prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Nilrosaminer är alkylerandeämnen liksom t.ex. vinylklorid och kan i djurexperiment orsaka cancer.Orsakssambandet mellan höga nitratiniag och cancer är oklart.Socialstyrelsen anser därför att det finns starka skäl som talar för att satsapå förädling av sorter som minskar användningen av konstgödsel. Omväxtförädlingen kan utveckla nya sorter som förmår att fixera luftens kvävekan detta medföra stora fördelar. För odling av vissa sorter är kemiska bekämpningsmedel ennödvändig förutsättning. Enligt mening bör användningen av bekämpningsmedelinom jord- och skogsbruk begränsas med hänsyn tili de hälsorisker som kanföreligga och även med hänsyn lill den oro som finns hos allmänheten.Resistensförädling kan minska behovet och spridningen av kemiskabekämpningsmedel. Inom svenskt jordbruk härden bevattnade arealen ökatkraftigt underde . Bevattningen i kombination med användning avkonstgödsel innebär dels att jordbruket utnyttjar mer av vattnet som naturresurs,dels att riskerna ökar för förorening av grund- och ytvatten. Förädling som syftartill sorter med torkresistens och ett minskat beroende av bevattning ärangelägen enligt styrelsens mening. För att odla olika grödor krävs energi, t.ex. drivmedel tillredskap, elektrisk ström till torkar och energi för konstgödseltillverkning.Produktionen av konstgödsel är påtagligt energikrävande och medför omgivningshygieniskarisker lokalt. Genom den ökade mekaniseringen och användningen av bl. a.konstgödsel har förbrukningen av energi per producerad enhet ökat. Växtförädlingen har mycket stor betydelse för hurjordbruket påverkar människor i sin miljö och . anser alt utvecklingen av nya sorter börsyfta till minskad användning av konstgödsel, bekämpningsmedel, bevattning ochdärmed också energi. Utredningen föreslår ett relalivi starkt inflytande frånstaten över all växtförädling i . Detta uppfattar somvärdefullt, ty annars kan företagsekonomiska överväganden leda till onödigtstor användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, som en följd av utvecklingoch marknadsföring av vissa sorter. Hälsorisker genom loxiska och antinuiritionella fakiorer iväxter eller mikroorganismer som lever på växter. Det är angeläget att användaväxt- 1978/79:130 33 förädlingen som ett medel att minska halterna av skadligaämnen i växter som utnyttjas som livsmedel. Genom förädling av oljeväxter kundehalter av eurukasyra minskas kraftigt. Nya sorter kan medföra oförutsedda negativa hälsoeffekterom man inte söker fördjupad kunskap om växternas biokemi och fysiologi underförädlingsarbetet. Proioplasifiision och hybrid-DNA. har försin del yttrat sig beträffande forskning med hybrid-DNA till hälsovårdsnämndeni . Yttrandet rör sådan forskning som kan vara farlig för människor. Omsådan teknik används inom växtförädlingen och kan medföra hälsorisk förmänniskor bör den betraktas på samma sätl. Då frågan utredsgenom ulbildningsdepariementei har styrelsen inte anledning att belysa denytterligare. Växtförädlingen kan påverka förutsättningama förjordbruket i norra på ett avgörande sätt. Lämpliga grönsaker och trädgårdsprodukter bör varatillgängliga även för befolkningen i norra . Genomförädling av lämpliga grödor och bär- och trädgårdsväxter kan det skapasbättrefömtsätlningar för ett jordbruk i norra . Det ärenligt styrelsensmening lältare alt tillvarataga detla intresse om staten särskilt stöder sådanväxtförädling. Med hänsyn till folkhälsa ochomgivningshygien är det väsentligt atl staten ges ett starkt inflytande överväxtförädlingen i . Det gäller både grundforskning och det praktiskaförädlingsarbetet. Enligt styrelsens bedömning kan en ökad satsning påväxtförädling ge bättre livsmedel och en bätire miljö för människor. 1.2 Lantbruksstyrelsen: 1 direktiven till utredningenframhålles bl. a.: ""Till utsädesföreningens uppgifter hör att setill att odlare i olika delar av landet skall få tillgång till ett lämpligtodlingsmaterial"". Denna målformulering får anses innebära att såvälstaien som jordbruksnäringen bör känna ell särskilt ansvar för de delar avverksamheten vid , som ur förädlingens egen synpunkiej är eller kan förväntas bli lönsamma. 