prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Handläggande personal Övrig personal Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Beräknad ändring 1979/80 därav utrikes resor Lokalkostnader of + 1400 (+ 600) + 369200 (+ 600) Expenser Fraktstöd för film + 10800 + 660000 + 9000 +490 000 Pris-och löneomräkning m. m. Möjlighetemaatt göra besparingar på biografbyråns utgifter bedöms som små. Däremotföreslår byrån att nettokostnaden reduceras genom atl avgiftema för granskning av film höjs med15 %. Lokalkostnadernahar ökat till följd av atl biografbyrån flyttat in i nya lokaler (4- . Försöksverksamhetenmed fraktstöd till film börjar den 1 januari 1979.Kostnaderna för fraktstöd är därför för innevarande budgelår beräknade förendast en försöksverksamhet under . Under /80 behövsmedel för en helårskostnad. Försöksverksamhetenmed fraktstöd för film startar under innevarande budgetår. Syftet medfraktstödet är att det skall leda till ett bättre och mer omväxlandefilmutbud utanför storstadsområdena. Stödet bör också kunna få stor betydelseför visningsverksamheten inom t. ex. filmstudiorörelsen och Bio Kontrast. Försöksområdena ärNortboltens län, , Värmlandslän, landskapet , , och Gofiandslän. den 1januari 1979 kommer biografägare i försöksområdena normalt atl fåersättning för hela fraktkostnaden då de visar filmer som statens biografbyråhar förklarat berättigade till fraktstöd. För sådan film som har haftbiografpremiär i eller senare gäller att biografbyrån isin löpande verksamhet beslutar om filmen skal! vara berättigad till fraktstöd.Ungefär en tredjedel av filmerna bör erhålla stöd. Dessutom fårbiografbyrån förklara högst 100 äldre filmer av filmhistoriskt värde berättigade till stöd. anvisals för försöksverksamheten. Detta belopp är avsett dels förkostnader vid biografbyrån, dels för ersätt- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 90 ning för fraktkostnader . /80 kommerersättning för fraktkostnader att behöva utgå för helår. Med hänsyn härtillberäknar jag medelsbehovet för fraktslödet under nästa budgetår till sammanlagt1040000 kr. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen förordar jag att anslaget förs upp med . Jag övergår nu lill alt behandla vissafrågor som rör granskningsavgift för film. Biografbyråns verksamhet var underlång tid självbärande. Influtna avgifterför filmgranskning motsvarande i princip kostnaderna för byrånsverksamhet. ökade emellertid kostnaderna utan all motsvarandeavgiftshöjningar skedde. Trols vissa höjningar motsvarar intäkterna av granskningsavgifter f.n. inte ens en tredjedel av kostnaderna för biografbyråns verksamhet, sedan man räknatbort de resurser som avsatts för fraktstödet. Enligt min mening börgranskningsavgiftema genom successiva höjningar nå en sådan nivå att kosinademaför biografbyråns granskningsverksamhet i princip täcks av avgifter /84. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringen att som en första etapphöja granskningsavgifterna med fr. o. m. . Genom altavgifterna höjs aktualiseras frågan om möjlighet alt i vissa fall erhålla befrielsefrån granskningsavgift. Många viktiga filmer finns inte i reguljär distributioni utan visas här tillfälligt i samband med filmfestivaler eller andrakulturartangemang. Om filmerna visas offentligt skall de vara godkända av . Enligt nugällande regler skall byrån ta ul en avgiftför varje granskad kopia. För arrangörer som förfogar över begränsade medel kangranskningsavgifterna utgöra ett oöverstigligthinder, särskilt om många filmer visas. Regeringen har redan nu möjlighet att medge befrielse frånavgiftsskyldigheten, men denna möjlighet har utnyttjatsrestriktivt. Enligt min meningbör möjlighetema till befrielse från granskningsavgift ökas. Uppgiften alt meddela befrielsefrån att erlägga granskningsavgift börsamtidigt föras över till biografbyrån. För atl missbmk skall förhindras bör befrielsen vara kopplad till etttidsbegränsat godkännande. Sådani godkännande bör få meddelas för enfilm som skall visas vid ett fåtal tillfällenvid en