prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbundel noierar all del är svårl all finna någonkullur med någon nämnvärd spridning som inte är kommersiell. SÖ:s förslag om samverkan hem-skola-samhälle tillstyrks avsocialsiyrelsen, länsskolnämnden i . , Vä.xjö, Linköpingsoch m.fi. Socialsiyrelsen kräver bättre förutsäliningar förföräldramedverkan i skolan, bl. a. möjlighel lill ledighei från arbelel.barnpassning och lolkservice. Styrelsen betonar vikten av förbällraderelalioner mellan skolan och Prop.1978/79:180 183 Samverkan förskola-skola-fritidshem,är vikiig eftersom den ökar fömtsättningama för en helhetssyn på barnetsutveckling. Slulligen vill slyrelsen ha ulökade och breddade samverkansformerSÖ-socialstyrelsen. TCO,SACOISR och LO understryker det positiva med föräldramedverkan i skolansverksamhet. Men TCO och LO poängterar också att föräldrama måste ha rätt tillledighet från arbetel för atl kunna delta i skolverksamheten. Även SACOISRframhåller det nödvändiga i alt föräldrarna får ekonomisk ersättning för detinkomstbortfall som uppkommer om de ska medverka i skolans verksamhei. Följande inslanser släller sig helt eller delvis kritiskatill SÖ:s förslag angående samverkan hem skola-samhäUe: Länsskolnämnderna iKronobergs och , , , , Norrköpingsoch kommuner. i läns landsiing, KrislenDemokratisk Ungdom, Rik.sförbundel Hem och Skola, kristna ungdomsrådsamt . i konstaterar atl SÖ:sförslag saknar en djupare problemanalys. i anser att vad som uUalalsi proposilionen om skolans inre arbele och utskottsbetänkande har i slorl seltinte kommit till ullryck i läroplansförslaget. Därför bör avsnittet omarbelas.Vidare anser man att SÖ i avsnitiel om skolans samverkan med del omgivandesamhället "anknyter till en föråldrad syn på skolan som institution isamhällel". Avsnittet bör bl. a. relateras till den överordnademålsättningen med skolans verksamhei. menar att det finns alltför få konkretaanvisningar om hur samarbetet med kullurlivet ska gå till. Rådel önskarlydligare anvisningar i kommenlarer till kursplanerna. och kristna ungdomsrådförordar i motsats lill SÖ an hemmen även i fortsällningen ska bärahuvudansvarel för barnens fostran och vård. tillägger allföräldrarna inle kan undgå della ansvar genom all "hyra ul" dem lillskolan. kommun menar att SÖ:s förslag om tillvaratagande avföräldrarnas kunnande och erfarenhet är en god tanke men menar all densamiidigi är svär atl genomföra, utom kanske i enstaka fall. anser att den politiska informationen iskolan, bl. a. från de politiska ungdomsförbundens sida, har fått för lilelulrymme i SÖ:s förslag. Kommunen anser del vara väsentligt alt verksamheten närmareformuleras i läroplanen. har den uppfallningen atl kontakter meddel övriga samhällel belönas synnerligen summariski i SÖ:s förslag. i läns landsiing understrykeratt SÖ borde ha anlyll hur de organ i samhällel som skolan ska samarbeia medkan medverka i planeringen och ulvärderingen av skolarbelel. Krislen Demokraiisk Ungdom beionar all det fattasulgångspunkier syftande lill all "skolan i samarbele med eleverna skaparen medvetenhet om människans plals i ett ekologiskt syslem och hennes roll somen sociall och etiskt ansvarig förvallare". Riksförbundei Hem och Skola påpekar all SÖ;s förslag harbrisler i analysen av hur samarbelel hem-skola ska fungera. SÖ saknar enförmåga all sälla in samarbelel hem-skola i ett pedagogiskl-sociali sammanhang. Man anser vidare all formerna för föräldrarnas roll vid enulvärdering av skolarbelel bör kunna vidareutvecklas. Man menar atl SÖ har enbristande Prop.1978/79:180 184 analys av hur föräldrama ska las i anspråk som en resurs iskolarbelel. Slulligen pekar förbundet på ell anial vikliga områden somman anser skulle ha fåll en fylligare skrivning i läroplansförslaget. a.hade man velal ha en diskussion av hur man genom en deeeniralisering avbesluisfallande kan lillförsäkra olika grupper i skolan möjligheler an bevakaull den enskilda skolan formas till en god arbetsmiljö. kristna ungdomsråd menar all SÖ inlelillfredssiällande har klargjort kompelensfördelningen mellan hem-skola ochsocialvård. Hisloridärarnas riksjörening har den uppfallningen alt SÖförtiger att det finns molsäliningur mellan"invundrurelever" och svenska elever. Föreningen kräver enorienlering om "invandrarelevernas" hisloria och kullurellabakgrund, samt kunskaper om den hisloriska uivecklingen i för allelever med utländsk bakgrund lällare ska kunna Smälla in i del svenskasamhällel. 