prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — lill dess värde ur skogsvårdssynpunki.- Ett genomförandeav för slaget om skogsvårdskonton innebär att man ytteriigare belastar taxerings- orgnisationen--- . ----- anser att utredningens förslag i dennadel i varje fall bör bli föremål för en ordentlig översyn. 5.38 Länsstyrelseni : AUmänl. anser liksom ul redningen. all kosinaderna för kommande återväxler bör belraklas som en kosinad för avverkning av det aktuella beståndet. Skogsvårdskonlo.------ Utredningen föreslår atl ettsärskilt obligato riskt skogsvårdskonto inrättas för avsättningar av medel för kommande återväxler.----- anser--- av flera skäl, bl. a. den före slagna utökningen av skattefri insättning, enklare administration och kon troll m.m. atl övervägande skäl talar för atl ett särskilt konto skapas för in sättning av medel för kommande återväxler. tillstyrker såle des utredningens förslag på denna punkt. Vad utredningen föreslår om Prop.1978/79:110 177 kontinuerlig insättning grundad på skogens skogsbruksvärdekan länssty relsen inte tillstyrka.--- anser all skogsägarna i slället genom rådgivning bör stimuleras lill alt avsätta medel förröjning och andra skogsvårdsåtgärder utöver återväxler på de vanliga skogskontona. 5.39 i : Skogsvårdskonlo.Länsstyrelsen finner ----- att goda skäl kan anföras för förslaget om skogsvårdskonlomen att det också har avsevärda nackdelar. finner dåanledning er inra om del införda sysiemel med obligalorisk avverk ningsanmälan för slutavverkning- . Skogsvårdsstyrelsema har där med fåll ett instrument för övervakning, som tillsammans med den före slagna lagbestämmelsen om röjningsskyldighel bör kunna ge goda resultat. Försl om dessa efter en skälig prövotid uteblir bör enligt vår mening frågan om skogsvårdskonlo tas upp lill prövning. finner alltså övervägande skäl tala för atten lagstifining om skogsvårdskonto kan uppskjutas tills vidare och icke förnärvarande bör komma till stånd. 5.40 En av ledamöterna i iBlekinge län () anmälde skiljaktig mening mot styrelsens beslul i frågaom obligatorisk avsättning till skogsvårdskonlo och ansåg atlstyrelsen i dessa frågor bort lillsiyrka uiredningsmajoriletens förslag. 5.41 i och : Allmänt. Finansiering av ett intensivare och mer planmässigt bedrivet skogsbrukföreslås ske dels genom självfinansiering via skogsvårdskonton dels genomstatliga stödåtgärder. anser sådana åtgärder vara principielllnödvändiga för alt nå bättre resultat i utnyttjandet av våra skogsmarker. -------- Lagstiftning enligt förslaget skulle medföra enbelastning på taxe ringsorganisaiionen som inte står i proportion till de fördelar som kan vin nas. Med hänsyn till det anförda anser atlförslaget till lag om insättning på skogsvårdskonto bör omarbetas. Därvid bör lillsesatl belasl-ningen på laxeringsorganisationen inte blir så stor, all meraangelägna arbetsuppgifter måste eftersättas. 5.42--------- i län:Skogsvårdskonto. Länsstyrel sen hyser-- tveksamhet till den tekniska utformningen av det före slagna skogsvårdskontosystemet vad avser den årliga enprocenliga avsätt ningen. ----- Inbetalning på respektive konton bör i slället kunnaske genom atl medlen tas ut via skatten på samma sätl som skogsvårdsavgiflenoch sedan med utnyttjande av ADB förs över till skogsägarens bankkonto. För skogsvårdsåtgärder i samband med slutavverkningaranser länssty relsen alt ett skogsvårdskonto av föreslaget slag kan var ell lämpligi slyr- medel. Möjlighelen all förenkla konsirukiionen bör dock ses över ytterli gare. 5.43 Sex av ledamöterna i i (. , , , och ) anför i reservation: Enligt vår uppfattning bör i siällei del nuvarande skogskonlosyste met byggas ul så att avsättningsmöjligheter för framtida skogsvårdsåtgär der kan inrymmas inom bestämmelsernas ram. 1978/79:110 178 lek liksom tippskovslid bör medges i sådan omfattning allavverkningar av skadad eller skadehotad skog liksom utnytijandet av rationell avverkning möjliggöres.---- Vår uppfattning överensstämmer således rned reser vanten . 