prop · G203183 · 1978-12-31 00:00:00 — Efiersom del emellertid är önskvärl all parierna i sädanl fall förslfär lillfälle atl själva förhandla om villkoren, vore del värdefullt med ell ullalande,ålminsione i förarbeiena. alt arrendenämnden har möjlighet all meddela "mellandom"i frågan om uppsägning för avflyttning och att det efter sädan mellandomankommer pä pari som vill ha ändring i villkoren all, om parterna inle kan komimaöverens, hänskjuta den tvislen lill artendenämnden inom viss ytterligare lid,förslagsvis innan den första artendeperioden gäll ut. Domänverkei: Verket delar kommitténs uppfattning atlåtskillig krilik kan riklas mot nuvarande ordning. Verkei finner detotillfredsställande all en pari mäste tillgripa medel som syftar till någotannat än vad parierna egenlligen avser i uppsägningsförfarandel. Likaså är del olillfredsslällande att tvistefrågornahälls svävande under lång lid även efter arrendels uigäng. Verket tillslyrkerinförandel av regeln i 9 kap. 10 aS försia slyckel om all uppsägande pari redani uppsägningshandlingen med bindande verkan klargör huruvida uppsägningenavser arrendeförhållandens upphörande eller endast ändring av villkoren. Däremotmotsätter sig verket den föreslagna preklusionsbeslämmelsen i 9 kap 10 aS andraslyckel innebärande all en annan uppsägningsgrund ej fär åberopas än den ellerde som anges i uppsägningshandlingen. En sädan regel kan leda lill rättsförlustför den part som antingen misstagit sig pä innehållei i 9 kap. 8§ andra stycketeller hell glömt atl ange någon grund men som ändå har befogad anledning atlsäga upp arrendet. Dessutom bör uppsägningen vara sä enkel och kortfattad som möjliglmed lanke på de svårigheler som kan uppsiä atl bevisa uppsägningens innehall omdel blir ivisi. Enligt verkets uppfattning räcker del atl jordägarensenast vid första inställelsen inför arrendenämnden tydligt måste ange grundenför sin talan. Beiräffande 9 kap. 7 § vill verket föreslå all paragrafenkompletteras med en iredje punkl av innehall all arrendalorns räll tillförlängning av arrendet upphör vid uigången av den arrendeperiod under vilken arrendalornfyller . Som molivering för della ändringsförslag vill verkei anföraföljande. Jordägaren skall inte lagligen tvingas att upplåta egendomtill arrendalorer som uppnått pensionsåldem. Erfarenheten visar att riskenfinns all en sådan egendom försämras genom all arrendalom inte orkar skötagården. Med den avsedda skrivningen i ulredningsförslagel har exempelvis en artendaiori. 80-årsäldem - för all gå lill ytterlighet - rätt lill föriäng- 1978/79:183 161 Del torde vara svårt för en jordägare all ulan slödi lagen vägra föriängning med skälei all "förulsäliningar för arrendalorn atlfullfölja artendeavialels villkor inle föreligger med hänsyn till arrendatornshöga älder". Det kan inte heller anses rimligt från allmän synpunkt aillill åren komna arrendatorer skall sitta kvar pä gårdarna, när ungdomar medgoda förutsättningar som jordbmkare söker efier lediga arrendegårdar. Arrendeär för mänga lösningen för atl fä bli jordbrukare pä grund av de höga kapilalkoslnadernavid förvärv av jordbmk. Enligt verkets uppfattning bör vidare 9 kap. 7§ sistameningen ändras till: "Vid nyteckning av arrendeavtal gäller förbehäll attarrenderätten icke skall vara förenad med rälien till föriängning om dengodkänts av arrendenämnden." Skälet för della ändringsförslag ärföljande. Vid nyieckning av konlrakl hindras jordägaren att tecknaavtal ulan besittningsskydd för arrendatom om inle arrendenämnden godkänt villkorel.Vid förlängning råder avtalsfrihet; är jordägaren och arrendalorn överens omalt rätl lill föriängning ej skall föreligga gäller villkorel. Vill inle arrendalorngä med på villkorel hänskjuter denne frågan till förhållande har missuppfattats av åtskilliga jordägare och arrendalorer. Lagtexienbör här göras lydligare än enligt ovanslående förslag. Tiden för hänskjutande av tvisl till arrendenämnd äralltför kort och kan leda till onödig rättsförlust för den pari som antingenglömmer lidsfristen eller saknar kännedom om regelns innehåll. 