prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Förslag till lag angående begränsning av någon av de fri-och rälligheler som angives i försia siycket skall, om det ej förkastas, påyrkande av lägst lio riksdagsledamöter vila i minsl lolv månader från del alldel första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes I kammare.Utan hinder härav kan aniaga förslaget, om minst fem sjättedelar avde rösiande förenar sig därom. Frågan, huruvida lagförslag angår begränsningsom nu sagts, prövas för vidkommande av konsiiiulionsuiskollel. Tredje siycket gäller icke, förslag lill förlängning medhögst av giltighetstiden för lidsbegrånsad lag. Del skall ej hellerlillämpas enbarl därför all den föreslagna lagen angår JÖrbudan röja sådani, som någon har erfaril i allmän ijänsl eller under uiövande avijänsieplikl och som får hållas hemligl med slöd av iryekfrihelsförordningen , 2. husrannsakaneller liknande inirång eller 3. friheissiraffsåsom påföljd for viss gärning. Varje medborgare skall vara lillförsäkrad ersättningenligt gmnder som beslämmes i \ag,for dei fåll alt hans egendom lages i anspråkgenom expropriation eUer annal sådani, förfoga nde. Varie medborgare vilkens egendom tages i anspråk genomexpropriation eller annal sådani förfogande skall vara lillförsäkradersättning /ö> föriuslen enligt grunder som beslämmes i lag. Ullänning här i rikel är likställd med svensk medborgare ifråga om 1. skyddmol ivång all deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstrationeller annan Ullänning här i rikel är likställd med svensk medborgare ifråga om 1. skyddmol tvång all dellaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstrationeller annan meningsyllring eller all lillhöra trossamfund eller annan sammanslutning (2 S andra meningen), 2. skydd mol dödsstraff, kropps-straff och loriyr saml mol medicinsk påverkan i syfte all framlvinga eller hindra yttranden (4 och 5 SS), 3. rält lill domslolsprövning av frihelsberövande med anledning av brou eller misstanke om brotl (9 S första stycket), 4. skydd mol relroakliv brolispåföljd och annan retroaktiv rällsverkan av broll samt moi relroakliv skall eller avgift (10 S), 5. skydd mol inrällande av domstol i vissa fall (11 S försia siycket), 6. skydd mol missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (15 och 16 SS), 7. räu lill fackliga slridsålgärder (17 S), 8. räll lill ersättning vid expro priation eller annal sådani förfo gande (18 S). meningsyllring eller all lillhöra trossamfund eller annansammanslutning (2 S andra meningen), 2. skydd moldödsstraff, kroppsstraff och tortyr saml mol medicinsk påverkan i syfte altframtvinga eller hindra yllranden (4 och 5 SS), 3. rätl lilldomstolsprövning av frihelsberövande med anledning av broll eller misslanke ombroll (9 S första Slyckel), 4. skydd molrelroakliv brottspåföljd och annan relroakliv rättsverkan av brotl (10 S), 5. skydd molinrättande av domstol i vissa fall (11 S försia siycket), 6. skydd motmissgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund avkön (15 och 16 SS), 7. räu lillfackliga slridsålgärder (17 S), 8. rätt till ersättning vid expro priation eller annat sådani förfo gande (18 S). Om annal icke följer av särskilda föreskrifter i lag, ärullänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 1. yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet, demonstraiionsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet (1 S), 2. skydd mol tvångatl giva lill känna åskådning (2 S försia meningen), 3. skyddmotkroppsligt ingrepp även i annal fall än som avses i 4 och 5 SS, motkroppsvisitalion, husrannsakan och liknande intrång saml mot inirång iförtrolig meddelelse (6 S), 4. skydd motfrihetsberövande (8 S försia meningen), 5. rätl lilldomstolsprövning av frihelsberövande av annan anledning än broll ellermisslanke om broll (9 S andra slyckel), 6. offenllighelvid domslolsförhandling (II siycket), 7. skydd motingrepp på grund av åskådning (12 S andra stycket tredje meningen), 8. författares,konstnärers och