prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Staten bidrar till den förebyggande hälso- och sjukvårdendels genom statsbidrag till engångsmateriel avsett för skyddsympningar ochvissa ersättningar till dem som utför ympningarna, dels med avgiftsfri vaccinfrån statens bakteriologiska laboratorium (SBL). Skyddsympningar är ettverksamt sätt att minska sjukvårdskostnaderna. Med undantag av vissapolioympningar sker den löpande skyddsympningsverksamheten inom den offentligahälso- och sjukvården samt skolhälsovården. KEU 76 föreslår att statsbidragettUl engångsmateriel slopas. Utredningen behandlar däremot inte frågorna omersättning till ympare och avgiftsfri vaccin från SBL. Jag anser att ävenersättningen till vissa polioympare, resekostnader m. m, samt den statligasubventionen av vaccin bör upphöra. Detta kommer att medföra merkostnader förkommuner och landstingskommuner med ca 27,6 milj, kr. i förhållandetill KEU:s förslag. KEU 76 förordar att bidragen till de kommunalanykterhetsnämndernas administrationskostnader slopas men att bidragen tillförebyggande och eftervårdande åtgärder, alkoholpolikliniker och vårdcentralerför narkotikamissbrukare behålls. (SOU 1977: 40) går någotlängre än KEU 76 och föreslår att bidragen till förebyggande och eftervårdandeåtgärder också bor upphöra. Jag är beredd att gå ytterligare ett steg. Sammaskäl som KEU 76 anför för slopande av administrationsbidraget kan nämligenanföras även vad beträffar bidragen till förebyggande och eftervårdandeåtgärder, alkoholpolikliniker, vårdcentraler för narkotikamissbrukare ochförsöksverksamhet med nytillkommande alkoholpolikliniker. Insatserna förmissbrukare bör normalt vara 1978/79: 95 92 enkommunal angelägenhet och delar av denna verksamhet bör inte särbehandlas ibidragshänseende. Samtliga dessa bidrag bör således slopas. Merbelaslningen förkommunerna kan beräknas till ca 76,7 milj. kr. i förhållande tillKEU:s förslag. Jaganser att statsbidragen till kommunernas kostnader för ersättning till lärareför förrättning, tjänsteresa, flyttningskostnader och vissa sjukvårdskostnaderenligt förordningen (1962: 696) om bestridande av vissa kostnader påskolväsendets område bör slopas. Statens kostnader för dessa bidrag uppgårunder /79 tiU ca 6,4 milj. kr. Bidraget är administrativtmycket tungarbetat och SÖ uppskattar administrationskostnaderna till ca 10 %av beviljade bidrag. Utvecklingen går mot mer schabloniserade statsbidrag pågrundskolans område. Då dessa bidrag inte är ekonomiskt betydelsefulla förkommunerna, inte går att schablonisera och är administrativt besvärliga ochinte heller har någon stimulanseffekt anser jag att bidragen bör upphöra.Lärarnas rätt till ersättning påverkas inte av att statsbidraget upphör. KEU76 föreslår att investeringsbidragen till elevhem inom det allmännaskolväsendet skall upphöra. Jag kan inte biträda KEU:s förslag i denna del.Liksom flera remissinstanser finner jag att detta bidrag är betydelsefullt fördet fåtal kommuner som kan behöva finansiera uppförandet av nya elevhem. Detgäller främst vissa glesbygdskommuner samt kommuner med skolor som har helalandet som upptagningsområde. Bidraget bör således kvarstå men bidragsreglernabör göras enhetliga för samtliga skolformer inom det allmänna skolväsendet, KEU76 föreslår också att bidrag tUl första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel inom gymnasieskolan skall upphöra. Flertalet av deremissinstanser som yttrar sig över förslaget är tveksamma eller avvisande. Iförsta hand uttalas farhågor för kommunernas möjligheter och vilja att inrättanya yrkeslinjer om bidrag inte utgår till undervisningsmateriel. Jag delardessa farhågor och anser att den del av bidraget som avser yrkesinriktadestudievägar m. m. bör vara kvar liksom även bidraget till naturvetenskaplig och4-årig teknisk linje. För övriga teoretiska linjer bör bidraget slopas. Jagvill i detta sammanhang även ta upp frågan om bidrag till audivi-suellutrustning och inventarier i teknikverkstad vid ny- eller ombyggnad