1 slället bör hänskjutandetill arrendenämnd göras senast vid arrendetidens utgång. Underlåter jordägarenalt hänskjuta tvislen till arrendenämnden blir han bunden för de tidigaregällande villkoren för nya avtalstiden. Enligt verkels uppfattning kan ettgenomförande av detta förslag få allvariiga konsekvenser. Det kan bl.a. få tillföljd att antalet onödiga arrendemål i arrendenämnden ökar. Mänga arrendatorersom i ell eller annal avseende har erinringar mot del nya koniraklsförslagel,men som i och för sig skulle vara villiga acceplera dessa - eventuellt efternågon mindre justering - kan komma att "ligga pä" förslagen i avvaklanpä all jordägaren innan tidsfristen utgår skall tvingas begära prövning avvillkoren hos arrendenämnden. Dessa arrendemål skulle med nuvarande regler endaslundantagsvis aktualiseras. Om någon tidsfrist under vilken tvist kan hänskjutaslill arrendenämnden överhuvud laget skall gälla bör denna enligt verketsbestämda uppfaUning utsträckas lill uigången av arrendeperioden, dvs. omfattatolv mänader från den dag uppsägningen senast kunnai göras. Det kan i och försig anses rimligt att villkoren för fortsall arrende är beslämda senast närarrendetiden Ulgår. Om skrivningen irols denna verkels invändning innehälleren bör den i nödfall minimeras lill älta månader. Den i 9 kap. 13 a § föreslagna uppsägningsliden från arrendatornssida anser verkei bör begränsas lill en ä Ivå månader. Dellaför alt göra det enklare för en ny arrendalor att teckna avtal utan onödig lidsuldräki.Jordägaren måsle ha rimlig lid på sig all utse ny arrendalor. : Del skallförsl konstateras, atl kommitténs förslag i denna del skulle om det görs tilllag, lillskapa en ytterst komplicerad procedur, som inte uppvägs av fördelar i molsvarandemån. Dessutom har förbundel funnil alt gällande uppsäg-ningssyslem fungerat ochfungerar någorlunda klanderfriti. Dock bör enligt förbundels uppfattningnuvarande regler snarasi kompletteras med en beslämmelse om sisla dag föravlämnande av avflyttningsmeddelande till 11 1978179. Prop.1978/79:183 162 All arrendelagsliftningen inle i likhet med hyreslagstiftningenredan har en sådan regel förefaller anmärkningsvärt. Om delta lillägg görs lillnu gällande uppsägningsregler, anser förbundel all nu gällande regler bör bibehållas. Kommittén riktar i betänkandet en del kritik mot avflyttningsmeddelande!.Främst är man kritisk mot den omständigheten atl arrendalorn ofta uppfattar ettavflyttningsmeddelande som alllför bryskt. Denna krilik undvikes emellertid,om man - som sker inom den ecklesiastika sektom - i avflyllningsmeddelandel gören förklaring av uppsägningssystemel. Avflyllningsmeddelandel blir givetvisnågot längre än vad lagen föreskriver. Del utgör emellertid för arrendatorn enbetydligt behagligare läsning än avflyttningsmeddelandet gör, om del endaslinnehåller vad lagen kräver av ett avflyttningsmeddelande. Kommittén föreslär (9 kap. 10 b§) all jordägaren, om han uppsaglarrendalorn till avflyttning eller ändring av villkor och överenskommelse inlekan näs, skall hänskjula tvislen lill arrendenämnden. Förbundel finner della belänkligl.Arrendatorn kan genom passivitet ivinga jordägaren att, ofta alldeles i onödan,anhängiggöra ett arrendeärende i arrendenämnden. Om kommitténs förslag genomförs bör bl.a. lagen om förvallningav kyrklig jord förses med bestämmelse om vem som skall anhängiggöra ett ärendehos arrendenämnden; pastorat, boställningsnämnd eller sliflsnämnd. Medgällande lagsliflning har någon regel härom inte varil erforderlig, efiersomdel nu alltid är arrendatorn som för tvisten till arrendenämnden. Enligtförslaget skulle det emellerlid näslan enbarl bli jordägaren. Vid ell genomförande av lagstiftningen bör det vidareanses lillfyllesl alt arrendalorn får tvä mänader på sig atl uppsäga avtalet omhan anser de av arrendenämnden faslslällda villkoren för betungande. : Som kommittén anger, har denuvarande uppsägningsreglerna stundom