prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — KBT-beloppupp tUl de föreslagna övre hyresgränserna komma att falla på staten. Dessamerkostnader beräknas uppgå tUl ca 300 mUj. för år räknai. Jag förordarsåledes att statsbidrag skaU utgå av kommunernas statsbidragsgrundandekostnader för KBT. bortfaller de nuvarande särskilda regler förstatlig finansiering av vissa KBT-kostnader som jag nämnt inledningsvis. De nyastatsbidragsreglerna bör gälla fr. o. m. . Destatsbidragsgrunder för KBT som jag här har föreslagit innebär i vissaavseenden avvikelser från vad som gäller för slalskommunala bostadsbidrag tUlbarnfamiljer m. fl. Avvikelsen gäller främst de statsbidragsgrundandebostadskostnaderna, som enligt mitt förslag för KBT skall omfatta helabostadskostnaden upp till de övre hyresgränserna, alltså utan de avdrag somför de statskommunala bostadsbidragen görs för den kostnadsdel som ligger underen undre hyresgräns och utan begränsning till av kostnaderna inomhyresnivån. Genom att statsbidrag utgår även om oreducerat KBT begränsas tiU av bostadskostnaden, ges dock de kommuner som så önskar möjlighet att närmasig motsvarande regler för de statskommunala bostadsbidragen. Jag har funnitdessa skillnader i bidragsreglerna mellan de båda bostadsbidragssystemen varanödvändiga med hänsyn till de nuvarande KBT-reglernas utformning ochmöjligheterna att administrativt genomföra omläggningen med relativt kortplaneringstid. Även med de här föreslagna beräkningsreglerna kan det i vissafall bli nödvändigt att vid statsbidragsberäkningen övergångsvis tillämpa vissaschablonberäkningar när bidragsunderlaget skall faststäUas. Metoderna förinkomstprövning, reglerna för gift pensionär vars make inte uppär folkpension,m. m. avviker också från vad som gäller för de statskommunala bostadsbidragen.Det bör bli en uppgift för den av chefen för budgetdepartementet tidigaredenna dag omnämnda arbetsgruppen, som skall utreda de tekniskaförutsättningarna för en samordning av de båda bostadsbidragssystemen, att ävense över de här liUämpade metoderna. KBTbetalas ut av gemensamt med folkpensionen.KBT-kostnaderna förskotteras av staien och kommunernas ersättning förutbetalda KBT erläggs efterföljande år genom avräkning mot dekommunalskattemedel som betalas ut . Det nya statsbidragetkommer således att reducera statens fordran på kommunerna. Någon särskUd statsbidragsansökanbör inte krävas från kommunerna ulan det bör ankomma på riksförsäkringsverketatt kalenderårsvis räkna ut det statsbidrag som tUlkommer varje kommun pågrundval av utbetalda KBT. Detta belopp får sedan dras av vid avräkning avförskotterade KBT-medel mot de kommunalskattemedel som betalas ut underefterföljande kalenderår. De avräknade statsbidragsbeloppen bör belasta ettsärskUt anslag som förs upp under socialhuvudtiteln. Eftersom avräkningen avstatsbidraget för kommer att gö- rasförst kommer något sådant anslag inte att behövas för budgetåret1979/80. De ökade utbetalningarna för KBT kommer dock att belastastatsbudgeten genom tidigare nämnda förskottsutbetalning som redovisas som ennegativ post på statsbudgetens inkomstsida. För kommunernas del kommer det nyastatsbidraget att i full omfattning påverka de utbetalningar avkommunalskattemedel som görs . Bestämmelsernaom det nya statsbidraget bör utfärdas av regeringen i en särskUd förordning.Den ändrade finansieringen av KBT föranleder ändring av 14 § lagen (1962: 392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstUlägg tUl folkpension. Förslag härombör fogas till protokollet (bilaga 2.1). JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. antaga inom upprättat förslag till ändring ilagen. (1962: 392) om hustrutiUägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 2. godkänna vad jag har anfört om statsbidrag till kommunalt bostadstiUäggtiU folkpension. (2)Bidragsförskott Bidragsförskottutgår tUl barn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om ellersom står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ettgenerellt ekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligtlagen (1962: 381) om aUmän försäkring. Verksamheten regleras genom bestämmelseri lagen (1964: 143) om bidragsförskott (omtryckt 1976: 277). Bidragsförskottenadministreras fr. o. m. av försäkringskassorna. mån ersättning inte har kunnat tas ut av den underhållsskyldige bekostasbidragsförskotten till av staten och till av den kommun där barnetsvårdnadshavare är mantalsskriven. Vidare betalar kommunerna en ersättning föradministrationskostnaderna på nellokostnadema för utgåendebidragsförskott. Kommunernas kostnadsandel betalas genom avräkning motförskottsutbetalningen av kommu-nalskatlemedlen. Antaletbarn för vilka bidragsförskott utgår beräknas till ca 200 000.Nettokostnaderna för dessa bidragsförskott beräknas till ca 650 milj. kr. Denämnda finansieringsreglerna för bidragsförskotten infördes fr. o. m. den 1oktober 1977 i avvaktan på ett eventuellt ändrat ställningstagande på grundvalav KEU:s förslag. KEU76 framhåller i sitt betänkande att man anser den nuvarande konstruktionen avfinansieringen av bidragsförskotten var orationell. En del av den beräknaderationaliseringsvinst som skulle erhållas vid om- Prop.1978/79: 95 6 läggningenav administrationen av bidragsförskotten går förlorad om delta kommunala bidragtill staten kvarstår. Mycket talar därför enligt utredningens mening för attstaten tar även denna återstående kostnad för bidragsförskotten om ca 200 milj.kr. Det kommunala bidraget till bidragsförskotten skuUe därmed kunna upphöraatt utgå. Vidöverföringen av administrationen av bidragsförskotten från kommunerna lillförsäkringskassoma -behölls finansieringsreglerna i princip oförändrade iavvaktan på förslag från KEU 76. Utredningensförslag om en total statUg finansiering av bidragsför-skotlen tillstyrks avsamtliga de remissinstanser som yttrat sig i frågan. Också jag ansluter mig tUlutredningens bedömning och föreslår att finansieringen av bidragsförskotten isin helhet övertas av staten fr. o. m. den 1 januari 19S0. Kommunerna avlastasdärmed ca 200 milj. kr. Den slopade ersättningen för bidragsförskottenföreslås, som chefen för budgetdepartemeniet har anfört , kvittasmot att det särskilda bidrag om . per invånare som utgår ,inte förnyas för kom.munernas del. En preliminär reglering av kommunernaskostnadsandel för bidragsförskotten görs nu under löpande kalenderår medslutreglering följande år. Slutregleringen kostnader kommer aUtsåatt göras . För statens del innebär de ändradefinansieringsreglerna en merbelastning under /80 med ca 80 milj.kr. på förslagsanslaget Bidragsförskott jämfört med anslagsberäkningen i åretsbudgetproposifion. Ersättningfrån de underhållsskyldiga för utbetalda bidragsförskott kan betalas in underflera år efter bidragsförskottsutbetalningen. Det innebär att det under långlid efter kan inflyta ersättningar för bidragsförskott somhar betalats ut . Någon fördelning av dessa ersättningarbör dock inte göras mellan staten och resp. kommun, utan dessa belopp bör i sinhelhet avräknas mot statens löpande utbetalningar. Denhär förordade ändringen av finansieringsreglerna föranleder ändring av 20 och20 a §§ lagen (1964: 143) om bidragsförskott. Förslag härom bör fogas tillprotokollet {bilaga 2.2). Jaghemställer att regeringen föreslår attantaga inom upprättat förslag till ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott. (3)Bidrag till ferievistelse för bam Statsbidragutgår till kommun med . för varje barn , som av kommun ellergenom kommuns förmedling beretts vistelse pu barnkoloni eller iferiehem . För bam som är handikappat eller sjukt utgårbidrag med . förkalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1967:473) om statsbidrag till ferievistelse för barn. Medelsbehovet för budgetåret1979/80 har beräknats tUl 4 milj. kr. avseende verksamhet under kalenderåret1979. KEU76 föreslår att bidraget skall upphöra att utgå och att medlen i ställettillförs kommunerna genom det aUmänna skatteutjämningssystemet. 