prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — VTI inslämmer i alt den ekonomiska redovisningen för de bådaverksamheterna bör vara helt åtskild och framhäller au så redan är fallet. VTI framhälleri sammanhanget att del skulle innebära en risk för bristande kontakt med denpraktiska sidan om planering och kompetensuppbyggnaden drivs efter två skildalinjer och om vissa forskare under viss lid sysslar uteslutande med egenforskning. VTI förklarar vidare au brisler funniis vad gäller budgetering o. d.men att detta sammanhängde med omlokaliseringens problem. hälls enligt VTI,/SR och TCO tids- och kostnadsplanerna med den noggrannhet som rimligen kanbegäras då det rör sig om forskning. Utredarens uppfattning om angelägenhelenav ett närmare samarbete mellan institutet och högskolan tillslyrks av ellflertal remissinstanser. VTI, som även inslämmer i ulredarens bedömning,påpekar i 1978/79:99 312 sammanhangetatl konkurrensen med högskolan inle sker på lika villkor eftersomhögskolan inte alltid som VTI behöver la ul full kosinadsläckning. Remissinstansemassynpunkter på utredarens förslag angående principer vid taxesättning ärdelade. Trafiksäkerhetsulredningen ansluler sig lill utredarens uppfattning omall laxans konslmklion bör revideras enligi huvudprincipen atl varje verksamheiskall bära sina egna kostnader. Enligt ulredningen mäsle del vara felaktigt attexempelvis samma pålägg används då uppdragsgivaren efterfrågar forskare för ettrent skrivbordsarbete som då laboratorier och utmstning las i anspråk. Dennabedömning delas även av NTD och . Någraremissinsianser avstyrker däremoi utredarens bedömning att ett krav på taxans konslmklionbör vara atl tillförsäkra full kosinadsläckning på de uppdrag som uiförs ätstatliga myndigheler samt au intäkter från övriga uppdragsgivare åtminstoneläcker särkoslnader för akluella projekt. a. TSV skulle en sädanordning innebära eu avsteg från vanliga upphandlingsnormer och diskriminerastatliga beställare. VTI framhåller alt del inle bör göras åtskillnad mellanolika beställare. principiellt resonemang om taxesäuning. Enligt FOAkan det anslag som anvisas lill VTI användas lill an generelli hålla en lägretaxa och därigenom skapa en störte efierfrågan på instituieis ijänsler.Alternativt kan anslaget användas till atl bedriva sädana typer av forskningdär efterfrågan är svag, medan andra uppdrag fär bära hela sin kostnad. VTI,som inle vill ta ställning lill förslagen m. h. t. pågående taxesamråd,framhåller att laxans uiformning inle fär leda lill all experimentell FoU intekan bedrivas i erforderiig omfattning. VTI,/SR och TCO avstyrker ulredarens förslag att en bätire balans böreftersträvas mellan mer och mindre erfarna forskare för atl pä sä sätl reducerakostnaderna. Enligt inslilulel är en fömlsättning för atl genomföra ell projektmed kanske snäva tids- och budgetramar och garantera kvaliteten på forskningsarbelelatl det finns tillgång till erfaren personal. Utredarensuppfattning om alt institutet självi bör se över sin organisation delas av VTI.Tekniska högskolan i , sektionen för Väg- och vattenbyggnad är kritisktill nuvarande organisation och anser att mairisor-ganisationen harmisslyckats. Som skäl anförs att projekten endasl undantagsvis siräcker sigöver avdelningsgränserna som uppdragens mångfald blivitöverväldigande. Enbred remissopinion tillstyrker ulredarens slulsats alt VTI även fortsättningsvisbör vara ett f r i s t å e n d e institut. anser ett överförande av institutet helt eller delvis till nägon sektormyndighelleder till alt institutets breda kompetens inom väg- och trafikforskningen gär föriorad.VTI konstalerar all problem i och för sig finns Prop.1978/79:99 313 närdet gäller kopplingen mellan forskningen och den prakliska lillämpningen. Denforskning