prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidbedömning av frågan i vilka fall principen om handlingsoffentlighet bör gällaär behovet av sekreless på en ellerannan punkt inte alllid avgörande. Detta kantillgodoses genom särskilda sekretessregler. Kommitténbör söka finna gränser för hur längl offentlighetsprincipen bör gälla.Principen behöver inte nödvändigtvis tillämpas på ett företag i dess helhet.Dess tillämpning kan begränsas till handlingar som avser en viss typ avverksamhei hos slalligl eller kommunalt förelag. Kommitténbör pröva om och i vilken mån tryckfrihetsförordningens regler om allmännahandlingar kan tillämpas även på företagens handlingar. Även andra lösningarbör övervägas, t.ex. atl i lag direkl ange vilka lyper av handlingar som skallvara tillgängliga för allmänheten. Om man väljer en lösning som nära anknytertill tryckfrihetsförordningen, måste även övervägas om en sådan ordning medföralt ytterligare sekretessregler behövs. Kommittén bör även uppmärksamma fråganom meddelarfrihet på del akluella området samt frågan om samordning av reglernaom handlingssekreless och tystnadsplikt. I detta sammanhang kan nämnaspromemorian (Ds Ju 1977:11) Handlingssekreless och tystnadsplikt som innehållerförslag till en ny sekretesslag. Förslaget övervägs f n. inomjustitiedepartementet. Envikiig uppgift för kommittén blir aU söka skapa garantier för atl en vidgadhandlingsoffentlighet blir effektiv. Inom myndighetsområdet finns en radoffeniligrättsliga bestämmelser som fyller denna funktion. Kommittén bör isynnerhet pröva vilken möjlighet som bör finnas alt fä lill stånd enöverprövning av vägran atl lämna ul handling. Kommittén bör ha frihet atl väljaprivaträttsligt eller offentligrättsligt präglade lösningar eller en kombinationav dessa. Pägrundval av sina överväganden i de frägor som har berörts bör kommittén taställning till i vad mån offentlighetsprincipens lillämpning bör utsträckastill statliga och kommunala bolag, föreningar och stiftelser. Kommittén börlägga fram de förfaltningsförslag som behövs med anledning av dessöverväganden. I lagtekniskt hänseende uppkommer fråga om 415 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:2 utvidgningenskall komma till utiryck i tryckfrihetsförordningen eller i annan förfåltning.En tänkbar lösning är alt i tryckfrihetsförordningen las in en rambestämmelsesom kompletteras med bestämmelser i vanlig lag. Kommittén bör pröva denna frågaförutsäitningslöst. Fleraproblem som gränsar mot frågan om en utvidgning av offentlighetsprincipenutreds fn. (Ju 1975:01)skall bl.a. utreda lämpliga organisationsformer för Slalligl ellerkommunalt stödda kulturinstitutioner. Därvid skall behovei av insyn församhället beaktas. Utredningen torde även komma in på räckvidden avoffentlighetsprincipen. (I 1976:02) uppdrag avser insyn i de statliga förelagen, såväl aktiebolag somaffärsdrivande verk. Dess uppgift är i huvudsak all undersöka vilka som kan haintresse av en utvidgad information om dessa förelag, vilken information omoch insyn i företagen som kan behövas med hänsyn lill olika intressenier saml ivilka former sådan information bör lämnas. I direkliven framhälls att bl.a. denomständigheten atl handlingsoffentlighet råder inom affärsverken men inte inombolagen medför att ulredningen bör undersöka om del är möjligl att ge generellariktlinjer ellerom särskilda regler behövs för vardera av de båda grupperna avförelag. Närdet gäller att söka komma lill rätta med problemen i samband med kommunalverksamhet i förelagsform, finns som lidigare har antytts ytterligare ell parvägar som kommittén bör pröva. Den ena är au man minskar användningen avkommunala förelag. Den andra är att man skapar en särskild kommunalföretagsform. Kommitténbör överväga om det finns anledning att begränsa kommunernas ochlandstingskommunernas befogenhei alt driva verksamhet i förelagsform. Ensärskild uppgift för kommittén blir all överväga om en ny företagsformkan skapas som är anpassad lill de villkor som gäller för kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhet. Målel bör vara all åstadkomma en form avföretag som utan atl förlora i ändamålsenlighet bäure än de nuvarande formemamotsvarar de grundläggande krav på redovisning och insyn som bör ställas frånkommunaldemokratisk synpunkt. Kommitténbör med utgångspunkt i kommunalrätlskommiiiéns belänkande Kommunala bolag ochremissinstansernas behandling av förslaget om särskilda kommunalföretag närmareundersöka och diskutera behovet av en ny förelagsform. behovpåverkas av vilka möjligheter lill insyn, inflytande och kontroll som finns ifräga om aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Dessa möjligheler ärnu genom bl.a. den nya aktiebolagslagstiftningen och kommunallagstiftningenrimligtvis bättre än när kommunalrällskommiltén lade fram sitt förslag. De kansannolikt förbättras ytterligare, om kommitténs överväganden i övriga frägor, isynnerhet vad gäller en ulvidgning av offentlighetsprincipen, ger resultat.Enbart intresset av insyn, inflylande och kontroll kan knappast motivera au enhell ny lyp av rällssubjekl skapas. Det måste krävas au en ny kommunalföretagsform medger smidigare och effektivare verksamhet än den rentkommunalrättsliga ordningen som den går fri från de invändningar somfrån kommunaldemokratisk synpunki riklas mol de privairättsligaföretagsformerna. företagsform måste utformas så att den verkligen kan Del II Kn:2 Skr 1978/79:103 416 vänlaskomma lill användning i kommuner och landslingskommuner. Kommittén bör övervägaburen ny förelagsform skall förhälla sig till de rent privairättsligaföretagsformerna och vilka kommunala uppgifter som bör fö överiämnas lillkommunala förelag av det nya slaget. I övrigt bör kommittén ha fria händer altsöka konstruera den ur kommunala aspekter bästa tänkbara företagsformen. Ivilken utsträckning denna bör ha karaklär av en helt fristående förelagsformeller anknyta lill någon eller några av de nuvarande företagsformerna måste bliberoende av resultaten av kommitténs överväganden i de frågor som jag lidigarehar behandlat. Ulöver de allmänna frågorna om insyn, inflylande och kontroll börkommittén i sina överväganden om en ny företagsform beakla frågan om deanslällda bör beredas räll till styrelserepresentaiion eller rätl lillinflylande i andra därmed jämförbara former. Kommittén bör lägga fram deförfaltningsförslag som kan behövas på grund av dess ställningstaganden.Kommittén fär avgöra om det bör ske i form av särskild lagsiiftning omkommunala förelag eller genom ändringar i nuvarande associalionsrätlslig ochkommunalrältslig lagsiiftning eller genom en kombinalion av dessa metoder. Kommitténbör i sill utredningsarbete angående de kommunala företagen även uppmärksammade särskilda problem som kan vara förknippade med de s.k. inierkommunalabolagen och med verksamhet som är av belydelse fränberedskapssynpunki. Kommitténs arbete bör bygga vidare påkommunalräliskommitiéns och kommunaldemokratiulredningens förut nämndabetänkanden. Kommittén bör också utnyttja erfarenhelerna av de statligaföretagen och, särskilt när det gäller frågan om en ny företagsform,erfarenhelerna frän andra länder. Kommitténbör samråda med stiftelseutredningen (Ju 1975:01), redovisningsutredningen (I1976:02) och kommunaldemokraiiska kommittén (Kn 1977:07). Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigarchefen för kommundepartementet all tillkalla en kommitté med högst femledamöter med uppdrag attuireda frågor om kommunala företag m.m., attulse en av ledamöterna all vara ordförande, atlbeslula om sakkunniga, experter och sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemsläller jag all regeringen föreskriver atlkostnaderna för utredningen skall belasta femtonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 417 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:3 3.Medbestämmande för kommunalanställda m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Idiskussionen om medbestämmande i arbetslivet råder enighel om alt de