prop · G20328 · 1978-12-31 00:00:00 — Fjärde avdelningen omfattar 13och 14 SS-1 dessa paragrafer regleras rättsverkan av ett verkställt beslut ombetalningssäkring. 1 15 S, som utgör femte avdelningen, finns bestämmelserombetalningssäkringsed. Sjätte avdelningen utgörsav 16 och 17 SS. 1 dessaparagrafer regleras villkoren för att ta egendom i förvar och förfarandetdärvid. Sjunde avdelningen, som utgörs av 18 S, innehåller bestämmelser omställande av säkerhet i samband med betalningssäkring. Lagförslagets sistaavdelning omfattar 19-21 SS. I detta avsniu ges föreskrifter om allmänt ombudoch behörig länsskatterätt samt meddelas bestämmelser om tystnadsplikt. I paragrafen, som motsvaras av 1 S iutredningsförslaget, anges det ändamål som betalningssäkring är avsedd att tillgodose.För att säkerställa betalning av fordran på skatt, tull eller avgift får genombetalningssäkring tas i anspråk så mycket av gäldenärens egendom som svarar motfordringen. Syftet med den föreslagna åtgärden är sålunda att ien risksituation tillfälligt trygga det allmännas fordringsanspråk till dessalt fordringen frivilligt betalas eller kan bli föremål för indrivning. Dethandlar om en provisorisk åtgärd som ligger vid sidan om såväl det vanligaförfarandet för fastställelse och uppbörd av skatte-, tull- elleravgiftsfordringar som säkerhetsåtgärderna inom clvil-och slraffprocessen.Betalningssäkring har sin närmaste motsvarighet I handräckningsåtgärdernakvarstad och skingringsförbud i utsökningslagen (1877:31 s, 1), UL, Beslut om betalningssäkring far i princip meddelasom påtaglig risk föreligger att en gäldenär inte kommer atl betala en betydandefordran på skatt, tull eller avgift. Sedan beslutet har verkställts fårgäldenären inte överiåta eller till skada för det allmänna förfoga över ianspråktagenegendom på annat sätt. Beslut om betalningssäkring meddelas avlänsskatterätl på framställning av ett särskilt förordnat allmänt ombud. Detverkställs av kronofogdemyndighet. Betalningssäkring får verkställas I fast och lösegendom. Verkställigheten medför förmånsrätt i den lanspråktagna egendomen.Förmånsrätten medför samma rätt till betalning vid utmätning eller konkurs somden förmånsräu som uppkommer vid utmätning. Det skall framhållas alt betalningssäkring är ensäkerhetsåtgärd och inle något substitut för utmätning. Detta förhållandekommer till uUryck bl, a, I att egendom, som omfattas av betalningssäkring, Iprincip måsle bli föremål för utmätning innan det allmänna får betalning uregendomen. Prop.1978/79:28 136 Paragrafen, som i sakligt hänseende motsvarar 2 S iutredningsförslaget, anger lagens tillämpningsområde. Det sker genom enuppräkning I fem punkter av de fordringar som omfattas av lagen. DQr\ forsla punkten i lagrummet inbegriper sådanafordringar på skatt, tull eller avgift som avses I 1 S första stycket lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m., LFS. Genom dennahänvisning får lagen eu mycket vidsträckt tillämpningsområde. Det sistnämndalagrummet, som är uppbyggt i sju avdelningar, omfattar nämligen - med undantagav arvs- och gåvoskatt - alla skatter, tullar och avgifter av större betydelse. Den första avdelningen upptar skatt och avgift, somanges I 1 S första stycket uppbördslagen (1953:272), UBL, samt skatt enligtlagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter,lagen (1958:295) om sjömansskatt, , och kupongskattelagen (1970:624), Denandra avdelningen avser skatt enligt förordningen (1959:507) omallmän.varuskatt och lagen (1968:430) om mervärdeskatt, , Den tredjeavdelningen omfattar skatt eller avgift enligt förordningen (1908:129) angåendeen särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper, lagen (1928:376) omsärskild skatt å vissa lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild värnskatt,förordningen (1943:477) om skatt å vissa pälsvaror, förordningen (1948:85) omförsäljningsskatt, förordningen (1953:396) om