prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Slulligen rnå har pekas på regler i , enligtvilka föreskrifi au underkasta sig läkarvård kan meddelas den som blir ellerhur blivit villkorligi frigiven från fängelse (26 kup. 15 S),dömd lillskyddstillsyn (28 kup. 6 S) eller överförd till vård utom unstall vidungdomsfängelse (29 kap. 7 S) eller internering (30 kap. 10 S). Sådana regleromfaiias av det särskilda lagsliftningsförfarandel. Besiämmelser som medger undersökning av någons klädereller av del som någon bär med sig, t. ex. en väska, ingriper i skyddel för denkroppsliga integrileten och faller inom del särskildu lugsiiftningsförfarandelstillämpningsområde. Följunde exempel må nämnus. I 28 kup. 11 S sägs all om anledningförekommer all brott begåtts, för vilket sladgas fängelse, för kroppsvisiiaiionföretas för eftersökande av föremål, som är underkastat beslug eller eljestlill ulrönande av omsländighel, som kan äga belydelse för uiredning om broilei.På unnan än den som skäligen kan misslänkas för broltel fär kroppsvisitalionocksä företas under vissa förutsäliningar. Till rätlegängsbalkens regler om tvångsmedel, bl. a. omkroppsvisitalion, hänvisur, sorn nämnls i del föregående under b), 16 S lagen(1957:668) om utlämning Jör brott och 12 S lagen (1959:254) om ullämning förbroll lill , , och . I 37 S miliiära råiiegåiigslagen(1948:472) finns beslämmelse om kroppsvisiluiion. Om rutt för lullijansieman all kroppsvisitera resande frånutlandet sladgas i 19 S lagen (1960:418) om slraff för varusmuggling, som äveninnehåller vissa undra föreskrifter om rätl ull företa kroppsvisiiaiion. r hänvisar 14 S valulalagen (1939:350) och 2 S lagen(1973:431) om utredning angående broll mol uiländsk lullag. Enligi tagen (1970:926) om särskild koniroll på flygplaisfår kroppsvisiluiion ske UV pussugerure eller annan som uppehåller sig inomfiygplalsområde. Väska eller annal slutet förvaringsställe inom områdel fårockså undersökas. Bestämmelser i denna lag vilka medger undersökning av någonskläder eller av del som någon bur med sig omfaiias av del särskildulagsiiftningsförfa-rundei. Här må även nämnus vissu bestämmelser i tagen (1974:203)om kriminalvård i ansiall. som medger kroppsvisilation av besökande och 2 Stagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. enligt vilkelSladgunde häktad senusi vid unkomslen lill förvaringslokalen skall visiteras.Moisvurunde gäller beträffande den som hur unhållits eller gripiis på grund avbroll. SOU 1978:34 Spedalmotlvering 207 d)Sumhiillels räll all i undru fall ulöva våld mol enskild person Ombegreppei våld och exempel på våldsunvändning, se fri- ochraiiighelsulrednings belunkunde, bilugu 11 (SOU 1975:75 s. 363 f). Där nämns,ulöver vud som i brollsbulken sägs ulgöru misshundel (llllfogundc uvkroppsskudu, sjukdom eller smärta eller försäiiunde i vanmakt eller annulsådunl tillstånd), undru fysisku angrepp som innebär berörande, 1. ex.fasthållande eller knuffande. Som exempel på hjälpmedel som kun kommu lillunvändning vid ulövunde av våld mol person nämns där vidare bulong, fungsel ochskjulvupen. Besiämmelsersom medger ull våld får uiövus från det allmännas sida gentemol enskild personulgör en begränsning av skyddel mol ingrepp i den kroppsliga integriteten ochskall omfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Som berörts idetföregående(4.11.2) finns sådana reglerbi. a. i 24 kap. 2 S broilsbalken. vilkelsladgande ulgör slöd för polismans våld.sbefogenhei genlemoi enskild. 