prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Med indirekta effekter avsesde effekter som förändringarna i de olika delposterna i den offentliga sektornsinkomster och utgifter ger upphov till via hushällens och företagens efterfrågan.Exempelvis betraktas den stimulerande effekt som ökade transfereringar lillhushållen har på bruttonationalprodukten som en indirekt effekt. Likasåbetraktas den åtstramande effekt som ökade skatter har som en indirekt effekt. Statens inkomster ochutgifter påverkas ibland med en tidsmässig eftersläpning i förhällande lill deekonomisk-politiska åtgärdernas verkliga produktionsmässiga effekt. Del gällerexempelvis investeringsavdraget för maskin- och byggnadsinvesteringar. Detstimulerar produktionen under det år avdraget gäller men minskar statensskatteinkomster först . Med den teknik som haranvänts vid effektberäkning-ama skulle den stimulerande effekten ha redovisatsnär statsinkomsterna minskar. De statliga stimulerande åtgärderna som är avdenna karaktär är särskilt stora 1976- 1979. Därför har fr. o. m. denpreliminära nationalbudgeten 1977 etl försök gjorts alt på särskilt sätt grovtuppskatta effekten av vissa ekonomisk-politiska åtgärder och fördela denna itiden så att den redovisas för den period när produktionen påverkas. Del gällerlagerstöd och \\ssa invesleringsstimulerande åtgärder. Förändringar i olikadelposter av de offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekter påsamhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a. de marginellakonsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen hänsyn lill deltaförhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger således bedömningar avdels importbenägenheterna för privat konsumtion samt för offentlig konsumtionoch investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet för olika slagsinkomster. Det aktuellakonjunkturläget liksom även eflerfrågeökningarnas sammansättning påvekar demarginella importbenägenheternas storlek. och 1978 har denmarginella importbenägenhelen för privat konsumtion antagits vara något lägreän . Orsaken är nedskrivningen av den svenska kronan somgjort importerade konsumtionsvaror 1978/79:100 160 Tabell 8:6 Finanspolitiskaeffekter 1974-1979 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt -0,2 direkt effekt indirekta effekter totalt -0,7 0,7 -1,8 -1,1 -0,2 ' Inkl. allmännapensionsfonden. Källa: Ekonomidepartementet, relativt sett dyrare, och alt den privatakonsumtionen minskat realt sett. Den marginella importbenägenheten har därförsatts till 0,3 1977 och 0,25 1978. är osäkerheten betydande men dettorde vara rimligt att mot denna bakgrund räkna med en högre importbenägenhetän under 1977 och 1978.T modellberäkningarna har sålunda den marginellaimportbenägenheten för privat konsumtion förutsatts uppgå till 0,35.Importbenägenheterna för offentlig konsumtion och investeringar haruppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet för1979 har i likhet med tidigare beräkningar förutsatts vara 0,7. Sålunda byggerresultaten i tabell 8;6 på alt konsumtionsbenägenheten uppgår till 0,7 ävenunder 1977 och 1978. Under dessa år skulle den svaga utvecklingen av privatkonsumtion ha kunnat motivera en något högre marginell konsumtionsbenägenhet.För inkomster som härrör från permanenta transfereringar har konsumtionsbenägenhetenliksom tidigare antagits vara något högre än för andra inkomster. Med de antaganden om import- ochkonsumtionsbenägenheter som redovisats ovan erhålls ur modellen värden på ettantal multiplikatorer. Med tillämpning av dessa multiplikatorer kan den totalaeffekten av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet 1978 och 1979 påbruttonationalprodukten räknas fram. För några av de viktigaste variablernaredovisas multiplikatorerna nedan: -0,8 -0,9 ByggnadsinvesteringarMaskininvesteringar Offentligalöner Övrig offentlig konsumtion Permanenta transfereringar till hushållDirekta skatter Indirekta skatter Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 161 1 tabell 