prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Detär enligl min uppfattning angeläget atl även sådana av en allframiidsupplåtelseföranledda intäkter som kommer au beskallas som inläkt av skogsbruk behandlasförmånligt i skattehänseende. Jag föreslär därför atl möjligheten att användaskogskonto för sådana intäkter vidgas. 1 likhel med vad som gäller vidavverkning med anledning av skador pä skog bör uppskov medges med förhöjtbelopp. Jag återkommer till skogskonloreglerna i etl senare sammanhang (avsnitt2.3.4). 2.2.8Förbehåll av avverkningsrätt, ni. F,n, lorde del inte pä alla punkter vara hell klart hur förbehållnaavverkningsrätter skall beskattas. I promemorian uttalas exempelvis alt detefter 1976 ärs omläggning av realisationsvinstbeskattningen inte är givet omUlnyiijandel av en avverkningsrätt, som har förbehållits vid enfastighets-försäljning, skall beskattas enligl reglerna för skogsavverkningunder innehavsliden eller enligt realisationsvinsireglerna. Om beskattningskall ske enligt de förra reglerna uppkommer frågan om den skatiskyldige harrält till skogsvärdeminskningsavdrag trots alt han inte längre ägerfastigheten. Skall i stället realisationsvinsireglerna lillämpas ärvinstberäkningen förenad med vissa problem. Ipromemorian framhålls att det är angeläget au beskattningen av förbehållnaavverkningsrätter regleras. Promemorieförslaget innebär alt marknadsvärdet aven förbehållen avverkningsrätt behandlas som en del av vederlaget förfastigheten. Beräkningen av realisalionsvinst kommer därmed alt grundas på enjämförelse mellan ä ena sidan summan av avverknings-rätlens värde ochköpeskillingen för fastigheten och å andra sidan fastighetens hela uppräknadeanskaffningskostnad. Efter fastigheisförsäljningen behandlas avverkningsrättensom omsättningstillgång i rörelse. Säljaren för som ingångsvärde i rörelsen taupp del värde på avverkningsrätten som legat lill grund för beräkningen avrealisalionsvinst. Har avverkningsrätt förbehållils i samband med atlfasligheten övergått till annan genom benefikt fång skall avverkningsrättenenligl promemorian också behandlas som omsäit-ningstillgäng i rörelse.Avverkningsrätten åsätts inte något ingångsvärde i rörelsen i detta fall. Vidareföreslås i promemorian en särskild beslämmelse för del fall att enavverkningsrätt upplåtits under innehavsliden men ersättningen tas upp lillbeskattning försl sedan fastigheten överlåtits. Bestämmelsen innebär all denskaltskyldige i en sådan situation inte skall medges avdrag pä grund avavyttring av skog. Vidremissbehandlingen har förslaget om beskattningen av avverkningsrätter somförbehållits vid fastighetsförsäljning kommenterats i ålskilliga yitranden.Allmänt anser man att det är angeläget att beskaliningsområdel Prop.1978/79:204 69 regleras.1 nägra yttranden framhålls an den föreslagna lösningen i och för sig är bramen all den förutsätter en värdering av avverkningsrätten som ofta kan varavansklig och utföra. Lantbrukarnasskatledelegation avstyrker förslagel. Delegationen framhåller alttaxeringsmyndigheterna ofta kommer an få svårt att angripa en värdering somsäljaren gör. En övervärdering av avverkningsrätten och ett högt ingångsvärde irörelsen ligger i säljarens iniresse om det inte kostar honom någonting pågrund av atl han inte hell kan utnyttja indexuppräkningen av fastighetensanskaffningskostnad. Har prisutvecklingen pä fastigheten varit sädan altrealisationsvinstberäkningen under alla omständigheter ger ett överskott, harsäljaren i stället etl iniresse av alt sälta etl lågt värde påavverkningsrätten. Enliglskatiedelegalionen inverkar f n. en förbehållen avverkningsrätt inte päberäkningen av realisationsvinst vid fastigheisförsäljningen. Vederlaget förfastigheten skall alllså jämföras med fastighetens hela uppräknadeanskaffningskostnad. Vidare beskattas enligt delegationen ersällning på grundav utnyttjande av en förbehållen avverkningsrätt som inläkl av skogsbruk.Delegationen anser all denna ordning bör behällas, dock med en komplettering.Föran