skapal irrilalion mellan parierna.Särskilt gäller detla det s.k. avflyllningsmeddelandel, som jordägaren måstedelge arrendatorn, även om jordägaren endast önskar en ändring av arrendevillkoren.Förbundel delar därför kommitténs uppfattning, all del redan i uppsägningen böranges, huruvida den avser arrendeförhållandets upphörande eller endasl ändringav villkoren och att man slopar avflyllningsmeddelandel. Likaså delar förbundelkommitténs uppfattning, atl en uppsägning för villkorsändring icke bör fäändras lill att avse avflyttning. Förbundel kan ej biträda kommitténs förslag att arrendalornäven i det fall han själv sagl upp och begäri förlängning pä ändrade villkorskall äga rält att frånträda arrendel om han skulle finna, atl de avarrendenämnden fastställda villkoren skulle bli aUtför betungande. En arrendalor,som vidlar en uppsägning och begär ändrade villkor, bör bli bunden av devillkor som arrendenämnden dä fastställer. Arrendatorn lika väl som jordägareni molsvarande fall mäste ta konsekvenserna av sill egel agerande. Enligt kommitténs uppfattning bör ingen av parterna kunnabindas vid nya villkor eller annan oförmånlig påföljd enbarl av det skälet, atthan underiåter atl vidta viss åtgärd. 1 konsekvens härmed föreslår kommittén,alt del skall äligga den part som önskar ändring i beslående arrendeförhållandeall hänskjuta ev. tvist till arrendenämnden. Förslaget kan vid ell förstapåseende synas prakliskl, men kommer eniigt förbundels uppfattning iverkligheten att medföra en slark ökning av antalet arrendenämndsärenden. I molsatslill de nuvarande reglerna, där arrendalorn måste la siällning lill om hanskall vända sig till arrendenämnden eller ej, kommer 1978/79:183 163 arrendalorn, om förslagei genomföres, att kunna förhållasig hell passiv och avvakia jordägarens ställningstagande. Jordägare kommersålunda alt i många fall bli tvungna att vända sig lill fä arrendatorn alt taga ställning till jordägarenskontraktsförslag. Detta är olämpligt. Det bör äligga arrendalorn alt hänskjuta tvislentill arrendenämnden om han ej acceplerar jordägarens villkor för en förlängningeller ej acceplerar all avflytta. I konsekvens därmed bör, i del fall arrendatornsäger upp avtalet och begär ändring av villkoren, jordägaren vara skyldig att hänskjulaivislen till arrendenämndens prövning om han ej acceplerar de av arrendatornuppställda villkoren. Förbundetanser det olämpligt alt jordägaren vid uppsägning för arrendets upphörande åläggesatt redan i uppsägningen slutligen precisera grunden för sin vägran atlförlänga arrendel. 1 och för sig är del angeläget alt grunden för vägran tillförlängning preciseras möjligt, men mot della önskemal slär det faklum atlett sädanl krav i hög grad komplicerar konlaklerna mellan jordägare och arrendalor.Del kan tvinga jordägarna till noggranna överväganden och utredningar med bilrädeav olika slags expertis redan i samband med uppsägningen. Detla är olämpligt.Lagstiftningen bör syfta till att underlätta och förenkla kontakterna mellanjordägare och arrendalor. Man bör även undvika att rätlslillämpningen blirberoende av vad parterna uppfattar som formalileler. Därför bör del även efteruppsägningen finnas möjligheler för jordägaren att ytteriigare preciseragrunderna för sin vägran atl förlänga arrendet. Delta är lämpligt även medhänsyn lill all kravel pä ett fullsländigl angivande av grunderna redan isamband med uppsägningen kan skapa onödiga motsättningar mellan jordägare och arrendator. Enligt kommitténs förslag äger arrendatorn räll att sägaupp arrendet inom fyra mänader, om han vid tvist om förlängning finner alt defastställda villkoren är alllför betungande. Förbundet anser att en sä långbetänkelid medför alllför siora olägenheier för jordägaren. Då ivislen om enförlängning regelmässigt förenas med överväganden angående de framlidavillkoren för forisatt arrende, bör arrendalorns belänketid ulan olägenheterkunna förkortas lill tvä månader. Även den föreslagna tidsfristen för hänskjutande av tvistom