1 den mån andra förädlingsföretagägnar sig åt sådan verksamhet bör även dessa förelag ålnjuta särskilt stöd. Medden ökade kommersialisering av förädlingsverksamheten som blivit en följd avväxtförädlarrätts-konventionen aktualiseras speciella skyddsmekanismer förmarginella områden och grödor i högre grad än lidigare. Siödet bör i framtidenutgå i form av projektbundna anslag och oberoende av förädlingsverksamhetenshuvudmannaskap. Ett projektbundet stöd kan göras mera flexibelt ochkonkurrensneutralt än den lyp av anslag som utgått lill . Grovfoderväxlersamt tidiga korn- och havresorter har i förhållande till grödornasproduktionsvärde varil missgynnade i prioriteringen av förädlingsuppgifternaunder senare år. En utökad satsning med sikle på att förbättra bl. a.odlingssäkerheten hos dessa grödor kan förväntas ge god utdelning. Urmiljösynpunkt har havren ett förelräde i jämförelse med korn genom alt den harbälire konkurrenskrafi mot ogräs. Steget mellan den uthållighet dagens sorterav vallbaljväxter uppvisar och vad som vore önskvärt är mycket stort, isynnerhei vad belräffar sorter för mera krävande förhållanden. Betydandeförbättringar torde vara inom räckhåll, och uppnådda avkaslningsökningar harslorl ekonomiskt värde med hänsyn till den stora areal vallgrödorna upptar. Påsikl är det sannolikt att intresset Prop.1978/79:130 34 för vallbaljväxterna kommer att öka i takt med kostnadenför kvävegödselmedel. Även ur beredskapssynpunkt är en ökad satsning påvallbaljväxter önskvärd. Samma argument som anförts för en ökad satsning pävallbaljväxter är tillämpliga på övriga baljväxter. Styrelsen vill särskilt understryka angelägenheten av attförädlingen av trädgårdsväxter ges tillräckliga resurser. De flesta av dessaväxter kan knappast förväntas få en så stor marknad att förädlingsarbetet blirföretagsekonomiskt lönsamt. De nordiska odlingsförutsättningarna är unika ivärlden. Kombinationen av den nordliga breddgradens ljusförhållanden ochGolfströmmens temperaturpåverkan finns inte någon annanstans. Utredningen ägnar ej det utrymme åt prydnadsväxtodlingensom denna odlings ekonomiska betydelse borde föranleda. Den vegetativa förökningstekniksom är vanlig inom denna sektor bör vid en omorganisering ges särskildaresurser. För ett mycket stort antal växter skulle ett relativt enkelturvalsförfarande ge betydande resultat. Ett sådant urval av vedarta-deprydnadsväxter skulle vara av stor ekonomisk betydelse då det skulle resulterai att lokalt anpassade typer kunde bli förökade och använda inom sina naturligaområden. Med hänsyn till det stora sortiment av växter inomträdgårdsnäringen blir salsningen på varje gröda även med väsentligt utökaderesurser relativt måttlig. En effektiv samordning av resurserna och enfördelning av förädlingsuppgifterna mellan de olika förädlingsföretagen ärhell nödvändig för att maximalt utbyte skall kunna erhållas av framtidainsatser i trädgårdsväxtförädlingen. En effekliv svensk växtförädling är ett viktigtralionaliseringsinstrument och följaktligen i hög grad en konsumenternasangelägenhet. I allt större utsträckning lorde belydelsen av växtförädlingensinsatser komma atl mätas utifrån dess bidrag till förbättringen avnettoutbytet snarare än av totalavkastningen. En ökad tonvikt päväxtmaterialets resursutnyttjande och kvalitet jämsides med en strävan motproduklionsmaximering synes ofrånkomlig i den framlida växtförädlingen. Med resursutnyttjandeavses i della sammanhang även möjligheterna att genomföra produkiionen medminsta möjliga insats av kemiska bekämpningsmedel. 