prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Under budgetåret1979/80 fömtsätls vidare beställning ske av utmstning som planeras bliinstallerad under /81 och även . Köpvärdet för dennautmstning beräknas fill sammanlagt 123 milj. kr. Ett kompletterandebemyndigande på IOO milj. kr. a. på grundval av uppgifter från myndigheterna beräknat medelsbehovetför /80 till 145 milj. kr. Vid ingången till detta budgetårkommer enligt statskontorets beräkningar att finnas en anslagsbehållning av11 milj. kr. Med hänsyn härtill samt till sådana förskjutningar av leveranser och betalningar som erfarenhetsmässigtinträffar har statskontoretuppskattat anslagsbehovet för /80 till 115 milj. kr. Statskontoret har härutöver beräknatbehovet av beställningsbemyndigande till totalt 100 milj. kr. för anskaffningar sombehöver levereras huvudsakligen /81. Enligt statskontorets senaste prognoser blir dockbehovei av beställningsbemyndigande lägre än vad som har beräknats till följd av att vissa anskaffningarsenareläggs. Behovet avbeställningsbemyndigande beräknas nu till 75 milj. kr. Jag beräknar ilikhet med statskontoret medelsbehovet för nästa budgetår under anslagettill 115 milj. kr. bemyndigande bör dämtöver inhämtas afi beställadatamaskinutrustning fill ett värde av 75 milj. kr. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatl datamaskinutrustning beställs - utöver tidigare med givet belopp - till en kostnad avhögst , 2. lill Statens datamaskinfond:Anskaffning av datamaskiner för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet A. Budgctdcpartcmentet m.m. Gemensamma ändamål för departemenlen Kommitléer m. m. Allmänna centrala ämbetsverk m. m. Datamaskincentralen för administrativ databehandling Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet Utredningar rörande byggnadsföretag m. m. Inredning av byggnader för statlig förvaltning Kostnader för åriig taxering m. m. Ersättning till postverket m.fl. för bestyret med skatteupp- börd m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna Ersättning till för mistad tolag Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. *3 925 000 000 Skatteborlfallsbidrag lill kommuner m. fl. Kompensation till kommuner m. fl. Särskilt slalsbidrag lill kommuner och landstings- 1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartemcntct Ersättning till statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnademas delfond Bidrag till vissa intemationella byråer och organisationer m. m. Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon Bidrag till Institutei för storhushållens ralionalisering Viss informationsverksamhet Bidrag till vissa investeringar Avlöningar till personal på indragningsstat m. m. Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering Statlig företagshälsovård Kosinader för vissa nämnder m. m. Viss förslagsverksamhet m. m. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Statlig personaladministrativ informationsbehandling Jämställdhet inom slatsförvahningen Vissa skadeersättningar m. m. 87 87 88 90 92 92 94 94 97 98 98 99 Summa för driftbudgeten 9392334000 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 400000000 Inköpav fasfigheter m. m. 107 Statens datamaskinfond: Anskaffning av dalamaskiner Totalt för budgeldepartemenlet 9 962 334 000 NorstedtsTryckeri, Stocitholm 1979 Bilaga 12 tillbudgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 Tillutbildningsdepartementet hör skolväsendet, högskoleutbildningen och forskningen,vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten, internationelltkulturutbyte, radio- och televisionsfrågoma. Till departementet hör också numera presstödet. Utbildning,forskning och kultur är i hög grad satsningar . De är dynamiskainslag i samhällsutvecklingen med kraft atl förnya och förändra men också att värna om det sombör bevaras. För alt bereda utrymme förangelägna satsningar främst på forskning och kultur har del dock varit nödvändigt med återhållsamhet inom andrasektorer av departementets ansvarsområde. En