prop · G203179 · 1978-12-31 00:00:00 — Barnpornografin är enavskyvärd avart av den förråande och förnedrande industri som pornografin har blivit.Dess tillväxt har med Ibnvivlan observerats av loräldrar och andra som arbelarmed och för barn och ungdom, Utredningen påtalar brisl på kunskap och forskning beträlTandeeffekterna av exponering av förråande framställningar, men nämner dock fem elfektersom forskarna är mer eller mindre eniga om i fråga om våldsinslag i massmedia.Dessa effekler är inte bara var och en försigsiarki negaiiva utan därtillömsesidigt förstärkande. Barn ochungdom är båda tämligen oskyddade av nuvarande regler (typ skyltningsförbud)och i sig mer försvarslösa än vuxna. De har också etl behov av all identifierasig med varandra. Därmed är barn mer sårbara än vuxna, när de ställs införpornografiska alster, särskilt om dessa föreställer barn och ungdom, Enligl RHS mening finns del således starka skäl för auutan dröjsmål och med kraft ingripa mot barnpornografin. Självfallet förväntarsig RHS atl ytlrandefrihetsutredningen med kraft arbelar vidare på detta, 5 Motivet för en kriminalisering av barnpornografi Utöver vad som sägs i de allmänna uttalanden till slöd fören kriminalisering som har redovisats i del föregående under 3 och 4uppehåller sig några remissinslanser vid de moliv utredningen har anfört försitt förslag. JK uttalar härom: Som ett motiv för den nu föreslagna lagstiftningenåberopas den integritelsskada som kan uppkonmia när barn medverkar vidtillkomsten av pornografiska alster. Detta är egentligen också det endaåberopade motivet, Enligl min mening belyser detla i viss mån den problematiksom föreligger i fråga om lagsliftning mol pornografi. Motsvarande argument lordenämligen inte kunna åberopas närdet gäller pornografi där vuxna personeragerar. I den mån lagstiftaren önskar ingripa även mol sådan pornografi krävsdärför atl andra motiv kan åberopas. Utredningenhar inte närmare belyst den antydda problematiken. För min del vill jagifrågasätta om inte motivet bakom en lagstiftning mol pornografi lillövervägande del iir detsamma oberoende av om barn eller vuxna agerar. När detgäller barnpornografi lillkonmier den nu åberopade integriietssynpunkten. Omrisken lör imegriietsskada bedöms så allvarligt atl den ensam för sig kanläggas till grund fören lagstiftning, är del naturligtvis ingenting som hindraratl man nu går med en .särlösning i fråga om barnpornografi. Enligt minmening skulle dol emellertid - som jag redan antyti - ha varit önskvärl atl uiiodningonkunnai i ell sammanhang la upp hela pornografifrågan. Del skulle inte förvånamig om man vid en ,sådan prövning kommil till den uiiplätiningen au det Irämsiamotivet för en 1978/79:179 42 lagstiftning på delta område ligger ganska niira de molivsom uppbar don gamla bcstiimmelsen om sårande av luki och sedlighci i 16 kap,11 ij broiisbalken, Sexualhroiiskommiiicii anför liknande synpunkler och konsiaicraralt yilranderrihetsutredningcns nu akluella förslag utgår Irån omtanken om delenskilda barnets integritet, Sexualbn)iisk()mmiiién ilrågasiiiier om inte dciavgörande för eu förbud i stället bör vara huruvida pornografiskt iirkränkande för barn över huvud taget. Samma synpunkt kan nalurligtvis anförasbeträffande pornografi som rör vuxna, Scxualbrotiskonmiiitén utgår från att yllrandefrihelsulredningeni sill fortsalla arbeie allvarligt överväger denna aspekt, noterar alt ulredningen har motiverat del föreslagnaförbudet enbart med hänvisning till att den barnpornografiska bilden utgör en allvariigkränkning av det avbildade barnels integritet. Någon motivering som bygger påbarnpornografins inverkan på avnämaren framläggs inle. Ulredningen hänvisartill atl det inte finns någon forskning som visar att barnpornografiskaframställningar kan leda lill sexuellt övervåld mot barn. känner inteheller till någon sådan forskning men anser det uppenbart atl skadeverkan pååskådaren förekommer i åtminstone en typ av fall, nämligen när barn ser bilderav vuxna inbegripna i