8:6 redovisasberäkningar över finanspolitiska effekter . Beräkningarnafram gjordes i anslutningtill de reviderade nationalbudgeterna 1975-1978. Den offentliga sektorn beräknasha haft en i avtagande grad expansiv effekt på samhällsekonomin . beräknas den offentliga sektorn ha haft en stimulerandeinverkan på ekonomin motsvarande av bruttonationalprodukten. Denexpansiva effekten kommer huvudsakligen fiån staten, medan kommunernas inverkani stort sett skulle ha varit neutral. Även under 1978 och 1979beräknas den offentliga verksamheten ha klart expansiva effekter pä ekonomin,vilket också återspeglas i det starkt minskade finansiella sparandel underdessa år. Liksom är det staten som väntas svara för huvuddelen avden expansiva effekten. kan denexpansiva effekten från staten till största delen hänföras till statensinkomstsida. Sammantaget sjunker statens inkomster av direkta skatter i realatermer främst via den tidigare nämnda skatteomläggningen1978. Även systemet för utbetalning av kommunalskaltemedel bidrog till alt dedirekta skatteinkomsterna blev lägre 1978 än 1977. Till följd av att denallmänna arbetsgivaravgiften avvecklats från den beräknas också deindirekta skatterna minska realt sett . Detta innebär enstimulerande effekt från statens inkomstsida som uppskattats till sammanlagtdrygt av bruttonationalprodukten. På utgiftssidan är det främsttransfereringarna till hushållen och de starkt ökade statligabyggnadsinvesteringarna som svarar för positiva bidrag. De uppskattningar som gjorts av effekterna frånvissa särskilda åtgärder tyder på att åtgärderna i stort sett neutraliserarvarandra . Å ena sidan resulterar invesleringsstimulerande åtgärder(fondfrisläpp, bidrag och avdrag för investeringar) och vissainduslripolitiska insatser en stimulerande effekt. Å andra sidan harlagerstödet en återhållande effekt på produktionen under1978. De till slor del med statliga bidrag uppbyggda lagren under 1975 och 1976medför nämligen att lagerneddragningen under påföljande år blir i motsvarandemän större. På samma sätt har även stödet till lagerhållning under 1977antagits ha en negativ effekt . väntasemellertid den positiva effekten av induslripolitiska åtgärder öka i omfattningfrån 1978, som de negativa effekterna av lagerslödet upphört.Inräknat effekten av de invesleringsstimulerande åtgärder som kommer att vara ikraft har de särskilda åtgärderna antagits innebära en stimulerandeinverkan motsvarande ca 0,av bruttonationalprodukten. Införandet avindexreglerade skatteskalor, sänkningen av mariginalskat-terna m. m. medför attstatens direkta skatteinkomster ökar obelyd-11 1978179.I saml. Prop.1978/79:100 162 ligt i reala termer. Vidare medverkar bl. a. höjningen avbarnomsorgsavgiften till att statens indirekta skatteinkomster ökar från1978 till 1979 realt sett. Den köpkraftsindragning som detta innebärmotverkas emellertid av expansion på utgiftssida, t. ex. av transfereringar till hushåll och företag. Vidare kan nämnas altde starkt ökande räntorna pä statsskulden innebär ett relativt stort inkomsttillskott för bl. a. hushållen. Sammantagetskulle därmed den expansiva effekten från staten ändock bli klart lägreunder 1979, , mot . Kommunernasskatteinkomster ökade som nämnts tidigare mycket kraftigt . Häravföljde en återhållande inverkan på ekonomin. väntas dock den totalaeffekten åter bli expansiv. Kommunernas direkta efterfrågan i form avkonsumtion och investeringar förutses svara för en expansiv effekt pånärmare . Till detta kommer en positiv indirekteffekt. Därmed skulle den kommunala verksamhetens positiva inverkan på ekonominuppgå till 1979. Inkl. effekternafrån socialförsäkringssektorn skulle den samlade offentliga sektornsverksamhet bidra till bruttonationalproduktens ökning med ca 3,5procentenheter av den totala ökningen på 5,. prägladeskreditmarknaden i stor utsträckning av statsbudgetens starkt likvidiserandeinverkan på samhällsekonomin. Utvecklingen för statens budgetunderskott, settöver löpande 12-månadersperiod, framgår av diagram 9: 1.1 syfte att begränsabudgetunderskottets likvidiserande effekt inriktades statsskuldspolitiken påatt i största möjliga mån föriägga finansieringen av budgetunderskottet tillmarknaden utanför banksystemet. Tack vare den påtagliga förbättringen avSveriges handels- och valutaläge var det möjligt att genom diskontosänkningarvidga marginalen mellan den korta och den långa räntan och därigenom förbättrastatens möjligheter till långfristig upplåning utanför banksystemet. 