prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Man beräknar att föreslagnaförändringar av tullarna på ätbara produkter, köksväxter, frukt och bär medfören höjd tullnivå vid importvolym. Vissa köksväxter, frukteroch bär, utgör råvara för vidareförädling inom t. ex. saft-, djupfrysnings-och konservinduslrin. Det är synnerligen angeläget att beredningsindustrinsinternationella konkurrenskraft inte försämras till följd av den råvarufördyringsom kan bli följden av utredningens förslag. Därför måste tuUama på beredda produkteranpassas tiU de förändrade tuUarna pä oberedda köksväxter, frukter och bäroch/eller måste de beredda produkterna inlemmas i ett system förråvarukostnadsutjämning för att inte försvåra export. En utredning med uppgiftatt göra en översyn över råvarukostnadsuljämning har aviserats. Industriverketförutsätter i likhet med trädgårdsnäringsutredningen att översynen kommer att innefaltahär aktuella produkter. Ur administrativ synpunki, både från samhällets ochindustrins sida 1978/79:136 60 samtur konsumentsynpunkt, finner industriverket det emeUertid vara fördelaktigt omytterligare regleringar och fördyringar av livsmedel ochlivsmedelsindustriprodukter kunde undvikas genom atl undvika föreslagna luUhöjningarpå trädgårdsprodukter. En strukturanpassning och effektivisering avträdgårdsnäringen torde kunna åstadkonunas med hjälp av utredningens övrigaförslag, främst finansieringsstödet till rationalisering. : Utredningen har ej behandlat produkter under kapitel 20 dvs.safter, konserver av grönsaker, bär och fmkter, geléer, marmelader m. m. LRFanser atl om man genomför en förändring av införselskyddet för en råvara måsteockså skyddet för färdiga produkter eller halvfabrikat baserade på råvaranförändras i motsvarande grad. I annat fall får förändringen inte avsedd verkan.En höjd tull på en grönsaksråvara utan att tullen på den konserverade produktenhöjs kan nämligen medföra inte bara att den svenska råvaruproduktionen utanäven sysselsättningen i konservindustrin minskar. Detta som en följd av atthandeln går över till importerad färdig produkt som det intressantastealternativet. : Förbundet har hos utredningen begärt, att en översyn av tuUarnapå trädgårdsområdet även skulle avse tullpositioner under kapitel 20,beredningar av köksväxier, fmkter eller andra växtdelar. Under detta kapitelåterfinns ett stort antal produkter av vilka importen myckel starkt konkurrerarmed industriavsättningen av motsvarande svenskodlade produkter. Utredningen haremellertid inte behandlat detta kapitel med hänvisning till att en särskildutredning om råvarukostnadsuljämning liUsatts. Förbundet anser det vara olyckligtom tullen för dessa vamgmpper skulle komma alt bedömas uianför sitt näringsmässigasammanhang. Genom att en inte oväsentlig produktion sker just förindustriändamål utgör denna avsättning en av förutsättningarna för att kunnabibehålla en svensk produktion. Från näringens sida ville vi därför förväntaoss alt utredningen även skulle pröva tullskyddet för industriråvara. När nu såinte skett förutsätter vi att utredningen i stället i direkt samarbete mednämnda utredning deltar i översynen av dessa tullar sä att överensstämmelse nåsmed de tulljusteringar som föreslagits. 3.4ImportminimipTiser för tomater (07.01.701702) och slanggurkor (07.01.801802) Kommerskollegium:För tomater och slanggurkor föreslår utredningen utöver en tullhöjninginförandet av ett system med importminimipriser. Systemet skall vara utformatså att import inte skall kunna ske tUl priser som underskrider en viss särskildnivå.' Importminimiprissystemets förenlighet med har ej särskilt 1978/79:136 61 prövats.Vissa länder har framfört önskemål om att minimiprisbestäm-melser tas upp tillbehandling inom ramen för de pågående multUaterala handelsförhandlingarna iGATT (MTN). Det är dock osäkert om man hinner ta upp frågan i dessaförhandlingar. Såvitt gäller hänsynentill våra åtaganden mot EFTA och EG torde några formella hinder för ettinförande av importminimiprissystem för de