5.44 i Västmanlandslän: Skogsvårdskonlo. Länssty relsen tillstyrker---- i princip förslaget lill lag om skogsvårdskonton. Skyldighet att avsälla medel bör emellertid begränsas lillberäknade koslnader för återväxtåtgärder efter slutavverkning. Styrelsen förutsätter, all enklare anvisningar utformas ände som presenterats i beiänkundei. 5.45 Femav ledamöterna i i (Björzén, Bro ström, , och ) anför i reservation; Läns styrelsen avstyrker utredningens förslag atl skogsägarna skall vara skyldi ga utt uvsällu medel på särskildu skogsvårdskonton.---- Som en följd uv detta avstyrkande föreslår ,att en bestämmelse som motsvarar den nu gällande 24 S SVL införesi den nya la gen. Två av de i ärendels handläggning deltagande tjänstemännen(Wåhlén och Storck) anmälde skiljaktig mening i enlighet med reservationen. 5.46 i : Skogsvårdskonlo.Förslaget om skogsvårdskonton finner vara positivt. Del måsledock ifrågasättas om förslaget har fått en sådan utformning atl del får avseddeffeki dvs. en effeklivare skogsvård. Sannolikt fordras en mer skärpt lag om insättningän den nu föreslagna. Systemet med skogsvårdskonton, i den här föreslagnaformen, lorde dessulom bli adminisiraiivt tungrott. Utredningsförslaget idetta avsnitiel bör inle läggas till grund för lagstifining. 5.47 Sju av ledamöterna i länsstyrelseni (Aarnseth. Lång, och )anför i reservation; Det föreslugna skogsvårdskonlol synes bli alltförbyråkratiskt och tungrott. bör,liksom . få begära säkerhei för skogsvårdsåtgärder i den mån det anses nödvändigi. 5.48---------- i : Skogsvårdskonlo. Länsstyrel sen anser--- att del borde införas någon form av obligatorisk skyldig het för skogsägare atl avsätta medel som molsvarar kosinaderna för före skrivna återväxtåtgärder.- Det personliga skogsvårdskonlo som ulredningen föreslår före faller dock innebära ell oinfallande adminisiraiivt merarbete . Läns styrelsen kun mot den bakgrunden ifrågasätta om fördelarna uppväger det merarbete som dessa konton innebär.--------------------- Om personligaskogsvårds konton ---- införes bör del övervägas att göra systemet skattetekniskt Vidare bör skogsvårdskontona knytas lillfastigheten vilket underlättur kontinuiteten i skogsvårdsarbetet vid ägarbyte.Någon tidsbegränsning för hur länge medlen skall få stå inne på konlot bör ejfinnas. Mycket uv------ problem skulle kunna elimineras om depersonliga skogsvårdskonlona ersattes med avsättning till en för allaskogsägare ge mensam fond.--- anser därför att frågan om en gemen sam fond för hela skogsbrukel bör bli föremål för ell särskili ulredningsar- bete. Prop.1978/79:110 179 Fn unnan möjlighet som närmare borde prövas ärobligatorisk medelsuv- säitning i form uv säkerheter enligt nuvarande skogsvärdslag med för enklude procedurregler.- 5.49 Sex av ledamöterna i länsstyrelseni (, , Ekwurn, Noidberg, Curs och ) anslulersig i reservalion helt lill de utlulunden i frågun som gjorts av sakkunnigeSven i en lill ulredningen fogad reservalion. 5.50 Fn av tjänstemännen i länsstyrelseni () anmälde avvikande mening och anför: Jag anslutermig till reservunternus ftirslug vud gäller avsättning av medel förskogsvårdsåtgärder innebärande överensstämmelse med reservation tillbetänkandet 5.51 Delegationen för företagens uppgiftslämnande:Skogsvårdskonlo. En unpussning och summanslagning av del nu föreslagnaskogsvårdskonlol med t. ex. skogskontot borde skapa större förutsättningar förIbienklud kontroll, udminstrulion och service gentemot skogsägurnu. Med hänsyntill ull utredningen inle närmare beaktui de adminisiraiiva effekierna för Uppgiftslämnareoch myndigheler, föreslår DEFU all dessa konsekvenser utreds ytterligare. I sumbanddärmed bör också möjligheterna lill samordning med befinlligt och/eller avföretagsskatteberedningen föreslaget avsätlningssyslem övervägas. 