prop · G203157 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa synpunklergäller enligl kommunens uppfattning med samma tyngd närdet gälleratt utrönafolkviljan i frågaomen föreslagen indelningsändring. anser atldel är tveksamt om en fråga om indelningsändring lämpar sig för folkomröstningeller liknande opinionsundersökning. Regelmässigt innehåller förslag omindelningsändring myckel komplicerade avvägningsproblem och svårbedömbaraintressefrågor i övrigt. Risken är därför påtaglig att en omrösining blandbefolkningen eller liknande undersökning kommer att slyras av tillfälliga omsiändigheleroch opinioner utan påtagligt samband med sakfrågan. Ljusdalskommun framhåller all kommunfullmäklige självfallel representerarkommunmedlemmarna och att det får anses vara felakligi om kommunfullmäktige medelststatistisk bevisföring måste påvisa folkviljan inför en överordnad myndighet.Här bör den överordnade myndigheten kunna överlämna ät kommunfullmäktige atl påegen hand bedöma styrkan av eventuella opinionsyttringar. TCOpåpekar att det enligt kommunallagen är kommunfullmäklige som förelräderkommuninvånarnas samlade opinion. Den nya kommunallagen innehåller möjlighetför fullmäktige atl som led i sin beredning av ett ärende genomföra någon formav opinionsundersökning. Det förslag som framläggs är emellerlid av hellannan karaklär. Där länks opinionsundersökningen bli en del i del sluiliga beslutsunderiageisom kan lolkas som jämbördigl eller t. o. m. mer represeniativi än fullmäktigesåsikter. Förslaget slrider därför mot principerna för den kommunala demokratin.Till della avgörande argument mot förslagel kommer även allopinionsundersökningar aldrig kan lolkas som medborgarnas sammanvägda vilja. Deföreliggande alternativens för- och nackdelar kan ej på ett tillfredsställande sällsammanvägas. TCO avstyrker därför starkt denna del av indelningslagskommitténsförslag. avstyrker förslaget om all ulredning fårinnefatta opinionsundersökning. Del bör i stället övervägas om kommuns yttrandei indelningsärende inte skall prövas av kommunfullmäklige vid två tillfällenmed ett mellanliggande val. Den eventuella försening av handläggningsiiden som detlakan medföra kan rimligen inie uigöra hinder mol ell sådant förfarande.Självfallet måste indelningsändringen vara av viss kvalificerad art för atlmotivera en omständligare handläggning. Den av kommittén förordade modellen medmöjligheler för länsslyrelsen atl anordna folkomröstning innebär de facto enöverprövning i sak av det kommunala beslutet. En sådan överprövning avkommunala beslul som fattas enligt kommunallagsreglerade grunder måste ansestveksam. Samma synpunkter framförs av kommunaljuridiska förening. EnligtNybro kommun är del ytterst olämpligt atl man i lagsliftning söker preciserahur en befolkningsgrupp deklarerat sin vilja på elt "otvetydigtsätt". Oivelydigheten kan vara frammanad på felaktiga grunder med ledningav 14 1978/79. Prop.1978/79:157 210 denform de frågor har fått som befolkningen skall ta ställning till.Befolkningsgruppen har då gelt uilryck för sin vilja på eii fiktivt säll eller hellenkelt svarat på fel frågor eller svarat fel på frågorna. Karlskronakommun ifrågasätter lämpligheten av alt verkställer deopinionsundersökningar som syfiar till au utröna befolkningens inslällning föreslagen indelningsändring. Kommunallagen ger kommunfullmäktige möjlighetatt inhämta synpunkler från kommunmedlemmarna när så bedöms lämpligt. Någonskillnad när det gäller indelningsfrågorna i detla avseende bör inle göras.Oavsett om eller kommunfullmäklige företar opinionsundersökningenbör samma skydd för den enskildes rällslrygghel, liksiällighel och integritetkunna iakttas. Det är lämpligt att valnämnderna fär i uppgift atl förrättaopinionsundersökning på samma sätl som ell allmänt val. Länsslyrelsen bör kunnamedverka pä samma säll som vid etl allmänl val nämligen genom kontroll av röslsammanräkningen.Resullaiet av opinionsundersökningen bör endasi vara rådgivande. Enligl Uppsalakommun bör kammarkollegiel