prop · G203206 · 1978-12-31 00:00:00 — Projektet för nordisk kollektivtrafik (NORDKOLT) syftartill au redogöra för och bedöma utvecklingsmöjligheterna för persontransporlsyslem.särskilt kollektivlrafiksyslem i mindre och medelslora tätorter. Slutrapporterberäknas föreligga i tryck under innevarande halvår. Projektet tog sikte på alt underlätta de funktionshämma-desanvändning av teletjänster. Slutrapporten förelåg i tryck i mitten av (NU A 1978:2). Frågan om tvärgående flygförbindelser mellan de nordligadelarna av , och (NU A 1976: 17) har behandlats av en arbelsgruppmed representanter för de norska, svenska och finländska irafikmi-nisterierna.En principöverenskommelse har träffals mellan trafikministrarna om alt uppräUaflygtrafik på linjen --från och med den . Regeringen har föreslagit aU enriskgaranti ges lill reguljär flygirafik på denna sträcka (prop. 1978/79:149). Vidare pågår etl projekl för all undersöka möjlighelemaatt förbätlra kollektivtrafiken i glesbygdsområden. Den arbelsgrupp som tillsattes för atl utreda förutsättningamaför linjetrafik med kombinerad passagerar- och bilfärja mellan ,och övriga framlade sin slutrapport . Prop.1978/79: 206 13 Utredningshelänkanden om förbindelserna mellan ochSverige över lades fram samlidigl med en slutrapport av endanskflygplatsulredningombl.a. Betänkandena och rapporten har remissbehandlals. Projektet om anpassning av transportmedel för att underiätlahandikappades resor påbörjades . 1 en första fas försöker man få framförslag om hur järnvägsvagnar och bussar i fjärrlrafik skall utformas. Under år1979 utvidgas projektet att omfaita även fartyg. En rapport från den arbetsgrupp som tillsätls för attutreda behovel av en harmonisering av reglerna för transportstöd i ,och vänlas föreligga . Nordisk kommitié för iransporiekonomisk forskning (NKTF)har under verksamhelsårel 1977/78 arrangerat fyra konferenser. För kommandeverksamhetsår planeras konferenser om bl.a. NORDKOLT-projektel saml gång-cykel- och mopedtrafik. Samarbetet i trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska Trafiksäker-hetsrådel(NTR) och påverkar de nordiska ländemas nationella vägtrafik-lagstiftning ochforskningsstrategi för trafiksäkerhet. Arbetsgrupper finns bl. a. för altundersöka skillnader i de nordiska ländemas ulbildning av och körkortsprov förförare av motorfordon, för alt sludera hur cyklisters säkerhet i vägkorsningarkan förbättras samt för att värdera olika faktorer kring hastighetsbegränsning. MIRO-projeklei (metodik för insamling och redovisning av olycksdala)fortsatte och vänlas bli avslutat /80. kommer två nya projekl all igångsättas underNTR med syfte att a) kartlägga behovelav forsknings- och utvecklingsunderlag för del nordiska barntrafiksäkerhetssamarbelet b) klarlägga meioderoch behov av information för värdering av effekterna av trafiksäkerhelsåtgärder. Ministerrådels program för nordiskl samarbele påturistområdet antogs av . Etl permanent turislutskoltunder ministerrådels ställförelrädarkommitté har upprättals med uppgift bl. a.all styra och koordinera berörda regeringsorgans samarbele i turistfrågor ochvara ett forum för erfarenhetsutbyte. har projektverksamheten koncentrerats lill ulbildnings-ochinformationsfrågor. Tredje fasen av utredningen om ledareulbildning-en ihotell- och reslaurangnäringen avslutades (NU B 1978: 12). Höslen 1978 arrangerades en nordisk lurislkonferens iKöpenhamn saml elt seminarium i om turismens mera långsiktiga sociala,miljömässiga och ekonomiska konsekvenser. Prop.1978/79:206 14 Åi- 1979 skall en förstudie göras om gemensaml nordiskt bokningssy-stemför turistnäringen samt en utredning om turismens effekt på ekonomi ochsysselsättning. 