varor det här är fråga om ejföreligga. Dä EG, som framgår av trädgårdsnäringsutredningens betänkande,redan tillämpar ett importminimiprissystem på frukt- och grönsakssektorn tordeen dylik åtgärd knappast komma atl möta någon kritik därifrån förutsatt att imporlmini-miprisernaendast har tiU syfte atl skydda mot import till onormalt låga priser. Det bör emeUertidobserveras alt gällande GATT-bindning för tomater begränsar handlingsfriheten,dvs. möjligheten att vid behov ta ut utjämningsavgift för att täckaprisskillnaden, varför detta måste tas med i beräkningen vid en eventueUomförhandling av tullen på tomater. Utredningen har inte närmare gått in på hurdet föreslagna systemet skulle tiUämpas och det är därför inte möjligt att tadefinitiv ställning i denna fråga förrän den om det anses befogat utrettsytterligare. För tomater har utredningen föruiom den föreslagna värdetullen ochimportminimiprissystem föreslagit införande av minimivikttull. Det kanifrågasättas om det är nödvändigt och praktiskt genomförbart med både importminimiprisoch minimivikttull. Generaliullstyrelsenanser beträffande 07.01.701 och 801 att skäl f. n. saknas att införa avutredningen föreslaget system med minimipriser. : Utredningens förslag att för tomat och gurka utforma ett systemmed importminimipriser vill nämnden ifrågasätta av flera skäl. Systemet haransetts motiverat för att förhindra att tillfällig import till mycket lågt prisskall sätta det ordinarie gränsskyddel ur spel. Det har emellertid ej kunnatvisas att t. ex. lågprisexport från öststater eller subventionerad export frånEG har haft skadliga effekter på prisbildningen i . De fall avmarknadsstörande import, som från trädgårdsnäringens sida vid enstaka tUlfällenpåståtts förekomma, har vid närmare granskning visat sig sakna störrebetydelse. Så har varit fallet antingen på sä sätt att det rört sig ombegränsade partier som relativt snabbt har tagits upp av marknaden, eller ocksähar de lägre prisema för importvaror motiverats av kvaUtetsskillnader. Nämndenvill även anföra vissa svårigheler som möter vid användningen av minimipriser.Sålunda är det svårt alt effektivt kontroUera att ett minimipris-systemtillämpas pä avsett sätt. De fastställda minimipriserna kan pä olika sättkringgås och systemet för även med sig en betydande administrativ belastning.Betydande svårigheter kan vidare väntas uppstå då det gäller alt avväga nivånför ett importminimipris. Sverigeslantbruksuniversitet anför beträffande förslaget om ett system med minimiimportpriserför tomater och slanggurka att det är ett 1978/79:136 62 urprincipiell synpunkt mycket vittgående förslag. Vidare anförs atl det samtidigti viss mån är oklart vilken vikt utredningen själv tiUmäter förslaget delsdärför att del bara berörs mycket kortfattat, dels därför att det inte medtagitsi utredningens sammanfattning. Förslaget om minimiimportpriser har enligt universitetetspeciellt intresse, om man utgår frän att målel är att stabUiseraprisutvecklingen. anser att frågan om minimiimportpriser borde hautretts mer ingående, i varje fall om ell sådant system kan anses varaförenligt med våra internationella åtaganden pä det handelspolitiska området. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening menar att behovet av någon slags handUngsberedskapi enlighet med utredningens förslag inte är dokumenterat av förhåUandena.Föreningen anför att bestämmelser som utformas så atl den reguljära importenfrån den gemensamma marknaden drabbas skulle stå i uppenbar strid med artikel15 i avtalet mellan och EG och därför lätt kunna framkalla retalia-tion.Utredningens förslag bör enUgt föreningen avvisas. imser att det är angeläget att del imr portminimipris somutredningen föreslår utformas så att detta är färdigt alt sättas ikraft redan vid nästa produktionssäsongs början. Vidare bör imporlminimiprissystemetulformas så att det kan hindra för svensk produktion skadlig lågprisimport. 