beslula om lämplig form för undersökningen ochverkställa denna. finner det oacceptabelt alt frägan omundersökning av ortsbefolkningens inslällning (folkomröstning) skall överiämnasför prövning och beslut av kammarkollegiel, i vissa fall länsslyrelsen. Frågahärom bör ankomma på de berörda kommunerna och anknytas till lämplig tidpunkt iutredningsarbetet. Stockholmskyrkliga samfällighet anser atl frågan om införande av folkom-rösiningsinsiituieibör ulredas ytterligare. Länsstyrelseni och framhåller att det är betydelsefullt attopinionsundersökningar föregås av en allsidig och saklig information. Enligt Svalövskommun är det vid alla undersökningar ytterst viktigt att alla konsekvenser aven indelningsändring blir klart och sakkunnigt redovisade och belysta. Lällfaliliglfaktaunderlag bör alllså föreligga. anser det vikligl attbefolkningen så långt möjligt har en god kännedom om villkoren ochkonsekvenserna i hela sin vidd av indelningsändringen vid tillkännagivandet avsin mening i frågan. Krav måste därförslällas pä all utredningsmaterialet fårensådan utformning alt det blir tillgängligt för allmänheten. Inhämtandet avbefolkningens önskemål och synpunkler bör inie ske förrän ulredningen harframskridit så långt au de problem ärendet rymmer kan redovisas på elltillfredsställande säll. Utredningsmyndighelen bör därjämte åläggas au pålämpligt säll sprida informaiion om de delar av ulredningen som kan vara avbetydelse för befolkningens bedömningar. Risken för all allmänhetensställningstagande grundas endasi på delfrågor som är a v begränsad beiydelsemen som skjutits i förgrunden av vissa opinionsbildande parter mästeelimineras. Någraremissinslanser behandlar frågan om möjlighet för länsslyrelserna alt anlitakommunernas valnämnder för genomförandet av omröstningar. Kammarkollegietfinner tillfredsställande att valnämnderna föreslås kunna Prop.1978/79:157 211 medverkavid omröstningar bland befolkningen. Därigenom torde man kunna uppnå formelltsett mera lillfdrliiliga resullat och siörre likformighet vid förfarandet änsom kunnat vara möjligt vid omröstningar som anordnats på annat säll. Kalmarkommun förutsätter att bereder kommunfullmäktige möjlighet ausjälv ordna opinionsundersökning genom valnämnden innan det blir aktuellt attlänsstyrelsen själv anlitar valnämnden. rätt atl hindra valnämndens medverkan ler sig enligtlänsstyrelsen i verklighetsfrämmande med hänsyn tilllänsstyrelsernas ansvar för valförberedelser och röstsammanräkning och derasintresse av väl fungerande valnämnder vid den omfattande och svåraarbetsuppgift som de samtidiga allmänna valen utgör. Det är inte länkbart alten länsstyrelse skulle äventyra eller försvåra ell allmänl val i kommunen genomatt engagera valnämnden i en samtidig opinionsundersökning i indelningsärende.Inle heller i , I och Eksjökommun anser det lämpligt att införa en beslämmelse som ger kommunen räu attvägra all valnämndens resurser ställs till förfogande. kommun och anser att förslaget bör kompletterasmed bestämmelser om hur undersökningar om befolkningens inslällning tillindelningsändring skall gå till. i ifrågasäller ominle någon form av reglering bör ske med lanke på del ofta mycket stora iniresseindelningsfrågor väcker hos befolkningen, som starkt engagerar sig genomnamninsamlingar och opinionsyiiringar av skilda slag. Någon bestämmelse finnsinte om rätt att föra talan mot kammarkollegiets eller beslut omulredningsförfarandei. Enligt åsikt bör kommunernas medverkanoch inflytande i detta hänseende stärkas antingen genom bestämmelser direkl ilagtexten eller i form av tillämpningsföreskrifter eller anvisningar av annatslag. erinrar om atl kommiuén enligt sinadirektiv bör följa tillämpningen av bestämmelserna i 2 kap. kommunallagenom opinionsundersökningar m. m. och ulnyiijandel av de möjligheler som de ger.Kommittén bör vidare enligt direktiven vara oförhindrad atl ta inilialiv lill ytteriigareregleringar och kompletteringar för att åsiadkomma en lämplig ulveckling av folkomröstningsinsiituieisom eu led i