5.52 : A///»«/!r. delar utredningens uppfuttning attskogsbruket i princip skall vara självfinansierande dock att en skogspolilikmed föreslagen innebörd skall medge statliga bidrag i vissa situationer. Samarbetsulskollel delar utredningensuppfattning alt effektiva återväxtåtgärder och ändamålsenlig röjning avungskogarna är det kun.ske angelägnaste områdel för en intensifiering avskogsvården. Vår pricipiellu inställning är emellertid atl tvångsavsältningskall tillgripas endast om sådan är hell nödvändig och att man då så långlmöjligt bör undviku en byråkratisering. Vi anser därför att den del avförslaget som avser obligatorisk, årlig insättning av ca I % av skogsbruksvärdetinte bör förverkligas. För att komma tillrätta med de fall där en belydandeeftersläpning i röjningarna föreligger bör i stället, liksomi den nuvarande skogsvårdslugen (S 24), ha möjlighel att kräva säkerhet för erforderiigaålgärder. Beträffande den obligatoriska avsättningen päskogsvårdskonto i samband med slulavverkning anser Samarbetsulskottet atldenna i många situationer på ell olyckligt sätt ingriper i skogsägarensmöjligheter all disponera sina lillgångar och planera sin framtida likviditetVi förslår därför ull skogsvårdssiyrelsen skall ges möjlighel att befriaskogsägaren från denna skyldighet om annan betryggande säkerhet kan ställas. 5.53----------------------------------------------------------------- Hovrättenför nedre : Skogsvårdskonlo. förslaget om atl skogsägare skall åläggas insätta medel påskogsvårdskonto avslyrker hovrätten ulredningens förslag på i huvudsak de skälsom anförts av reservanten . Hovrätten ansluter sig vidare i dennadel lill reservantens förslag om atl skogsvårdssiyrelsen i stället bör ges möjlighelall inom ramen för skogsvårdslagens bestämmelser kräva siäl- Prop.1978/79:110 180 lande av säkerhet för reproduktionskostnader i samband medavverkning. Beträffande lagtexten kan vidare följande erinringargöras. Hovrätten ifrågasätter om det är nödvändigt atti princip samtliga skogsägareskall vara skyldiga att sätta in medel på skogsvårdskonto. ----- I detla sammanhang kan även övervägas om ejskogsvårdsstyrelse generellt skall kunna medge befrielse fråninsättningsskyldighet fördel fall skogsägare ställer säkerhet för kommandeskogsvårdsåtgärder. Frågan om val uv föryngringsmetod torde vara mindre vällämpad för en bedömning i ett taxeringsärende. Insättning på skogsvårdskonto ianledning av all avverkning skell bör därför ske med visst belopp för varjehektar utan att någon åtskillnad görs med hänsyn till valel av föryngringsmetod. med hänsyn till bl.a. den föreslagnu röjningsskyldigheien, mer än lio år kan komma all förflyla mellan avverkning ochden sista röjningen UV ungskogen, kan det ifrågasättas om medlen, för atlfylla siti ändamål, ej bör få kvarslå på kontot än lio år. ----- De fall när endasl en del av föreskrivet beloppinbetalts på grund av alt genom ändring i ingiven deklarariontaxeringsmyndigheten faststäl ler ett högre belopp än vad skogsägaren vid sin inbetalning räknat med, bör ocksä regleras--- varvid även bör övervägas om ej någon form av av gift bör utgå på överskjutande belopp i enlighel med vad som jämlikt 27 § 2 mom uppbördslagen gäller när skattskyldigs slulliga skall överstiger den preliminära skatten. Det torde även vara lämpligt atl i detta sammanhang reglera behandlingen av medel som inbetalts med högre belopp än vad som följer av 3 och 5 S§. ----- Enligt hovrättens mening bör det även övervägas omej också restavgifl enligt 58 8 I mom uppbördslagen saml ränta börutgå på restfört belopp. 5.54 : Skogsvårdskonlo.--- 1 samband medden nyli gen gjorda översynen av skogsbeskaliningen som f n är föremål för remissbehandling, har också föreslagits vissa ändringar iskogskontolagen (1954; 142). a. uttalas som skäl härför---------------------- alt det ärlämpligt att ut nyttja skogskontosystemet för att säkerslälla alt medel finns tillgängliga för framlida återväxtåtgärder. Såsom skogsutredningen påpekar är emel lertid skogskontolagen endast lillämplig på vissa skattskyldiga. Möjlighe ler lill i slort sett motsvarande reservering finns emellertid för vissa av de skattskyldiga som inte medtagits i skogskonlosystemet