vaginall, oralt eller analt samlag med barn. En sådanbild upplevs som hot om övervåld mot den som är maktlös, inbegripet risken försvår fysisk skada. Givelvis uppkommer också här samma fara som för detavbildade barnel, faslän inle i så utpräglad grad, nämligen atl barnels inslällningtill sexualfunktionen blir präglad av skrämsel. All barn införbarnpornografiska bilder har sådana reaktioner som här nämnts har man inom RFSUfått bekräftat vid kontakter med förskolepersonal. En raotivering för förbud raed hänvisning lill barn somåskådare lill barnpornografi är enligt uppfattning giltig också förbilder där barnet inle är invecklat i uppenbara sexualhandlingar men som ändåuppenbarligen salubjudes i pornografiskt syfte. Barn bör vara skyddade mot altse sig själva utnyttjade som pornografiska försäljningsobjekt. En sådanmotivering kommer atl i lika hög grad gälla tecknade som fotografiska bilder.Delta är en stor förändring i förhållande lill uiredningens resonemang, efiersomutredningen endast bygger på hänsynen till del avbildade barnels integritet.Motiveringen för att låta förbudet omfaita även tecknade bilder blir då svageller kanske t. o. ra. Aktionen "Kamp mol porr och prostitution" ärinne på likartade resonemang och framhåller atl ulredningen har vall allkriminalisera barnpornografi med hänsyn endasi till alt framställningen avsådan pornografi måste anses innefatta kränkning av de medverkande barnensintegritet. Barnpornografin måste dock anlas ha även andra skadeverkningar. Delgäller inte minst den snedvridna syn på sexuallivet som pornografin framkallarhos barn, ungdomar och vuxna. Vissa uppgifier lyder på att barn tar särskiltallvarlig 1978/79:179 43 skada av barnpornografin. Den föreslagna kriminaliseringengäller bilder av alla slag. Även tecknade bilder avses. Här har utredningentvingats göra presumtionen att levande modell använls som ett led iproduktionen. Denna konstruktion hade undvikits om ulredningen valt ettskyddsobjekt för bestämmelserna, mera vidsträckt än de medverkande barnensintegritet. En klarl krilisk inslällning lill uiredningens allmännamotivering intas av föijäiiarförhuiidei som anför: De motiv - eller rättare sagt det motiv - som ulredningenanger för kriminalisering av barnpornografi tar egentligen inle alls sikle påspridningen och den verkan som sådan pornografi kan ha på mottagaren, I etlavsnitt om forskningen återger utredningen visserligen elt antal eftekier sompornografin kan anses ha. En del av dem torde vara av den art au de kanföranleda överväganden om alt genom kriminalisering söka hindra eller begränsaspridning av dylika alster. Vad som emellerlid helt saknas är en meragrundläggande diskussion och analys av vilka del är som i skydd av yitrande-ochtryckfriheten fabricerar och sprider pornografiska produkter och därmed konmnersiellihänsynslöst utnyttjar en frihel som primärt är avsedd förändra ändamål. Dennabrist på kartläggning och analys är besvärande för en remissinstans, vilken somförfattarförbundet hell allmänt har atl försvara en vidsiriickt yiirandefriheimen enligl mera övergripande kullurpolitiska målsättningar villbekämpa den råa konmiersialismen på kulturområdel, KLYS framför liknande synpunkter: Ulredningen har bara eu enda moiiv för sitt förslag: atlskapa ett skydd för barn som modell. Bortsett från en schematisk översikt övereffekterna av pornografi saknas helt den nödvändiga diskussionen om vilka manvill skydda genom eu spridningsförbud och varför det kan vara befogat attinföra elt sådani skydd. Ulredningen borde som bas för denna nödvändiga diskussiongivetvis ha presenterat en kartläggning av den nu existerande fioran avpornografi. Om möjligt borde därvid också ha presenterats en analys avutvecklingen efter , den dag då den gamla tukt- och sedlighetsbesiämmelsentogs bert och ersattes av det så kallade skyllningsförbudet. Mol bakgrund av deav godtagna riktlinjerna fören ny kulturpolitik med dess krav på attbekämpa konmiersialismen borde del också ha redovisats, i vilken utsiriickningpornografiska framsiällningar, enkannerligen sådana med barn, är produkter avrent spekulativ kommersialism och i vilken grad sådana framställningar ingår i eukulturulbud som har seriös karaktär och därför primärt bör skyddas av yttrandefrihetslagsliftningen. frågar sig om uiredningenssyfte har varil atl skydda de avbildade barnen eller skydda läsaren eller liiiaren.Del framgår inte klart av utredningen. Ärdel så att man vill skydda deavbildade, så måste man på ell klart sätl avgränsa vad som menas med självabrottet och vilka som bör skyddas. 