prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Ledamöler och suppleanteri full- Ledamöter och suppleanter i full mäktige väljes för tre tjänstgöringsår mäktige väljs för tre tjänstgöringsår räknat räknat del år då valet har skett. del år då valet har skett. räknas tjänstgöringstiden del ärdå valet har skett. Om val av ledamöter och suppleanter med anledning av ändring ikommunal eller landstingskommunal indelning finns särskilda bestämmelser. Fullmäktige väljer för denlid som fullmäktige bestämmer bland sina ledamöler en ordförande och en ellertvå vice ordförande. Till dess valen har förrältals, utövas ordförandeskapet avden som har varil ledamol längst lid. Om två eller fiera har varil ledamöterlika länge, har den äldste av dem företräde. Omvarken ordföranden eller vice ordförande kan närvara vid sammanlräde, ulserfullmäktige annan ledamol alt för tillfället föra ordet. Om ordförandeskapet vid första sammanträdet med kommunfullmäktige somhar valts med anledning av ändring i indelning finns särskildabeslämmelser. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenomföreskrivs alt 6 a, 11 och 14 §§ lagen (1961:436)' om församlingsstyrelseskall ha nedan angivna lydelse. I samband med förordnandeom bildande av kyrklig samfällighet kan regeringen föreskriva, atl beslutanderätteni samfälligheten skall utövas av sammanläggningsdelegerade till dessindelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finnas särskildabestämmelser. I samband med förordnandeom bildande av kyrklig samfällighet kan regeringen föreskriva, att beslutanderätteni samfälligheten skall utövas av Indelningsdelegerade lill dessindelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finnas särskildabeslämmelser. Kyrkofullmäktigeoch suppleanter väljas , räknade årel nästefter det, då valet skett. Där val sker första gängen och icke äger rum underår, då allmänna val av fullmäktige förrättas, skall valet dock ej avse längrelid än lill utgången av del år, då sådana allmänna val nästa gång skola ägarum. Om val av kyrkofullmäktige och suppleanter i anledning av ändring Iecklesiastik indelning är särskilt stadgat. Kyrkofullmäktige väljavarje år för nästkommande kalenderår bland sig en ordförande och en viceordförande saml, då fullmäktige så besluta, jämväl en andre vice ordförande.Underrättelse om dessa val, med angivande av de namn och postadress,skall ofördröjligen insändas lill länsslyrelsen för inlagande ilänskungörelserna saml till domkapiilet. Vid sammanlräde som , ägt rum, hålles med de nyvalda fullmäktige utövas ordförandeskapet av den som enligl 16 § 2 mom. väljs lill ordförande . Intill dess valet förrättats utövas ordförandeskapet av den som dä allmänna val avkyrkofullmäktige då allmänna val av kyrkofullmäktige ägtrum, hålles med de nyvalda fullmäktige utövas ordförandeskapet av den somenligl 16 § 2 mom. väljs lill ordförande . Intill dessvalet förrättas utövas ordförandeskapet av den som fullmäktigedärtill särskilt utsett. / fullmäktige därtill särskilt utsett. fråga omordförandeskapet vid första sammanträdel med fullmäktige som valts i anledningav ändring i ecklesiastik indelning är särskilt stadgat. Ärobåde ordförande och vice ordförande hindrade all inställa sig vid fullmäktigessammanträde, äga fullmäktige utse annan ledamol all för lillfällel föra ordet.Intill dess så skett, utövas ordförandeskapet av den lill Ijänsigöringslidenäldste bland fullmäktige eller, där tvä eller flera fullmäktige ha lika långtjänstgöringstid, av den bland dessa, som är till levnadsåren äldst. Dennalag träder i kraft . 1978/79:157 28 Lagom ändring i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. m. Härigenomföreskrivs all i 1 § lagen(1955:138)om proporlionelll valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. ordet "sammanläggningsdelegerade"skall bytas ul mol "indelningsdelegerade". ' Senasle lydelse av 1 § 1977:217 lagens rubrik 1972:231. 