3 Innehållet i skolans arbete, kursplanerna 3.1 Generella förslag och kommentarer rörande innehållet iskolans arbete Innehållet i kursplanerna avses genom översynen få ensiarkare verklighelsanknylning. Värdet av denna undersiryks av länsskolnämndernai . , , och , , ,, , , , ochVästerbottens län, delegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor.Centerpartiets kvinnoförbund, och . i påpekar alt man dock intekan se något samband mellan lalet om verklighelsanknylning och de konkrelaförslag som sedermera framläggs. Delegationen för ungdomens syssdsäiiningsjrågor framhållerall ett säll alt uppnå en ökad verklighetsanknytning är genom koniaki med arbetslivoch organisationer. Delta bör ges hög priorilet. menar att en stor del avmänniskorna i vårt land har én verklighelsuppfaltning som är begränsad till detsom kan vägas och mätas. Nämnden önskar därför att verklighetsbegreppei iläroplanen utvidgas till att omfatia även tillvarons djupare dimension. Verklighetsanknyiningen har som konsekvens en ökadinrikining på studier av de stora samlevnads- och överlevnadsfrågorna i vårtsamhälle och i världen i övrigi. Denna inriktning stöds av länsskolnämnderna IGotlands, , , , och Västerbottenslån, och kommuner, delegaiionen för ungdomenssysselsältningsjrågor, Elevförbundel saml skolkuratorers förening. I läroplansförslagel framhåller SÖ vissa kunskapsområdensom speciellt viktiga bl.a. i inslämmer i SÖ:stankegångar i detta avsnitt. LO anser all arbetslivsfrågorna ska vara ett fortlöpandeinslag i skolan. De måste därför behandlas mer ulföriigt i läroplanen.Arbetslivsfrågomas integrering i skolarbetet bör ges en sådan belydelse att ettsärskiU huvudmomenl utformas inom orienteringsämnena. Dämtöver behöver övrigahuvudmomenl förses med en inledning om att elevema måste aktiveras att Prop.1978/79:180 185 ta reda på vad kunskaper och färdigheter kan användas lilli arbetslivet och hur man kan fördjupa dem i och efter skolan. Dessa belönas av folkhildningsuiredningen. M i Ijö v ård sfrägor Viklen av att dessa uppmärksammas undersiryks uvsocialsiyrelsen, länsskolnämndernu i Ålvsborgs, och Väsierbonenslän. SSU, Cenierparliels kviniioförbinid och uvSveriges skolkuraiorers förening. Socialsiyrelsenser som en angelägen uppgift ull hos elevernu skupa medvetenhet om miljönsbetydelse, både vud gäller naturvård och arbelsmiljöfrågor. i påpekar all skolan aklivisku verka för ull öku burneis vilju och förmågu ull urbeiu för en bättrenärmiljö. , Väsnnunlandsoch , broiisförebyggande rådet, statens trafiksäkerhelsverksaml SSU beionar irafikundervisningens belydelse. Läiisskoliiäninden i anser allIrafikkunskapen fäll en myckel undanskymd plats. i ser övningar i verkligIrafikmiljö som exempel på en sådan verklighets- och samhällsanknuienundervisning som betonas i dagens skola. Trafikmiljön, som barnel upplever deni olika roller, bör utgöra stoff för ett laboralivi arbelssäil. Länsskolnämndeni delar denna uppfaiining. Sludie- och yrkesorientering i alla ämnen i efierslrävar syo redan pålåg- och mellansiadiel. Nämnden anser atl en förträfflig koniaki medarbelslivel vore all olika yrkesuiövare kunde komma in i skolan för allundervisa i "praklisk hemkunskap" och berälia om sin arbelssiluaiion. Även SSU önskar syo på låg- och mellansiadiel. i lån relaterar lill dennuvarande siluaiionen där samarbelel mellan syo och övriga akliviieier iskolan fungerar dåligt och uttrycker en förmodan atl del kommer all göra sääven i forlsällningen. Gymnasieuiredningen säger att vikten av all eleverna blirmedvelna om och studerar problem i arbetslivet