1978/79:179 44 6Avgränsningen av det straffbara området Mångaremissinslanser uppehåller sig vid frågan hur det sirafföara området närmarebör avgränsas, Föruiom allmänna önskemål om en precisering diskuteras bl. a,vad en bild skall föreställa för att strafföarhet skall inträda, avgränsningenav begreppet barn, vilka medier som skall beröras av kriminaliseringen samlutredningens förslag om all bilder som framställts för vissa ändamål skall undantas, RÅanser att innebörden av lagtexten är oklar. Uttrycket "Den som med bild avbarn framställer sexuellt beleende" kan språkligt tydas på flera säll. Sålundainryms under texten inle bara bilder av barn i en egen sexuell situalion ulanäven exempelvis en bild av ett sexuellt beleende från en eller flera vuxna med eubarn som åskådare. Vidare omfattar texten det fall all en bild av ell barn i sinlur ingår i en bild visande elt sexuellt beteende av en eller flera vuxna. Mankan även fråga var gränsen för den kriminella handlingen skall dras. Enligtordalydelsen förfar redan den slrafföart som vid sill skrivbord förfärdigar enteckning av etl barn i en sexuell situalion och strax därpå förstör sitt alsier.Uttrycket sexuellt beteende synes språkligt närmast betyda, alt fråga är om eltaktivt agerande. Utanför det sirafföara områdei skulle då falla bilder av barnskönsorgan eller en bild, där barnel är passivt men avsikten är att ledaåskådarens tankar lill en icke visad sexuell handling. Belräffandeuiredningens moliv för att tecknade bilder skall omfattas av lagstiftningenanför atl utredningen synes ha låtit en hypotetiskbevisvärdering få inverka på frågan vilka slag av teckningar som skall omfattasav den föreslagna lagen. Tingsrätten kan inte biiräda ell sådani resonemang ulananser all den omständigheten au del inle kan uteslutas au levande modellanvänds vid teckningar av ifrågavarande slag inle kan få medföra atl teckningsom tillkommit utan levande modell skall anses som otillåten. Ej heller kan medden motiveringen som ligger till grund för förslaget bilder, som avser personsom inle längre är i livet, såsom fallel är med bilder av äldre datum, fallaunder ifrågavarande lagsliftning. Tingsrätten anser således att, då varkenteckning av ifrågavarande slag som utgetts utan barn som modell eller sådanaäldre bilder som sagls, kan göra intrång på någons personliga integritet,sådana alster inte skall falla underden föreslagna lagen. Sexualbrottskommitténframhåller all det vid ulformningen av etl särskilt förbud mol barnpornografimåste beakias aU varje ingrepp i tryckfrihetslag-slifiningen bör ske med slorförsiktighet. Ett förbud bör därför - i avvaktan på en fullständig ulredningsom avser hela pornografiområdel - strikt begränsas till sådan framställningoch spridning av barnpornografi som är kränkande och/eller skadlig fördelenskilda barnel. Därmed skulle teckningar, som inte har levande förebild ulanhar framsprungit ur tecknarens fria fantasi falla ulanför del sirafföara områdei.Betraktad från denna utgångspunkt har den 1978/79:179 45 föreslagna lagtexten en alltför vid omfattning. Den hardessutom uppenbara tekniska brister. Sålunda är uttrycket "med bild avbarn framställer sexuellt beleende" svårförståeligt och diffust, finner det inle möjligl att objeklivi kniickaden språkliga inncbördoii av iiitrvckol "som mod hikl av barn lianisiiillcrsoxuolll boioontlo". Dol lorofallor ,som om nian sanimanhlaiHlai oidoi rramsiiillningSom hiiiilbr sig lill skrifts