5S lagen (1977:67) om iill(igv,savgUt i kollektiv persontrafik ger tjänsteman,som utför avgiftskonlroll, rätt all från färdmedlel avvisa reseniir som vagrarlösa biljeli eller tilläggsavgift. Eftersom stadgandet ger tjänstemannen (ellerannan förelrädare för det allmänna) rält att använda våld för alt verkställauvvisningen, innebär detla ell ingrepp i skyddel för den kroppsliga integritetenoch siadgandel skall omfuilas av del siirskildu förfurundel. Moisvurundegiiller belräffunde 28 S andru slyckel kommunaUagen (1977:179) om befogenheiför ordförande vid fullmukiigesummaniräde all uivisa den som upplräder siörandeoch ej rattar sig efter tillsägelse. Delmå erinras om atl frågun om gränsdrugningen mellan ingrepp i kroppsligintegritet å enu sidun och husrunnsakan å undru sidun berörts i den allmännamoiiveringen (4.11.2). 9Rälien titt offenilig förhandling vid domstol Dencenlrulu regeln om domsiolsförhandlings offenllighel är 2 kup. 11 S andruslyckel regeringsformen. Principen all förhandling vid domstol skall vuruoffentlig kun begränsus med hänsyn lill molslående intressen uv oliku slag.Bestämmelser enligt vilka domslolsförhandling kan hållas inom Slängda dörrarfuller inom det särskilda lagsliftningsförfurandets lillämpningsområde. Räiiegåiigsbalkcnshuvudregel i dellu summunhung, 5 kap. 1 S försia Slyckel, siadgar allförhandling vid domstol skall vara offentlig. Från dennu huvudregel finns enrad undantag, som ger domstol rätl alt förordna om all förhandling skall hållasinom stängda dörrar. Fleru anges i dennu paragraf medan åtskilliga finns iandra förfaiiningar. 15 kap. 1 S andra-ljurde slyckenu räilegångsbulken sugs bl. u. uu hänsyn lillsedligheten, rikels säkerhet och yrkeshemlighet kun medföru uvsieg frånprincipen om domstolsförhandlings offenllighel. Vidure skull i vissu lyper avmål. a. i mål om ansvar för utpressning och olovlig avlyssning, förhandlinghållas inom slängda dörrar om ratten finner alt offentligheten skulle vara lillmen för enskild. Förhandling under förundersökning i broumål, t.ex.häklningsförhandling, kun i vissu full hållus inom stängda dörrar. 208 Spccialnioiivcring SOU 1978:34 lur förhundling som ungar uiredning rörunde den åtaladespersonligu förhällunden ägu rum inom siungdu dörrur. Delsumma gäller förhör medden som ur och med den som lider uv rubbning uvsjälsverk-samhelen. Föreskrifterna skall omfattas uv del .särskildaförfarandel. Av de undantag som finns i andru lagar skull hur nämnasföljunde. 92 S miliiära läiicgångslagen (1948:472) föreskriver siungdu dörrarunder bered-skupsiillsiånd och då lundei är i krig, föruisuli ulloffeniligheien kan unlas vara lill skada för krigsföretag eller menlig förförsvarsmakiens siikerhel. Enligt 15 kap. 6 gijiermålsbalken kan rätten förordnaall äktenskapsmål skall handläggas inom slängda dörrar om part begär del.Förhandling i mål eller ärende enWgi jöiåldiabatkeii kan, om rälien finner dellämpligi, hållas inom Slängda dörrar (20 kap. 10 S). I brottmål där den åtaladeär kan, med hänsyn lill hans ungdom, rälien förordna all målelskall handliiggas inom Slängda dörrar enligi 8 S andra slyckel tagen (1964:167)med särskilda bestämmdser om unga lagövenrädarc. 