prop · G203201 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaganser att ell villkor för alt en investering skall kunna godkännas även fortsättningsvisbör vara en skriftlig bekräftelse från värdlandels sida att projektet betraktassom utvecklingsfrämjande och i överensstämmelse med landets utvecklingsplan.Den administrerande myndigheten bör i hög grad kunna föriita sig på mottagariandetsbedömning men måste även fortsättningsvis förbehålla sig rätt till granskningav utvecklingseffekien. Denna granskning bör ske i nära samråd med SIDA. Dekriterier som då bör uppställas gäller främst ianspräklagande av arbetskraft ivärdlandet samt överföring av teknologi. bör investeringen ävenresultera i en förstärkning av värdlandets betalningsbalans. Vid bedömingen av utvecklingseffekienbör stor hänsyn las till varje värdlands speciella förutsättningar. Det börvidare vara ett självklart rätissäkerheiskrav att det krav avseende utvecklingeffektsom uppställs vid prövningen av en garantiansökan inte ändras undergarantitidens gång genom alt skilda regeringar i elt u-land bedömer denna frågapå olika sätl. Enligldet nuvarande syslemel gäller som krav för investeringsgaranli att detinvesterande företaget ger de anställda tillfredsställande anställnings- och arbetsvillkoroch visar en positiv inställning lill fackföreningsverksamhet inom företaget.Jag finner ingen anledning atl gå ifrån dessa krav, men betonar att villkorenmåste bli beroende av förhållandena i de enskilda länderna. Beroende påomständigheterna i det enskilda fallet bör det vara tillräckligt med kontrollvart iredje lill femte år. Jagser ingen anledning alt utvidga investeringsgarantin att gälla annat än rentpolitiska risker dvs. nationaliseringsrisk, kalamitetsrisk och iransfereringsrisk.Det bör ankomma på EKN atl genom utformningen av den riskbeskrivning som ingåri garanliavialel undanröja eventuella oklarheter. U-ländernahar krävt allt större insyn i och kontroll av de utländskainvesteringarna. 1 allt högre grad krävs också alt en lokal partner, skall ingåi projektet. Mol denna bakgrund anserjag atl även minoriteisdel-tagande enligtutredningens förslag bör kunna garanteras. Utvidgningeller komplettering av tidigare verksamhei bör kunna bli föremål för garanti oavsellom en sådan utvidgning eller komplettering finansieras med nytt kapilaltillskolleMer med medel som binds i företaget i form av aktiekapital eller på annatsätt. Kravet på att reinvesieringarna skall 1978/79:201 29 hagjorts med vinstmedel som fritt kunnat transfereras bör bibehållas. Vidare bör etlkrav vara att investeringen leder till en produktionsökning i värdlandet. Jagvill inte föreslå en ändring av nu gällande garantitid, eller undantagsvis20 år. Normalt bör garanliavialel omfaila en nedtrappnings-plan. Däremot anserjagatl möjlighet bör finnas för en kort garantitid ulan föreskrift om nedtrappningav del garanterade beloppet . I dessa fall bör möjlighet lillföriängning kunna lämnas. Belräffanderegler för nedtrappning anserjag att det bör överiämnas åt den administrerandemyndigheten att la ställning lill denna fråga i varje enskilt fall. Garantinbör inte fl dras lillbaka annat än om garanlitagaren uppenbart brutit motuppställda garantivillkor av väsentlig betydelse eller lämnat oriktiga ellervilseledande uppgifter av betydelse för garantigivningen. Jaghar redogjort för gällande procedurer. Beträffande framtida procedurför garantins erhållande anserjag att EKN efter samråd med SIDA bör kunna geförhandsbesked till ett företag att en tilltänkt investering under vissaangivna förutsättningar kan komma i åtnjutande av garanti. Deövergripande målen för den svenska biståndspolitiken bör vara vägledande för verksamhelen.Detla synsätt fär konsekvenser för frågan i vilka länder invesleringsgarantierkan bli aktuella. Företräde bör ges projekt i de länder med vilka redanbedriver ett långsiktigt utvecklingssamarbete. industribiståndsutredningkonstaierar vad gäller fondens verksamhet all med de relativt rika ,t. ex. i och , har industriellt samarbele kunnatetableras utan speciella stödåtgärder. När det gäller utvidgning av investeringsgaranlisystemetfinner jag del på samma sätt naturiigt att systemet endast undantagsvis användsför garantier i dessa . 1 den mån länder utanför programlandskretsen skullebli akluella, skall endast sådana komma i fråga vars utvecklingsplanering ärförenlig med målsättningen för svensk biståndspolitik. Hittillshar förutsatts att definitiva föriuster skall kunna täckas av medel från bislåndsanslagen.I fråga om EKN:s garantigivning pä särskilt gynnsamma villkor vid export avbetydelse för ekonomiska ulveckling, de s.k. u-garantierna, gällernumera (prop. 1977/78:135, UU 1978/79:1, rskr 1978/79:9) alt definitivaförluster skall belasta sextonde huvudtiteln, oförutsedda utgifter. I samklanghärmed, föreslår jag atl definitiva förluster inom investeringsgarantisystemeli första hand bör täckas genom premieintäkter, men i sista hand skall kunnabelasta sextonde huvudtiteln, oförutsedda utgifter. 1978/79:201 30 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna de riktlinjer för garantigivning videxport, som jag har förordal, 2. medge atl staten ålar sig betalningsansvar i formav staisgaranii för exportkredit till etl bdopp av högst 52 ,varav 13 , reserveras för garantigivning på särskilt gynnsammavillkor vid export av betydelse för ekonomiska utveckling och för garantigivningvid särskilt samhällsintresse, 3. godkänna de riktlinjer för ändringar i systemet förgarantier av investeringar i som jag har förordat. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all aniaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1978/79:201 31 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . . 2 1 Inledning..................................................... 2 2 Nuvarande ordning........................................ 3 3 EKN:s skrivelser om vissa reformer igarantiverksamheten ... 5 3.1 Frågan om affärsmässighet...................... 5 3.2 Ramen för normal kreditgarantigivning........ 8 3.3 Kreditgarantier vid särskiltsamhällsintresse. 3.4 Ändring av garantiprocentsatsen ivissa fall 9 3.5 Motgaranti till utställare av säkerhet......... 9 4 Industridepartementets promemoria omsystemleveranser till industri- och anläggningsprojekl - frågan om motgarantier.... 10 5 Invesleringsgarantier..................................... 11 5.1 Förslag och diskussioner.......................... 11 5.2 Närmare om 1971 års industribislåndsulredningsförslag 12 6............................................................... Remissyttrandenöver EKN:s skrivelser om vissa reformer i garantiverksamheten..................................... .... 15 6.1 Frågan om affärsmässighet, ramen för n-garantiersaml ändring av garantiprocentsatsen ......................................................... 15 6.2 Kreditgarantier vid särskiltsamhällsintresse. 7 Remissyttranden över förslagen om motgarantier 18 8 Remissyttranden över förslagen från1971 och industri-biståndsutredningar rörande investeringsgarantier..................................... 18 8.1 utredning................................. 18 8.2 utredning................................. 19 9 Föredragandensöverväganden........................ 20 9.1 Inledning.............................................. 20 9.2 Frågan om affärsmässighet, ramen för normalkreditgarantigivningsamt ändring av garantiprocentsatsen i vissa 9.3 Kreditgarantier vid särskiltsamhällsintresse. 9.4 Motgarantier vid exportkreditgivning.......... .... 25 9.5 Invesleringsgarantier.............................. 27 10 Hemställan.................................................. 30 11 Beslul......................................................... 30