prop · G203138 · 1978-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren ansåg alt det krävdes ylterligare några månaders arbeieför all etl lillräckligt genomarbetat underiag skulle kunna redovisas förregeringen. Eftersom något beslul i frågan inle behövdes, fannsenligt min mening skäl att utnyttja den ytterligare lid som stod lill budsgenom all uppskjuta slällningslagandel lill en särskild proposition. Underdenna lid slutfördes överbefälhavarens arbete med perspekiivplanens försia fas.Detla möjliggjorde alt flygplansfrågan nu kan belysas i ell mera långsiktigt försvarsekonomiskiperspekliv. Avde skäl som har nämnts uppdrog regeringen ätöverbefälhavaren att utreda de operativa och planeringsmässiga förulsäliningarnasaml att genom låta utreda de lekniska, ekonomiska och sysselsältningsmässigalörulsätiningarnu för en eventuell anskaffning av flygplan SK 38/A 38. Avuppdraget framgår att överbefälhavaren borde analysera de långsiktigaekonomiska följderna för försvarel i dess 1978/79:138 31 helhetav en anskaffning av flygplan SK 38/A 38 och ult de operutiva skillnudernamellan flygplunssyslcmcn SK 38/A 38 och A 20 bortlc belysas och värderas iolika ekonomiska alternativ. Vidure rrumgur utt bctlömningar UV den tekniskaoch ekonomisku säkerheten i genomlönindct uv cu ulicrnuiiv med flygplan SK 38/A38 borde göras med den förutsiiiiningen utt detta projekl inle skulle följas uvcu slridsflygplunssysicm som hell utvecklades i . Överbefälhavarenöverlämnade silt svar på regeringens uppdrag. Medutgångspunkt i regeringens uppdrag har överbefälhavaren beskrivit tvåhypotetiska eknomiska ramar för ulvecklingen efter perioden / 78-1981/82. högre ramen har förutsalls alt försvarsmakten vid varje försvarsbeslut fränår 1982 och fram lill tillförs ekonomiska resurser så att"köpkraften" behålls på samma nivä som försvarsbeslut. Detlahar förutsatts ske genom ramhöjningar som ger kompensation för pris- ochlöneökningar uiöver den allmänna prisutvecklingen enligt netloprisindex. I denlägre ramen har förutsalls atl kompensation uiöver netloprisindex förprisökningar på materiel, förnödenheter och Ijänsler inle erhålls. Däremoi harförutsatts kompensation för löneökningar utöver netloprisindex.Överbefälhavaren anser att en sädan ram medför en fortgående minskning avförsvarets "köpkraft" och innebär att försvarsmak-lens materielanskaffningpå lång sikt reduceras avsevärt. De ekonomiska fömlsällningarsom överbefälhavaren har mäsle enligl min mening fogas in i etl försvarsekonomiskioch försvarspolitiskt sammanhang. Verksamhelen i fred inom försvarsmakten harundersenareärrationaliserats i snabb takt. Omfattande organisationsförändringar hargenomförts. Etl flertal förband har lagts ned och andra kommer au läggas ned.Personalen har måst minskas i en takt av över 500 anställda . Trotsdelta har del inie varil möjligl au hell få ned kostnadsutvecklingen för den fredstidadriften inom försvarsmakten till samma nivå som ökningstakten i den allmännaprisnivån. Det var därför nödvändigl all höja försvarsramen i 1977 årsförsvarsbeslut, bl. a. i syfte atl undvika en fortlöpande minskning av denandel av försvarskosinaderna som går till ny materiel. Deframlida ekonomiska förulsäliningarna för del militära försvaret har närmareanalyserats inom . Därvid har förutsatts att del militäraförsvaret även i framliden erhåller kompensation för den allmännaprisutvecklingen enligl netloprisindex och au särskilda höjningar av försvaretsplaneringsram övervägs i samband med försvarsbesluten, öm man lar lill utgångspunktalt den nuvarande takten i rationaliseringar och personalminskningar inomförsvaret skulle kunna hällas fram lill , visar analysenatl försvarsramen i de framlida försvarsbesluten måste höjas med belopp somväsentligt kan bedömas översliga den höjning som vidtogs om den reella"köpkraften" skall kunna behållas inom 1978/79:138 32 maierielomrädei.För alt en ännu snabbare tukt skall bli möjlig i rationaliseringar ochpersonalminskningar krävs viisentliga omstruktureringar av verksamhelen inom huvudprodukiionsområdetLedning och förbandsverksambet. Denhögre ekonomiska ram som överbefälhavaren har utnyttjat i sin ulredning av aitackflygplansfråganfömlsälter att realinnehållet i den verksamhet som bedrivs inom försvarsmaktenvidmakthålls genom fortlöpande höjningar av försvarsramen vid de försvarsbeslutsom återstår under 1900-talel. 