prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Som åriip uppgift titpörsådan information ett utomordentligt värdefullt material för planering,prioritering och uppföljning av förändrinpar i kollektivtrafiksystemen.Behovet av särskilda trafikundersökningar kan antas minska, altemativtunderlättas, om sådan information blir tillgänglig. Vi vill därför ftam-liållamöjligheten och angelägenheten av en sådan vidareutveckling av föreslaget slatistikproduktionssystem.Färdsäilsuppgiften skulle kunna insamlas via den allmännasjälvdeklarationsblanketten och ske som en enkel kryssmarkering av huvudsakligtfärdsätt till och från arbetet. Ulredningens förslag innebär att redovisning av antalheltidsanställda respektive deltidsanställda kan göras. Önskvärt vore urtrafikplaneringens synpunkt om primärmalerialet även medgav en uppdelning på arbetarper-sonalrespektive tjänstemän. Dessa grupper har bl. a. ofta olika arbetstider samtmöjligheter att anpassa sitt dygnsprogram till trafikutbudel vilket harbetydelse för kollektivtrafikplaneringen. En värdefull uppgift lorden lokalaplaneringen är förekomst av och fördelning på skiftgång. Avslutningsvis bör också nämnas att föreslagen samordningoch vidgad uppgiftsinhämtning via den allmänna fastighetstaxeringen är av iniresseur irafikplaneringssynpunkl. Upppifter om lokalanvändning (lokalytor för bosläder,kontor, handel, service) är av potentiellt intresse som komplement tilldemografiska data och som underlag för beräkning av resbehov, särskilt föricke arbetsresor eller kombinerade resor. Intresse för sådan informationföreligger även från andra planeringssektorer. Lokala skaliemyndigheien i Siockholms jögderi: Enligt ulredningenhar det i samband med FoB 75 visats atl 99,av befolkningen var rätt kyrkobokförd.Det skulle innebära att endast ca 24000 personer skulle vara felaktigt kyrkobokförda.LSMS har observerat stora differenser mellan folkbokföring och verkligbosättning. Problemen berörs i en PM som fogals lill remissvaret. Det bör observeras att år 1975tryckte namn och adress på folkräkningsblankettema med ledning avfolkbokföringen. Personer som av olika skäl vill vara folkbokförda på annanfastighet än den verkliga bostaden anlitar postverkets tillfälliga eftersändningoch lär på så sätt officiella försändelser (folkräkningsblanketter, bambidrag,skattsedlar, bilskaltemärken etc) till sin verkliga bostad. Man fullföljer dåsken-manövern när man fär folkräkningsblankelten och anger inle däri denverkliga bostadsadressen. Det förefaller därför som om 99,av befolkningen skullevara rätt folkbokförd. Siffran 99,visar endast att så många människor ärfolkbokförda där de själva vill vara skrivna. I betänkandet (avsnitt 8.3.1) uppges atl man i DEMoPAK hartabeller som redovisar gifta, samboende och ensamstående, bör läsas såatt DEMoPAK redovisar den som ""bokförts"" som ensamståendeetc. Det är synnerligen vanligt att ogifta personer är sammanboende. Dellakan ej utläsas av folkbokföringen. LSMS hälsar därför med tillfiedsställel-sedet altemativförslag som innebär att folkräkningsuppgifter skall kunna hämtasfrån folkbokföringen, vilket kan ske genom ett lägenhetsregister. har LSMS ett folkregisier bestående av kortför varje familj eller ensamstående person . Korten anordnadefastighetsvis inom varje församling. För varje fastighet finns ett fastigheisnummer.Det Prop.1978/79:128 107 innebär att hiisliällssammansättninpen kanutläsas för enfa-miljslästipheter. Detta är helt omöjlipt för flerfamiljsfastigheler.Om fastig-hetsniimret i flerlämiljsftisiigheter kompletteras medlägenhetsnummer kan man fä (ram hushållssammansältningen även för sådana fastigheteromiblkregisterkorten ordnas lägenhetsvis i flerfamiljsfastigheler. Ett system med läpenhetsnummer skulle innebära storalättnader för både allmänheten, faslighelsäparna och myndighetema samtidigtsom det skulle medföra en korrekt folkbokföring. Ett sädanlsystem bör kunna byggas upp utan alt samla in blanketter frän allmänheten 1980.Vid nästa fastighetstaxering bör fastighetsägarna åläggas att bifoga en läpenhetsförteckninpi två exemplar. Fastighetsägarna numrerar lägenheterna och uppger för varjelägenhet hyrespäst. Ett exemplar överlämnas till den lokalafolkbokföringsmyndigheten. Med hjälp av lörteckninpen ordnas folkregisterkorlenlägenhetsvis. Därefter kommer att återstå ett