1978/79:157 29 Lagom utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelningi kommuner, landstingskommuner och församlingar 1 § Om en kommuns område ändrasvid ingången av , skall vid bestämmande av skallesalsen för kommunensullag av skall enligl 1 § lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skatt, m. m.antalet skattekronor och skalteören beräknas med hänsyn tagen lillindelningsändringen. Molsvarande skall gälla när en ny kommun bildas. 2 § Om en kommuns område harändrats eller om en ny kommun har bildals, skall från och med det år då indelningsändringeniräder i kraft invånarantalet i den ändrade eller nybildade kommunen vidlillämpning av beslämmelserna om ökat förskott av kommunalskatt i 4 § fjärdestycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m. m. beräknas som om indelningsändringen hadevarit gällande vid den första av de i lagmmmet angivna tidpunkterna. 3 § I fråga om ett område som haröverförts från en kommun till en annan skall vid avräkning av uppburna förskollför kommunalskatt på grundval av laxeringarna innanindelningsändringen träder i kraft och del följande årel fordran hos ellerskuld lill slaten påföras den kommun lill vilken områdei har hört enligl denäldre indelningen. Omen kommun har delats, skall en sådan fordran eller skuld påföras kommunernaenligt den nya indelningen i förhållande lill de olika delarnas andel avskatteunderiaget i den odelade komrrunen under del år taxeringen avser. Enfordran eller skuld, som avser en kommun som har lagts samman med en annankommun, skall påföras den kommun som bildals genom sammanläggningen. 4 §Vad som har sagls i denna lag om kommun och kommunalskall skall gälla också för landstingskommun och landstingsskatt. Bestämmelserna i 1 och 3 §§ skall gälla också för församling och församlingsskatt. Dennalag iräder i kraft , då förordningen (1948:766) angåendelaxering och debilering av skall vid ändring i eller ecklesiastikindelning m. m. skall upphöra all gälla. 1978/79:157 30 Lagom upphävande av vissa författningar om övergångsbidrag vid vissaändringar i den kommunala indelningen Härigenomföreskrivs alt lagen (1962:68) om nedsättning av allmän kommunalskall ianledning av övergångsbidrag vid vissa ändringar i den kommunala indelningenoch kungörelsen (1962:69) om övergångsbidrag vid vissa ändringar i denkommunala indelningen skall upphöra all gälla . Prop.1978/79:157 31 Närvarande:slalsminisiern Ullslen, ordförande, och slalsråden , Mundebo,Wiksiröm, , , , , , , , De ,, Propositionmed förslag till lag om ändring i rikets indelning i kommuner,landstingskommuner och församlingar, m. m. Maj;ls beslul fick kommunallagsulred-ningen, somlidigare lillsalts för all göra en översyn av kommunallagarna, sill uppdragutvidgat till alt omfatta en lagteknisk översyn av lagen (1919:293) om ändringi och ecklesiastik indelning (). Vid riksdag togcivilutskottel, vars hemställan bifölls av , initiativ lill en översynav indelningslagstiflningen även i materiellt hänseende (CU 1973:6, rskr1973:77). Med anledning härav tillkallades sakkunniga (Kn1974:04) för atl göra en översyn av indelningslagstiftningen. De sakkunnigafick överta del uppdrag alt göra en lagteknisk översyn av som tidigarelämnats åt kommunallagsutredningen. Desakkunniga', som antog namnet indelningslagskommillén, har avgeltbetänkandet (SOU 1978:32) Ny indelningslag för kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar. Till protokollet i della ärende bör fogas en sammanfattning avbetänkandet som bilaga 1 samt de lagförslag som läggs fram i belänkandel sombilaga 2. Belräffande gällande räll och nuvarande ordning i övrigl på områdetsaml kommilléns närmare överväganden hänvisas lill belänkandet. Efterremiss har yliranden över betänkandet avgetls av ,kammarkollegiet, , , ochstatens historiska museer, slalens lantmäteriverk, samtliga ' RegeringsråUel , ordförande, riksdagsledamotenKerstin , kommunalrådet , riksdagsledamöterna samt förre riksdagsledamoten . 