eller bilds innehåll ooh iirdoi rranisiiilliiiiigi boiyclolso produktion, tillverkning. Hur nian nu iin skall tolka ordalagoii ilörslagois lörsta sekvens, står tiol enligt förbuiHloi klarl att innobörden iiravsedd au vara all don som modolsi bild av barn åsiadkonimcr /skapar/ piotluccraren bikUVamstiillning av soMiollt boicondo skall sirallas. Som ulrotlniiigon harlagt upp s;ikon avses då såviii läll då barn iir lovantlc mo(.loll som sådana lälldå bildporiiograliii åsiadkomniiis ulan sådan niodoll, liirhuntloi rorisiiitcr: Biklpornografi utan levande modell kan i huv iidsakåstadkommas på två ,siiti: genom montage av i och för sig icke pornografiska lotograliorollor genom fri teckning (motsvarande) "efter laniasiii", fiirodningcnslörslag innebär alllså,atl redan producerandet av eu tlvliki alsicrskallkriminaliseras, IXirnied har man infört ett hell nyll tänkande i tioniia probloni;itik- vilket blir dcsio mor uppsecndcviickandc som man inordnar donna kriminaliseringi kapiilci om broil mol allmän ordning. Efter all ha redovisal iiklro bcstiimmelsor på områdetanför förbundet: Vad som sker iir att utredningen - antagligen goiioniden redan kritiserade sammanblandningen av två kriminalpoliiiska motiv - kommeratt föreslå kriminalisering av pornografisk bild redan i samma siund den IVamställos,alldeles oavsett om någon annan iin upphovsmannen konfronterats med don, 1princip innebär lorslagot alliså au misstanke all någon för sill eget bruk franiställcrpornografiska bilder av angivoi slag kan föranleila polisingripande, Detla kanknappast ha varit uiredningens avsikt, L'lredningcns lörslag har dessulom inte något .som holstsamband med behovet av att trvcklrihctsrältsligt komma åt barnpornografi; i denmån bilderna ingår i tryckt skrift ärde inte åtkomliga i v idare mån ån skrifionsjiiK , och för att denna skall vara åtkomlig kriivs, att don iir uigivon. tivs.blivit uiliiiniiad lill salu ollcr för spridning på annat siiu. Om man sålunda Irån det siraftbara området tar bon bilder sonr"siannatpå ritbörder", bilder i irvokla skrifter samt - eftersom de beliantllas i lörslagoisandra sekvens - bilder som spriiis på annal siiu iin genom irveki skrift, kaninom siralföudot ondast återstå skrifter som på annat sätl iin gononi spridningnår an nan porson el ler allmänheten. Det får då Iramhål las au den som på ellervitl allmän plats förevisar pornografisk bild på ett sätt som iir ägnat alt viickaallmän anstöt enligl skyllningsförbudet i 16 kap. 11 ij Bi Brodan nu sirariäslörOlillåiei fiirlarande mod pornografisk bild, Samma si ra IT drabbar den som oombetisänder sådana bildorpor post. Slutsatsen av denna analys är atl någol strarfbeliiggandeav "den som med bild av barn framställer sexuellt beteende" inio kangodtagas. De siralTvärda handlingarna mot allmän ordning är redankriminaliserade i 16:11 och de straffviirda handlingarna mol barn börkriminaliseras som sedlighetsbroti I 6 kap. Sker så kommer auiomaiiski barnixirnografi.sk film och fotografisk 1978/79:179 46 siillbikl mod barn som modeller alt kriminaliseras roilaiipå produktionssta-tliei, Någol behov att diiruiövcr kriminalisera sjiilva rramsiiillandctav sådan pornografi synes oj föreligga, Förraitarlorbundei lår iliirlör avstyrka liirsta ledet iden föreslagna 16 kap, lOatj BrB. PO ifrågasätter om dol föreslagna lilliiggct lillbrottsbalken lillriickligt klart anger vad som kriminaliseras. Avser man med ullryckel"den som med bild av barn franisiiiller sexuellt beteende" alt sirafföeliiggaredan fotograferingen och den lekniska framställningen av bilden eller förstett senare utnyttjande av en färdig bild? uppehåller sig bl, a. vid vadutredningen har anfört om alt ett barn genom exempelvis speciellakameraarrangemang kan framställas på ett sätl som är ägnat alt vädja lillsexualdriften utan att barnet kan sägas ha dellagil i etl sexualbeteende vid avbildningen.Tingsrätten utgår från all med sexualdriften avses inte ev, sexualdrift hosbarnet utan hos annan person. Om detta antagande är riktigt