filmfestival eller annal icke-kommersiellt kulturartangemangeller en gmpp av sådana arrangemang. Godkännandet bör omfatta den lid sombehövs, dock högsl en månad. Vad jag nu anförtföranleder ändringar i 6 § 1 mom. och 9 § förordningen (1959:348) medsärskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m. I 9§ andra stycket sammaförordning finns en bestämmelse om tillstånd av polismyndighet för förevisningav viss typ av film. Bestämmelsen, som främst syftar på journalfilmer, torde nuhelt sakna praktisk betydelse och bör därför utgå. Förslag lill ändringar börfogas till detta protokoll som bilaga12.3. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 91 Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl 1. antagainom upprättat förslag till lag om ändring i förordningen (1959: 348) medsärskilda bestämmelser om biografföreställningar m. m., 2. till för /80 anvisaetl förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 8083925 Reservafion 18075 1978/79 Anslag 13 190000 1979/80 Förslag 18440000 Stiftelsen Svenska filminstitutetgmndades genom etl träffat avtalmellan svenska staten och filmbranschens organisationer. Stiftelsens verksamhetfinansieras genom en avgift om på bmtiobiljetfintäklema vid de störtebiograferna. Avgiftsmedlen skall enligt avtalet användas dels till stöd åt svensk filmproduktion, dels till ettantal icke kommersiella filmändamål.Filminstitutets inkomster av biografavgiftema uppgick verksamhetsåret1977/78 till ca 31 milj. kr. Bamfilmrådel, förvilket bestämmelser fastställts , har till uppgift attfortlöpande följa utvecklingen inom alla delar av barnfilm-området och all geråd i fråga om utformningen av verksamhet på barnfilmens område. Rådetbestår av ordförande och åtta övriga ledamöter, vilka utses av regeringen. T. o. m. budgetåret1979/80 gäller etl avtal mellan och om samarbeie på filmproduktionens område. Enligt avtalet bildarSvenska filminstitutet och en gemensam produktionsfond, dens.k. För /79 tillskjuter parterna 6 milj.kr. Fonden skall i huvudsakanvändas för produktion av biograffilm.Ca 29% av det årliga nytillskottet av medel till fonden skall dock användas för produktion av barnfilm i annatformat än biograffilmens, förproduktion av annan kortfilm och för film verkstadsverksamhet. Från delta anslagutgår innevarande budgetår bidrag till Svenska filmin-sfitutel förproduklion av film. 6 milj. kr. skall användas för den nyssnämndaproduktionsfonden och 3,5 milj. kr. som bidrag till s. k.G-fond. för import och distribution av barnfilm.Vidare utgår bidrag med . till förutredningsarbete och information om barnfilm samt granskning av bamfilm ochfill Folkets husföreningamas riksorganisation med . förspridning av kvalitetsfilm (Bio Kontrast). Ur anslaget har också anvisatssammanlagt I . för bidrag till försök med filmvisning i nya former. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 92 Till Filminstitutetsfilmrestaureringsverksamhet har t.o.m. anvisats sammanlagl 3 milj.kr. Medlenhar utgått ur behållningen av de särskildalotterier som anordnats lill förmån för konst, teater och andra kulturellaändamål. Under budgetåret1977/78 har 21 svenska långfilmer haft biografpremiär.Filminstitutet räknar med att antalet premiärer skall bli ungefär oförändratunder innevarande budgelår. den 1 oktober 1977-den 30 juni 1979gäller en överenskommelse mellan och tre svenska filmbolag,enligt vilken bolagen skall skjuta till av produktionskapitalet i avFilminstitutet producerade biograffilmer. I och med att överenskommelsen upphöratl gälla beräknas andelen främmande kapital i Filminsfitutets filmproduktioner sjunka från nuvarande ca55% till . Statens bidrag behöver öka med 5,7 milj. kr. för att produktionen avbiograffilm skall kunna hållas på oförändrad nivå. anser emellertid alt denna nivå är förlåg och föreslår en ökning medytterligare 8,7 milj. kr., vilket skulle kunna möjliggöra produklion av ytteriigareca tre långfilmer. (+14400000 kr.) Filminstitutetsbarnfilm verksamhet omfattar främstimport och versionering av ufiändsk