1 sammariktning verkade de placeringsrekommendationer som gavkapital-marknadsinstilulionerna. Till följd av atl den inhemska räntenivånsjönk relativt den utländska som den inhemska kredittillgången vargod minskade utlandsupplåningen. Diskontot ligger på 6,. Som framgår av diagram 9: 1 var statensupplåning utanför banksystemet betydande . Trots detta placeradeshuvuddelen av den ökade statsupplåningen i bankerna. Härigenom slog enbetydande del av budget-Diagram 9:1 Statens budgetunderskott 1976-1978Miljarder kr. 1976 Källa: , Diagram 9: 2 Penningmängden och bankernaslikvida tillgångar 1976-1978 \ \ \ \ \ \ / likvida tillgångar / s \ \ \ s \ s \ underskottet igenom på likviditeten i såvälsamhällsekonomin som banksystemet. fortsatte valutareserven att öka.Sammantaget resulterade de olika likviditetspåverkande faktorerna i enpåfallande snabb tillväxt i penningmängden och bankernas likvidatillgångar (diagram 9:2). Likviditetsutvecklingeni bankerna föranledde en successiv höjning av likviditetskraven i syfte atl hålla bankernas möjlighet till kreditexpansion under kontroll (diagram 9:3). Den starkalikviditetsutvecklingen i ekonomin fick ej några balans-rubbandekonsekvenser . Detta berodde dels på alt likviditeten ökade från enextremt låg nivå, dels på att den ekonomiska aktiviteten och kreditefterfråganvar låg (diagram 9: 4). Del är emellertid uppenbart att likvidiseringeninte kan tillålas fortsätta i nuvarande takt när aktivitetsnivån i ekonominstiger, om balansrubbningar skall kunna undvikas. Diagram 9: 3 Affärsbankernas likviditetskvoter1975-1978 Genomsnittligtöverskott för affärsbankssystemel under successiva 12-mänaders-perioder.Procent 1975 Källa: . Diagram 9:4 Bankernas utestående krediter tillandra ändamål än bostadsbyggande "\c/" /--s..'--------------- 1975 Källa: . Prop.1978/79:100 166 Som framgår av tabell 9:1 ökade penningmängden . mer under de tre första kvartalen 1978än 1977. Denna skillnad kan till stor del hänförastill statens finansiella transaktioner. Statens utgiftsöverskott var drygt 11miljarder kr. större än , som dess upplåning på deninhemska marknaden utanför bankerna var . Dessatransaktioners penningmängdsökande effekt blev alltså ca 9 miljarder kr.större än . Återstoden av densnabbare penningmängdsökningen under de tre första kvartalen 1978 kan nästanhelt hänföras till att valutareserven steg i ungefär samma takt som under1977, trots att den statliga upplåningen var . Dengrundläggande orsaken till denna förändring är det förbättradebytesbalanssaldot. Från utgången av november1977 till utgången av november 1978ökade penningmängden med ,vilket motsvarar . Det är avsevärt mer än den beräknade ökningen på mellan1977 och 1978 för bruttonationalprodukten i löpande priser. i ett längreperspektiv är 1977 1-3 kv. 1978 1-3 kV. Penningmängd, ökning: Statens upplåning i utlandet (ökning = -) bankerna (ökning = -) Medel på investeringskonto i (ökning = -) Bankernas utlåning till allmän- heten exkl. refinansiering i Bankernas fordringar på övriga Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 9: 5 Real likviditet 1967-1978 Index: 1967= 100 r'*» \» /i / \r» ' / Foktiik kvov \ Den realalikviditeten är definierad som kvoten mellan ett index för penningmängden ochett index för bruttonationalprodukten till löpande priser. Den realalikviditeten har en långsiktigt fallande trend. Ett försök att korrigera för desynbara utslagen av denna trend har gjorts därigenom att de faktiska årsvärdenauppjusterats med omkring 1/. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. den reala likviditetskvoten i ekonominemellertid fortfarande låg, vilket framgår av diagram 9: 5. Den övervägande delen av penningmängdenbestår av allmänhetens inlåning i bankerna. Av tabell 9: 2 framgår hur dentotala inlåningsökningen under de tre första kvartalen 1978 fördelar sig påolika sektorer. Tabell 9:2 Bankernas inlåning sektorvis1977-1978 Milj.kr., förändring Bankernaslikviditetsläge, tabell 9:3, fortsatte all lätta väsentligt under de förstamånaderna av 1978, varigenom skulden till minskades. Samtidigtplacerades en avsevärd del av likviditeten i skattkammarväxlar. Under vårenoch ledde säsongmönstret i statens budgelutveckling till enövergående försämring av bankernas likviditetsläge. Försvagningen var dockbetydligt lägre än 1977. Till följd av dettatillfälligt åtstramade likviditelsläge hos bankerna steg deras riksbankslån.Samtidigt minskade de sitt skattkammarväxelin-nehav samt tog upp kortfristigalån hos . Affärsbankernas innehav av statsobligationer ökadeväsentligt i samband med statens långfristigadubbelemission . och sensommaren steg bankernaslikviditet ånyo till följd av statens kraftiga likvidisering av marknaden.Härigenom avtog skulden till och . ägdestora placeringar i statsobligationer rum i samband med en förnyad statliglångfristig dubbelemission . Bankernas omfattande köp avstatsobligationer har medfört att de trots den mycket snabbalikviditetstillväxten, under större delen av året Tabell 9:3 Bankernaslikvida tillgångar 1976-1978 Statens upplåning i ullandel (ökning = -) Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -) Allmänhetens innehav avsedlar och mynt (ökning = -) Medel påinvesteringskonton i (ökning = -) Kassakvotsmedel i (ökning = -) Korta nettofordringar påspar- och Korta nettofordringar påaffärs- och föreningsbanker Korta nettofordringar påaffärs- och sparbanker fått hålla sig skuldsatta i för atlklara sin kassasiluation. Bankerna har således i viss utsträckning finansieratköpen av statsobligationer med upplåning i . Utlåningen på denorganiserade inhemska kreditmarknaden accelererade kraftigt under de treförsta kvartalen 1978 (tabell 9:4). 1 del närmaste hela uppgången kan hänföraslill statlig upplåning, medanföretagens upplåning var lägre. Affärsbankernas köp avstatsobligationer var mycket omfattande under de tre första kvartalen 1978 ochuppgick till . Utlåningen till övriga sektorer sjönkdäremot. Kredilgivningen lill bostadssektorn var drygt 700 milj. kr. lägre änunder de tre första kvartalen 1977. Bakom denna utvecklinglåg betydande avlyft av bostadsbyggnadskrediter särskilt under andra kvartalet1978. Härigenom sjönk affärsbankernas stock av uteståendebostadsbyggnadskrediter med 650 milj. kr. under de tre första kvartalen 1978,jämfört med en ökning på . Trotsbetydande köp av bostadsobligationer särskilt blev affärsbankernastotala kreditgivning lill bostadssektorn lägre under de tre första kvartalen1978 än 1977. Tabell 9:4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1977 och 1978 / -3 kv. Tabellen visarupplåningen på den organiserade kreditmarknaden i . Den innefattar ejupplåningen i utlandet. Dock ingår de krediter bankernarefinansierat i utlandet. Uppgifterna för näringslivet har beräknats residualt ochinnehåller även hushållens upplåning. Prop.1978/79:100 170 Enligt överenskommelse ombostadsfinansieringen 1978 förklarade sig affärsbankerna villiga att öka sitt netloinnehav avbosladsobligationer med ca 3 500 milj. kr. T.o.m. har innehavetökat med ca 3 600 milj. kr. Som framgår av tabell 9:5 sjönk även affärsbankernas övriga utlåning under de tre första kvartalen1978. Nedgången faller helt på företagssektorn och förklaras av förelagensdämpade kredileflerfrågan. Utlåningen till hushållssekiorn växte däremot irelativt snabb takt. Tabell 9:5 Affärsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 19761978 Summa övrig utlåning 8328 12929 10332 9082 %120 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Sparbankernas ochföreningsbankernas kreditgivning växte med . under de treförsta