1 den lägre ekonomiska ramen har förutsattskompensation enbart för löneökningar uiöver netloprisindex. Den genomfördaanalysen tyder pä atl redan den lägre av överbefälhavarens båda ramar förulsätierhöjningar av försvarsramen vid de försvarsbeslut som återstår under 1900-ialeisom är av samma storleksordning som den som genomfördes försvarsbeslut. 1direktiven till den utredning som överbefälhavaren nu har redovisal angavs alten av förutsättningarna för att alternativet med flygplan SK 38/A 38 skullekunna övervägas var all tillfredsställande kosinadsälaganden från flyginduslrinssida kunde uppnås och au industrin utfäsle sig att avsätta stora egna resurserför civil verksamhet. För flygplan SK 38/A 38 finns bindande offerter bara förhuvuddelen av utvecklingsarbetet. Industrin har i särskild ordning anmält lillregeringen hur stora resurser man tänker avsätta för civil verksamhet.Resultatet är enligt min mening svårbedömbart. Flera av de redovisade projektenförutsätter enligl flyginduslrin slalliga ekonomiska garantier för atl de skallkunna genomföras. Några civila kontrakt som kan sägas belägga en väsenllig delav företagens utvecklings- och produktionsapparat finns inle redovisade. Fördet fall alt flygplan SK 38/A 38 inle kommer all ulvecklas saknas uttalandenfrån industrin om civil verksamhet. Närdel gäller projekl av del slag som del här är fräga om är osäkerheterna stora ifräga om kosinader och lekniska möjligheler alt genomföra projekten. Enligt minmening är det därför nödvändigl att förse kostnadsberäkningarna medsäkerhetsmarginaler uiöver dem som enligl praxis har lagts in i de redovisade koslnaderna.Även om man i likhel med överbefälhavaren utgår från de belopp som harpresenterats, pekar den analys som har gjorts inom pä att eltgenomförande av SK 38/A 38-projeklet kräver beiydande framlida ramhöjningar, ominte försvarsmakten omstruktureras kraftigt. a. skulle dettakunna leda till slarka ingrepp i den allmänna värnplikten och ifredsorganisationen. Enligl min bedömning är därför långsiktiga och omfattandeekonomiska åtaganden från statsmaklernas sida gentemot försvaret nödvändiga,om flygplan SK 38/A 38 skall få rum i en balanserad försvarsslrukiur. I detlasammanhang vill jag även peka på de konsekvenser som åtaganden av dennastorleksordning kan få för våra möjligheler att på lång sikt skaffa oss ettluftförsvar som är anpassat lill ulvecklingen i vår omvärld. Vid en samladbedömning kan jag inte finna del 1978/79:138 33 försvarbartall stalsmakterna binder sig för utt utvecklu ett projekl som kan komma attäventyra förutsättningarna för atl på läng sikt upprätthålla ett balanseratförsvar. Jag förordar därför atl del pågående arbetet med atl utveckla flygplanSK 38/A 38 avbryts. Överbefälhavarens ulredningtyder på alt också en anskaffning av sex divisioner av flygplan A 20 med den kvalitelsom överbefälhavaren har funnil önskvärd från operativa utgångspunkter skullemedföra problem när del gäller koslnaderna. Utredningen pekar också pä vissaproblem med ell sådant alternativ genom de osäkerheter som följer medomställningen av den del av flyginduslrin som bedriver utvecklingsarbete. Envidareutveckling av lill denna kvalitetsnivå börenligi min meningdärför inle komma i fråga. Det är därför nödvändigl all undersöka om någon formav vidareutvecklad kan fylla elt väsentligt operativt behov på engodtagbar ekonomisk nivä. Till dess atl della har klariagls bör visstutvecklingsarbete pä fortgå under /80. Ett flygplansom vidareutvecklas på dessa grunder bör enligt min mening ocksä ses i sambandmed frägan om det loiala antalel divisioner av som jag kommeratt beröra. Flygvapnethar behov av nya skolflygplan under senare delen av 1980-talei eller början av 1990-ialet.Del bör prövas om dessa flygplan också kan ges en beväpning sä att de kananvändas för vissa altackuppgifler. Alternativ som omfaltar anskaffning avsådana flygplan bör belysas i den fortsatta planeringen. Om svensk flyginduslrikan lämna konkurrenskraftiga erbjudanden på della område, anserjag attanskaffningen bör ske inom landel. Innan slällning kan tas tillfrågan om utveckling och anskaffning av nya flygplan måste överbefälhavarensplanering för perioden /81-1984/85, i vilken ersättning för atlacksyslemetskall ingå, föreligga och offerter från industrin inhämtas. Därvid är del nödvändiglatt inrikta anskaffningen så au den ryms inom del ekonomiska utrymme somöverbefälhavaren har redovisal för anskaffning av attack- och skolflygplan inomramen försvarsbeslut. Planeringen kommer också atl påverkas