en fördjupad kommunaldemokrati. Kommillén har ännu inie haftmöjlighet atl utreda denna fråga. I samband med denna utredning kan kommiuén haanledning atl närmare beröra de folkomröstningar, opinionsundersökningar ellerliknande förfarande, som föranleds av förslag om indelningsändringar. Kommitténhar utgått från atl kommun ersätts för kostnader som föranleds av att valnämndanlitas och all kostnaderna behandlas som övriga kosinader i indelningsärendet.Kammarkollegiet har inget att erinra mol delta. Vad gäller länsstyrelsensarbete med dessa Prop.1978/79:157 212 opinionsundersökningartorde detta enligt kammarkollegiet få anses ingå i länssiyrelsens normala arbetsuppgifter.Särskilda kostnader härför torde därför inle komma all uppslå i indelningsärendet.Sölvesborgs kommun ser gärna att det i lagtexten tas in en beslämmelse om allkommun har räu alt få ersäuning för de kostnader som föranleds av alllänsstyrelsen anlitar valnämnden. och Bodens kommuner förutsätter attstaten ersätter kommunen för de kostnader kommunen haft på grund av omröstningsom har beslulals av statlig myndighet. 5Decentralisering av beslut och utredning 5.1 Beslutanderätten Kommitténsförslag atl beslutanderätten i vissa indelningsärenden bör decentraliserasgodtas av remissinstanserna. Däremot är remissopinionen delad bland delsextiotal instanser som yttrar sig i frägan om kammarkollegiel eller länsslyrelsernabör beslula i dessa ärenden. Till kommilléns ståndpunkt att kammarkollegiet böranförtros beslutanderätten ansluter sig kammarkollegiet,, sju länsstyrelser. Lunds domkapitel, ochHallands läns landstingskommuner, 18 kommuner. Svenska kommunföi bundet, TCO och utredningen (Kn 1977:04) om översynav lagen om församlingsslyrelse. Tillförmån för all länsstyrelserna bör få beslutanderätten ullalar sig//f//on länsslyrelser,läns landstingskommun, elva kommuner, decentraliseringsutredningen (Kn1975:01) och kommunaldemokratiska kommittén. Enliglkammarkollegiets mening är del i den allmänna sirävan att avlasta regeringenärenden av ruiinbeionad karaklär befogal att besluianderällen i vissa smärreindelningsärenden delegeras lill lägre myndighet. Kammarkollegiet biträder kommitlénsförslag i fråga om avgränsningen av sådana ärenden. Kammarkollegiet pekar påsin långa erfarenhet av indelningsärenden och förklarar sig sålunda berett attta på sig denna uppgift. Kammarkollegiel är däremoi frågande inför kommillénsuttalande atl saken bör prövas på nylt om den slalliga befallningen med denkyrkliga indelningen upphör. Del förhållandet torde tvärtom med än siörrestyrka tala för atl besluianderällen i de relativt få mindre indelningsärendensom blir kvar skall utövas av kammarkollegiel. Länsstyrelseni har övertygats av kommitténs utredning om attdecentraliseringen bör ske lill kammarkollegiel. fäsler sigsärskilt vid att del övervägande anlalel mindre indelningsärenden enbart avserförsamlingsindelningen samt all kommunindelningsärenden skulle bli sällsyniahos de enskilda länsstyrelserna. Om kammarkollegiel fattar beslut i ärendenafrämjas enhetlighet och rutin. Länsslyrelsen i län vill inte hellermotsätta sig förslaget, efiersom många prakliska skäl lalar för atl en centralmyndighet beslutar i samlliga smärre indelningsärenden. Prop.1978/79:157 213 länsstyrelseni kan knappast varje länsstyrelse alltid besitta den fackkunskapsom krävs, eftersom del endasi rör sig om ell fåtal ärenden. Lundsdomkapitel underslryker au kammarkollegiet lämpligen är den myndighet som börhandlägga indelningsärenden, särskilt mot bakgrund av detla ämbetsverks rikaerfarenhet av kyrkliga indelningsändringar och de hänsyn som mäsie las i sädanaärenden. I samma riktning uttalar sig och församlingar. EnligtUddevalla kommun kan det ifrågasättas om inte länsslyrelserna med hänsyn tillsin roll i samhällsplaneringen hade kunnai fungera som beslutsfattare i mindreindelningsfrågor. Med hänsyn lill del ringa anlal ärenden som antas bliaktuella kan det dock vara vissa effektivitetsfördelar alt uppnå om besluten idessa frågor