prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Iövrigi bör, på molsvarande sätt som belräffunde barnavårdslugen. följundebestämmelser i nykterhelsvårdslugen unses omfuiiade uv del särskildabeslulsförfarandel: 13 S 2 mom. undru slyckel förslu meningen och iredjesiycket, 18 S försia slyckel och på grund därav även 15 S, 21 S, 22 S fjärdesiycket andru och iredje meningurnu, 25 S,27 S iredje styckei, 35 S,36 S undraSlyckel (b, c och d), 37 S,38 S, 44-46 SS, 49 S1 mom. första slyckel, 51 slyckel, 52 S, 54 S, 55 S och 58 S- Vadsärskili beträffar 49 S så innehåller den i I mom. föreskrifter om"försökspermission". Sådun innebär all den intagne får på försökvislas ulom anstalten under ålersloden av vårdtiden eller under viss del därav.Samma puragraf har i 2 mom. en beslämmelse om "lillfällig permission"(högsl ). I vud bestämmelsen om möjlighel lillförsökspermission uvser ålersloden av vårdtiden synes den motsvara vad som iandru summanhung brukar kallas uiskrivning på försök eller- för fängelsestraffetsdel - villkorlig frigivning. Dessa regler bör anses omfuliude av del särskildalagsliftningsförfarandel. Motsatsen bör däremot unses gälla för regler omtidsbegränsad permission. 49 S 2 mom. omfattas inle av del särskildaförfarandel. Iövrigi torde endasl 58 S larva särskild kommentur. Den handlar visserligen baraom del fall atl någon som är hemfallen åt alkoholmissbruk vill frivilligt ingåpå allmän . Då får han enligi siadgandel tasin där. Ett villkor härför är emellertid all han skriftligen förbundit sig atlstanna kvar på anstalten , högst . "Den, som ärsålundu inlagen å allmän vårdanstalt, må kvarhållas , som angivesi den skriftliga förbindelsen, men må, när omsländighelerna därtill föranleda,utskrivas lidigure". På grund av kvarhållningsrälten måsle också 58 Sanses omfattad av del särskildu förfarandel. SOU1'»78:34 Sjwcialmoiiycrlng 199 Lagen om beredande av sluten psykiuirisk vård i vissa lällsann anknytande lagstifining 1 /(. ',i,'(7; (1966:293) om beredande av sluienpsykialrisk vård i vis.sa Jall är lill en början den cenlrulu materiellatvångsbestämmelsen, 1 S, omfallad av del särskilda lugsliflningsförfarandei.Delsammu gäller 3 S- Flerialel regler i lugens uvsnili om inlugning för vård(3-12 SS) iir av förfarundckarukiär. Dc präghis av en slrävan all slärkarällssäkerhelen så myckel som möjligl. 4 S hundlur om vem som får unsöku omnågons inlugning. 5 S föreskriver ull vårdinlyg skull bifogus och anger vudvårdinlyg skull innehålla. 6 S reglerar vem .som är behörig all utfärdavårdinlyg. Dessu regler bör inle anses omfuliude uv del siirskildalagsliftningsförfarandel. I 7 S omluiius förslu, undru och fiärde slyckenu av delsiirskildu förftirundci (femle slyckel synes varu av ren konsekvenskaraklär).Här ges polismyndigheten befogenhei all i brådskande fall omhiinderiu någon,som sunnolikl ur psykiskt sjuk och furlig för annans personligu säkerhei elleregel liv. Om handling;irnu är i ordning och sunnolika skälföreligger för ull vård kun beredus med slöd av lagen, får den unsökningenuvser lus in på sjukhus (8 S). Därefier skall överiäkaren efter undersökning avpatienten snarasi möjligl prövu, om vård kan beredas denne med slöd av lagen.Prövningen skall som regel görus senusi lionde dugen efter inlugningen. Finneröverläkuren ull lugens Ibruisuiiningur ur uppfylldu skull han beslula, allpuiienien även i forlsällningen skall vuru iniugen på sjukhusel. 