avvilka kostnads-åtaganden som kan erhållas från industrin för det antal Jaktviggensom återstår alt beställa. Hiuills har en anskaffning av åtta jaktdivisioneroch sex attackdivisioner planerats. Jag anser att alternativ med varierandeantal jaktdivisioner och attackdivisioner kan behöva övervägas i avsikt atlnedbringa kostnaderna. Skulledet visa sig alt koslnaderna för etl operativt godtagbart inhemsktflygplanssystem överstiger del disponibla utrymmet bör andra alternativövervägas. står i överensslämmelse med vad som har förordats av flygindustrikommittén.För atl behälla denna handlingsfrihet är del nödvändigl att utländska flygplansalternativstuderas parallelll med en vidareutveckling av . Jag delaröverbefälhavarens lidigare bedömning all del torde komma att finnas utländskaflygplan som uppfyller de operativa kraven vid den lidpunkl när en anskaffningskall ske. 1978/79:138 34 1den planering som överbefälhavaren genomför bör förslag till fortsall flygplansanskaffningingå. Möjlighelerna lill och konsekvenserna av ell anlal alternativ medvarierande antal Jaktviggendivisioner, divisioner med vidareutvecklade Jaktviggenoch divisioner med utländska flygplan bör granskas. Även olika alternativ lillanskaffning av beväpnade och obeväpnade skolflygplan skall vägas in i delavdelade ekonomiska utrymmet. Jag villi della sammanhang erinra om att luftförsvaret kommer all uigöra en vikligförutsättning för försvarels krigsavhållande förmåga. Del ankommer försvarskommittéalt granska allernaliva möjligheler lill anskaffning av jaktflygplan, luftvärnsroboiaroch andra luftförsvarskom-ponenleroch att lämna förslagom den framlidaavvägningen av luftförsvaret. Del är väsentligt all underlag las fram sombelyser i vilken omfattning inhemska utvecklings- och tillverkningsresurser kanulnyltjas vid anskaffningen av olika komponenter i det framlida luftförsvaret. Det avtalom beställning av de andra och tredje delserierna av som harträffats mellan och berörda industriföretag innebärvissa komplikationer, om flygplanen SK 38/A 38 eller B3LA inte ulvecklas. Trotsau ell beiydande ulredningsarbele har lagts ned pä alt granska de anskaffningsalternalivsom finns föreligger alltjämt siora osäkerheter. Till dessa hör brislerna i kosinadsunderlageiför alierntivet med flygplan A 20 och svårigheterna att värdera de samlade konsekvensernaav förändringar i industrins civila och militära verksamhei. Möjlighelerna gradvis övergång lill ulveckling och tillverkning av civila produkier utredsdessulom i annan ordning. De förhandlingar med berörda industriföretag som börföras om beställning av fortsatt ulvecklingsarbele på militära flygplan ochrobotar kompliceras av dessa förhållanden. Jag finnerdet därför lämpligt altdessa förhandlingar fortlöpande följs av flygmalerielberedningen inomförsvarsdepartementet. Vihar en organisation för ulveckling, produktion och drift av flygplanssystemsom i huvudsak är anpassad lill de flygplan som f n. ingår i försvarsmakten ochtill den metod för flygplansanskaffning som tillämpas. Beslutet alt inte ulvecklaoch tillverka flygplanen B3LA eller SK 38/A 38 medför all denna organisationbör omprövas och minskas. De resurser av olika slag som finns inom industrinoch försvarsmakten för underhåll av flygplanssystem påverkas försl på längresikt och är bl. a. beroende av vilka beslut om flygplansupphandling som kommeratt fattas . Strukturomvandlingenav de nödvändiga resurserna för ulveckling, produklion och drift avflygplanssystem bör påbörjas. Härvid är del, som flygindustrikommitténhar framhållit, nödvändigt atl resurserna inom industrin, förvaltningen och demilitära verkstäderna samordnas. Enligl min uppfattning kommerpersonalminskningar att bli nödvändiga innan en ny och lämpligt avvägdorganisation har uppnåtts. Förändringarna inom den statliga sektorn berörfrämst , , flygtekniskaförsöksanstalten och förenade fabriksverken. 