större antal kort som ej kanhänföras till särskild lägenhet. Med hjälp av uppgift om c/o-adress och kontaktmed lägenhetsinnehavaren hänföres dessa kort till rätt lägenhet. Lägenheisnummerför varje person aviseras till . Med hjälp av fastigheisnummerför enfamiljshus och lägenheisnummer för flerfamiljshus kan man sedan få framvilka personer som ingär i varje hushåll. Genom en läpenhetsnumreringkan man få fram fördelar inte enbart för hiishållsredovisninpen istatistikproduktionen. Den medför en rad fördelar för den löpandefolkbokföringen. När en person flyttar från en bostad och ny inflyttning inteanmäls kan man med hjälp av ADB få automatisk utskrift avpåminnelser att göra flyttningsanmälan och/eller bostadsanmälan (33 och 35 SSfolkbokföringsförordningen). LSMS vill avråda från det alternativ som innebären nysamhörighetsbeteckning för hushåll. Lägenhetsnumret är mera lätthanterligt ochblir bestående i fastigheten. Utredningen anser att en bokföring på lägenhetsnummerinnebär mycket stora förändringar av folkbokföringssyslemet och att problem kanuppstå vid delning eller sammanläggning av bostäder. LSMS kan inte finna att förändringamablir stora. För enfamiljsfaslighe-terna fiingerar redan detta system. Ävensådana delas och sammanlägges. Kommunernas faslighetsnämnder har rutiner för aviseringhäiom lill folk-bokförinpsmyndipheterna. Betr. flerfamiljsfastigheler tordemotsvarande bestämmelser kunna införas för byggnadsnämnderna. En fördelmed det nuvarande folkregistrei är aft man med lätthet kan avgöra om en vissperson är kyrkobokförd i fastigheten. Sedan numerainstallerat terminaler med bl.a. folkbokföringsuppgifter kan man därifrån sökaviss person med ledning av adress och namn på ett enkelt sätt. Visserligen blir uppläggningen av lägenhetsnumreringen ettomfattande arbete. Men om kommuner och folkbokföringsmyndigheter samarbetartorde den kunna utföras för en betydligt lägre summa än vad del skulle kostaatt administrera en totalundersökning med blanketter till alla hushåll. I en undersökninpmed blanketter måsle även lokala skattemyndigheter och pastorsämbeten ta enaktiv del. Med åberopande av det anförda föreslår LSMS alt ensnabbutredning genomförs för att kartlägga de rutiner som behöver ändras ifolkbokföringen (or atl införa lägenhetsnummer i samband med 1980 årsfastighetstaxering. En provundersökning i någon församling i skullemed fördel kunna genomföras. vid Lundsuniversitet: Utred- 1978/79:128 108 ningens genomgäng av användare har en beklaglig övervikttill förmän för den fysiska samhällsplaneringen. Den allmännasamhällsforskningens utnyttjande och behov av del material som produceras ifolk- och bostadsräkningar ägnas ytterst ringa iniresse. Det framgår bl. a. tydligli den inledande texten till avsnittet om universitels och andraforskningsinstitutioners behov av FoB (se avsnitt 3.4 i bilaga I sid. 266).För stora delar av samhällsforskningen är det ytterst viktigt att ha tillgångtill kontinueriiga tidserier för olika variabler. Detta påtalas inle på något slällei utredninpen. HBS innebär i flera avseenden stora förändringar gentemottidigare FoB:ar. Man har inte bemödat sig om en ordentlig genomgång av konsekvensernaav en bristande eller omöjliggjord jämförelse över tiden. Ur denna synvinkel kan utredningens förslag om slopande avyrkes- och titbildninpsvariabeln inte accepteras. I bl.a. sociologisk,ekonomisk-historisk och nationalekonomisk forskning spelar dessa variabler roll. De tillgodoses inte heller tiltfredsställande i någon annan statislikgren.Det är ytterst otillfredsställande att, som ulredningen gör, hänvisa tillmöjliga, icke beslutade, förbättringar av annan statistik som motiv förattutesluta variabler, t. ex. när man motiverar borttagandet av utbildning ochyrke penom att (sid. 58) löst hänvisa lill möjliga förbällringar avlönestatistiken (kap. 8.9). I stället för att negligera forskningens behov skulle mankunna länka sig atl ulredningen ägnal visst iniresse ål hur forskningens iniresseav FoB-material bätire skulle kunna tillgodoses. exempel voretillhandahållandet av ett lättbearbelat urval, i stil med det amerikanska l/IOOOcensus sample. Delta skulle kunna öka tillgängligheten och utnyttjandet frän forskarhållav FoB-materialet. vill därför medskärpa underslryka vikten av all denna ulvidgning av undersökningen kommertill stånd.