prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbättradekontakter mellan hem och skola är synneriigen viktiga. Jag har därför med stödav regeringens bemyndigande tillkallat en särskild utredning (U 1979:01) omförstärkta kontakter mellan hem och skola. Utredningen skall lägga framförslag om hur samarbetet mellan hem och skola skall kunna fördjupas och hurföräldrurnu skall kunna utnyltjus som en aktiv resurs i skolan. 2.10 Hjälp till elever med svårigheter Skolan måste på många olika sätl kunna hjälpa elever medsvårigheter. Genom beslul om skolans inre arbele harmöjlighelerna i hög grad ökat. Hjälpen till elever med svårigheter är lill en del enfråga om hur personalinsatserna fördelas i skolan och vilken flexibilitet somgäller för resursanvändningen. Besluten om en samlad förstärkningsresurs ochom en friare resursanvändning har möjliggjort en anpassning till skiftandebehov. 1 samband med SIA-beslulen belönades uttryckligt arbetslagels roll. Denu gällande rikilinjerna för resursfördelningen pekar på nödvändigheien alt gestörre resurser till kommuner, skolor och arbetsenheier där svårigheterna ärstörte än normall. Utbyggnaden av specialläramtbildningen har också resulterati all fler ulbildade lärare kan ge slödinsalser för barn med särskildaundervisningsbehov. Den friaresursanvändningen och den ökning av speciallärarutbildningen som redan skellhar varit betydelsefulla insatser. Lika väseniligi är all arbelssäil ochkursinnehåll blir så avpassade alt skolan kan främja varje elevs utveckling. Omträningen av grundläggande färdigheter atl tala, läsa, skriva och räknaförsummas blir det ett svårt handikapp framför allt för de elever som inte kanfä stöd och hjälp hemma. En alltför verbalt och leoreiiski inriklad meiodikgynnar ensidigi vissa elever. Färdighetsträning och ökade undersökande inslag,där leori och tillämpning varvas, måste därför få prägla skolans arbetssätt iså många ämnen som möjligt. Delegationen för ungdomens sysselsällningsfrågorframhåller i sill remissvar all varje elev ulifrån sina förutsättningar måslefå ett sädanl stöd alt han inte lappar tron pä sin egen förmåga. Vissa avdelegationens erfarenheter pekar på att en del elever så lappat tron på sinegen förmåga att de t.ex. inie vågar söka ett arbete av rädsla för ellmisslyckande. Även många andra remissinsianser, bl.a. gymnasieuiredningen ochSAF, uttrycker oro över uislagningslendenserna i gmndskolan. Del är därför också från denna synpunki betydelsefullt allskolan kan erbjuda ett mångsidigl innehåll. Elever med olika läggning ochintressen 1978/79:180 22 måstefl» uppleva skolarbetet som något som kan utveckla dem själva personligen. Demåste få känna att del som behandlas i skolan angår dem, att innehållet harvad SÖ kallar personlig relevans. Detta fordrar en omfattande frihet för denenskilda skolan, för arbetsenheten, för klassen och den enskilde eleven attkunna välja studieområden och arbetsformer. Mina förslag om ökning avresurserna för färdighetsträning och för det fria tillvalet har som syfte bl.a.att ge hjälp lill elever med svårigheter. SIA-utredningenframhävde i sitt belänkande (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö vikten avelevemas aktiva medverkan i att utforma den egna skolans arbetsmiljö. Som enmycket väsentlig brist såg utredningen en utbredd passiv inslällning blandeleverna. I propositionen (prop. 1975/76:39) om skolans inre arbete m.m.betonades vikten av att eleverna tränade sig i att hjälpa varandra och taansvar för varandra. Vad som efterlystes var lokala inilialiv för sådanelevmedverkan. Riksdagenanslöt sig till denna uppfattning. Vid sin behandling av propositionenframhöll utbildningsutskottet (UbU 1975/76:30 s. 57) att skolan måste ta tillvara elevemas vilja att hjälpa till i olika avseenden. Eleverna bör såledesträna sig i atl ta ell egel ansvar för uppgifier i skolmiljön. Med ökatmedbestämmande följer, betonade utskottet, ökade skyldigheter. Verksamhetav det åsyftade slaget har kommit igång i många skolor, inte minst