1 mål om obehörigl användandeeller yppande UV yrkeshemlighet eller om missbrukande av förebild får, enligi12 S lagen (1931:152) med vissa bestämmdser mot illojal konkurrens, på begäranav den, vurs riiu unses kränkl genom den ålulude gärningen, unduniug göriisfrån offeniligheisprincipen. Enligt 16 S lagen (1970:417) om marknadsdomsiot m.m. kun domstolen förordnu atl sammantriide för handläggning avkonkurrensbegransningsärende skall hållas inom slängda dönrar. Förhundling i högsiu domstolen i ärende om ullämning skallhållus inom siungdu dörrar, om del begärs uv den vurs utlämnande del gällereller om del krävs av hänsyn lill främmande stal. Bestämmelser om detta finns i19 S lagen (1957:668) om ullämning Jör bron och 13 S tagen (1959:254) omullämning jör brou litl . Även hänvisningsbesiämmelser omfaiias - under förutsäuningall de kan anses hu självständig belydelse -av det särskilda förfarandel.Närmure härom se under uvsnili 7 (angående rällegångsbalken och viss unknyiundelugsliftning). Följunde är exempel på sådana hänvisningsbesiämmelser: 9 Stredje Slyckel lagen (1961:262) om jörsäkringsdomsiol (del må dock anmärkas attdella sladgande även ger försäkringsdomsiolen räu all. även i annul fall än somavses i 5 kap. 1 S rällegångsbalken. förordna ull hundläggning skall ske inomSlängda dörrar); 5 kap. 3 S lagen(1974:37l)om rällegången i arbelstvisier; 2 Slagen (1974:1082) om bosladsdomslol (del erinras om all 17 S dennu lagföreskriver ull bosladsdomstolen ulöver vad som följer av 5 kap. 1 Srällegångsbalken kan förordna att handläggning av vissa ärenden enligt lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. skall hållas inom slängdadörrar, om del behövs med hänsyn lill privatlivets helgd eller enskildsbehöriga ekonomiska intresse); saml 16 S förvaltningsprocesslagen (1971:291). Slulligen skall i deua summunhang beröras ivå stadganden ilagen (1976:580) om medbeslämmande i arbelslivel, MBL. Enligt 70 S föreskrivsatt, utöver vad som i övrigi gäller, arbelsdomslolen i mål om lillämpningen avMBL eller om kollektivavtal kan förordna all förhandling skull hållas inomstängda dörrur under vissa angivna förutsättningar. Denna regel begränsarrälien lill offentlig förhandling vid domstol. Därigenom ulvidgas de eljeslgällande möjlighelerna all hålla förhandling vid arbelsdomslolen inom SOU 1978:34 Specialmotivering 209 Bestämmelsen skall omfattas av det särskilda förfarandel. Genom 63 SMBL hänvisas indirekl lill bl. a. beslämmelserna i 5 kap. rällegångsbalken omoffentlighet och icke-offentlighei vid domstolsförhandlingar. I denna regelutsägs inle annat än som skulle gälla den regeln förulan, nämligen atlarbetstvister i princip skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rällegångeni arbetslvisler och all åtal skall väckas vid allmän domstol. Hänvisningsregelni 63 S är således inle självständig och skall inle omfaiias av del särskildalagsliftningsförfarandel. Detmå anmärkas all vissa följdändringar i bl. a. bestämmelser ommöjlighel för domstol atl hålla förhandling inom slängda dörrar föreslås i eninom utarbetad promemoria (Ds Ju 1977:11) med förslaglill ny sekretesslagstiftning. Tidenoch sätiet alt framslälla yrkande om alt lagförslag skall vila enligt tredjestyckei regleras i riksdagsordningen (5 kap. 1 S st. 2 och tilläggsbestämmelse5.1.3). Väcks inte bara yrkande om uppskov utan också yrkande att förslagetskall förkaslas, skall sistnämnda yrkande prövas först; se 5 kap. 3 S tredjeslyckel riksdagsordningen. Prövning av fråga om antagande enligtregeln om fem sjättedels majoritet förutsätter omröstning och kan alltså inlegöras med acklamation; se andra stycket i samma paragraf Närmare föreskrifterom konstilutionsutskottels prövning finns i 4 kap. 10 S iredje slyckel ochtilläggsbestämmelse 5.3.1 i riksdagsordningen. Att tolv-månadersliden skalllöpa från det att det första utskolisyttrandel i ärendei anmäldes i kammarenfår till följd att återremiss enligt någon av föreskrif lerna härom (4 kap. 9 Sst. I samt 5 kap. 6 och 7 SS riksdagsordningen) eller hänvisning till nytlutskott (4 kap. 9 S st. 2 riksdagsordningen) inte behöver fördröjahandläggningen. 