ändring av villkoren bör förkortas. Den föreslagna lidsfrislen - sex månader- är alltför läng. 7 Följdändringar beträlTande bostadsarrende ochfiskearrende Domslolsverkel: Enligt kommitténs uppfattning bör deföreslagna nya reglerna beträffande andra arrendevillkor än arrendeavgiften,dödsbos besittningsskydd och uppsägningsförfarandel även ha giltighet för bosladsarrendeoch fiskearrende. Kommittén föreslår därför all molsvarande ändringar börgenomföras för dessa arrendeformer. instämmer i della. ocksä föreslagit ändringar vad gäller jordägares räll till självinirädevid jordbmksarrende. De tungt vägande sociala och ekonomiska skäl som därvid anförislorde i viss utsträckning även gälla fiskearrendatorer. Kommittén har emellerlidinte behandlal frågan om fastighetsägarens rätl till själviniräde vidfiskearrenden. Domslolsverkel utgår från all den frågan las upp i kommitténs slulbelänkande. Prop.1978/79:183 164 I försia siycket föreslås all uppsägning alllid skall skeför all ändrade villkor skall gälla för fortsatt arrende. Avtal som saknarbesittningsskydd kan emellertid endasl sägas upp för avflyttning (nämndens yllrandeandra slyckel under 9 kap. 10 §), även om jordägaren endast fordrar ändradevillkor. Molsvarande regel för jordbruksarrende i 9 kap. 3 S har ocksäföreslagils uttryckligen bli begränsad lill arrenden med räll lill förlängning.Av samma skäl bör del därför även i 10 kap. 3 S anges all uppsägning förvillkorsändring skall ske vid artende som är förenat med räll lill föriängningenligi 10 kap. 5 och 6 S§. föreslär all i iredje slyckel uttrycket"fastställs" ändras till "bestäms" av skäl som nämnden angettunder 9 kap. 3 S. I fräga om försia och andra styckena hänvisas lill vadarrendenämnden uttalat under rubriken i sisla siycketoch under rubriken . 1 fräga om iredje slyckel hänvisas lill vad nämnden ullalalunder rubri ken "Dödsbos besittningsskydd".- De föreslagna ändringarna i lagen (1957:390) omfiskearrenden innebär en anpassning lill ändringarna i JB. Arrendenämndenhänvisar lill sina uttalanden i dessa delar. Lanibriiksslyrelsen: Lantbruksstyrelsen delar kommitténsuppfattning alt del är angelägel med sä långt möjligl enhetliga regler för deolika artendeformerna. När det gäller dödsbos besittningsskydd vid bostadsarrendeär lantbruksslyrelsen iveksam till om det finns skäl all ge samma skydd som vidjordbruksarrende. Där rör det sig vanligen om en familj som är beroende avarrendet för sin försörjning. En längre lid för avveckling kan dä varamotiverad. Vid bosladsarrende är siluaiionen mera likarlad den som gäller vidvanlig hyresupplåleise. De olägenheter som rent allmänt är förknippade meddödsbon som nylljanderältshavare m.m. synes här vara starkare än behovei av ellökat besittningsskydd. Fiskerisiyrdsen: De av arrendelagskommittén föreslagnaändringarna i lagen (1957:390) om fiskearrenden är närmasi konsekvensändringar lillföljd av revideringen av reglerna om jordbruksarrende. Kommittén har inle gällin på i vilken omfallning lagen lillämpas. Fiskerisiyrelsen anser all en sädanundersökning hade varil av värde. Styrelsen ser dock ingen anledning all molsäilasig de nu föreslagna ändringarna i fiskearrendelagen. Styrelsen erinrar i sammanhangei om att 1973 ärsfiskevattensutredning i sitl belänkande (Ds Jo 1976:6) Fiskevärdsområdenföreslagit vissa ändringar i fiskearrendelagen, innebärande i huvudsak altdenna skulle bli lillämplig också pä upplåtelser till annal ändamål änyrkesfiske. Styrelsen fann i yttrande till statsrådet och chefen förjordbruksdepartementet all syftet med ändringsförslagel, nämligen att ge möjlighellill en mer långsiklig fiskevårdsplanering, var beaklansvärt. Enligt styrelsensmening hörde denna fräga dock inte främst hemma i fiskearrendelagen bordeövervägas ytteriigare vid ulredningens fortsatta översyn av fiskelagsliflningen. Kommitténs förslag till ändringar i jordabalken inverkarindirekt pä de artendesilualioner som avses i 25 § lagen (1950:596) om rätt lillfiske. Ulöver della påpekande avslår