i sambandmed skolmåltiderna och i form av fadderverksamhet. SÖ underslryker också iläroplansförslaget att det generellt är vikiigt att motarbeta passivitet.Vetskapen om att man kan påverka sin omgivning och sina livsviUkor är, som SÖbetonar, av största betydelse. Den ger ett självförtroende utan vilket denenskilde känner sig maktlös. Genombeslulen om skolans inre arbete tillkom bestämmelser i skolförordningen(1971:235) om klassråd. Eleverna blev också representerade i de konferenser somplanerar undervisning inom en arbetsenhet. Särskilt genom klassråd, där allaelever deltar, bör det vara möjligt att engagera eleverna för utveckling avskolans inre arbete. Fleraremissinstanser har betonat värdet av denna utveckling. iVärmlands läns landsting menar att det i skolan gäller att ta till vara barnsoch ungdomars erfarenheter och värderingar. Därigenom kan en mer eller mindrepåtvingad passivitet motarbetas och ett självförtroende skapas hos eleverna,vilkel utgör gmnden för viljan och beredskapen att påverka sin omgivning ochsina livsvillkor. har ulföriigt uppehållit sig viddenna fråga. Rådel betonar värdel av kollektivt arbete. Elevema måste, menarman, få träna sig i att ta ett kollektivt ansvar för gemensamma värden, t.ex.skolans närmiljö. Ett sådant engagemang kan bidra till att bryta ell i dagvanligt förekommande fram- 1978/79:180 23 lingsskapmellan människor, som ofta tar sig uitryck i skadegörelse och mobbning av svagaoch annorlunda barn. För alt undervisningsinsatserna pä området som rör lag ochrätl skall bli meningsfulla, hävdar rådel, måsle detta ämnesområde behandlas iell vidare perspekliv. De verksamheter där bam får praktisera medinflytande,samarbele och ansvarstagande bidrar lill atl förklara vad lag och rättegenlligen innebär. Detär vikiigt all denna utveckling på alla säU slöds av de lokala skolmyndigheterna.Men del är också väseniligi all skolan verkligen kan molsvara de förväntningarsom den själv bidrar till att skapa. Den enskilda skolan och arbetel i denenskilda klassen måsle därför så långt möjligl kunna anpassas efter deintressen, som eleverna har eller som lärarna förmår ge dem. Det är därför ävenfrån denna synpunki viktigt att del finns ett betydande område inom skolan därman lokall kan ulforma program och kurser. Fria aktiviteter under den samladeskoldagen bör utgöra en del av detta program. Det bör vara naturiigi atteleverna ges ansvar för exempelvis olika lokaler inom skolan, för service avolika slag, för utställningar m.m. Eleverna bör inte bibringas denföreställningen all om de själva skräpar ner andra skall städa upp. 1samarbelsnämnder, klassråd eller andra konferenser bör man gemensami resonerasig fram till vilka krav det är rimligt all slälla vid en arbetsplats, hur mankan motverka mobbning etc. Elevernasmedverkan i skolans inre arbele kan också komplellera derasarbetslivsorientering. Genom att t.ex. svara för dukning och servering vidskolmåltiderna, arbela inom skolbiblioteken, medverka vid ulformningen avnärmiljön, arrangera utställningar, delta i skolans inierna informaiion genomelevtidningar och hjälpa yngre kamrater i malerialframställning kan de fågivande inblickar i hur en arbetsplats fungerar. 1 skolor exempelvis iglesbygdsområden som annars kan ha svårt alt ordna en omfattande arbetslivsorienteringutanför skolmiljön bör även sådant internt arbele kunna ingå i de veckor somavsätts för skolaris arbelslivsorientering. Enläroplan är ett av flera medel för all ulforma skolans arbete. Begreppetläroplan är inte entydigt vare sig i olika anvisningar eller i den pedagogiskadebatten eller vetenskapen. Del är därför vikligl all inledningsvis någotberöra hur en läroplan bör se ut och vad den skall innehålla. Avsiktenmed en läroplan är att påverka skolans arbele i en beslämd riktning. Strävandentill ell mera decentraliserat skolansvar måste då leda till att läroplanen nufår en annan uiformning än den har haft. Önskemålet atl främja elllokall ulvecklingsarbele måsle få samma konsekvens. Prop.1978/79:180 24 Skolförordningen (1971:235) innehåller följande definilionpå läroplan i 5 kap. 4S. 1 läroplan för anges mål och rikilinjer förskolans arbete saml allmänna anvisningar för skolans verksamhei. För undervisningen i ämnen och för prakliskyrkesorienlering innehåller läroplanen timplaner och kursplaner samlanvisningar och kommenlarer i ansluining till kursplanerna. 