1 annat fullskull han skrivu ut denne (9 S). Dessu bestämmelser omfutlus uv delsiirskildu lagsliftningsförfirandei. 13 S om kvurhållningsräiien och möjlighelerna i allmänheiall ulöva ivång mol palieniens person omfaiias av det särskilda förfarandel.Delsammu gäller, som lidigure anföris, 15 Som granskning och kvarhållande avbrev och dylikl. 14 S handlar om lillsiånd för patienten all vislas på egenhand ulom sjukhusområdei eller lillfälligl . Dettu sladgunde bör, såsom avseende verkställigheismodaliteier,inte unses omfutlal av del särskilda beslulsförfarandel. Beslämmelserna om sluilig uiskrivning i 16 S omfattasdäremoi uv del siirskilda förfarandel. Deisummu giiller föreskrifiernu rörandeuiskrivning på försök i 19 S och 20 S förslu slyckel. Avsniliei om besvär m. m. (21-27 SSlsynes inte innehållanågon föreskrifi .som omfuuus uv del särskilda förfurundel. Del gör ime helleruvsnitlel om nämndernu (uiskrivningsnämndernu och psykialriska nämnden, 28-34SS). Handriickningspuragrafen (35 S) synes omfallad uv detsärskildu förfurundel. 1 unslulning lill lugen om beredande av sluien psykiatriskvård i vissa fall bör nämnas lagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökningi brottmål. 1 8 S i sisinämnda lag föreskrivs att den som är på fri fot ochskall undergå rätispsykialrisk undersökning är skyldig ull inslälla sig förundersökning på lid och plals som undersökningsläkaren besiämmer. Enligi 10 Sskull polismyndighet på begäran uv undersökningsläkaren lämna handräckning om misslänkl, som ar på fri foi, inie släller sig lill förfogande för 200 Specialmoiivering SOU 1978:34 undersökningen.Dessa besiämmelser är omläiiade uv del särskilda förfarandel. Vidare kanenligt 9 S domsiolen under vissa föruisänningar besluta au misslänkl, som är påfri foi, skull lus in på viss rätispsykialrisk klinik för undersökningensgenomförunde. I regel får inlagningsliden då vuru högsl ire veckor.Kvurhållningsrall föreligger. Föreskrifterna härom i 9 S första och undruslyckena omfattas av del särskilda förfarandet. Av del föregående har framgåttull deisummu 9 u S om rull uu kvurhållu brev. Se vidure under 8 Skyddelför den kroppsligu iniegrilelen. Lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt uivecklingsslörda (omsorgslagen)innehåller dels bestämmelser om rätt lill omsorger (och vissa därlillanknytande organisaioriska regler) och dels bestämmelser om skyldighet allunderkasta sig omsorger (och vissa väsenlligen därtill anknylandeorganisaioriska regleroch förfaranderegler). Reglernaom rälien lill omsorgerkan förbigås här. Och av ivångsreglernuurdei i princip baru de maleriellu soinomfattus UV del särskilda förfarandet. Omsorgslagenär såtillvida speciell som den omfattar både föreskrifter om vårdlvång ochföreskrifter om skolplikl (särskolplikl). Som slagits fast i det föregåendeomfattas "tyngre tjänsteplikter" av del särskilda lagsiiftningsförfarundet,enär det ingår ell elemeni av rörelsefriheisinskrankning i dem. Skolplikl laranses höra hil. 1 själva verkei kansärskolplikien leda lill mera av ingrepp iregeringsformens skydd för rörelsefrihelen än den vanliga skolplikten. Enligiomsorgslagen kun mun nämligen i vissu full besluiu (28 S)-och i vissl fulltvångsvis genomdriva (54 S)-all en särskolelev bor annorstädes än i del egnahemmel. Molbakgrund av det sagda bör följande bestämmelser i omsorgslugen anses omfaltadeuv det särskilda förfarandel: 24-26, 28 och 30 SS. 31 S försia Slyckel, 34, 35,38, 