fiskerisiyrelsen från all yllra sig över förslageii övrigi. Prop.1978/79:183 165 Domänverkei: Domänverkei biiräder kommitténs förslag beiräffandeavgiftens beslämmande vid förlängning av boslads- och fiskearrende. Av domänverkeiföreslagna övriga ändringar skall gälla även för boslads- och fiskearrende. Lånsslyrelsen i : På de skäl fiskenämndeni anförl finner all komplettering av 5 § lagenom fiskearrenden bör övervägas sä all vad kommittén föreslagil beiräffandejordägarens själviniräde vid jordbruksarrende äger lillämpning även påfiskearrenden. FIskenäinnden i : Kommittén har vidändringen av fiskerällslagen eftersträvat alt sä långt som möjligt skapaenhetliga regler för jordbruks- resp. fiskearrenden. Arrendelagskommitién synes dock i ell väsentligt avseendeha stannat för olika regler för jordbruks- resp. fiskearrenden. Kommitténföreslår att jordägarens rätt till självinträde skall underkastas särskildprövning men har icke föreslagit molsvarande bestämmelser för fiskearrenden.Fiskenämnden anser för sin del att det finns behov av en sådan regel även föravtal om fiskearrende. Investeringarna i utrustning för fiske i enskilt ärsom regel belydande. I mänga fall är uiruslningen därjämle anpassad för detspeciella fiskevaiinei och har begränsad användbarhet pä andra vallenområden.Vid prövningen av ärenden om ägarens själviniräde bör hänsyn tas till förutsättningarnaall bibehålla eller åstadkomma ell ralionelll uinyttjande av fastighetensfiske. Drastiska personliga eller sociala omställningar bör begränsas även vidfiskearrende. tillstyrker de av arrendelagskommitténföreslagna ändringarna av fiskearrendelagen. Vidare vill nämnden föreslå, atl5 § fiskearrendelagen kompletteras med en beslämmelse som möjliggör en skäligprövning av ärenden rörande fiskerätlsägares räll till självinträde. LRF: Vad LRF anförl beiräffande andra villkor än arrendeavgifien,dödsbos besittningsskydd och uppsägningsförfarandel har samma giltighet förbostadsarrende och fiskearrende. Härutöver föranleder vad kommittén i dessaavseenden anfört ej några erinringar. och fritidsbyar:Förbundet har ingen erinran mol de delar av ulredningens förslag som gäller bosladsarrende. Advokaisamfundei: De erinringar som samfundel har framförtrörande de föreslagna ändringarna av reglerna om jordbruksarrende gäller itillämpliga delar också de ändringar som föreslås i fråga om bosladsarrendeoch fiskearrende. Enligt kommitténs förslag har 10 kap. 6 § JB inte ändrats isak och skulle därför egenlligen inle föranleda något yttrande. Det bör dockpåpekas alt 6 § första stycket andra meningen felaktigt ger intrycket atl arrendatomhar bevisbördan. fiskares rik.sförbund: Kommitténs förslag syftartill att ge arrendalorerna - bäde inom jordbruk och fiske - en starkarerättslig ställning. Kommittén anför således beträffande andra arrendevillkor änarrendeavgiften, dödsbos besittningsskydd och uppsägningsförfarandel att de iallt väsentligt har samma giltighet bl.a. för fiskearrende. Kommittén föreslårdärför motsvarande ändringar i bestämmelserna om denna arrendeform.Riksförbundet har inte kunnat tolka kommitténs förslag på annat sätt än att deovan tre nämnda avsnitten inte blir föremål för ändring i fiskearrendelagen. Det synes oss inle finnas någon anledning att ej tillämpasamma bestäm- Prop.1978/79:183 166 melser för dödsbos besittningsskydd och uppsägningsförfarandegällande fiskearrenden. Denna lyp av arrende bör i dessa fall få sammagiltighet som utredningen föreslagit beiräffande jordbruksarrende. Beiräffande arrendeavgifien vid förlängning av en yrkesfiskeupplätelseär del krav att prisel besläms med hänsyn lill arrendevallnels normala avkaslningoch inle lill radande marknadsförhållande, dvs. molsvarande lillämpning somföreslås för jordbruksarrende. Vi vill här påpeka att från insjöfiskarna har del iskrivelse påpekais lill fiskevalienuiredning konkurrensenom arrendevallen mellan yrkes- och fritidsfiskel. 