1 läroplanen finns också allmänna föreskrifier omobligatorisk verksamhet under skoldagen av annat slag än som avses i andrastycket. Läroplanen fasisiälls av regeringen eller, efterbemyndigande av regeringen, av . I nu gällande läroplan har mål och riktlinjer samttimplaner och kursplaner fastställts av regeringen. SÖ har bemyndigats attutfärda övriga delar. Som grund för SÖ:s anvisningar ligger förutom mål ochriktlinjer riksdagsbeslut i olika frågor. Med nu nämnda definition blir läroplanen ensamlingsbeteckning för ell antal mer eller mindre omfatlande dokumenl medmyckel olikartat innehåll. som t.ex. för gymnasieskolan, haranvisningar och kommentarer byggls ut till omfatlande bokserier. Vissa delar,såsom limplanerna, innehåller exakl utiryckla tvingande bestämmelser av sammaslag som i skolförordningen. Andra delar, exempelvis kommentarer lill ochmetodiska anvisningar för enskilda ämnen, avser endast att ge SÖ:s vägledandesynpunkier. De s.k. allmänna anvisningarna, t.ex. om resursanvändning,arbetssätt och samarbetet hem-skola, ulvecklar innehåUet i valda avsnitt inommål och riktlinjer. Väsentliga delar av vad som med nuvarande definitionomfattas av läroplanen har behandlats av . I samband medbesluten om skolans inre arbete log således siällning till en radförslag om ändrat arbelssäil, om konlaklerna hem-skola, om resursanvändning ochresursförändring. Olika vägar atl hjälpa elever med svårigheter utgjorde delväsenlliga inslaget i SIA-besluten . Stora delar av vad som brukar redigeras som allmännaanvisningar i läroplanen har alltså behandlats av riksdagen.Motsvarande kapilel i SÖ:släroplansförslag utgör inte heller någraförslagskapitel utan anges vara SÖ:s underlag för kommande anvisningar. Sin nuvarande utformning fick läroplanen för nästan tjugoår sedan. Den var avsedd atl forma utvecklingen av en starkt centralstyrdskola. Strävan att åstadkomma ell mer decentraliserat skolansvar gör detnaturligt att ge läroplanerna en annan uiformning än de hafthittills. En stark kritik har också riktals mot framför alltde generellt utformade anvisningarna. De har inte ansetts ge tillräckligtkonkret vägledning som de inte uppmuntrat del lokala ansvar somdecentraliseringen 1978/79:180 25 I remissynpunkterna på SÖ:s läroplunsförslagålerkommer dennu krilik. En fungerande läroplan bör enligi min mening i framlidenbeslå uv två delur. En relativt kortfattad förstu del bör innehålla mål ochriktlinjer saml timplaner och kurspluner. En andra del bör ulgöras av ett kommenlarmalerial, som successivtförnyas och aktualiseras. Kommenlarmalerialel bör som uigångspunki innehållaen nulägesbeskrivning som de som arbeiar i skolan känner igen. Problem ochsvårigheter måste erkännas och redovisus. 1 kommenlarmalerialel bör sedanpresenieras och diskuleras allernaliva meioder alt söka bemäslru svårighelernaoch arbeiu i den önskvärda riklningen. Erfarenheler och forskningsresullal börsuccessivi inarbelas i förnyade versioner av kommenlarerna. Olika målkonfliklerbör belysas. Den redovisning som kommenlarmulerialel ger av forskning,försöksverksamhet, erfarenheler från skolans dagliga arbeie, akluellu problemsådana de upplevs av dem som arbeiar ule i skolan bör alllså bilda uigängspunkienför diskussion och förslag om olika arbelssäil och organisalions-former. Omkommenlarmalerialel får denna uiformning bör det - tillsammans medinformation, fortbildning och läromedelsutveckling - kunna bidra aklivi fortlöpande förnyelse av innehåll, arbelssäil och organisation ule påskolorna. Den cenlrala skoladminislrationens roll blir atl samordna insaiseroch göra lokalt utvecklingsarbete tillgängligt för alla. Kommenlarmalerialel