inte framhållits tillräckligt imålen för orienteringsämnena. Inte heller i SÖ:s kommenlarer lillorienleringsämnena har förhållanden i arbelslivel fått den cenlrala plals somär önskvärd. Vikten av syo påpekas dessutom av länsskolnämnderna iGöleborg och samt och av kommun. Läroplansförslaget avses ge en förstärkning av dennalurvelenskapliga och tekniska inriktningen i skolans arbele. All della ärell lovvärt inilialiv anser länsskolnämnderna i . , ,, och Väsierbonens län, UHÄ, gymnasieuiredningen,folkbildningsulredningen, TCO, LO, SAF. Svenska kommunförbundei, Siorumans,och kommuner, FPU, . Svenska kyrkansuibildningsnämnd, och för lärarna imatematik, fysik och kemi. i tån finner dock del säll påvilkel SÖ sökt lösa denna uppgift otillfredsställande. Att på ell par radersöka betona ämnets vikt är inle lillräckligi då del enda konkrela förslageiinnebär en reduktion av antalet undervisningslimmar. Prop.1978/79:180 186 i Väsierboiicns län anser all förslagettyvärr inle fullföljs på en konsekveni säll. Förslagei au allu elever sku huell inslug av leknisk orienteringskurs är bra men däremoi bör nalurorienleringoch samhällsorienlering ålskiljas. Timresursen för malemaiik bör inte minskaoch lillvalsmöjlighel allemalivi fördjupningskurser av naturvelenskapligl ochlekniskl innehåll ska kunna erbjudas. Ulbildnings- och fortbildningsinsatserför lärare bör komplettera förslaget. UHÄ hävdar all malemaiik och de nalurveienskupliga ämnenugenom förslugel fäll en försvagad ställning. Vidare päpekar verkei all det ärväseniligi all eleverna får en slimulerande nalurveienskaplig undervisning pågrundskolans låg- och mellanstadium. Gymnasieuiredningen säger au en viss risk finns för allsiörre lokal frihel kan leda lill en försvagning av naiurorienierande ämnenålminsione på låg- och mellansladium. TCO noierar atl vissa nalurvelenskapliga ämnen fånvidkännas en mindre nedskärning av limtilldelningen. Deslo vikligare är del däall i kursplanerna, fortbildningen och i ulvärderingen ägna dessa förframliden funda-menlala kunskaps- och färdighelsområden särskild omsorg. Ensviklande intresse för naturvetenskapliga och lekniska ämnen är allvarligl. Denförestående lekniska och nalurvelenskapliga uivecklingen får inle undandrasden breda medborgerliga koniroll som krävs för framliden. SAF saml och kommuner anser alt denalurvelenskapliga ämnena inle förstärkts tillräckligt. kommunframhåller att limmar skulle kunna överföras från SO- lill NO-blockel. kommun har svårl alt frigöra sig från känslanatl en viss nivellering drabbat de naturvetenskapliga ämnena i förslaget.Förutom alt teknik förs till gruppen orienteringsämnen ulan alt limlalel ökarhar malemaiik minskal med 60 minuler. Kommunen anser all förslagei är märkliglefiersom del finns en livlig diskussion om krisen för de nalurvelenskapligaämnena. Kommunen underslryker också all regeringens uppdrag till SÖ var allundersöka möjlighelernu alt slärka de nalurvelenskapliga ämnenas siällning igrundskolan. för lärarna i matematik, fysik och kemiifrågasälier om förslaget lill inlensifierad fortbildning för lärarna verkligenhar någon verkan när SÖ föreslår en minskning av timtalet förorienteringsämnena på mellanstadiet. Vad beträffar högstadiet anser föreningenatt uppgiften atl förslärka no-ämnenas ställning ej lösls. I förslaget till kursplaner har massmediastudier fått ökalutrymme. tillslyrks av , länsskolnämndernu i ,och Väsierbonens lån. folkbildningsutredningen,Moderaia sarnlingsparliets kvinnoförbund. , Svenska kyrkansuibildningsnämnd och . i beionar viklen av atl ibelydligi högre grad än lära sig förslå och motstå massmediernas ochreklamens metoder för påverkan av människorna. I förslaget sägs all elevernaska få lillfälle all själva producera lexier, bilder och ljud men de behöverockså få lära sig något om de psykologiska leorier och grepp som allmänilillämpas för atl påverka människor t. ex. i reklamsyfte. Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund ser som skolansuppgift atl klargöra skillnaden mellan verklighetsbeskrivning och fiktion imassmediala beskrivningar och dessutom atl göra eleverna uppmärksamma på denbegränsning i allsidighel som näslan undantagslöst vidlåder sådana beskrivningar. 1978/79:180 187 uibildningsnämnd vill förorda ell krilisklsludium av och refleklerande kring våldsinslagen i TV-programmen för an på såsän öka medveienheien om deras lillvänjande och avtrubbande effeki. Svensklärarförcningen anser atl massmediasludier har engiven plats i svenskundervisningen men en ökning av della momenl får ej ske päbekoslnad av centrala basfärdigheler som all tala och lyssna, läsa och skriva. Läroplansförslagel beionar viklen av all eleverna lär sigse sig själva och samhället både i ett hisloriskl perspekliv och i ellframlidsperspektiv . undersiryks av socialsiyrelsen. länsskolnämnderna iBlekinge, och Väslerholiens län sumi uv ochCenierparliels kvinnoförbund. I kursplunerna ullrycks kravel på all skolan ska bidralill en uiveckling av både självsländighel och samarbelsförmåga. LänsskolnämndernaI Gollands, , och Väslerholiens lån, delegationen,förungdomens sysselsättningsfrågor och LO noierar della med lillfredsställelse. i beionar viklen av all manlar siällning till den molsäiining som kan råda mellan foslran tillsjälvständighel och fostran till samarbelsförmåga. SÖ anger i kursplanerna viklen av all eleverna lär kännalivsmönsier och kullurlradilioner i andra ku I lurkretsar än den egna.Socialstyrelsen, länsskolnämnderna i , , Väsiernorrlands ochVästerbottens län, jölkhildningsutredningen. delegationen för ungdomens sysselsällningsfrågor,LO, , SSU, . Svenska kyrkansuibildningsnämnd, , skolkuraiorers förening ochHisloridärarnas riksförening instämmer i delta. i vill poängtera allbearbeiningen av attilydförändringarna måsle ske i samarbete med andrasamhällsorgan, hemmen och massmedia, efiersom skolan ensam inle kan klara avdenna vikliga arbetsuppgift. påpekar del allimer pålrängandebehovei av atl skapa förulsältningar för en förslåelse av de många invandrarnaskullur som i de flesla fall har religiös förankring. Nämnden anser alt den religionskunskapsom är en förulsäiining för en riklig förslåelse av en av religion genomsyradkullur saknas hos de flesla. anser att de övergripande synpunkter,kursplaneförslag och kommentarer som återges i förslaget stämmer väl överensmed de kullurpolitiska målen. TCO saknar emellertid en sirukiurering av kommenlarernarörande innehållet i skolans arbele som kan tjäna som vägledning i arbetel.Detta har blivit än mer angelägel nu när beslulen om skolarbetetdecentraliserats ytterligare. Vidare anser organisationen alt den kunskapeleven ska lillägna sig i skolan ska leda till en handlingsberedskap. Medhandlingsberedskap avses förmågan att klara sig inom olika områden i livel ochalt kunna medverka till förändring av del exisierande samhällel. Det handlaralllså om verklig, användbar kunskap. anser atl lag och räll är ellvikligl kunskapsområde som borde ha en given plats i en läroplan. påpekar avsaknaden av undervisning omhandikapp och om handikappade människor i förslagen till kursplaner för deolika ämnena. Det är som attityderna till handikappade och andrasvaga i samhället gmndläggs. En ny läroplan i svensk gmndskola får enligt kommitténinte sakna omfattande avsnitt i handikappkunskap. Prop.1978/79:180 188 betonar atl starka molsällningar i frågorsom gäller grundsynen pä målen för skolans verksamhei i slort har lett lill ellförslag som karakteriseras av obalans och överdriven teoreliskulbildningsopli-mism, vilket resullerar i kraftiga reakiioner bland på fällelverksamma personer, främsi lärare, med praklisk erfarenhel av dagensgrundskola. SAF anser att kursplanerna inle är tillräckligt klara ochslringenla för all kunna användas som planeringsunderlag för skolans arbeie. I läroplansförslagel anger SÖ vilka färdigheter someleverna främst bör Ulveckla. Denna koncenlraiion till baskunskaper ochbasfärdigheler genomförs i syfie alt nå en högre grad av måluppfyllelse föralla elever. Länsskolnämnderna i