1 samband härmed bör angelägenhetenav en fortsalt intensiv satsning på utvecklingen av kvalitets-kriteria och kvalilelsbeslämningsmetoderfrån den understödjande forskningens sida understrykas. I avsaknad av kriteriapå värdebestämmande kvalitetsegenskaper och snabba och billiga analysmetoderlöper förädlingen risk att uinyttja sin kapacitet på ett mindre effektivtsätt. Även om uppförökningen av nya sorter faller utanförförädlings verksamheten i mera begränsad betydelse bör det ligga iförädlingsföretagens intresse atl även denna del av verksamheien medframtagande av nyll sorlmaterial fungerar. Exempel fmns på att nyttsortmalerial endast i mycket liten omfattning kommit i praklisk odling, ellerkunnai ställas lill jordbrukets förfogande i önskvärd mängd, först många årefter förädlingsarbelets avslulande. Del synes krävas mera målmedvetnaansträngningar för atl generellt göra tiden från det en ny sort godkänts lillsden finns lillgänglig för jordbruket så kort som möjligl. En rikstäckande koordinering av utsädesproduklionen inomde till SLR anslutna föreningarna har efterlysts av Sveriges utsädesförening.Lantbruksstyrelsen vill underslryka behovet härav, som kommit till ullryck ejminst under den svåra brist på utsäde som rått säsongen 1977/78. SLR:ssamordningsfunktion har ej varit stark nog för aU"förhindra att utsattaun-derskotlsområden, främst , fått acceplera sorter som är mindre 1978/79:130 35 lämpliga i området, liksom partier av mindre god kvalitet,medan för lämpligare sorter i stor utsträckning marknadsförts isydligare områden där senare resp. mindre härdiga sorter mycket väl kunnataccepteras. En fastare anknytning av ett av förädlingsföretagen tilljordbrukskooperationen skulle komma att accentuera behovet av en objektivrådgivning i sortfrågor genom bl.a. lantbruksnämndernas försorg. Det system somnu tillämpas i många län i södra och där utsädeshandeln finansieraren sådan regional provning av för resp. region lämpliga handelssorter somkomplettering till den officiella sortprovningen utgör en god grund för ensådan objektiv rådgivning. 1.3 : Beträffande målsättningen förden fortsatta verksamheten finns inte heller mycket att tillägga men livsmedelsverket vill bara ytterligare understryka betydelsen av atl resistensförädlingen får tillräckligt stora resurser både när det gäller grundforskning och praktiskt förädlingsarbete. Stora mängder jordbruksprodukter förstörs genom an grepp av insekter, svampar och virus. En minskning av användningen av kemiska bekämpningsmedel är angelägen ur folkhälsosynpunkt. Detta gäl ler inte bara spannmålsodlingen utan i mycket hög grad potatis och andra rotfrukter, oljeväxter och inte minst grönsaker. Av storvikt är att inte den växtförädling som syftar till en förbättring av dennäringsmässiga kvaliteten får stå tillbaka för utveckling av sorter som främstger en högre avkastning. För grödor som ur kortsiktig synpunkt är mindrelönsamma att förädla, exempelvis frukt och grönsaker, krävs sannoliktspeciella stödåtgärder. understryker betydelsen av ökad svenskodling av dessa produkter. Det bör betonas att forsknings- och utvecklingsarbetet istörsta utsträckning bör ske utan styrning från rent företagsekonomiskaintressen. Ur såväl den enskilde jordbrukarens som ur samhällsekonomisksynpunkt bör vinsterna av förädlingsarbelet komma hela den svenskajordbruksnäringen till godo. Det är också nödvändigt att växtförädlingsarbeiet anpassastill de förändringar i det svenska jordbrukets produktionsmål som kan bliaktuella om nutritionsforskningens önskemål om förändringar i den svenska folkkostenssammansättning beaktas i större utsträckning än . Den framtida växtförädlingen i bör enligtlivsmedelsverkets uppfattning organiseras så att - god kontaktupprätthålles mellan den genetiska grundforskningen vid universiteten och detpraktiska förädlingsarbetet, - internationelltoch i synnerhet nordiskt samarbete underlättas, - svensktbiståndsarbete lill utvecklingsländer stärks, - kvalitetsförädlingoch resislensforskning får hög prioritet, - inte bara destora ekonomiski mest betydelsefulla grödorna gynnas utan att också entillräcklig satsning sker på trädgårdsväxter och helt nya växtslag och - behovei avsärskilda sorter för olika delar av landet beaktas. 