kan därigenom ge inspiralion lill vadman kan beteckna som en tredje nivå av läroplanen. Denna del ulgörs av de arbetsplanereller det utvecklingsprogram som bör ulformas lokalt inom varje rektorsområdeoch varje arbelsenhel. Detla program kan omfaila planeringen av del friastudievalel, lemastudier eller projektarbeten, s.k. annorlunda dugar (vadgymnusieskolun kullur koncenlrationsdagar), elevvårdsverksamhel, elevmedverkani klassråd, fadderverksamhei, elevernas eget produktiva arbete i skolmiljön,formerna för hem-skola-konlakterna m.m. En för skolpersonal och elever gemensumplaneringsdag vid slutet av ell läsår kan utgöra en naiurlig tidpunkt för attutvärdera del gångna årels verksamhei och diskulera inriktningen i framtiden.Del bör ankomma på reklor all beslula alt den schemabundna undervisningeninställs för gemensamt arbete av detla slag. Någon formalisering av dessa lokala arbetsplaner bör inleeftersträvas. All varje rekiorsområde har skyldighet utforma etthandlingsprogram markerar dock vikten av del lokala ansvarei. Del ulgör ocksåell sätt all formulera mål och ambitioner för den lokala skolans arbele. Dediskussioner och den gemensamma planering som fordras som grund för ell lokallutvecklingsprogram, formulerat ulifrån den egna skolans problem och mål, börkunna rymmas inom den tid som står lill förfogande för sludiedagar,planeringsdagar och arbeisenhelskonferenser. 1978/79:180 26 Rektorsområdenas arbetsplaner måsle i sin lur ulgä från,men också påverka pluneringen på nivå. exempelvis vud gällerresursfördelning och praklisk urbelslivsorientering. 3.3 Förändringar av läroplanen Belydelsen av all skolun successivi förändrus i tukl medsamhällsutvecklingen har belonal såväl som åren 1962 och1968 i samband med ull riktlinjer för den obligutorisku skoluns orgunisulionlades fust. Vikten uv en fortgående anpassning frumhävs också i mångu remissyllrandenöver SÖ:s förslug. Flera remissinsianser släller sig emellerlid iveksamma lillförändringar i form av en hell ny läroplan. alldel forlsalia läroplansarbelel bör ske med successiva förändringur på grundvuluv en forllöpunde uiveckling. Enligi kommunförbundets bedömning motsvurar enförsikligare reformtakt ell ulbretl önskemål i kommunerna. Jag har inledningsvis redovisal flera skäl lill varför mannu bör ulforma en ny läroplan. Sambundel med SIA-reformen är väseniligi liksomnödvändigheien all avhjälpa flera pålagliga brister i skolan. Jag anser dellikväl väseniligi all en ny läroplan kan ses som ell led i en successivuiveckling i skolan, inle som någoi radikali nylt. Flera skäl somjag någotnärmare vill ulveckla, talar för della. En förändring av läroplanen är endast en länk i en långåtgärdskedja. Själva förändringen av läroplanen kan i sin tur beröravitt skilda frågor. Så som en läroplan definierats behandlas i den såvälmål och riktlinjer, som limplaner, innehåll i kursplaner och arbetssätt.Dessulom innehåller den allmänna anvisningar för skolans verksamhet t.ex. omkontakterna hem-skola och om resursanvändning och utvärdering. Då mandiskuterar läroplansutveckling är det viktigt atl hålla isär dessa olika delar.Vad arbetssällen beträffar så har lärare och elever frihet .att välja detarbelssäil som de lillsammans bedömer bäsl befrämja måluppfyllelsen.Väsenlliga förändringur grundas, som exempelvis länsskolnämnderna iVästerbollens och Krisliansiads län framhåller, på allilydföränd-ringar somaldrig sker plötsligt och på att mun får möjlighet ull pröva sig frum lillresuliut på del lokulu plunel. Förändringur i urbetssäll är dessulom i hög grud beroendepå yttre omständigheter. Lokalernas utformning är vikiig, lillgången på godmaieriel i bibliolek och laboratorier likaså. Formema för medelstilldelningen ikommunerna bör möjliggöra ett undersökande arbetssätt. Arbetssättet är ocksåberoende av organisatoriska förhållanden. Beslulen i samband med SIA-reformengav ökade möjligheler alt utforma verksamheten i arbetsenheter, arbetslag ochi elevgrupper av varierande storlek. Detta utgör oftast