fotografers rätl lill sina verk (19 S). På sådana särskilda föreskrifier som avses i andra sivckeilillämpas 12 iredje siycket saml fjärde sivckei Jörsta meningen. Avbeslämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rälligheler följer allföreskrifier av vissl innehåll ej får meddelas eller får meddelas endasl genomlag. Avbeslämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rälligheler följer atlföreskrifter av vissl innehåll ej får meddelas eller får meddelas endast genomlag samt atl Jörslag till lag i vis.sa jall skall behandlas i särskild ordning. Föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riketmeddelas genom lag. Föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela rikeloch om Jöilärandet vid jolkomrösining igiundlags-Jråga meddelas genom lag. Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Det andrabeslutet för ej fallas, förrän del efter det försia beslutet har hållits vallill i hela riket och den nyvalda har samlats. Riksdagenfär icke såsom vilande aniaga ett förslag om stiftande av grundlag, som äroförenligt med annat vilande grundlagsförslag, utan all samiidigi förkasiadel försl antagna förslaget. Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Del andrabesluiel fårej fallas, förrän det efter del försia beslutet har hållits valtill i hela rikel och den nyvalda har samlats. Från det attärendet försia gången anmäldes i kammare måste minst tio månaderJörftyla före valel, såvida Icke konsiitutionsutskottet genom beslul, somfattas senasi vid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelar av ledamöternaforenar sig, medgiver undantag härifrån. får icke såsom vilande antaga ell förslag omstiftande av grundlag, som är oförenligt med annal vilande grundlagsförslag,ulan all samiidigi förkasia del först aniagna förslaget. Folkomröstning om vilande grundlagsförslag skallanordnas, om yrkande därom framställes av minst en liondel av riksdagensledamöier och minst en iredjedel av ledamölerna rösiar för bifall tillyrkandet. Sådant yrkande skall framställas frän del all riksdagenanlog griindlagsföislagei som vilande. Yr-kandei skall ej beredas i uiskoll. Folkomröslningen skall hållas med det val tillriksdagen om åsyftas i jörsta slyckel. Vid omiösi-iiingen jår dc som liarröslräll vid valel tillkännagiva om de instämmer i det vilandegnuidlagsjörslagei eller cj. Förslaget är Jörkasiai. om dc jlesia av dem somddiager i omiösiningen rösiar mot jörslaget och de lill anialei är jler än hälfienav dem som har avgivit godkända röster vid riksdagsvalet. I annal jallupptager jörslagcl till sluilig priivning. Riksdagsordningen sliftas på samma sått som grundlag. Denkan också stiftas genom endast ett beslul, om minsl tre fjärdedelar av deröstande och mer än hälfien av ledamöier förenar sig om beslutet.Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lagi allmänhet. 1,fråga om stiftande av riksdagsordningen tillämpasbestämmelserna 15 § första stycket första och andra meningarna och andraslyckel. Riksdagsordningen kan ocksä stiftas genom endast ell beslul, om minsltre fjärdedelar av de rösiande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas docki samma ordning som lag i allmänhet. För atl avge yllrande till regeringen över lagförslagskall finnas ett lagråd, vari ingår domare i högsia domstolen ochregeringsrätten. .4ven riksdagsulskoli,får inhämla yttrande från lagrådelenligi vad som närmare angives i riksdagsordningen. Närmare bestämmelser omlagrådet meddelas i lag. För att avge yllrande över lagförslag skall finnas ettlagråd, vari ingår domare i högsia domstolen och regeringsrätten. Yllrande frånlagrådet kan Inhämias av regeringen eller, enligi vad som närmare angives iriksdagsordningen, av riksdagsulskoli. Yllrande av lagrådel bör inhämias Innan beslutargrundlag om tryckfiiheien, lag om begränsning av rälien an laga del av allmännahandlingar, annan lag som angår begränsning av någon av de grundläggandefii-och rällighelerna. lag om beskattning eller lag som avses i 2eller 3 i eller i 11 kap.. om finner lagen vara vikligför enskildaeller från Lagrädeis vinande behöver dock Ickeinhämtas, om Jinner all dess hörande skulle sakna betydelse på grundav jrågans bcskaflenhel dier Jord röja lagsujl-ningsjrågaiis bdnnidling så. atlavsevärt men skulle uppkomma. Framlägger regeringen Jörslaglill lag av något sådani slag som aii.dves i delta siycke man alldcssjör-iiiiuui höra lagrådel. .skall regeringen samiidigi redovisa skälenhärtill. Lagrådel skall undersöka hur jörslag till lag. somöveriämnas lill lagrådet jör granskning, jöriiäller sig IiU grundlagarna ochlill räiisordningen i övrigi saml hur Jörslagels jöreskrifter jöihäller siglill varandra och lill rätissäkciheiens krav. Lagrådel skall vidare överväga,om jörslaget är så uijormai an lagen kan antagas tiUgodose angivna sylten, samti övrigi söka belysa problem som kan uppslå vid lillänipnmgen. Närmarebestämmelser om lagrådels sammansättning och ijänslgöring meddelas i lag. Beslulanderältsom enligt denna regeringsform lillkommer , regeringen eller annal iregeringsformen angivel organ kan i begränsad omfallning överiålas lillmellanfolklig organisation för fredligt samarbele, lill vilken rikel är ellerskall bliva anslutet, eller till mellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtasbeslulanderält som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag eller fråga om begränsning av någon av de fri- och rättigheter somavses i 2 kap. Om överiåtelse beslutar i den ordning som ärJöreskriven Jör stillande av grundlag eller, om beslut i Beslutanderättsom enligt denna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat iregeringsformen angivet organ kan i begränsad omfattning överiålas lillmellanfolklig organisation för fredligt samarbele, lill vilken rikel ärellerskall bliva anslutet, eller lill mellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtasbesluianderäii som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag eller fråga om begränsning av någon av de fri- och rälligheler somavses i 2 kap. Angående beslul i fråga om överlåtelse gäller vad som ärJöreskrivet om slif-lande av grundlag. Kan beslul i sådan sådan ordning ej kan avvaklas. genom ell beslul, varomminsl fem själle-delar av de röstande och minsl tre Ijärdedelar av ledamöternaförenar sig. Rättskipnings-eller förvalinings-uppgifi som ej enligt denna regeringsform tillkommerriksdagen, regeringen eller annal i regeringsformen angivet organ kanöverlåtas lill annan stat, lill mellanfolklig organisation eller till utländskeller internationell inrällning eller samfällighet, om förordnar omdel genom ett beslul, varom minst tre fjärdedelar av de rösiande förenar sig,eller genom beslul i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. onliiiiig ej avvaklas. beslutar därom genom ellbeslul, varom minsl fem sjättedelar av de rösiande och minsl tre Ijärdedelar avledamölerna förenar sig. Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej enligtdenna regeringsform lillkommer , regeringen eller annal i regeringsformenangivel organ kan överiålas till annan stat, till mellanfolklig organisationeller lill utländsk eller inlernationell inrättning eller samfällighel, omriksdagen förordnar om del genom ell beslul, varom minsl tre fjärdedelar av derösiande förenar sig. Beslul Ifråga om sådan överlåtelse kan också fallas i denordning som gäller för stiftande av grundlag. 11 kap. 14 S Finner domstol eller annat offentligt organ, all enföreskrifi står i strid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnadförfalining, eller all sladgad ordning i någoi väseniligi hänseende haråsidosälis vid dess lillkomsi, får föreskriften icke lillämpas. Har riksdageneller regeringen beslulal föreskriften, skall tillämpning dock underlåtasendasl om felet är uppenban. Ar riket i krig eller omedelbar krigsfara, skall 2 kap.12 § tredje slyckel icke Ullämpas. Ändringarna i regeringsformen iräder i kraft vidingången av året under vilkel antager dem slulligt. Äldre föreskrift om skall eller avgifl skall tillämpasulan hinder av 2 kap. 10 S andra stycket. 2 Åndringar i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om rik.sdagsordningcn (/('/.salt I kap.4S,2kap.9S,3kap. 16, l7och 19 SS,4kap.8och IOSSsami5 kap. I, 2, 3, 8, 10 och 12 SS skall ha nedan angivna lydelse, dels all tilläggsbestämmelserna 2.7.1 och 2.7.3 skall hanedan angivna lydelse, dels all i riksdagsordningen skall införas ivå nyalilläggsbesiämmelser, 5.1.3 och 5.3.1, av nedan angivna lydelse. Laglima riksmöie som har inletts under augusli, seplember eller oktober skall avslutas följande år. kan om synnerliga skäl föreligger förlänga riksmölel, dock längsi lill och med . Annal riksmöie pågår så länge finner det nödvändigt. Riksmöie avslutas senasi när näsia laglima riksmöie skall börja. Laglimariksmöie som har inletts under augusli, seplember eller oktober skall avslutassenasi följande år. kan om synnerliga skäl föreligger förlänga riksmölel, dock längsi lill och med . Annalriksmöie pågår så länge finner det nödvändigi. Har yrkande väckisont folkomröstning i grundlagsfråga, skall, utan hinder av vad nu sagis,riksmöie pågå lill dess yrkandei har prövais. avslutas senasi när näsla laglima riksmöie skall börja. Hur regeringen förordnai om extraval, kan den under ålersloden av valperioden beslula atl avbryla riksmöie.Riksmölel skall avslulas efter del att beslutet har tillkännagivitsvid sammaniräde med kammaren. 2 kap. Tilläggsbestämmelse 2.7.1 Förslag lill ny statsminister eller Yrkande om folkomrösining i föres upp som försia punkl på före-dragningslistan. I övrigi lages ärendena upp i följande ordning, om icke lalmannen bestämmer annal: yrkandeom misstroendeförklaring griiiidlagsjiåga. förslag till ny stats- 1. val, 2. propositioner samt skrivelser från regeringen med redogörelse för viss verksamhei, 3. förslag och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner. minister eller yrkande om misstroendeförklaring föres uppsom försia punkl på föredragningslistan. Förekommer mer än eu sådani ärende,lages dc upp i den ordning vari de mi har angivils. I övrigi lages ärendena uppi följunde ordning, om icke lalmannen besiämmer annal: 1. val, 2. propositionersaml skrivelser från regeringen med redogörelse för viss verksamhet, 3. förslag ochredogörelser från andra riksdagsorgan än ulskou, 4. motioner. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5. ulskousbeiänkandenidenord- 5. ul.skoiisbetänkunden iden ord- ning ulskotien angives i lilläggsbe- ning utskotten angives i lilläggsbe- stummelsc 4.2.1. stämmelse 4.2.1. Tilläggsbestämmelse 2.7.3 Om anteckning på föredragnings- Om anieckning påföredragnings- lisiun för särskilda fall föreskrivesi lislan för särskildu fall föreskrives i lillägg.sbeslämmelserna 2.10.1, lilläggsbeslämmelserna2.10.1, 2.14.1,3.6.1.6.1.1,6.1.2och 6.2.2. 2.14.1, 3.6.1, 5.1.3. 6.1.1, 6.1.2 och 9S Talmannen slällerproposiiion lill beslul. Finner han yrkande slrida mol grundlag eller molriksdagsordningen, skall han, med angivande av skul. Begär kammaren ändå proposiiion, skall lalmannen hänvisafrågun till konstiiutionsutskollet för avgörande. Proposiiionfår ej vägras påvad ulskollei har förklaral icke slrida mol grundlageller mol denna riksdagsordning. Vad som sögs i J('>i'sta sivckcl om prövning av propositions gniiidlagseii-liglwi gäller ej Jråga huruvida lagjörslag angår begränsning av någon av dc fii- och rälligheler som angives i 2 kap. 12 första stycket legerliigsjönncii. Konstilulionsuiskoiiel skall lill kammaren för slulligl beslul anmäla vilande beslul i ärende angående grundlag eller riksdagsordningen. Skall eftervud som sägs i regeringsformen i annal falllillämpas den ordning som gäller förgrundlagsändring, skall vilande beslul i ärendei anmälasav det utskott till vars handläggning frågan hör. Konstilutionsutskollel skall vidare lill kammaren anmäla beslul om undanlag Jrån den lidsjrisi som jöre-skrives i (V kap. 15 regeringsjor-men. Yrkande om misstroendeförkla- Yrkande om jolkomiösniing i ring skall framslällasvid samman- g/7/«rf/fli,'5//(7,?öc//('/'om misstroende- trade med kammaren. Yrkandei förklaringskall framställas vid sam skall avlämnas skriftligen lill proto- maniräde med kammaren. Yrkandei kollet så snarl del har framslällls. skall avlämnas skriftligen lill proto- kollet så snart delhar framslällls. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 19 S Proposiiion och molion får äter- Proposiiionoch molion får åler- kallas till dess ulskou har avgivii kallas lill dessuiskoit har avgivit belänkande i ärendei. belänkande i ärendei. vilar enligt 2 kap. 12 iredje siycket regeringsformen fårälerkallas lill dess uiskonei har avgivii nyll bciäiikaiulc enligt 4 kap. 8fjjärde siyckci denna riksdagsordning. Ålerkallas proposiiion, förfaller molionsom har väckis med anledning uv propositionen. Har proposiiion blivii återkallad, får molion väckas medanledning därav från del all åierkallelsen anmäldes i kammaren. 4 kap. 8S Uiskoll skall avgiva betänkande i ärende som harhänvisats lill utskottet och som ej har återkallats. Ulskou kan dock överflyliaärende lill annat ulskou, om della samtycker därlill, eller överenskomma med eueller flera utskoll all de skall bereda ärendei gemensami genom deputerade isammansatl utskoll. Sådani utskott avgiver belänkande till . Belänkande i ärende vars behandling har uppskjutits frånen valperiod för lill näsla skall avgivas av utskott som hartillsatts av den nyvalda . Uiskoll skall lill anmälan lill kammaren av vilande beslulsom sägs i 3 kap. 16 S foga yttrande i ärendei. Har lagförslag vilat enligt 2 kap. 12 § Iredje stycketregeringsformen, skaU utskottet avgiva iiyii belänkande i ärendei. 10 S Slallig myndighet skall lämna upplysningaroch avgivayllrande,då utskott begär det. Sådan skyldighet åligger dock ej regeringen. Myndigheisom ej lyder under kan hänskjula begäran från utskott lillregeringens avgörande. Begär minst en iredjedel av ledamöterna i ett utskoll vidbehandlingen av ell ärende au upplysningar eller yllrande skall inhämias frånmyndighet som avses i försia slyckel, skall utskottet föranstalta om deua,såvida del icke finner alt därmed förenat dröjsmål med ärendets behandlingskulle leda lill avsevärt men. Konstituiionsutskoiietfår icke avgiva förklaring, alllagjörslag icke angår begränsning av fri- eller räiiighel som angives i 2 kap.12 § försia stycket regeringsformen, utan atl lagrådel har yttrat sig i saken. Nuvarande lytlelsc Föreslagen lyddse beiiinkande skall före ärendels avgörunde bordläggasvid ivå sammaniräden med kammaren, om ej riksdugen på uiskoileis förslagbeslulur ull ärendet skall avgöras efter endasl en bordläggning. Yrkande enligi 2 kap. 12 iredje slyckci regeringsformenail laglorslag skall vila Jår framställas när uiskoileis betänkande över förslaget har anmälis i kammaren. Yrkande som avses i 1 § andra slyckel framställes skrifiligen och upptages om möjligt på kammarens före-dragniiigslisla. Ärende om misstroendeförklaring Ärendeom Jolkomrösining igiund- skall liggu påkammarens bord lill del lagsjråga ellerommisslroendeförkla- andra sammanlrädel efter del då ring skall ligga på kammarens bord yrkandei framställdes och avgöras lill del andra sammanlrädel efterdet senusi vid del därpå följande sum- då yrkandei framslälldesoch avgö- manirädel. ras senasi vid det därpå följande Vad sålunda har föreskriviis ägermolsvarande lillämpning på förslag avlalmannen lill ny slatsminisler. Därvidskall iakllagas den i 6 kap. 2 S andra slyckel regeringsformen föreskrivna fristen. 3S Ärende i vilket överläggning äger rum fårej upptagas lill avgörande förrän kammaren på talmannens förslaghar funnil överläggningen avslulad. Ärendeavgöres med acklamation eller, omledamot yrkar del, genom omröstning.Fordras för beslul ansluining från särskiltflerlal, skall ärendet alllid avgöras genom omröslning. Avgörandet av ärende skall, om Avgörandet av ärendeskall, om del behövs, delas upp påskilda det behövs, delas upp på skilda beslul. Föreligger yrkande som avses i 1 §andra stycket att lagjörslagskall vila och dessulom yrkande alt förslaget skall förkastas,skall pröva sisinämnda yrkande innan förslaget ställes under omröstning om omedelbarl antagande. Föreligger yrkande an lagförslag skall vila enligi 2 kap.12 tredje stycket regeringsformen och uppnås vid omriisiniiig angående,förslaget icke den där angivna anslutningen, skall förslagei hänvisas lillkonsiilulionsuiskotlet för prövning enligt sisla meningen i nämnda siycke.Efier prövning hos utskottei skall ärendet på nyll anmälas I kammaren förhandläggning enligt 1 i första Slyckel. Har konsiiiulionsuiskollel förklaralall Jörslaget angår begränsning som avses i nämnda beslämmelse iregeringsformen, skall förslagei. om del ej heller då blir avgjorl.ålerjörvisas ull dci inskoti som har berett ärendet. Fordrasför beslul anslutning från särskili flertal och föreligger mer än ell förslaglill sådant beslut, utväljer först, med lillämpning av vad som gälleri allmänhet, ett av förslagen. Därefter avgöres om detla förslag skall antagaseller förkastas. Föreligger samiidigi två eller flera yrkanden ommisstroendeförklaring mol samma statsråd, skall endast en omröslning äga rum. Fordrasför beslul anslutning från särskilt flerlal och föreligger mer än ett förslagtill sådant beslut, utväljer först, med lillämpning av vad som gälleri allmänhet, ell av förslagen. Därefter avgöres om detla förslag skall aniagaseller förkastas. Vad som sägs i Jörsta meningen skall lillämpas även når jrågaär om jlera lagförslag som är olörenliga inbördes och yi-kande har väckts annågot av dem skall vila enligt 2 kap. 12 i tredje Slyckci regcriiigsjörmen. Föreliggersamiidigi två eller flera yrkanden om Jolkomrösining beiräj-jande samma vilandegrundlagsförslag eller om misstroendeförklaring mot samma statsråd, skallendasl en omröslning äga rum. Genom särskilt beslut kan till närmast följandelaglima riksmöie uppskjuta behandlingen av ärende. Ärende som gällerstatsbudgeten för närmasi följande budgelår får dock uppskjutas endast om delkan ske ulan olägenhel för budgelregleringen. Beslul om uppskov kan upprepas. Avslulas riksmöie med anledning av exlra val,skall ärende som icke har hunnil avgöra anses ulan särskilt besluluppskjulel till det försialaglima efter vulel. Ärende som ej har återkallats skall avgöras föreutgången av kalenderårel efterdet då ärendei väckles eUer, om hinder häremotmöter lill följd av förordnande om extra val, möjligl efter det au dennyvalda har sammanträtt. Lagförslag, som har vilat enligt 2 kap. 12s iredje stycket regeringsformen, skaU prövas före utgången av kalenderåretdärpå. Annal ärende skall avgöras före uigången av kalenderårel efter del dåärendei väcktes. Kan ärende som avses iförsia ellerandra meningen till följd avförordnande om exlra val icke avgöras på lid som år föreskriven där, skall detavgöras snarasi möjligl efter del all den nyvalda har sammanträtt. Slulligl beslui i ärende angående grundlag /afios vidförsia riksmölel i den valperiod som följer på riksdagsvalel närmasi eller deivilande besluiel i ärendei, såvida ej avgörandel uppskjutes till annalriksmöie. I fråga om uppskov äger bestämmelserna i 10 S första och andra styckenaoch i 11 S molsvarande lillämpning. Ärendei skall avgöras slutligt före näslaordinarie val till . Ärende angående grundlag skall avgöras vid försiariksmölel i den valperiod dd slulligt beslui enligi 8 kap. 15 regeringsjörmenjörsi får lånas, såvida ej förslagei I ärendei förkastas elleravgörandet uppskjutes till annat . I fråga om uppskov äger beslämmelsernai 10 S första och andra slyckena och i 11 S molsvarande lillämpning. Ärendeiskall avgöras slulligl före näsia ordinarie val till . Harvilande förslag lill grundlagsändring eller till annai beslui som fanas isamma ordning förkastats vid Jolkomrösining, skall del utskoll till varshandläggning frägan hör göra anmälan därom ull kammaren. Ändringarna i riksdagsordningen iräder i krafl samlidigtmed de ändringar i regeringsformen, som .. . 3 Förslag till lag om lagrådet Härigenom föreskrivs följande. I § Lagrådel ulgörs av högsl fyra avdelningar.