Krislianstads, ,, och , . , , , , och kommuner,i läns landsiing. ,saml anser dock all kravet påbasfärdigheter inle lillgodosetts tillräckligt i förslaget. RRV, länsskolnämnden i . , ochSkaraborgs län, TCO, SAF, m.fl., iVärmlands läns landsting samt saknar en definilionav vad SÖ menar med begreppen baskunskaper och basfärdigheler. Sala, , , och Södertäljekommuner m.fi. samt understryker all en nedskämingav limlalet för ämnena svenska, engelska och matematik strider mol kravel påbelöning av baskunskaper och basfärdigheler. i Siockholms län vill för all råda bol påden rådande begreppsförvirringen införa begreppei cenlrala baskunskaper ochbegränsa diskussionen lill svenska, malemaiik och engelska vilka ulgör fundamentför praktiskt tagel all annan inlärning i . De centrala baskunskapernaför dessa tre ämnen måste i framliden definieras klarare så atl alla elevergenom försorg får en likvärdig medborgerlig kompelens. SAF menar med baskunskaper och basfärdigheter en angivenmängd kunskaper och färdigheier. Denna mängd besläms av den utbildning som ärnödvändig för alt eleverna efter ska kunna reda sig i fortsallasiudier och i arbetslivet. Dessulom måsle mängden relaleras lill vad som ärmöjligl för eleverna all lillägna sig . Svenska kommunförbundei anser atl begreppei baskunskaperborde ha uivecklais redan i del föreliggande förslagei. 1 slrävan an uppnå enlikvärdig ulbildningssiandard blir läroplanens beskrivning av begreppet baskunskaperen viktig ram för skolans verksamhet och har därför en given plals iläroplanens huvuddel. Riksförbundei Hem och Skola påpekar all precisering avbaskunskaper och basfärdigheler måsie lydligl formuleras genomulvecklingsarbete. I anser alt koncenlralionenlill baskunskaper och basfärdigheler som eU medel all uppnå en högre grad avmåluppfyllelse för alla elever föruisäiier en myckel låg ambilionsnivå fördessa kunskaper och färdigheier. 7CO konstalerar att förmåga all lyssna, tala, läsa, skrivaoch räkna är nödvändiga förutsättningar för större delen av verksamheien iskolan och 1978/79:180 . för en människas hela liv. Diskussioner om basfärdigheterhar därför i hög grad gällt ämnena svenska och malemaiik. Men ftirdigheler idessa ämnen är inle lillräckliga, enligt skolans mål, för atl ge en verklig,användbar kunskap. All lyssna, lala, läsa, skriva och räkna lär man sig bäslgenom övning i meningsfulla sammanhang. Organisationen betonar dessulom viktenav all faslsiälla vilken handlingsberedskap som alla elever bör få inom respekliveskolform, en sorts miniminivå som geren gemensam referensram för alla elever.Den måsle givelvis vara slarkl kopplad lill skolans kunskapsmål som också ären del av individens och samhälleis utveckling. SACOISR beionar att projeklsludier föruisäiier godabaskunskaper. Sala kommun kräver all förslagei omprövas beiräffandeomfailningen av reduktionen av timtalet för svenska, malematik och engelskavilka är betydelsefuUa för all upprälthålla en tillfredsställandeulbildningssiandard. Även avslyrker minskningen av liden försvenska och malemaiik. Kommunen påpekar vidare alt individens behov av basfärdighelerinte nog kan betonas. Detla gäller alla elever men främsi dem som har alt kämpamol olika svårigheter. Svenska förbundel för specialpedagogik underslryker viklenav all man när del gäller kravel på baskunskaper och basfärdigheler larspeciell hänsyn till elever med särskilt behov av stöd och slimulans. framhåller all det inte finns utrymmeför lokala beslut närdet gäller innehållet i baskunskaperna. Specielll måsleelever med särskilda behov uppmärksammas. En klar definilion av de momenl i undervisningensom alla skall behärskas krävs. Föruiom godlagbara kunskaper i att läsa,skriva, lala och räkna krävs prakliska och leoreiiska grundkunskaper som geren helhelssyn pä samhällel och dess funktioner och kännedom om förhållanden ihembygden m. m. Dessa grundläggande kunskaper är en förutsäitning för atteleverna ska kunna lillgodogöra sig yiierligare kunskaper och arbeta medprojekt och lemasludier. Frågorna kring