realisationsvinslberäkningen skall kunna slutföras det är då fastighetensäljs bör det föreskrivas all den som utnyttjar en förbehållen avverkningsrättinte skall vara berättigad till skogsvärdeminskningsavdrag. Delegationenerinrar om au promemorian innehåller elt motsvarande förslag för det fall atlen avverkningsrätt har upplåtits före en fastighetsöverlåtelse men likviden förupplåtelsen beskattas försl efter överiåtelsen. Föregen del anser jag att vissa principiella skäl talar för att förbehållnaavverkningsrätter beskallas i enlighet med promemorieförslagel. Emellertid lösning som Lanibrukarnas skattedelegation föreslagil avsevärda prakliskafördelar. Jag föreslår därför all beräkningen av realisalionsvinst vidförsäljning av fastigheten görs som om den förbehållna skogen inte ingått iförsäljningen. Utnyttjande av en avverkningsrätt som förbehållits vid enförsäljning eller annan överiålelse av fastighet bör hänföras lill skogsbruk.Vidare bör avdrag på grund av avyttring av skog inle medges belräffande inläktsom las upp till beskattning efter en överlåtelse av all skogsmark. Detlagäller oavsett om avverkningsrätten förbehållits i samband med överlåtelseneller om den upplåtits under innehavsliden. 2.2.9Tomtrörelse m. m. Marksom taxeras som jordbruksfastighet kan uigöra omsättningslillgäng i t. ex.lomlrörelse. Delta medför bl. a. att en försäljning av marken skall beskattassom iniäki av rörelse. Avkastningen av fastigheten skall däremot tas upp somintäkt av jordbruksfastighet. Avdrag medges i vanlig ordning fördriftkostnader. a. medges avdrag för värdeminskning av skog. 1978/79:204 70 a. vid beräkningen av rörelsevinsien när fasligheten säljs. Ipromemorian föresläs att värdeminskningsavdrag inle skall medges i fräga omfastighel som ulgör omsättningstillgång i rörelse. Några erinringar molförslaget har inle framförts vid remissbehandlingen. Även jag ansluler mig lillförslagel. Elt annat förslag ipromemorian har betydelse i detta sammanhang. Jag syftar på de föreslagnairedjedelsreglerna vid överlåtelse av del av fastighet m. m. Jag har i delföregående (avsnitt 2.2.6) förordal att reducering av anskaffningsvärde m. m. iöveriåielsefallen skall göras pä annal sätl än som föreslagits i promemorian.Molsvarande regel i promemorian för bl. a. lomirörelsefallen bör enligl minmening ändras på samma sätl. Har således skog och skogsmark lill ell värde sommotsvarar av värdel av all skog och skogsmark i förvärvskällanskattemässigt bytt karaklär och blivit omsättningslillgäng, bör förvärvskällansanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde på skogen behällas oförändrade. Iövriga fall bör en proportionell nedsättning av anskaffningsvärdet ochgällande ingångsvärdet ske. Jagvill här också erinra om all föreiagsskaiteberedningen i sitt slutbetänkande (SOU1977:86) Beskallning av förelag lagl fram förslag om ändrade regler förbeskallning av lomlrörelse m. m. förslag avserjag dock alt behandla iatinat samnrtanhang. 2.2.f O Förfarandet vid beräkning av anskaffningsvärde, m. m. Taxeringsnämndenhar f n. anledning au ta ställning till skogens ingångsvärde på en fastighetbara när den skattskyldige yrkar avdrag för värdeminskning av skog. Någonlöpande och fullständig uppföljning av förändringar i ingångsvärdet görs inte.Medgivna avdrag för värdeminskning av skog skall dock antecknas hoslänsstyrelsen i en särskild liggare (skogsliggaren). De uppgifter som antecknasdär är inte bindande vid kommande taxeringar. Enliglpromemorieförslaget skall vid varje lillfälle skogens anskaffningsvärde ochgällande ingångsvärde vara känt och fastställt. Anskaffningsvärdet(ursprungliga ingångsvärdet) bestäms redan i samband med att skogsfastigheienförvärvas. Under den fortsatta innehavstiden skall vid varje taxering fattasbeslut om anskaffningsvärdet och del gällande ingångsvärdet vidbeskattningsårets utgång. Besluten grundas pä den skattskyldiges uppgifter ideklarationen. Någon egentlig prövning av värdena behövs i princip bara om detav lillgängliga uppgifter framgår atl del ena