avgrundskola. Bidrag fill audivisuell utrustning kan även utgå för jordbruksutbildning.KEU 76 behandlar inte dessa bidrag. Bidragen är emellertid små ochadministrationen förhållandevis krånglig. Dessa bidrag bör därför slopas.Merkostnadema för kommunerna blir ca 3 milj, kr. Kommunernafår f. n. bidrag till investeringar i avloppsreningsverk. KEU 76 anser attdetta bidrag skall fortsätta att utgå, RRV förordar emellertid att bidragetskall upphöra. Bidraget till avloppsreningsverk har tidigare haft en påtagligstimulanseffekt. Jag anser emellertid att bi- Prop.1978/79: 95 93 draget numera har mist sin stimulerande effekt dåkommunerna på grund av miljövårdskrav är ålagda att bygga avloppsreningsverksom motsvarar kraven för högsta bidragsprocent. Nuvarande bidrag tillavloppsreningsverk kan därför avvecklas. I detta fall bör man dock medge enviss övergångstid så att kommunerna kan anpassa planeringen efter de nyaförutsättningarna. Bidrag enligt nuvarande regler bör därför kunna utgå förinvesteringar som igångsätts . Fr. o. m. bördenna bidragsmöjlighet upphöra. Inom ramen för anslaget tiU anläggningsstöd till idrottenutgår även bidrag till åtgärder för frhidsbåtstrafiken. KEU 76 föreslår attäven detta bidrag slopas. Detta förslag bereds inom regeringskansliettUlsammans med förslagen från fritidsbåtutredningen. Chefen förjordbruksdepartementet återkommer i denna fråga. Vad beträffar ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m. m. föreslår KEU 76 att bidragen tiU skogsbrandsläckning ochkatastrof bränder skall upphöra och att det s. k, tröskelbeloppet vidoljebekämpning höjs från . Jag anser atl regeringensmöjligheter att ge bidrag till kommunema vid annat nödläge (t. ex. kataslrofbränderinom bebyggelse) bör finnas kvar. Vidare bör tröskelbeloppet vid oljebekämpningendast räknas , I övrigt biträder jag KEU:s förslag. Jag sammanfattar förslagen angående avveckling avspecialdestinerade bidrag i följande uppställning. kommuner och/eller landstingskom- Ferievistelse för barn 4,0 Skyddsympning 28,2 Ersättning till kommunerna för utbetald socialhjälp till vissa grupper 70,0 Kommunala nykterhetsvårdsnämnder m. m. 191,9 Anordnande av institutioner för psykiskt Läraresresor och flyttning m.m. 6,4 Audivisuellutrustning och inventarier i teknikverkstad 3,0 Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst 1,0 Kommunalberedskap (planrevision) 0,2 Kommuner och landstingskommuner beräknas således få ökadekostnader om totalt ca 325 milj. kr. Därav faller nära 285 milj, kr på kom- 1978/79: 95 94 munerna.Jag förordar att huvuddelen av bidragen upphör fr. o. m. ,dvs. som första etappen av skatteutjämningsreformen föreslås bligenomförd. På grund av att vissa bidrag utbetalas med eftersläpning beräknaseffekterna för kommuner och landstingskommuner begränsas till knappt 50 milj.kr. Utöver de i uppställningen angivna bidragen tillkommer fr, o. m,effekterna av en avveckling av bidraget till investeringar i kommunalaavloppsreningsverk. Slopandetav de specieUa statsbidragen innebär, som jag har nämnt, att denstatliga och kommunala administrationen förenklas. För att dessa administrativavinster skall kunna uppnås relativt snabbt anser jag att sista dag för ansökanom statsbidrag bör fastställas i tilllämpliga fall. I de fall där statligmyndighet har möjlighet att ge dispens i fråga om sista ansökningsdag bör dennadispensrätt överföras till regeringen. Regeringen får sedermera efterföredragning av vederbörande statsråd utfärda de författningsföreskrifter sombehövs. Jag vin i detta sammanhangta upp ytterligare några frågor. KEU 76 föreslår att ändrade utbetalningsreglerför grundskolebidraget genomförs i en tredje etapp. Nuvarandeutbetalningsregler innebär att förskott utgår av slutligt fastställtbidrag för föregående läsår. Slutavräkning sker efter läsårets slut.I samband med slutregleringen utbetalas bidrag till ATP och övriga socialförsäkringsavgifter.Enligt KEU 76 bör förskottet beräknas på löpände års skolorganisation med 90alternafivt , Utredningen