39 och 40 SS saml 54 S. Vadsärskilt belräffar 34 S om vård i vårdhem eller spcciulsjukhus för psykiskiulvecklingssiördu så avser denna paragraf visserligen huvudsakligen fall då deberörda samtyckt lill vården. Men eftersom ime enbarl såduna fall avses bör 34S (och inle bara 35 S) tas med här. Smiliskyddslagen(1968:231) bör lill följande delar anses omfallad av del särskildalagsliftningsförfarandel: 4S som styr lagens lillämpningsområde, 6S, 7Sförsia-tredje slyckena och 8S om skyldighet all underkasta sig undersökning ochvård för allmänfariig sjukdom, 11 S om isolering av befolkningen inom visslområde, 12 S, 14 S försia och andra styckena, 15 S iredje slyckel och 16 S omskyldighet alt underkasta sig undersökning och vård för venerisk sjukdom, 25 Som polishandräckning, 27 S om böiesstraff förden som bryier motisoleringsföreskrift och 30 S om befogenhei i vissa fall för regeringen altförordna om avspärrning av vissl område för alt hindru att smittsam sjukdomsprids. Vissu besiämmelser i övrigi Syflel med den nu gjordu genomgången uv cll unuil cenlrulurörelsefrihelsbegränsande lagar har vuril ull ge cn bild uv hur gränsen skalldras mellan lillämpningsområdena fördel särskilda och del vunligulagsliftningsförfarandel. Ulöver de lagar som sålunda nämnls finns delemellerlid åtskilliga andra bestämmelser som begränsar rörelsefrihelen ochdärför skall omfattas uv det särskildu lugsiiftningsförfurandel. All här räknaupp ullu dessu besiiimmelser kan inle unses behövligi och ur f ö. knuppusiheller möjligl. Här må hänvisus lill den systemuliska framslällningen i bil. 10i fri- och raiiighelsulrednings betänkande SOU 1975:75. Endaslföljunde må lilläggas. I lagen (1973:558) om lillfälligl omhänderlagande omfattas1-3 och 8-10 SS UV del särskilda förfarandet. 1 fråga om lagen (1976:51 l)oinomhändertagande av berusade personer m. m. gäller detsamma för frumsi 1, 3 och4 SS sumt 7 S iredje slyckel. Av lagen (1975:89) om ordning och säkerhei inomjärnvägsområde omfattas 1 S och 2 S försia och andra slyckena av del särskildaförfarandel. Hur må också pekas på 54 S sjömanslagen (1973:282) som gerbefulhuvaren befogenhei all hållu brottslig sjömun kvurombord lills denne kanöverlämnas lill svensk myndighei. Denna beslämmelse omfaiias av del särskildalagsliftningsförfarandel. Detsamma gäller en moisvurunde regel i 5 kup. 5 Slulijanslagen (1957:297. se 1967:71). Grundläggunde lugregler rörande pass omfutlus uv delsärskildu lagsliftningsförfarandel. Härmed avses främst en regel om atl maninte får lämna rikel uiun uti hu pass. Vidure avses därmed summunhängunderegler som anger de muieriellu förulsällningurnu för ull få puss resp. drubbasuv pussels åierkullande. (Förslag till pusslug hur lagls frum i proposilionen1977/ 78:156). En beslämmelse i 14 S iredje slyckel naturvårdslagen(1964:822) bör omnämnus. Behövs särskili skydd för djurlivei inom vissl områdefår enligt dellu studgunde regeringen eller myndighei som regeringen besiämmermeddela bl. a. föreskrifter som inskränker allmänhetens eller markägarens räu ulluppehålla sig inom området. Frågun, om en avspärrning av ell markområde berörregeringsformens rörelsefriheisskydd, beror i försia hand av hur stort detområde ärsom del gäller. (Även andra fakiorer lorde spelu in, i. ex. hur längeavspärrningen avses varu sumi dess iniensilel.) Emellerlid inneburiagstadgandet.som trätt i kraft den , alt normgivningsbefogenheidelegeras. Slöd i 8 