bamfilm, inköp av svenskproducerad bamfilm och distribution av barnfilm.Intresset för verksamheten har ökat kraftigtoch resursema räcker f. n. inte för att motsvara efterfrågan. Film-insfitutet begär en ökning av statsbidraget med815 , i första hand för inköp av filmer. Genombeslul tilldelades filminstitutet ett bidrag av . förförsöksverksamhet med distribution av modem spelfilm (Bio 16). /79 kommer 83 kommuner alt delta i projektet, vilket är enökning med 16. För /80 föreslår filminstitutet en ökning avstatsbidraget till (. Ett särskilt stödbör införas för att öka tillgången på god bamfilm. Stödet bör inriktas dels påimport, distribution, friköpning, kopiering, fömyande av filmräller samtversionering av kvaliletsfilm för barn, dels på insamling och spridande avinformation om tillgänglig uUändsk kvalitets-film lill inhemska distributörer (+300000 kr. Innevarandebudgetår har regeringen fördelat ca . för bidrag tillfilmvisning i nya former för bam. Bidragsgivningen till organisationer förbamfilmvisning bör flyttas över till bamfilmrådel. Bidrag bör kunna ges även till regionala kostnader samttill barns eget filmande (+200000 kr. För övrigabamfilmändamål bör resurserna öka till . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 93 Filmvisningar inomramen för Bio Kontrast förekom på 150 platser. Antalet besökare vardrygt 161000 på 2349 föreställningar. För /80 bör statsbidraget ökas lill 1049000kr. I föregående årsbudgelproposilion lämnade jag en redogörelse för i första hand de olika formemaför stöd lill svensk långfilmsproduktion. Denna redogörelse är i stort setl fortfarande giltig. Jaganmälde där också att en översyn av den stafliga filmpolitiken har inletts inomutbildningsdepartementet. Omfattningen av densvenska långfilmsproduktionen har fluktuerat kring 19biografpremiärer . Enstaka år kan visa upp högre eller lägre anlal, men förperioden som helhet har nivån varit jämn. Under /78 hade 21svenska långfilmer biografpremiär. Filminsfitutei räknar i sinanslagsframställning med ungefär oförändrat antal under innevarandebudgetår. För att kravet på mångfald i denkvalitetsinriktade filmproduktionen skall kunna tillgodoses bör dennaproduktionsvolym inle underskridas. Del ärtvärtom elt angeläget kulturpolifiskl mål atl svensk långfilmsproduktion äveni framtiden skall kunna hålla en tillfredsställande bredd. Den ökning av detstatliga stödet till filmprodukfion som inleddes i och med innevarandebudgetår bör därför fortsätta. Det statliga stödför produktion av film som tilldelas bör höjas med ytterligare5 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om den närmare fördelningen av dessa medel. I föregående årsbudgetproposition betonade jag vikten av atl motverka kostnadsstegringama inom filmproduktionengenom att utnyttja resursema mera effektivt.Behovet atl hålla tillbaka koslnadsstegringar på delta område ärgivetvis fortfarande lika aktuellt. Fr. o. m.innevarande budgetår disponerar konstnärsnämnden 1 milj. kr. under anslagelBidrag till konstnärer m. m. för en försöksverksamhet med stöd till produktionav film som är avsedd att distribueras på annat sätt än genom de vanligabiografema. Den nya bidragsmöjligheten har mötts med stort intresse frånfilmarnas sida. har beviljat bidrag till12 filmprojekt. Enligt vad jag erfarit hade det varit befogat att stödja flera projekl som fått slå tillbaka pågmnd av brisl på medel. Mot dennabakgrund har jag under anslagel Bidrag lill konstnärer m. m. räknat med enökning med . för projektbidrag till filmproduktion. harstaten genom bidrag givit stöd till olika initiativ som syftar till att förbättra möjligheternaatl få se god film i olika delar av landei.För innevarande budgetår har . anvisats till Folkets husföreningamas riksorganisation för spridning avkvaliletsfilm (Bio Kon- 1978/79: IOO Bilaga 12 94 som anvisats för bidrag tillförsök med filmvisning i nya former har fördelals genom ett särskiltregeringsbeslut. tilldelades för etl projekt medimport och distribution av modem spelfilm (Bio 16). förenadefilmstudios fick bidrag med . och Föreningen med 75 000 kr.Elt bidrag om . tilldelades för filmvisning ibygdegårdar medan erhöll . för import och distribution avfilm för finska invandrare. Dessutom anvisades sammanlagt 500000 kr.som bidrag fill filmvisning för bam och ungdom. Den totala omfattningen av s.k. altemafivfilmvisning är ännu inte kartlagd. Verksamhet inom ramen förfilmstudiorörelsen. Bio Kontrast eller Bio16 förekommer emellertid f n. i ca 200 av landets kommuner. Antalet föreställningar kan beräknas till drygl5000 och antalet åskådare tillca 350 000. De filmer som visas är antingen särskilt importerade kvalitetsfilmer eller värdefulla filmer sominte längre ingår i den kommersiella repertoaren. Denförsöksverksamhet med fraktstöd för film som jag har redogjort för underanslaget till bör få stor betydelse för exempelvis filmstudiorörelsen och Bio Kontrast bl.a. därför atl fraktslödet också omfatlar äldre filmer av filmhistoriskt värde. Ettutvärderingsarbete pågår dels inom Folkets husföreningamas riksorganisation avseendeBio Kontrastverksamheten, dels inom i fråga om Bio 16.1avvaktan på att resultat föreligger från utvärderingarna bör den statligabidragsgivningen fortsätta med nuvarande inriktning. Jag beräknar ytterligare200000 kr. för bidrag till försök med filmvisning i nya former. För bidrag fillBio Kontrast räknar jag med en höjning med50000 kr. Somjag harangett iinledningen till avsnitt B. Kulturändamål avser jag all senare föreslå regeringen att förriksdagen vid 1978/läggafram en särskild proposifion om bamkultur. Jag avser att i det sammanhanget behandla frågan om de särskildastatliga insatsema för bamfilm. Förevarande anslag bör föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslär atl till Filmstödför /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 95 I det följande gesförst en allmän beskrivning av radio- och televisionsverksamhetensförutsättningar, organisation och omfattning. Därefter redogörs förmedelsberäkningama för nästa budgelår för och berörda myndigheteri vad avser den avgiftsfinansierade verksamheten. Riktlinjema förradio- och TV-verksamheten lades fast av (prop.1977/78:91, KrU 24, rskr 337). Riksdagsbeslutet utgick från gmndsynen om radiooch TV i allmänhetens tjänst och uppfattningen att verksamheten skallgaranteras en fri och i publicistiskt avseende oberoende ställning.Riksdagsbeslutet innehåller i övrigt ett betydande reformprogram.Organisationen förändras genomgripande på ett sätt somjag närmare beskriver idet följande. Radions och televisionens kulturansvar markeras starkare. Ökadfrilansmedverkan, en större andel gestaltande inslag och andrakvalitetsförbättringar bör därvid eftersträvas. Andelen regionalt produceradeprogram i riksradio och TV skall öka. Regionala TV-sänd-ningar skall byggas ut över hela landet. Radio- och TV-verksamheten reglerasfrämst genom radiolagen (1966:775, omtryckt1972:240, ändrad senast 1978:476) och radioansvarighetslagen (1966:756,ändrad senasi 1978:477) med förordningen (1967:226)om fillämpningen av radioansvarighetslagen. I samband härmed bör också nämnas lagen (1978:478) om avgiftför innehav av televisionsmottagareoch förordningen (1978:482) med instmktion för radionämnden. Enligt 6§rad i olagen har de företag somregeringen bestämmer (programförelag)rätt att sända radioprogram (ljudradio- och TV-program) i mndradiosändning från sändare här i landet. Varje programförelag avgörensamt vilka radioprogram som skallförekomma i rundradioprogram som företagelanordnar. Sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt med beaktande av alt en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet skall råda imndradion. Programföretag har skyldighet alt i programverksamhetenhävda det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskildamänniskans frihet och värdighet. Sändningsrättenligt radiolagen tillkommer f n. , Lokalradio ABoch . Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheterbelräffande sändningsrätten och programverksamheten finns i avtal mellan regeringen ochpro- 1978/79:100 Bilaga12 96 Avtalen, som gällert.o.m. , då nya organisation träder i kraft,innebär bl. a. en skyldighet för programföretagen all bedriva sinprogramverksamhet med beaktande av ljudradions och televisionens centralaställning i samhället, deras betydelse för den fria åsiktsbildningen och förkulturens utveckling. Programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genomkvalitet, fillgäng-lighet och mångsidighet tillgodoser skiftande behov ochintressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen av merasärpräglad natur skall i görlig mån tillgodoses. Programutbudet skall i sinhelhet utformas med hänsyn till olika fömtsättningar hos befolkningen och präglasav en mångfald av olika åsikter och meningsyttringar. Avtalen innehåller ävenförbud för programföretaget atl mot vederlag medge kommersiell reklam i programeller programinslag. övervakar genomefterhandsgranskning att programföretag iakttar föreskriftema i radiolag ochavtal. ställninghar stärkts genom reform. Nämnden har bl. a. fått ökade möjligheteratt systematiskt granska delar av programutbudet och vidare att granska hurprogramföretagen handlägger frågor om genmäle och beriktigande. Programföretagensjuridiska ansvar för ljudradio- och televisionsprogrammen regleras av radioansvarighetslagen. För varje programskall finnas en programutgivare med uppgift att förebyggayttrandefrihets-brott. Ingenting får sändas mot programutgivarens vilja.Programutgivaren bär det straffrättsliga ansvaret för yttrandefrihetsbrott iprogrammen och har jämte programföretaget skadeståndsskyldighet på gmnd avsådant brott. F. n. är ,som handhar den allmänna riksprogramproduk-tionen i radio och TV, ocksåmoderbolag i en koncern i vilken Lokalradio och SverigesUtbildningsradio ingår. Denna organisation skall bestå t.o.m. den 30 juni 1979.Från skall en ny organisafion införas, som i korthetinnebär följande. Två nya programföretag, och övertar nuvarande programverksamhet. De två nyaföretagen skall jämte och ABingå i en koncern som leds av moderbolaget . Moderbolagetsfunktioner inskränks till sådana uppgifter som medelsfördelning och fördelningav sändningstider mellan dotterföretagen och därmed sammanhängande uppgifterbeträffande gemensam planering för hela koncemen. För utformningen avprogramverksamheten skall dotterföretagen ha ansvaret. skall bestå av de tvåprogramenheterna ( Prop.1978/79:100 Bilaga 12 97 och ) samt delar av den nuvarande teknikavdelningeninom . De båda programenhetemas ledning fömtsätls självständigt svara för programverksamheten.Sveriges Riksradio skall bestå av den nuvarande ljudradioenheten inom SverigesRadio, delar av teknikavdelningsamt utlandsprogramenheten. Radiosnuvarande distriktsorganisation, som är gemensam för radio och TV, delasupp på de två nya bolagen. Radions distrikisorganisa-tion skall utformasså att samarbete kan ske med lokalradion eller med TV-företaget. 1stället för att som f. n. sprida resurserna över hela landet bör riksradionkoncentrera de egna regionala produktionsresurserna till ett mindre antal orter.Härigenom skapas bättre förutsättningar för etl allsidigt utbud i rtksradion från olika delar avlandet. För televisionen fömtsätls ettbibehållande av den nuvarande uppdelningen av landet i elva distrikt. Såväl riksradions redaktioner utanför Stockholmsom TV-distrikten bör få ökat inflytande över programsättning o. d. Aktierna idotterbolagen i den nya koncemen ägs i sin helhet av , som i sin turhar oförändrad ägarsammansättning dvs. av aktiekapitalet ägs av folkrörelsernaoch av vardera pressen och näringslivet. Som harnämnts gäller nuvarande avtal t. o. m. . De avtal omprogramverksamheten som därefter skall gälla, skall slutas mellan staten å enasidan och de fyra programproducerande dotterbolagen å den andra.Avtalen skall gälla t.o.m. . För samma fid skall gälla ettavtal mellan staten och angående detla bolags uppgifier som moderbolag. Radio- ochTV-verksamhetens drift- och investeringskostnader har sedan startenhuvudsakligen finansierats med mottagaravgifter. Undantagna frånavgiftsfinansiering är utlandsprogramverksamheten och utbildnings-programverksamheten.