eller båda värdena skall ändras.Medges den skattskyldige avdrag på grund av avyttring av skog, fastställs detgällande ingångsvärdet lill nytt belopp. Har den skaUskyldige underbeskattningsåret förvärvat eller överlåtit skogbärande mark, kan bådeanskaffningsvärdet och gällande ingångsvärdet komma att fastställas till nyabelopp. Prop.1978/79:204 71 Besvärfår enligl promemorian anföras över taxeringsnämndens beslut omanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. Beslämmelserna i laxeringslagen(1956:623) föreslås gälla i fråga om sädana besvär. Vidare skall eftertaxeringkunna ske om den skattskyldige lämnat oriklig uppgift lill ledning förberäkning av anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde. Ipromemorieförslagel berörs också hur besluisregisireringen m. m. skall gå till.Ordföranden i vederbörande taxeringsnämnd i den kommun där fastigheten ärbelägen skall sända uppgift till skattechefen om Vörvärv, överiålelser ochannat som föranlett ändring av anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde.Om den ifrågavarande förvärvskällan har beskattningsort i skilda län, skallenligl promemorian uppgiften lämnas till skattechefen i den skaltskyldigeshemortskommun. Länsslyrelsen för med stöd av inkomna uppgifter liggare överskattskyldiga för vilka har fastställts anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde av växande skog. Till skillnad från vad som gäller f. n. skallenligl promemorieförslagel de i liggaren införda värdena anses innefattataxeringsnämndens beslut. Vidremissbehandlingen har redovisats skilda meningar i frågan om det över huvudtagel är lämpligt alt införa etl särskilt fastslällelseförfarande. Som argumentför fastställande har anförts bl. a. alt del är av slor vikt och lill fördelför både de skattskyldiga och taxeringsmyndigheterna att anskaffningsvärdet ochgällande ingångsvärdet kontinueriigt finns tillgängliga och atl erforderligajusleringar av värdena görs medan förhållandena är akluella. RSVär kritiskt lill förslagel. RSV framhåller att alla inblandade parter saknarerfarenhet av etl fastslällelseförfarande och att liknande syslem avvisats itidigare skattesammanhang. RSV betonar ocksä att förslaget kommer att leda tillytteriigare arbetsbelastning vid besvär över fastställelsebeslut och även iövrigt föranleda svårigheter av administrativ art. Del är enligt RSV:s meningolämpligl au just nu genomföra en oprövad rättsgrundsats närtaxeringsorganisationen slår inför en genomgripande omorganisation. RSVSläller sig också tveksamt till om förslagel kommeralt medföra de avseddafördelarna. RSV framhåller all med de tidsperspektiv det här gäller kan både nyskattelagstiftning och ändrad civillagstiftning kullkasta vad som en gång harfastställts. Även ändrad mätningsteknik m. m. kan göra atl vad som en gångfastställts inte anses böra tillmätas vitsord längre. Kammarrätteni anser alt förslaget kommer att leda till merarbete och svårigheierför taxeringsmyndigheterna. Kammarrätten anser det vidare otillfredsställandeatl uppgifter som inte påverkar den skaltskyldiges inkomsttaxeringskall läggas lill grund för beslut som blir avgörande för hans framtidaavdragsutrymme. Del kan enligt kammarrätten med skäl sättas i fräga om enskaltskyldig kommer alt lägga ned arbeie och kosinader pä enfaslsiällelseprocess som inte påverkar den akluella taxeringen. remissinstanser behandlar frågan hur fastställelsebeslut skall registreras.RSV anseralt uppgiftersom blivit felaktigt införda i liggaren (eller Prop.1978/79:204 72 motsvarande)inte bör tillmätas avgörande betydelse mot den skattskyldiges bestridande ellerav honom företedd utredning. RSV släller sig vidare positivt lill altregistrering av uppgifter sker med utnyttjande av datateknik. Många remissinstanser harsynpunkter på den närmare ulformningen av etl fastslällelseförfarande. Behovetav ärliga fastställelsebeslut ifrågasätts i flera yttranden. a.fastigheistaxeringskommittén föreslår au fastighetstaxeringsnämnd böranförtros uppgiften atl bestämma ingångsvärdet