2.15 Bistånd till utvecklingsländer En huvudprincip i nordisk biståndspolitik är att biståndeni första hand skall komma de faltiga befolkningsgrupperna lill godo och altbiståndsinsatserna baseras på ulvecklingsländemas egna behov och prioriteringar. En nordisk arbelsgrupp för utredning av det nordiskabiståndssamarbetet har tillsalls. Vidare har en nordisk arbelsgrupp tillsattsför atl utveckla fiskeriprodukter för utvecklingsländernas behov. Gemensaml finansierade biståndsprojekt (jordbruk, kooperationoch ulbildning) pågår i , och . De nordiska länderna har gemensam representation i vissainternationella organisalioner samt har även nära samarbete på andra områdeninom biståndsektorn. Handlingsprogrammet för nordiskt samarbele i jämslälldhetsfrågorfastslogs av ministerrådet efter att ha behandlats på Nordiskarådels 26: e session i . En konkret åtgärdsförteckning i anslulning lill programmethar utarbetats efter samråd med social- och miljöutskott.Projektsamarbetet har omfattat bl. a. frågor kring massmediaoch jämställdhet saml föräldrars och barns behov kring födseln ochdet försia levnadsåret. undersökning av de multinationellaföretagens roll i de nordiska ländemas ekonomi påbörjades och väntasvara avslutad . beslöt alt upprätta ennordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter fr. o. m. den I januari1979. Genbanken ska bevara och dokumentera den genetiska variationen hos förNorden värdefullt växtmalerial och vara elt serviceorgan åt växtförädlare ochandra växlforskare. I början skall verksamheten omfatta fröbärande jordbruks-och trädgårdsväxter. 1978/79: 206 15 2.18 Kontakter med arbetsmarknadens parter Kontakterna mellan ministerrådet och arbetsmarknadensparter har fortsatt under är 1978 med ömsesidig informaiion. Parterna har hörtsnär det gällt handlingsprogrammet för konsumentfrågor, andra etappen av arbetsmarknadsprogrammetsaml en rapport om s. k. grå arbetskraft. Parterna har också för yttrande fåttett förslag om en jämförande studie av arbetskraftskostnaderna i de nordiska ländema.Vidare har arbetsmarknads-parterna deltagit i flera projekt inom arbetsmiljö-och arbetsmarknadsområdena. arrangerades på initiativ av och efter inbjudan från den danska regeringen entrepartskonferens om ekonomi och sysselsättning i . Ekonomi- ocharbetsmarknadsministrarna, arbetsmarknadens parter samt tjänstemän frånberörda departement var representerade. De fastslagna viktigasie målgrupperna för informaiionär massmedia, poliliska förtroendemän och funktionärer samt personer inom undervisnings-och upplysningsarbetet. Allt större vikt har börjat läggas vid mera selektiv informaiionbl. a. till fackpress och experter. Publikationsverksamheten har varil livlig. Foldern sompresenterar ministerrådet har omarbetats och utgivits på fyra språk.Ministerrådets övergripande handlingsprogram har delals ut lill pressen. Rapportema inom NU-serien hardistribuerats lill olika intressegrupper. Samarbetet mellan de informationsansvariga vidministerrådets bägge sekretariat och Nordiska rådels presidiesekrelarial harintensifierats. In-formationssamarbele har även bedrivits med t.ex. FöreningarnaNorden, utrikesdepartementens pressavdelningar och informalionsansvariga vidnordiska departement. 3 budget m. m. Jag redogör inledningsvis för ministerrådels budget för år1979. fastställde nordiska ministerrådet sinallmänna budget för . Denna budget omfattar utgifter om tolall 79,8milj. norska kr., varav 29 milj. avser medel för projekt, 39,2 milj. medel för insiitutionersaml 11,6 milj. medel för administration. I samband med budgeten fastställdesockså s. k. indikaliva ramar för projektverksamheten på olika områden. beviljat medel lill konkreta projekl inom dessa ramar. Jag övergår nu till ministerrådels budget för . Prop.1978/79:206 16 har enats om en budget förår 1980 på