anslälldahos kommunerna och landstingskommunerna skall lillförsäkras eu inflylande ifrågor som rör dem i egenskap av anslällda som, så långl det är möjligt,motsvarar vad som tillkommer de privatanställda. Enighel råder också om atl förvaltningsdemokratininom den kommunala sektorn måsie utformas med särskild hänsyn lill denpolitiska demokratin. Jagvill erinra om några uttalanden som föredraganden gjorde i samband medtillkomsten av lagen (1976:600) om offentlig anslällning (). Han framhöll(prop. 1975/76:105 bil. 2 s. I37)all ell ökal löntagarinflytande inom denoffentliga verksamheien påverkar förvaltningen positivt. Deoffenllig-anslälldas möjligheler till arbetstillfredsställelse och till attutveckla sina ambitioner, sin duglighet och sin fantasi ärav stor belydelse förden offentliga sektorns effektivitet. De grundläggande idéerna om demokrati,samverkan och solidaritet måste genomsyra förvaltningens säll alt fungera,anförde föredraganden vidare. För egen del kan jag hell ansluta mig till dessauttalanden. Genomlagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) skapades en gemensamgrund för de anställdas medbestämmande i offentlig och enskild verksamhei.Lagen äger lillämpning på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (1§). räknas enligt förarbetena (prop. 1975/ 76:105 bil. 1 s. 326) inte barafrågor som rör anställningsvillkor ulan också frägor som rör arbetets ledningoch fördelning och de förhållanden i övrigt under vilka arbetet uiförs. Ävenföretagsledningsfrågor och frågor som rör bedrivandet av arbetsgivarensverksamhei i slorl hör till förhällandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.Enligt MBL tillförsäkras arbetstagarna inflytande genom bestämmelser om bl.a.förhandlingsoch informationsskyldighet för arbetsgivaren, medbestämmanderättgenom kollektivavtal saml tolkningsföreträde och s.k. kvardröjande stridsrältför arbetstagarna. För den offentliga sektom finns vissa särskilda bestämmelseri . Författningsreglersom syfiar till all skydda den politiska demokraiin på den kommunala sektornfinns endasl i begränsad utsträckning i MBL och . Vid tillkomsten av MBL ochLOA litade statsmakterna i stor ulsiräckning lill parternas vilja atlrespektera den politiska demokraiin. Del förbud all iräffa avial i bl.a. frågorom myndighels verksamhei som lidigare fanns i 3 § statstjänstemannalagen och 2§ kommunaltjänslemannalagen har inte lätt nägon motsvarighet i . 1 motivenanförde emellertid föredraganden all den grundläggande förutsättningen för denfortsatta utvecklingen av de anställdas medbestämmande inom den offentligaförvaltningen måsle vara principen om den politiska demokratins suveränitet(prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 144). De stats- och kommunalanställdas inflylandefär alltså inte utvidgas i så hög grad att de allmänna medborgarintressena -som alla offentliga myndigheter har all beakla - kommer i kläm. Han anfördevidare (s. 150) atl del skulle strida mol vår demokraiiska ordning -som denkommer lill uitryck främsi i regeringsformen (RF)och kommunallagarna -all lålade offentliganställda genom kollektivavtal fä ett annat, mer inflylandeöver beslul som bestämmer myndigheters verksamhei i fräga om mål, 21Riksdagen 1978/79. Del II Kn:3 Skr 1978/79:103 418 inriktning, omfattning och kvalitet än medborgarna iövrigi. Den omständigheten all ett tilliänkt medbestämmandeavtal -ulan all strida mol RF, kommunallagen (1977:179, KL) eller annan tvingandelagsiiftning - skulle kränka den politiska demokraiin innebär inte alt denoffentlige arbetsgivaren kan vägra atl ingå i förhandling. Genom ell särskilthuvudavtal för den offentliga sektorn har man emellertid skapat en möjlighelalt fä en bedömning av gränsdragningen mellan del område som parterna bör kunnareglera genom kollektivavtal och det omräde inom vilkel polilikerna ochmyndighelerna ensamma bör ha beslutanderätten. Om t.ex. en kommun gentemot euyrkande om medbestämmandeavtal i ell vissl ämne invänder atl avtalet skullekränka den