1978/79:157 32 länsstyrelser,domkapitlen i , , och , decentraliseringsutredningen (Kn1975:01), utredningen (Kn 1977:04)om översyn av lagen om församlingsslyrelse,kommunalbesvärskommillén(Kn 1977:05), kommunaldemokratiska kommittén (Kn1977:07), landstingskommunerna i , , ,, , , , och , ,, , , , , ,och . , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, Klippans, , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , Trollhällans, , , ,, , , , , , ,, , Kariskoga, Kumla, , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,och kommuner, , , , , Ylleslads, Salems,, , , , Bäve, Vase, , Frösö, Jörns,Överluleå, Eskelhems, , , och församlingar, läderspastoral, , , , och kyrkligasamfälligheler. Centralorganisationen / SR,i (LO), (),kommunaljuridiska förening. Föreningen samlSveriges kyrkokamerala förening. Remissinslansernahar bifogat yttranden, från landsarkiven, iStockholms län från lokala skallemyndighelerna i och Solnafögderier, länsslyrelsen i från i , länsslyrelseni från Nordvästra och Sydvästra ,i från och församlingar,länsslyrelsen i från i ,länsslyrelsen i län från i samt iVisby från stifts förbundsavdelning av församlings- ochpastoralsförbund. Yttrandeöver betänkandet har dessulom inkommit från stadskansliets juridiska avdelningi . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3. Prop.1978/79:157 33 Jaghar i delta ärende samrått med cheferna för justitie-, ekonomi- och budget-samt arbetsmarknadsdepartementen. Trekommunala indelningar täcker var för sig i princip hela territorium.Det är indelningarna i kommuner, landstingskommuner och församlingar. EnligtI kap. 7 § första stycket regeringsformen (RF) finns del i riket primärkommuneroch landstingskommuner. Denna bestämmelse lar alliså sikle på all det skallfinnas kommuner dels på det lokala, dels på del regionala planet. Avövergångsbestämmelserna lill RF följer all om primärkommuner medell vissl undantag skall tillämpas också i fråga om kyrkliga kommuner. 1 § första stycket kommunallagen (1977:179) anges all rikel är indelat ikommuner och landstingskommuner. Indelningen i landstingskommuner är dock inleheltäckande. Gollands, och kommuner ingår inte i någonlandstingskommun. I övrigt utgör varje län enligt 1 kap. 1 § andra stycketkommunallagen en landstingskommun. Indelningen i kommuner liksom f ö. ocksåindelningen i församlingar läcker däremoi hela landet. F. n. finns det 277kommuner, 23 landstingskommuner och 2 575 församlingar. IKIL finns regler om villkor och lillvägagångssält för ändring i indelningen ikommuner och församlingar. Belräffande landslingskommunala indelningsändringarinnehåller lagen däremoi endast etl par delaljbestämmel-ser. Lagen har ändrats ell flertal gånger . I väsentligadelar kvarstår emellertid beslämmelserna oförändrade. Det är självfallet altdessa bestämmelser i många fall passar mindre väl när de tillämpas i dagenssamhälle. 1 siU belänkande (KU 1976/77:25) med anledning av propositionen omkommunal demokrati, ny kommunallag m. m. underströk konsiitulionsulskolletvikten av all får en modernare och inte minsl frånlagleknisk synpunkt bättre ulformning än f. n. Indelningslagskommillénhar haft lill uppgift atl se över i både materiellt och lagtekniskthänseende. Kommittén föreslår en ny lag om ändring i rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar. Den nya lagen avses ersättaKIL. Kommillén föreslår också en ny lag om kommunala indelningsdelegerade, somavses ersätta lagen (1965:596) om kommunala sammanläggningsdelegerade. En nyindelningslagsliftning i enlighel med kommitténs förslag fömtsätterföljdändringar i andra lagar. Del gäller bl. a. lagen (1972:229) om kyrkligasammanläggningsdelegerade, 3 Riksdagen1978/79. 