4 Fond för marknadsfrämjande åtgärder Meningarnaär delade om utredningens förslag till fond för marknadsfrämjande åtgärder.Några remissinstanser anser att behov finns och atl utredningens förslag kanutgöra grunden för en mer utvecklad marknadsreglering. Ett par instanser harinte tagil stäUning med motivering att förslaget inte är tillräckligt utrett.Flertalet av de instanser som närmare behandlal frågan avstyrker utredningensförslag. Nägra av dessa anser att skäl saknas för att tUlskapa en fond. Andrapekar på administrativa problem. Flera instanser anser att förslaget behöverutredas mer ingående. Riksrevisionsverket:Utredningen föreslår att en särskild fond inrättas för marknadsfrämjandeåtgärder. Fondens främsta syfte uppges vara att minska de"lönsamhetsvariationer som förekommer mellan olika är och som orsakas avstrukturella förändringar, fluktuerande produktpriser och varierandeskörderesultat". RRVkonstalerar att fonden sålunda avses tiUgodose åtminstone tre olika syften. Närdel gäller strukturella förändringar har utredningen, såsom lidigare berörts,själv bedömt att nuvarande slödformer i huvudsak fungerat väl. Endast mindreförändringar har därför föreslagits. 1978/79:136 63 problemsom kan knytas tUl varierande skörderesultat synes, såvitt RRV kan bedöma, hasamband med de problem inom jordbmket som löses med olika former av skördeskadeskydd. RRVifrågasätter därför om inte utformningen av jordbrukets skördeskadeskydd kananpassas så att det omfattar även trädgårdsnäringen i förekommande fall. Föratt bedöma denna fråga torde eventuellt böra avvaktas resultatet av denpågående ulredningen om översyn av skördeskadeskyddet inom jordbruket. Deltredje syftet med fonden rör förhällanden inom distributionsledet förträdgårdsnäringen, vilka utredningen avser att behandla i ett kommandebetänkande. Utan en analys av distributionsfrågorna synes det svårt att bedömaden föreslagna fondens möjUghet att lösa problem som hänger samman medfluktuerande produktpriser. Fondenskall enligt utredningens förslag delvis finansieras med s. k. produktavgifter.Härigenom kommer enligt utredningen ett belydande tillskott till fonden atlerhållas. Utredningen redovisar dock inte några närmare beräkningar avstorleken av detla tiUskott. Den verksamhet som skall bedrivas med fondensmedel synes vidare förutsätta förhållandevis omfattande administrativa kontrollinsatserför att man bl. a. skall kunna följa företagens produklion och försäljning. Motbakgrund av vad nu anförts är RRV inte berett alt på nuvarande underlagtillstyrka den föreslagna konstruktionen med en särskUd fond. RRV förordar attfrågan ytterligare övervägs under utredningens fortsatta arbete meddistributionsfrågorna inom trädgårdsnäringen. Lanlbruksstyrelsen:Med hänsyn till målsättningen alt skapa större Irygghet och möjlighet attutjämna variationen i lönsamhet samt slöd till anpassning vid strukturellaförändringar anser lantbruksstyrelsen atl den föreslagna fonden i princip kanvara av värde. Styrelsen anser dock att det bör eftersträvas alt fondensadministration ej blir betungande. : vill erinra om att verket genom medverkan avtullverket tar ut en avgift pä importerade vegela-bilier för atl täcka kostnademaför pesticidkontroll av trädgärdsprodukter m. m. Motsvarande kontroll skeräven av produkter odlade inom landet men kostnaderna för kontroUen har intekunnat tas ul på gmnd av svårigheter att finna ett fungerande avgiftssystem.Att ta ul de relativt små enskilda avgifter det här är fråga om och att få dematl belasta alla odlare inom landet på ett rättvist sätt har inte varit möjliglutan orimligt höga administrationskostnader. Genom samordning med de avutredningen förordade produktavgifterna kan emeUertid kanske detla problemlösas. Ett uttag på imporlprodukter av en eventuell produktavgift ochlivsmedelsverkets avgift för peslicidkontrollen borde också vara rationeUt.Enligt verkels mening borde det vara möjligt alt i samband med tillkomsten aven fond för trädgårdsnäringen bäde åstadkomma en enkel form för att bekosta peslicidkontrollenoch lika be- 1978/79:136 64 handlingav importerade och inom landet