i vissa fall, t. ex. om värdetinte besläms med hjälp av del värdena vid fastighetstaxeringen. Föregen del vill jag till en början framhålla atl man normalt skulle få ettsäkrare beskallningsresullat om de föreslagna materiella reglerna kombineradesmed regler om elt fastslällelseförfarande. En åriig uppföljning av anskaffningsvärdetoch del gällande ingångsvärdet är emellertid inte en nödvändig komponent i detnya avdragssystemet. Enligt förslagel beslämsanskaffningsvärdet i anslutning lill förvärvet av skogsfastigheten. Värdetändras vid tillskoiisförvärv och delöverlåtelser. Det gällande ingångsvärdetändras i första hand när avdrag medges men även vid tillskoiisförvärv ochdelöveriäielser. Jag anser att det i och för sig ligger en klar fördel i altvärdena fastställs i samband med förvärvet eller överlåtelsen. Annars kan delhända att del i efterhand inte går au rekonstruera de värden som bör gälla. Detkan t. ex. vara svårt alt läng tid efter ell gåvoiillfälle bestämma om och ivad mån anskaffningsvärdet och det gällande ingångsvärdet bort ändras medanledning av gåvan. Förvärvarens värden är ju här beroende av den tidigareägarens värden vid äganderälisövergången. måste man emellertid kommaihåg att lillräcklig omsorg kanske inte alltid kommer att läggas ned påfastställandet av värdena om storleken av dessa bara har betydelse för denskaltskyldiges framtida avdragsräii. Som kammarrätten i framhållitärdel inte säkert au den skattskyldige bevakar sina intressen vidfastställandet. Det kan därför finnas anledning alt överväga om felaktigt fastställdavärden skall kunna rättas genom besvär i särskild ordning även om inte alla deförutsättningar som normalt gäller för sädana besvär är uppfyllda. Härifrän äremellertid steget inte långl till atl helt frånkänna de fastställda värdenavitsord. Jag har också förståelseför myckel av de övriga invändningar som har riktats mol promemorieförslagel. Ivissa delar anserjag dock alt kriliken är överdriven. Del förhållandet atlvärdena skall fastställas åriigen innebär exempelvis inte attanskaffningsvärdet och gällande ingängsvärdei skall omprövasförutsättningslöst. Avsiklen är i stället alt de senast fastställda värdenanormalt ulan vidare skall kunna läggas lill grund för de nyafastslällelsebesluten. Etl fastslällelseförfarande kan vidare i början visserligenleda till ökal arbeie för taxeringsmyndigheter och skatiedomstolar men dettamerarbete lorde pä sikt kompenseras av atl prövningen av yrkade avdrag blir såmyckel enklare. Jag inslämmer emellertid i RSV:s påpekande atl det med tanke påden pågående omorganisationen av taxeringen i första Prop.1978/79:204 73 instanskan vara olämpligt all nu lägga ytterligare arbetsuppgifter påtaxeringsnämnderna m. fi. RSVhärockså framhållit alt bl. a. ändrad skattelagstiftning kan göra atl lid,arbeie och pengar som lagts ned på att fö till stånd bindande anskaffningsvärdenm. m. kan visa sig vara lill ingen nytta. Denna synpunkt har fått ökadbetydelse genom mitt beslul alt ta initiativ till en genomgripande ulredning avskogsbeskaltningen. Vid en sammantagenbedömning anserjag atl syslemet med fastställande av anskaffningsvärde ochgällande ingångsvärde inle bör införas. Delta innebär alt värdenas storlek,liksom , får bestämmas försi i anslulning till prövningen av yrkadeavdrag. Jag vill i sammanhanget understryka att denna prövning under allaomständigheter kommer att bli betydligt enklare alt göra än f n., eftersomskogens värde och volym vid beskaiiningsårets utgång saknar betydelse föravdragsberäkningen. Millförslag lill nya skogsbeskaltningsregler förutsätter i och för sig ingaväsentliga ändringar i laxeringsförfarandet m. m. Det är dock lämpligt attundersöka om det går alt förbättra möjligheten all få till stånd etl riktigtbeskatlningsresulial och underiätla prövningen av yrkade avdrag. Delär t. ex. lämpligt au gå igenom rutinerna kring registrering av medgivna avdragpä grund av avyttring av skog. En annan fråga som bör övervägas är omfastigheistaxeringsnämndernas sakkunskap kan