prop · G20354 · 1978-12-31 00:00:00 — Del kan förekomma att den som avyttrar en bebyggdfastighet avser alt uppföra en ny byggnad på en fastighei som han sedan längeäger eller förfogar över. Ger avyttringen upphov till realisationsvinstuppkommer frågan om vad som krävs för att den skattskyldige skall kunna fåuppskov med beskattning av vinsten. Några svårigheter uppstår inte om kosinadenför uppförande av byggnaden uppgår lill åtminstone lika stort belopp som helavederlaget för den avyttrade fastigheten. Är så fallet bör - under förutsättningatt den nya byggnaden är likvärdig med byggnaden på den avyttrade fastigheten- uppskov kunna medges för hela realisationsvinsten. Vederiaget för den såldamarken och byggnaden kan emellertid ofta översliga kosinaden för den nyabyggnaden. I sådana fall kan, somjag förut nämnt, uppskov f. n. medges för denvinst som belöper på byggnaden. Detta bör enligt min mening gälla även iframtiden. Beräkningen av uppskovsbeloppet bör således i nu angivna fallbaseras på en jämförelse mellan vederlaget för den avyttrade byggnaden ochkostnaden för uppförande av den nya byggnaden. Bestämmelsen om atl uppskovsbeloppel skall beräknas medhänsyn endast till vederlag resp. kostnad för byggnad förutsätter attrealisationsvinsten avseende den avyttrade fastigheten fördelas mellan enmarkdel och en byggnadsdel. Den del av vinsten som hänför sig liil marken skallbeskattas i vanlig ordning. Utgör vinsten på marken bara en mindre del av helavinslen är en omedelbar beskattning av markvinsten och ett uinytljande av uppskovsreglemapå byggnadsvinsten normalt till fördel för den skallskyldige. Ett uppskovavseende byggnadsdelen kan emellertid vara till nackdel för den skattskyldigeom en avsevärd del av hela vinsten belöper pä den avyttrade marken. Följandeexempel kan belysa detta. En skallskyldig avyttrar en bebyggd fastighet för300000 kr., varav . belöper på byggnaden och . Avyttringenger upphov lill en realisationsvinst på lOOOOO kr., varav . hänför sigtill byggnaden och . Som ersättning för den avyttradebyggnaden uppför den skaitskyldige en ny byggnad på tidigare innehavd mark för285 . Om beräkningen av uppskovsbeloppet baseras uteslutande påvederlaget för den avyttrade byggnaden och kostnaden för den nya byggnaden kanden skattskyldige få uppskov för hela den vinst, , som hänför sig tillbyggnaden. Han beskattas då för den del av realisationsvinsten som belöper påmarken, . Grundas realisationsvinstbeskattningen däremot på hela denavyttrade fastigheten kan, i enlighet med vad jag föreslagit, vederlagetför hela den avyttrade fastigheten, , jämföras med kostnaden för dennya byggnaden. Efiersom försälj-ningslikviden överstigerbyggnadskostnaden med (300000 ./. 285 000 =) . kan uppskov medges med(100000 ./. Prop1978/79: 54 29 säljningen av den bebyggda fastigheten ger då upphov omedelbar beskattning av endast . Mot bakgrund av det anförda anserjag atl det i lagtextenuttryckligen bör anges atl uppskovsbeloppet skall baseras pä vederlaget för denavyttrade byggnaden resp. kostnaden för uppförande av en ny byggnad endasl omden skatlskyldige begär sådan beräkning. bör således hindra att uppskovsbeloppelfastställs pä grundval av en jämförelse mellan hela vederlaget för denavyttrade fasligheten och kostnaden för uppförande av den nya byggnaden. Flera avde tidsfrister, som föiekommer i uppskovssyslemet, utgår frän den dag då denskattskyldige förvärvat eller senasi borde ha förvärvat enersättningsfastighet. Det är därför viktigt att kunna konstalera när ett sådantförvärv skett eller borde ha skett. Några siörre problem torde inte uppkomma ide fall dä den skatlskyldige inte utför något byggnadsarbete päersättningsfastigheten. Uppgifi om förvärvsdagen kan då normalt inhämtasdirekt från köpehandlingarna. Svårigheter kan emellertid uppkomma om denskattskyldige har rätl alt behandla ny-, till- eller ombyggnad som förvärv aversättningsfastighet. För att undanröja ovisshet i sistnämnda fall är detenligt min uppfattning lämpligt all