producerade trädgårdsprodukter. : Eftersom utredningens förslag är av mer skissartad karaktär,torde det bli nödvändigt, om statsmakterna godtar detsamma, att en särskilt arbetsgrupptillsätts. Arbetsgruppen bör få i uppgift att utforma behövligt system förpris- och marknadsregleringen. Nämnden får i detta sammanhang framhålla atterfarenheterna frän jordbruks- och fiskprisregleringarna visar att del kan tabetydande tid innan ett system för pris- och marknadsreglering påträdgårdsområdet kan träda i kraft. Jordbruksnämndenhar i princip ingen erinran mot att den föreslagna fonden inrättas. Denna kananvändas till att genomföra vissa pris- och marknadsreglerande åtgärder för altuppnå en stabil pris- och lönsamhetsutveckling inom trädgårdsnäringen och föratt dämpa de negativa effekterna av strukturella förändringar. Härigenommöjliggörs en lugn och smidig anpassning efter förändringarna på marknaden.Jordbruksnämnden vill understryka vikten av att en eventuell marknadsregleringutformas på ett sådant sätl atl den så långl möjligl blir konkurrensneutraloch inte hindrar en fortgående anpassning av produktionen tiU de trendmässigaförändringarna på marknaden. Generaltullstyrelsen:Vid överväganden rörande den av utredningen föreslagna fonden bör beaktas denrisk som föreligger att ytterligare en reglering tillskapas, som kan bli resurskrävande.Med hänsyn tiU de arbetsuppgifter som är förknippade med fonden kan nämligenbefaras att den för fonden erforderUga administrationen kan bli betydligt meromfattande än vad ulredningen skisserat. Det förmodade utbytet som en dylikfond skulle ge måste givetvis slä i rimlig proportion till de sammantagnakostnaderna för den. Näringsfrihetsombudsmannen:En ingående reglering av trädgårdsnäringen med registrering av företagare ochproduktionsplaner, kontroll av uppnådda prisnivåer, avgiftsbeläggning av importoch produktion samt subventioner innebär en otymplig administrativ apparat något som statsmakterna eljest gör ansträngningar för att motverka och undanröja och torde ge ett motsatt resultat till det i direktiven uppställda målet, eneffektiv och konkurrenskraftig trädgårdsnäring. Det synes bl. a. med hänsyntill det ofullständiga och delvis osäkra faktaunderlaget mindre lämpligt attgrunda något slutligt stäUningstagande pä föreliggande material. I varje faUbör ställningstagandet anstå till dess utredningen framlagt sitt aviserade betänkandeom bl. a. distributions- och marknadsförhållandena inom branschen. Man bör vidöverväganden av här berörd art naturligen ha tillgång till en samlad bild avträdgårdsnäringens förhållanden. : Som ett skäl för systemet med produktavgifter och pristillägganger utredningen de lönsamhetsvariationer 1978/79:136 65 inäringen som förekommer mellan olika år och som orsakas av strukturellaförändringar, fluktuerande produktpriser och varierande skörderesultat. mening kan denna typ av problem lösas på enklare sätt än genomproduktavgifter och pristillägg, t. ex. genom skalte-utjämning mellan olika är. Olikaformer av regleringar bör enligt nämndens mening endast komma till stånd omsärskilda skäl föreligger härför. Om sådana skäl saknas kan en reglering ochdetaljstyrning av en näring fä icke önskvärda konsekvenser och medföraen snedvridning av samhällets resurser. Följden av sådana negativa effekterkan bli att konsumenterna får betala högre priser än vad som annars skullevarit fallet. Konsumentverket:Utredningens förslag om höjt gränsskydd och inrättandet av en fond förmarknadsfrämjande åtgärder utgår i huvudsak frän näringens behov av skydd motimportkonkurrens. Enligt näringsfysiologisk expertis bör åtgärder fränsamhällets sida sättas in för att öka konsumtionen av grönsaker, frukt och bär.Utredningens förslag leder till högre priser pä trädgårdsprodukter, vilket isin tur påverkar den framlida konsumtionsutvecklingen negativt. Konsumentverketanser att utredningen otUlräckligt belyst dessa frågor. Medhänsyn tUl det anförda avstyrker utredningens förslag tillhöjning av gränsskyddet och tUl inrättandet