1 fråga om förfarandel i fall då det har väckis mer än euförslag om begränsning i samma hänseende av en viss rättighet och del yrkas allnågot av dem eller alla skall vila hänvisas till 5 kap. 8 S första stycketriksdagsordningen. 1 dennaparagraf återfinns bestämmelsen om rätl lill ersäuning vid exprop rialion och annal sådant förfogande. Innebörden av stadgandel i den avfattning som rätiighetsskyddsutredningen föreslår har angetts i den allmänna motiveringen (8.2). Grunderna för beräkningen av föriuslen och ersättningen fastställs i vanlig lag. Här må bara erinras om att på grund av 2 kap. 20 S första stycket 8 i regeringsformen så gäller egendomsskyddet i 2 kap. 18 S ulan undantag i lika mån för ullänning här i riket som för svensk medborgare. 2 kap.20 ,sV 1denna paragraf regleras fri- och rättighetsskyddel för utlänningar här i rikel.I första Slyckel räknas upp de rättigheter beträffande vilka utlänning utanundanlag är likställd med svensk. 1 andra slyckel räknas upp de rättigheter 20 Riksdawn 1978/79. 210 Specialmotivering SOU 1978:34 beiräffandevilka utlänning är likställd med svensk, om unnul ime följer uv särskildaföreskrifter i lag. Till de rälligheler som lagils upp i andru siyckei höropinionsfriheierna, skyddel för kroppslig integritet, skyddet mol husrannsakanoch skydd mot frihelsberövande. Något skydd enligt 2 kup. regeringsformen mollindrigare ingripanden i rörelsefrihelen än frihelsberövande har däremot inleutlänning. förslag skall sådan särskild lug, som avses i 2kap. 20 S andra slyckel regeringsformen, omfattas av del särskildalagsliftningsförfarandel för rättighetsbegränsande lag. härom tas insom ett nytl iredje siycke i förevarande grundlagssiadgande. Där\'id görsundanlaget i 2 kap. 12 S fjärde siycket för förlängning av tidsbegränsad lagtillämpligt för nu ifrågavarande särlagstiftning för ullänning. Moisalsengäller för undaniagen i övrigi i 2 kap. 12 S siyckei. alltså undaniagenför vissa lyslnadsplikler, husrannsakan och "rena" friheis.siruff T.ex. en besiiim-melse som för vissa fall öppnar möjlighel lill husrannsakan enbarlgentemot utlänning skulle således omfattas av del särskilda beslulsförfarandel. Utlänninghar ingen grundlagsskyddad rätl all vislas i rikei, vare sig alt resa in hileller stanna kvar här. Inte heller har ullänning någon grundlagsskyddad rätlall vislas var som helsl i riket. Mol frihelsberövande är dock ullänning somsagt grundlagsskyddad enligt 2 kap. 20 S andra styckei regeringsformen. (Omgränsdragningen mellan frihetsberövande och lindrigare ingrepp irörelsefrihelen. se SOU 1975:75 s. Av del sagda följer utt cn lagregel,som ger Slöd enbarl för all en ullänning hindras au resa in i rikel elleråliigges all lämna riket, inle blir omfallad av del särskilda förfarandel. Delblir inle heller en lagregel som ger slöd enbarl för att ullänning ålägges attvistas bara i viss del av rikel, t. ex. en kommun, eller förbjuds au vislas iviss del av