prop · G203131 · 1978-12-31 00:00:00 — SAF:s och SHIO-Familjeförela-genssynpunkier på en fortsatt allsidig utvärdering har härigenom tillgodosetts.Med den inriktning av ulvärderingen som AMS föreslår och somjag nu ställt migbakom, kommer även de synpunkier som RRV anfört om atl utnyttja lagen om allmänplatsanmälan för selektiva insatser riktade mot olika målgrupper atl kunnabelysas. Jag avser atl senare föreslå regeringen alt allmän plalsanmälan skallinföras i hela landet och utgår därvid från att detta kan ske med börjantidigast den . I årelsbudgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 15 s. 56) harjag beräknatmedelsåtgången för nästa budgetår till 60,5 milj. kr för framställning av ADB-platslistormed bestämmelsema om allmän platsanmälan gällande i tio län. AMS har beräknat atlkostnadema för platslistframställningen ökar med 7,5 milj. kr. med allmänplatsanmälan i hela landet från ingången av näsla budgetår. Jag är emellerlid inleberedd all förorda en större ökning av anslagsbeloppel än 3,0 milj. kr. /80, vilket begränsar AMS möjligheter att utvidga allmänplatsanmälan för så vitt inle delta kan ske inom ramen för anvisat belopp ochmed tillgängliga personalresurser. Jag utgår vidare från att AMS kontinuerligtprövar varje möjlighet alt genom olika slag av förenklingar göra besparingar iden nuvarande platslistframställningen. Möjlighelen att minska antalet utgivningsdagarav platslistoma bör därvid kunna övervägas. Prop.1978/79:131 12 3.3 Försök med sökning och bevakningsmatchning av ledigaplatser via terminal Med den vid listframställningen tillämpade ADB-leknikensom grund pågår också försök med lerminalsökning ochbevakningsmatchning. budgetproposition (prop. 13 s. 77)anmälde dåvarande departementschefen ett av AMS framlagl förslag till ett terminalbaseratsöknings- och maichningssystem för arbetssökande och lediga platser m.m.(Rapport 1.). Förslaget hade formen av en utvecklingsplan som sträckte sigflera år framåt i liden. Ett omfaitande utredningsarbete fömtsattes på fleraområden. Dåvarande departemenischefen förklarade atl han inle var beredd alt laställning till införandet av det föreslagna systemet förrän ell mer i detaljutformat beslutsunderlag förelåg. AMS fick i uppdrag all - gemensamimed statskontoret och i koniaki med berörda arbetsmarknadsorganisationer - arbelafram ett sådant beslutsunderlag som behövdes för ett ställningstagande tillfrågan om upphandling av datorer och terminaler m.m. I uppdragei ingick ävenatt målen för den platsförmedlande verksamheien och i vilken utsträckning dessamål kunde uppfyllas med befintliga resurser skulle beskrivas. I uppdragetingick vidare att klarlägga möjlighelerna att avhjälpa eventuella brister i förmedlingssyslemetmed resp. ulan hjälp av ADB. Till fullgörande av detta utredningsuppdragöverlämnade AMS och statkontoret en gemensam skrivelse den 24 okiober 1975till regeringen med ell omfattande utredningsmaterial, (Rapport 2),innefattande bl.a. en målstudie och kostnadsberäkningar för olika altemativ avADB-användning. Nämnda rapporter anmäldes i prop. 1975/76:84 och i 1976års budgetproposition (prop. 1975/76:100, bil. 13 s. 54). Därefter startadeAMS praktiska prov med sökning och bevakningsmatchning under budgetårel 1976/77vid arbetsförmedlingarna i , , , , Kristianstadoch . Syftei med de praktiska proven var alt fastslå hur sökning ochbevakningsmatchning med hjälp av ADB bör och kan utformas från förmedlingssynpunkl.Med sökning menas att förmedlaren med terminalens hjälp kan söka framplatsförslag i en platsbas där informaiion om lediga platser finns. Detla ärsamma information om lediga platser som används för produklion av ADB-platslistor.Bevakningsmatchningen används sedan för atl fortlöpande bevaka denarbetssökandes önskemål om lämpliga arbeten, vilkel innebär atl den sökandes fömtsättningaroch villkor jämförs med alla nya platser som inrapporteras tillarbetsförmedlingen. budgetproposition (prop. 1976/77:100, bil. 15 s.72) uividgades försöken lill alt omfatia sammanlagl