vilket är en ökning i förhållande till år1979 på ca. 13,6 milj. norska kr. Av utgiftema avses en del läckas genom ministerrådelsinkomster av räntor och avgifter som de anställda vid ministerrådssekrelariatethar aU eriägga i stället för norsk inkomstskatt. Koslnaderna för nordiskahälsovårdshögskolan i förskotleras av ministerrådet och fördelas årelefter på medlemsländema i förhållande lill andelen utnyttjade elevplatser. Påliknande säU betalas kostnadema för etl projekl rörande njurtransplantation avsjukvårdshuvudmännen i förhållande till utnyttjandet. Sammanlagt beräknasdessa intäkter till . avsesbli täckt genom bidrag från de nordiska ländema. Av utgiftema gäller 15,1 milj. norska kr. medel föradministration, 45.0 milj. medel för institutioner och 33,3 milj. medel förprojekt. De medel som upplagils för adrainistration avser främstkostnaderna för ministerrådssekretariatel i . Dessa kosinader beräknas ökafrån sammanlagt . till sammanlagt 12 252 000 norska kr.Ökningen beror främst på beräknade löneökningar för personalen och andra kostnadsökningar.Dessutom avses personalen utökas med en tolk/översättare och en sekreterare.Därefter uppgår sekretariatets personal till sammanlagt 39 personer. 1 adminislralionsbudgeten har också beräknals 600000norska kr. för en slipendieordning för nordiskt tjänslemannaulbyte.Ministerrådets ställfö-reträdarkommilté tillsatte 1975 en arbetsgrupp for attbl. a. föreslå hur etl effektiviserat tjänstemannautbyte skulle organiseras.Under år 1977 lämnade arbetsgruppen förslag om etl gemensaml system förtjänstemannautbytet mellan de nordiska ländema. Vid ett ministerrådsmöte idecember 1978 beslöts atl det nordiska tjänslemannaulbyiet skulle igångsäuasunder . Förslaget går ul på aU ett begränsat antal tjänstemän underhögst skall kunna tjänstgöra i ett annal lands förvaltning. Del angerockså etl system för hur kontakterna mellan länderna i denna fråga skulleordnas. Under utbytestjänstgöringen behåller tjänstemannen sin ordinarie lönfrån hemlandet. För att täcka bl.a. ökade levnadskostnader ges stipendier på 3000 Nkr . Målet är att det åriigen skall kunna utdelas stipendier förfyra tjänstemän i vardera nordiskt land. beslöt atl ett gemensamt budgelregle-menteskall gälla för ministerrådets två sekretariat, dvs. ministerrådssekretariateli och kultursekretariatet i , fr. o. rn. Detnya reglementet påverkar bl. a. budgetens innehåll presenla-lionsmässigt. Vidare bedrivs arbeie med atl harmonisera de skilda ekonomiförvall- ningsreglemenlenasom gäller vid sekretariaten. Detta arbeie beräknas bli avslutat . Medelför institutioner har tagits upp med sammanlagl 45.0 milj. norska kr. mol ca39,2 milj. norska kr. Innan ministerrådets budget skapades finansieradesde flesta gemensamma nordiska institutionerna direkt genom nationella bidrag iolika former. par institutioner infördes på ministerrådels budget under deförsia åren. uppdrog ministerrådet ät sekretariatet att utreda fråganom införande av flera institutioner på ministerrådels allmänna budget.Härigenom skulle uppnås större överskådlighel över det nordiska samarbetet,större möjligheter till samordning av arbetet, till prioritering och tillrationalisering. Denna ordning har redan genomförts på kulturområdet. Fråganom införande av ytterligare inslilulioner på budgeten utreds vidare. Sammanlagluppgår anlalel institutioner på ministerrådels allmänna budget lill elva. Medlenlill institutioner fördelar sig på följande sätl i lusen norska kr. Jag angerockså kosinader för och del anslag som respektive institution begärtför . Nordiska genbanken för jordbruks- nordisk har bildals somresultat av en sammanslagning av del nordiska samarbetsorganet fördrogforskning och den nordiska . 