rikel, i. ex. ett mililärl skyddsområde. Däremoi omfaiiar delsärskilda förfarandel l. ex. lagregler som medger att ullänning las i förvareller hämias lill förhör. Sådanlag .som nu är akluell är i första hand ullänningslagen (1954:193). Molbakgrund av det sagda må nämnas följande exempel på bestämmelser iullänningslagen som blir omfattade av del särskilda lagsliftningsförfarandel:35 och 37 SS om tagande i förvar, 42 S första slyckel och 43 S andra slyckel omhämlning lill förhör saml 43 S tredje slyckel om förhör inom slängda dörrar.Vidare blir besiämmelsen i 34 S försia slyckel om s. k. poliiisk ulvisningomfallad av del särskilda förfarandel. Delsamma gäller t. ex. de materielladelarna av beslämmelserna i 53 S och följande om verkslällighel saml 62,65, 66och 70 SS. Enannan särlag för uilånningar är lagen (1975:1360) om ivångsåigärder ispaningssyfle i vissa falt. Spaningslagen avser de "lerrorislsilualioner"då ell beslul om att skicka utlänningen i fråga ut ur landet inte har kunnaiverkställas. Lagen medger atl sådan ullänning under vissa förulsältningarunderkaslas husrannsakan, kroppsvisitalion eller kroppshesikining eller utsättsför telefonavlyssning m. m. De maleriella reglerna härom omfaiias av detsärskilda lagstiftningsförfarandet. Anmärkas må dock all spaningslagen ärtidsbegränsad. Senasi har den förlängts all gällu (propositionen1977/78:46. justilieulskoltets betänkande 14). Själva föriängnings-lagen skulleinle ha omfattats av det särskilda förfarandel. Vidareär au nämna tagen (f957:668) om ullämning,för bron. Denna lag gäller intesvensk medborgare. I själva utlämningsinsliiutei synes ligga -SOU 1978:34 Spedalmotlvering 211 befogenheitill fysiskl ivång så, all de maleriella reglerna i lagen 1957:668 (1-13 SS)blir omfaltade av del särskilda förfarandel. Däremot blir uilämningslagensförfaranderegler inle omfallade av delta beslulsförfarande annat än nar desärskilt ger befogenhei till ingrepp i räiiighel som skyddas av 2 kap. 20 siycket regeringsformen. Exempel på det sisinämnda är de maleriellaföreskrifterna om bl. a. frihelsberövande tvångsmedel i 16, 20 och 23 SS. Härmå också erinras om tagen (1972:260) om inieriiaiioiidli samarbele rörandeverkslällighel av brotlmålsdom., se specialmotiveringen lill 2 kap. 12 Sregeringsformen under 7 Rörelsefrihelen (angående broilsbalken och vissanknylande lagsiiftning). Dennaparagraf har justerats med hänsyn lill de ändringar som ulredningen harföreslagil i 2 kap. 12 S. Dennaparagraf ställer för de rådgivande folkomröstningarnas del uppett lagkrav såväl beträffande utformningen av den fråga som skall ställas lillmedborgarna och lidpunkien för en viss folkomrösining som beiräffandeförfaranderegler av mera generell nalur. Det föreslagna tillägget tillparagrafen innebär alt kravel på lagform för de regler som gäller självaomröslningsförfarandet kommer alt omfatta också bestämmelser om folkomröstningi grundlagsfrågor. Som närmare har uivecklais i den allmänna moiiveringen skalldäremot ett beslul alt sådan folkomröstning skall äga rum inie fallas i form avlag. Meduttryckel "föreskrifter om förfarandet vid folkomröstning" avses härregler om alla de ålgärder som gäller genomförandet av en folkomrösining. Hilhör således såväl bestämmelser om förberedelserna inför en omröslning somföreskrifier om rösiningsproceduren, sammanräkningsförfarandel ochbesvärsförfarandei. Ullrycket"grundlagsfråga" syfiar såväl på frågor om siiftande, ändring