ligger hos kammarkollegiel. Fleraandra kommuner betonar att det inte kan vara ändamålsenligt all decentralisera lilllänsslyrelserna efiersom del rör sig endasi om elt fåtal ärenden. Till dessahör , , , och kommuner. Södermanlandsläns landstingskommun, som ansluler sig lill kommitléns förslag i denna del,framhåller all en beiydande del av indelningsärendena kommer att beröra tvä läneller landstingskommuner och då måste det anses naturligt atl avgörandet skallankomma pä ell organ med övertegionall ansvarsområde. Samma uppfattning harlänsstyrelsen i . Landstingsförbundetställer sig avvisande till all kammarkollegiet får beslutanderätten. Förbundetmenar all indelningsändringar normall bör vara frågor som har sådani sambandmed självstyrelse alt en beslutanderätt kopplad med en låt varabegränsad vetorätt för ett statligt ämbetsverk knappast ler sig tilltalandefrän principiella utgångspunkter. Någraremissinstanser som uttalar sig lill förmån för au länsslyrelserna bör få beslutanderättenåberopar allmänna strävanden all öka decentraliseringen isamhällsförvaltningen. i framhäller t. ex. alt en delegeringav beslutanderätten från central till regional nivä är ett vikligl led i depågående regionalpoliliska strävandena atl bygga upp väl differentieraderegioner i landel. Genom en ökad decentralisering minskas avståndet mellan beslutsfaliareoch allmänhel och delta ger allmänheten ökade möjligheler lill direktakontakter. I samma riktning uttalar sig länsstyrelserna i , Blekingeoch . ,som förordar att länsstyrelserna ges beslutanderätten, föreslår att ansökan omindelningsändring skall ges in till länsslyrelserna. Enligl decentraliseringsutredningensmening är länsstyrelserna fullt kompetenta att avgöra vilka ärenden som enliglden nya indelningslagen skall överiämnas till regeringen. Länsslyrelserna ärvidare genom sill ansvar för samhällsplaneringen i länen och genom silt regionalpolitiskakunnande bällre lämpade än kammarkollegiel atl bedöma lokala och regionalafrågor som kommer upp i samband med indelningsändringar. Prop.1978/79:157 214 LänsstyrelsenI anser all besluianderällen bör läggas på länsslyrelserna.Kravet på en enhellig praxis lorde inte vara särskilt ullalat i de sällanförekommande ärenden som kommiuén vill decentralisera. När del gäller kyrkligaindelningar bör kammarkollegiel kunna bisiå länsslyrelsen på del sätl som skeri andra ärenden, där ett centralt verk och har gemensamma inlressen.Dessutom ger lokalkännedom och befattning med länsplaneringsuppgifternaklara moliv för all lägga besluten på länsslyrelserna. Fleraandra remissinslanser betonar all länsstyrelsernas lokalkännedom och befattningmed länsplaneringsuppgifterna gör dem lämpade att handläggaindelningsfrågorna. Hit hör länsstyrelserna i , , ,och , , , , ,och kommuner saml kommunaldemokratiska kommittén. Danderydskommun har inle funnit några bärande skäl för att avvisa tanken på atl låtalänsstyrelserna besluta i mindre indelningsärenden. Motiven om en enhelligbedömning vid beslut hos en central myndighet kan inle tillmätas någonavgörande betydelse, då de lokala förhållandena och motiven förindelningsändringar alltid är olika. Genombeslul i länsslyrelsen fär enligl Kumla kommun även kommuner i länet som inte direktberörs av en indelningsändring, men som kanske ändå påverkas, sina synpunktertillgodosedda genom politiska förankring. Värdet avlänsstyrelsernas poliliskl sammansatla styrelser betonas också bl. a. avlänsstyrelserna I , , och samlEmmaboda och kommuner. Någralänsstyrelser, som i och för sig anser atl länsstyrelserna bör habeslutanderätten i mindre indelningsärenden, förordar all ändringar som berörmer än ett län eller kyrkliga indelningsändringar beslutas av kammarkollegiet.Hit hör länsstyrelserna i , , , ochVästerbottens län. Kommitténdiskuterar skälen för och emot att lägga ulredningsansvaret i indelningsärendenpä länsslyrelserna i stället för kammarkollegiet där del ligger . Kommitténsförslag, att kollegiet l. v. bör få behålla huvudansvaret för utredningarna,föranleder delade meningar bland remissinslanserna. Kammarkollegietfinner i likhel med kommillén all ulredningsansvaret allljäml bör åvilakollegiet. Länsslyrelserna bör emellertid i störte utsträckning än f n.anlitas i utredningsarbetet. Detla är, enligl kammarkollegiels mening,värdefullt för indelningsfrågornas handläggning och befogat med hänsyn lilllänsstyrelsernas befallning med länsplaneringen. 