kup. regeringsformen lorde suknus för au i denna delegeringinkluderus befogenhet ull besluiu rörelsefrihelsbegränsande normer. Man tordedärför få utgå från all siudgundel inle avser ull leda lill begränsning avrörelsefrihelen i regeringsformens mening. Del omfattas då inle av delsärskilda lagstiftningsförfurandel. Har må slulligen pekas på reglerna i 34, 35, 37 och 38 SS(saml 81 S försia slyckel p. 4) civiljörsvarslagen (1960:74. omirycki 1975:712)om uirymning, omfiytining, borinytlningsförbud och infiyilningsförbud.Föreskrifterna härom är tillämpliga baru vid krig eller krigsfuru. De beröremellerlid rörelsefrihelen. En sådan beredskapslagsliftning som dessubesiämmelser ulgör omfalius därför av del särskildu lagsiiftningsförfarundet. 102 Spcdalinoilvering SOU 1978:34 Delsärskilda lugsiiftningsförfarandet omfuttur regler om sådun tjänsteplikt sommåste anses begränsa rörelsefriheten. ex. värnplikt, skyldighet allfullgöra vapenfri ijunsi saml skolplikl. hör däremoi inle så begränsadeuliggunden som i. ex. skyldigheten ull åiugu sig kommunala förtroendeuppdrag.Meru preciserut har i det föregående berörts reglerna i omsorgslagen omsurskolplikt. De bestämmelser i skoUagen (1962:319, omirycki 1970:1026) somsålundu omfuilas uv del särskildu förfurundel är 30, 31 och 33 SS, 34 S förstaoch andra slyckena, 35 och 36 SS, 39 S undru slyckel och 39 u S försia styckei.Också 25 a S skollagen om läkarundersökning bör uppmärksummus (SFS 1975:159).De besiämmelser i värnpUkislagen (1941:967. omirycki 1969:378)som omfulius uvdel särskilda förfarandel är i försia hand följande: 1-5 SS som innehållergrundläggande bestämmelser om värnplikt, bl. u. om värnpliklsåldern ochfrikallande på grund uv sjukdom och dylikl, 27 S om ulbildningsliden,beredskapsövningar m. m., 28 S om mobilisering sumi 40 S om hämlning genompolisens försorg. Också civilförsvarsplikien lorde få unses böru hil. Följundebestämmelser i civiljöisvaislagen bör på den grunden anses omfattade av delsärskilda förfarandel: 11 S, 12 S 1 mom., 19 och 77 SS, 79 S 3 mom. och 81 Sförsia siycket I). 8 Skyddet jör den kroppsliga integriteten Enligtulredningens förslag skall förslag till lag som angår begränsning av skyddelför kroppslig inlegritel omfattas av det särskilda lagsliftningsförfarandelenligt 2 kap. 12 S tredje slyckel regeringsformen. följande redovisar ulredningen en ulföriig exemplifiering av befinlligarätligheisinskränkande besiämmelser i nu gällande lagsiiftning i frågu om delskydd mol kroppsvisiiaiion eller annal pålvingal kroppsligt ingrepp somregeringsformen ger varje medborgare. Idenna exemplifiering förekommer bestämmelser som redan gåtts igenom i lidigareavsnitt, främsi i fråga om rörelsefriheten (avsniu 7). Sådana bestämmelserskall även på grund av all de ulgör ingrepp i skyddel för den kroppsligainiegrilelen omfattas av del särskilda förfarandel. Uilänningslagsiiftningenbehandlas inle i della sammanhang. Ulredningen ålerkommer lill den ispecialmoliveringen lill 2 kap. 20 S iredje styckei regeringsformen. Dengällande rätligheisinskränkande lagsiiftningen delas i del följande in i fyragrupper, nämligen u)pålvingal kroppsligt ingrepp, som innebär våld mol människokroppen, b) påtvingat kroppsligt ingrepp iannal fall, dvs. kroppshesikining, främsi läkarundersökning, sumi smärreingrepp uv lyp vuccinuiion, lagande av blodprov eller fingeravtryck, c) kroppsvisilation eller såledesundersökning uv någons kläder eller av del som någon bär med sig, samt d) samhälletsräll all i andra fall ulöva våld mol enskildu personer, dvs. en meru generell räu fördel allmännas verkställande organ lill våldsuiövning för genomförande av vissa förvaliningsuppgifter. SOU 1978:34 Spcdalniollvcring 203 Eftersom gränsdrugningen mellun de fyru gruppernu inlc ärenlydig. blir indelningen i viss mån godlycklig. Så t. ex. lorde enkroppsvisiluiion, som innebur uti inle endasl kläderna hos en person undersöksulan även kroppens huligheier (vid narkolikabroii exempelvis), niirmasi varaull unse som kroppshesikining. Skyddel i regeringsformen äremellerlid delsammaförde fyrti grupperna, vurförgodiycklighcten i gränsdrugningen inle äraviniresse i nu förevarunde sammanhung. a) Pålvingui kroppsligt ingrepp, som innebur våld molmänniskokroppen De nu medgivna pålvingude kroppsligu ingrepp sominnefuliur våld är betingade av främst medicinska skäl. Den som rned skäl kun untas kommu atl på grund av sinkönsdrift begå broll som medför ullvurlig fara eller skada för annun eller pågrund uv könsdriftens ubnormu inrikining eller styrka åsamkas svårl själsligtlidunde eller unnun ullvurlig olägenhel får kasireras enligi lagen (1944:133)om kasircriiig. Suknur någon på grund av rubbad själsverksumhel förmågu uttlämna gilligl .samlycke lill kastrering, får hun enligi 2 S kuslrerus, även omsådunl samlycke inle föreligger. förmyndare,make eller, i fråga om den som är inlagen på ullmän vårdunsiull, unsluliensläkure eller föresiåndure skull beredus lillfälle all yllru sig ochsociulslyrelsen skall ge siu lillsiånd. Transplantationslagen (1975:190) äger lillämpning påsådunu ingrepp som innebär all organ eller annul biologiskt muieriul lus frånlevunde eller uvliden person för behandling av sjukdom eller kroppsskada hosunnan person (1 S). Ingrepp enligt denna lag på levande person får i regelförelus endusi om denne skriftligen sumiyckl lill ingreppet (4 S försiasiycket). På den som inle fylll el ler som på grund av psykiskabnormitet saknur förmåga ull lämnu sådunl sumiycke för dock ingrepp ske ommedicinska skäl påkullur uu biologiski muterial för transplantation las frändenne. Vederbörundes vårdnadshavare, förmyndare eller god man skall beredaslilKulle all yllra sig och skull ge sill tillstånd. Ingrepp färinle företas mol givarens vilju (4 S undru siyckei). Beslämmelse i dennu lug,som utgör slöd för alt ingrepp i vissu full kan görus uiun all uiiryckliglsamlycke föreligger, kommer all omfuUus av del särskilda beslulsförfarandel. I deiiu summanhung berörs ime nu gällande abortlag(1974:595). enligi vilken havundeskup får avbryias endasl på begäran av denhavande kvinnun. Enligt lidigare bestämmelser, vilka upphävdes , fickhavandeskap uvbrylas under vissu villkor utun den havande kvinnans begärandärom. Enligt nu gällunde steriliseringslug (1975:580) får steriliseringulföras endusi på begärun uv den som skull steriliseras. Del kan således inlevuru fråga om ell pålvingal kroppsligl ingrepp, varför även dennu lag fulleruianför del särskilda beslulsförfarandels lillämpningsområde. Skulle emellerliddessa bådu lugur ändras så, ull uborl eller sierilisering kunde aga rum utanmedgivande,skulle dellu självfullei medföru alt del särskildu förfarandel blevlillämpligl. :04 Spcdalinoilvering SOU 1978:34 b) Pålvingal kroppsligl ingrepp i annat läll följande berörs sådanu besiämmelsersom medgerpåtvingade kroppsligu ingrepp i undra full än som redovisats undera).Frarnslullningen uvser sådunu ingrepp, som innebär besiklning avmänniskokroppen, dvs. Främsi avses därmed lukurundersökning,smärre ingrepp av lyp vaccination saml lagande av blodprov och fingeravtryck. 