föreslår vidare att förskott bör utgå tillavgiftsbidragen. De remissinstanser som uttalar sig i frågan tiUstyrker iaUmänhet eller lämnar förslaget utan erinran. Skrivelser angående ändradeutbetalningsregler har också inkommit till regeringen från och från skolstyrelserna i , och . En aktuell beräkning visaralt KEU:s förslag om förskott på löpande års skolorganisation ochförskott på föregående års avgiftsbidrag skulle leda till enmerbelastning av engångskaraktär på statsbudgeten om ca 1 500 milj. kr. Jagdelar KEU:s bedömning att förslaget att grunda förskotten på läsårets faktiskaorganisation skulle innebära att huvuddelen av variationerna i eftersläpningenmellan kommunerna elimineras. Jag ser i och för sig detta som värdefullt. Jaghar emellerid i det föregående prioriterat en reform av skatteutjämningssystemet.Att därutöver belasta statsfinanserna med reformkostnader av den här aktuellastorleksordningen är inte möjligt. Jag är därför inte nu beredd att föreslånågra förändringar i utbetalningsreglerna för grundskolebidraget, Iskrivelserna från och från skolstyrelserna i ,och samt i en skrivelse från krävsäven höjda statsbidrag till kommunernas 1978/79: 95 95 kostnader för arbetsgivaravgifter på lärarnas löner. Ettavsteg från de principer som ligger till grund för denna statsbidragsgivningskulle leda till stora årliga merkostnader för staten. Av samma skäl som beträffandeutbetalningsreglerna för grundskolebidraget kan jag därför inle tillstyrkaframställningarna i denna del. Ytterligare en fråga med anknytning tillgrundskolebidraget bör behandlas i detta sammanhang. 1 sin egenskap avhuvudman för skolväsendet har kommunerna samma arbetsgivaransvar beträffandekommunalt anställda lärare som beträffande övriga arbetstagare i kommunenstjänst (jfr UbU 1973: 44 s. 5, rskr 1973: 311). Kommunerna måste därför, såsomSvenska kommunförbundet i yttrande personalvårdsutredning haruttalat, sörja för erforderliga personalvårdsinsatser även för lärarpersonalen. har beslutat om ett nytt statsbidrag tillgrundskolan (prop. 1977/78: 85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 260). Därviduttalade utbildningsutskottet bl. a. att inga principiella hinder tordeföreligga att täcka arbetsvårdsåtgärder och omplaceringar för lärare ochskolledare via det s. k. tiUäggsbidraget som är en del av det nya statsbidragettill . Detta förutsätter dock enligt utskottei att bidragsschablonenhöjs som möjligheten att utnyttja anslaget Lönekostnader vid vissomskolning och omplacering under åttonde huvudtiteln begränsas i motsvarandemån. Från detta senare anslag bekostas viss arbetsvärds-verksamhet förbl. a. lärare. Enligt utskottet krävs överläggningar mellan staten och . SÖ har med anledning av uttalande fått i uppdragatl efter samråd med statens personalnämnd och överläggningar med inkomma med förslag till bestämmelser i den aktuella frågan, SÖhar i skrivelse inkommit med förslag till bestämmelser ianledning av uppdraget. Både SÖ och ställer sigtveksamma till att tilläggsbidraget skulle nyttjas för att täcka vissa kostnaderför omplaceringsåtgärder för lärare. De kommuner som utnyttjar det särskildalöneanslaget i större utsträckning än vad som svarar mot en schabloniseradandel av bidraget kan komma att uppleva det föreslagna systemet som enförsämring och minska sina insatser. Mot bakgrund av vad SÖ och har anfört finner jag i samråd med statsråden ochWahlberg det mofiveral att även alternativa förslag till finansieringen avarbetsvårdsåtgärder för lärare övervägs. Resultatet av dessa övervägandenkommer att redovisas . 