införa en beslämmelse om att förvärvetskall anses ha skett när byggnadsarbetet slulförls. Vid tilllämpning av dennabestämmelse får hänsyn självfallet tas endasl lill sädana arbeten som - såvitigäller uppskovsreglerna får räknas in i vederlaget förersättningsfastigheten. Kan byggnadsarbete, som i och för sig fär medräknas,delas upp i etapper bör den skatlskyldige däremot ha rält alt avstå från attbeakta viss del av arbetet. sådani avstående behöver inte påverka utrymmetför uppskov men kan bl. a. göra det möjligl för den skattskyldige att snabbareåterfå eventuell garantiförbindelse (jfr avsnitt 3.8). 3.6 Tidsfristen för förvärv av ersättningsfastighet (5 §lagförslaget) För alt uppskov med beskattning av realisationsvinst skallkunna medges fordras all den skattskyldige förvärvar en ersättningsfastighet. Ersältningsfastighelenmåsle förvärvas inom viss lid. Är ersättningsfastigheten en schabloniaxeradvilla gäller f n. all förvärvet skall ha skett - eller byggnadsarbetet hautförts - senasi efter det är då realisationsvinsten uppgettseller bort uppges lill beskattning i den skattskyldiges deklaration. I frågaom annan ersättningsfastighet än schabloniaxerad villa är tidsfristen ett årlängre. om särskilda skäl föreligger, förlänga dessa tidsfrister med . Enligt praxis anses, somjag har framhållit i detföregående, skalleplikten för hela realisationsvinsten inträda under det är dåsäljaren erhåller första delbetalningen för den sålda egendomen. Eftersom en fastighelskö-parei del stora flertalet fall betalar åtminstone någon del av köpeskillingen Prop1978/79: 54 30 kontant - eller övertar ansvarei för län skall eventuellrealisationsvinst nästan alllid tas till beskattning under försäljningsärel.Ingel hindrar emellertid alt parterna kommer överens om att helaköpeskillingen skall belalas efter utgången av det år fastigheten avyttrades.Har så skett kommer realisationsvinsten att beskatias under ett senare är än avyiiringsärel.Detta medför enligt nuvarande uppskovssyslem en motsvarande förlängning avtiden för förvärv av ersättningsfastighet. Den möjlighel som f n. finns att genom kreditförsäljningförlänga tiden för förvärv av ersättningsfastighet är enligt min uppfattningolämplig. Övervägande skäl talar för att denna lidsfrist i stället knyts tillden dag då avyttringen ägt rum. Tidsfristen kan enligt min mening bestämmastill från avyttringsdagen. Tillräckliga skäl att ha olika lidsfristerberoende på ersättningsfastighetens karaktär synes inte föreligga. Jämfört mednuvarande regler innebär mitt förslag att liden för förvärv av ersältningsfaslighetförlängs med i genomsnitt ell halvår när ersättningsfastigheten är en schabloniaxeradvilla. I frågaom andra ersättningsfastigheter än schablontaxerade villor fårförslaget lill konsekvens atl förvärvet mäsle ske i genomsnitt ett halvt ärtidigare. I de undanlagsfall då försia delen av köpeskillingen belalas senareän avyttringsåret medför dock den föreslagna fyraårsregeln alltid vissförkortning av den tid inom vilken ersättningsfastigheten mäste anskaffas, RSV har f n rätl all medge atl tiden för förvärv aversättningsfastighet förlängs . Denna dispensmöjlighet, som hartillkommit främst med tanke pä svårigheterna all finna lämpligaersättningsfastigheter inom jord- och skogsbruket, bör finnas kvar även iframliden. Den som avyttrar en fastighet kan enligt nu gällandebestämmelser få uppskov med beskattning av vinslen även i del fallet atl dennya fasligheten förvärvats före fastighelsavyitringen. En förutsättning ärdock all det kan antas att förvärvel skett för att ersätta den avyttradefastigheten. Nägon anledning alt ändra dessa regler föreligger enligt minmening inte. Liksom f.n. bör vidare en byggnad, som uppförs för alt ersätta enavyttrad byggnad, kunna behandlas som ersättningsfastighet ulan hinder av attbyggnaden uppförts före avyttringen av den gamla byggnaden. För all uppskov skall kunna medges för enrealisationsvinst som uppkommit vid en frivillig avyttring fordras f n. attden