av en fond för marknadsfrämjandeåtgärder. Dessa ätgärder bör i alla händelser anstå tUl dess man utrettförslagens effekt på konsumtionen. Stödåtgärderför att skydda den inhemska produktionen mot importkonkurrens bör enligtkonsumentverkels mening endast sättas in i de fall stödel tillförsäkrar konsumentematiUgång tiU produkter som är av högre kvalitet än importerade varor, t. ex.lägre resthalt av bekämpningsmedel. : Beträffande den föreslagna fonden för marknadsfrämjande åtgärderanges det främsta syftet vara att genom pristill-lägg minska årliga lönsamhetsvarialionersom orsakas av strukturella förändringar, fluktuerande produktpriser ochvarierande skörderesultat. menar atl det kan finnas skäl tillatt via en sådan fond utjämna lönsamhetsvariationer som beror på lillfälligavariationer i priser och skörderesultat. En sådan fond bör emellertid inteverka som en allmän förlusttäckningsfond och därigenom förhindra nödvändigastrukturförändringar och marknadsanpassningar inom trädgårdsnäringen. Sverigeslantbruksuniversitet: Det av utredningen framlagda förslaget uppfattarstyrelsen endast som en principskiss. Styrelsen vill t. o. m. ifrågasätta ominte syftet med fonden mera bör vara att underlätta de anpassningsbehovnäringen fortlöpande ställs inför än att utjämna lönsamhetsvariationerna.Ytterligare utredning torde därför erfordras för atl dels närmare preciseramålet för fonden, dels för att få till stånd en uppläggning, som till lägstaadministrativa kostnad kan tUlfredsställa det 1978/79:136 66 En sädan utredning bör därvid också beakta humvida inrättandet av fondenkommer att gynna utvecklingen av vissa företagstyper på bekostnad av andra samlhur den kan tänkas påverka samarbetet mellan odling och handel. Vidare börsärskild uppmärksamhet ägnas frågan om förutsättningarna för att tillämpafondförslaget inom en näring med så blygsamt importskydd somträdgårdsnäringen. Detär enligt styrelsens mening inte självklart att en prisstabilisering alltidleder till en jämnare lönsamhetsutveckling. I vissa situationer kan resultatetav en prisstabilisering renl av bli det omvända dvs. Detta gäller i synnerhet dä prisvariationerna är ettresultat av fluktuationer i produktionsvolymen. Detär vidare väsentligt ur såväl aUmän som ur näringens synpunkt alt en eventuellfond av den skisserade typen bygger på ett väl genomarbetat och käntregelsystem. 1 annat fall är det inte osannolikt att fondens existens kan skapaen ökad osäkerhet, inte minst för trädgårdsnäringen själv. Detta skulle ju i såfall vara ett resultat som är tvärt emot del eftersträvade. Styrelsenanser dock alt verksamheten för alt ytterUgare främja konsumtionen av trädgårdsprodukter,som utredningen diskuterar i samband med fondförslagel bör stödjas avstatsmakterna. Som skäl härför hänvisas till vad som anförts under avsnittet 3i fräga om behovet av ökad konsumtion. Vidareskulle en utökad bevakning av utvecklingstendenserna inom den internationellaträdgårdsodlingen kunna ge tidiga antydningar om framtida förändringar ikonkurrenssituationer för olika produkter. Därigenom borde man i vissutsträckning kunna förhindra överraskningar av samma slag som den ovannämndastarka ökningen av vissa länders produktion av snittblommor . VidSveriges finns en viss utlandsbevakning vadgäller nyheter inom forskning och försöksverksamhet. Man bör kunna överväga attutöka denna bevakningsverksamhel till att även gälla viktiga förändringar ikonkurrentländernas produktionsprogram, konkurrensförmåga, etc. Länsstyrelseni : är tveksam till om de åtgärder som utredningenhar föreslagit kommer att få tillräcklig effekt. Enligt länsstyrelsensbedömning är det föreslagna systemet med pristill-lägg och produktavgifter kompliceraloch kommer sannolikt att medföra en omfatlande administration framför allt omett större antal produkter kommer att bli föremål för pristillägg ochproduktavgifter. Länsstyrelsenvill dock underslryka det principiellt riktiga i utredningens förslag nämligenatt marknadsreglerande åtgärder är nödvändiga och att anpassning avproduktionen vid enskUda företag underlättas om marknadsförutsältningarnasnabbt försämras. Man bör dock överväga andra former av marknadsreglerandeåtgärder som kan bli ef- 1978/79:136 67 fektivautan en omfattande administration. Länsstyrelsenvill i detta sammanhang även ta upp frågan om hur distributionsledet skallvara organiserat. En effeklivare uppsamlings- och distributionsapparat kommeratt få mycket stor betydelse för näringens framlida utveckling. För att ensådan skall kunna byggas upp krävs från samhällets sida stimulans- ochstödåtgärder. Av näringsulövama krävs att de är beredda att genom sammanslutningarav något slag kollektivt bjuda ut sina produkter. Ett bättre organiseratutbud kommer även att få en stabiliserande effekt på marknaden. Demarknadsfrämjande åtgärder som utredningen har föreslagit kan inte ses som enisolerad företeelse utan måste ses i samband med eventuella stimulans- ochstödåtgärder för att utveckla uppsamlings- och distributionsapparaten.Länsstyrelsen anser därför atl införandet av marknadsreglerande ålgärder böranstå tills utredningen även har sett över distributionsfrågan. De marknadsreglerandeåtgärderna bör då utformas med hänsyn till de insatser frän samhällets sidasom kan bli akluella för atl främja uppbyggnaden av en effektiv distributionsapparat.Utredningen bör i det sammanhanget även överväga att utforma de marknadsreglerandeåtgärdema sä att endast näringsutövare som är beredda atl medverka i en effektiviseringav distributionsapparaten kommer i åtnjutande av de marknadsreglerande ätgärderna. Länsstyrelseni län: Ett system med interna avgifter är ytterst värdefullt somkomplement till den föreslagna fonden för marknadsfrämjande åtgärder.Härigenom skapas möjlighet för ett bredare ål-gärdsprogram men också för ettvidgat och mer rättvist fördelat risk-och ansvarstagande för åtgärder, som ärtill fördel för samtliga företag inom en bransch. Ökademedel behöver tUlföras främjandena för de betydelsefulla insatser dessa kangöra. I sitt fortsatta arbete bör trädgårdsnäringsutredningen söka finna enlämplig form för främjandenas finansiering. En samordning av främjandenas ochträdgårdsnäringsnämndens verksamhet bör också eftersträvas. Länsstyrelseni : delar utredningens uppfattning, atl de förslag lillanpassning av gränsskyddet som redovisats inte räcker för att skapa entillräcklig trygghet och säkerhet för produktion och sysselsättning.Utvecklingen har visat att en handlingsberedskap vidkrissituationer behövs. tUlstyrker därför att det skapas en fondför marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Den föreslagnaregleringsverksamheten är emellertid komplicerad och svårhanterlig. Enligtlänsstyrelsens mening är det därför motiverat atl ytterligare överväga fondenskonstruktion och funktion. : KF får bestämt motsätta sig inrättandet av en fond i nuvarande lägemed hänvisning bl. a. till vad som anförts an- Prop.1978/79:136 68 gående lönsamhetsutvecklingen inom trädgårdsnäringen ochmed hänsyn till de höjningar av tullnivån som kan komma atl ske. Nägon särskild"fond för marknadsfrämjande åtgärder" anser KF inte behövlig och istället föreslår KF att stöd ges till den verksamhet som bedrivs av frukt- ochgrönsaksfrämjandena. KF anser alt den föreslagna regleringsverksamheten, somföreslås omfatta samtliga trädgårdsprodukter, skulle förorsaka orimligaadministrativa kostnader och på det hela taget vara till nackdel förkonsumenterna. Dessutom skulle handeln belastas med uppgiften att inkasseraavgifter och redovisa dessa tUl myndigheterna, vilket KF anser olämpligt. KFföreslår atl man söker finna andra vägar att gardera sig vid tillfälligakrissituationer i samband med t. ex. överskottssituationer och liknande. KF färvidare föreslå att man i syfte att minska lönsamhetsvariationerna mellan olikaår överväger någon form av utjämningsförfarande av Ukartal slag som man harinom skogsområdet. KF finner det därför inte heller önskvärt atl man f. n.inrättar ett nytt regleringsorgan som den föreslagna trädgärdsnämnden.