prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Regeringen föreslår all aniaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen lämnas förslag om en fortsatt reformeringav inkomstskatten. Marginalskallesänkningar föreslås inkomstermellan ca . Den största sänkningen, ,genomförs i skikten mellan . Vidare föreslås all enmarginalskatlespärt införs, enligl vilken den sammanlagda statliga ochkommunala marginalskatten inte får överstiga en viss gräns. Denna föreslås uigöra80% i inkomstskikt upp till 30 basenheter - . - och förinkomstdelar därutöver. Den gällande regeln om begränsning av del totalaskalleullaget, den s. k. 80/85-procenlregeln, föreslås anpassad lillmarginalskaltelaket. I propositionen redovisas den lagtekniska regleringen avden reform av det kommunala skatteunderlaget som ulgör etl led i propositionenom den kommunala ekonomin (prop. 1978/79: 95). Grundavdraget vid den kommunalainkomsttaxeringen föreslås i del sammanhanget höjt från . lill 6000kr., medan del stadiga grundavdraget föreslås slopat. Den särskildaskallereduktionens storlek anpassas till de nya reglerna för grundavdragen ochen teknisk anpassning av den statliga inkomstskatleskalan genomfors. Även ulformningen av folkpensionäremas skattelättnaderbehandlas i propositionen. En ulredning om dessa frågor aviseras. Vidare föreslås i propositionen all en begränsadavdragsräii införs vid inkomstbeskattningen för gåvor till bl. Avdrag föreslås ske i form avskattereduktion. I propositionen redovisas att den sammanlagda effekten påstatsbudgeten till följd av dels de nu föreslagnainkomslskaltelältnaderna, dels de ökade bidrag som har föreslagils ipropositionen om den kommunala ekonomin kan beräknas lill ca 4450 milj. kr.Förslag har i propositionen 1 1978179. 1978/79:160 2 medriktlinjer för energipolitiken (prop. 1978/79:115) lagts om vissa energiskatteskärpningarsom beräknas öka statens inkomster med ca 600 milj. kr. kommer ocksåförslag all framläggas om alt värdet av anställdas bilförmån skall ingå iunderlaget för arbetsgivaravgifter och alt barnomsorgsavgifi skall erläggasockså av egenföreiagare. Dessa två förslag beräknas komma att medföra enförstärkning med ca 700 milj. kr. Somytterligare inkomstförstärkning föreslås i propositionen en höjning avstämpelskatten vid förvärv av fast egendom och av lomlrält saml vid inteckning.Höjningen beräknas inbringa drygt 550 milj. kr. Ställningstagande till huråterstående finansieringsbehov skall läckas föreslås ske . Till dessskall en snabbutredning la fram material som kan belysa olika former avbrultoskaller som är länkbara som altemativ för finansieringen. Det betonas ipropositionen att en finansiering av de föreslagna reformema är nödvändig. Denya reglerna föreslås träda i kraft . 1978/79:160 3 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' dels aU 8§, 9§ 2 och 3 mom., I0§ I mom. samt 11 § 1 mom.skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas en ny paragraf, 10 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §2 Skallskyldig fysisk person, som varil här i rikelbosatt under beskattningsåret, äger att å den taxerade inkomsten åtnjutaslalUgt grundavdrag, varvid 48§ 2 och 3 mom. saml 49§ kommunalskallelagenskola äga motsvarande lill-lämpning. Förening, som är hänförlig under 53 § I mom. försiastycket e) kommu-nalskauelagen, äger all från den taxerade inkomsten åtnjutastatligt grundavdrag med . 2 mom.3 För skaltskyldig fy- 2 mom. Har skaltskyldig varil sisk person, som varit här i rikel bosall här i rikel under hela eller bosatt under hela eller någon del någon del av beskattningsåret och av beskattningsåret, utgöres den har skalleförmågan varit väsentli- beskattningsbara inkomsten av den gen nedsatt av sådan anledning, taxerade inkomsten, minskad med som anges i 50§ 2 mom. andra, del statliga grundavdrag, vartill tredje eller fjärde stycket kommu- den skaltskyldige är berättigad. nalskallelagen (1928:370),/år efter Den beskattningsbara inkomsten taxeringsnämndens eller, om be- skatl angivas i helt hundratal kro- svär anförts eller särskild framsläll- nor, så atl överskjutande belopp, ning därom gjorts senasi som icke uppgår lill heh hundralal årel näst efter taxeringsåret, läns- kronor, bortfaller. rättens prövning den skaltskyldiges Finnes skatlskyldigs skatleför- taxerade inkomsi minskas med av- måga hava varit väsentligen ned- drag enligl bestämmelsema i nämn- satl av anledning, varom i 50§ 2 da lagrum. mom. andra, tredje eller fjärde avrundas nedåt till hell hundratal stycket kommunalskallelagen kronor och utgör beskattningsbar (1928: 370)/<7/-wa7e5, må efter taxe- inkomsi. ringsnämndens eller, om besvär an förts eller ock särskild framställ ning därom gjorts senasi årel näst efter taxeringsåret, läns- ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senaste lydelse 1977: 573. » Lydelseenligt prop. 1978/79: 86. 