1.4 : Inledningsvis vill nämndenunderstryka be tydelsen av att växtförädling bedrivs inom landet. En förbättrad avkast ning samt nya och kvaliletsmässigl selt bättre produkter utgör viktiga fak torer som påverkar jordbrukels lönsamhet och avsättningsmöjligheter. Även från konsumentsynpunkt är en sådan utveckling önskvärd efiersom den på sikl skapar förutsättningar för att få fram livsmedel av hög kvalitet Prop.1978/79:130 36 till rimliga priser. Den tillämpade växtförädlingen börvara inriktad på det svenska jordbrukets behov. En strävan bör vara att dennaverksamhet skall kunna finansieras genom de intäkter försäljningen av deframtagna produkterna ger. Ökade intäkter från exportmarknaden bör därvid eftersträvas. 1.5 : noterar med tillfredsställelse att resistensförädlingenfått en framskjuten plats i direkliven och i belänkandet, och att målet attminska behovet av kemiska bekämpningsmedel i jordbruk och trädgårdsnäringuttrycks klart. Alt efter hand eliminera giflanvändningen genom alt bygga inbiologisk resistens mot sjukdomsalstrande organismer och andra skadegörare ikulturväxternas arvsmassa är ekologiskt riktigt. Tillsammans med andraåtgärder, t.ex. utnyttjande av klimatiskt och edafiskt välanpassade sorter irespektive regioner i landet, torde maximal motståndskraft kunna uppnås.Förädlingen bör även inriktas mot målet att eliminera herbicider bl.a. genomframtagande av sorter som konkurrerar väl med ogräs och ger god avkastning ibiandgrödor. 1.6 Sverigeslantbruksuniversitet: Växtförädling har visat sig vara en av de mer lönsammavetenskapliga insatserna för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk(sistnämnda verksamhetsområde berörs dock ej av utredningen). Till stor delberor detta på atl inom växtförädling gjorda framsieg genom den biologiskasjälvreproduklionen i hög grad förevigas och sleg för steg låter sig adderas.Sveriges, liksom övriga för odling klimatiskt sett, marginellabelägenhet har skärpt denna fördel. växtförädling hade många grödor ickevarit odlingsvärda inom området. Växtförädling spelar en viktig roll även ur densynpunkten, att den ökar räntabiliteten hos många andra jordbruksvetenskapligainsatser genom sin anpassning av nya sorter till såteknik,gödslingsinlensiteter, maskinell skörd, etc. På liknande sätt är växtförädlingensmöjligheter alt anpassa råvaror till induslrin efter teknologiska,nulritionella m. fl. Naturligt förekommandegiftsubstanser i olika växtslag kan oftast elimineras via växtförädling, somockså med införandet av resistens mot sjukdomar medger minskadbiocidanvändning. Växtförädling kan således även ge väsentliga miljömässigafördelar. Ett effektivt lantbruk behöver med andra ord en effektivväxtförädling. lönsamhet har redan från börjanattraherat privat företagsamhet. Ju mer växtförädling upphört att blott varaett hantverk och utvecklats till en komplicerad vetenskap, dess mer harstatens insatser för särskilt det långsikliga utvecklingsarbetet tett sigalltmer nödvändigi. Staten har också fått påta sig att stödja denväxtförädling, som varil olönsam för utsädeshandeln men önskvärd avsamhällspolitiska skäl. Att både stat och privat företagsamhet engagerat sig iväxtförädling speglar det faktum, atl denna verksamhet har två olikalönsamhetskriterier. Det ena gäller utsädesföretagens, där den bakomliggandeväxtförädlingsinsatsens räntabilitet ej enbarl dikteras av en framställd sorlsodlingsvärde. Växtslagets betydelse, behövlig utsädesmängd per arealenhel samtdet möjliga odlingsområdets storlek internationellt sett blir också avgörandeför en stor försäljningsvolym. Det andra gäller odlarnas och lanibruksnäringens. Odlarnaväljer den förbättrade sorlen för att få högre ekonomiskt utbyte av sina övrigainvesteringar. För lantbruksnäringen i är del därför grödansekonomis--ka belydelse i exisierande odlingssystem som främsi avgör varförädlings- 1978/79:130 37 insatserna skall sättas in oberoende av utsädesvolymen ochutsädesvärdet. Regionala perspektiv måste därvid också beaktas. Föriidling avvallväxter samt olje- och baljväxter blir t. ex. med dessa kriterier