central uppgiftför är att fullfölja reformeringen av skolans inre arbete.Genom beslut om bl. a. ett nytt statsbidragssystem har ansvaret för skolan ihögre grad än tidigare lagts på kommunema och de lokala skolenhetema. Denna utvecklingbör fullföljas. Frågan om skol-nämnder bereds inomutbildningsdepartemenlel. Reformeringen avskolans inre arbele bör fä genomslag också på läroplanen.Remissbehandlingen av förslag till ny läroplan för gmndskolan har nyssavslutats. En proposition i frågan kommer all föreläggas så snartberedningen inom avslutats. I det sammanhanget kommer ocksåfrågan om betygsättningen i gmndskolanoch gymnasieskolan alt tas upp. Sysselsättningen förde ungdomar som lämnar är elt allvariigt problem. Ioktober 1978 fanns 38000 arbetslösa ungdomar mellan . En viktig del av förslagenlar sikte på dessa ungdomar. Medlen för uppsökande syo ökar. Fler regionalaplaneringsråd kommer atlinrättas. Att lösasysselsättningsfrågoma för de arbetslösa ungdomarna försvåras av atl antalet16-åringar kraftigt ökar . 16-åringama är ca 108 500, år1979 ca 114300 och ca 124000. En rad åtgärder föreslås för attmöta den s. k. 16-årspuckeln: Gymnasieskolplatsema föreslås öka från ca105400 1978/79 till 110900 1979/80. Statsbidragen tillinbyggd utbildning, företagsutbildning ochlärlingsutbildning förordas öka . Till de gmpper somsärskilt uppmärksammas hör invandrareleverna. Förslag läggs fram om attresurserna för stödundervisning i svenska och 1 1978179. 1978/79:100 Bilaga12 2 för hemspråksundervisning i gmndskolan skall kunnaläggas samman för att göra det möjligt för barn i lägre åldrar att få en större andelhemspråks-Undervisning. Hemspråksundervisning föreslås bli införd även ispecialskolan. Stöd bör ges till framställning av ordlistor och lexikon förinvandrare. Även de handikappadeelevemas utbildning ägnas stor uppmärksamhet. Ökade medel föreslås för framtagningav pedagogiska hjälpmedel för denna elevgmpp. Inom specialskolan föreslås personella ochmateriella förstärkningar. Handikappade elever som integreras i det vanliga skolväsendet föreslås få ökat stöd. I fråga om anslagentill ungdomsverksamhet föreslås en uppräkning av bidragen tillungdomsorganisationemas centrala verksamhet. Anslagen tillforskning föreslås ökade med betydande belopp. Bakgmnden är bl. a. den växandeinsikten om den betydelse forskningen har direkt och indirekt för möjligheteratt i en hårdnande internationell konkurrens bevara sin ekonomiska slagkraft.Med de ekonomiska svårighetersom haft i minnet är det naturligt att detta perspektiv på forskningens möjligheter träder iförgrunden. Just därför är detviktigt att nu också betona forskningens vidare betydelse som en kulturfaktor av självständigt värde, som en källatill ny kunskap om arbets-och naturmiljö, individens och befolkningenshälsa, befolkningsförändringar, samlevnadsfrågor och mycket annal. Forskning kan pålång sikt skapa förutsättningar för en positiv ekonomisk utveckling, menden kan också hjälpa oss att undvika sociala och kulturella svårigheter av detslag som uppstod under de ekonomiskt framgångsrikadecennierna närmast efter . Forskningensinriktning bör, särskilt inom gmndforskningen, i hög grad bestämmas avinomvetenskapliga kriterier. De resurser som anslås till forskningen bördärför väsentligen komma forskningsråd och högskoleenheter tilldel ulan att av regering och riksdag bindas till speciella projekl eller ämnen.Forskningsråden föreslås nästa budgetår att få en betydande förstärkning uiöver kompensation för beräknadkostnadsutveckling. Basresursernavid fakulteterna kommer att räknas upp med det belopp som universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)föreslagit. 