och om utredningenmed uttalandet avsett all ge ytteriigare skäl för lagsiiftningen i fråga, färtingsrätten som sin mening framhålla all en sådan omständighet inle kan uigöra tillräckligmotivering för en lagsliftning som den föreslagna. särskilt i betraktandeav vad utredningen, med bortseende från integritelsskada, anfört om att del av hittillsgjorda seriösa undersökningar inle kan dras någon slutsats om barnpornografinsverkningar, lar upp sådana bilder där barn avbildas ipornografiskt syfte utan alt vara invecklade i sexuella situationer tillsammansmed vuxna. delar utredningens uppfattning all även sådana bilder börinnefattas i förbudet då del pornografiska syftel är uppenbart. Skälet är äveni detla fall alt bildens förekomst i etl sådani sammanhang utgör ell övergreppmot barnels integritet. Del finns enligl en myckel omfattande pornografiskproduklion av delta slag där syftet är uppenbart och där inga gränsdragningsproblemföreligger. Del förefaller emellerlid som om de föreslagna lagparagrafernasformulering inle är sådana alt de kan vara tillämpliga på sådana bilder, Utredningen har inte lagil upp det förhållandet alt det självfallelpubliceras bilder av nakna barn där del är uppenbart all inget pornografisktsyfte föreligger och där det alllså inte finns anledning atl ingripa - inteheller om en "avnämare" använder bilderna i pornografiskt syfte. Fördenna och endasi för denna grupp av bilder kommer gränsdragningen au bli svår.Om en ny lag sätter stopp för den grövre barnpornografin (frånsett en begränsadunderjordisk marknad som då uppslår) blir del sannolikt en storproduktion avbarnbilder i form av nya fototidskrifter och albura med "konslnäriiga"kommentarer men pornografiskt syfte. I förarbelena lill lagen borde ha ingåttöverväganden som underiättar för domslolarna atl här göra en gränsdragning.Den är ju viklig dels för atl skydda de bilder som inle har ell pornografisktsyfte, dels för all man ska kunna vidta ålgärder mol de bilder som har etlkommersiellt pornografiskt syfte. Annars kan man trots lagen fä 1978/79:179 47 enoåtkomlig massproduktion av bilder som alltjämt ulgör elt sådant övergrepp molbarnels integritet som utredningen vänder sig mol. ABSvenska Pressbyrån finnerdet uppenbart att utredningsförslagel,om det upphöjs tilllag, kan medföra svårigheter vid bedömningen av huruvida pornografiskt materialär all anse som barnpornografi eller ej. RiksförbundetHem och Skola har full förslåelse och respekt föratt del kan uppslå svåriöslajuridiska problem, främsi belräffande tolkningar och gränsdragningar, men kan inteanse att de skall vara olösliga. Dessutom befarar förbundet atl enyttrandefrihet som så saknar gränser, att den i siU namn tillåter att barn ochungdom exploateras på ett förnedrande och destruktivt säll, riskerar en ickeönskvärd molreaktion. Statensbiografbyrå anser all elt slraffritt område bör vara mycket starkl begränsal.Vidare synes angelägel att en närmare precisering av delta område görs antingeni lagtexten eller, om delta möler svårigheier, i specialmoiiveringen tilllagförslaget. Filmgranskningsrådetanser alt gränserna för det sirafföara områdei bör anges klarare i lagtexten. Strafföarhetbör inträda om inte framställningen har betydande konslnäriigl värde, ingår ivetenskapligt arbeie eller ulgör ell led i allvarligt syftande nyhelsiförmedling. föreslår atl man i det kommande lagstiftningsarbetet försökernärmare fastställa vad som bör betraktas som barnpornografi eller ej så all inleden nya lagstiftningen skapar hinder för nyhetsförmedling och opinionsbildning. Avgränsningen rörande vadsom skall avses med barn diskuleras av några instanser. Hovrättenöver och finner det välbetänkt alt någon viss åldersgräns för vilkasom i della sammanhang är att hänföra till barn inie har raslställtsavutredningen. Det hadeemellertid enligt hovrätten varit önskvärl atl utredningendiskuterat vilka åldersgränser utredningen tänkt sig. Allmänt sett tordegränsen inte ligga vid en viss ålder. Det är i stället fråga om barnets fysiskaulveckling. För all betraktas som barnpornografi torde del få röra sig omsådana barn som ännu ej nått puberteten. För riittsiillämpningen är en utförligaremotivering i della avseende av stort värde. 