1968års barnstugeutredning har vidare i betänkandet (SOU 1975: 94) Barns sommarföreslagit att ett nytt särkUt bidrag införs till kommunernas insatser förbarn under sommarferierna. Bidraget föreslås utgå med . för år för detantal barn i skolåldrarna som bereds omsorg i fritidshemeller familjedaghem. Bidraget avses utgöra ett stöd till kommunerna även förferiehemsverksamhet och sommar-gårdsverksamhet och därmed ersätta nu utgåendestatsbidrag. Kostnadema beräknades av barnstugeutredningen tUl ca 12 milj. kr.för helt år. KEU76 anser för sin del att ett bidrag av så liten ekonomisk betydelse förkommunerna inte bör införas. Utredningen menar att det bör finnas synnerligenstarka stimulansbehov för att motivera nya speciella statsbidrag. Detföreslagna bidraget skulle i genomsnitt motsvara en bidragssumma av 43 000 kr.per kommun, vUket inte anses utgöra någon mer betydande stimulans. Enligtmin mening saknar det här aktuella statsbidraget ekonomisk betydelse förkommunerna men innebär ett administrativt merarbete för såväl staten somkommunerna. Jag förordar därför i enlighet med KEU:s förslag som fåttanslutning från flertalet remissinstanser att nuvarande bestämmelser omstatsbidrag till ferieverksamhet för barn upphör att gälla fr. o. m. den 1januari 1980. Medlen bör tillföras skatteutjämningssystemet. Jagdelar också KEU:s uppfattning att det av barnstugeutredningföreslagna nya statsbidraget till kommunernas ferieverksamhet inte skulle fänågon nämnvärd betydelse för utbyggnaden av aktiviteter för barn och ungdomarunder sommaren. Bidraget skulle däremot innebära en administrativ merbelastningför stat och kommun. Jag är därför inte beredd att förorda attbarnstugeutredningens förslag genomförs. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om slopande av nuvarande statsbidrag förferievistelse för barn fr. o. m. . (4)Bidrag till familjerådgivning Landstingskommuneller kommun kan få statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning.Bidrag utgår tiU kostnaderna för läkares 1978/79: 95 8 ochkurators avlöning och resor i tjänsten med . för läkare och . Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1960:710) om statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning.Statsbidragsbehovet för denna verksamhet har för /80 beräknatstiU . Det avser bidrag för verksamhet under . KEU 76 föreslår attstatsbidraget till försöksvis anordnad familjerådgivning skall upphöra.Utredningen anser att resurserna för familjerådgivningen inte bör särskiljasfrån övriga individ- och familjeorienterade verksamheter. Statsbidraget bedömsdessutom vara av ringa ekonomisk betydelse för kommunerna. Utredningsförslagethar inte mött några erinringar på denna punkt. Även jag ansluter mig tillutredningens förslag och förordar att nuvarande bestämmelser om statsbidragtill försöksvis anordnad familjerådgivning slopas fr. o. m. den 1 januari1980. Motsvarande medel bör i slället tillföras skatteutjämningssystemet. JaghemstäUer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om slopande av nuvarande statsbidrag tiUförsöksvis anordnad familjerådgivning fr. o. m. . (5)Skyddsympningar Barnoch vissa kvinnor erbjuds i anslutning till barn- och mödrahälsovård samtskolhälsovård följande skyddsympningar kostnadsfritt, nämligen mot difteri,kikhosta, stelkramp, mässling, polio och röda hund. Kostnadsfri skyddsympningmot polio erbjuds dessutom samtliga invånare i landet vid återkommandevaccinationskampanjer, som anordnas av hälsovårdsnämnderna i samråd medsocialstyrelsen. Bestämmelserna om obligatorisk smittkoppsympning av barn ochvärnpliktiga har t. v. satts ur kraft genom särskUt förordnande av regeringen(SFS 1976: 982) med hänsyn till alt smittkoppssjukdomen nu synes vara utrotadefter en kampanj som letts av . Kostnadema för dessaympningar täcks från socialhuvudtitelns anslag Skyddsympningar, vilket iavvaktan på förevarande proposition i förslaget till statsbudget /80 har förts upp med ett preUminärt belopp av 30,4 milj. kr.