ellerupphävande av grundlag som på frågor där beslul enligt särskilda regler iregeringsformen skall fattas i grundlagssliftningsform. Rättighelsskyddsulredningenulgår från alt ell förslag lill lag om förfarandel vid folkomrösining i helarikel kommer all utarbeias inom såsom eu led i detfortsatta lagstiftningsarbetet. Dennaparagraf innehåller de cenlrala reglerna om grundlagsstiftningsförfarandel.Regeln om tidsfrist tas in i första styckei. I den allmänna motiveringen harsagls atl föreskriften inle hindrar atl ett förslag till grundlagsändringläggs fram senare och läggs till grund för ett vilande beslut. Om intekonstilutionsutskollel senast vid beredningen av ärendet medger undantag frånlidsfristen, kan emellertid förslaget inte slutbehandlas under den närmaslevalperioden ulan måsle vila lill den därpå följande, alltså över två 212 Specialmotivering SOU 1978:34 Omdel, exempelvis före eu extru vul, skulle visa sig nödvändigi ull få frum lillavgörande ell vilande grundlagsförslag, viicki så senl all del inte kanbehandlas i samband med nämnda val, finns leoreiiski den möjlighelen allriksdagen föikasiur del vilunde förslugel och, pu förslug uv regeringen ellerkonstilulionsulskoltel och med nämnda ulskous medgivande enligi nu förevarundebestiimmelse. antager ell likalydande förslag såsom vilande för sluiligprövning efterdet nämndu vulel. Medden lidpunki då ärendei första gången anmäldes i kammare syftas pådagen då förslagei bordlades där. Om en proposiiion eller ell utskollsförslaganhängiggöres genom au liimnas lill kammarkansliet under ferier,räknas således lidsfrislen från del kammarplenum efter ferierna, då förslageianmäldes lill bordläggning. Någrasärskildu föreskrifter ungående förfarandel hos konslilutionsul-skoitel lordeinie behövas. Önskar någon ledumol uv regeringen inför ulskollei motiveru enhemsiällun orn unduniug från lidsfrislen. kan utskottei bevilja det (4 kap. 12S riksdagsordningen). Ulredningen erinrar om ell Ullalande uvkonstitulionsutskoUel (KU 1970:27 s. 9). enligt vilkel siulsråd inie skalldeltaga i uiskoileis överiiiggning. Kammaren skall underrättas om undanlag frånlidsfrislen; se vid 3 kap. 16 S riksdagsordningen. Reglernaom folkomrösining i grundlagsfrågor bildar enligt utredningens förslagparagrafens tredje och tjärde stycken. Tredje slyckel innehåller dengrundläggande förutsättningen för all folkomrösining skall anordnas - all minslen iredjedel av ledamöier (alllså inte baru en iredjedel uv dem somdelluger i omröstningen) röstar för bifall lill yrkande om omröstningen - sumtde därtill knuinu procedurreglernu. Tidsfristen för all framslälla yrkande omfolkomrösining har efter mönsier av 3 kap. 10 och 11 SS riksdagsordningenbeslämls lill femton dagur. I likhel med yrkande om misstroendeförklaring skallenligt förslaget ell yrkande om folkomrösining inie beredas i ulskou. Deföreslagna nya beslämmelserna föruisäiier all , närden fattar euvilande beslul i en grundlagsfråga, gör della i så god lid under riksmölel auden i iredje siyckei angivna femtondagarsfristen kan löpa ut och beslul fallasmed anledning av ell eventuellt yrkande om folkomrösining. Utredningenålerkommer lill dennu fråga under 1 kap. 4 S riksdagsordningen. Avden föreslagna ändringen i denna paragraf följer all folkomrösining inte kaningå som ell led i siiftande av riksdagsordningen även om därvid metoden medtvå riksdugsbeslul åtskilda av eu riksdagsval skulle komma lill användning. Lagrådsuiredningenföreslog au grundlagsbestämmelserna om lagrådel skulle delas upp på tvåpufugrufer. Den förra, 18 S, skulle lill innehållet huvudsakligen svara molnuvarande 18 S. I 19 S skulle granskningsområdet beslämmas. a. en detaljerad uppräkning av de lyperav SOU 1978:34 Specialmotivering 213 föreskrifter.som skulle ingå diiri. Någon grundlagsregel om inrikiningen av granskningenansågs inie behövlig. Den föreslagna 18 S vur uppdelad på tre stycken. 