1 vissa indelningsärenden avstörte omfattning är del dessulom nödvändigl med länssiyrelsens medverkan iutredningsarbetet. Del är angelägel atl länssiy- Prop.1978/79:157 215 relsernafår erforderiiga resurser för della. tillstyrker ocksåatt kammarkollegiet t. v. får behälla utredningsansvaret. Länsstyrelseni framhäller att man genom kommitténs förslag fär en lämplig fördelningav utredningsuppgifterna sä att länsstyrelsernas större närhet till denberörda befolkningen och tillgäng till material till länsplaneringen kanutnyttjas. I samma riktning utlalar sig länsstyrelserna i ochJönköpings län. Länsslyrelseni anser all förslaget är realistiskt. Länsslyrelsenframhåller emellertid au möjligheterna alt biträda i utredningsarbetet skulleökas och underlättas om cenirala råd och anvisningar för uirednings-arbetelutarbetas. Länsstyrelseni län, som också tillstyrker förslagel i denna del, poänglerar särskiltatt i de fall kammarkollegiet väljer all själv ulföra ulredningen delta sker inära koniakl med länsslyrelsen för au utredningen skall tillföras den kunskapom de regionala förhållandena som länsslyrelsen besitter. I samma riktninguttalar sig i . Länsstyrelseni anser däremoi alt huvudansvaret för utredningarna bör ligga pålänsstyrelserna. Dessa har genom sin utredningsverksamhet eu omfaiiandematerial som kan ligga i bollen vid utredningar om indelningsändringar.Kommitténs uppfattning är all samhällsplanerings-arbetet inte har så storbetydelse vid mindre indelningsändringar efiersom del med vissa undanlag omfaltarhela kommuner. Länsslyrelsen delar inie denna uppfaiining. Inom ramen för det ulredningsarbelesom bedrivs vid länsslyrelsen låsen mängd material fram som är betydelsefulltvid bedömningen av indelningsändringar. framhäller ocksä allplaneringen ulvecklas och förfinas. Enligllänsstyrelsen i måste verkställande av utredningarom denkommunala indelningen anses utgöra en del av den regionala samhällsplaneringen.Genom samarbetet med kommunerna och ortskännedomen har länsstyrelserna godaförutsättningar au verkslälla dessa utredningar. Att länsstyrelserna fårutredningsansvaret förordas också av bl. a. länsstyrelserna i ,, och . Eftersomutredningsarbelel i mindre indelningsärenden i stor utsträckning skall ligga pålänsslyrelserna skulle det enligt i inle medföranågon störte yiieriigare belastning atl ocksä ha ulredningsansvaret. Endastetl mindre anlal kommuner lar särskilt upp frågan om ulredningsansvaret iindelningsärenden. ,, , , , , , och Åselekommuner tillstyrker, i huvudsak på de av kommittén anförda skälen, alt kammarkollegielfår behålla ulredningsansvaret. De har inte någol all erinra mot atl länsslyrelsernai ökad omfattning engageras i utredningsarbetet. Prop.1978/79:157 216 kan utredningens skäl för au länsstyrelserna skall anlitas i siörreomfattning än f n. i utredningsarbetet också gälla som skäl för althuvudansvaret skall överiåias på länsstyrelserna. Enligt kommunens mening bordelänsstyrelsernas ansvar för den regionala samhällsplaneringen väga tyngst vidbedömningen av denna fråga. Skulle huvudmannaskapet för samhällsplaneringenöverlåtas på landstingskommunerna måste emellertid länsstyrelsernas rollomprövas. 1 della inslämmer kommunaljuridiska förening. , Svalövsoch kommuner anser också atl ulredningsansvarei bör decenlraliseraslill länsslyrelserna. bör del, mol bakgrund av alt länsstyrelsernabesitter den bättre lokalkännedomen, övervägas om inte länsstyrelserna skall hahuvudansvaret för utredningar om indelningsändringar inom länei. 