2.12 Utbetalning av kommunalskattemedel Med nuvarande regelsystem svarar staten för uppbörden avpreliminär inkomstskatt. Denna preliminärskatt innefattar även skatt till kom- 1978/79: 95 96 Dessa erhåller för varje kalenderår förskott grundat påsenast kända taxering och den kommunala skattesats som har bestämts förkalenderåret. När taxeringsresultatet föreligger sker slutavräkning, varvidsaldot mellan slutligt debiterade belopp och uppburna förskott tillgodoräknaskommuner och landstingskommuner eller statsverket allteftersom förskottenunderstiger eUer överstiger de slutligt debiterade beloppen. Eftersomtaxeringsresultatet föreligger försl under senare hälften av året efterinkomståret blir följden att förändringar i skatteunderlaget påverkar dekommunala skatteinkomsterna först med fördröjning. Närskatteunderlaget ökar, vilket är det normala, medför detta system attberäkningen av förskott utgår från ett lägre skatteunderlag än det som användsvid uträkning av den slutliga skatten. En eftersläpning i utbetalningen avkommunalskattemedel till kommuner och landstingskommuner har därför uppstått.Det är dock inte effekterna för den kommunala likviditeten utan snarastutbetalningssystemets samhällsekonomiska verkningar som enligt KEU 76 fårbetraktas som det allvarligaste problemet. med hög inflationstakttvingas kommuner och landstingskommuner finansiera sina utgifter, som direktpåverkas av höjda priser och löner, med skatteinkomster som grundas . Detta leder fill ett tryck uppåt på de kommunala skattesatserna.Samtidigt kan eftersläpningen enligt utredningen medföra ett finansielltöverutrymme med avtagande inflationstakt, som då kan utnyttjas för envolymmässig expansion. KEU76 har övervägt vissa generellt verkande metoder att komma fill rätta med deproblem eftersläpningen ger upphov till. Utredningen finner att en uppräkningav förskottsutbetalningarna enligt likartade grunder som sker vid debiteringenav preliminära arbetsgivaravgifter skulle bidra till att minska variationerna ieftersläpningens storlek. Förskottet av kommunalskattemedel skulle således meddenna metod grundas på skatteunderlaget enligt senaste taxering uppräknat medhänsyn till en prognos för skatteunderlagsförändringen under de två följandeinkomståren. Remissinstansernaär över lag ense om att det är angeläget att minska eftersläpningen.Konjunkturinstitutet (Kl) uttrycker emellertid farhågor för att förändradeutbetalningsregler i vissa konjunktursituationer skulle kunna leda till enmindre lämplig konjunkturanpassning av den kommunala utvecklingen. Institutetkonstaterar att nuvarande utbelalningssy-stem haft enstabiliserande inverkan på konjunkturförloppet. Inkomstutvecklingen isamhällsekonomin anslöt tämligen nära tiU en fyraårscykel, av förhållandevis stark tillväxt i inkomstunderlaget följdes av två årav förhållandevis svag tillväxt. I den mån kommunernas och landstingskommunernasutgifter genom utbetalningssystemet påverkas i återhållande riktning un- Prop.1978/79: 95 97 der expansiva konjunkturfaser och i expansiv riktningunder recessiva konjunkturfaser är inverkan härav konjunkturutjämnande. EnligtKl har dock utvecklingen i vissa hänseenden rubbat tidigareförutsättningar med avseende på utbetalningssystemets samhällsekonomiskaverkningar. Det är inte uteslutet att den utveckling som inletts under1970-talet kan ha inneburit en viss rubbning i periodicilelen i det realakonjunklurförloppet. Kl konstaterar att det är tänkbart att rubbningen skullekunna tillta och rentav få en sådan karaktär att de inbyggdakonjunktureffekterna hos utbetalningssystemet blir destabiliserande. kan utbetalningssystemets konjunktureffekter inle betraktas somtillräckligt klarlagda. Det är även min uppfattning att konjunktur- ochprisutvecklingen i kombination med den tvåårigaeftersläpningen i kommunalskatteutbetalningarna kan ha verkat pådrivande påhöjningen av de kommunala skattesatserna. Frånkommunal likviditetssynpunkt är det ett naturligt iniresse att minskaeftersläpningen i utbetalningarna. Som KEU 76 framhåller är det emellertid intei första hand den trendmässiga eftersläpningen som motiverar en reform, utansnarare de samhällsekonomiska effekterna av stora variationer ieftersläpningens storlek mellan åren, KEU 76 har därvid främst betonat attutbetalningssystemet leder till ett tryck uppåt på den kommunala utdebiteringen,I likhet med utredningen anser jag att detta är ett allvarligt problem. I vissmån torde dock effekten på de