1978/79:160 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse rättens beprövande den skaltskyldiges taxerade inkomstminskas, förutom med slatligl grundavdrag, med ylterligare avdrag enligt bestämmelsernai nämnda lagrum. Vad härefter återstår avrundas nedåt lill helt hundratalkronor och ulgör för skattskyldig, som nämnts, beskattningsbar inkomst. För förening, som äger räll lill grundavdrag enligt 8§,utgöres den beskattningsbara inkomsten av den taxerade inkomsten minskad medstatligt grundavdrag. 3 mom.* Ha makar, som under beskattningsåret levttillsammans och under någon del därav varit bosatta här i riket, båda haftlaxerad inkomst, skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomstför dem båda beräknas enligt följande. Med A-inkomst förstås inkomst av Ijänst, dock ickeperiodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som avses i 31 §kommunalskallelagen, samt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse om denskallskyldige varil verksam i förvärvskällan i ej blolt ringa omfattning. MedB-inkomst förstås övriga inkomster. Beskattningsbar A-inkomst ulgö- Beskattningsbar A-inkomst ui- res av del sammanlagda beloppel görs av del sammanlagda beloppet av den skaltskyldiges A-inkomst av den skattskyldiges A-inkomst minskat med allmänna avdrag, för- minskat med allmänna avdrag, för lustavdrag, grundavdrag och så- lustavdrag och sådant avdrag som dant avdrag uiöver grundavdrag avses i 2 mom./ör5/a stycket. Be- som avses i 2 mom. andra stycket. skattningsbar A-inkomst avrundas Beskattningsbar A-inkomst avmn- nedåt lill helt hundralal kronor, så das nedål till hell hundralal kronor, alt överskjutande belopp, som icke så aU överskjutande belopp, som uppgår till helt hundratal kronor, icke uppgår lill hell hundratal kro- bortfaller, nor, bortfaller. Beskattningsbar B-inkomst ulgö- görs av skillnaden mellan den res av skillnaden mellan den skall- skaltskyldiges beskattningsbara in- skyldiges beskattningsbara in- komsl, beräknad enligl 2 eller 4 komst, beräknad enligl 2 mom., mom., och den beskattningsbara och den beskattningsbara A-inkom- A-inkomslen. Nuvarande lydelse 10 § / mom. Siallig inkomstskatt utgårför fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss isärskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. * Senaste lydelse 1970:163. Senaste lydelse 1978:912. när beskattningsbar inkomsi icke överstiger 3 basenheterenligl lagen (1977:1071) om basenhel enligl 10 § I mom. lagen (1947: 576) omstailig inkomstskatt: av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger grundbeloppet för i basenheter och av // ' ' Ändå att statlig inkomstskatt skall utlagas med mer än 100procenl av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skallen uppgå lill högre belopp än sommolsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligl de för densamma gällande stadgar har lill huvudsakligt ändamål atltillgodose viss familjs, vissa familjers eller beslämda personers ekonomiskaintressen. Föreslagen lydelse 10 § Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer,oskifla dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämdprocent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomsi icke överstiger / basenhelenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10§ I mom. lagen (1947: 576) omstadig inkomstskatt: / procent av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger gmndbeloppet för / basenhet och 4 basenheter och " ' 19 %> " ' 58 %o " 1978/79:160 6 Ändå all statiig inkomstskatt skall utlagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skallen uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de for densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål alttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskainlressen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkning av stailig inkomstskatt gäller följande ifråga om fysisk person, som varil bosatt här i riket under hela eller någondel av beskattningsåret, och för oskiftat dödsbo efter den som vid sin död varbosall här. Stadig inkomstskatt las inte ul i den mån den tillsammansmed inkomstskatt överstiger av någon del av den beskattningsbarainkomsten upp till 30 basenheter och 85 procenl av någon del av denbeskattningsbara inkomsten därulöver. Har skaltskyldig inkomst som enligl kommunalskallelagen(1928: 370) beskallas i annan kommun än hemortskommunen