23 nya professurer föreslåsbli inrättade. För att möjliggöra en modernisering av tung vetenskaplig utrustning föreslås särskilda medel tillforskningsråden. Forskningsrådsnämndenföreslås genom höjda anslag få bättre möjligheter att stimulera för samhälletbetydelsefull forskning med tvär- och mång-vetenskaplig inrikining. Av avgörandebetydelse för den framtida forskningens kvalitet och omfattning är atthögskolans grundläggande utbildning och forskarutbildning fungerar väl. Densenare kommer att behandlas i en särskild proposition, som lar upp forskarulbildningsulredningensoch forskningsrådsuired-ningensslutbetänkanden (SOU 1977:63 resp. 1977:52). Prop.1978/79:100 Bilaga 12 3 mervidare att föreläggas förslag i särskild proposition om vissa organisatoriska frågor rörande vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning. Del är nu ett ochhalvt år sedan högskolereformen genomfördes. Del är ännu för tidigt atldra några långtgående slutsatser om de förhoppningar som knöls tillreformen kan komma atl infrias. Del uppföljningsarbete som UHÄ gör kommer efterhand att visa bl. a. i vilkenmån de sociala och könsmässigaorättvisorna vid tillträde tillhögskolan, som avsett är, effektivtmotverkas av de nya och vidare tilllrädesreglerna och av tillkomsten av högskoleutbildning på de nya orterna. Avintresse är också i vad mån man inomden nya högskolan förmår atl förnya utbildningens innehåll och arbetsformer. Det är vidare viktigt atl iuppföljningsarbetet undersöka om tendenserfinns till onödig byråkralisering ihögskolan. Redan nu finnsanledning all göra vissa smärre justeringar av antagningsreglerna.Bestämmelsen att poäng kan tillgodoräknas även för erfa-renhel som harförvärvats genom föreningsverksamhet har visat sig missgynna kvinnor och ärdessulom svår all tillämpa rättvist. Den bör därför avskaffas. harförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH)bedrivits. Kännetecknande för denna är all den riktar sig gmpp som har ett gedigelyrkeskunnande, atl de allmänna behörighetsreglerna för tillträde tillhögskoleutbildning inle tillämpas fullt ut och atl de YTH-sluderande är garanterade det särskildavuxenstudiestödel. Försöksverksamhetenhar fallit ul väl. Del är därför motiverat atl nu permanenta YTH-utbildningen. På grund avskillnaderna i årskullamas storiek kommer lärarbehovet alt variera kraftigtunder den närmaste tioårsperioden. Stor försiktighet måste därför iakttas viden förändring av lärarutbildningens dimensionering. Elt klart ökatbehov av ämneslärare föreligger dock . Intresset förämneslärarutbildning bland dem som söker lillhögskolan är ny också större än lidigare.Särskill anmärkningsvärt i jämförelsemed är intresset för ämneslärarutbildning i matematisknaturvetenskapligaämnen. Mol denna bakgrundoch med hänsyn till behovei av ämneslärare föreslås atlantagningskapaciteten ull den ettåriga ämneslärarutbildningen ökas med150 platser. Regeringen kommeratl inleda överläggningar med om den fortsatta utbyggnaden avbarnomsorgen för perioden . Resultatet av dessa överiäggningar kommer att liggatill grund för förnyadebedömningar av dimensioneringen av förskolläramlbildningen. I avvakian pä dennaöversyn föresläs i stort setl oförändrad antagningskapacitet för förskollärariinjen. På grund av den alllstarkare ortsbundenheten bland destuderande och för atl motverka den regionala obalansen på lärararbetsmarknaden föreslås ökad antagning till förskollärarlinjen i och . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 4 Vissa besparingarinom grundutbildningen vid högskolan har varit nödvändiga för allbereda utrymme för reformer på andra angelägna områden inom högskolan.Utgångspunkten har därvid varit atl slå vakt om kvaliteten iutbildningarna och att i stället göra besparingarna genom att dra ner på anlalet platseri första hand för utbildningslinjer som har viss överkapacitet. Påvuxenutbildningens område har under 1970-lalel en rad betydelsefulla reformergenomförts. arbetar flera pariamenlariska utredningar medolika lyper av vuxenutbildning. beräknas avlämnasill slutbetänkande . Utredningen om vuxenutbildningskall lämna ell delförslag under år 1979.Regeringen har beslutat att tillsätta en ulredning om den framtida undervisningen i svenska förinvandrare. I avvakian på dessa utredningar och somen följd av det ekonomiska läget är dereformer som föreslås inom