accis å fettemulsion m, m,, lagen(1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställning av feuemulsionm, m,, lagen (1956:545) om omsäUningsskatt på motorfordon, lagen (1957:262) omallmän energiskatt, lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker, lagen (1960:258) om utjämningsskaU på vissa varor, lagen(1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, förordningen(1961:653) om brännoljeskatt, stämpelskaltelagen (1964:308), SSL, förordningen(1964:352) om gasolskalt, förordningen (1966:21) om särskild skau påmotorbränslen, förordningen (1971:170) om annonsskati, lagen (1972:266) omskatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skau på spel, lagen (1973:37)om avgift på vissa dryckesförpackningar, lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter, bilskrotnlngslagen (1975:343), lagen (1977:306)om dryckesskaU, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon samt lagen(1978:144) om skatt på vissa resor. Den fjärde avdelningen omspänner skattenligt förordningen (1922:260) om automobilskaU, kungörelsen (1951:750) omsaluvagnsskatt, förordningen (1963:116) om trafikomläggningsskall,irakiorskatteförord-ningen (1969:297), vägirafikskatlelagen (1973:601), VTSL,lagen (1973:602) om särskild vägtrafikskau, kungörelsen (1973:781) omsaluvagnsskau samt lagen (1976:339) om saluvagnsskau. Den därpå följandeavdelningen avser tull samt avgift enligt kungörelsen (1960:235) om avgift förväxtskyddskontroll vid Införsel av växter och förordningen (1968:361) omavgift vid införsel av vissa bakverk. Avgift enligt lagen (1967:340) omprisreglering på jordbmkets område och lagen (1974:226) om prisreglering påfiskets område bildar Prop.1978/79:28 137 Den sjunde och sista avdelningen avser avgift som uppbärsmed tillämpning av lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagenom allmän försäkring, m, m,, AVGL, i den mån avgiften inte utgörs av avgiftenligt den första avdelningen. Utöver de nu angivna fordringarna kommer, tillföljd av en i detta sammanhang föreslagen ändring I LFS (se avsnittet 10,14)under denna punkt även att hänföras fordran på särskild avgift enligt 39 §tullagen (1973:670), TuL, Sådan särskild avgift utgår för oförtullad vara sominförs till tullområdet eller sänds under överinseende inom detta,om varan därvid går föriorad. Avgiften skall betalas av fraktföraren eller, omdenne inte har åtagit sig att befordra varan, av den som har befordrat denna.Särskild avgift skall även eriäggas av Innehavare av tullupplag, tullager ellerexportbutik, som förfogar över oförtullad vara i strid mot bestämmelsernaförvarans förvaring. Motsvarande gäller om oförtullad vara går föriorad när denförvaras I sådana lokaler. Den andra punkten I lagrummet anger all lagen ärtillämplig i fråga om fordran på skatt enligt lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, , Fordran på sådan skatt omfattas Inte a v LFS, Av skäl som jaghar angivit i den allmänna motiveringen (avsnitt 8,4) bör fordran på sådanskatt inte heller göras förmånsberättigad. Då del emellertid finns anledningatl låta betalningssäkringslagen få användas även i de situationer, där detfinns risk för att gäldenären inle kommer alt betala fordran på arvs- ellergåvoskatt har sådan fordran upptagits särskilt I denna paragraf Den tredje punkten i lagrummet inbegriper fordranpå skatte- eller avgiftstillägg eller förseningsavgift. Skattetillägg påförs skaltskyldig som i deklarationeller annat skriftligt meddelande, som har avgivits till ledning vid denskatlskyldiges taxering eller vid fastställande av hans skatt, har lämnatoriktig uppgift ägnad atl leda till för låg skatt. Skattetillägg påförs ocksådå avvikelse har skett från deklaration eller annat skriftligt meddelande ochinkomsten, förmögenheten eller skatten har uppskattats efter skön. Motsvarandegäller om den skaltskyldige inte har avlämnat deklaration och uppskattning harskett efter