utnyttjas i vissa fall. Beslut idenna och liknande frågor torde inte kräva medverkan och behöver ialll fall inte fattas i detta lagstiftningsärende. Ipromemorian föresläs alt sambandsmetoden skall lillämpas första gången vid 1981års laxering. Som den skaltskyldiges ingångsvärde i det nya syslemet skallanses det för honom gällande ingångsvärdet vid utgången av det beskaliningsårför vilket laxering sken eller - om den skaltskyldige inle taxeratsdetta år - . På detta sätt uppnås, framhålls del i promemorian,kontinuitet i beskattningen. Vid remissbehandlingen harålskilliga remissinstanser gjort gällande att den föreslagnaövergångsregleringen inle ger den avsedda kontinuiteten i beskattningen. Delframhålls all ingångsvärdet i del nya syslemet kan utnyttjas pä elt hell annatsätl än i del nuvarande systemet och alt många skogsägare efter övergångenskulle ha anledning atl göra stora skogsullag för att utnyttja sinanyförvärvade möjligheler lill avdrag. Andra remissinstanser anser däremot all detfinns anledning atl genom särskilda regler tillförsäkra skattskyldiga med äldreskogsinnehav reella avdragsmöjligheier i del nya syslemet. Föregen del ansluler jag mig till de remissinstanser som anser altövergångsbestämmelserna är för generösa. Denna remisskritik har i och för siginte riktigt samma tyngd efter de ändringar av övriga delar av promemorieförslagelsom jag föreslagit i del föregående. I förhållande lill promemo- Prop.1978/79:204 74 rieförslagetinnebär ju milt förslag väsentliga inskränkningar i avdragsrätten, främsi i detavseendet alt avdrag normalt begränsas till .50 'V, av rotpostvärdei.Övergångsbestämmelserna kan ändå ge många skogsägare möjligheter lill avdragsom de inle skulle ha haft om det nuvarande skogsbeskaitningssystemet alltjämthade gällt. Jag syftar särskilt på skattskyldiga som för länge sedan förbrukaten beiydande del av sill ingångsvärde och som enligt nuvarande regler iprakliken inte skulle kunna få ytterligare avdrag. Efter övergången skulle ensädan skaltskyldig kunna få avdrag av det som var kvar avingångsvärdet. Detla är otillfredsslällande från rättvisesynpunkt. Det kanocksä leda till stora skogsullag efter övergängen som inie är i linje medlångsiktiga skogspoliiiska och andra samhälleliga mål. Enligt min mening bördärför övergångsbestämmelserna utformas på annat sätt än som föreslagits ipromemorian. Enligtpromemorieförslagel minskar avdrag som medgetts före övergångenavdragsutrymmet i del nya syslemel. Delta anser jag i och för sig vara enriklig utgångspunkt. I likhet med många remissinslanseranserjag dock alt elt idel slora hela rättvisare beskattningsresultat uppnäs om tidigare medgivnaavdrag jämställs med avdrag enligt de nya reglerna. Närmare bestämt innebärdelta atl skogens ingångsvärde och gällande ingångsvärde enligt nuvaranderegler i princip skall räknas som anskaffningsvärde resp. gällande ingångsvärdei det nya systemet. Denantydda lösningen kan belysas med exempel. Om ingångsvärdet av den skog somfinns på fastigheten vid övergångstillfället är . och det gällandeingångsvärdet . bör avdrag under den fortsatta innehavsliden kunnamedges med (70 000 ./. 50 000 =) . Som anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde enligl de nya reglerna bör således tas upp . Om det gällande ingångsvärdet vid övergången uppgår lill 50 000 kr.eller mindre - delta innebär alt avdrag tidigare medgetts med . ellermer - finns inte utrymme för avdrag i det nya syslemet. En lösning av della slagbör enligt min mening kompletteras med regler som tar sikte på skogsfastighetersom förvärvals för läng tid sedan. Som tidigare framhållits har bl. a.inflationen och de med innehavstidens längd tilltagande utredningsproblemengjort atl avdrag f n. regelmässigt medges endast i början av innehavstiden. Jaganser därför all det finns skäl att i del nya systemet begränsa avdragsrättenför äldre fastighetsförvärv. Jag kan alltså inte ansluta mig till de önskemålom en schablonmässigt bestämd avdragsräii för äldre förvärv som framförts vidremissbehandlingen. Jag föreslår att en gräns sätts per den ,dvs. den lidpunkt som används vid realisationsvinstbeskattningen avfastigheter. Ingångsvärden som hänförsig till förvärv bör intebeaktas vid övergången. Om ell laxeringsvärde är avgörande för ingångsvärdelssloriek bör ingångsvärdet fä beakias om del beräknas taxeringsvärdeeller på laxeringsvärde . 