vuxenutbildningens område av mer begränsad omfattning. Statsbidraget perstudietimme för cirkelledararvo-denföreslås bli höjt med . och antalet studielimmar beräknas öka under budgetåret. Fyra s.k. filialfolkhögskolor omvandlas till självständiga folkhögskolor. Reglema förberäkning av statsbidrag lill folkhögskoloma föreslås justerade, vilket medfören höjning av bidraget med ca 15 milj. kr. Inom vuxenutbildning prioriteras grundskolekursema. De föreslås liksom tidigare få anordnas i mån av behov.Kurser på gymnasieskolnivå föresläsfä ha samma omfattning som under innevarande läsår. De skolledare som ledergrundutbildningen för vuxna föreslås få nedsatt undervisningsskyldighet. 1 fråga omundervisningen för invandrare i svenska förordas en ökning av bidraget tilluppsökande verksamhet och bamlillsyn. För att förbättra vuxna dövblindas utbildningssituation föreslåsvissa åtgärder på folkbildningsområdet. SverigesUtbildningsradio föreslås få ökade resurser för bl. a. uibyggnad av den regionala verksamhelen. På det studiesociala området kommerriksdagen i vår att föreläggas särskildproposition om etl förbättrat stöd till 18-l9-åringar i gymnasial utbildning grundad på studiestödsulredningensförslag. En fortsatt avveckling av den s. k. makeprövningen inomstudiemedelssystemet föreslås också.På studiemedelssidan finns vidare anledning notera, att det nya dator-baserade systemet för utbetalning, i kombinationmed resursförstärkningar vid centi-alastudiestödsnämnden och studiemedelsnämnderna, gett resultat i form av avsevärtkortare behandlingstider. I avvaktan på studieslöds-utredningens slutförslagförordas i övrigt bara smärte förändringar inom studiehjälps- ochstudiemedelssystemen. Genom attinkomstema från vuxenutbildningsavgifien i växande omfattning kommer atl användas enbart förvuxenstudieslöd och genom ökade Prop.1978/79:100 Bilaga 12 5 inkomster av avgiften bereds utrymme för en ansenligförstärkning av vuxenstudiestödel. a. föreslås en höjning avtimsiudiestödet från 25 till 30kr. och av dagsludiestödet . kommer vidare alt få ta ställning till en särskild proposition med förslag till förbättrat sjukförsäkringsskydd för studerande medvuxenstudieslöd. Samhällets insatserför alt garantera elt kulturliv som präglas av kvalitet och mångfald harbyggts ut kraftigt . I föreliggande budgetförslag liggeranslagen till kulturlivet högre - räknal i fast penningvärde- än /74. Denna vilja atl förstärka kultursatsningarna också i ett ekonomiskt läge som ingerbekymmer bygger på övertygelsen att en livaktig kultur i en föränderligverklighet kan ge känselspröt riktademol framliden. Kulturen har, med denna utgångspunkt, en avgörande betydelse för samhällets förmåga att se sina problem och att anpassa sig tillnya förhållanden. Framträdande inslagi årets kulturbudget är satsningen på barnkulturen och på detintemationella kultumlbytet. På dessa bägge områden kommer undervåren att föreläggas särskilda propositioner. Inom kultursektorni övngt sker en markant uppräkning av stödet till de fria gruppema. Vidareföreslås bidrag till en ny regional teaterinstitution, läns- och skärgårdstealer. Stödel till övrigaregionala teater- och musikinstitutioner förstärks. Medel beräknas bl. a.för en utvidgning av tuméverksamheten främst i Norrlandslänen. Utgivning ochdistribution av noter har länge varit ett eftersatt område. föreslåsåtgärder för att förbättra tillgången på noter. En fortsattförstärkning förordas av filmpolitiken. En kraftig ökning av stödet lillfilmproduktion och bättre villkor för de s. k. fria filmama föreslåsbland annat. Inombiblioteksområdet är förslaget till en markant höjning av stödet till länsbibliotek och lånecentralersärskilt att notera. Genom arkivet förljud och bild, vars verksamhet inleds /79, startar ensystematisk arkivering av radio- och TV-program, film och fonogram, som saknarmotsvarighet i något annat land. På kulturminnesvårdens område förordas, iavvaktan på förslag från byggnadsvårdsutredningen,en förstärkning av resurser, bland annat för att