1978/79:157 34 kommunallagen(1977:179), lagen (1961:436) om församlingsslyrelse, vallagen (1972:620)ochlagen (1972:704)om kyrkofullmäkligval. Kommittén föreslår vidare en ny lag omutdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar. Enutgångspunkt för kommittén har varil att den kommunala indelningen måste ändrastid efter annan av olika skäl. Den kan enligl kommittén inle väntas ligga fastens efter de båda slora indelningsreformerna, den första genomförd ochden andra successivt . Detta uttalande har föranlettkommentarer från ell fiertal remissinstanser. Några av dessa framhållerbelydelsen av en grundläggande slabililel i indelningen. Att den kommunalaindelningen inle ändras för ofta anses betydelsefullt både från kommunalsynpunkt och från personalsynpunkt. Jag kan för egen del instämma i dessasynpunkter. De lorde emellertid inte stå i något direkl moisalsförhållande tillkommitténs uttalande. Det står enligl min mening klart all kommunalaindelningsändringar förekommer i sådan omfattning all en permanentindelningslagstiftning av i slort sell den omfaltning som kommillén föreslagitär nödvändig. Kommillénframhåller alt kommunerna fullgör beiydande samhällsuppgifter i en omfattningoch av en variation som saknar motsvarighet bland övriga förvaltningsenheter.Kommunindelningen måste därför enligl kommillén vara självständig i förhållandelill andra indelningar och i första hand bestämmas av vad som från kommunalsynpunkt är mesl ändamålsenligt. Jag delar kommitténs uppfattning på denna punkt.Det är mot den bakgrunden naturiigt all en ändring i kommunindelningen ledertill motsvarande ändringar i andra indelningar, inle tvärtom. Jag villunderstryka alt bristande överensstämmelse mellan kommun- ochförsamlingsindelning medför ölägenheter för såväl enskilda personer som denkommunala och kyrkliga förvaltningen. Del finns därför enligl min mening inteanledning att som kommun föreslagit bryla den fast rotade praxis sominnebär atl församlingsindelningen ändras i samband med ändring i kommunindelningenså alt gränserna inle skär varandra. Inte heller administrativa och judiciellaindelningar bör tillåtas skära kommungräns. Enligl de författningar somreglerar dessa indelningar omfattar distrikten och områdena i allmänhet eneller fiera hela kommuner. Härav följer all särskilt beslut om ändring i sådanaindelningar i regel inte behöver fallas annal än vid upplösning ellernybildning av kommun. Enligl8 kap. 5 § RF skall grunderna för ändringar i rikets indelning i kommunerbestämmas i lag. Med kommuner avses i RF även landstingskommuner. i punkl 9 femte stycket övergångsbestämmelserna till RF blirbestämmelsen lillämplig även på församlingar. AU grunderna för ändringar iindelningen skall bestämmas i lag får som kommittén framhållit anses innebäraell krav på en indelningslagsliftning av ungefär den omfattning som har.Lagsiiftningen bör dock omfatta inle endasi som indelningarna i kommuner ochförsamlingar ulan även Prop.1978/79:157 35 Jag anser det lämpligt atl den nya indelningslagen fårtre kapitel, etl för vardera av indelningarna i kommuner, landstingskommuneroch församlingar. Kommitténframhåller atl indelningslagstiftningen endasi reglerar ändringar iindelningen. Den har alltså enligt kommittén inte till uppgift all ange hurindelningen som helhet faktiskt bör vara utformad. Några remissinslanser harlagit upp denna fråga. a. påpekas att inför den senastekommunindelningsreformen fastlade vissa kriterier för indelningen (prop.1961:180, KU 1962:1, rskr 1962:64). Som riktpunkt för kommunindelningen angavssålunda atl varje kommun bör utgöra en näringsgeografiskt sammanhänganderegion, dvs. bestå av en centralort med dess omland. En andra utgångspunkt varall en kommun borde ha minst 8 000 invånare . Enligl Svenskakommunförbundel bör rikipunkier av della slag även i forlsällningen varavägledande vid beslul i indelningsärenden. Förbundet anser dock inte atlsådana kriterier bör tas in i en lag som främst reglerar tillvägagångssättetvid indelningsändringar. De bör i stället fastställas på annat säll. Föregendel ansluter jag mig fill den uppfaiining som kommillén har redovisat och som islort sett inle mött några invändningar från remissinslanserna. Jag anseralltså inte atl den nya indelningslagen bör innehålla beslämmelser som direktanger hur en lämpligt utformad kommun bör vara beskaffad. En