skatlskyldige skall mantalsskrivas på ersättningsfastigheten. Som framgårav min tidigare lämnade redogörelse anserjag att kravel på mantalsskrivningskall ersättas av ett krav pä att den skallskyldige bosätter sig pä ersältningsfastighelen. Rätten lill uppskov vid frivillig avyttring tar i försiahand sikle på de fall dä den skallskyldige säljer sin permanentboslad och isamband därmed förvärvar och flyttar in i en ny permanentbostad. Det är medhänsyn lill detta motiverat all kräva atl inte bara förvärvet av utan ocksåbosättningen på ersättningsfastigheten sker inom viss bestämd lidsrymd. Fristenför bosättningen bör lämpligen kopplas lill förvärvel aversättningsfastigheten. Prop1978/79: 54 31 Som förutsäitning för uppskov i frivilligfallen bör enligtmin mening gälla att den skatlskyldige bosätter sig pä ersältningsfastigheleninom från den dag dä fastigheten förvärvades. Skall ny-, lill- ellerombyggnadsarbete anses som förvärv av ersältningsfaslighet börjar etlärsfristenatl löpa när byggnadsarbetet slutförts (jfr4S försia slyckel lagförslaget). 3.7 Beräkning av uppskovsbeloppet ( 6 § lagförslaget) Föratt uppskov skall kunna medges med belopp molsvarandehela realisationsvinsten fordras f n. all vederlaget för den avyttradefastigheten motsvarar eller understiger vederlaget för ersättningsfastigheten.Är ersättningsfastigheten billigare än den avyttrade fastigheten minskar utrymmetför uppskov med ett belopp motsvarande skillnaden mellan vederlaget för denavyttrade fasligheten och ersättningsfastigheten. Har den skattskyldigeexempelvis sålt sin faslighet för . och köpt en ersättningsfastighetför . kan uppskov medges endast beträffande den del av vinslen somöverstiger . Regeln om all uppskovsbeloppel minskar när priset påersättningsfastigheten undeistiger priset på den avyttrade fastigheten hängersamman med att behovei av skaltekredil allmänt sett är mindre i dessa fall.Fastighets-transaktionerna ger ju upphov till ett överskott som bör kunnaanvändas för betalning av den skatt som belöper på realisationsvinsten. Enligtmin mening saknas därför anledning att ändra de nuvarande reglema pä denna punkl.Även bör alltsä utrymmet för uppskov begränsas om ersättningsfastighetenbetingar ett lägre pris än den avyttrade fastigheten. Med vederlaget för den avyttrade fastigheten bör avses denfastställda köpeskillingen e.d. efter avdrag för försäljningsprovision ochliknande kostnader. Vidare bör i vederlaget för ersältningsfastighelen fåinräknas stämpelskatt och andra direkta inköpskostnader. Den avyttrade fastighetensnettoförsäljningspris bör således jämföras med bmltoinköpspriset förersättningsfastigheten. Har den skatlskyldige utfört byggnadsarbete, som enligt4S lagförslaget fär räknas som förvärv av ersältningsfaslighet, skall dessautgifter givelvis tas med vid beräkning av vederlaget för ersättningsfastigheten. Ett medgivande om uppskov innebär atl den skallskyldigeundgår alt bli beskattad för den del av realisationsvinsten som svarar mot uppskovsbeloppel,Såviil gäller laxeringen då fasiighelen avyttrades fär ett beslut omuppskov med vissl belopp därför samma konsekvens som om molsvarande del avrealisationsvinsten vore skattefri. Uppskovet påverkar emellenid beräkningenav realisationsvinst när ersättningsfastigheten sedermera avyttras (jfr avsniii3,9), En erinran om delta har tagits in i 6§ sista slyckel lagförslagci. Jag vill i della sammanhang erinra om all del inie ärsjälvklart all just den som fåll uppskov kommer all träffas av de särskildaregler som gäller Prop1978/79: 54 32 vid avyttring av ersällningsfast'"helen. Den framlidaskallebelastning, som ell medgivande av uppskov kan innebära, aktualiserasnämligen försl när fasiighelen avyttras. Arv, gåva och andra benefika fångutlöser inte någon beskattning. Avyttrar emellertid en arvinge eller en gåvolagarefastigheten skall lidigare medgivet uppskov beaktas vid arvingens resp. gåvota-garenstaxering. Ett beslut om uppskov kan således sägas följa fastigheten snarare änden person som fåll uppskov. 