1978/79:206 18 I avvaktan på alt den nya nämnden skall framlägga sittbudgetförslag, har medel för denna institutions verksamhet tillförts reservenför institutioner. Nordiska fonden för teknologi och industriell ulveckling(nordiska industrifonden), bildades enligt överenskommelsemellan de nordiska länderna (prop. 1973: 79. NU 1973: 35. rskr 1973: 138). Densyftar lill att främja tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete medindustriell inriklning och av gemensaml iniresse för två eller flera nordiskaländer. fattade fonden beslut om projektstöd påtotalt 17,5 milj. Skr. De slörsta insatserna har gjorts inom verkstadsindustrinoch massa-och pappersindustrin. Även inom energiområdet har fonden lämnat omfattandeslöd. I budgeten för har beräknals medel för fonden om 20.5 milj.norska kr. Genom budgeten för fick den nordiska kommillén förbyggbestämmelser en egen budget. Det är ännu inte avgjort lill vilket nordisklland som sekretariatet för kommittén skall föriäggas. Belräffande projektmedel har ämbelsmannakommitléernainkommit med ansökningar om samraanlagt ca 34,5 milj. norska kr. Del belopp ministerrådethar enats om, 33,3 milj. norska kr. är drygt 4 milj. norska kr. högre än år1979. Den genomsnittliga prisökningen mellan och har beräknalstill . Medlen är avsedda för såväl fortsättning av pågåendeprojekt som igångsättning av nya projekt . Jämställdhet mellan män och kvinnor Prop.1978/79:206 19 ställer ministerrådet indikativa ramar förde olikaområdena. Med ledning av dessa skall ämbetsmannakommitiéema utarbetaansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljarministerrådet medel straxiföre budgetårets böljan. En reserv på 4.8 milj. norska kr. har avsatts för projeklsom kan bli aktuella . och är 1980 har minislenädet fastställtföljande indikativa ramar. Jag anger i båda fallen kosinader i 1979 årsprisnivå, Elt gemensamt program på regionalpolitikens område harförelagts och antagits av . Programmet syftar lill all ökaambitionsnivån pä detla område oeh främja konkreta samarbelsprojekt. Bl.a.föreslås åtgärder för gränstrakter och de mest utsatta regionerna i . Enbetydande del av samarbetet kommer även i fortsättningen att inriktas påforskning och utveckling. Förslaget innebär även ökade resurser för detnordiska regionalpolitiska samarbelel. I reserven för projektverksamheten har beräknals2 milj. norska kr. för stöd lill konkreta projekl. Kapitlet handelspolitik avser vissa projekt rörande handeisprocedurer.För iprojektverksamhelen på kärnsäkerhelsområdet anlog ministerrådet eltflerårigt program . Jag har kortfattat redogjort för det nordiska samarbetetunder 1978 inom ramen för nordiska ministerrådet. En mera utförlig redogörelsehar lämnats; i den berättelse rörande del nordiska samarbetet somministerrådet har överlämnat till . De nordiska länderna har länge haft etl nära samarbete,som främjats av en likartad samhällsutveckling. Sammanhållningen har blivit ensjälvklarhet i . Samarbetet slräcker sig över nästan alla samhällslivetsområden och omfattas av samlliga politiska partier. De nordiska parlamentarikernasakiiva deltagande i detla samarbele är av slor vikt. Genom förslag ochrekommendationer lill regeringarna och ministerrådet utövar de sitt inflytandepå samarbelel och dess inriklning. Den årliga sessionen och gemensammaregelbundet återkommande möten erbjuder regeringsrepresen-lanteroch pariamenlarikernyttiga lillfällen till samråd. De nordiska kontakterna genom folkrörelserna ochFöreningarna verksamhei har väsentligt bidragii lill alt stärkaallmänhetens känsla av nordisk samhörighet. Jag anser del vikligt atl allmänhelenhålls underrättad om det nordiska samarbetets syften och praktiska resultatgenom en effektiv informaiion. Del är en angelägen gemensam uppgift förministerråd och