(prop. 1978/79: 100 bil. Anslaget disponeras av statensbakteriologiska laboratorium (SBL) i samråd med , som planeraromfattning och inriktning av verksamheten. a. gäller för skyddsympning avbarn en särskild av fastställd s. k. vaccinationskalender. Frånanslaget finansieras utöver kostnaderna för vaccin även ersätt- ningtill vissa polioympare, resekostnader m. m. samt ersättning tiU kommunerna försterU engångsmateriel. KEU76 föreslår att statsbidraget till kommunerna för engångsmateriel skaU slopas.Utredningen framhåller att detta bidrag administrativt sett är myckettungarbetat för genom att räkningarna från kommunerna ochlandstingskommunerna kommer oregelbundet och ofta gäller mycket små belopp.Bidraget är dessutom enUgt utredningen av ringa ekonomisk betydelse för deberörda kommunerna och landstingskommunema. Vidarehar i skrivelse föreslagit en ändradorganisation för de offentliga polioympningarna utanför barnochskolhälsovården. Styrelsen framhåller att vuxna personer som har OtUlräckligtympskydd bör kunna beredas komplettering av ympskyddet inom ramen för denlöpande verksamheten inom den offenlliga hälsooch sjukvården. Enligtstyrelsens mening kommer med en sådan ordning för poliovaccinationer fleramänniskor att vara intresserade av alt se till att vaccinationsskyddet ärfullgott än om de som är fallet måste komplettera delta påvaccinalionsmöten som anordnas en gång . Somhar nämnts vid anmälan av förevarande anslag i årets budgetproposifion finnsdet anledning att i detta sammanhang pröva frågan om finansieringen avskyddsympningsverksamheten. Jag vill därvid gå ett steg längre än vad KEU 76föreslår. Samtliga här nämnda skyddsympningar, med undantag av vissapolioympningar, sker inom ramen för den löpande verksamheten inom denoffentliga hälso- och sjukvården samt skolhälsovården. Jag anser därför att detinle längre finns behov av att i fråga om kosinadsansvar m. m. särbehandladenna verksamhet jämfört med övrig verksamhet inom den offentliga hälso- ochsjukvårdssektorn, allrahelst som skyddsympningar är ett verksamt sätt attminska sjukvårdskostnaderna. Det ekonomiska ansvaret för skyddsympningsverksamheteni sin helhet bör övertas av vederbörande huvudmän fr. o. m. den 1 januari 1980.Det innebär att SBL debiterar huvudmännen för levererade vacciner.Sjukvårdshuvudmännen och huvudmännen för skolhälsovården bör anseskompenserade för de merkostnader som denna omläggning medför genom denföreslagna utbyggnaden av skalleutjäm-ningssystemet. Jagräknar med oförändrat ympningsprogram under nästa budgetår men med någonminskning av antalet polioympningar. Vid en ändrad finansiering avskyddsympningsverksamheten fr. o. m. kommer anslaget Skyddsympningarför /80 att belastas med halv årskostnad. Jag beräknar därföranslagsbehovet fill 14,1 milj. kr. Prop.1978/79: 95 10 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag här har anfört om finansieringen av de offenUigaskyddsympningarna fr. o. m. , 2. tiU Skyddsympningar för /80 under femle huvudlilelnanvisa ett förslagsanslag av . (6)Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar m.m. Ersättningav statsmedel utgår enligt Kungl. brev för kommunernaskostnader för socialhjälp till flyktingar. Beträffande andra utländskamedborgare samt svenska medborgare, som inte är mantalsskrivna i riket ellervilkas mantalsskrivningsort inte har kunnat utrönas, utgår ersättning frånstaten för obligatorisk socialhjälp enligt 23 § socialhjälpslagen samt förkoslnader som föranletts av omhänderlagande för samhällsvård enligt 71 §barnavårdslagen. Enligt olika Kungl. brev utgår ersättning försocialhjälpskoslnader m. m. för vissa zigenare. I kungörelse (1956: 397)angående statsbidrag till socialhjälp och barnavård för lappar stadgas omersättning för vissa kostnader för renskötande samer. KEU76 finner inte några skäl för att finansiering av socialhjälpen till ickesvenska medborgare, renskötande samer och finska zigenare skall särbehandlasoch föreslår därför och med hänsyn till den omsländliga administrationen attbidragen skall upphöra. Likaså föreslår utredningen att bidraget för