3.8 S. k. preliminärt uppskovsbeslut (7 10 §§lagförslaget) Bestämmelserna i I -6 SS lagförslaget tar sikle pä de falldä ersältningsfaslighet har förvärvats när taxeringsnämnden prövar denskattskyldiges yrkande om uppskov med beskattning av realisationsvinsten.Avser uppskovsyrkandet en frivillig avyiiring krävs dessutom att denskattskyldige skall ha bosatt sig pä ersättningsfastigheten. Taxeringen föravyttringsåret blir i dessa fall definitivt avgjord genom taxeringsnämndensbeslut. Eventuellt medgivei uppskov beakias, som framhållits, försl vidtaxeringen då ersättningsfastigheten avyttras. Det är emellertid ingalunda säkert alt kraven pä förvärvav ersättningsfastighet och - när så krävs - bosättning är uppfyllda närtaxeringsnämnden skall la ställning till taxeringen dä den gamlafastigheten avyttrades. Enligt nuvarande regler förutsätter uppskov i ettsådant fall atl den skaitskyldige överlämnar en garantiförbindelse avseende deninkomstskall som realisationsvinsten kan ge upphov till. Garantiförbindelsen,som skall lämnas in till , skall innehålla en utfästelse om attbank eller annan godkänd kreditinrättning svarar för ett skattebelopp molsvarande50% av realisationsvinsten enligt laxeringen till statlig inkomstskatt. Det föreligger enligt min uppfattning uppenbarligen ellbehov av att kunna medge uppskov trots atl den skatlskyldige inte förvärvateller bosatt sig på ersättningsfastigheten dä laxeringen prövas. Möjlighetenalt meddela s.k, preliminära uppskovsbeslul bör således - under förutsäitninggivetvis alt andra villkor för uppskov än förvärv av och bosättning pä ersättningsfastighetenär uppfyllda - behållas. Med tanke bl, a, på den allmänna höjning av skattenivånsom ägt rum sedan uppskovsreglerna infördes bör emellertid bankgaranlinhöjas till att avse ett belopp motsvarande av den enligt lagen (1947: 576)om statlig inkomstskall beräknade realisationsvinsten. Jag vill här erinra omatt realisationsvinsten -om uppskov senare visar sig inte kunna medges - kommeralt läggas på loppen av den skattskyldiges övriga inkomst. Enligt nuvarande regler skall garantiförbindelsen lämnastill som utfärdar intyg om atl förbindelsen mottagits. Dettaintyg skall den skattskyldige sedan foga till sin till länsskatterätlen ställdaansökan om uppskov. Dessa åtgärder synes kunna slopas om mitt förslag all föraöver prövningen av uppskovsansökningar lill taxeringsnämnderna genomförs. /79: 54 33 Yrkandet om uppskov och garantiftirbindelsen blir då heltenkelt bilagor till den skatlskyldiges självdeklaration. Del kan givelvis förekomma alt taxeringsnämnden finner attrealisationsvinsten är större än vad den skattskyldige redovisar i sin självdeklaralion.Är sä fallet och motsvarar garantiförbindelsen exakt den deklareraderealisationsvinsten bör den skatlskyldige anmodas att länina in en garantiförbindelseavseende ett högre belopp. Inkommer den skallskyldige inte med sådankomplettering bör uppskov - bl.a. med tanke pä risken för obehörig spekulationfrän den skatlskyldiges sida - hell vägras. Genom den förlängda laxeringsperiodentorde det dock inte vara svårt för den skallskyldige alt hinna med komplelleringarav detta slag. Det kan undanlagsvis förekomma all realisationsvinstenskall taxeras av flera taxeringsnämnder. Är sä fallet bör givelvis de olikanämnderna underrätta varandra om eventuella avvikelser frän självdeklarationsom görs i fråga om beräkning av uppskovsbelopp o. d. Del får ankomma pä RSV atlpröva behovei av särskilda anvisningar m. m. för denna kommunicering mellannämnderna. Garantiförbindelsen skall enligt nuvarande uppskovsreglergälla till utgången av andra taxeringsåret efter det beskattningsår dåersättningsfastigheten senasi skall ha förvärvats. Denna lidsfrisi är enligtmin mening i kortaste laget. Med hänsyn bl. a. lill arbetsbelastningen hostaxerings- och de-biteringsmyndigheler kan det nämligen förflyta avsevärd lidfrän den dag dä förutsättningar för efterbeskattning föreligger, dvs, i regelfrån för förvärv av eller