1 28 kap. rällegångsbalken finns besiämmelserom bl. Belräffunde den som skäligen kun missiiinkus för brou, somkun medföru fängelse, lår, för eftersökande av föremål som är underkusiulbeslag eller eljesl för all ulröna omsländighel, som kan äga belydelse förutredning om brottet, kroppshesikining företas (12 S). Om del erfordrus förblodprov tas, liksom, om det kan ske utan nämnvärt men, unnun undersökningulförus. stadgande omfötias av del särskildu förfurundel. Enligi 28 kap.14 S rällegångsbalken får av den som är anhållen eller häklud lus fotografi ochftngcruviryck. Dettu gäller även annan, om del erfordras för uiredning avbroll, som kan medföra fängelse. Tagande av fingeruviryck är ett ingrepp i denkroppsligu iniegrilelen och besiämmelsen i 14 S skull på grund härav falla inomdel särskilda förfarandels tillämpningsområde. Däremot kun, enligt ulredningensmening, tagande av fotografi inle unses vuru ell kroppsligl ingrepp i sådanmening alt del innebär en inskränkning i skyddel för den kroppsligaintegritelen. Beslämmelserna i om ivängsmedel ibrottmål, bl. a. om kvoppsbesikvning,äv liUdrnpUga i -iirende om uvliimningenligt föreskrifi i 16 S lagen (1957:668)om utlämningJÖr bron och 12 S lagen (1959:254)omullämning för broll lill . Enligt 37 S mUitära råiiegåiigslagen (1948:472) fårbesirulTningsberäiligud befallningshavare med anledning av broll, somunderlydande är misslänkl för, förordna om kroppshesikining. Även dennubeslämmelse omfattas av det särskilda förfarandet. Enligi lagen (1976:1090) om alkoholuiandningsprov harpolisman rätt alt företaalkoholuiandningsprovdels pådensomärskäligen misslänklförbrott, främsi trafiknykierhelsbrott, om frågan om den misstänktes alkoholpåverkankan få belydelse för uiredning om broilei, dels ruiinmässigi på motorfordonsförare i vissa situationer ulan all misstanke om irafiknykier-heisbroiiföreligger. skedde uiundningsprov i huvudsuklig överensstämmelse medde ovannämnda reglernu om kroppshesikining i 28 kap. 12 S . Densom vägrar medverku vid alkoholuiandningsprov får underkaslas blodprov ochläkarundersökning (4 S). Det särskilda förfarandet är lillämpligl på sisinämndastadgande. Deisummu gäller 3S lagen (1976:511) om omhänderlagande avberusade personer m. m. Där studgus ull om del behövs med hänsyn till denomhändertagnes tillstånd, skall han så snarl del kan ske underkastasläkarundersökning. 1 broumål kan allmän domsiol beslula om läkarundersökningom sådun anins få belydelse för bl. u. besiämmunde uv påföljd. I det följundeupplugnu bestämmelser, som ivingar en misslänkl person all underkasta sigläkarundersökning, faller inom del särskilda förfarandels lillämpningsområde. Enligt 7 Slagen (1964:542) om personundersökning i brottmål k'dn rälien, om skäl diirtill föreligger, förordnu läkare all avgeläkariniyg ungående misslänkl. Innan någon döms lill internering elleröverlämnas lill öppen psykiuirisk vård eller någon som ej fylll aderion år dömslill ungdomsfängelse, skall sådunl kikurinlyg uvges uv psykiuier.omrälispsykiulrisk undersökning inle redan verkställts. Den som ej är häktad ärpliklig alt inställa sig för läkarundersökning. Om han uteblir, fårpolismyndigheten genom handräckning hämla honom till undersökningen. Enligt 