kommunala skattesatserna kunna bemästras genom enväl utbyggd långsiktig planering inom kommuner och landstingskommuner. Ensådan planering bör kunna fungera som ett effektivt styrsystem för den kommunalautbyggnaden och leda till en jämnare volymexpansion. Kommuner ochlandsfingskommuner som ett visst år genom utbelalningssyste-met får ettfinansiellt överutrymme bör göra avsättningar för framtida behov i stället föratt utnyttja överutrymmet för en volymexpansion utöver den ursprungligenplanerade. Här måste de kommunala beslutsfattarna känna ett ansvar församhällsekonomin och inte låla en kortsiktigt gynnsam finansiell situationbinda kommuner och landstingskommuner till en alltför hög utgiftsnivå. En annan aspekt på utbetalningssystemetssamhällsekonomiska verkningar är dess konjunktureffekter. Jag delar härvidlagKI:s uppfattning att dessa inte har bUvit tillräckligt belysla av utredningen.Den kommunala sektom har genom sin starka tillväxt kommit att få allt störrebetydelse för konjunkturpoUtiken, En anpassning av kommunalskatteutbetalningarnatill den förväntade skatteunderlagstillväxten torde i allmänhet medföra attden kommunala sektorn under en expansiv fas i samhällsekonomin också fårstörre tillskott till de kommunala inkomsterna. Motsatsen kommer att gällaunder en recession. Som KEU 76 framhåller kan ett sådant system väntas ha enåterhållande effekt på höjning- 7 1978/79. Prop.1978/79: 95 98 Det är däremot mera osäkert om det föreslagna systemet harnågra fördelar ur konjunkturpolitisk synvinkel, Å andra sidan är det relativtsvårt att uttala sig också om det nuvarande utbetalningssystemetskonjunktureffekter , Konjunkturmönstret har varit betydligtmera oregelbundet än , vilket har inneburit attutbetalningsreglerna för kommunalskattemedlen under vissa år kan haverkat destabiliserande. KEU76 visar att en omläggning av förskottsberäkningen så att förskotten jämförtmed dagens regler räknas upp med en fakior som tar hänsyn tiU skatteunderlagetsberäknade tillväxt skulle kräva en ökad statlig utbetalning av istorleksordningen . under de två genomförandeåren.Utredningen konstaterar att det inte är realistiskt att räkna med en sådankraftigt ökad belastning av statsbudgeten . För att klaraav de finansiella problem som uppslår i samband med övergången anvisar KEU 76två möjligheter. An-fingen räknas förskotten upp långsamt år (metod1) eller genomförs en engångsreform som innebär att man under en tvåårsperiodersätter slutavräkningen av kommunalskattemedel med ett förhöjt förskott avmotsvarande storlek (metod 2). KEU:s metod 2 innebär i praktiken en avskrivningav kommunernas och landstingskommunernas fordran på staten i form av två årseftersläpning av kommunalskattemedel. Denna fordran skjuts med nuvarandeutbetalningsregler framåt i tiden. Den har därför egentligen ingenpraktisk betydelse för den kommunala ekonomin. Förskotten skulle därefterenligt båda metoderna räknas upp jämfört med dagens regler på något sätt somtar hänsyn till skatteunderlagets beräknade tillväxt. och liksom flera länsstyrelser,kommuner och landstingskommuner förordar att beslut i denna fråga bör föregåsav överläggningar mellan regeringen och kommunförbunden. Landstingsförbundetanser att det finns en del att vinna på KEU:s metod 2, eftersom den snabbtskuUe kunna ge resultat. Enligt RRV bör utbetalningsreglerna ändras endast omkommuner och landstingskommuner accepterar en kvittning av slutavräkningen moten uppräkning av förskotten med exakt samma belopp. Bland remissinstanserna iövrigt skiftar uppfattningen om vilken av KEU:s två metoder som är att föredra. Enligtmin mening har KEU:s metod 1, som innebär en successiv uppräkning av förskottenunder , flera nackdelar. För det första dröjer det alldeles för längeinnan syftet med omläggningen uppnås, dvs, innan förskotten kaninflationsanpassas. För det andra förutsätter metoden ökade statUgamedelsöverföringar till kommunerna och landstingskommunerna redan frånomläggningens första år. Storleken på medelstillskotten är beroende av