viktigatrots att de för utsädesföretagen kan ha svag lönsamhet. Motsvarande gällerinom förädlingen av trädgårdsväxter, där bl.a. också hobbyodlarens intresse avodlingssäkert material i hemlrädgärden behöver beaktas. Utredningenhar i sina bedömningar starkt tryckt på det först nämnda lönsamhetskriterietoch därmed betonat betydelsen av att stärka förädlingsverksamhetensinternationella konkurrenskraft, vikten av koncentration på ett begränsatantal växtslag och begränsning av filialsystem i . Det är givetvisriktigt även framgent att rikta in en del av växtförädlingen för att ta tillvara exportmöjligheterna. Detta får emellertid ej undanskymma att stora delarav förädlingsverksamheten måste inriktas på de svenska odlarnas behov även inomväxlslag av mindre kommersiellt intresse. Utredningen har också i sitthuvudförslag betonat att det nya föräd-lingsföretagel. , somhuvuduppgift bör ha att på förelagsekonomisk grund bedriva växtförädlinginriktad på i första hand det svenska jordbrukets behov. Lantbruksuniversitetetönskar understryka detta och instämmer i utredningens förslag att '"detnya företaget skall förse de svenska jordbruks- och trädgårdsnäringarna med detsortmaterial som svarar mot näringarnas behov"'. Såväl staten som lantbruksnäringen själv har allt skäl attöverväga detla sitt ansvar inför odlaren. Delta framgår redan av faktum att detbyggls upp en statlig kontroll över den slulliga sortprövningen, överförsäljbart sortiment inom alla vikligare grödor samt över utsädeskvaliteten. Statens och jordbrukskooperationens ansvar för vissauppgifter inom växtförädling måste således förbli tungt. Mål för svensk växtförädling. För alt verka optimalt måsleväxtförädlingen åtminstone ha sina urvals- och värderingsmoment anpassade tillde lokala växtekologiska betingelserna. Universalsorter med vid och därmedförsäljningsmässigt lönsam spridning förekommer med andra ord som regelendasl, där växtförädlingsmässigt tomrum eller alltför lilen aktivitet ejskapat tillräckligt hård konkurrens. Så har svensk stråsädesförädling längekunnat utnyttja en dylik situation men riskerar nu att få träda tillbaka, allteftersomlokal växtförädling sätts in med lika hög intensitet över hela . Endatillförlitliga motåtgärder blir att som och i synnerhetHilleshögs etablera egna urvalsslationer inom det avseddamarknadsområdet. Sällsyntheten att inom finna utomnordiska sorter avväxtslag, som vår växtförädling satsat på, måste på samma sätt uppfattas sombelägg på den lokala verksamhetens överlägsenhet vid lika villkor. Den grönarevolutionen må nämnas som ett än mer drastiskt exempel. De som typ helt nya,mexikanska dvärgveten kunde göra sitt segertåg genom . Samtidigtstimulerade de den lokala växtförädlingen och blev följdriktigt mycket snabbiersatta av analoga, men inom respektive område selekterade sorter. Accepterar man ovan relaterade erfarenheler betyder de tvåolika lönsamhetskriterierna enligt ovan också två olika målsättningar. I enafallet satsar svensk växtförädling på att hävda sig som exportnäring och myckettyder på realism härvidlag. Koncentrationen till blir befogad liksom ensatsning på filialer i och på kontinenten. Med den inlernationellaväxtförädlarrätlen som lönsamheisbakgmnd ter sig detta som naturligt. Enligt den andra målsättningen ser man mer på det ökadeutbytet från Prop.1978/79:130 38 t)dling inom uv en bättre sort än påutsädesförsäljningen av den. Med detta synsätt ter sig utredningens yttrande pås. 104 icke helt relevant. Man säger där: ""Filialorganisalionen harhärigenom delvis spelat ut sin roll och åtskilliga av de lolv enheier somulsädesföreningen fortfarande har spridda i landet utanför huvudstationen iSvalöv torde utgöra en belastning för föreningen"". Inriktningen av svensk växtförädling bör även ta hänsyntill åkerarealens och grödornas fördelning i landet. Våra förädlingsanstaltcrhar hnviuldeleii av sin verksamhet förlagd till södraslättbygder. Det räcker med en mycket kondenserad gruppering av landetsodlingsom-räden för att klart inse. att