som bedrivs lorde dock enligi VTI vara i hög grad verklighetsanknutenm. h. t. uppdragsforskningens stora volym. Talar frislående insliiui görvidare enligt VTI au irafikområdel har ell slort antal huvudmän saml all härmedmöjliggörs för ell insiitui all bedriva en obunden och ifrägasäiiandeforskning. Vidare framhålls all samhällets koslnader för VTLs verksamhei blir isiort sen de samma om inslilulel kvarslår som självsiändigi eller om delredovisas inom ramen för en myndighels verksamhet. Förordar en bibehållenorganisatorisk ställning gör vidare statens personalnämnd. Enligt SPN vore del orealisliski.m. h. i. insiiiuieis omlokalisering 1975, all på nyll genomföra omvälvandeförändringar. TfZ) anser atl åtskilliga FoU-uppgifter som skulle kunna uppdrasåt VTI är av så övergripande karaklär all de är av iniresse för flera myndigheleroch all VTI därför inte bör knylas lill någon särskild myndighei utan bestå somfrislående insliiui. Landstingsförbundei framhäller atl en anknyining avinstitutet till statens vägverk skulle i än högre grad än f n. innebära allvägområdet fick en alllför sior dominans. underslryker viklen av all ha ettfrislående organ som obundel av alla parisintressen kan ge en objektiv analysav olika akluella och ibland starkt känsloladdade problem. Siaiskontorel anser principielllalt en anknyining av sektoriell FoU bör ske till ansvariga myndigheter. För attformen fristående institut skall vara lämplig för VTLs verksamhei fordras bl.a. all inslilulel lillförs uppdrag i jämn laki som motsvarar resurserna saml atlmedel frän riksstaien anvisas som Slär i överensstämmelse med VTLs behov. anser allTransportokonomisk inslilutl i kan fungera som organisatorisk förebild förVTI. Del skulle innebära atl inslilulel förblirsjälvsiändigt, men med nya ochvidgade arbetsuppgifter och med stark inrikining på tätorlsirafik. Vägavdelningenskulle i så fall ev. kunna överföras lill statens vägverk vilket enligtplanverket skulle kunna undanröja de problem som ett direkl inordnande av VTI ivägverkel kan medföra. Även lekniska högskolan i , sektionen för Väg-och vattenbyggnad förordar all vägavdelningen förs lill siaiens vägverk. BFRanser all del bör vara möjligl au åstadkomma en lösning som i princip innebäratt de dyra och f. n. dåligt utnyttjade väglaboratorierna dimensioneras ochfinansieras av vägverkel medan forskningen bevarar sin självständighet. Forskningsrådsnämndenanför all en huvudlinje i svensk forskningspolilik har varil all högskolanskall uigöra samhällets siora samlade resurs för FoU och uigöra denproducerande basen för framför allt sektoriella FoU-beställare. FRN anser moldenna bakgrund att översyn bör ske av relationema mellan högskolebaserad men sektorsfinansieradFoU och VTLs FoU-verksamhei. /SR och TCO delar ulredarens uppfaiining om del olämpliga i all vid siaiensvägverk bedrivs arbele som kan karaktäriseras som Ullämpad Prop.1978/79:99 314 forskning,uiveckling och uiredning som delvis överlappar VTL.s verksamhet.Personalorganisationerna föreslår mol denna bakgrund atl myndigheterna gemensamikartlägger områden med dubblerad kompetens och i samräd beslutarom erforderligaätgärder föraii undvika sådana konstaierade dubbleringar. Statens vågverkframhåller atl en viss kompetens om utvecklingsarbete krävs inom verket, förau bl.a. FoU-resuliai skall kunna översältas lill normer och anvisningar. De FoU-uppdragsom ime går lill VTI anges dock vara av marginell omfallning. Fleraremissinstanser anslutersig lill ulredarens uppfattning om nödvändigheten aven nära samverkan med andra verk och myndighe i e r vid planering avforsknings- och utvecklingsarbete. VTI underslryker att ulformningen avgemensamma behovsplaner för institutet, VV och TSV är värdefulla instrument förVTL.s egen planering och inrikining