förutsäliningar för allockså arbetssättet skall kunna individualiseras. En fortlöpande metodisk diskussion, läroplanskommentarernaoch erfa- 1978/79:180 27 renheter från lokala försök och från ulvärdering på denegna skolun bidrur lill alt skupu en öppen och prövande inslällning lillurbelsformernu. Den lokala arbelsplan, somjag lidigare föreslagil, blir ellullryck för del lokala uivecklingsarbeiei. av de nu nämnda förhållandena är bundel lillläroplansförändringar i traditionell mening. Arbeissäiiel synes uivecklasganska oberoende uv nya kurs- och limplaner. innebar inleheller några lydliga gränser i skolans vardagsarbete. Det finns inte hellernågon anledning atl i framliden koppla samman förändringar i arbeissäiiel medexempelvis en timplaneförändring från ett vissl år. Fixeringar vid stora,allomfatlande ändringar vid en viss lidpunki leder till krav på all exempelvisalla läromedel skall förnyas lill ctl angivel läsår eller all en omfaitandefortbildning snabbi skall genomföras för atl alla från ett visst år skall börjaarbela på ell nytl sätt. Det är, somjag kommerail ulveckla närmare,nödvändigi all anpassa fortbildningen lill förändringarna i läroplanen. Inomen så omfaitande organisation som skolan mäste arbetssältel utvecklassuccessivt och fortbildning och metodutveckling äga rum parallelll under enföljd av år. Läroplanens roll blir atl genom mål och riktlinjer och olikakommenlarlex-ter stimulera en utveckling av läromedel, lärarutbildning,fortbildning och lokala arbetsplaner i önskvärd riklning. Innehållet i skolans undervisning regleras av riksgiltigakursplaner. Endast inom icke timplanebundna aktiviteter under skoldagen harkommunen hiuills haft frihel atl själv utforma verksamheten. Innehållet - iform av kunskaper eller färdigheier inom olika områden anges emellerlid endasli grova drag i huvudmomenten. Skolans innehåll kan därför skifta inom ramen för sammaläroplan. Stoffurvalet kan förändras, tidsdispositionen förskjutas, ökad lidanvändas för lillämpningsuppgifler, exkursioner och sludiebesök etc. Om kursplanernai exempelvis orienieringsämnen skulle ges den ramkaraklär som SÖ föreslagit,skulle dessa skiftningar givetvis förstärkas. Kursplanerna säger då allt mindreom vilken verksamhei som faktiskt pågår i skolorna. Kursinnehållet kan därför förändras och aktualiseras ibelydande utsträckning inom ramen för samma kursplan, beroende på olikaexempel i läromedlen, elevernas skiftande önskemål, den allmännasamhällsdebatten etc. Om nytl stoff som bedöms väsentligt inte ryms inomhuvudmomenlens ram måsle emellerlid kursplanerna omarbetas. Del är myckelosannoliki att detla i fortsättningen blir akluelll för alla skolansämnen och stadier. En successiv kursplanerevision av det slag som tillämpas förgymnasieskolan är naturligare i framliden. Del skulle också medföra en bältreplanering för forlbildningsorganisalionen och för läromedelsproducenterna.Skolledningen skulle ha möjlighet till störte insatser om den kunde koncentrerasig på en gmpp ämnen i tagel. Prop.1978/79:180 28 Måloch riktlinjer har så sent som i vissa delar reviderats som en följd avbesluten om skolans inre arbete. Ytterligare översyn är emellerlid aktuell avflera skäl. Jag berör här endasl några. Distinktionenmellan de båda begreppen mål och riktlinjer har vållat myckel onödig deball.Ordel mål kan avse någoi som är möjligl atl uppnå och där måluppfyllelsen ärmätbar. Del används emellertid också för att enbarl ange inrikining. Måloch rikilinjer får lält en retorisk utformning. Det är angeläget att undvikadetla genom att klart redovisa de konflikter som finns mellan vissa mål iskolan. En sådan spänning råder exempelvis mellan individanpassa-de,samhällsanpassade och samhällsförändrande strävanden. Andra målkollisionerfinns mellan önskemålel alt lära eleverna samverka och samhällets uppdrag lillskolan atl belygsälla eleverna efter individuella preslalioner. Delär skolans uppgifi all göra eleverna medvetna om problem av detta slag.Målkollisioner bör inte döljas bakom harmoniserande formuleringar utan lyftasfram till diskussion och slällningslagande. Eleverna får inle uppleva skolansom ett etablissemang med massiva och färdiga värderingar. De bör vänjas atlanalysera, inse problem och uppfatta mål och riktlinjer som något som ständigtmåsle prövas och ifrågasättas. 