1 dagens läge är del omöjligl för en förvärvsfiskare allbjuda över de summor som i.ex. en sporlfiskeklubb är beredd all belala för ellfiskearrende. yrkesfiskearrende kan på sikl i likhet med ettarrendejordbruk inle bära en siörre arrendekoslnad än vad en normal avkaslningger. Med hänsyn lill all efterfrägan pä sportfiskevallen är sior har del emellerlidinneburil en icke oväsenllig uppräkning av priserna för altrakliva , som inleslår i relalion lill värdet av fiskets avkaslning. Frän inlandsfiskare har inkommit ett särskiltyttrande där man anför atl förvärvsfiskel i länels inland och fjällområdenintar en särställning i förhållande till yrkesfisket i övriga landet, såväl sirukiurelllsom arrende- och upplålelsemässigi. Sammanfattningsvis vill riksförbundet del förbällradebesittningsskydd som föresläs gälla för jordbruksarrende i sin helhet börkunna överföras lill fiskearrendelagen i enlighel med vad som lidigare anförts. jlskevanenägare,förbund: Arrendevillkor. Denföreslagna ändringen innebär ingen nyordning och förbundel har ingen erinranmot vad kommittén föreslagit såsom lydelse av 5 § andra siycket lagen(1957:390) om fiskearrenden. föreslagit i dessaavseenden finner förbundet lämpligt. Reglerna bör bringa ordning i förfarandeloch lillskapa en bättre förutsättning för jämställdhet mellan parterna än vadnuvarande lagstiftning gör. Förbundet finner det tveksamt omkommitténs förslag i delta avseende undanröjer oklarhel i nuvarande rättsläge.Den föreslagna regeln anger ej på tydligl sätt under vilken lid som arrendalornsdödsbo skall fä besitta arrendestället. Frågan om dödsbos besittningsskydd ärnära sammankopplad med de efterlevandes möjlighel och rält alt överta arrendet.Förbundet finner med anledning härav och ovan angivna påpekande all siarka skälföreligger för att frågan om dödsbos besittningsskydd utreds ytterligare ochupptas till behandling gemensamt med frågan om de efterievandes möjlighel ochrätt att överta artendel. Med undanlag av frågan om besittningsskydd för arrendatornsdödsbo finner förbundet del lämpligi all omgående lagstifta i de delar somkommittén upptagit till behandling i förevarande delbetänkande. 8 Ikraftträdande m. m. 5v'ffl hovräll: Förslaget lill övergångsbestämmelserinnebär all de föreslagna bestämmelsema om begränsning av jordägarens rätl attåberopa självinträde kan lillämpas på avtal, som ingåttsunder 1978/79:183 167 den nuvarande lagens gilligheistid. Oavsett vilkenuppfattning man har om behovet av nya besiämmelser, exempelvis om jordägarens rältlill själviniräde, har några omsländigheier inle framkommil som lalar för altde nya beslämmelserna börgälla redan under nu löpande arrendeperiod. Kommiiiénanför inte heller nägra särskilda omsländigheier för delta avsieg frän radandelagstiftningspraxis. Hovrällen anser all man i likhel med vad som varit regelvid tidigare arrendereformer under detta sekel bör upprätthålla principen allnya civilräUsiiga besiämmelser skall reserveras för - föruiom nya avial - avialsom förlängs pä grund av underiåtelse all efter ikraftirädandei uppsägaavtalet. i : Enligt punkt 2 i förslagetskall ändringarna gälla även för avtal som träffats före lagensikraftträdande. Mol della förslag finns ingen erinran all göra ulom i fråga om jordbmksarrendalornsökade besittningsskydd i fall av själviniräde. Även om kommitténs förslag i denna del är angelägen finnsdet anledning atl ifrågasätta förslaget. Möjligen kan en lösning av problemetske enligt de grunder som kommii lill uitryck i 41 § andra stycket lagen(1970:995) om införande av nya jordabalken, dvs. atl jordägaren ges rätl altinom viss lid begära förklaring hos arrendenämnden alt nuvarande bestämmelserskall lillämpas. i : Förslagei bryier mot en principsom eljesl bmkat tillämpas vid ikraftirädandei av ny lagsliflning, nämligen atlden äldre regleringen bör gälla lill dess parterna efter uppsägning harmöjlighet all fråniräda avtalet. Om parterna ingått eil avtal under föruisättningalt vissa regler gäller för deras avtalsförhållande, kan uppenbarligen ändraderegler rubba förulsäuningarna för avlalel.