av kompetensuppbyggnaden. Dessa planer kandock enligt VTLs mening inte ges bindande karaktär. Institutet påpekar vidare atlmellan VTI och VV har redan påbörjats ett gemensami arbele i syfte au se överoch komplettera samarbetsrutinerna. Enligt statens vägverk har härigenompåtagliga förbällringar uppnåtts i samarbetet. TSV upplyser i sammanhanget omatt verkei eftersträvar en mera långsiktig planering av FoU-uppdragen till VTI. Remissopinionenär också posiliv till ulredarens förslag om växel-tjänstgöring. anger atl cirkulationstjänstgöring, utlåning av personal m. m.bör inriktas mol myndigheter som haren likartad verksamhet. Detta kan enligtnämnden ske genom att gemensamma planer utformas för personalutveckling medberörda myndigheler. fäster stor belydelse vid växelijänstgöring.Härigenom kan enligt utredningen slyrning och uppföljning av projekt underiättassamiidigi som institutets verksamhet skulle fä en starkare anknytning till denpraktiska tillämpningen pä myndigheten. KH framhåller dock de problem somuppstår frän personalpolitisk synpunkt om växelijänstgöringen når en så högomfattning som 5-10 personer vilkel utredaren förordat. delar utredarens uppfattning att en sammanslagning SGl-VTIinte löser VTL.s ekonomiska problem. SGI upplever atl det hittillsvarandesamarbetet med VTI löpt friktionsfritt och framhåller all institutet ständigtundersöker möjligheter fill ökad samverkan. Statensprovningsanstalt delar utredarens förslag att avtal bör upprättas mellanmyndigheter som i vissa fall utför likartade uppdrag. Härigenom kan i framtidenundvikas att onödiga dubbleringar sker av provningsresurser inom den StaUiga seklorn.Enligt SP är de arbetsområden som är gemensamma för VTI och SP relativt små mendock av sådan omfattning att de kan innebära Ömsesidiga fördelar ominstitutionernas samarbete regleras mer formellt än hiuills. VTI, liksom RR V,anser däremot all gemensamma frägor bör kunna lösas inom ramen för delinformella samarbele som redan pågår mellan VTI och SP. Fleraremissinsianser däribland VTI, STU, KAK och NTF tillstyrker Prop.1978/79:99 315 ulredarensförslag om en översyn av samarbeis formerna mellan VTI och 1 ra nsporiforskn i ngsdelegalionen. 11 och NTD underslryker i sammanhanget all en närmare samverkan mellan TFDoch VTI är mycket angelägen. 7"fD anser sig inle kunna la ställning tillförslaget då ingel moiiv anföris. Delegaiionen framhåller bl.a. all TFD redaneftersträvar en konlinueriigi samarbele i FoU-verksamhel med andra FoU-siödjandeorgan, forskningsinsliiutioner, myndigheler, förelag m. fl. Formerna för insiiluletsfinansiering nar berörts av flera remissinsianser. /SR och TCO delar ulredarensuppfaiining all uppdragsverksamhelen kan vara av slort värde för inslilulelför all ge den önskvärda koniakien med de prakliska problemen. Uppdragsverksamhelenavser dock i regel relativt korlsikliga projeki, medan iniernaiionell erfarenhelvisar att det är en oawisligi krav på forskningsorganen all ha framförhållningi utvecklingen. En mer långsiktig verksamhetsinriktning skulle därför enligtpersonalorganisationerna möjliggöras om en större andel av verksamhetenfinansieras direkl över rikssiaten. En kombinalion av egen forskning och uppdragsforskninggerenligtj/a/wj wgvéY möjligheler dels till framförhållning, dels möjlighetertill avstämning av de egna FoU-insatserna mol uppdragsgivarnas önskemål. Kritisklill nuvarande finansieringsform är . FOA är iveksamtill uppdragsfinansiering som instmment vid inrikining av resursuinylijande ochresursdiniensionering. Behovei av forskning representeras då av den mängd somfaktiskt efterfrågas vilkel i sin lur beror på den taxa som lillämpas. Om denär hög fär man räkna med all endasl sådana uppdrag läggs ut som läcker direklkonkreta behov hos en väl avgränsad