hursnabbt förskotten räknas upp. Att välja metod 1 som ett sätt att föra överökade resurser lill kommunerna Prop.1978/79: 95 99 och landsiingskommunerna är knappast lämpligt.Skatteutjämningen bör i så fall prioriteras. Metod 1 bör därför inte komma ifråga. KEU:s metod 2, som innebär att slutavräkningen under entvåårsperiod ersälls av förhöjt förskott, är betydligt intressantare. Denstora fördelen är att man redan det tredje året efter genomförandet kan räknaupp förskotten utifrån antaganden om förväntad skatteunderlagstillväxt. På siktinnebär den föreslagna uppräkningen av förskotten en snabbare medelsöverföringtUl kommuner och landstingskommuner. 1 och med att skatteunderlagets tillväxt iabsoluta tal ökar år kommer uppräkningen av förskotten i normalfalletalt vara större än de slutavräknings-posler som kommunerna ochlandstingskommunerna går miste om. Storleken på denna ökade medelsöverföringtiU kommunerna och landstingskommunerna kommer naturligtvis att variera överåren beroende på skatteunderlagets ökningstakt och den uppräkningsfaktor förförskotten som skulle fastställas. Trendmässigt kan den ökadebelastningen på statsbudgeten emellertid beräknas till ,prisläge. En omläggning av kommunalskatteutbetalningarna enligtKEU:s metod 2 skulle således innebära att de totala utbetalningarna av kommunalskattemedelunder första och andra året efter omläggningen blir oförändrade jämfört mednuvarande regler. Utfallet för de tredje och fjärde åren efter omläggningen ärsvårare att beräkna. Det avgörande är skatteunderlagstillväxten under de bådaföregående åren som bestämmer den slutliga kommunalskatten dessa år. Skillnadenmellan slutlig skatt för efter omläggningen och det genom denslopade slutavräkningen förhöjda förskottet bestämmerslutavräk-ningens storlek för det tredje året osv. Fr. o. m. det femte åretskulle de årliga utbetalningarna till kommuner och landstingskommuner heltfölja de nya reglerna. Som jag har nämnt beräknas det innebära en trendmässigökning med i storleksordningen . jämfört med nuvarandeutbetalningssystem. Jag vill även nämna vissa frågor som rör fastställandet avuppräkningsfaktorn. Besluten om uppräkningsfaktorns storlek skulle i viss utsträckningge regeringen nya möjligheter atl styra resursöverföringen till kommuner ochlandstingskommuner. Uppräkningsfaktorns storlek skulle därigenom kunna bli ettnytt inslag i överläggningarna mellan regeringen och kommunförbunden. Det bördock påpekas att möjligheterna alt styra resuröverföringen viauppräkningsfaktorn begränsas av att förskottet regleras genomslutavräkning . Frågor om tidpunkt och handläggningsordning förfastställandet av uppräkningsfaktorn behöver enligt min mening övervägasytterligare. KEU 76 har i sin prioritering av föreslagna reformerplacerat ändrade regler för utbetalning av kommunalskattemedel bland de reformersom bör genomföras på om ytterligare statliga överföringar Prop.1978/79: 95 100 tillden kommunala sektorn skulle bli aktuella. I samma prioritetsklass placerarutredningen en allmän höjning av grundgarantin i skatteutjämningssystemet. RRVliksom ett trettiotal kommuner anser dock att förslaget om förändradeutbetalningsregler bör ges högre prioritet än i KEU:s förslag. åtta sydsvenska länsavdelningar och ett femtiotal kommuneranser att en höjning av grundgarantin i skatteutjämningssystemet börgenomföras före en ändring av utbetalningsreglerna för kommunalskattemedlen.Merparten av remissinstanserna har dock inte uttalat några erinringar motKEU:s förslag att föra ändrade regler för kommunalskatteutbetalningarna till deåtgärder som kan komma att aktualiseras först på . 1978års långtidsutredning och den senaste statliga långtidsbudgeten visar attutrymmet för nya statliga kostnadsåtaganden är mycket begränsat. I åretsfinansplan har jag konstaterat att det är nödvändigt att finanspolitikeninriktas så att en utveckling som präglas av balanserad tillväxt inteäventyras. För budgetpolitiken betyder detta att en stark restriktivitet ifråga om utgifter måste iakttas.