kvartalen 1978 till . Härav gick ca 400 milj. kr. Till skillnad från affärsbankerna var spar- ochföreningsbankernas utbetalningar av bostadsbyggnadskrediter större än avlyfienunder . Deras innehav av bostadsobligationer växte också. Enligtsina åtaganden gällande bostadsfinansieringen skulle sparbankerna under 1978öka sitt nettoinnehav av bosladsobligationer med ca 2000 milj. kr. ochföreningsbankerna med 350 milj. kr. Till och med november uppgick förvärvennetto till ca 1 800 milj. kr. resp.ca 250 milj. kr. 1 motsats till affärsbankerna ökade sparbankerna och föreningsbankernaunder de tre första kvartalen 1978 sin övriga utlåning. Särskilt markant varökningen för utlåningen tillhushållssektorn. De enskildaförsäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kreditmarknaden växtemed inte . t.o.m.september 1978 och uppgick till . Denna tillväxt var mycketkraftigare än och återspeglar bl. a. en konsolidering avförsäkringsbolagens finansiella ställning. Den ökade placeringskapaciteten gickhelt till en ökning av nettoinnehavetav obligationer, främst stats- och bosladsobligationer, som mer än fördubbladesunder de tre första kvartalen 1978. Försäkringsbolagens netloförvärv avbostadsobligationer uppgick till , vilketvar 300 milj. kr. mer än deras åtagande vid överenskommelsen ombostadsfinansieringen för . Trots företagens storautnyttjande av sin återlänerätl särskilt , växteallmänna pensionsfondens (de tre första fonderna) nettoplaceringar påkapitalmarknaden med drygt 600 milj. kr. under de tre första kvartalen 1978 ochuppgick till . Särskilt påtaglig var fondens förvärv avstatsobligationer medan obligationslångivningen lill företag sjönk.Placeringarna finansierades till stor del genom de stora banklån som fonden togupp under främst . AP-fonden företog således avsevärdaförplaceringar, vilket annoriunda uttryckt innebar att den gav lån till störrebelopp än som var tillgängligt i form av inflytande medel. 9.3 Den sektorvisa upplåningen Statens budgetunderskottuppgick till . underde tre första kvartalen 1978, vilket var . mer än under motsvarandeperiod 1977 och inemot . mer än (tabell 9: 6).Staten upptog under de tre första kvartalen 1977 och 1978 lån utomlands på 6,6resp. Mot bakgrund av bl. a. den förbättrade bytesbalansenupphörde i stort sett denna upplåning . Statensinhemska upplåning på marknaden utanför banksystemet var t.o.m. omfattande och närmade sig 9miljarder kr., vilket var ett parmiljarder kr. mera än 1977.Kapitalmarknadsinslitutionernas innehav av statliga obligationer kom härvidatt växa påtagligt. Statens upplåning i bankerna blev ändock betydande ochuppgick till . under de tre första kvartalen 1978. Det varsärskilt affärsbankernas obliga- Tabell 9:6 Statensbudgetutfall samt upplåningsformer 19761978 Budgelutfallet (nettoutgift = -) landet (ökn. landet (ökn. Anm. För att ernåöverensstämmelse mellan uppgifterna för statens upplåning och budgetutfallethar och statsverkets kassaförändringar dragits av från skattkammarväxlaroch korttidslån. Källor: och . Prop.1978/79:100 172 tionsinnehav som växte i snabb takt. Under sammaperiod 1977 uppvisade statens budgetunderskott, upplåning utom landet samt deninhemska upplåningen utanför bankerna en utveckling som ledde lill ell minskatinnehav av statspapper inom banksektorn. Statens emissionsvolymökade väsentligt under de tre första kvartalen 1978. Sålunda emitterades sexlångfristiga obligationslån, varav två dubbelemissioner, i juni och september.Dubbelemissionerna bestod av dels ell lån med räntejusleringsklausul dels ettulan. Klausulen innebar, all räntan skulle bindas till en period av högsl femår, varefter ränlejusiering skulle ske med ledning av då gällande ränta förlångfristiga statliga obligationslån. Sammanlagt tecknades på junilånen för ca6 miljarder kr. på lånet med räntejusleringsklausul. Påseptemberiånen tecknades för ca , varav runt 6 miljarder låg pålånet med räntejusleringsklausul. Till skillnad från de närmast föregående årenemitterades tre kortfristiga statslån 