genom lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning. Enligt RSVs förhandsbesked RSV/FB Dl 1977; 2 medges dessulom viss reservering i rä kenskapema för framtida kostnader för återväxtåtgärder. Om företags skatteberedningens förslag lill lag om allmän invesleringsreserv le der lill lagsiiftning, utökas de frivilliga reserveringsmöjligheierna ytteriiga re. De nu nämnda reglerna ger, enligt RSVs mening, den skatlskyldigetill fredsställande möjligheter lill reservering för framtida återväxtåtgärder. Om ytteriigare reserveringsmöjligheter införs, lorde det leda till all den skatlskyldige i slort selt själv kan besiämma när skogsintäkter skall be skatias, i synnerhei som skogsulredningen uttalar att taxerings nämnden bör medge uppskov med beskattningen förde på skogsvårdskon to faktiskt insalta medlen. Det senare uttalandet torde emellertid stå i strid mol allmänna skatterätlsliga principer. Mol bakgrund av det anförda bör enligt RSVs mening, någon utökning av uppskovsmöjligheterna vid be- 1978/79:110 181 skattning av skogsbruk inte införas. Om tvångsåtgärderkrävs för atl medel skall finnas till bestridande av kostnaderna förtillfredsställande återväxtåtgärder bör, enligt RSVs mening, andra utvägarprövas, i första hand utanför beskattningssystemets ram. RSV har följande principiella och lekniska synpunkter påförslaget -------- nu framlagda förslag omfattarinte arrendato rer och skulle leda till att fastighetsägares insättningsskyldighel blir be roende av arrendators skogsuttag. föreslås kunna medge befrielse från insättningsskyldighelkan RSV inle finna en sådan konstruktion av lagsiiftningen rimlig. Förslaget förutsätter ell nära samarbete mellan beskallningsmyndighetoch alternativt . Ett sådant samarbeteerfordras såväl vid taxeringsnämndens granskningsarbele som vid kontrollåtgärderoch kan leda till avsevärd fördröjning av beskattningsmyndig-hetens arbete.Dessutom mäste vid övervägandet om en sådan konstruktion är lämplig beaktas,att samtliga jordbrukare senast from taxering skall ha gåtl över lill bokföringsmässigredovisning av inkomst av jordbruksfastighet (SFS 1976; 103). Detta för med sigalt beskattningsår för jordbrukare inte nödvändigtvis behöver sammanfallamed kalenderår. ----- Förhållandel leder---- lill att lagens ikraftträdandelidpunkiinte kan bestämmas till visst datum såsom ulredningen har föreslagil. I de fall avverkningen pågår föreslårskogsutredningen en särskild fördelningsregel- . Det ligger i sakens natur att en sådan re gel medför tillämpningssvårigheter. Även mot bakgrund av den fö reslagna påföljdsregeln bör en regel av nu berörd art undvikas. Självverksamhet och annal oavlönat arbete föreslås inräknasi de kostnader som ger rält till uttag från skogsvårdskonlo. Ensådan re gel medför---- att------- påföljdsregeln blir svårtillämpad. Enligt förslagets 10 8 skall medel som stått inne i tio åråterbetalas lill in sätlaren. Den--- föreslagna sanktionen gäller inte sådan återbetalning. Härigenom försvagas garantiema för att insatta medelanvänds för åter växtåtgärder. --- Om syftei med den föreslagna lagstiftningen om in sättning på skogsvårdskonto bl a är att garanlera alt medel finns lillgängli ga föratt täcka tillsynsmyndighetens- gjorda utlägg, torde krävas ut tryckliga regler som ger möjlighet alt genom exekutiva åtgärder la i an språk på skogsvårdskonlo innestående medel innan tioårsfristens utgång. ------ Det kan---- inte uteslutas att det rättsligt är omöjligt att tvångs mässigl la de innestående medlen i anspråk. Om lagförslagets syfte skall uppnås måste nu berörda frågor regleras. -------- RSV anser------ att det principiellt sett är tvivelaktiglatt använ da inkomslbeskaltnigen som ett sanktionsmedel på sätt som föreslagits. ----- Normala sanktionsmedel i en lagstifining avförevarande slag är straff, vile o. dyl. Enligt RSVs mening är därför denföreslagna konstruktionen klart olämplig. Enligt förslagels 12 8 skall, vid överlåtelse av någoneller del av någon i förvärvskällan ingående fastighet, de på skogsvårdskontotinsalta medlen fördelas på det överiåtna respektive del behållna fastighelsinnehavel. ----- Detta leder till att deklarationerna i förevarandehänseende måste bevaras , vilket enligt 50 8 2 mom taxeringslagen(1956:623) kräver särskild föreskrift av regering och om så föreskrivs medför belydandeadminisiraiiva svårigheter. -------- Lagförslaget innehåller--- inga bestämmelser omhur ell ge nom indrivning insatt belopp skall behandlas skallemässigt. Prop.1978/79:110 182 Mot bakgrund av det unförda anser RSV alt förslaget inlehör läggas till grund för lagstiftning. 