1 förslagelhar inte någon åldersgräns angivits. Kommittén har ansett den närmaregränsdragningen för begreppel barn böra ankomma på rällslillämpningen. Såvälfysisk som psykisk mognad varierar avsevärt mellan individerna och sker ejheller alltid parallellt, Istrafföestiimmelsernaomoiuki med barn och otukligibeteende har angivits en övre gräns för barn i syfte att begränsa det sirafföaraområdet. Begreppet barn omfattar emellertid även individer . När detgäller barnpornografiska bilder torde det ofta vara myckel svårt au få framuppgifter om den akluella personens ålder eller mognad. Det framstår även somangeläget alt inte behöva identifiera personen för en utredning i dessaavseenden. En utgångspunkt för bedömningen av fråga om ett barn ellerinte får dä bli vad som kan uiliisas 1978/79:179 48 En sådan bedömning bcgriiiisas mod nculviiiidighoilill individens fysiska utvookling och kan loda till atl väl fysiskt iiion ojpsykiskt utvecklade indivitlor lämnas utaiuloi skydd som tortio yiiorsi ha avsoiismod förslaget till lagsliftning om harnponiografi, Sloekholms ii>ii;sröii. konsiiineniverkeioch lörortlar on åklcrsgräns, Sloekholms lingsräiiultalar: Barnpornografi uigörs enligl ulredningen av "alsiersom främst i bild skildrar barn i sexuella situationer de inte är mogna atluppträda i". Det är oklart vad som avses med uttrycket "sexuellasituationer de inte är mogna atl uppträda i". Uttrycket i fråga kan länkasavse könsmognad eller intellektuell och känslomässig mognad. Dessa olika slagav mognad får väl anses ha ell Slarkl samband med varandra men del kan anmärkasalt man i den allmänna diskussionen utgår från all en påtaglig skillnad i lidenmellan iniräde av dessa slags mognader föreligger. Av vad ulredningen anförtframgår emellerlid all med den föreslagna bestämmelsen avses all skydda ungamänniskor, vilkas könsmognadsprocess inle är avslutad. Detta skede är olika förolika individer och kan också vara svårt all avgöra i det enskilda fallet. Avdelta följer atl svåra och för vederbörande barn kanske påfrestande bevissiluationerkan uppkomma i mål, där talan förs med anledning av angivet förfarande. Medanledning härav vill tingsrätten föreslå att del ifrågavarande handlandetkriminaliseras när avbildad person är . Härigenom vinnes också överensslämmelsemed vad som i fråga om ålder stadgas vid könsumgänge, när del gäller inlegriietsskyddför unga människor. anser att eftersom det saknas endefinition av vad som avses med barn, del är sannolikt att avsevärda bevissvårighelerkoramer atl uppstå. Enligt mening vore det önskvärl att enåldersgräns - korresponderande med brottet olukl med barn - anges i lagtexten. Konsumennerket ifrågasätter om inte en åldersgräns böranges för all underlätta bestämmelsernas lillämpning. En lämplig åldersgränssynes vara . Därmed skulle man nå överensslämmelse med beslämmelserom olukl med barn och otukligi beleende. har svårt atl insevarför man inle från utredningens sida kan precisera vad som menas med barn. Könsligiumgänge med barn eller sedlighetssårande beröring med barn är sirafföelagloch därför är det en brist i utredningen atl man iniepreciserar var gränsen börgå för dessa bilder, dvs. Förbundet anser alt en åldersgräns börklart uttalas. , SÖ och AB Svenska Pressbyrån anser aubegreppen barn och unga människor bör definieras närmare. Överåklagaren i finner alt bristen på åldersgränskan leda till tolkningsproblem. år olyckligt från åklagarsynpunkt. Delfår emellerlid förulsiitias au det Ibrtsatta lagstifiningsarbeiet ger sådanvägledning au rällslillämpningen snabbt finner den riitia griinsdragningen. Såhar ju lidigare skett vid tillkomsten av 16 kap, 11 ij . Frågan om vilka media som skall omlaiias av slraffbesiiimmelsernaberörs 1978/79:179 49 av några iiisianscr, llovräiien över och uttalar härom: