prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — har beslulal om en höjning av produklionsbidragen,ökade bidrag för produktionssamverkan mellan tidningsföretag, höjdsamdistribulionsrabatl, en sänkning av reklamskatten på annonser i dagspressfrån 6 lill 3 96 saml en höjning av reklamskattens grundavdrag för annonser idagspress (prop. 1977/78:58, KU 1977/78:16, rskr 1977/78:76; SFS 1977:1050). Denya reglerna gäller fr.o.m. ingången av . Vid min anmälan av prop.1977/78:58 uttalade jag alt de nuvarande stödformernas effekter och belydelseborde utvärderas. delade denna uppfattning och har begärt en översynav presstödet (KU 1977/78:16). Enligt mening borde de politiskapariierna medverka i översyns-arbetet. framhöll allpresstödet måste vara konstruerat så att huvuddelen av medlen går lill de lågläckningstidningarsom bl.a. på grund av underiäge på annonsmarknaden inte kan läcka sina utgiftergenom inkomsten från tidningsrörelsen och som därför är beroende avproduktionsbidragen för sin fortsatta existens. Presstödet borde sålundaenligt främst inriktas på ett selektivt slöd. Delta uteslötemellertid inte att vissa Del II B: 1 Skr1978/79:103 174 generellaåtgärder var befogade. Riksdagensade vidare bl.a. alt man vid översynen av nuvarande stödformer bordeuppmärksamma de svårigheler som vissa flerdagarslid-ningar med särskilt låghushållstäckning har. Vidare borde man särskilt belysa vilka möjligheter delfinns all ulforma bidragsreglerna så att de stimulerar lill ökadproduktionssamverkan och andra kostnadsbesparingar genom samverkan. 1 detlasammanhang borde också annonsbladens inverkan på dagstidningarnas ekonomiskasituation uppmärksammas. Vid översynen borde man också se över stödsystemetseffekter för de tidningar som inte får bidrag, främsi de störrestorstadstidningarna vilka har haft ökade svårigheler. Den översyn som riksdagensålunda har begärt bör nu komma lill stånd. En kommitté bör tillkallas förändamålet. Stödels effekter på och belydelse för tidningsföretagens ekonomiskasituation bör belysas. En allmän utgångspunkt för kommiiiéns arbete bör varasträvan alt stärka massmediernas frihet samt främja en mångfald pålidningsmarknaden som ger läsarna valfrihet och skapar möjligheter för enallsidig debatt och opinionsbildning. I övrigt bör utredningsarbetet vägledasav de uttalanden från somjag har redovisat. Kommitténbör utgå från att de eventuella förändringar i presstödet som kan bliresullalei av översynsarbetet skall rymmas inom ramen för begränsadeutgiftsökningar i förhållande till vad som f n. anvisas för slöd lilldagspressen över sialsbudgelen. Därvid bör kommittén särskilt belysamöjligheterna atl utforma bidragsreglerna så alt de stimulerar lill ökadproduktionssamverkan och andra kostnadsbesparingar genom samverkan saml även iövrigt befrämjar god hushållning. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt och förslag bör så långt möjligl föreligga senast den 1augusti 1978. Kommitténbör under sitt arbele samråda med massmediekoncentralions-ulredningen (Ju1974:13) och yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10) saml med delegaiionen förföretagens uppgiftslämnande. som uttalade, vara parlamentariskt sammansatt. Underutredningsarbetet bör samråd ske med berörda branschorganisationer. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet alltillkalla en kommitté med högst 8 ledamöier med uppdrag all göra en allmänöversyn över gällande bestämmelser för statligt stöd till dagspressen, atlutse en av ledamöterna atl vara ordförande, altbeslula om sakkunniga, experier, sekreterare och annal bilräde åt kommittén. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriver all ersältning till ledamot,sakkunnig, expert och sekrelerare skall utgå i form av dagarvode enligtkommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrivs, attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 175 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 2.Översyn av reglerna om beskattning av traktamenten, m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Kostnadsersättningsom ges till en person som på grund av sitt arbete måste resa uianför sinvanliga verksamhetsort är i princip skattepliktig vid inkomsttaxeringen. Avdragmedges för motsvarande kostnader. Bestämmelserna på detta område är emellenidolika utformade för inkomsttagare i offentlig och i privat tjänst. Resekostnadsersätlningaroch traktamenten i statlig eller skall regelmässigl inte tasupp som inläkl. I gengäld medges inte avdrag för kostnader som har avsetts blitäckta av ersättningen. Däremoi skall anställda i enskild ijänsl redovisaersäiiningar av delta slag vid taxeringen. Avdrag medges å andra sidan förkostnader som uppkommit på grund av tjänslere-san. 1fråga om traklamenlsersällning i enskild ijänsl finns schablonregler somunderlättar lillämpningen i praktiken. Sålunda skall de ökade levnadskostnadernapå grund av tjänsteresan anses ha uppgått till samma belopp som ersättningenfrån arbetsgivaren, dock högst till ett s.k. normalbelopp eller del därav.Riksskatteverket fastställer för varje kalenderår normalbelopp som motsvararhögsta dygnstraktamente enligt det allmänna resereglementet. De anvisningar omnormalbelopp m.m. som utger syftar till au åstadkommalikformighet vid laxeringen och är så avpassade all resullalei så långl möjligtskall bli detsamma som för anslällda i slallig ijänsl. Deersättningar som kan utgå i samband med ijänsteresa regleras pä olika säll. Förde offenUigt anställdas vidkommande gäller i huvudsak bestämmelserna i detallmänna resereglemenlet (1952:735) och lilläggsbestämmel-serna till detla(1952:736). För vissa arbetstagare i statlig ijänsl gäller bestämmelser sominlagils i kollektivavtal. För anställda i fierlalel kommuner gäller ellnormalresereglemente. Inom den privata sektorn finns likaså skildaersättningsnormer. I kollektivavtal kan sådana bestämmelser ha intagits, vissaföretag kan för särskilda löntagargmpper ha ulfärdal reseregle-menien osv.Resebesiämmelser återfinns även i vissa speciella författningar, såsom iarbelsmarknadskungörelsen (1966:368) eller i regler utfärdade avarbetsmarknadsstyrelsen. Denu nämnda ersättningsformerna uppvisar olikheter inte bara i fråga om storlekenav utgående ersättningar utan även i fråga om förulsäuningarna för altersättning skall utgå. De grundläggandeskattereglerna om ersättningar och avdragsrätt i samband med tjänsteresor är avgammalt datum. Ändringar har emellertid vid flera lillfällen vidtagits, främsiför all åsiadkomma förenklingar. Genom lagsiiftning (prop. 1963:120.BeU 1963:43. rskr 1963:294, SFS 1963:265) utsträcktes skattefriheten somtidigare gällt endasl för statliga traktamenten även till bl.a. kommunalatraktamenten. Skatteplikten för privata Iraklamenten behölls men reglema omavdrag förenklades genom lillkomslen av sysiemel med normalbelopp. (SFS 1963:266) förenklades bl.a. reglema om arbetsgivares skyldighet atl lämnakontrolluppgifter om irakiamentsersällningar. Genom lagsiiftning (prop. 1967:31, BeU 1967:19, rskr 1967:130, SFS 1967:109) lindrades uppgiftslämnandetytterligare genom alt skattemyndighet kunde ge arbetsgivare tillstånd Del II B:2 Skr 1978/79:103 176 attpå kontrolluppgift enbart anmärka att ersättning utgått. Föratl bl.a. undersöka i vad mån bestämmelserna om privata traktamenten kundeytterligare förenklas och närmas till vad som gällde inom del ställiga områdettillsattes en uiredning, Traklamentsbeskallningsut-redningen, som ävenfick i uppgifi alt söka förenkla reglerna om den uppgiftsskyldighei somsammanhänger med iraktamenlsbeskatiningen. Utredningen avgav år 1974betänkandet (SOU 1974:45) Samordnad irakla-mentsbeskaltning. I betänkandetföreslogs olika ålgärder för all bl.a. samordna avdragsmöjlighelerna för olikagrupper anslällda, nå fram lill mer rättvisande bedömning av kosinaderna isamband med tjänsteresor samt förenkla systemet. Meningarna inom ulredningenvar emellertid starkt delade och betänkandet remissbehandlades inte. Ävenom de gällande skatlebestämmelserna för traktamenten m.m. förenklats vid fleratillfällen kvarstår att de i åtskilliga avseenden är svåra all hanlera ipraktiken. Antalet inkomsttagare som berörs av dem är stort, varförförenklingar är angelägna. uppkommer ett slorl antal ivister mellaninkomsttagare och taxeringsmyndigheter. I en del fall kan det också vara svårt förarbetsgivare och anställda atl i förväg avgöra hur kosinaderna i samband med entjänsteresa kan komma all bedömas skattemässigt. Även från kontrollsynpunktfinns problem inom detta område. Det är inte heller tillfredsställande atllöntagare kan komma alt behandlas olika beroende på vilken anslällning de har. Bestämmelsernabör därför ses över av en särskild kommiilé. Enutgångspunkt för kommitténs arbete bör vara att skallereglerna så långt möjligtskall vara neutrala i den meningen atl beskatlningsresultalet blir detsamma vidsamma slag av tjänsteresor. Förrättningens nalur bör alllså i princip varaavgörande och inte vem som företar tjänsteresan. Grundläggandeför de nuvarande reglerna inom området är principen att reseersättningar ochtraktamenten som utges av slalen och kommunerna inte utgör skattepliktiginläkt. Delta innebär alt vad som i skattelagstiftningens mening skall ansesutgöra avdragsgilla merkostnader fastläggs vid varje lidpunkt lill det somstaten och kommunerna som arbetsgivare beslutat medge som förmåner ål sinaanslällda. Det kan ifrågasättas om del är lämpligt atl för framliden bibehålladelta automatiska samband. De påtagliga prakliska fördelarna för såväl deanslällda som taxeringsmyndigheterna som skattefriheten för de statliga ochkommunala ersättningarna innebär utgör givetvis å ena sidan ell slarkl argumentföratt i huvudsak behålla nuvarande ordning. Å andra sidan kan del hävdas altdenna ordning i alltför hög grad låler beskattningen bli beroende av attreseersättningar och traktamenten inom den offentliga sektorn fastställsensidigt av arbetsgivaren. Det kan ifrågasättas om en sådan ordning numera ärlämplig. En uppgifi för kommittén bör alltså vara alt undersöka i vad mån dengällande principiella skillnaden i behandling av ersättning från offentligaresp. enskilda arbetsgivare bör behållas. Oavsetthur del nu nämnda problemel löses måste reglerna för framtiden ges ell sådaniinnehåll all skillnaderna i skallehänseende mellan olika löntagarkalegorierförsvinner. Även om skillnaderna f n. inte är alltför stora finns det likvälolikheter i de enskilda fallen som framstår som mindre tilltalande. Ett exempelhäipå utgör de olika sätten all beräkna anialei förrältningsdagar i fråga omoffentlig och prival ijänsl. Eit annal exempel avser möjligheterna atl fåkostnader i samband med övernattning beaktade och där den slalligl anställdebefinner sig i ell gynnsammare läge. 177 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 En annan uigångspunki bör vara att söka begränsa denskattemässiga hänsynen till kostnader i samband med tjänsteresor lill sådanaulgifter som kan sägas innebära en verklig fördyring för den ansiällde.Givetvis måsle även framtida regler vara schablonmässigt utformade i ganskabetydande omfattning. Varje tjänsteresa utanför den vanliga verksamhelsorlenmedför emellertid inte en sådan fördyring au avdrag måsle medges. Del kan t.ex.ifrågasättas i vad mån så är fallel vid endagsförrättningar. Detsamma gällerlångvariga bortavistelser där inkomsttagaren anpassat sina levnadsförhållandenså att han i praktiken kan sägas ha bosatt sig på den orl där han arbetar ochdärför inte behöver vidkännas nämnvärd fördyring av levnadskostnaden. En givenförutsättning föratt kostnader i samband med en ijänsteresa skall beaktasskattemässigt bör även i framliden vara alt resan sker utanför den vanligaverksamhetsorlen. Detta begrepp har emellertid inie en hell enlydig innebörd.Det har i viss mån preciserats i riksskatieverkets anvisningar men kan i avtaleller författningar ha en speciell innebörd. Bortsett från de kontrollproblemm.m. som delta föranleder, vartill jag strax återkommer, kan det ifrågasällasom inte begreppet kan ges en sådan utformning att del mera direkt anknyts lillsådana förhållanden som avgör huruvida särskild fördyring uppkommer eller inte. Översynen innefattar även frågor som hänger samman medtjänsteförrättningar ulomlands. Reglerna i denna del bör så långt möjligl varalika de som skall gälla vid förrättningar inom riket. Å andra sidan torde vissaavvikelser vara påkallade, bl.a. av kontrollskäl. Det är mycket angeläget att nya regler på förevarandeområde leder till så långt möjligt rättvisa och likformiga resultat. Samtidigtmåste reglerna emellertid vara enkla och bygga på schablonartade bedömningar.Man kan dock inte bortse från riskerna för missbmk. Inte sällan kanarbetsgivare och anställda ha ell gemensami iniresse av att söka föra överersättningar lill den avgifts- och skattefria sektorn genom atl beteckna beloppsom traktamente eller resekoslnadsersätlning. Kommittén bör undersöka om del ärmöjligt all skapa spärrar mot detla. Frågan hur en ersättning skall bedömas har även sambandmed förhållandet mellan preliminär och slutlig skatt. Om parterna bedömt enersältning som traktamente men della underkänns vid taxeringen kan detta ledatill att den anställde får en kännbar kvarstående skatt. Detta kan inträffatill följd av den nuvarande s.k. ivåårsregeln, som innebär att avdrag förkostnader i princip inte medges än . Om arbetsgivaren idessa fall betalat ul traktamenten och inte gjort avdrag förpreliminär skatt blir slutresultatet atl den anställde inkomstbeskatlas fördenuppburna ersätiningen men utan rätt lill avdrag. Förslag bör framläggas som sålångt möjligt minskar riskerna för sådana resultat. Åtgärder kan här la sikteinte bara på de bestämmelser som lillämpas vid taxeringen. Det bör ocksåövervägas om inte reglerna om avdrag för preliminär skall behöver ändras. Enskild arbetsgivare skall i kontrolluppgift ange utgivnatraktamenten och resekostnadsersättningar. Vissa undantag har gjorts för bl.a.mindre belopp. Dessulom kan skattechef ge tillstånd till inskränkningar iuppgiftsplikien. Även för framliden torde det vara nödvändigi med en ganskanoggrann redovisning eftersom arbetsgivarens kontrolluppgifter är den enda mergenerella kontrollmöjlighet som är praktiskt användbar. Den närmareulformningen av skyldigheten att lämna kontrolluppgift blir självfallet \2Riksdagen 1978/79. 1 saml Nr 103 Del II B:2 Skr 1978/79:103 178 beroendeav de ändringar som kommittén kommer att föreslå angående beskattningen avutgående ersättningar. Möjlighelema lill fortsatta förenklingar avuppgiftsplikien bör i görlig mån las till vara. Å andra sidan pekarerfarenheterna från lillämpningen av nu gällande regler på ett behov avförbättrad information från arbetsgivarna till skattemyndigheterna. 1 dettahänseende bör ulredningen samråda med delegaiionen för företagensuppgiftslämnande. Utredningsuppdragetinnefattar alltså en genomgripande översyn av beskattningsreglerna förtraktamenten och resekostnadsersätlningar. Hit hör även rätlen till avdrag förkoslnader i samband med resor utom verksam-heisorten då traktamente inteutgått. Del finns också en del närliggande frågor som kommittén bör varaoförhindrad all la upp. En sådan fråga gäller möjlighetema att få avdrag förökade levnadskostnader i sådana fall, där skaltskyldig har arbele på annan orlän där han och familjen är bosall. har här bifallit motionsvis framställdayrkanden om uiredning av denna fråga (SkU 1973:10, rskr 1973:60). Ellvissl samband föreligger också mellan de spörsmål jag nu har berört ochbeskattningen av olika slags reseförmåner som medges ulan au fråga är omtjänsteresor i vanlig mening. Jag avser här fria eller prisnedsaila resor somarbetsgivare, särskilt inom resesektorn, tillhandahåller anslällda ochuppdragstagare samt deras familjer. I vissa fall medges sådana reseförmåneräven då anställningsförhållande inte föreligger. F.n. är vissa sådana reseförmånerskaiiefria enligi en särskild beslämmelse i kommunalskatielagen (1928:370). Jaganser emellertid att rättviseskäl lalar för skattemässigt bör behandladessa förmåner efter samma principer som gäller för naturaförmåner i övrigt.Förmånerna bör alltså enligt min uppfattning göras skattepliktiga i den månderas värde är någorlunda betydande och möjligt atl faslställa medtillfredsställande säkerhet. Kommittén bör pröva även dessa frågor. Kommitténbör genom kontakter med myndigheler och med organisationer på arbetsmarknadeninhämta synpunkier på de nuvarande reglernas lillämpning. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag att regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet atltillkalla en kommitté med högst tre ledamöter med uppdrag all se över reglernaom beskattning av traktamenten m.m., attutse en av ledamöterna att vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat bilräde ål kommittén. Vidarehemsläller jag atl regeringen föreskriver altersältning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrivs, attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 179 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:3 3.Utredning om samverkan i fråga om statlig konsultverksamhet i utlandet m.m. Departemenischefen,statsrådet , anför. Undersenare år har såväl de statliga affärsverken som vissa statliga myndighetermött en ökad utländsk efterfrågan på konsullljänster av olika slag. Önskemålenom sådana tjänster har framförts företrädesvis av utvecklingsländer, men ävenav vissa industriländer. Affärsverken har i några fall bildat särskildadotterbolag för den utländska konsultverksamheten för att bl.a. åsiadkomma eneffeklivare förmedling av tjänsterna i fråga och därmed också ett bättreutnyttjande av de begränsade resurserna. bildadesefter beslul av ()(prop. 1967:168, SU 1967:197, rskr 1967:389). SWEDTEL är ett självsiändigi avteleverket ägt konsultföretag. Bolaget åtar sig alla lyper av konsulttjänslerinom telekommunikationsområdet. Dess verksamhei skall vara kosinadstäckandemen ej vinstgivande. Verksamheten är med någoi enstaka undanlag inriktad påutvecklingsländer. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) har under enföljd av år varil en belydande avnämare för SWEDTEL. Vissa år har SIDA-projektsvarat för inemot 15 96 av SWEDTEL:s omsättning. Inom domänverket bildadesår ett liknande konsultföretag för uppdrag inom skogsbruks- ochskogsindustriområdel. -(Swedforest) -ägs numera till 70 96 av domänverket och lill 30 96 av AB StatensSkogsindustrier. Swedforest ålar sig uppdrag på kommersiell basis såväl iSverige som utomlands. Dess utländska verksamhei är inte i samma utsträckningsom hos SWEDTEL inriktad på utvecklingsländer. Även Swedforest har dock ettomfatlande samarbele med SIDA. Etttredje konsultförelag, (SwedPo-wer), ägs lill55 96 av och lill 45 96 av tre icke-statliga företagmed verksamhei inom energiområdet. Bolaget har till uppgift atl tillhandahållatjänster åt utländska kraftförelag, företrädesvis i utvecklingsländer.Verksamheien drivs efter affärsmässiga principer. Även vissa myndigheleruianför affärsverkssektorn, däribland geologiska undersökning,, statens vägverk samt statensväg- och trafikinstitut, vilka lill en del arbetar på uppdragsbasis, har fåttförfrågningar från ullandel om konsullljänster. Det har i några fall avseitmycket omfattande projekt, vilka man från den enskilda myndighelens sida intehar selt sig i stånd atl engagera sig i. Vidarebör nämnas alt , som ägs till 100 96 av staten, genom ett helägtdotterbolag - - bedriver konsultverksamhetutomlands inom områdena adminislralionsulveckling, projektadminislraiion ochutbildning. Bolaget inriktar sig i första hand mol central statlig och kommunalverksamhei. Utbildningsområdetär ett annat område inom vilkel efterfrågan från ullandel på konsulttjänstereller teknisk assistans i annan form ökar kraftigt. En rad oljeexporterandeländer med vilka har ingått samarbetsavtal har framförl önskemål omutbildningsinsatser. Detla har föranlell tillskapandet av beredningen (U1975:05) för internationellt utbildningssamarbete. Del II B:3 Skr 1978/79:103 180 Beredningen,vars verksamhei har varit begränsad till vissa länder, tjänstgör i huvudsak somett kontakt- och förmedlingsorgan men har också lett planeringen av vissasiörre projekt. 1 syfte att bredda insatserna på della område föreslås i prop.1976/77:83 om exportfrämjande åtgärder avseende atl ett särskiltakiiebolag med slalligl delägarskap inrättas. Bolagets verksamhei somförutsätts bedrivas på affärsmässiga grunder, skall i ett försia skedekoncenireras lill export av utbildningstjänster. Även andra offentliga tjänsterskall dock kunna marknadsföras av bolaget. Utöver insatser riktade direkt till utvecklingsländertorde uppdrag i samarbete med SIDA eller i form av underleveranser till svenskaföretag med ullandsexport bli en väsentlig del av verksamheten. Somframgåti av min redovisning har del statliga engagemanget vad gällerkonsultverksamhet i utlandet utvecklats genom isolerade insatser på enskildaområden. Enligt min mening är tiden nu mogen atl undersöka förutsättningarnaför en samverkan vad gäller statens insatser på delta område. En sådanuiredning aviserades också i prop. 1976/77:125 (bil. 12 s. 63). Förändamålethören särskild utredare tillkallas. Dennes huvuduppgift bör vara atl analyseraföruisätiningarna för en samverkan av den konsultverksamhet som statenbedriver i utlandet i egen regi eller genom hel- eller delägda bolag och attlämna förslag lill lämpliga ålgärder. En utgångspunkt bör härvid vara attåtgärderna i första hand skall syfta lill alt öka exporten av konsulttjänsterfrån de statliga affärsverken och myndigheterna. En samverkan kan bidra härtillgenom bredare och mera aktiv marknadsföring av de kunskaper som finns inomaffärsverken, vissa statliga myndigheler och statsägda bolag. Den kan vidareunderiätta förmedlingen av större konsultuppdrag som spänner över fleraspecialområden. Slutligen bör även möjligheterna alt uppnå samordningsvinstergenom en förenklad administration beakias. Verksamheien förutsätts bedrivas medkrav på lönsamhet. Utvecklingsländernablir sannolikt den vikligaste avnämargruppen för den statligakonsultverksamheten. Den starkt växande efterfrågan på konsulttjänster frånutvecklingsländer som ej är mottagare av svenskl utvecklingsbistånd - i förstahand de oljeexporterande länderna - bör möjliggöra betydande insaiser.Uppdragen från dessa länder är dessutom ofta av sådan karaktär atl de inteenbart får effekter i konsultledel utan även på vamexport ellerentreprenadverksamhet. I länder som är mottagare av svenskl bistånd tordeuppdrag från SIDA, för vilka ersättning utgår med svenska bistånds-medel kommaatt uigöra en vikiig del av verksamheien. Jagfinner det naturiigt atl en bedömning av samverkan på konsultområdet tar sinutgångspunkt i affärsverkssektorn efiersom förelag med relativt likartadinriktning och struktur redan har bildals av vissa affärsverk. Utredaren börpröva lämpligheten av och förutsättningarna för en samordning av affärsverkensexportinriktade konsultverksamhet. I detla sammanhang bör även StatskonsultInternational AB:s konsultverksamhet beakias. Utredaren bör vidare göra engenomgång av de exportinriktade konsultverksamheter som bedrivs vid övrigamyndigheter. Därefter bör formerna för samverkan prövas. Omutredaren - mot bakgrund av de angivna förutsättningarna - finner atlövervägande skäl talar fören ökad samordning av del statliga engagemanget vadgäller export av konsulttjänster bör förslag lämnas till olika organisatoriskalösningar. Vad gäller organisationen på affärsverksplanet bör utredaren som ettalternativ överväga lämpliga former för en koncernbildning eller en 181 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:4 annankonstruktion som möjliggör ett effektivt tillvaratagande avsamord-ningsinlressel. Härvid bör, med utgångspunkt från nuvaiandeförhållanden, frågor som lämplig kapitalstorlek och ägarslruklur närmarebedömas.