vissainsatser för svenska zigenare skall avskaffas. Däremotanser utredningen att det specialdestinerade bidraget lill socialhjälpskostnaderför flyktingar och utomnordiska zigenare samt till kostnader för familjepedagogiskverksamhet bland dessa zigenare bör behållas eftersom sådana kostnader drabbarendasl vissa kommuner. Socialutredningenföreslår på i huvudsak samma grunder som KEU 76 att ersättning för hjälp tiUufiändska medborgare upphör men att nuvarande regler om ersättning för hjälptill flyktingar behåUs. EttspecieUt problem utgör den gmpp utlänningar som kommer liU ulan attförst ha skaffat sig uppehålls- och arbetstUlstånd och som därefier begärpolitisk asyl. BevUjas flyktingstatus erhåller kommunen ersältning för bådeobligatorisk och frivUlig socialhjälp. Om ufiänningen däremot förpassas skullekommunerna enligt KEU:s förslag få stå för hela hjälpkostnaden.Socialutredningen anser inte att kommunerna skall belastas med dessa kostnader,som till följd av långa handläggningstider i vissa fall kan bli betydande.Reglerna bör enligt socialutredningen utformas så att ersättning från statenutgår i dessa fall. Socialutredningenföreslår vidare att statsbidragen för vissa kostnader för zigenare upphör.Utredningen anser att rätt tiU statsbidrag inte bör baseras på tillhörighettill etnisk grupp samt att bidragen har begränsad ekonomiskbetydelse för kommunema. Utredningen föreslår likaså att bidraget försocialhjälp m. m. till renskötande samer upphör. Jagdelar utredningarnas uppfattning att statsbidrag till hjälp för flyktingar börutgå även fortsättningsvis. Härutöver bör liksom hittiUs statsbidrag kunnautgå för hjälp lill organiserat överförda utländska medborgare utanflyktingstatus, som varakfigt får stanna kvar i landet och som behöver särskildomvårdnad. Exempel på sådana personer är de utomnordiska zigenare som avhumanitära skäl har överförts tUl . Däremot anser jag i Ukhet med KEU76 att nuvarande statsbidrag tUl hjälp för utländska medborgare, svenska ochfinska zigenare samt renskötande samer bör avvecklas. Även statsbidraget tillhjälp för de svenska medborgare som enUgt vad jag har nämnt omfattas av 23§ socialhjälpslagen bör i samband härmed upphävas. Förslag tUl de ändringar isocialhjälps- och barnavårdslagarna som behövs för genomförande av mittförslag bör fogas till protokollet {bilaga 2.3 och 2.4). som arbetsgruppen för flyktingfrågor inomarbetsmarknadsdepartementet (FLYG, Ds A 1978: 1) föreslå att kommunerna ifortsättningen skall få ersättning för socialhjälp till utländska medborgareunder den tid deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Även jaganser att statsbidrag bör utgå tUl kommunerna för denna socialhjälp. Den 27december 1978 tiUsatte jag en interdepartemental arbetsgrupp för att se överdessa frågor samt vissa förslag av FLYG tUl smärre vidgningar av bidragen tillkommunerna. Syflel är att ulforma ett administrativt enkelt system. Omreglerna om ersättning för socialhjälp tiU utländska medborgare upphör kaninkomstbortfallet för kommunerna beräknas fill ca 70 milj. kr. Dessa medel börtiUföras kommunerna genom skalteutjämningssystemet. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har anfört om slopande av nuvarande statsbidrag försocialhjälpskostnader m. m. för vissa grupper, 2. antaga inom upprättade förslag till ändringar avlagen (1956: 2) om socialhjälp och barnavårdslagen (1960: 97). (7)Bidrag til! kommunala nykterhetsnämnder m. m. Avbidragen lill kommunala nykterhetsnämnders verksamhet går de störstaanslagsposterna till administration och till alkoholpolikliniker. Bidragetutgör högst av de godkända kostnaderna. Grunderna för statsbidragen skalltillämpas även beträffande kostnaderna för vård på 1978/79: 95 12 Bidrag utgår också till vårdcentraler förnarkotikamissbrukare och till kommuns kostnad för vård av narkotikamissbrukarei enskilt hem eller i behandlingsenhet med högst fyra platser samt till vissaförsöksverksamheter m. m. Med stafiiga medel bedrivs sedan något år tillbakaförsöksverksamhet