parlamentariker. Efterkrigstidens djupaste lågkonjunktur har nalurligengjort att de ekonomiska frågorna fått slor uppmärksamhet i den nordiskadebatten. Prop.1978/79:206 20 Vid de nordiska statsministrarnas möte i inovember 1978 var ekonomi och sysselsättning centrala ämnen i diskussioner. Ellekono-misk-politiskl utredningsarbete äger rum i de nordiska finansministrarnasregi med ulgångspunkt i minisierrådels beslul vid Nordiska rådels session iOslo . Avsikten är all söka få fram en så realistisk bild sommöjligt av situationen i för atl ytteriigare stärka samarbetet inom denekonomiska politikens område och skapa siarkare underiag för nordisktinflytande på internationell ekonomi. En interimistisk rapport diskuterades avstats- och finansministrarna i . Man kom då överens omall inrälla elt nordiskt ekonomiskt forskningsråd. Den interimistiska rapportenom det ömsesidiga nordiska ekonomiska beroendet skall bearbetas ytterligare.Arbetet beräknas bli slutfört under årel. Jag vill särskilt betona fyra områden där nordisksamverkan enligt min mening blir av slor betydelse under den närmasleframliden: regionalpolitik, sysselsättningspolitik, näringspolitik ochforskning. Vid Nordiskarådels session framlade ministerrådet ett förslag lill nylt regionalpolitisktprogram som bör ge upphov till en intensifierad debatt om samarbetets mål ochmedel. Det mål som uppställs -"att verka för en i regionalt hänseendebalanserad ulveckling i " - kommer att ställa stora krav på vart ochett av de nordiska länderna och på vår samarbetsförmåga. På sysselsättningsområdethar ministerrådet beslutat sätta i gång ell omfattande kartläggningsarbete förattbelysa effekterna på sysselsättningen av internationaliseringen av våra ekonomiersamt av den teknologiska utvecklingen. Man skall vidare undersöka om våraekonomier och arbetsmarknader till sin struktur och silt säll att fungera ärrustade atl möta utvecklingen. Pånäringspolitikens område inriklas arbelel på frågor kring utnyttjandet av våraindustriers kapacitet. Internationaliseringen och den snabba utvecklingenframtvingar löpande förändringar av den industriella strukturen i våra länder.Den utvecklingen kommer att ställa ökade krav på samråd och samarbete. De nordiska statsministrarna beslöt vid sitt möte iKöpenhamn i no vember 1978 all uppdra åt , samarbetsminislrarna och kultur- och undervisningsministrarna alt la initiativ lill elt ökat nor diskt forskningssamarbete. och ämbetsmanna-kommitténför nordiskl kulturellt samarbete har påbörjat en analys av områden där eUnordiskt forskningssamarbete skulle kunna utnyttja de ekonomiska ochintellektuella resurserna mera effektivt än molsvarande nationella insatser.Vid ett gemensamt möte i beslöl de två komrailtéernaaU tillsäua en gemensam arbelsgrupp för planering av det fortsaUa arbetet. Manavser all presentera konkreta förslag till ett ökat forskningssamarbete tillnästa års session med i . 1978/79: 206 21 Jagövergår nu lill alt behandla budgeten för . Den budget som ministerrådethar fastställt för uppgår till ca 93.4 milj. norska kr. vilket är enökning i förhållande med ca 13.6 milj. norska kr. Medlenför adminislralion uppgår lill ca 15,1 milj. norska kr. mot 11,6 milj. för år1979. Ökningen beror främst på personalförstärkning vid ministerrådssekrelariateti samt väntade löne- oeh kostnadsökningar. för etl stipendiesystem för nordiskl tjänslemannaulbytesom inleds . Institulionsbudgelenökar från 39,2 till 45,0 milj. norska kr. och förblir därmed den tyngsta posteni ministerrådets allmänna budget. Innan ministerrådels budget skapadesfinansierades de flesta gemensamma nordiska insiitutioner direkl genomnationella bidrag i olika former. Efter en ulredning av ministerrådssekretariatelbeslöl ministerrådet all fr. o. m. budget föra in