Även radionämndens verksamhet finansieras med mottagaravgifter. haransvar för distribution av program, avslömingsverksam-het och avgiftsuppbörd.Avgiftsuppbörden är decentraliserad lill telekon-toren och samordnad med inkasseringenav telefonavgifter. Byggnadsstyrelsenhar ansvar för projektering och byggande av störte byggnader förSveriges Radio. får självt göra byggnadsinvesteringar i defall då byggnadskostnadema inte översfiger 2 milj. kr. drift-och investeringsutgifter samt inves-tenngsutgifter isamband med den allmänna programverksamheten bestrids av avgiftsmedel. fattar,på grundval av proposition från regeringen, beslut om 7 1978179. 1 saml.Nr IOO. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 98 såväl mottagaravgifter som drift- ochinvesten"ngsanslag till den avgiftsfinansieradeverksamheten. Medel förteleverkets och investeringar anvisas underinvesteringsanslagen Televisions- och radioanläggningar resp. Radio-och TV-hus på nionde huvudtitelns kapital budget. Medelsbehoven förutbildningsprogramverksamheten och programverksamheten för utlandet redovisasunder anslaget under utbildningsdepartementetshuvudtitel resp. Informafion om i ufiandet under utrikesdepartementetshuvudtitel. På anmodan avregeringen har efter samråd med i enskrivelse lämnat förslag till hur Radiosbyggnadsärenden bör handläggas efter den . Genom beslut den 20juli 1978 tillsatte regeringen en särskild utredningsman med uppgift att göra en översyn avprinciperna och formerna för uppbörd och inkassering av TV-avgifterna.Utredningsmannen har för avsikt att redovisa sitt förslag i ettbetänkande. Praktiskt tagel varje hushåll beräknas haen eller flera radiomottagare. Av landetssamtliga hushåll beräknas ha TV, därav färg-TV. För distribution avradioprogram finns tre rikstäckande FM-nät (Pl, P2 och P3). Hämtöver finns fyra kvarvarandeAM-sändare på lång- och mellanvåg samt trekortvågssändare - de sistnämnda för distribution av ufiandsprogrammen. Samtliga FM-nät är anpassadeför stereosändningar. Sändamäten för och täcker f n.99,resp. 99,av befolkningen. Sändningstiden förTV för /78 uppgick per vecka.Distriktens andel av egenproduktionen i TV uppgick till . Sändningstiden iljudradio uppgick samma budgetår . Distriktsandelen var i detta fallca 27,. Riksdagsbeslutet år1978 angående radions och televisionens fortsatta verksamhet innebärkrav på att andelen regionalt producerade riksprogram senast budgetåret1985/86 skall uppgå fill av den produktion i TV och ljudradio somrimligtvis kan uUokaliseras. För att åstadkomma den ökade regionaliseringenav nksprogramproduktionen i radio och TV fömtsätter riksdagsbeslutet enökning av sändningstiden som förläggs till distrikten. För televisionens del ärökningen kopplad med en viss neddragning av produktionen i . För riksradion innebär riksdagsbesluteten ökning av sändningstiden underavtalsperioden budgetåret1977/78 fill 380 veckofimmar /86. Sändningstidsökningen för TV anges i riksdagsbeslutetfill två veckotim- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 99 mar, från planerade per kanal budgetåret1977/78 till 39 veckolimmar /86. Inom ramen för denna ökningavses distriktens produklion öka med fyra veckolimmar medan produktionen i skall minska med tvåveckofimmar. Lokalradion sändersedan år 1977 över 24 områden och täcker därmed hela landei. Bolaget disponerar försitt ordinarie programutbud sammanlagt 20,5timmar via FM3-sändama. Den enskilda lokalradiostationen har sändningslider som varierar från 10lill . Den totalasändningstiden /78 uppgick till . Utbildningsradionssändningstid i TV uppgick /78 . Undermotsvarande period sändes i ljudradion. Kostnader för /78 Kostnaderna för denavgiftsfinansierade ljudradio- och televisionsverksamheten under /78utgjorde 1 168 milj. kr., varav (51 +54+14) 119 milj. kr. avsåg avskrivning fill av ,och investeringar och (9014-148) 1049 milj. kr. och kosinader förproduklion och distribution av program.