1978/79:204 75 Detförekommer ofta att olika delar av en förvärvskällas fastighelsinnehavförvärvats vid olika tillfällen. Den ursprungliga fastighetsdelen kan exempelvisha förvärvats varefter ett skogsskifte köpts är 1955 och elt annatskifte förvärvats genom arv är 1960. Av vad jag lidigare sagt följer atl man ietl sådani fall skall beakta endast de ingångsvärden som hänför sig till de tvåtillskotlsförvärven. Summan av dessa två ingångsvärden utgör anskaffningsvärdei del nya systemet. Beräkningenav anskaffningsvärdet torde knappast medföra några särskilda svårigheter.Däremot kan beräkningen av del gällande ingångsvärdet i vissa fall vara förenadmed problem. Givetvis skall hänsyn inie tas lill avdrag för värdeminskning avskog som uppenbariigen hänför sig till skogsullag på en fastighet somförvärvals före ingången av är 1952, dvs. lill förvärv som inle får beaktas vidberäkning av anskaffningsvärdet. Det kan emellertid inlräffa alt det är ovisstom elt avdrag hänför sig till mark som förvärvats före eller . Enrimlig lösning i dessa fall är enligt min mening all anskaffningsvärdet inleskall minskas om den skaltskyldige kan göra sannolikt atl avdraget avseravverkning på mark som förvärvats eller tidigare. Kan vissl avdrag del anses hänföriigt till etl äldre förvärv bör anskaffningsvärdet reducerasmed endasi den del av avdragsbeloppei som belöper pä mark som förvärvats år1952 eller . Jagvill i del här sammanhanget la upp frågan om beräkning av anskaffningsvärde ochgällande ingångsvärde när faslighet förvärvats av make till skyldeman på sättsom anges i punkl 7 andra styckel av anvisningarna lill 22 § KL(skyldemansregeln). 1 princip bör, enligt vanliga regler vid lillämpning avskyldemansregeln, skogens värde vid skyldeman-nens fång vara avgörande. Enligtskyldemansregeln skall dock i några fall inle della värde vara avgörande ulan istället skogens värde enligl viss laxering (20-årsregeln). Denna regel bör intefä användas vid beräkning av anskaffningsvärde enligl det nya systemet. Vidtillämpning av skyldemansregeln bör vidare iakttas att avdrag, som skyldemanåtnjutit med stöd av anvisningarna till 22 § KL, skall behandlas som av denskaltskyldige själv åtnjutna avdrag. Även här bör givetvis gälla atl hänsyninle skall tas till avdragsbelopp som belöper på äldre förvärv. Jag har hiltills talat omingångsvärde enligl nuvarande regler och anskaffningsvärde enligl de föreslagnareglerna som synonyma begrepp. Som jag uttalat idet föregående (avsnill 2.2.1)avses emellerlid med anskaffningsvärdet den del av vederlaget som belöper påskog och skogsmark. Ingångsvärdet enligt nuvarande regler avser däremot baravad som betalats för skogen. Som en följd av de övergångsregler jag beskrivitkommer i prakliken högst av värdel av skogen (ingångsvärdet) ulnyltjas somavdrag i de fall då fasligheten förvärvats före övergången. Vidförvärv efter övergången kan avdrag medges med högst av värdel av skog ochskogsmark. Denna skillnad anserjag emellertid inle motivera nägra särskildaövergångsregler. 1978/79:204 76 Iett speciellt fall torde dock de övergångsbestämmelser, som jag här beskrivit,innebära minskade möjligheler till avdrag. Jag syfiar på atl begränsningen avavdraget till av rolvärdet kan leda till svårigheter för en skogsägare somförvärvat skogsmark genom fastighetsreglering och som avsett alt finansieraförvärvet genom skogsuitag. Det är rimligt all en skaltskyldig som kan utnyttjaden nuvarande avdragsregeln vid fastighetsreglering medges avdrag påoförändrade villkor även efter övergången. Begränsningen av avdragsutrymmet ochmotsvarande begränsning pä inläktssidan bör därför inle gälla i fråga omskogsuitag som görs , dvs.