5.55 Lantbruksstyrelsen: Allmänt. Lanlbruksstyrelseninstämmer i utred ningens påpekande alt skogsbruket i princip skall vara självfinansierat Lanlbruksstyrelsen delar inte utredningensuppfatt ning om behovei av skogsvårdskonto. Nuvarande möjligheler all finansie ra skogsvårdsåtgärder måste anses tillfredsställande. företagsekonomiska skäl vara svårt att avsätta erforderiigamedel för ålgärderna exempelvis i svåra konjunktursvackor kan ett guruntilånesyslemge ertbrderlig effeki. 5.56 En ledamol av lantbruksstyrelsensstyrelse () var av skiljaktig mening och ansåg att slyrelsen borttillstyrka utredningens förslug om obli-gutorisk uvsuttning tillskogsvårdskonto. 5.57 : Endast i defall då det rent ekologiskt är nödvändigt alt vidta återväxtåtgärder finns delenligt verkets uppfattning skäl att betrakta återväxtkostnaderna som en kostnadför avverkningen. 5.58 i Härnösand:Skogsvårdskonto. Skogsvårdskonlona kan komma att ge problem vidfastställande av kontomedelsinne-havare genom att kyrkans markförvaltning genomsärskilda lagar är delat på olika ägare och förvaltningsorgan. Stiftsnämndenfinner därför all skogsvårdskonto inte bör inrättas. 5.59 I Luleå:Skogsvårdskonto. En obligatorisk insältning på särskilt skogsvårdskonlo för atttäcka kommande skogsvårdskostnader är inte meningsfull för stiftets skogsbruk. upprättade skogsvårdsplaner samt kontroll av utförda ålgärderav skogsvårdssiyrelserna lorde uigöra bätire garanti för att skogsvården ejblir eftersatt. 5.60 i ; Skogsvårdskonlo.Länsstyrelsen avslyrker förslaget som skulle innebära en utökad byråkrati ochmedföra en ytterligare uppgifi för skattemyndigheterna i ett skede då den nyagranskningsorganisationen ännu inle kommer att vara fulll utbyggd. 5.61 I län:Skogsvårdskonto. avslyrker utredningens förslag om obligatoriskårlig avsältning av pengar på ett skogsvårdskonto, eftersom ett sådant systemsynes bli alltför byråkratiskt och svårhanteriigt. ansluter sig i stället lill reservalion.som innebär att skogsvårdslagen jämte möjlighet att kräva slällande av säkerhetbedöms ge tillräcklig garanti för atl skogsvårdsinsalsema blir genomförda. 5.62 Länsstyrelseni län: Skogsvårdskonlo. Länssty relsen anser att den nya lagen ger skogsvårdssiyrelsen ökade befogenheter . Det generella skogsvårdskontot torde därför vara onödigt. möjligheler till ålägganden för skogsägare som inte sköler sin skog är fullt tillräcklig. 1978/79:110 183 5.63 Fem av i länordinarie ledamöter (. son, , . en suppleant () samt två av tjänstemännen (A. och B. Retzner) anför i skiljaktig me ning: ---- tillstyrker därför utredningens förslag om skogsvårdskonto, men innan förslag läggs alt frågan sesöver dels ur administrativa synpunkter och dels så att inle mängder avmeningslösa skogsvårdskonton inrättas. 5.64 i län S-E.Nilsson anför i särskilt yttrande: Däremot bör möjligheter öppnas förfrivilliga insättningar på skogsvårdskonton för dem som på grund av avsaknadav skogsinkomster under ej har möjlighet till insättning påskogskonton, men då bör också ett lägsta belopp för insättningar och uttagstipuleras för begränsning av administrationen. 5.65 i \ät\: Skogsvårdskonlo.Länsstyrelsen avslyrker förslaget om skogsvårdskonto. 