tolvarbetsförmedlingskontor. Vid åtta av dessa kontor skulle ägnas särskilduppmärksamhet åt ansträngningar alt förbättra förmedlingsljänstema till den somönskar arbete på annan ort än hemorten. Dessa s.k. länscentraler för interlokalförmedling inrättades i vid ett arbelsförmedlingskontor iStockholms innerstad, i län vid arbetsförmedlingen i , iKristianstads län vid ar- Prop.1978/79:131 13 betsförmedlingen i , i vidarbetsförmedlingen i , i Göleborgs och län vid cilykontoret i ,i vid arbelsförmedlingen i , i vid arbetsförmedlingeni och i vid arbelsförmedlingen i . Länscentralernasuppgift är alt i första hand förmedla sökande i det egna länet till ledigaplatser i andra län. Varje länscentral har tillgång till detsamlade platsutbudet i hela landet. Fr.o.m. budgetårel 1978/79 utvidgades försöksverksamhelenmed länscentraler för interlokal förmedling till ytterligare tre län för attden pågående utvärderingen skulle baseras på ett tillräckligt omfattandeerfarenhetsmaterial. Dessa länscenlraler inrättades i vidarbetsförmedlingen i Karlslad, i vid arbelsförmedlingen i Gävleoch i vid arbelsförmedlingen i . Sammanlagl pågår idagförsök med sökning och hevakningsmalchning vid femton arbelsförmedlingskontoroch AMS disponerar Ijugo terminaler för denna verksamhet. I den rapport som fogals lill AMS förut nämnda skrivelseden redovisas utfallet av den hiltills bedrivnaförsöksverksamheten med sökning och hevakningsmalchning med hjälp av ADB fördels lokalt bundna arbetslösa och dels personer som uppgivit sig ha intresse atlta arbete på annan ort. Av utvärderingen framgår atl terminalsystemet medverkattill att fler arbetssökande får plalsförslag och atl antalet förslag lillvarje person ökar med mer än sex gånger jämfört med ett enbart manuellt system.Utvärderingen visar också atl när det gäller alt överblicka ett stort platsulbud,t.ex. på stora lokala arbelsmarknader och vid interlokal förmedling, platsförmedlingmed hjälp av terminal är överlägsen ett manuellt framtagande av plalsförslag. Vidare konstateras i rapporten all del finns en klartendens lill att utsikterna för en arbetssökande atl få ett arbete av längrevaraktighet och ett arbele som stämmer överens med hans önskemål och fömtsättningarär större i ett ADB-assislerat sökningsförfarande än i ett konventionelltsyslem. Arbetsgruppen föreslår i anslutning härtill atl terminalsystemelför sökning och bevakningsmatchning under budgetåren 1979/80-1981/82 byggs ultill atl omfatta alla arbetsförmedlingar i landet. För budgetårel 1979/80föreslår arbetsgruppen att terminalsystemet byggs ul med ytterligare 140terminaler. Mot bakgrund av rapporten föreslår AMS för sin del attförsöken med användning av ADB i det direkta förmedlingsarbelel får fortsättaoch byggas ut ytterligare. AMS är emellertid inte beredd atl ta ställning lillutbyggnaden på , vilket skett i rapporten, ulan föreslår atl medel anvisasför en första utbyggnadsetapp för budgetårel 1979/80 i den omfattning somarbetsgruppen har föreslagit. AMS kommer i sin anslagsframställning /81 att redovisa medelsbehovet för kommande utbyggnadsetapper.Statskontoret tillstyrker också arbelsgmppens förslag till ut- 1978/79:131 14 byggnadför /80 och framhåller all den fortsatta utbyggnaden bör prövasbudgetårsvis under fortsatt ulvärdering av kostnader och effekter. En reservanti statskontorets styrelse förordar en begränsad, ulökad försöksverksamhet meden dubblering av det nuvarande antalet terminaler. Flera remissinstanser,däribland RRV, , , SHIO-Familjeföretagen,DAFA och Landstingsförbundei, menar att resultaten av försöksverksamhelen inle kanligga lill grund för den av arbetsgruppen föreslagna utbyggnaden utan attgrundligare försöksverksamhet med begränsad utökning av antalet terminaler börske innan slutlig ställning tas till ett permanent terminalsystem förplatsförmedlingen. TCO, /SR, LO och SAF tillstyrker förslaget om utbyggnadför budgelårel 1979/80. /SR lillägger alt det är nödvändigt altarbetsförmedlingen erhåller assistans av ett utbyggt ADB-syslem försökning och hevakningsmalchning. TCO och LO anför liknande synpunkter. tillslyrker en successiv lerminalutbyggnad i främsistorstadsområdena. Utvärderingenav den bedrivna försöksverksamhelen visar enligt min mening tydligt atlADB-assisterad förmedling ger väsentliga vinsler jämfört med vad som eljest ärmöjligt att uppnå. Sålunda kan förmedlaren och den arbetssökande med hjälp avterminalsökning komma i kontakt med ett större platsmaterial äntidigare. Med hjälp av terminal kan också sökningen under förmedlingssamtaletsgång anpassas lill den arbetssökandes önskemål och behov. Vinsten med detlaligger främst på den kvalitativa sidan, dvs. i form av en god överblick överett mycket omfattande platsmalerial. Detta ger framför allt fördelar på storalokala arbetsmarknader och i samband med interlokal förmedling. Varjeförmedling med sökterminal har omedelbar tillgång till hela platsulbudet ilandet och lerminalsökningen kan också kombineras med hevakningsmalchning. Jaghar således blivit övertygad om att användningen av ADB-leknik i platsförmedlingeni vart fall på sikl är en fömtsättning för att arbetsförmedlingen skall kunnabjuda både de arbetssökande och arbetsgivaren den service de har räll allfordra. Möjligheterna till sådan verksamhet bör därför byggas ut allt eftersom beslutsunderlaget förbättras, framför allt som ett resultat av försöken meds.k. modellkontor till vUka jag återkommer senare, och de erforderligaresurserna härför kan ställas till förfogande. Jag har styrkts i denna minövertygelse av bl. a. erfarenheler som gjorts i andra länder av användningen avADB i platsförmedlingen. I har flera länder sådan försöksverksamhet,däribland och . I bedrivs försöksverksamheten inordöstra och omfattar 15 förmedlingskontor med sammanlagt 150terminaler. I en nyligen presenterad utvärdering av försöksverksamheten harerfarenheterna ansetls så goda, atl verksamheten föreslås bli utvidgad tillhela London-området. I vissa delstater i har modern datateknik använissedan länge i förmedlingsarbetet. Inom har ADB i platsförmedlingenockså uppmärk- Prop.1978/79:131 15 sammalsoch planer finns på all inleda ett samarbete mellan de nordiska ländema i dennafråga. Jagdelar dock den uppfattning som har kommii lill uttryck inle bara i AMSframställning utan också i flera remissyllranden, att den rapport som harpresenterats inte utgör en tillräcklig grund för alt ställning skall kunna lastiU frågan hur ett fullt utbyggt lerminalsysiem för platsförmedlingen skall seut. Den fortsatta utvärderingen bör därför inriktas på alt ta fram underlag föratt senare kunna avgöra utformning och omfattning av ett permanent lerminalsysiem.Del är i detla sammanhang också viktigt alt denna ulvärdering sker i enlighelmed de riktlinjer regeringen föreslår för införande av ADB i statsförvaltningen.Jag återkommer lill detla . Jag vill vidare understryka del angelägna ialt i den fortsatta utvärderingen också beakias olika förenklingar som kangöras i systemet och i de rutiner som tillämpas för platslistframställningenoch vid platsförmedlingen samt de besparingseffekter som kan uppkomma härav. Iutvärderingen bör också ingå atl jämföra olika lerminalsysiem på marknaden meddet syslem som AMS använder . Fleraremissinstanser, däribland RRV, menarall i avvaklan på ytterligare Ulvärderingså bör inte terminalsystemel byggas ul under /80 i denomfattning AMS föreslår. Ingen remissinstans har dock motsatt sig utbyggnad avförsöksverksamheten under nästa budgetår. AMS har föreslagit att antalet terminaleri den fortsatta försöksverksamheten med sökning och bevakningsmatchning skallökas med 140 och alt utbyggnaden börjar vid de siörre förmedlingskontoren. Föregen del anser jag atl för nästa budgetår bör en inte oväsentlig utbyggnad avförsöken komma till stånd. Tillskottel av nya terminaler under nästa budgetårbör beräknas så atl samtliga distriktskonlor kan tilldelas en lerminal. Dettaskulle innebära att större delen av de arbetssökande som behöver mera avanceradförmedlingsservice skulle kunna biträdas av förmedlare och terminalbaseradsökning som personalen vid samtliga distriktskonlor - som lokallsvarar för den mera fullständiga förmedlingsservicen - kunde bli förtrogna medADB-teknikens möjligheter. Även distriktsarbetsnämndemas ledamöier skulle pånära håU kunna följa de fortsatta försöken. AMS förfogar under innevarandebudgetår över 20 terminaler för försök med sökning och bevakningsmatchning.Med hänsyn härtill och lill vad jag strax kommer atl förorda i fråga omsärskilda terminaler för försöksverksamhel vid s. k. modellkontor iSödermanlands län anserjag att AMS under näsla budgetår för landet i övrigt bördisponera ytterligare 70 terminaler. Iårets budgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 15, s. 56) harjag beräknatmedelsåtgången för nästa budgetår till 21,6 milj. kr. för utvecklingskostnaderoch driftkostnader av nuvarande försök med sökning och bevakningsmatchning.Jag beräknar det ytteriigare medelsbehovet för fortsatta försök med sökning ochbevakningsmatchning i den omfattning jag nu har föreslagil till 12,4 milj. kr. 1978/79:131 16 Jagvill i della sammanhang nämna alt AMS i skrivelse har begärtatt redan under innevarande budgetår få hyra fyrtio terminaler att användas påföretag vid siörre förelagsomslällningar. Bakgrunden lill förslaget ärföljande. Arbelsförmedlingen har ofta i samband med varsel omförelagsnedläggning eller uppsägning av större omfattning i samråd medföretaget och de fackliga organisationema placerat en arbetsförmedlare iföretaget för att där informera om olika arbetsmarknadspolitiska hjälpmedeloch hjälpa till att försöka ordna nya arbeien åt de berörda. Ett exempel pådetta är att AMS och () i samband medväntade omställningar inom kom överens om att placera arbetsförmedlarevid vissa av företagets arbetsplatser, nämligen i , ,och . I detta sammanhang erhöll förmedlarna också lillgång lillterminal för sökning och bevakningsmatchning och kosinaderna för hyra ochdrift av terminalerna bekostades av . Ifrågavarande terminaler är identiskamed de terminaler som används på olika arbetsförmedlingskontor iförsöksverksamheten med sökning och hevakningsmalchning. För att komma ikontakt med den dalalagrade platsinformationen kopplades terminalen tilldatabasen via det allmänna telefonnätet. Till arbelsförmedlamas förfogandeställde företaget ell antal personalombud för att informera omförmedlingsverksamheten inom företaget. Delär enligt min mening mycket väsentligt atl arbetsförmedlingen, i fall dåföretag tvingas vidta sådana ålgärder som kan leda till omfattande uppsägningar,har möjligheter att i samråd med berörda parter ställa sina tjänster tillförfogande i förelagel och därmed underiäita kontakterna för den personal somvill ulnyllja dessa tjänster. då också som skett i de fall somjagnyss har nämnl bör kunna ha tillgång till del datalagrade platsmaterialet överen terminal finner jag naturiigi i all synnerhei som Iransporl ochsammankoppling med datasystem kan ske med mycket enkla medel. Jag föruisätteratt det antal terminaler i arbetsförmedlingen som enligt vad jag harförordat ställs till AMS förfogande under nästa budgetår också kommer alt kunnaanvändas för förmedlingsverksamhet av det slag somjag nu har berört. I sådanafall bör emellertid kosinaderna för hyra och drift av den tekniska utrustningenbekostas av företaget i fråga, då lerminal behöver installeras på företaget förlängre tid. 3.4Principer för användningen av ADB i statsförvaltningen Ianslutning till vad jag nu har anfört om ADB i arbetsförmedlingen vill jagerinra om den proposition (1978/79:121) som regeringen lagt fram om ADBi statsförvaltningen. I denna redovisas regeringens principiella syn påmyndighetemas användning av ADB. Bl.a. redovisas ätgärder för att ta fram enförbättrad beslutsordning för systeminvesleringar samt regler och riktlinjerför utveckling och drift av ADB-system. Prop.1978/79:131 17 Den särskilda beslutsordningen för systeminvesteringarinnebär att formella regler skall utfärdas för etappindelning, beslutspunkteroch beslutsunderlag. De generella riktlinjerna för ADB