1 della inslämmerdecentraliseringsutredningen. Eufyrtiotal remissinstanser behandlar kommitléns förslag i fråga om denekonomiska regleringen mellan kommuner vid en indelningsändring. Drygt hälftenav dessa lillstyrker helt förslagen eller lämnar dem utan erinran medanåterstoden endasi har invändningar i detaljfrågor. Några remissinstanserredovisar speciella synpunkler. Blanddem som ultryckligen tar upp och helt lillsiyrker eller lämnar förslagen utanerinran är länsstyrelserna i och , landstingskommunerna iÖrebro och , , , , , ,, , , , , och kommuner samlSvenska kommunförbundet. Fleraremissinstanser uttrycker sin lillfredsställelse med kommitténs ulgängspunklalt den ekonomiska regleringen i första hand är en fråga för kommunerna själva.Enligl är del moi bakgrunden av denna avtalsfrihetföljdriktigt atl beslämmelserna får den allmänna ulformning som kommitténföreslär. kommun anser atl regeringens beslul, om kommunerna ärense,endasi skall ha formen av en bekräftelse av del träffade avtalet. Av sammauppfattning är och kommunaljuridiska förening. Enligldessa remissinslanser bör i lagen föreskrivas en skyldighei för regeringen au faslslälladen ekonomiska regleringen i enlighel med etl träffal avtal. Möjlighet förregeringen alt fastställa regleringen pä annal sätl föreslås reglerad genom enundanlagsregel. Kommitténsuppfattning alt all slags egendom bör behandla s lika och att någon vederiagsfriöverföring av viss s. k. förvaltnings-förmögenhet inle bör förekomma har intemött några invändningar belräffande de borgerliga kommunerna. kommunframhåller dock all, om kommunerna är överens härom, kan man i avtalet omekonomisk reglering skriva in att viss förvaltningsförmögenhel övergår vederiagsfrill. Prop.1978/79:157 217 1fråga om omfallningen av den ekonomiska regleringen anför iSkaraborgs län atl del förfarande som i något fall tillämpats vid överföring avmindre områden och som innebär au man inie gör en lotal uppdelning avtillgångar och skulder har visat sig medföra problem. Som exempel nämns att denekonomiska regleringen mellan och kommuner fortfarandeär olöst. , som i och för sig inte har något all invända mol kommitlénslagförslag, anser all sådan partiell ekonomisk reglering endasi bör användasvid överföring av områden där etl liiei anlal kommuninvånare berörs. EnliglLaxå kommun erbjuder dock denna melod för ekonomisk reglering uppenbarafördelar när det gäller mindre indelningsändringar. i Jämttandslän, som inte heller har någon erinran mot lagförslagen, anför belräffandefördelningen av kommunägda fasligheler alt del är etl allmänt iniresse attnågon osäkerhet om fördelningen inte kvarstår efter indelningsändringen. Detbör förutsättas att alla av en fördelning berörda kommunägda fastigheter nogaredovisas, både de som är belägna inom ett överflytlningsområde och skall ägasav en ny kommun och de som är belägna inom överflyiiningsomrädei men fortfarandeskall ägas av den gamla kommunen. I vissa fall kan svårigheter föreligga atlfullständigt redovisa kommunägda fastigheter, exempelvis i fråga om områden i bihangC till stadsregisler eller äldre skolfasligheier, som tidigare ägts av enförsamling men genom beslämmelse i lagen (1930:262) om skolstyrelse i vissakommuner övertagils av kommunen. Del vore därför enligt länsslyrelsen lämpligiom i ett beslut om fördelning togs in en generell beslämmelse om att övrigainom överflyiiningsomrädei belägna fastigheter som kan ägas av den gamlakommunen skall tilldelas den nya kommunen. Kommittén föreslår atl denekonomiska regleringen liksom f n. skall faslsiällas av regeringen i sambandmed förordnande om indelningsändring. Kommittén föreslår inte någonmotsvarighet lill nuvarande möjlighei au kunna bestämma att regleringen i visstavseende skall äga rum senare, om det i förordnandet anges i vilken ordning ochenligl vilka grunder detta skall ske. Enligt kommun, som delar kommillénsuppfaiining att beslut om den ekonomiska regleringen bör föreligga samlidiglsom beslutet om indelningsändring, är del med hänsyn till den roll deekonomiska frågorna spelar rimligt att de är lösta, när beslut meddelas omindelningsändring.