5.66 Fem av ledamöterna i länsstyrelseni (, , , och ) anför ireservation samt föredraganden (Djuräng) i skiljaktig mening; " Länsstyrelsenvill för sin del förorda, att frågan om skogsvårdskonto ses över ytterligare,särskilt om avsättning skall vara frivillig eller obligatorisk. Blirresultatet vid en förnyad översyn att ett obligatorium förordas bör enligtlänsstyrelsens mening ett sådant komma lill stånd och då under sådana former atlminsta möjliga administrativa insats erfordras." 5.67 i län:Skogsvårdskonto. kan----- inleställa sig bakom atl del föreslagna skogsvårdskonlol införs. men kan länka sig en ulvidgning av nuvarande system medsäkerheter för all lösa föryngringsfrågorna. 5.68 : Skogsvårdskonlo.Förbundel avvi sar förslagei och ifrågasätter, om förhållandet atl en relativt fåtalig kalego ri skogsägare saknat medel för skogsåtgärder kan vara anledning till tvångsinsättning på skogsvårdskonto för alla skogsägare utan undantag. Förbundet finner en bättre väg vara, att skogsvårdslagcnkompletteras med en beslämmelse genom vilken - då försummelseri reproduklionsåtgärder kan befaras - kan begära säkerhei av skogsägaren idelta avseende både i samband med pågående eller avslutad avverkning och ianknytning lill planlagda men icke påbörjade avverkningar. ----- Förbundet tillstyrker slallig lånegaranti för skogsvårdsålgärder av sådan siorieksordning all skogsägaren icke kangenomföra dem ulan lå nemedel. 5.69 Lantbrukarnas riksförbundSverigesskogsägareföreningars riksför bund: Allmänt. Vi delar utredningens mening atl skogsbrukel i princip skal] vara självfinansierat- Vi anser all ulredningens motiveringarför della kon-lo är synnerligen bristfälliga och beträffande den enprocenligaavsättningen för röjning dessutom helt saknar koppling mellan avsättning ochbehov Prop.1978/79:110 184 för de enskilda fasiigheierna. Vi vill därför bestämt avisaförslaget om skogsvårdskonton och ansluter oss i allt väsentligt till de synpunkiersom framförs i en reservalion av . Man bör enligt vår mening överväga enkla riktlinjer förkrav på säkerhei Säkerhet borde generellt kunna krävas av t. ex. flerägdafastigheter Vi menar alllså att skogsvårdslagstiftningen - med de ovanföreslagna komplementen - ger samhället fulll lillräckliga medel atl påverkaskogsvårdsinsatserna. I likhet med utredningen anser vi att det i vissa fallfinns motiv för statligt garanterade lån. Vi anser också att det finns anledning att närmare utreda möjlighetemaatl ulveckla del nuvarande skogskontot så att det blir ett bättre instrumentför finansiering av skogsvårdsålgärder. Det borde inte ha varit svårt att finna enklare, effektivare och mera stimulerandeförfarande mot en lojal företagarekår. 1 varje fall bör den årliga insättningen av av skogsbruksvärdet avföras såsom verkningslös och administrativt betung ande. Om starkare medel mot försumliga skogsägare eftersträvas borde en skoglig vanhävdslag vara att föredra. 5.71 : Skogsvårdskonto. För slaget till lag om insättning på skogsvårdskonto vänder vi oss helt emot. ----- Skogsvårdslagen bör i stället tillföras sådanabestämmelser som gör del möjligl för skogsvårdsstyrelsemas tjänstemän att påett effektivt sätt beivra lagöverträdelser. 5.72 : vårdskonlo. Tvångsavsältningar för atl underlätta finansieringen av skogs vårdande ålgärder bör principielll undvikas. Del föreslagna obligatoriska systemet skulle leda till en betydande byråkratisering. ----- Emellertid finns i gällande skogsvårdslagbestämmelser som ger möjlighet att kräva säkerhet för återväxtåtgärderefter avverkning. Enligt organisalionernas uppfattning ger denna vägtillräckliga möjligheter all tillgodose berättigade önskemål om entillfredsställande skogsvård. 5.73 : Skogsvårdskonto.Styrelsen avstyrker förslaget och instämmer i den kritik som framförs av reservanten och experten . Om lagförslaget trots allt skulle genomföras anser slyrelsenatt kommu nerna måste undanlas från lagens lillämpning. 5.74 : Skogsvårdskonto. KF;s mening----- ej vara erforderiigt med obligatoriskaavsättningar till KF anser att obligatoriska avsättningar tillskogsvårdskonto endast bör tillgripas i sådana fall, där det visar sig eller skäligenkan förväntas att lagens anda och bestämmelser inte efterlevs.