prop · G203108 · 1978-12-31 00:00:00 — I likhel med ACanserjag inte det vara möjligt att la ställning till och godkänna varje enskildsamarbetspartner som den uuktoriserade orgunisalionen önskar ingåöverenskommelse med. ACpåpekar i sitt remissvar ull förbundels försök med nya kontakter i detta sammanhangär av största belydelse. Det är enligt förbundet absolul nödvändigi alt AC fårbehålla friheten atl pröva nya icke etablerade samarbeiskonlukler genomförsöksfall. Sådana full anmäls lill . Detinternationella adoplionsarbetel har sådan kuruktär ull mun måsle räknu medständiga förändringar. Jag unser därför alt den föreslagna orgunisalionen ocksåmåsle kunna fungera fiexibelt. Jag utgår från ull de organisationer somauktoriseras av lar del unsvur för verksumheten som uukiorisaiionenkräver. Har en organisation , bör den enligt min bedömning föförtroende och samma frihet som AC har atl genom ell pur full pröva om ensamarbetspartner fungerar tillfredsställande. Detla bör dock fö ske förslsedan samarbetspartnern har anmälts lill . Om en samarbetspartner är lämpligeller inte är i de fiesta full en bedömnings-och erfarenheisfrågu. De kunskapersom nämnden härom den inlernutionellu adopiionsverksumhelen kommerorganisaiionernu lill godo. Sumtidigt för på dellu sätt kontinueriiginformaiion om organisationernas olika konluklvägar. Härigenom kan olikaavgränsningsproblem mellan organisutionerna undvikas. Medbeakiande av vad jag nu har anfört anserjag alt del inte kan bli frågu om allformelll godkänna varje samarbetspartner. Jag förordar, som jag har nämntlidigare i annat sammanhang, alt ulformar auklorisalionen såall den ger behörighel för viss organisation atl arbeta i ell visst land ellerbegränsad del duruv. Om det bedöms lämpligt bör uukiorisaiionen även kunnabegränsas på annal sätl, t. ex. vad gäller samarbetspartner. Den auktoriseradeorganisationen bör anmäla de samarbetspartner som den har för avsikt ull urbelamed lill . Jagunser att AC - som jag förutsätter kommer att ansöka om och kunna beviljasuuktorisation - bör fö fortsätla sin verksamhet med de etableradesamarbetspartner som förbundet har och som enligt nuvarande system har anmältslill . Arbetsgruppenföreslår atl avtal skall verkställas av organisalionerna även om regeringeneller är avtalspart. Ilikhet med och AC tillstyrker jag arbetsgruppens förslag attverkställandet av nämnda avtal och överenskommelser skall överiålas på Prop.1978/79:108 22 deorganisationer som auktoriseras. Med hänsyn lill ÄC:s erfarenheler och resurserulgår jug ifrån ull AC redan från början bör kunna komma i fråga för uppdrageiull överta de NlÄ:s åligganden enligt uvialen,som hänger samman med detpruktisku förmedlingsarbelel. 1 sambund med auktorisationsbeslutet börsocialstyrelsen eller , beroende på vilken av dem som har träffat uvtulel påSveriges vägnar, la konlukl med vederbörunde avtalspart i del andru landet ochförberedu den ändrade verkställigheten. Berörda purler bör informeras om denförändring av verksamheten i som innebär utt verkställandet uv redungällunde avtal i fortsättningen kommer all hundhas av uuktoriseradeorganisaiioner. Ensärskild fråga i sammunhangel är hanteringen av NlÄ:s udoplionsre-gister, dvs.regisier över sökande som har vänt sig direkl till nämnden med begärun omförmedling uv ansökan om adoption. Arbetsgmppen har inte berört denna fråga. Iokiober 1978 var omkring 4 500 ansökningar regisirerade hos . Vid sammalidpunki hade AC ca 4 300 ansökningar. Dubbelregistrering sker i ganska storutsträckning. Uppgifier visar atl i seplember 1976 var av NlA:s sökandeockså registrerade hos AC. Man räknar med alt andelen dubbelregistreringarökur. 1 de ca 2 000 nyanmälningar till som förekom januari t.o. m. uppgav av de sökande utt de stod som sökande även hosAC. Föralt den nu föreslagna uppdelningen av arbetsuppgifter mellan ochauktoriserude organisaiioner skall kunna träda i full funklion i enlighel medintentionerna krävs all överiämnar sina ansökningar för Fortsult behandlingi organisalionerna. Vissa problem kan därvid komma atl uppslå. fungerar så atl den sökande ges möjlighel att komma i koniaki med ettbarn via alla samarbetskonlakler som nämnden har. inte någraseparata register för varje land. Deltu kun försvåra en överföring lillorganisaiionernu, som ulliså främsi skall få auklorisation att arbeta i visslland. En överfiyttning lill framför allt ÄC:s regisier berör också vissarättvisefrågor för de sökunde i såväl NIA:s som AC:s register. Det rör sig bl.u. om vilka väntetider de sökande bör tillgodoräknas och vilka uvgifter AC börkunna ta ul av de sökande, som har stått i NlA;s regisier. Denu berörda frågorna kan enligt min mening inte regleras i detulj. Deras lösningblir beroende på vilken överenskommelse med berördu organisationer, som kanträffas. Den närmure ordningen för överiämnunde bör bestämmas av socialstyrelseni sumråd med organisationen och efter hörande av de sökande som finnsregislrerude hos . "Jug anser därför all vid omorganisationen börkontakta samtliga sökande som finns i nämndens Prop.1978/79:108 23 registeroch efter en s. k. akluuliteiskontroll informera dem om nämndens ändrudearbetsuppgifter. De sökande hur då själva ull lu ställning till om de villanslutas till AC:s eller annan aukloriserud organisations regisier. Enligt minbedömning borde det vara nulurligt att sökande som önskar föras över till AC:seller annan orgunisations register får tillgodoräkna sig väntetiden i NlA:sregister. Jug anser atl detta bör kunna reglerus genom en lämplig inplacering idel regisier som de överförs lill. Den organisaiion som tur över helu ellerdelar av NlA:s regisier bör kunna avgöra de sökandes turordning. Redun i dugtillämpas ett växelvis anlagunde av sökunde, en s. k. suxning, i NlÄ;s och AC:sregisier i frågu om vissa länder. Jag anser uven ull den organisation som luröver NlA:s nuvurande sökunde bör få avgöru avgifts-frågan lor dem som förs överlill organisationen. Jagunser del önskvärt utt den föreslugna omorganisationen av den inlernationellaadoplionsverksamheien kan irädu i funktion snurasl möjligt. Jag loreslår därföratl auktorisation skall kunna meddelus fr. o. m. . Arbetet medauktorisulionsprövning och -beslul sumi de i samband därmed akluellajusleringurna av avlul och överföringurna av sökunde från till deuuktoriserade organisaiionernu bör kunna förberedus redun dessförinnun. Om delskulle visu sig behövligt bör dock få fortsätta sin förmedlingsverksamhetmed redan regisirerade ansökningar . Enligt47 § barnavårdslagen får ett barn inte mottas i enskilt hem som fosterbarn ulanall barnavårdsnämnden, dvs. numera normalt social cenlrul-nämnd, har lämnaltillstånd därtill. Tillslåndstvångel gäller också för de blivandeadoptivbarnen, som i avvaklan på adoption är au anse som fosterbarn. Nämndenskoniaki med ett adoplionsärende lorde oftast börja på så sätt att de tilltänktaadoptivföräldrarna vänder sig lill nämnden med en ansökan om förhandsbesked omhemmets allmänna lämplighet som fosterhem enligt 47 § iredje slyckelbarnavårdslagen. Ett sådunl förhundsbe-sked är inte bindunde för nämnden viddess senare prövning uv tillståndsfrågan. Bestämmelsen om förhandsbesked harnumeru framför ullt belydelse för den som vill söka ett adoptivbarn ulomlands.Förhandsgodkännunde är i regel en fömtsättning för alt myndighelerna i barnetshemland skall medge ull barnel för lämna landet för udoption ulomlunds. Anmälantill ÄC:s regisier kun göras innan förhandsbesked enligt 47 § burnuvårdslugenhar erhållits. hur krävt förhandsgodkännande men från den 1januari 1978 kan anmälan göras även hos ulan förhandsbesked. Innanförmedling sker måste dock sökanden ha företett förhandsbesked. Dennaskyldighet bör bestå i den nya orgunisutionen. Socialutredningenhur i sitt sluibetänkunde föreslugii all nämnden skall kunnu lämnuförhundsbesked om enskilt hems lämplighet som adoptivhem. Prop.1978/79:108 24 Harsådant förhandsbesked meddelals skall det ersätta det tillstånd utt la emotfosierburn som kriivs i andru motsvarunde fall. Beskedets giltighetstid börenligt förslaget begränsas lill . Arbetsgruppenunför i sin rapport uti en föruisättning för att allu sökunde skull nås avsådan information och vägledning som gruppen eftersirävur är atlförhandsbeskeden görs obligatoriska. Gruppen föreslår vidare atl socialnämndensrepreseniuni som ett led i uiredningsurbetet skull ulröna vilken kontaktpersoni unnui lund som den sökunde ämnar anlitu. Gruppen underslryker viklen av auden skyldighet som finns enligt nuvarande fosierbarnskungörelse au uppge vemsom förmedlut överenskommelse om barnels moiiagunde fullgörs ordentligt. Vidremissbehandlingen har del rått allmän enighel om värdel av attförhandsbeskeden görs obliguloriska. Ett fåtal remissinsianser förordur allockså den efterföljande lillslåndsprövningen behålls. Frågun om förhandsbeskedensuiformning har kommenterats av många remissinsianser. Flera remissinstanserunser att del bör vuru obligatoriskt atl uppge vilken konlukl som den sökundeämnar uniiia. Jagdelar den uppfattning som arbelsgruppen har velal ge utiryck för, nämligen altdet vore värdefullt all kunna säkersiällu möjligheler till vägledning och hjälpi ullu de fall där enskilda personer står i begrepp ull söka ell adoptivbarnfrån unnat land. Det är min förhoppning att de förslag lill omorgunisulion uv deniniernalionellu adopiionsverksumhelen som jag nu lägger fram skull fö deneffekien. Emellertid kan del inte utesluius ull människor även i framliden påegen hund vill söka adoplivburn i undru länder. Det är viktigt att sä långtmöjligt nå även denna grupp. Ellsätt vore all, som arbelsgruppen och remissinstanserna hur velal, kräva enobligatorisk prövning uv social centralnämnd uv ett blivande adoplivhemsullmännu lämplighet. Man kunde därvid kunske på lumpligl säu anknyta lill dennuvurande regeln i barnavårdslagen om skyldighet atl begära nämndens tillståndinnun ell burn får las emot som fosierbarn. Skyldigheten att skaffa tillståndall få la emot ett burn skulle då föreliggu t. ex. innan burnel hur lumnui sitthemlund. Skyldigheten skulle gällu oavsett om sökanden går ut på egen handeller söker barn genom aukioriserad organisation. Reglernuom fosierburn övervägs f n. i sambund med del pågående arbelel medsocialulredningens förslug. 1 avvaklan på delta arbetes resultat bör de nugällande reglerna i 47 § barnavårdslugen om tillstånd ull ta emot fosierburnoch om förhandsbesked rörunde ett hems ullmänna lämplighet som fosterhem inteändras. Jag avser alt återkomma i frågan i samband med förslag om nysociallagsliflning. Jagvill dock igen underslryka viklen av all de auktoriserade organisutionernainte förmedlar ansökningar från personer som inte har företett förhundsbeskedom sill hems allmänna lämplighet eller annun moisvurunde uiredning. 1978/79:108 25 2.7Uppföljning av barnens förhållanden m. m. Somjaghar understrukit lidigare har de svensku myndigheterna ett ansvar för de barnsom kommer till landet i udopiionssyfte så att bamens bästa tillgodoses. Liksomarbetsgruppen ser jag det som en viktig uppgift för ull följa forskningenpå detiu område och föru ut informulion om dess resultat. bör prövumöjlighelema all ta inilialiv lill lumpliga forskningsprojekt. Jug vill dockpeka på de iniegritelsproblem som kun finnus när del gäller forskning ochuppföljning av adoptivbarn och udoptivfumiljer. Gruppen adoptivbarn är så passbegränsad att del läll kan uppstå en situution där fumiljernu känner sigutsatta genom att gång på gång bli konlaktude uv forskure. hur betonat de parulleller som finns mellan udoptivbarn ochinvundrurburn. Vi vet i dug en hel del om de invundrarburn som finns i Sverige.Dessa erfurenheter kun i vissu avseenden vara av värde även i detla summunhang. Jagvill också frumhålla de viktiga uppgifter som de ideella organisaiionernu huroch bör hu när det gäller uppföljning av barnens förhållanden. AC fungerar somen föräldruförening för adoplivföräldrur och blivande udopiiv-föräldrar. GenomAC kun föräldrurnu iräffus och utbyta erfarenheler och diskutera gemensummaproblem. AC ger också råd i de många frågor som summanhänger medinternationella udoplioner. Deflesiu adoptivbarn som har kommii lill hur varil mindre än ettår gumlu. De har ingen medveten uppfattning om den bukgrund de lämnur. Dekommer all växu upp som svenskar. De äldre barn som kommer hur ell språkminneoch erfarenheter från det lund de har lumnui. Men också de försvenskas myckelsnabbt i en helsvensk omgivning. 1 sainiligu full ärdet enligt min meningvikligl all burnen får informaiion om sill ursprung. Föräldrar och övrigapersoner som hur hund om adoptioner bör vuru medvelna om detta och bör på olikusatt ge barnet kännedom om sitt urspmng. Desociula centralnämndernu kan genom sin foslerhemslillsyn generellt bislå deutländska barn som kommer hit men de kun inte åläggu föräldrarna att ansöka omadoption. Arbetsgruppen hur understmkit vikten av ull burnens irygghetgaranteras också innun udoptionen ur klur. Gruppen har anfört altutredningen om barnens rätt bör behundlu dessa frågor. Flera remissinslunserhar frumföri utt del är en viktig samhällsuppgift all siärku de ulländskabarnens rättsliga ställning. EllHertul UV remissinstanserna har också föreslagil all del bör ske en ändring avlagstiftningen så att barnen fram lill dess adoption ärgenomförd för en rälislig ställning jämförbur med biologiskt burn ellerudoptivbarn. Ulredningenom barnens rätt hur föll i uppdrag all i sill urbete behundlaockså frågor som rör burnens trygghet under liden fram lill 1978/79:108 26 dessadoptionen ägt rum (LU 1978/79:9, rskr 1978/79:99). Jug är därför inte bereddall i deltu summunhang ta upp dessu frågor till behundling. 2.8Anslagen till internationell adoptionsverksamhet Förslagetinnebär alt NI A skall ha uppgifter med en delvis annan inriktning än f n. Delövergripunde ansvuret betonas och en förstärkning av informu-lions- ochtillsynsverksamheten föreslås. Samiidigi skull nämnden enligt förslaget intelängre hundläggu enskildu ärenden, vilkel innebär all förmed-lingsutskolletsarbete och ansvur för regisierföring upphör. Härigenom frigörs drygl 300 000kr. Dessa medel bör i stället lus i anspråk för de nya och vidgude uppgifterNIA fär bl. a. belräffunde information, inspektion och vägledning i torhållundetill allmänheien och de organisationer som kommer utt uukloriserus. Somnämnls i del föregående har i prop. 1978/79:100(bil. 79) beräknats medelför försiärkning uv med en tjänst som chef samladeneltolillskotiet för NlÄ:s verksumhei blir således ca . För år 1979ulgår ur allmänna arvsfonden . lill försöksverksamhet uvseendeinformation om inlernutionellu adoplionsfrågor. Behovei uv ökude resurser förinformaiion får behandlas i sumband med budgeiurbetet och mol bukgrund av deerfarenheter som görs av den nu föreslugna omorganisationen. 1nämnda budgetproposition har föreslagils att statsbidraget lill AC höjs med . i uvvukian på framläggandet uv dennu proposition.Ytterligare någon eller några av de ideellu organisationer som kan komma allauktoriseras lorde kunnu göra anspråk på statsbidrag. Vissa u v de uppgiftersom nu lus över av de orgunisalioner som kommer ull uukioriseras förinlernalionellt adoptionsarbete är av sådan karaktär att de bör ges samhällsstöd.Del gäller främsi de uppgifier som las över av organisationema från . Delär angelägel att enskildas ekonomisku förhållanden inte blir avgörande förmöjligheten för dem all adoptera ulländska barn. Avgifternu för all vururegistrerad som sökunde bör därför hållas på en rimlig nivå. Jag föreslår altytteriigare . slälls lill förfogande för den inlernaiionellaadoplionsverksamheien under budgetårel 1979/80. Beloppet fördelas mellan deaukloriserade organisalionerna. Jag kommer i särskild ordning all föreslåregeringen att medge all anslagsposten Informutionsverksamhel m. m. underförslugsansluget , från vilkel AC för sill nuvarande bidrag,överskrids med molsvarande belopp. Del bör ankomma på all fördela bidragen.AC bör på gmnd av verksamhetens omfattning fö huvudparlen uv del nu föreslagnaunsluget. Del ur lämpligt uti inför näslkommande budgetarbete utformarförslag lill principer för fördelning av statsbidrag lill uuktoriseradeorganisationer. Prop.1978/79:108 27 FleruUV de förslag som jug nu har lagt fram kräver reglering i lag. Jug har funnildet mest lämpligt utt sumlu de viktigaste reglema om auklorisation avorganisaiioner och dessas internationella udoplionsverksamhet i en särskildlug. Beslämmande för mili ställningslugande hur varil ull den verksamhet somdel här ur fråga om företer så mångu surdrag ull den inte uiun svårighet låtersig inpassu i någon unnan nu gällande lagstiftning. Regler om NlÄ:sorgunisulion, uppgifter m. m. bör kunnu utfärdas uv regeringen, liksom ävenövriga verkstullighelsföreskrifter som bedöms nödvändiga. 1enlighel med vud jag har sagt har inom sociuldepurtemeniei ulurbeiutsförslug lill lag om internuiionell adoptionshjälp. Medhänvisning lill vud jug nu har anförl hemsläller jug all regeringen föreslårriksdugen ull 1. antugu förslaget lill lug om internuiionelludoplionshjälp, 2. godkänna de allmänna riktlinjer för enomorganisation av verksamheten med inlernutionellu adoptioner som jug hurangell i del föregående. Regeringenunsluter sig till föredragandens överväganden och beslulur ull genomproposiiion föreslå riksdugen all unlaga de förslag som föredrugunden har lagtfram. 1978/79:108 28 Undersenure år hur inlresset för utt adopteru utlundsku barn blivit allt större.Såväl ofrivilligt barnlösa som undru väljer atl på delta säll bilda familjeller utöka denna. De barn som kommer hit för adoption saknar som regel familji hemlundel och lever inte sällan under svåru lorhållunden. Genom adoptionsammanförs människor som önskar barn och barn som behöver funiilj. Orsukernalill det ökude intresset för utt adoptera torde vuru fieru. Möjlighelerna lillkontakt utomlands hur blivit siörre och vi hur fått ökade kunskaper omförhållunden och levnudsbelingelser i andra länder. En bidragande orsak ärockså ull anlulet svenska barn som lämnas för adoption numera är mycket lågl. bildades två föreningarav enskilda människor som hude erfurenhei uv internuiionelladoplionsverksamhei. Dessa föreningar gick summan under numneiföreningen, numera förbundet , ,'\C. Tillsocialstyrelsen finns sedun den knuien en särskild nämnd förhandläggning av frågor som rör udoplion av utlundsku barn, adoplionsfrågor, . Enligi instruktionen förnämnden, vilken gäller , skall inom nämnden finnus ellförmedlingsutskott som genom urvulsförfurande skull förmedla ansökningar omadoption. MellunNIA och AC har slutits ettsumurbetsuvial, vilket innebärutt medan skull huhund om officiellu kontukter skall AC skölu de mera informellu konlakler somkun uppnås med institutioner eller personer i andru länder rörande udoption avbarn. Man kan vända sig lill såväl som AC om man önskar adoptera ettutländskt bam. Alla ansökningur skull förmedlus genom NlA:s utskott. Utvecklingen haremellerlid inneburit all den verksamheisuppdelning mellun och AC som hurförutsuils i samurbelsavialel blivit svår all upprätthålla och ull visslkonkurrensförhållande hur uppstått mellun dem. Vissu tolkningstvisier om vudsom skull avses med officiellu kontukter har inte kunnai lösas. Av de inemot 2 000 barnsom nu kommer till landet per är, kommer ungefär hälfien hit på annal satt ängenom eller AC. En av anledningarna till deltu bedöms vuru all väntetidenför alt få ett burn genom eller AC har ökut och i ullmänhel är melluntvå och . En stor grupp söker själva barn i andra länder. Andra sökerbarn genom personer här i landet som bedriver förmedlingsverksumhet utan utt husådunt tillstånd som krävs enligt barnavårdslagens bestämmelser. NlA:sförmedlingsulskoli, som verkar för all burnens bustu så långt möjligltillgodoses i en urvulssituulion, har inte någon insyn i dessu full. Enopinion mol induslriländernus ökande adoplionsverksamhei har sumtidigt börjutväxu fram i vissu av de länder som lämnar burn för udoplion. Dessu tillhörnäslan uiun undantug ulvecklingsländernu. Själva företeelsen inlernutionelluadoptioner har kontroversiella inslag. Barnen förs från sill hemland och sinkulturella miljö. Deras bakgrund utplånas oftu helt. Vissu händelser undersenare lid har riklat uppmärksamheten mol ull verksum- Prop.1978/79:108 29 hetenkun ägu rum i otillbörliga former och med tviveluktigi syfte. BehovetUV ull sumhullet formulerur riktlinjer lor verksamheien hur mot dennu bukgrundblivit ullt meru framträdande. Arbetsgruppen har gjort följunde överväganden. Engrundläggundeprincip inom svensk burnavurdurutl burnens bäsiu skall tillgodoses. Bedömningurom vud som ur biisi för burnen görs självfullet även i undru länder. Dessauvgör självu i vilken utsträckning barn skull lämnas för udoption utomlands.Svensku samhällsorgan kan följaktligen inte ta ansvur för ull ullu som önskuradopteru burn också får möjlighel till dellu. Däremot bör samhället ge sådunservice åt sökunde utt udoplion av utlundsku burn underlätlus. För de burn somkommer lill vårt land i udopiionssyfte har svenska myndigheter ansvar för allbarnens bustu tillgodoses. Sumhällsorga-nens uppgift är att verka för uttadoption av utländska burn genomförs på ell i förstu hund barnens men även förföräldrurnu och för samhället tillfredsställande sätl. Dci ur vidare av siörsiu vikt ull verksamheien frun svensksida bedrivs så att den frumstår som oklunderlig i barnens hemländer. Sumhälletbör göra vad på det unkommer för alt främju dellu. Delförslag tiil orgunisulion uv den framtidu udoptionsverksumhelen somarbelsgruppen lämnur innebär ull det liksom f n. bör vara en kombinuiion uvoffentlig och prival verksumhei. Förslaget ger dock ideellu orgunisulioner eniner aktiv roll i förmedlingsurbeiet sumtidigt som sumhullet får utvidgadekontroll- och lillsynsmöjligheter. Sociulslyrelsenbör också i forlsällningen hu en adoplionsfrågor,. bör hu en övergripunde funklion med uppgifier som främst rörinformulion, lillsyn, kontroll och koniuktskupunde verksamhet. Enskildaärenden bör inte hundläggus av nämnden. Sociulslyrelsen bör efter prövningkunna ge förmedlingstillstånd till AC och undru orgunisulioner somönskarvaraverksummu på områdel. Verkställande UV uvtui bör sköius UV orgunisalioner ävenom samhällsorgun ur uviulspart. Deiniernalionellu udoplionsfrågorna bör uigöra grundvalen fören särskild enhelinom . bör lill sitt förfogande ha ett särskilt kansli somär uppdelul på en allmän sektion, en informutionssekiion och en ullundssekiion.1 den ullmännu sektionens uppgifter bör bl. a. ingå inspektioner uv ochvägledning till orgunisalioner som erhållil förmedlingstillstånd, kontroll uttoluglig förmedling inte äger rum sumt vägledning och information i förhållandelill samhällsorgun och enskildu. Vid informuiionssekiionen bör finnas enfakiabunk med uppgifter om utländsk lagstiftning, ländernas önskemål förverksumheten m. m. syfte bör vara all genom utbildning uv tjänstemän hosregionulu och kommunala orgun låtu unsvarel förstora delar avinformationsverksamheten gentemot allmänheten successivi övergå till dessaorgun. Utlundssekiionen bör verku för goda förbindelser med ländernusmyndigheter som är behöriga i udoptionsfrågor, sumt verku för ull ländernusmyndigheter lur kunna del svensku udoplionssyslemet, däribland gränsdrug-ningenmellan sumhullsorganens och de privula orgunisationernus funklion ochuppgifter. Enubsolul förutsättning för ull förmedlingen av ansökningar skull kunnu överlåluspå privaiu orgunisalioner är utt sumhället garanierus infiytande öververksumheten. Tillstånd bör därför kunnu ges endast ideellu orgunisulioner medsiadgar och styrelsesummunsällning som kan godkännas av sumhället. Gruppen larbesläml avstånd från utt enskilda personer bedriver förmedlingsverksamhet.Särskildu villkor skall gällu för tillstånden och dessu dras in om föreskrifterinte följs. Kruv skall slällus ull sumhullet representerus i 1978/79:108 30 förmedlingsarbetet.I frågor uv principiell vikt eller där delude meningar uppkommer bör yttrandeinhämtus från . Beslut som uvviker från NlA:s yttrande bör kunnu fultusendusi om de är enhälliga.