bosättning på ersättningsfastigheten,till dess eventuell belalningsförsummelse från den skatlskyldiges sida kankonstaleras. Jag anser mol denna bakgrund alt garantiförbindelsens giltighetstidskall utsträckas lill tredje året dä ersättningsfastigheten skallha förvärvats. Giltighetstiden bör - bl. a. av praktiska skäl - vara densammavid frivilliga avyttringar som i ivångsfallen. kan f.n. medge att garantiförbindelse, somutfärdas av annan svensk kreditinrättning än bank, godtas som säkerhet förinfriandet av skatten. Enligt min mening framstår det som mer ändamålsenligtalt denna bedömning av olika kreditinstitut görs av skatlechefen. Som kommer atlframgå av del följande anserjag att skattechefen också böi- svara föreventuellt återlämnande av garantiförbindelsen. Jag föreslår däiför atlbefogenheten atl pröva om annal kreditinstitut än bank i nu aktuellt hänseendekan jämställas med bank flyttas över frän lill skattechefen. Nägonbesvärsrätl mol sådana beslut bör inte föreligga. Överlämnande av en garantiförbindelse kan. såvitt gällerprövningen av ett yrkande om uppskov, sägas ha samma rättsverkningar som förväivav ersättningsfastighet saml - i förekommande fall - bosättning. Förklarar sigkreditinrättningen atl svara för ett skattebelopp som svarar mot avrealisationsvinsten enligt taxeringen till statlig inkomstskatt kan uppskov sålundamedges med beskattning av hela vinslen. Beslul om uppskov som Prop1978/79:54 34 baseras pä garaniiförbindcise. preliminärt uppskovsbeslul,är emellertid inte av samma definitiva karaktär som uppskovsbeslul som giundaspä förvärv av ersällningsfaslighel och - i förekommande fall - bosäll-ning. Skatiskyldigsom fält preliminärt beslul om uppskov skall nämligen efterbeskattas om kravenpä förvärv av ersättningsfastighet och bosättning inte uppfylls inomföreskriven lid. Har preliminärt uppskovsbeslul meddelats mästetaxeringsmyndigheterna därför följa händelseförloppet och se lill att denskattskyldige beskattas för vinsten om villkoren för definitivt uppskov inteuppfylls. som fäll preliminärt uppskovsbeslul, skallenligt nuvarande regler utan dröjsmål anmäla förvärvet aversättningsfastighet. Anmälan skall göras till länsskalieiäiien. Genomförs mittförslag kommer länsskatterätlen emellertid inlc att ha någon befattning meduppskovsärenden annat än om besvär anförts över taxeringsnämndens beslut. Medhänsyn till della iir del enligt min mening lämpligare att anmälan om föivärvav ersällningsfaslighel och bosättning görs lill skatlechefen - dvs. chefenför (i taxeringsavdelning) - idet län där fasligheten är belägen. Anser skattechefen eller annan taxeringsintendentalt den av den skattskyldige angivna fastigheten inte kan godtas som ersiiltningsfastigheteller all bosällning inte skell inom föreskriven lid, bör yrkande framställasom efterbeskattning. Taxeringsintendenten bör givetvis också yrka efterbeskattningom anmälan om förvärv av ersätlningsfastighet inte kommit in inom den föreskrivnatiden. Jag återkommer till frägan inom vilken tid yrkande om efterbeskattningskall framställas. Vad beträffar ersättningsfastighetens beskaffenhet gällersjälvfallet samnia krav för skattskyldig, som fält preliminärt uppskovsbeslul.som för skatiskyldig som anser sig ha förvärvat en ersättningsfastighet redannär taxeringen för avyiiringsärel prövas. Detsamma gäller i fråga om lidsfristenför förvärv av ersäuningsfaslighet och - i förekommande fall - bosättning. En uttryckligföieskrift om detta har i tydlighetens intresse tagits in i 8 S andra stycketlagförslaget. I 9 S lagförslaget anges vad som händer om skatiskyldig,som med åberopande av garantiförbindelse fält uppskov med beskattning avrealisationsvinst, inte uppfyller kraven pä förvärv av ersättningsfastigheteller bosättning. Somjag tidigare fiamhällit skall den skatlskyldige i dessafall efterbeskattas för realisationsvinsten. Är ersättningsfastighetenbilligare än den avyttrade ftisiigheien skall vidare en del av vinsten efterbeskattas.Efter-beskatlningen innebär en