med -tillnykt-ringskliniker för berusade personer. KEU 76 förordarbeträffande det specialdestinerade bidraget till den kommunala nykterhetsvårdenatt den del av bidraget som avser administrationskostnader upphör att utgå,men anser att det fortfarande finns motiv för statligt stöd via ett specielltstatsbidrag för de övriga delarna av anslaget. Utredningen framhållervidare att, om man skulle ändra huvudmannaskapet för vårdinstitutionerna, despeciella statsbidragen tUl driften och för anordnande av vårdanstalter föralkoholmissbrukare får tas upp till förnyad behandling. menaralt en tUlämpning av helhetsprincipen inom missbruksvården dvs. att insatsermot missbruk skall göras inom socialvårdens samfiiga huvudfunktioner knappast gör det möjligt att avgränsa de resurser som används för t. ex. enbartnykterhetsfrämjande insatser. Statsbidragen till administrativa kostnader ochsärskUda vårdinsatser inom nykterhetsvården samt till vård avnarkotikamissbrukare bör därför upphöra. Det nuvarande bidraget tillnykterhetsvården har å andra sidan enligt socialutredningen utgjort enväsentlig stimulansfaktor bakom den utbyggnad som skett i form av bl. Därför föreslår utredningen att de speciella bidragen tUlalkoholpolikliniker och värdcentraler för narkotikamissbrukare behålls. Den29 uppdrog regeringen åt statens förhandlingsnämnd all ta uppförhandlingar med landstingskommunerna och ifrågavarande kommuner om ändrathuvudmannaskap för bl. a. de erkända och enskilda vårdanstalterna för alkoholmissbrukarejämte därmed sammanhängande frågor. Avsikten är att det ekonomiska ansvaretför vårdanstalter skall ligga hos landsfingskommuner och vissa kommuner. Detär vidare en avsikt att i detta sammanhang också överväga det ekonomiskaansvaret för inackorderingshemmen. De statsbidrag som utgår till dessainstitutioner finner jag därför inte anledning att beröra i detta sammanhang. Vad gäller statsbidragen iövrigt fill nykterhetsvård och narkomanvård delar jag utredningarnasuppfattning att bidragen till administrativa kostnader och särskildavårdinsatser inom nykterhetsvården bör avvecklas. Utredningarna föreslår attbidragen till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukarebehåUs. De skäl som anförts för enavveckling av specialdestinerade statsbidrag kan emellertid enligt min meninganföras även beträffande sistnämnda bidrag liksom för bidraget tillförsöksverksamhet med nytillkommande alkoholpolikliniker. Dessa bidrag harnumera i stort sett mist sin stimulanseffekt och är administrativt betungandeför såväl stat som kommun. Jag förordar därför att även dessa bidrag avvecklas. Enligtmin uppfattning bör utvecklingsbidrag i huvudsak reserveras för sådanaverksamheter som ännu inte har funnit någon mera slutgiltig form och därbidraget är av sådan omfattning att det har avgörande betydelse för enutveckling av verksamheten. Bidrag till vården av narkotikamissbrukare ibehandlingshem och i enskilt hem och andra mindre behandlingsenheter är sådanaexempel. Dessa bidrag anser jag bor behåUas t. v. tiUbaka pågåren försöksverksamhet beträffande tillnyklringsenheter i landstingskommunaleller regi. Avsikten är alt vinna erfarenheter för huromhändertagandet av berusade personer lämpligen kan ordnas. Försöken beräknaspågå ännu , varför statsbidragen bör behållas t. v. Omvissa statsbidrag upphör i enlighet med vad jag har föreslagit kan kommunernasinkomstbortfall beräknas till följande (milj. Nykterhetsnämndernasadministration m. m. Ävendessa medel bör tUlföras kommunerna genom skatteutjämnings-systemet. Jaganser således att bidragen till administration m. m. av kommunernasnykterhetsvård, alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukaresamt försök med nytillkommande alkoholpolikliniker bör upphöra fr. o. m. den 1januari 1980. Bidragen fiU vård i enskilt hem eller små behandlingsenheter samttUl försöksverksamhet med tiUnykt-ringsenheter bör däremot t. v. behållas. Pågrund av bidragens konstruktion med eftersläpning i utbetalningarna påverkasinte anslaget för /80.