politiska demokraiin, kan denna fråga hänskjulas lill en särskildnämnd. Sä länge frågan är anhängig hos nämnden, är enligt huvudavialeistridsälgärder för all 11 till stånd avtal i ämnet uteslutna. Nämndensuttalanden är inte rättsligt bindande. Även om något avialsförbud inte finns i MBL eller , fårnaturligtvis avtal inte träffas i strid mot tvingande beslämmelse i lag (jfr 3§ MBL). I delta sammanhang är främst RF och KL av intresse. Det är emellertidinte helt klarl i vad mån RF, KL eller annan författning utgör hinder mot medbestämmandeavtalpå den kommunala sektorn. Enligi 1 kap. 1 § RF utgår all offentlig makt i Sverigefrån folkel. Den svenska folksiyrelsen bygger enligt paragrafen på bl.a. allmänoch lika rösträtt. Beslutanderätten i kommunerna och landsiingskommunerna utövasenligt 1 kap. 7 § av valda församlingar. Förvaltningsuppgift kan överiämnastill bl.a. bolag, förening eller enskild individ (11 kap. 6 §). Om uppgifieninnefattar myndighetsutövning, skall överiämnandel ske med slöd av lag. Enligt I kap. 5 § KL utövas kommuns och landslingskommunsbeslutanderätt av kommunfullmäklige resp. . Nämnderna svarar förbl.a. förvallning och verkslällighel. Den beslutande församlingen kan vidareuppdra ål nämnd alt beslula i ärenden som inte är av principiell beskaffenheteller annars av större vikt. Delegalionsreglerna i 3 kap. 12 13 §§ medger intealt en nämnds beslulanderält överlämnas lill ett partssammansatl organ. All gearbetstagarorganisationer beslutanderätt eller vetorätt mol kommunalt beslut ärinie heller möjligl enligt KL (jfr dock den särskilda regeln i 39 § MBL).Nämndsammanlrädena är inte offentliga. För alt andra utomstående än sådanasakkunniga m.fi. som avses i 3 kap. 7 § KL skall fä närvara vidnämndsammanträde fordras au nämnden enhälligt medger det. Inom 36 kommuner och 20 landstingskommuner bedrivsförsöksverksamhet enligt lagen (1972:271) om närovaroräit vid sammanträde medkommunal eller landstingskommunal nämnd. Enligt denna lag fär regeringen päframställning av kommun eller landsiingskommun medge all viss nämnd beslutar auförelrädare för de anställda hos kommunen eller landstingskommunen lär närvaravid nämndens sammanträden och della i överiäggningarna men inte i beslulen. Ulredningen om den kommunala demokratin har i betänkandet(SOU 1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner lagl framförslag dels om sädana ändringar i KL atl del blir möjligl atl föra överbeslulanderält i vissa ärenden från nämnd lill partssammansalta organ, dels omen särskild lag om närvarorätt för personalföreirädare vid sammanträde medkommunal eller landstingskommunal nämnd. Överföring av beslutanderätt till partssammansalta organsker enligt förslaget i två led. Del första ledet utgörs av ett kollektivavtalmellan 419 Kommittéer: Kommundepartemeniet Del II Kn:3 landstingskommunen och arbetstagarorganisationerna. 1 avtalet anges deärendegrupper som skall handläggas av partssammansatl organ. I lagförslagetavgränsas dessa ärendegrupper endast på del sättet all det anges alt frågaskall vara om vissa ärenden som rör förhållandel mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare. Enligt motivenavses emellertid de partssammansalta organen fä besluta bara i frågor somsärskilt rör de anslällda. Del andra ledet är all nämnderna inom de ramar somanges i kollektivavtalet beslutar att överföring av beslutanderätt skall ägarum. Sådant uppdrag llr nämnden återkalla bara om det medges i avtalet ellersynneriiga skäl därtill föreligger. Ocksåfrågan om närvarorätt för personalföreirädare vid nämndsammanträden skallenligt utredningsförslaget regleras genom kollektivavtal. I avtalet skallbestämmas i vilka nämnder närvarorätt skall förekomma. Utredningen har intefunnit skäl all i lag föreskriva undantag från närvarorätten i fråga om ärendensom gäller myndighetsutövning mol enskild. Närvarorätten ger enligt förslagetmöjlighel för personalföreträdare att närvara och yttra sig vid nämndenssammaniräden. De deliar inte i beslutsfattandet men skall ha rätl all lä sinsärskilda mening aniecknad i protokollet. Endasl om nämnden medger del skallpersonalföreträdarna fä närvara vid handläggning av frågor som rör förhandlingmed arbetstagarorganisationer, uppsägning av kollektivavtal, arbetskonflikteller rättslvist mellan kommunen eller landstingskommunen ocharbetstagarorganisation. Demokraiiutredningensbetänkande har remissbehandlats. Samtliga kommuner och landstingskommuner,Svenska kommunförbundei och har beretts tillfälle atl yttrasig liksom i , ,och Centralorganisationen /SR. Yttrandenhar också inhämtats frän bl.a. flera statliga myndigheler. Deallra flesta remissinsianserna är posiliva till förslaget om partssammansattaorgan. Förslaget stöds av , , defackliga organisationerna, flertalet statliga myndigheter, allalandstingskommuner ulom en samt tre fjärdedelar av kommunerna. 1 huvudsaknegaliva till förslaget är bl.a. en landstingskommun och 13 kommuner. Omkring30 remissinsianser förordar försöksverksamhel med partssammansalta organ. Närdel gäller närvarorätten är remissutfallet mera spliurat. Omkring 100remissinsianser tillstyrker utredningens förslag eller lämnar del ulan erinran.Ett femtiotal avslyrker förslaget, medan ungefar lika mänga föreslår fortsallförsöksverksamhel. Både Svenska kommunförbundei och Landstingsförbundetföreslär fortsatt försöksverksamhet. Omkring 30 remissinsianser är tveksammainför förslaget. Iremissyttrandena betonas genomgående all en fördjupad förvaltningsde-mokratiärav stor vikt även på den kommunala sektorn. framhåller man atl denpolitiska demokraiin måsle förbli oinskränkt. En självklar förutsättning vidbedömningen av möjligheterna till ökal personalinflylande är enligt de bådakommunförbunden all de kommunalanställda inte skall ha siörre inflylande änövriga kommunmedlemmar i frågor som ärav belydelse för kommunens ellerlandstingskommunens invånare. Fleraremissinsianser anför invändningar frän principiell synpunki mot ulredningensförslag. Dessa remissinstanser anser i allmänhet att utredningen inte hartillräckligt noga analyserat förslagens förenlighet med den Del II Kn:3 Skr 1978/79:103 420 Invändningar av delta slag redovisas också av en delremissinstanser som har tillstyrkt förslagen. Uttalanden om att en klararegränsdragning mellan den politiska demokratin och förvaliningsdemokralin behövsförekommer i flera remissyllranden. Till de remissinsianser som ger uttryck fören sådan uppfattning hör bl.a. de båda kommunförbunden. Regeringsrällen,samhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid universilel, flerakommuner och ytteriigare några remissinsianser anser alt frågan om förslaget ompartssammansalta organ är förenligt med RF bör övervägas ytterligare. Frånflera håll hävdas atl skyddel för den politiska demokraiin blir svagt, omulredningens förslag genomförs,och alt direkia skyddsregler i lag behövs. Deltagäller särskilt med hänsyn till att bäde partssammansalta organ och närvarorättenligt förslagen skall anordnas enligt kollektivavtal. Synpunkter av delta slaganförs av några landstingskommuner, flera kommuner - bl.a. Siockholm,och Göleborg - och juridiska fakullelsnämnden vid Stockholmsuniversitet. Några av dessa remissinstanser, bl.a. omkring 15 kommuner, anseratl del bör vara de politiska organens sak all självsiändigi avgöra ompartssammansalta organ skall inrättas eller ej. Nägra landslingskommuner,flera kommuner och hovrätten för anser all de ärenden som skallkunna avgöras av partssammansalta organ bör avgränsas klarare i lag. Omkrin3 20kommuner menar alt fullmäktige bör fä besiämma de partssammansatta organensverksamhetsområde. Denkrilik som vissa remissinsianser anför i fråga om brister i skyddet för denpolitiska demokraiin kan sammanfattningsvis redovisas på följande sätt.Arbetstagarparten kan tillgripa stridsälgärder för alt fä lill stånd ett medbestämmandeavtal,även om kommunen hävdar atl det avsedda avlalel skulle kränka den politiskademokratin. Mot kommunens beslut all ania ell medbestämmandeavtal kan anföraskommunalbesvär. Detta utgör emellertid inte något fullständigt skydd för denpolitiska demokratin, eftersom besvärsmyndighelerna bara har att pröva ombeslutet är lagligt, inte om avtalet kränker den politiska demokratin. Vidoenighet om rätta tolkningen av ell medbestämmandeavtal skall i principarbetstagarpartens mening gälla, till dess all frågan har avgjorts (33 § MBL).Eftersom de ärendegrupper som skall kunna överlåtas till partssammansalta organinte är avgränsade i lag, kan utvecklingen bli den alt organen fär ell siörrebeslutsområde än vad ulredningen har avseit. Fyralänsstyrelser, två landslingskommuner, drygl 30 kommuner och de bådakommunförbunden anseratt möjlighelerna all återkalla beslutanderätt som haröveriämnats lill partssammansatl organ bör vara större än vad utredningen harföreslagil. Enligt arbetsdomstolen lorde den fria beslutanderätten för depolitiska organen kräva en offentligrällslig reglering som innebär en i principobegränsad ålerkallelserält. Fleraremissinsianser framhåller atl närvarorätt för personalföreträdare vidnämndsammanlräden kan påverka den poliiiska demokraiin. Till dessaremissinstanser hör regeringsrätten, de juridiska fakultelsnämnderna vidStockholms och och flera kommuner. Personalrepresen-talioni nämnderna kan enligt juridiska fakullelsnämnden vid bliell hinder för ett fritt meningsutbyte mellan de poliiiski valda ledamölernaoch negativt påverka dessas självständighel och oberoende vid besluisfatiandet.Juridiska fakullelsnämnden vid universilel befarar allnämndledamölerna kan i alltför hög grad komma alt påverkas avpersonalförelrädarnas synpunkter. 421 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:3 smällain i nämnden och i prakiiken lä ett avsevärt inflytande, irots atl de saknarrösträtt. Drygt30 kommuner saml de juridiska fakultelsnämnderna vid och Lundsuniversitet anser all personalföreirädare inte bör lä närvara vid handläggningi nämnd av ärenden som gäller myndighetsutövning mot enskild. Utredningensförslag all resp. kommunala nämnd skall kupna medge undanlag från de föreslagnabestämmelserna om jäv i förhandlingsfrågor tillbakavisas av ett antal kommuner. Flera av de kommuner somär negaliva eller tveksamma lill ulredningens förslag om närvaroräit vidnämndsammanlräden anser att erfarenhetema av MBL bör avvaktas, innanytterligare reformer på medbestämmandeområdet genomförs. Enligtskolöverstyrelsen har närvarorätlsfrågan kommit i ett helt nytt läge genomlillkomslen av MBL. Hovrätten för anför att det skulle förvåna ominte svårigheler kommer att uppslå när det gäller gränsdragningen mellan ochsamordningen av de komponenter- förhandling enligt MBL, partssammansalta organmed beslutanderätt saml närvarorätt vid nämndsammanträden -som enligtulredningens förslag utgör medlen för de kommunalanställdas medinflytande. Etttiolal kommuner anför liknande synpunkter. Invändningarav mera kommunalrätlsligt slag eller i detaljfrågor förs fram i åtskilligaremissyttranden. Avsiklenmed den redovisning av vissa remissinstansers kritiska synpunkter som jag nuhar lämnal är inte all ge en fullständig bild av remissutfallet. Avsiklen ärendasl all visa pä de svårigheler som enligt vissa remissinsianser är förenademed ett genomförande av utredningens förslag. Av särskild vikt är därvidsjälvfallet de invändningar som rör skyddet för den politiska demokraiin. Jagvill helt ansluta mig till den allmänt omfattade meningen atl dekommunalanställda, så långt del är möjligt ulan alt den politiska demokraiinträds för när, skall lillförsäkras ett medbestämmande som molsvarar vad somtillkommer de anslällda pä den enskilda sektorn. Enligt min mening ger ett ökatinflytande för de anslällda förutsättningar för en förbäitrad effektivitet iden kommunala verksamheien. Jag är alltså positivt inställd lill en utbyggdförvallningsdemokrali inom den kommunala sektorn, I fräga om förutsättningarnaför medbestämmande flnns del emellertid betydelsefulla skillnader mellan denkommunala och den enskilda sektom.