avnämare. Om taxan kan sättas lägl, kanuppdrag lämnas även pä arbeten som är mer långsikliga, ger osäker utdelningeller kommer andra än uppdragsgivaren lill godo. /SRerinrar ocksä om alt krav pä kostnadstäckning kan leda till atlsamhällsekonomiskt moiiverade åtgärder ej kommer till stånd. /SR anserdärför att VTLs verksamhet endasl i begränsad utsträckning bör avgöras avuppdragsgivarnas betalningsförmåga. ,i och MHF anser atl del bör övervägas om iniede medel som anvisas frän riksstaien till uppdragsgivarna statens vägverkoch och som sedan belalas till VTI för uppdragsverksamheii stället bör utgä direkl lill institutet. Behoveiav FoU-insalser på transporiomrädei har behandlals av eu siort antal remissinsianser.Utredarens marknadsbedömning av uppdragsverksamhetens utveckling har i siort seugodlagils. Närdet gäller medelsbehovel för egen FoU framhåller däremot en bredremissopinion nödvändigheten av att VTLs resultat inle ses sirikl förelagsekonomiskl.Bedömningen bör således även innefatta den samhällsnytta forskningsresultatenger, vilkel enligt fiera remissinsianser talar för en ökning av bidragsanslagetöver riksstaten. Prop.1978/79:99 316 VTIansluler sig lill utredarens uppfattning alt planeringen av uppdragsverksamhelenbör baseras på en lämligen svag lillväxl. som också delar ulredarens sluisals,menar dock all tälorlsområdei är underskailai. Föruiom TFD borde enligi V Vhärvid BFR och STU pä ett mer akti vi säll än nu siödja VTI-engagemanget i läiortsfrågor. /"SI''framhållerall det sannolikt är lönsamt all salsa belydligi mera pengar på VTLs FoU-verksamhelän vad som kommer lill ullryck i form av uppdrag från Irafiksäkerhelsverket.Bedömningen delas av nafiksäkerheisuiredningen som framhåller au ett uppdämlbehov av forskningsinsatser föreligger varför VTL.s resurser bör kunna utnyujaspå eu såväl förelagsekonomiskl som samhällsekonomiskl fördelakligl säu. erinrar om all trafikpolitiska ulredningen beräknal samhälletskostnader för sjukvård orsakade av trafikolyckor lill ca 765 milj. kr., vitkelkan las som inläkl för au bedömningen av VTLs verksamhei måsle ses i ett vidareperspekliv än snävi förelagsekonomiskl. Cykel-och mopedfrämjandel anser all hiuillsvarande irafikforskning i myckel lilen ulsiräckninghar inriklals på de problemområden som berörde mest utsålla trafikantgrupperna.Förhållandet anses sammanhänga med alt forskningen slyrs av eu fålalpenningstarka intressenter. VTI bör mot denna bakgrund erhålla ökade medel föratt lillgodose behovet av FoU-insalser för oskyddade irafikanler. SACö/SRoch TCO framhäller del angelägna i att samhällsnyttan av insiiluletsforsknings- och utvecklingsverksamhet beakias då siällning skall las lill verksamheiensomfanning. Del bör härvid observeras att den samhälleliga vinsten inte liggerpä inläklssidan i VTLs budgei och ofta inte heller hos uppdragsgivarna ulan imånga fall försl uppnås av någon i verksamheien inle medverkande part.Exempelvis kan som ell FoU-resullat uppnås högre trafiksäkerhet och därigenomminskade sjukvårdskostnader. Personalorganisalionerna är vidare hell övertygadeom att en viss omstmkturering av VTL.s verksamhet måste ske. En markant ökningav medlen för egen FoU erfordras sålunda för att inslilulel skall kunna dels inleendast bibehålla ulan även höja sin nuvarande kompetens, dels bygga upp nykompelens på grund av förändrade marknadsbehov och dels bedriva forskning inomför samhällel angelägna men trois della resurssvaga områden. För all VTI skallkunna bedriva FoU i den omfallning som förulsailes vid institutets bildandeerfordras dessutom enligt personalorganisalionerna atl VTI avlaslas koslnadsansvarelför vissa basresurser som är helt nödvändiga men som inte kan vara i kontinueriigverksamhei och därför inte kan finansieras via institutets laxa. Någraremissinsianser påtalar nya forskningsområden för VTI. Svenska kommunförbundeiunderstryker angelägenhelen av ökade insaiser på energifrågor, lälorisproblem,oskyddade irafikanler samt drift- och underhållsfrägor. Anpassning av irafikenlill de handikappades behov anförs vidare som en angelägen forskningsuppgift. 