fyra institutioner,vars verksamhei hade finansierats genom direkta nationella bidrag, påministerrådets allmänna budget. Därefter har ytterligare fyra institutionerförts in på budgeten. Jaganser det vara väsentligt atl del nordiska samarbelel fördjupas. Del ärangeläget atl del härvid i enlighet med ell önskemål från skapasstörre överskådlighet och bättre redovisning av det nordiska samarbetet. Detger också bättre förutsättningar för en prioritering och samordning av deolika samarbetsområdena saml för rationalisering. Molsvarande åtgärder harredan genomförts inom kulturområdet. Nordiskaindustrifondens verksamhet är inriktad på att slödja dels lekniskautvecklingsprojekt mellan enskilda industriförelag, dels bransch-eller teknikinriktadeprojekl sora avser all lösa problera av central betydelse fr vissaindustrisektorer. Utöver den industriellt inriklade verksamhelen skall fondenansvara för forsknings- och utvecklingssamarbete inom de sektorer avenergiområdet där nordisk samverkan inte tillvaratas av andra organ. För deltaändamål tillfördes fonden beiydande belopp . I budgeten hardet beräknats medel för fonden om 20.5 milj. norska kr. Fondenhar visat sig ha stor betydelse för ett ökat nordiskt samarbete på detindustriella områdei. Jag anser det angelägel atl det arbeie som fonden bedriver,kan fullföljas. Förprojektverksamheten under har de olika ämbetsmannakommitiéemaoch vissa andra samarbetsorgan ansökt om sammanlagt 34,5 milj. norska kr.Efter överläggningar med bud-getkommitté beslöl ministerrådetom en totalram på 33,3 milj. norska kr. har förprojektverksamheten angivit en reserv på 4,8 railj. noi;ska kr. vilken äravsedd för nya projekl som aktualiseras under årel. Härtill koramer en särskildreserv för beräknade prisökningar . Enbetydande del av reserven för projektverksamheten, 2 milj. norska kr., haravsatts för del regionalpoliliska handlingsprogrammet. Prop.1978/79: 206 22 gram som förelagts och antagils av innebären ambitionshöjning på detta område. Programmet syftar till all främjakonkreta samarbetsprojekt. a. föresläs särskilda åtgärder för gränstrakteroch de mesl utsatta regionerna i . Totalt uppgår kostnaden för ministerrådets allmänna budgetunder till . Från delta belopp skall avdrag görasför ministerrådets beräknade inkomster under vilka uppskattas lill sammanlagl9283 . som skall täckas med nationella bidrag, omfaltarsålunda . Ländemas bidrag till ministerrådets budgetar betalasenligt en fördelningsnyckel grundad på förhållandet mellan ländernasbruttonationalprodukter. fastställde ministerrådet följandefördelning . , 16.09f, 0,99?.Norge 18.09? andel av de nationella bidragen utgör34 , vilket enligt nuvarande växelkurs motsvarar 29 943 000svenska kr. Härtill kommer den svenska andelen av kostnaderna förnordiska hälsovårdshögskolan i som har förskotierats avministerrådet. Andelen beräknas efter utnyttjade elevplatser och är ännu intekänd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska ändelen av ministerrådetsbudget, dvs. 4l,49f av kostnaden som är . Enligt nuvarandeväxelkurs motsvarar detla ungefär I . Den svenska andelen av budgeten för föreslåssåledes uppgå lill , dvs. en ökning med 3 318000 svenskakr. i förhållande till budgeten för som uppgår till 28457 000 svenskakr. Medlen bör anvisas i statsbudgeten för /80.Då nordiska ministerrådels budget avser , kan det svenska bidrageldelvis komma att behöva betalas ut efterdet svenska budgetårets utgång. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår att till Nordiska ministerrådets allmänita hudget för budgelårel1979/80 under elfte huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av . Ärendelbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att aniaga del förslag somföredraganden har lagt fram.