höjning av den skattskyldiges taxering för det beskauningsårdä skatteplikten för realisationsvinsten inträdde, dvs. normalt clet är dä dengamla fastigheten avyttrades. Efterbeskattning utgör en form av eftertaxering. Yrkandeom efterbeskattning skall således prövas av länsskatlerällen efterframställning av taxeringsintendeni (kommun). Yrkandet bör framställas möjliglef- Prop1978/79:54 35 ter det all tidsfristen för anskaffande aversättningsfastigheten eller - i förekommande fall - bosällning gäll ut. skatlskyldige anmält all han förvärvat en ersättningsfastighet som ärbilligare än den avyttrade fastigheten, kan yrkande om efterbeskattningnormalt göras i anslutning lill denna anmälan. Jag vill i det sammanhangetpåpeka att påförd efterbeskattning inte kan rubb.is av senare utförd ny-, lill-eller ombyggnad på ersättningsfastigheten. F.n. finnsinte nägra bestämda regler om alt yrkande om efterbeskattning måsle framställasinom bestämd tid. Den skattskyldige kan emellertid ha ett starkt intresse avall snabbt få vela om den faslighet, som han förvärvat, kan godtas som ersättningsfastighet.Har tiden för förvärv av ersättningsfastighet inte gäll till ända kan denskattskyldige kanske köpa en ny fasiighel i stället för den fastighei somtaxeringsmyndigheterna vägrat att acceptera som ersättningsfastighet. a. av detta skäl att ett yrkande om efterbeskattning bör framställas inomviss fastställd tid. Yrkandet bör enligt min mening inte ha inkommii till länsskalterätlensenare än efter den dag då förvärvet av ersättningsfastighet senast hadekunnat äga rum. Har den skallskyldige anmält för skatlechefen att han förvärvaten ersättningsfastighet bör fristen för yrkande om efterbeskattning förkortasytterligare. I dessa fall kan lämpligen föreskrivas alt yrkandet skallframställas inom sex mänader frän den dag dä anmälningen kom in tillskattechefen. Skulle slutdagen i denna sexmänadersfrisl i något undanlagsfallinfalla senare än slutdagen i den tidigare nämnda tvåårsfristen, bör emellertidsjälvfallet iväårsfrislens slutdag gälla. En lämnad garantiförbindelse fyller inte nägon funktion omyrkande om efterbeskattning inte framställts och tiden för sädan framställninggått lill ända. Förbindelsen bör därför i dessa fall återlämnas till denskallskyldige. Det kan givelvis inträffa all skattechefen finner atlgarantiförbindelsen är t)behövlig trots alt rätten till efterbeskattningformellt selt kvarstår. I en sädan situation är del inte nödvändigt att inväntaalt iväårs eller sexmäna-dersfrislen gått till ända. En föreskrift om allskattechefen inte alllid är -såvitt gäller återlämnande av garantiförbindelse -bunden av fristerna för efterbeskattning har därför lagils in i lagtexten. Är ersättningsfastigheten billigare än den avyttradefastigheten kan uppskov inte medges för hela realisationsvinsten. Enskattskyldig, som anskaffat en billigare ersättningsfastighet, bör därför inteulan vidare ha rätt alt återfå garantiförbindelsen. Däremot synes del intefinnas något som hindrar atl del i förbindelsen angivna garantibeloppel sättsned eller - vilkel kanske är mer praktiskt - att garantiförbindelsen byts ut molen annan på ell lägre belopp. Några uttryckliga bestämmelser om återlämnandeeller utbyte av garantiförbindelse i dessa fall behövs dock enligt min meninginte. Det kan inträffa atl en fysisk person, som önskar fåuppskov med beskattning av realisationsvinst, avlider. Sker dödsfallet efterdet atl samtliga Prop1978/79: 54 36 materiella villkor för uppskov uppfyllts uppkommer inic nägrasärskilda problem. Har den skailskyldigc avlidil innan deklaialionen för avyiiringsärelhar lämnals. skall således ell av dödsboet framställt yrkande om uppskovprövas pä samma sätt som om yrkandet gjorts av den avlidne medan han levde. Ellmedgivande om uppskov kommer i della fall atl beakias vid en framtida avyttringav ersätlningsfasiighelen. Detla gäller oavsett om fastigheten avyttras avdödsboet eller - efter skifte - av arvinge eller testamentstagare till denavlidne.