1978/79:99 317 omrädelvägirallk och energiförbrukning. Nämnden konstalerar all ingel organ f n. finnsi som följer upp de olika forskningsresullaien på ell mer samordnai säll.Mol denna bakgrund förordas all inslilulel används som ell cenirali ansvarigiforskningsorgan inom omrädei energi och iransporier. Siaiens planverk anger attkollektivtrafiken under senare lid blivii eu eftersall forskningsområde. Föruiomde nackdelar dei innebär för kollektivtrafiken, innebär del också sämre underiagför undervisning vid högskolor saml ell dåligi Slöd för uivecklingsarbeiei inomden induslri som producerar kollekliva trafiksystem. Denna bedömning delasäven av Landstingsförbundei som framhåller all del har visal sig atl del behövsen hel del grundläggande arbeie för all kunna ulveckla meioder för planering avirafik inom siörre geografiska områden. EnligtTFD:s mening bör man vid inriktningen av VTLs verksamhet i fortsällningen ihögre grad koncenirera sig moi sådana FoU-områden där i försia hand insiiiuieihar kompelens och där FoU-behov konsialeras föreligga. \'erksamheisinrikiningenbör härvid ske i nära samarbele med de vikiigasie iniressenierna på områdel,nämligen VV och TSV. TFD, med insiämmande av statens väg\'erk, päialar vidareall samordningsvinster slår all vinna med eu vidgai nordiskl samarbele inomämnesområdet. Remissinstanserna är istor utsträckning negativa lill ulredarens förslag lill kostnadsreducering.Landstingsförbundet påpekar att VTLs underskön f n. är i siorieksordningen 1milj. och all samhällets utgifter för vägoch gatuhållning saml slöd ål kolleklivirafiknärmar sig . Förbundel menar mol denna bakgmnd atl restriktivitetbör iakttas vad gäller nedskärning av överkapacitet. LO framhåller all enavveckling på lång sikl inte kommeratt innebära någon verklig finansiellförbättring. UHÅ anseratt dei inle är klart visal au den föreslagnainbesparingen också är samhällsekonomiskl lönsam. bilindustri- och bilgrossistföreningbedömer all den av uiredaren diskuierade ""malpåsen" för vissa verksamheierinte är ändamålsenlig. Om man från sialsmakiernas sida anser atl verksamheien fn. har för stor omfattning bör della i slället kunna regleras genom naturlig avgångenligt föreningen. Byggnadsslyrelsen erinrar om all den lokalmässiga ö\ erkapaciieienär av unik karaklär varför aliernaiivanvändning i många fall inie är möjliglulan omfaUande ombyggnader. leder enligi slyrelsen lill all statsverketskapitalkostnader vid en avveckling blir betydande. i Ösiergöllandslän anser all en avveckling av vissa resurser innebär ell bortseende frånsamhällsnyttan och menar i siällei all VTI skall ges ökade resurser dels för atlbälire kunna fungera som FoU-organ för irafik- och kommunikaiionsområdei, delsför au verkligen kunna molsvara de regionalpolitiska ambitionerna som liggerbakom den genomförda lokaliseringen lill . delar ulredarens mening an verksamheier, som inie kan finansieras meduppdrag och som slaismakierna inle bedömer kunna finansieras över riksstaten, måsieses över. Om underskollen inte är av 1978/79:99 318 kortvarignatur får även en nedläggning övervägas. När del gäller personalmässigöverkapacitet är statens vägverk, med vissa reservaiioner, bereii au med VTIdiskutera möjlighelerna au i enskilda fall överföra personal lill verket.Svenska kommunförbundei anslutersig lill utredarens uppfattning all VTLs konslaieradeöverkapacitet bör överföras till andra forskningsområden inom instituiei.Forskningen anses behöva