syfiar till att skapaen viss enhetlighet och kvalitativ miniminivå i användningen av ADB istatsförvaltningen. Regeringen kommer senare att ta ställning till hur densärskilda beslutsordningen och de generella riktlinjerna skall utformas idetalj. Del är dock enligt min mening, angeläget att utveckling, införande och driflav ADB-systemet för sökning och bevakningsmatchning utformas på ett sätt somslår i överensstämmelse med regeringens principiella syn i dessa frågor. Detla innebär bl.a. alt utveckling och införande avsystemet bör ske etappvis. Systemets effektivitet och konsekvenser i övrigt börföljas upp efter hand som utvecklingsarbetet fortskrider. Försöksverksamhetenbör ske med realistiska fömtsättningar samt planeras noga. Det är viktigt atl försöksverksamhelenutvärderas med avseende på systemets ekonomiska konsekvenser i vid mening,service till arbetssökande och arbetsgivare, personalens arbetssituation, säkerheioch sårbarhet. Enligt min mening är en grundlig sådan utvärdering nödvändig förställningstaganden till fortsatta försök eller slutligt idrifttagande. Vidare måsle utvecklingsarbetet läggas upp på ett sådanisätt att statsmaktema och andra intressenter, t.ex. personalen påarbetsförmedlingarna, får insyn i och inflytande på systemets utformning. Enligt nämnda proposition bör dalordrift som är av störreomfattning ske för varje verksamhet för sig ("dedicerad" drift).Detta innebär alt AMS bör svara för driften av ett utbyggi system för sökningoch bevakningsmatchning. Vidare bör datordriften bl.a. av sårbarhetsskäl och regionalpoliliskaskäl spridas geografiskt. Vid avgöranden om hur datordriften skall fördelasmellan central, regional och lokal nivå bör beaktas såväl hur den datorslöddaverksamheten är organiserad som databehandlingens omfattning och karaktär samtkosinaderna vid olika grad av spridning. I beslulsunderiagel inför ettslutligt ställningslagande lill systemet för sökning och bevakningsmatchningbör ingå en beskrivning av olika drifflösningar samt deras konsekvenser. Vad nusagls hindrar inle att datordriften som , utförsav en servicebyrå. Det får vidare ankomma på regeringen atl föreskrivanärmare riktlinjer angående utvärderingens uppläggning. Jag avser atl i annatsammanhang återkomma till detta. Under /77 inleddes en försöksverksamhel vidvissa arbetsförmedlingar för all systematisera de åtgärder som vidtas iplatsförmedlingsärenden, "Försök med fasta arbetsformer iplatsförmedlingen". Försöken var i första hand ett säll att söka faslställavilka arbetsmoment t2 1978179. 1978/79:131 18 somär nödvändiga för att grundläggande individuell förmedlingshjälp skall kommadem till del som anlitar arbetsförmedlingen. AMSföreslår nu att jämsides med den uibyggnad av terminalsystemel som harbehandlats i det föregående en vidare utveckling med ADB-teknik skall bedrivasför att få till stånd en samlad lösning av platsförmedlings-funktionen i desshelhet. Bl.a. har de försök med fasta arbetsformer vid platsförmedling somgjorts fäst uppmärksamhelen på behovei härav. En sådan lösning bör prövas sominnebär alt arbetsförmedlingen får dalalekniska hjälpmedel för alla ellerflertalet funktioner inom platsförmedlingen, att terminaler slår lillförfogande för alla som arbetar med platsförmedling och slutligen att verksamheienbedrivs vid alla kontor inom en väl avgränsad arbetsmarknad. AMS benämnerdenna verksamhet försök med s.k. modellkontor. Enligtförslaget avses försöken omfatia ett helt län med allmän plalsanmälan och medfasta arbetsformer vid platsförmedlingen. AMS föreslår för egen delSödermanlands län. Försöketär tänkt att omfatta fömtom fasta arbetsformer, inskrivning av arbetssökandedirekt i lerminal, lerminalsökning bland lediga platser samt bevakningsmatchningbland nytiUkommande platser. De nuvarande platslistorna tas bort och i ställetpresenteras en del av del lokala platsulbudet för de sökande på platskortuppsatta i kundmottagningen. Terminaler kommer alt användas för så mångaarbetsmoment som är möjligt, bl.a. för utskrift av s.k. introduktionskort, förregistrering av förmedlingsåtgärder och för framtagande av den s.k.planeringsinformationen. AMS föreslåratt försök med modellkontor får startaunder /80. En enig remissopinion har tillstyrkt AMS förslag idenna del. Jagdelar AMS uppfattning att en vidare användning av ADB i förmedlingsarbetet börprövas på sätl som avses med modelIkonlorsförsöken. är ett sätt atl prövaterminalsystemel i en plalsförmedlingsmetodik som försöker ta lill vara alla defördelar som kan komma ut av ADB-tekniken. Försöken bör också underverksamhetens gång anpassas till vunna erfarenheter. Dessa försök bör, somockså flera remissinstanser anfört, utvärderas innan slutlig ställning tastill utformningen och omfattningen av ett lerminalsysiem för platsförmedlingen.Jag förutsätter emellertid att såväl de utvidgade försöken med sökning ochbevakningsmatchning som mo-dellkontorsförsöken kan påbörjas planenligt med depersonalresurser som har föreslagits för arbetsmarknadsverket för nästabudgetår i årets budgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 15 s. 47). Likasåräknar jag med att den personalutbildning som behöver komma till stånd ianslutning till de utvidgade försöken i första hand skall kunna rymmas inomden anslagsram för personalutbildning som föreslagits i nämnda proposition. AMShar beräknat atl försöken med modellkontoren kräver ett tillskott av 60terminaler utöver dem som har beräknats för sökning och bevakningsmatchning. Ienlighet härmed beräknar jag i likhel med AMS ett belopp av 7,7 milj. kr. för försöksverksamhetmed modellkontor. Prop.1978/79:131 19 Jaghar nu förordat att AMS för nästa budgelår får ett tillskott på sammanlagt 130terminaler. Beiräffande fördelningen av dessa terminaler har jag redovisat minaställningstaganden särskilt för den fortsatta försöksverksamheten med sökningoch bevakningsmatchning och för modellkon-torsförsöken. AMS bör emellertid varaoförhindrad all disponera visst antal av de terminaler somjag har förordatförde fortsatta försöken med sökning och hevakningsmalchning för modellkontorsförsökenom AMS finner del lämpligt eller behövligt för att sistnämnda försök skall kunnabedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Jagvill i detla sammanhang också anmäla alt AMS, enligt vad jag har erfaril, underhöslen 1978 tillsatt en arbetsgrupp med representanter för arbetsmarknadensparter för atl se över platsförmedlingens organisation. Platsförmedlingen harunder senare år fåll ell minskat ulrymme inom arbetsförmedlingens verksamhetoch skälet härtill är bl.a. den kraftiga expansionen inomarbetsmarknadsutbildningen och alla de olika arbelsmarknadspoliliska insatsersom krävts för att hålla arbetskraft kvar i företagen. Arbeisgruppenshuvudfråga gäller hur den framtida organisalionen av platsförmedlingen inomförmedlingskontoren skall se ul. Arbetsgruppen skall bl.a. klargöra utrymmetför platsförmedlingen under de ändrade förutsättningar som fömtsätts skapasunder de närmasle åren. De organisatoriska konsekvenserna vid införandet avADB skall också beaktas liksom behovet av förändringar av kontorsnätel. Arbelsgruppenskall vidare ta hänsyn lill de konsekvenser förändringama i förmedlingensorganisation får på AMS centralt. Arbetel skall bedrivas i två etapper. Denförsta etappen skall i sina huvuddrag vara klar lill seplember 1979, då bl.a.modellkontorens organisation behöver fastställas. Den andra etappen skall varaslutförd , då ett systemförslag baserat på modellkontors-verksamhelenberäknas föreligga. Närden nuvarande organisationen för arbetsmarknadsverket byggdes upp i mitten av 1940-laletansågs det självklart att arbetsmarknadens parter skulle vara representerade iverkets ledningsorgan och därmed få möjlighet all ge sina synpunkier på och direklpåverka utformningen och tillämpningen av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Företrädare för arbetstagamas och arbetsgivamas huvudorganisationeringick således redan från arbetsmarknadsverkets tillkomst som ledamöier i såvälstyrelsen för AMS som i länsarbetsnämnderna.