svensk växtförädling bäst betjänar vårtlantbruk som helhet, om upprustningen ges en mer nordlig inrikining . Den länge alltför sydsvenskt orienteradevåroljeväxtförädlingen är exempel på att en skånskkoncentrerad växtförädlingej löser problem tillfredsställande för landets nordligare områden.Angelägenhetsgraderingen i växtförädlingsarbeiet för olika växtslag blirdessutom olika vid de olika målsättningarna. Exportinriktning kräverspecialisering och landets jordbruk en allsidig satsning. Exportintressenasammanfaller väl med behov för södra slättbygder med koncentration pågrödor som korn, vete och sockerbetor. Symptomatiskt nog nämner utredningenknappast vallväxterna, som dock upptar en tredjedel av landets åkerareal medökad andel ju längre norr ut man går. Med dessa utgångspunkter vore det, enligt lantbruksuniversitetetsuppfattning, berättigat att bibehålla ett visst filialsystem. Med hänsyn tillkostnadsaspekterna blir det dock nödvändigt att koncentrera verksamheten. Förlokal anknytning av förädling och marknadsföring bör i vilket fall filialernapå och Röbäcksdalen finnas kvar. En närmare samverkan medlantbruksuniversitetet bör därvid sökas. Till problemet rörande avvägning mellan växtslag hör i höggrad den inom landet starkt eftersatta växtförädlingen av trädgårdsväxter.Utredningen har icke analyserat trädgårdssektorns behov av insatser på dettaområde och följaktligen ej presenterat några förslag lill förbättringar. Deltahänskjutes till trädgårdsnäringsutredning, trots att direktiven inrymmeröversyn även av denna växtförädlingsverksamhet. För frilandsodlat malerial av trädgårdsväxter tordeeffekliv växtförädling vara en av grundförutsättningarna för odlingssäkerhel.Förädlingen är även av betydelse för den svenska växthusodlingenskonkurrenskraft. Då privat växtförädling redan satsar mer än som strikt kanmotiveras av kommersiella intressen, måste staten här ta det avgörandeansvaret. Odlarkoo-perationerna kan knappast förväntas ta på sig större ansvar,då hemiräd-gärdsodlare samt statliga och kommunala parkförvaltande organ totaltsett är vida större avnämare. De nationalekonomiska dimensionerna av trädgårdssektornhar tidigare ej till fullo beaktats. Enligt publicerade beräkningarbaserade på Trädgårdsräkningen 1977 (J 1977:13) har produktionen i yrkesmässigträdgårdsodling ett värde i producentledet av I . E. ,Trädgård 134). Husbehovsodlingen av köksväxter, frukt och bär beräknas ha ettinköpsvärde av 650 milj. kr. Enligt jordbruksnämndens beräkningar avdirektkonsumtionen (PM ) motsvarar köksväxter, frukter (ävensydfrukter) och bär ett värde av . i konsumentledet, eller14.2% av folkhushållels totala ulgifter för livsmedel. Denna andel överträffasendast av varugruppen kött och kötlråvaror. Vidare har experter beräknat,atl . åriigen läggs ner på underhåll och 1978/79:130 39 nyanläggningar av grönytor inom landet samt att därav 250milj. ligger på plantskolematerial. Vissa insamlingar gjorda av den s. k.internordiska arboretumgruppen låter förmoda, att redan en enkel urvals- ochintroduktionsförädling skulle avsevärt kunna berika landet med ettodlingssäkrare sortiment av prydnadsbuskar och -träd. För svenska förhållandenpå dylikt sätt förbättrat sortiment bör ej blott minska odlingsrisker ochomplanteringskostnader ulan även stärka svenska plantskolors konkurrenskraftpä en marknad, som de blott har hälften av. Nägon form avstatlig konsolidering såsom redan skett för växtförädling av frukt och bär ärsåledes även angelägen både för köks- och prydnadsväxter. Svensk växtförädling bör eftersträva en balanseradmålsättning där både exportinriktning och betoning av den inhemska odlingensbehov tillgodoses. Härvid får ej den senare delen av målsättningenundanträngas. Del åvilar såväl staten som jordbrukskooperationen att tillse altså ej sker. Härvid synes det särskilt viktigt att en framtida organisation ochfinansiering av växtförädlingen tar tillräcklig hänsyn lill jordbmksgrödornasbetydelse i olika delar av landet och till trädgårdssektorns behov.