anses inkomsi i hemortskommunenuigöra den högsla delen av den sammanlagda inkomsten. Har skallskyldig inkomsti Ivå etter flera kommuner utom hemortskommunen skall den största av dessainkomster anses uigöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten i nämndakommuner. Uppgår inkomst i två eller flera kommuner lill samma belopp skallinkomsi i den kommun som har den högsta skattesatsen, anses uigöra den högsladelen av den sammanlagda inkomsten. Motsvarande skall gälla vid sådanfördelning som avses i60§ kommunalskallelagen. Skall makars inkomster läggas samman enligt 11 § I mom.beräknas statlig inkomstskatt med utgångspunkt i de regler som enligt tredjestycket ovan gäller för make som har den högsla A-inkomsien. Beslämmelserna lillämpasdärvid som om denne make var skallskyldig även för andra makens B-inkomst. Harmakarna skilda hemortskommuner anses hemortskommunen för maken med den högslaA-inkomslen vara makarnas gemensamma. År makarnas inkomster lika stora skallden kommun där skattesatsen är högst anses som hemortskommun. / mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras en var för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 §kommunalskattelagen (1928:370) äga molsvarande lillämpning. Har viddylik laxering avdrag, varom i 4§ I mom. förmäles, hell eller delvis ej kunnaiulnyltjas å den ena makens inkomsi, må brislen avräknas å den andra makensinkomst. Avdrag,som i 9§ 2 mom. andra stycket sägs, beräknas för vardera maken för sig, varvidbestämmelsema i 52 § I mom. fjärde och femte styckena kommunalskallelagen(1928:370) äga molsvarande till-lämpning. Avdrag,som i 9§ 2 mom. första stycket sägs, beräknas för vardera maken for sig, varvidbestämmelsema i 52 § I mom. fjärde och femte styckena kommunalskattelagen(1928:370) äga molsvarande till-lämpning. 1 falldå endast ena maken har beskattningsbar inkomsi, beräknas skatten på hansbeskattningsbara inkomsi utan uppdelning i beskattningsbar A-inkomst ochbeskattningsbar B-inkomst. Ha bådamakarna beskattningsbar inkomst, beräknas skatten enligt syåtle-niondestyckena. Har bådamakarna beskattningsbar inkomst, beräknas skatten enligt siätteåttondestyckena. Skattpå beskattningsbar A-inkomst beräknas för vardera maken för sig. Ha makarna enbart beskattningsbar B-inkomst, beräknasskatten på det sammanlagda beloppel av dessa inkomster och fördelas på makarnaefter förhållandet mellan de beskattningsbara inkomsterna. I annat fall sammanlägges beskattningsbar B-inkomst hosmake. BeskattningsbarB-inkomst hos make, som har den lägsta beskattningsbara A-inkomsten, sammanläggsmed andra makens beskattningsbara inkomst. Därefter beräknas skatt medtillämpning av 10 § 1 mom. på summan av nämnda B-inkomsl och andra makensbeskatl- « Senaste lydelse 1976:68. som har den lägsta beskattningsbara A-inkomsten, medandra makens beskattningsbara inkomst. Därefter beräknas skalt med tillämpningav 10 § I mom. på summan av nämnda B-inkomst och andra makens beskattningsbarainkomst. Skatten på makamas B-inkomster utgör skillnaden mellan den sålundaberäknade skatten och den skatt som belöper pä den i nämnda summa ingåendebeskattningsbara A-inkomslen. Skallen på B-inkomst fördelas på makarna efterförhållandel mellan deras beskattningsbara B-inkoms-ler. Bestämmelserna i 10§ 3mom. skola därvid iakttagas. Om del sammanlagda beloppel av makars B-inkomsler ickeöverstiger , skola dessa inkomster vid lillämpning av della momentanses som A-inkomsl. Skatten på makamas B-inkomster utgörskillnaden mellan den sålunda beräknade skallen och den skatt som belöper påden i nämnda summa ingående beskattningsbara A-inkomsten. Skatten på B-inkomstfördelas på makama efter förhållandel mellan deras beskattningsbara B-inkomsler.Bestämmelserna i 3 mom. skola därvid iakttagas. Vid lillämpning av detla moment skall, om del sammanlagdabeloppet av makars B-inkomster inte överstiger , dessa inkomsteranses som A-inkomst. Vidare skall av vardera makensbeskattningsbara inkomsi anses som A-inkomst. Sammanlagda beloppet av skalt på makes beskattningsbaraA-inkomst och B-inkomsl ulgör makes stadiga inkomstskatt. Denna lag Iräder i kraft och lillämpasförsta gången vid laxering. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs all 19§, 48§ 2 och 3 mom., 53 § I mom., punkl 14 av anvisningarnatill 21 §. punkt 9 av anvisningarna till 24 §, punkt 9 av anvisningarna till28 § samt punkt 12 av anvisningarna lill 32 § skall ha nedan angivna lydelse. Till skattepliktig inkomsi enligl denna lag räknas icke:vad som vid bodelning eller eljest på grund av giftorätt tillfallit make ellervad som förvärvals genom arv, testamente, fordel av oskift bo eller gåva; Senaste lydelse 1978:944. vinstå icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35§ 3eller 4 mom.; vinst i svenskt lotterieller vinst vid vinsldragning på här i riket utfärdade premieobligationer ochej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinsldragning på utländskapremieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning, som på gmnd avförsäkring jämlikt lagen (1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1954: 243)om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbelsskadeför-säkringlillfallil den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av4500 kronor eller högre belopp för år eller utgör föräldrapenning, så ocksådan ersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgåttannoriedes än på grund av sjukförsäkring, som sagls, lill någon vidsjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fallsom avses i lagen (1977: 265) om statiigt personskadeskydd eller lagen(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen grundas påförvärvsinkomst av eller högre belopp för år, ävensom ersällning,vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annanförsäkring, som icke tagits i samband med Ijänst. dock alt lill skattepliktiginkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den månlivräntan är skattepliktig enligl 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersällning somutgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivet undantag, annanansvarighels-försäkring eller på grund av skade-ståndsförsäkring och avserförlorad inkomsi av skattepliktig nalur; ersättning, som på grundav för-säkringjämlikl lagen (1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1954: 243)om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringtillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av6 eller högre belopp för år eller utgör föräldrapenning, så ocksådan ersällning enligt annan lag eller särskild författning, som utgåttannoriedes än på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vidsjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fallsom avses i lagen (1977: 265) om statiigt personskadeskydd eller lagen(1977:267) om krigsskadeersällning till sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomstav eller högre belopp för år, ävensom ersättning, vilken vidsjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan försäkring, somicke tagits i samband med tjänst, dock att lill skattepliktig inkomst räknasersällning i form av pension eller i form av livränta i den mån livräntan ärskattepliktig enligl 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersällning som utgår på grundav trafikförsäkring eller, med nedan angivet undantag, annan ansvarighetsförsäkringeller på grund av skade-ståndsförsäkring och avser förlorad inkomsi avskattepliktig natur; ersällningpå gmnd av ansvarighetsförsäkring enligl gmnder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den delersättningen utgår av den tid den skadade ärarbelsoförmögen och beräknas så atl ersättningen uppgår för insjuknandedagenlill högst och för övriga dagar till högst för dag; 1978/79:160 10 belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått pågrund av kapilalförsäkring; ersättningpå grund av skadeförsäkring, dock ej i den mån köpeskilling, som skulle havainflutit däresl försäkrad egendom i stället försålts, varit alt hänföra tillintäkt av jordbruksfastighet, av annan fastighet eller av rörelse eller i denmån ersättningen eljest molsvarar sådan skattepliktig intäkt eller molsvararsådan avdragsgill omkostnad, vilken är atl hänföra till någon av nämndaförvärvskällor; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- ellerolycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, somutgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegal; ersättningjämlikt lagen (1956: ersällning jämlikt lagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare 293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundas på om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av el- förvärvsinkomst av el ler högre belopp för år; ler högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, i den mån givaren enligt 20§ eller punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag förutgivet belopp; stipendiertill studerande vid undervisningsanstalter eller eljesl avsedda för mottagarensulbildning; studiestödenligt 2, 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973: 349), inlematbi-drag,ålerbelalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersältning enligt 6 och 7kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen ellerstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildningsamt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav denbidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsells skola bestridasmed bidrag av förevarande slag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt; kontanlunderstöd,som utgives av arbetslöshelsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 kap. lagen om allmän försäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgårav kommunala eller landstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunallbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i forordningen (1976:263) om stadiga bostadsbidrag till bamfamiljer,förordningen (1976:262) om slatskommunala bostadsbidrag eller forordningen(1977: 392) om statskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit frånpersonalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vidförsta tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbelsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsenän sådana för vilka avdrag icke åtnjutils vid avsättning till stiftelsen; kompensation av staten för bensinskall på bensin somförbrukats vid yrkesmässig användning av motorsåg. Belräffande vissa försäkringsbelopp som utgår tilllantbrukare m. fl. gäller särskilda bestämmelser i punkl 16 av anvisningamalill 21 §. (Se vidare anvisningama.) 2 mom.2 Skallskyldig fysisk person, som varil här i rikel bosall under hela beskattningsåret, äger alt å den i hemortskommunen taxe rade inkomsten åtnjuta kommunalt grundavdrag med . Har skallskyldig under beskattningsåret uppburit löneller annan gottgörelse som ulgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295) om sjömansskall skall grundavdraget minskas med en tolftedel för varieperiod för vilken den skallskyldige uppburit beskattningsbarinkomst enligt nämnda lag saml enligl 1 § 2 mom. lagen skattepliktigdagpenning. Del sålunda beräknade grundavdraget avrundas uppåt kronor. 3 mom.'Skallskyldig fysisk person, som varit här i riket bosall endasi under en del av beskatt ningsåret, äger i hemortskommu nen åtnjuta kommunall grundav drag som för varie kalendermånad eller del därav, varunder han varit här i riket bosall, utgör en tolftedel av . Härvid gäller be stämmelsema i 2 mom. andra styc kel. Del avdragsbelopp, som så lunda erhålles, avrundas uppåt lill heh tiotal kronor. 2 mom.Skaltskyldig fysisk person, som varit här i rikel bosatt under hela beskattningsåret, äger att å den i hemortskommunen laxe rade inkomsten åtnjuta kommunalt gmndavdrag med . Harskattskyldig under beskattningsåret uppburit lön eller annan gottgörelse somutgör skattepliktig inkomst enligl lagen (1958:295) om sjömansskatt skallgmndavdraget minskas med för varje period förvilken den skattskyldige uppburit beskattningsbar inkomst enligl nämnda lagsamt enligt I § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning. 3 mom.Skattskyldig fysisk person, som varit här i riket bosatt endast under en del av beskatt ningsåret, äger i hemortskommu nen åtnjuta kommunalt grundav drag med för varie ka lendermånad eller del därav, vamn der han varit här i rikel bosatt. Här vid gäller bestämmelserna i 2 mom. andra stycket. / mom.* Skyldighet att erlägga skatt för inkomst åliggerså framt ej annat föreskrives i denna lag eller i särskilda bestämmelser,meddelade på grund av överenskommelse eller beslut, varom i 72 och 73 §§ sägs: a) fysisk person: för lid, under vilken han varil här i rikel bosalt: « Senasle lydelse 1974:769. ' Senaste lydelse 1978:913. *Senaste lydelse 1979:78. Prop.1978/79:160 12 förall inkomsi, som av honom här i rikel eller å ulländsk ort förvärvals; samt förtid, under vilken han ej varit här i rikel bosall: förinkomst av här belägen fastighet; förinkomsi av rörelse, som här bedrivits; föravlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning elleruppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; föravlöning eller annan därmed jämförlig förmån, som utgått av annan anställningeller annat uppdrag, i den mån inkomsten uppburils härifrån och förvärvalsgenom verksamhei här i rikel; förpension enligt lagen för pension enligl lagen (1962: 381) om allmän försäkring till (1962: 381) om allmän försäkring till den del beloppel överstiger 4500 den del beloppel överstiger och for annan ersällning en- kronor och för annan ersättning en ligl nämnda lag; ligt nämnda lag; förpension på grund av anslällning eller uppdrag hos svenska slaten eller svenskkommun; förbelopp, som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring,om försäkringen meddelats i här i rikel bedriven försäkringsrörelse;