möjliggöra eftemndersökningar av skattefyndplatserpå . En avsevärdresursförstärkning föreslås också för de regionala museerna. Genomorganisationslivet kan människor som eljest sällan deltar i kulturella aktiviteter komma i kontakt medkulturen. Därför föreslås olika insatser föratt underlätta folkrörelsernas kulturella engagemang. föreslås få resurser attfortsätta den regionalisering av sin verksamhet och den kvalitetsförbättring,som genom sitt beslut våren 1978har ställt sig bakom. Från massmediaområdel bör också 1978/79:100 Bilaga12 6 noteras att presstödet flyttas över tillutbildningsdepartementet som handlägger de övriga massmediafrågoma. Därigenomunderlättas en samordnad behandlingav massmediafrågoma. I budgetförslagel förordas i enlighet med dagspresstödsutredningens förslag en höjningmed drygt 13 milj. kr. av stödet tillfådagars- och flerdagarstidningar med särskilt låg hushälls-täckning. Totalbeloppen förde olika budgetavsnitten samt förändringar i jämförelse med anslagen förinnevarande budgetår framgår av följande tabell. Anslagsindelningen och redovisadebelopp för /79 har justeratsför att göra jämförelser med budgetförslaget /80 möjliga. Fr. o. m. nästa budgetår förs anslagen rörandepresstöd över från åttonde huvudtiteln,budgetdepartementet, till nionde huvudtiteln, , underlittera B, Kulturändamål. Vidare förs anslagen rörande statens skogsinstitutöver från nionde till tionde huvudtiteln, jordbmksde-partemeniet. I desammanställningar över personalen vid myndigheter m. m. som lämnas under de olika anslagspunkterna ingår - förutom tjänster enligl personalförteckning - även annanpersonal till etl antal som motsvarar medelsanvisningen. Under /78 har ur behållningen av desärskilda lotterier som anordnats till förmån för konst, teater och andrakulturella ändamål beviljats bidrag med tillhopa , varav . avser byggnadsarbetenoch utmstning inom teater-, dans- och musikområdet, . avser byggnadsarbeten och konserveringsverksamhet inom museiområdet, . avserinvesleringsändamål inom konstområdet, 517000kr. avser insatser inom filmområdel och . avser byggnadsarbeten och markförvärv inomkulturminnesvårdsområdet. Vidarehar statens kulturtåd tilldelats . för fördelning av utrustningsbidrag till mindre föreningar ochorganisationer inom rådets ansvarsområde. Konst, litteratur, musik, teater m. m. Dagspress och lidskrifter Arkiv, museer, kulturminnesvård m.m. Cenlrala och regionala myndigheler För skolväsendet gemensamma frågor Det obligatoriska skolväsendet m. m. Gymnasiala skolor m. m. -(- 92,9 -(- 13,4 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Högre utbildning ochforskning Utbildning och forskning inom högskolan m. m. Vissa forskningsändamål Inredning och utrustning G. Inlemalionelltkulturellt samarbete Kulturellt samarbete med utlandet Nordiskt kulturellt samarbete Statens affarsverksfonder Statens allmännafastighetsfond Slatens utläningsfonder Fonden för låneunderstöd -(- 0,8 21305,0 4-2094,0 -t- 24,2 -t- 93,6 -t- 409,5 -1-2621,3 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågornaunder littera A, B punktema1-69 och 74 och 75, D utom vad avser D 8 och 28, E, F och G på driftbudgeten samt under punktema I:B 2, II: 13och 14, IV: 5, 6 och 7 ochV: 4 och 5 på kapitalbudgeten; statsrådetRodhe såvitt avser frågorna under littera B punktema 70-73, C och D punktema 8och 28 på driftbudgeten. Anmälan till statsbudgeten för /80 såvittavser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. 