1978/79:138 35 enligtmin mening vara möjligl alt uppnå erforderiig kompetens vid försvaretsmaterielverk till lägre kosinader och med mindre personal än vad som nuplaneras. Jag avser att ta initiativtill en ulredning om en sådan samordning av resursema som jag har nämnl.Jag vill i detia sammanhang anmäla all jag också avser all la upp frågan omrelationerna mellan och industrin i ett vidare perspekliv.Bl. a. bör belysas om nuvarande ordning för materielanskaffning är lämplig ochom förändringar i förenklande och kostnadsbesparande syfte kan göras. Ävenrollfördelningen mellan materielverket och industrin bör övervägas i dellasammanhang. Dessa frågor rör inte endasi anskaffningen av flygmateriel.Försvarels materielverk utreder också sin organisation med anledning avregeringens uppdrag lill överbefälhavaren angående försvarsmaktenscenirala ledning m. m. Resultatet av denna ulredning, som skall redovisas den Ijuni 1979, skall beaktas i det nyssnämnda arbelel. Regeringenhar lillkallat en delegation (1 1978:09) med uppdrag alt i samverkan medberörda företag och fackliga organisalioner undersöka möjligheterna för berördpersonal lill civil sysselsättning, både inom och utom flygindustrin. Delegationenskall i detta syfte försl la del av och analysera den inventering avmöjligheterna all utnyttja de flygindustriella resursema för civil verksamhetsom bedrivs inom de berörda industrikoncernerna. Delegationen skall därvidundersöka i vad mån slalliga insalser är nödvändiga och pröva de förslag som flygindustrikommitténhar lagl fram. Delegationens arbeie har inletts. Valelav anskaffningsalternaliv för attack- och skolflygplan har även slor betydelseför den svenska induslrins förmåga atl i framliden utveckla och tillverka merkvalificerade robolsystem än lätta pansarvärns- och luftvärns-robotar. I SK 38/A38-projektei, liksom i B3LA-projektel, ingick robot B 83 som var särskiltavsedd för dessa flygplan. En utveckling av denna robot skulle ha skapat vissaförutsättningar all i framliden ulveckla och tillverka kvalificerade robotarinom landel. Enligl min uppfattning är det önskvärt all inrikta en del av vår försvarsmaierielinduslrimot ulveckling och produktion av vissa av de mer kvalificerade robotar somplaneras ingå i försvarel. Som har anförts lidigare (prop. 1976/77:74 bil. I s.130) är en väl fungerande samordning mellan olika robotindusiriereit krav föralt framlida produktion skall kunna säkerställas. 1 detla sammanhang är delenligt min mening väsentligt atl granska i vilken utsträckning försvaretslångsikliga behov av robotar hell eller delvis kan täckas genom en inhemskutveckling och produklion som är ekonomisk försvarbar. Detta förutsätter enlångsiktig och samordnad planering av försvarsmaktens behov av robotar. Flygindustrikommitténkommer alt avge ell betänkande i denna fräga. Härutöver studeraröverbefälhavaren förutsätlningarna för en gemensam anskaffning vid svenskindustri av sjömälsrobotar för marinen och flygvapnet. Jag avser att återkommai dessa frågor . 1978/79:138 36 Minberäkning av det totala bemyndigande- och medelsbehovel framgår av sammanställningenöver beställningsbemyndiganden och betalningsmedel. Bemyndiganden och medel harberäknals på grundval av det alternativ i chefens för flygvapnet programplansom innehåller flygplan A 20. Vid ingången av /79 fanns sammanlaglca 945 milj. kr. i beställningsbemyndiganden som inle hade utnyttjats för atllägga ut beställningar. Jag räknar med atl det vid utgången av budgelärelkommer alt finnas outnyttjade bemyndiganden om ca 610 milj. kr. Dessa beställningsbemyndigandenkan enligl min mening planeras om för verksamheten under budgelårel 1979/80.Del loiala bemyndigandebehovet uppgår vid denna beräkning lill 320 milj. kr. Verksamhetenunder budgelårel 1979/80 planeras omfatta bl. a. följande. Förgemensamma lednings- och sirilförband fortsätter ulvecklingen av materiel till röriigaindikaiormm. Vidare påbörjas ulveckling av materiel för nya radarstationer ochför modifiering av radargruppcentraler. För atlackförbandenfortsätter ulvecklingen av lill ett flygplanssystem med altackuppgifler. Huvuddelenav bemyndigandena för gemensamma produktionsresurser utnyttjas för drift ochunderhåll av försöksplalser. Med uinyttjandeav de belopp som har tagits upp i sammanställningen blir bemyndigandeskuldenden 1 . Delta belopp bör emellertid jusieras medhänsyn lill den beräknade fördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren1978/79 och 1979/80. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30juni 1980 blir ca 1 600 milj. kr. Liksomlidigare bör det fä ankomma pä regeringen alt ta ställning till vilket utvecklingsarbetesom bör ske inom ramen för del besiällningsbemyndi-gande som kankomma all lämna. Jaghemställer att regeringen föreslär atl 1. bemyndiga regeringen alt medgeatt utvecklingsarbete för flygvapenförband får beställas inom en kostnadsram av320 , 2. till Flygvapenförband:Forskning och utveckling för /80 anvisa eU förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.