1 delförsta tinguvs utt del lor ull avge yttrunde över förslag lill lag eller annanförfullning skulle finnus ell lugråd sumi ull däri skulle ingå domare i högsiadomstolen och regeringsrällen. 1 del andra sades all yllrande från lagrådelkunde inhämias av regeringen eller, enligi vud som närmare angavs iriksdagsordningen, av riksdagsulskoli. 1 del irctlje slyckel sades ull närmarebesiämmelser om lugrådeis summunsällning och ijänslgöring skulle meddelus ilug. Denleknik som räiiigheisskyddsulredningen har vall, med en högre grud av"principlösning", gör ull paragrafen inie behöver innehållu likamånga delaljlbrcskriftcr ungående lagrådels grunskningsområde som 19 S ilagrådsulredningens förslag gjorde. Föreskrifierna härom kan då sammanföraslill eu siycke. Bestämmelsen om granskningens inrikining kan införas iparagrafen som ell därpå följande siycke. De ivå försia slyckenu i lagrådsulredningensförslag lill 18 S kan lillsammans bilda ell inledande siycke. Sisl i paragrafenkan komma ell siycke motsvarande iredje slyckci i lagrådsulredningens förslaglill 18 S. Tolalt kommer puragrafen all innehålla fyra siycken. Genom all sumlabeslämmelserna om lugrådei i en paragraf vinner man alt kapitlets sisluparagraf 19 S, kan slå kvur med oförändral nummer. Lagrådsuiredningenhar föreslagit ull den inledunde bestämmelsen skall innehållu au lugrådeisändamål är ull uvge yilrunde inle bura över lagförslag ulan även över förslaglill unnun förfalining. 1 likhet med lugrådsuiredningen anserrällighetsskyddsutredningen ull del skull finnus möjlighet alt lill lagrådelhänskjula uven förslug lill unnun förfullning än lug. Så är emellertid fullelredan nu. Del synes inle vura nödvändigi all lålu della komma lill Ullryck igrundlagsiexten. I övrigt stämmer del nu föreslagna försia styckei överens medde två försia slyckena i lagrådsulredningens förslag. Enav de uppräknude typerna av lagar är lag som angår begränsning av någon av degrundliiggande fri- och rättigheterna. Ullrycket syftar på alla de i 2 kap.,även 17-19 SS. reglerade fri- och rättigheterna och lar ulliså sikle inleenburt på de fri- och räuigheler som "genlemoi del ullmanna". ÅlskilliguIbrfuliningar lillhör mer an en uv de uppräknade typerna. De lagar sombegränsar någon av fri- och rällighelerna laller till slörsla delen under 8kup. 3 S, som hundlur om "belungunde" offenlligrällsliga föreskrifler. Övriga rättighetsbegränsande lagar torde fullu under 8 kap. 2 S. somhuvudsukligen handlar om civilrällslig lag; här syftas på de lugur som anges i2 kap. 17-19 SS- Under 8 kap. 2 S fuller också lugen om svenskl medborgarskap. Dådel lulus om lug som "ungar" begränsning uv någon av fri- ochrällighelerna. syftas inle enbart på lug som innebär en förul icke föreliggandebegränsning ulan även .sådana som avskaffar en begränsning eller som kan sägasvara i della hänseende neulrala. Härvidlag hanvisas lill vad som anfördes imoliven lill 2 kup. 12 S regeringsformen, där samma uitryck förekommer.