1 S lagen (1966:301) om läiispsykiairiskundersökning i broiimål kun rullen besluiu om undersökning uv den misstänktessinnesbeskuffenhei (rälispsykiulrisk undersökning). Sådunl beslul får meddelusom den miss-liinkie erkänt gärningen el ler överiygunde bevisning förebruglsullhan begåll gämingen. Den som ej är häktad är pliklig ull inslällu sig förundersökning. Om hun inle frivilligl medverkur, kun han tvångsinias på rälispsykiulriskklinik. skall pu begärun liimnu hundrackning. Enligi lagen (1966:293) om beredande av sluien psykialriskvård i vissa fall får inlugning på sjukhus med stöd av lugen ske efter ansökaneller efter domstols förordnande. Till unsökan skull fogus vårdinlyg. Såduntinlyg får enligt 6 S undru Slyckel ulfärdas endast i omedelbaranslulning lillpersonlig undersökning av den som ansökningen uvser. Den som får göru unsökunom inlugning äger förunsiulia om sådun undersökning. Bestämmelser ompolishundräck-ning finns i 35 S. Dennu beslämmelse ger slöd för alt ivång fårlillgripas mol person som inte frivilligl släller sig lill förfogande förundersökning och skall unses omfutlud av det särskilda förfurandet. I dellu sammanhang skall också nämnas bestämmelser omblodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper, s. k.rälisanlro-pologisk undersökning, i mål om faderskap enligi 3 kap.föräldrabalken, iniagna i 1 S lagen (1958:642) om blodundersökning m. m. viduiredning av jaderskap. Som ivångsmedel unvänds vile (2 S). Reglerna omfattasav del särskilda beslulsförfarandel. Enligi regler i smittskyddslagen (1968:231)år den somlider av allmänfarlig sjukdom eller ar smiuoförande av sädan sjukdom skyldigall låla undersöka sig av läkare (6 S). Exempel på andru bestämmelser i dennalag som skall omfutlus uv del särskildu förfurundel är 8, 12, 15 och 25 SS.Sisinämnda bestämmelse ger slöd för polishandräckning. Har må också omnämnus 5 S lagen (1960:408) om behörighelan utöva läkaryrket. 6 S lagen (1963:251) om behörighel all utövalandläkaryrkei och 5 S lagen (1965:61) om behörighel atl utöva veierinäryrkeim. m. Dessu besiämmelser. enligt vilka läkare, tandläkare resp. veierinär ivissl fall är skyldig all undergå läkarundersökning, omfattas av del särskildulagsliftningsförfarandel. Besiämmelsersom innebärskyldigheiuu underkusia sigkroppshesikining, främst läkarundersökning, för den som exempelvis ärsysselsatt med livsmedelshantering bör anses omfuliude uv del särskilda beslulsförfarandel.Som exempel kan nämnas 21 S livsmedelslagen (1971:511). 1 lagen (1976:600) om offenUig ansiäUning har lugils införeskrifter om vissa tvångsåtgärder bl.a. läkarundersökning (13 kap. 2 S).Denna beslämmelse skall omfalius uv det särskildu beslulsförfarandel. Lagen (1974:203) om kriminalvård i ansiall innehåller iprincip bestämmelser av konsekvenskaraklär, dvs. dessa ulgör intesjälvständiga ingrepp i 206 Spccialnioiivcring SOU 1978:34 fri- och räilighetsskyddel och omfaiias inle uv del särskilduförfurundel. unduniug lorde dock ulgörus uv 10 S, som siudgur all inlagensom eu led i behandlingsplaneringen hur att vid behov genomgåmedicinsk-psykologisk eller annan särskild behandling. 1 lagen (1954:579) om nykterhelsvård omfattas vissa deluruv 13 S uv del särskilda förfarandet. Deisummu gäller 16 och 17 SSbamavårdslagen (1960:97). 5 S lagen (1964:450) om åtgärder viil samhällsfariigasodaliiei och 21 kup. \0 jöräldrabalken. Med slöd uv dessa siadganden kanläkarundersökning beslutas.