4 utformning - skoldag - timplan Nuvarandetimplaner och anvisningar, som gäller från , bygger påriksdagens beslul om skolans inre arbele och beslul om ellnyll statsbidragssystem för . Besluten har tillkommitefter del att SÖ lagt fram sitt läroplansförslag. Frånden är del möjligl för kommuner all införa samlad skoldag ienlighel med beslut om skolans inre arbele. De rikilinjer för den samladeskoldagen som SÖ omnämner i sitt läroplansförslag, har senare utfärdals ochingär som allmänna anvisningar i nu gällande läroplan. Densamlade skoldagens icke timplanebundna aktiviteter skiljer sig från fritt vallarbele enligt Lgr 69.1 proposilionen (prop. 1968:129) angående revidering avläroplan för framhöll föredraganden all del även i en myckel slarklsammanhållen grundskola finns anledning atl erbjuda eleverna ett ulrymme förfrill valda, inlressesty rda aktiviteter. Utöver del lillval av B-språk,konst, leknik och ekonomi som SÖ föreslagil förordades därför atl timplanenskulle ge utrymme för ytterligare ett val, som benämndes fritt valt arbete.Del angavs alt den avsalta liden inte fick användas för kompletterandeundervisning i övriga ämnen. Prop.1978/79:180 29 Tiden för tillvalsämnen och fria aktiviteter under densamlade skoldagen ger eleverna på högsladiel samma möjligheler lill dubbelllillval som åsyf-lades med läroplansproposilion. I propositionen(prop. 1975/76:39) om skolans inre arbele m.m. betonades däremot, lill skillnadfrån läroplansförslag, del betydelsefulla i all de olikaverksamhe-lema under den samlade skoldagen anknyier lill varandra. Del ärdärför inte bara möjligt utan även önskvärt att elevernas intresse förexempelvis miljöfrågor, för leknik, för konsumentfrågor och barnavård, förmusik och bildarbete kan få utlopp under fria akliviieier. De fria akliviteterna gör det därför möjligt atl påhögstadiet kombinera val av tillvalsämnen med andra aktiviteter, ledda avexempelvis föreningar, lärare, kuliurarbeture eller undra. Elevernu kansåledes arbela med både B-språk och teknik, med miljöfrågor och vård,förulsatt all tillräckligt intresse finns. Samma möjlighet att tillgodose fleraintressen yppas genom de temastudier jag behandlar i avsnitt 4.7.3. I ett senare avsnitt föreslårjag alt den timplanebundnaliden på mellanstadiet minskas från nuvarande 104 till 101veckotimmar. Under den frigjorda liden skall eleverna erbjudas olika friaaktiviteter med samma mäl som gäller för den samlade skoldagens fria aktiviteter.Enligt 5 kap. 26 § skolförordningen (1971:235) får skoldagen omfaila avhögst älta limmar för elever i årskurserna 3-9. Skolstyrelsen bestämmer vilkentidsmässig omfattning skoldagen skall ha och när skoldagen tidigast får börjaoch senast fär slula. Beroende på behov och möjligheler i olika kommuner ochkommundelar kan skolslyrelsen således fastställa en skoldag som omfattar högslälta limmar i årskurserna 3-9. Som en uigångspunki för skolstyrelsens beslul omlidsram bör dock gälla att elevernas möjlighel atl della i olika akliviieierinte minskas i förhållande till vad som gällt, innun samlad skoldag infördes. 1 SÖ:s uppdrag alt göru en läroplansöversyn ingick uttundersöku om elevernas undervisningstid kunde fustslällus i lidsenheler om 60minuler. anges den i veckolimmur, varvid en veckolimme omfaiiar40 minuter (lektion). Även lärarnas undervisningstid är ullryckl i ell visslantal veckotimmar, som varoch en molsvarar en 40-minuierslektion. Del nyasiaisbidragssysiemel bygger likaså på lärarveckotimmar . All elevernas timanlal hiltills angelts i ell anial40-minuters lektioner har inle betytt någon reglering av hur lång varje enskildlektion skall vara. Lektionstiden kan läggas ut som arbelspass av olika längdberoende på ämne och sloff.