1977/78 Utgift 21389716 1978/79 Anslag 21872000 1979/80 Förslag 22 834000 Handläggande personal Övrig personal (även utrikes resor) Expenser 1978/79:100 Bilaga12 10 Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid även beräknatmedel för personalutbildning. Jag hemsläller att regeringen föreslår att tillUtbildningsdepartementet för /80 anvisa etl förslagsanslag av22834000 kr. 1977/78 Utgift 26495889 Reservation 2295852 1978/79 Anslag 23558000 1979/80 Förslag 23558000 Beredningen förinternationellt utbildningssamarbete, vars verksamhet täcks av detta anslag,har i skrivelse till regeringen lämnat förslag om den framtidaorganisationen av de förvaltningsuppgifter som handhas av beredningen. a. att verksamheten blir permanent. Samtliga remissinstansertillstyrker att beredningen omvandlas till ett permanent organ. Efter samråd med chefenför föreslår jag att beredningen omvandlas till ettvaraktigt organ. Det slutgiltiga ställningstagandet till organisationenslokalisering, omfattning och uppgifter kommer att föreläggas isamband med särskild proposition om biståndets organisalion. Jag har vid minberäkning av anslagel i avvaktan på ställningstagandet till denna propositioninle räknat medel för verksamhelen under /80. Med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . för nästa budgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Kommittéer m. m.för /80 anvisa ett reservalionsanslag av . 1977/78 Utgift 784728 Reservation 43389 1978/79 Anslag 708000 1979/80 Förslag 575 000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med575 . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Extra utgifterför /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 11 Det genombrott som kulturpolitiken harfått är ett tecken på att allt fler människor har kommil tillinsikt om kulturens centrala betydelse isamhällslivet. En bred opinion kräver numera att kulturlivet tillförsäkras utvecklingsmöjligheter även i ett ekonomisktansträngt läge. Kulturen betyder mycket för vitaliteten i vårt samhälle, för samhällets förmåga att förnya sig och för våramöjligheter all lösa de problem viställs inför. Genom den fria debatten, rätten att ifrågasätta och kritisera, diktarens och konstnärens rätt att medsina uttrycksmedel få oss att tänka annoriunda påverkas utvecklingen på mångaav samhällslivets områden. Reformprogrammet förkulturområdet under /80 har samma omfattning som under de senastetvå budgetåren. Reformutrymmet i kulturbudgeten föreslås öka med 50 milj. kr.och den totala resursförstärkningen sedan regeringsskiftet uppgår därmed imnt tal till 130 milj. kr. Trots attreformtakten har varit hög är ändå det beståendeintrycket när man tar del av anslagsframställningar, besöker kulturinstitutionereller talar med konstnärer om deras arbetssituation att det finns storaresursbehov inom kulturområdet som det ännu inte har varit möjligt atltillfredsställa. Många verksamheter har varit eftersatta. Nyainitiativ har rönt framgång och väckt ett intresse för kulturaktiviteter som del nu gäller att sökatillgodose. På senare lid haråriigen ett anlal reformförslag på kulturområdet presenterats förriksdagen i särskilda propositioner. Så kommer att ske även vid 1978/79 årsriksmöte. I årets reformprogram har särskild vikt lagts vid insatser för barnkulturenoch det intemationella kulturutbytet. Reformemabeträffande kultumlbytet bygger på de forslag som har presenterats ibetänkandet (SOU 1978: 56) Kultur och informaiion över gränsema.Propositionen, som skall behandla både kultur- och informationsinsatser,kommer jag att utarbeta i samarbete med chefen för . Ipropositionen om barnkultur, somjag kommer att utarbeta i samarbete medstatsrådet , ämnar jag ta upp dels förslag från bamkulturgruppens rapport ochkulturen och remissyttrandena över denna,dels förslag från anslagsframställningar för nästa budgetår. Debamkulturinsatser som jag ämnar föreslå är av olika karaktär. Några gäller verksamhetersom riktar sig enbart till barn och ungdomar eller som speciellt tar siktepå en förbättring av barns och ungdomars kulturella situation. Sådanaförslag återkommer jag till i den särskilda propositionen. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 12 Insatsernakan också avse verksamheter som omfattar både bam och vuxna och där enresursökning är motiverad särskilt med hänsyn till bamens behov. Detta är fallet t. ex. när del gäller bidragen lillfilmproduktion, fria teatergrupperoch regionala museer. Av prakliska skäl presenteras resursökningar av detta slag i det följande i anslutning tillbudgetförslaget.