siörre samhällsekonomiska kunskaper och ökadbeteendevetenskaplig inrikining. RRVbedömer att det pä kort sikt är svårt att finna någon alternativ användningförvissa delarav instituieis lokaler och utmstning. RRV förordar därför lillsvidare all VTI bör avlastas kapitalkostnaderna för lokaler och utmstning somsaknar alternativ användning. Detla kan ske genom direkl avskrivning avinvesteringarna eller i form av ett ärligt bidrag till VTI. Bildandelav en samarbetskommitté för au avgöra hur VTL.s överkapacitet skall kunnaavvecklas avvisas av flertalet remissinsianser. VTI anser att den föreslagnakommittén skulle innebära en överorganisation i förhällande lill nuvarandeprövning av statsmakterna. VV framhåller dels att åtgärder med kortsiktiga effekierär en föreiagsledningsfräga, dels att den föreslagna kommitténs befogenheteroch ansvarsområde är diffusa. TSV påpekar atl i de myndighetsmässigaavgörandena kan någon enskild ledamol i kommittén inte ges befogenhet atl bindanågon annan myndighet. Vidare anges att kommitténs ställning konslituiionelliär oklart. Utredningensförslag om ombildning av slyrelsen stöder VTI samt en bred majoritet blandremissinstanserna. finner nuvarande ordning orimlig med attinstitutets avnämare i stor ulsiräckning ingår i slyrelsen. Styrelsenshuvuduppgift bör enligt statens vägverk vara ledning av det långsiktigaarbetet. Fleraremissinsianser däribland transportnämnden. ,och Cykel- och mopedfrämjandet ärpositiva till inrättandet av en s. k. rädgi -vande delegation. Uppfattningarna varierardockom delegaiionens sammansättning, arbetsuppgifter och organisatoriska ställning. Avslutningsvisförordar nägra remissinstanser att en ny utvidgad utredning genomförs. UHÅunderstryker viklen av att mer väsenlliga förändringar sker mot bakgrund av ensamlad analys av samhällets FoU-behov. STU, LO och finnerdel angeläget att innan ställning las till ulredarens förslag så bör samhälletsoch näringslivels behov och nytta av VTLs verksamhet analyseras. Härvid böräven alla andra statliga organ inom transportområdet analyseras. 1978/79:99 319 Bilaga1 Sammanfattning av det irafikpoliiiska utvecklingsar belel ........................................... ...... 1 Bilaga2 Person- och godtransportemas utveckling 1960- 1977samt prognos för ............ 16 Bilaga3 SOU 1975:66 Trafikpolilik - behov och möjligheler, sammanfallning av belänkandei och remissyiiran dena ........................................... 24 Bilaga4 SOU 1978:31 Trafikpolilik - kosinadsansvar och avgifter, sammanfattning av belänkandet och remiss yiirandena ..................................... 56 SOU 1975:47 Kollektivtrafik i tätort,sammanfattning avbelänkandei och remissyiirandena.... 78 SOU 1975:68 Handikappanpassad kollektivtrafik, sammanfallning av belänkandei, remissyiirandena samt det av utredningen föreslagna ramprogrammet 93 Redogörelse för hiuills genomförd regional trafikpla nering ........................................... 125 DsK 1975:9 Planering av de svenska hamnarna, sammanfattning av betänkandet och remissyiiran dena ........................................... 189 DsK 1976:3 Förslag lill organisaiion av en irafikplaneringsmyndighel, sammanfallningav belänkandei DsK 1977:1 Länga fordon och fordonskombinaiio ner, sammanfaltning av belänkandei och remissyi irandena ........................................ 246 BilagaII Ds I 1977:12 Energibesparingar inom transportsek torn och SOU 1978:17 Energi vad avser energihus hållning inom iransporlseklorn, sammanfattning av betänkandena och remissyiirandena .... 256 Bilaga12 Ds K 1978:7 Statsbidrag till cykelvägar, sammanfau- ningav betänkandet samt remissyiirandena 299 Bilaga13 Ds K 1978:11 - verk samhet och ekonomi, sammanfattning av betän kandet och remissyttrandena ............ 303