1978. Försäljningenhärav blev av ungefär samma omfattning som inlösen av korta lån eller ca 1,2miljarder kr. Även tre premielån emitterades . Kommunernas finansiellasparande - beräknat från löpande inkomster och utgiftsredovisningar - uppvisadeett kraftigt positivt omslag 1978 på . Tillgängligauppgifter över kommunernas finansiella tillgångar och skulder för antyder också en utveckling i denna riktning (tabell 9:7).Kommunernas nettoupplåning på den inhemska kreditmarknaden var liksom 1977relativt låg 1978. Under de tre första kvartalen 1978 översteg likafulltnyuilåningen till kommunerna amorteringar och inlösen av lån med 650 milj. kr.Under motsvarande period 1977 var amorteringarna ca 300 milj. kr. större ännyutlåningen (tabell 9:4). Kommunernas upplåning utomlands varav något lägreomfattning 1978 än 1977. Tabell 9:7 Kommunernasnnansiella sparande 1976-1978 Summa finansiella tillgångar(l) Upplåning på svensk kreditmarknad Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) Källor: ochstatistiska centralbyrån. Den kraftiga förbättringen i kommunernasfinansiella sparande 1978 - som försiggick vid i stort sett oförändradregistrerad upplåning - innebar en påtaglig likvidiielsförbättring inomsektorn. t.o.m. ökade kommunernasbanktillgodohavanden med . mer än 1977(tabell 9: 2). Färdigställandet avlägenheter var lägre 1978 än 1977 eller 54 500. ökadeigångsättningen av bostäder med eller ca 5 000 lägenheter till 58000.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökning blev därmed kraftig ellernärmare . Investeringarnas motsvarande värdemässiga ökning uppgick tilldrygt och behovet av bostadsbyggnads-krediter växte således betydligt 1978.Samtidigt ökade bostadsinstitutens emissionsaktivitet kraftigt. Sålundatecknades obligationslån för . under perioden januari-oktober1978 mot för , 1977. Parallellt härmed blevavlyften av utestående bostadsbyggnadskrediter i motsvarande grad större vidsamma periodjämförelse. Härigenom kunde sålunda bankernas utbetalningar avbostadsbyggnadskrediter brutto bli . större än sammaperiod föregående år, eller . Som framgår av tabell 9:8 expanderade bostadssektorns nettoupplåning på kreditmarknaden med 1,5miljarder kr. under de tre första kvartalen 1978 till . Detinnebar framför allt att bostadssektorns långfristiga nettoupplåning ökadeväsentligt eller med . Det var i synnerhet affärsbankerna ochförsäkringsbolagen, som förelog omfattande netloförvärv avbostadsobligationer. Bankernas och de enskilda och offentligaförsäkringsinrätlningarnas åtagande angående förvärv av hypoteksobligationerenligt överenskommelsen om bostadsfinansieringen 1978 förefaller mer än väl hauppfyllts, totalt sett. Tabell 9:8 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden 19761978 1977 1-3 kV. Direkta lån från bankerna Lån från enskilda och offentliga Prop.1978/79:100 174 Tabell 9:9 Näringslivets upplåning på kreditmarknaden1976-1978 1977 1-3 kv. 1978 1-3 kv. Upplåning hos övriga kredit- Enligt tabell 9: 9kom utlåningen på den inhemska kreditmarknaden till den privatasektorn, som i tabellen kallas näringslivet, att minska med 1,7 miljarder kr.under de tre första kvartalen 1978 till19 miljarder kr. Det var särskilt affärsbankernas lån till sektorn, som sjönk snabbt eller med . I "näringslivet"innefattas emellertid alla lån tillföretag och hushåll bortsett från delån som redovisas under bostadssektorn. Av tabell 9:5 framgår, atl den sjunkande takten iaffärsbankernas övrigutlåning motsvaradeen speciellt kraftig utlåningsminskning till företagen, medan utlåningen till hushållen ökade. Den svagaefterfrågan på krediter frånföretagens sida resulterade i en för sektorn lägre inhemsk upplåning detta år jämfört med . Samtidigtväxte emellertid statens utlåning till företagen betydligt. utnyttjade intede svenska import- och exportföretagen i lika slor utsträckning som tidigarehandelskrediter i utlandet, vilketledde till ett visst kortkapitalutflöde. Vidare var företagenslångsiktiga upplåning utomlands lägre 1978 än 1977. Bakgrunden var bl.