annan sak är allsådana bedömningar alltid kommer in när fömtsällningarna för mer omfattandeindelningsändringar övervägs. Jag återkommer till denna fråga i etl senareavsnill (2.3) om förutsättningar för indelningsändring. och remissinslanserna anserjag all en ny indelningslag bör regleraalla typer av ändringar i den kommunala indelningen och så långl möjligt varaneutral i förhållande lill alla länkbara typer. Lagens beslämmelser börsåledes läcka såväl överföringar av områden från en kommun till en annan somsammanläggning och delning av kommuner. Bestämmelserna bör inte utformas så attde passar bäitre på en typ av indelningsändringar än pä en annan. gälleri första hand beslämmelserna om fömlsättningar för indelningsändring. Jaganser också i likhel med kommillén och remissinslanserna allindelningslagstiflningen inte i onödan bör detaljreglera genomförandel avindelningsändringar. Delta gäller i synnerhet de beslämmelser som riktar sigtill kommunerna. Enligl min mening bör del synsätt som präglar 1977 årskommunallagsliflning i slörsta möjliga utsträckning slå igenom även i den nyaindelningslagstiflningen. Kommunerna måste vidta en rad ålgärder för allförbereda och genomföra en indelningsändring. Indelningslagstiflningen bör gede kommunala organen del slöd som vid sidan om kommunallagen behövs för alldella skall kunna ske på elt smidigt säll. Lagstiftningen bör däremoi inle ialltför hög grad reglera genomförandel i detalj. En sådan detaljregleringskulle kunna uigöra etl hinder för lämpliga åtgärder i enskilda fall. Jag villi delta sammanhang undersiryka atl en indelningsändring sett ur Prop.1978/79:157 36 denenskilda kommunens perspektiv i framliden torde komma alt bli en mycketextraordinär och sällsynt företeelse. 2.2Plan fiJr länets indelning i kommuner 12 a § finns bestämmelser om att det för varje län skall finnas en plan somvLsarden indelning av länet i kommuner som är lämpligast med hänsyn lillbefolkningsförhållandena, den ekonomiska ulvecklingen, de kommunalaförvallningsuppgifiernas omfaiining och beskaffenhei samt förhållandena iövrigt. skall utarbeta förslag till en sådan plan eller tilländring i planen efter samråd med företrädare för kommunerna och de myndigheteri länet som särskili berörs av kommunindelningsfrågor. Planen skall därefterfastställas av regeringen. Bestämmelsernaom indelningsplan infördes i samband med att fållade beslulom en översyn av rikels indelning i borgeriiga primärkommuner, dvs. Indelningsplanerna avsågs bli ett viktigt led igenomförandet av reformen. Denna skulle växa fram på gmndval avindelningsplanerna. Planeringen skulle i första hand gä ut på att sammanföra dekommuner som inte borde beslå lill lämpliga kommunblock. Till gmnd förplaneringen skulle ligga de principer för en ny kommunindelning som riksdagenhade godkänt. Underåren 1963 och 1964 faslställde regeringen enligt 2 a § planerna för varjeläns indelning i kommuner. Regeringen har senare i fiera fall beslutat omändring i de fastställda planerna. Desista kommunsammanläggningarna inom ramen för indelningsreformen trädde ikraft . Förordningen (1976:985)om länens indelning i kommunerinnehåller en förteckning över de 277 kommuner i vilka länen fr. o. m. den 1januari 1977 är indelade. Vidare anges särskilt alt och kommunerutgör ett kommunblock enligl den plan för läns indelning i kommunersom fastställts med slöd av 2 a § . Delta är det enda återståendekommunblocket i landel. Alla andra kommunblock som är upptagna iindelningsplanerna har genom kommunsammanläggningar blivit kommuner eller inågra fall upplösts. Kommitténhar funnil all beslämmelserna om indelningsplan inle fyller samma funktion somtidigare. Kommillén konstaterar alt de ändamål som planerna tjänade, medanindelningsreformen genomfördes, inle längre behöver lillgodoses genom någonsärskild planering. Omfattande indelningsändringar förekommer inle längresamtidigt i sådan mängd att det enligt kommilléns mening är nödvändigt all hasärskilda planer som