att det försök med föräldrautbildning som genomförs i Luleåkommun för med sig avsevärda kostnader utöver ordinarie verksamhet.