baskunskaperna måsle följas uppmärksamtoch ulvärderas. Söderlälje kommun betraktar nedskärningen av (iden försvenska och matematik som synnerligen olycklig. Frågorna kringflirdighelsulveckling-en bör noggranl analyseras och särskilda anvisningar föruivecklingen av färdighelerna lalu, läsa, skriva och räkna uiarbelas. Enolillräcklig utveckling av dessa färdigheier måsle medföra ell allvarliglsociall handikapp för eleverna. i låns landsiing konslaleraratl förslaget beiräffande baskunskaper brisler i konkrelion och uiförligheivilkel försvårar lillämpningen av denna synnerligen beaklansvärda princip. Baskunskaperoch basfärdigheler ulgör inle bara en grund för forlsatta siudier i skolan.Förutom färdigheier i all läsa, skriva och räkna m. m. måsle dessulom allaelever ges grundläggande förutsäliningar all klara av del som de senare kommerall möla i samhällel och arbetslivet. Mol denna bakgrund vill nämnden ifrågasällaom den föreslagna minskningen av malematik och svenska är lämplig efiersomdessa ämnen är en viktig förutsäuning för atl man ska kunna förvärva diversekunskaper och färdigheier. Del kan vara sä all del är de sämst lollade iskolans arbele som drabbas hårdasl av denna nedskärning. underslryker all grundskolansvikiigasie uppgift är alt ge alla elever baskunskaper och basfärdigheler. Denaär en förutsäuning för all kunnu lillgodogöru sig yllerligure kunskaper ochert"a-renheler för all kunna ulveckla sin personlighel och för all aklivikunna verka i samhällsarbelel. Dessa baskunskaper och basfärdigheler mäsle Prop.1978/79:180 190 framför alli ges under låg- och mellanstadiel. Förbundelbeionar även alt till baskunskaper måste räknas de ekologiska förutsällningarnaför allt liv och all mänsklig verksamhei, förhållandena i hembygden samlsamhällets organisation och hisloria. Vikligl är all färdighelslräningen ges ensådan utformning all eleverna ges möjlighel all tillämpa sina kunskaper iverkliga situationer. En praktisk inriktning av ulbildningen är därför vikiig. anser all skolan måslegaranlera alla elever acceplabla baskunskaper. Folkpariieis kvinnojörbund konstalerar all en salsning påinlärandel av baskunskaper är en fömtsätling för all skolans nya arbelssäil skagå all genomföra. Förbundel anser, mol bakgrunden av de undersökningar som visalpå försämrad läs- och skrivförmåga och brisiande kunskaper i de nalurvelenskapligaämnena för de elever som genomgått gmndskolan. det anmärkningsvärt atlbaskunskaper och basfärdigheler inle har blivii tillräckligt definierade ochgivits konkrei lid och plals i del nya läroplansförslagel. SÖ föreslår att de huvudmomenl som är bundna till siadierslopas och ersälls med för de ire siad i erna gemensamma huvudmomenl. Dellaförslag tillslyrks av socialstyrdsen, länsskolnämnderna i , , . , , och , ,, Väslmanlands, Väsiernorrlands, Jämilands och Väsierbonens län,siaiskoniroUkommiiién. , , ,, , Söderlälje m.ft. kommuner, i Värmlandsläns landsiing. Krislen Demokraiisk Ungdom, SSU, Socialdemokraiiskakvinnoförbundel, Handikappades ceniralkommillé och av krisinaungdomsråd. Socialsiyrelsen påpekar all specialeicverna härigenom gesmöjlighel lill inlärning i den lakl som deras uiveckling och socialu bukgrundtillåter. För de sent mogna barnen är del av slörsla belydelse alt inlärningeninle forceras utan följer barnets mognadsulveckling i län ser förslaget somfördelaktigt. Det ger eleverna möjlighet alt arbeta i egen lakl och efterintressen och förutsättningar. Innehållet kan anpassas till den lokalasituationen. Lagurbelet mellun lärare försiärks och denna ökade sammanhållninginom arbetsenheten för utvecklingen ål rält håll. i konstalerur dock ull dellokula arbetel kommer all bli omfaUande och lidskrävande. Om man inle anslårerforderlig lid lill planering blir sannolikt de läromedel som används mer slyrandeän . Nämnden vill även framhålla att elever som fiytlar från enskolenhel lill en annan kan få belydande svårigheler om de lokalaplune-ringarna skiljer sig avsevärt från vurundra. Behov av slödinsalser kanuppkomma.