vägledning för bedömning av indelningsfrågorna. Kommillénanser i stället att en allmän bedömning av kommunindelningens lämplighet börkunna ske genom den omfattande länsplanering som bedrivs i varje län.Del underlag för denna planering som därvid utarbetas bör kunna tjäna somunderiag också för bedömningen av lämplig Prop.1978/79:157 37 kommunindelning.Kommittén framhåller atl det i förordningen (1977:88) om länsplanering finnsbestämmelser om kommuners och organisationers medverkan och insyn ilänsplaneringen. Särskilda föreskrifterom skyldighet för ellerannan myndighet att inom ramen för länsplaneringen se över kommunindelningen ilänet och verka för en lämplig indelning är enligt kommitléns mening inlebehövliga. Ellannat skäl för alt slopa bestämmelserna om indelningsplan är enligt kommitténsmening att kravet på indelningsplanering kan försvåra och fördröjahandläggningen av indelningsfrågorna. Del beror på att en fråga omindelningsändring i vissa fall kan väckas på två sätl, antingen hos kammarkollegietsom ett vanligt indelningsärende eller hos som en fråga omändring i indelningsplanen. Kommillénföreslår alltså att beslämmelserna om indelningsplan slopas. Förslageltillstyrks av nästan alla remissinstanser som yttrar sig i frågan. Till detillstyrkande instanserna hör bl. a. kammarkollegiel och 19 länsstyrelser.Dessa remissinslanser inslämmer också i vad kommittén anför till stöd förförslagel. Någraremissinslanser, som i och för sig lillstyrker förslaget, framför synpunktersom närmast gäller länsstyrelsernas och kommunernas uppgift all ta upp frågorom indelningsändringar. Svenska kommunförbundel framhåller således alt berördakommuner bör la upp frågor om indelningsändringar direkt hos kammarkollegiel.Enligt länsslyrelsen i län och kommun, bör uppgiftvara all i samråd med berörda kommuner påtala behov av indelningsändringar hoskammarkollegiet. Från några håll anförs tveksamhel inför tanken altindelningsfrågorna skall knytas till länsplaneringen. ex.alt länsplaneringen inte kan ge hela den objektiva bakgrund som behövs för atlkunna bedöma indelningsändringar. Några kommuner, bl. a. och Uppsalakommuner, befarar atl en anknytning av indelningsfrågorna lill länsplaneringenkan leda lill all landstingskommunerna, om länsprogrammel i framliden skallfastställas av , kan uppfattas som överkommuner. Enligl dessaremissinslanser bör därför en sådan anknytning undvikas. De berörda kommunernabör i stället direkt la upp indelningsfrågorna hos kammarkollegiel. Ilikhel med kommillén och i stort sell samlliga remissinslanser som yiirar sig ifrågan anserjag atl en motsvarighet till beslämmelserna i 2 a § omindelningsplanering kan undvaras. Jag inslämmer därvid i de överväganden somligger lill grund för kommitléns förslag. Med anledning av vad någraremissinstanser anför vill jag emellertid någol ulveckla min syn på sambandetmellan indelningsfrågorna och länsplaneringen. I arbetet medlänsplaneringen lar länsslyrelsen fram etl omfattande underiagsmaierial.Länsslyrelsen skall vid planeringen samverka med bl. a. landstingskommunen ochlänets kommuner. Inom ramen för länsplaneringen och främst genom samverkansförfarandel bör del finnas stora 1978/79:157 38 möjligheleratt få fram sådant material som har betydelse för bedömningen avkommunindelningens lämplighet. Man kan t. ex. finna atl näringsgeografiskaeller andra skäl motiverar en omprövning av kommunindelningen. Länsplaneringenkan därför ijäna som allmänt underlag förden som vill bilda sig en uppfattningi frågan om kommunindelningen i länet är lämplig. Inte minst för kommunernasjälva bör del vara värdefullt all kunna uinyiija länsplaneringen på delta sätt.Däremoi skall självfallel inte länsplaneringen ses som en särskild väg all förafram frågorom indelningsändringar. Man bör skilja mellan länsplaneringensbeiydelse för bedömningen av lämplig kommunindelning och formema för väckandetav frågor om indelningsändringar, någol som bör regleras uteslutande iindelningslagen.