skön. Skattetillägg utgår enligt 116 a S taxeringslagen(1956:623), TL, 37 a S lagen (1959:92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning, FKL, 64 a S ML, 41 a S SSL och 27 S VTSL Avgiftsliilägg påförs arbetsgivare, som iarbetsgivaruppgift eller annat skriftligt meddelande, som har avlämnats tillledning vid beräkning av hans avgiftsunderiag, har lämnat oriktig uppgift ägnadaU leda till för låg arbetsgivaravgift. Avgiftstillägg utgår även dåavgiftsunderiag, med avvikelse från arbetsgivaravgift, har uppskattats efterskön. Motsvarande gäller om arbetsgivaren inte har lämnat arbetsgivaruppgiftoch uppskattning har skett efter skön. Avgiftstilläggutgår enligt 43 S AVGL. Prop.1978/79:28 138 Förseningsavgift påförs skattskyldig som underlåteratt i rätt tid fullgöra sin deklarationsskyldighet eller att lämna deklarationeller annan uppgift till ledning vid taxering eller fastställande av skatteller avgift. Förseningsavgift utgår enligt 116cSTL, 37bS FKL, 64b S ML, 41 aSSSL, 28 S VTSL och 44 S AVGL. Skattetillägg och förseningsavgift enligt TL utgörskatt enligt 1 S första stycket UBL. Eftersom fordran på skatt enligt UBLomfattas av första punkten förevarande lagrum förekommer således endubbeltäckning av dessa avgifter. Der\ färde punkten I lagrummet omfattar fordringarpå ränta eller avgift, som utgår I samband med uppbörd eller indrivning avfordringar som är upptagna under punkterna 1,2 och 3. De fordringar som avsesär i första hand fordringar enligt UBL på kvarskatteavgift (27 S 3 mom.),respitränta (32 S), anståndsränta (49 S 4 mom.), särskild avgift (54 S) samtrestavgift och tilläggsavgift (58 S 1 mom. samt 75, 77 a och 77 b SS)-Bestämmelsen omspänner vidare fordringar på restavgift enligt 5 S lagen ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, på restavgift ochtllliiggsavgift enligt 14 § 2 mom. SjSL resp. 19 och 21 SS kupongskattelagen,på restavgift enligt 47 S ML, 37 S 2 mom. SSL och 30 S VTSL samt på ränta ochrestavgift enligt 27, 27 a och 28 SS FKL. Till bestämmelsen hör slutligenfordringar på räntaenligt20 STuL, 23 S lagen om prisreglering på jordbruketsområde, 15 S lagen om prisreglering på fiskets område, på särskild avgift,respitränta och restavgift enligt 24, 25 och 26 SS AVGL samt pä ränta ochrestavgift enligt 52 S 1 mom. och 53 S AGL. Det bör i detta sammanhang framhållas atl enligtetl i detta sammanhang framlagt förslag till lag om ändring i 58 S UBL skall ifråga om skyldighet att betala restavgift verkställd betalningssäkringjämställas med betalning (se avsnittet 10.15). Denfemte punkten i Iagmmmet avser fordran motföreträdare för juridisk person enligt 77 a S UBL, 48 a S ML och 27 a S FKL, Enligt dessa bestämmelsen far den som företräderjuridisk person åläggas att jämte arbetsgivaren eller den skattskyldige betalaskattebelopp som han uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underiåtit attbetala i rätt lid och ordning jämte ränta och restavgift. Del kan därvid varafråga om innehållna personalskatler, mervärdeskatt eller vissakonsumlionsskatter. Till skillnad från de slag av fordringar, som hartagits upp under punkterna 1-4, anses fordran mot företrädare för juridiskperson inte utgöra fordran på skatt I vedertagen bemärkelse. Denna typ av detallmännas fordran har i rättspraxis bedömts som en civilrättslig fordran avskadeståndsliknande karaktär. Till följd härav anses au de civilprocessuellabestämmelserna om kvarstad och skingringsförbud får användas för attsäkerställa betalning av sådan fordran. Genom bestämmelserna i förevarandeparagraf ges möjlighet au i förekommande fall få använda den mer ingripandesäkerhetsåtgärden betalningssäkring. Prop.1978/79:28 139 1 paragrafen föreskrivs att fråga ombetalningssäkring prövas av länsskatterätl på framställning av allmänt ombudsom har förordnats att föra del allmännas talan I betalningssäkringsmål.Bestämmelser om beslutsbehörighet har i utredningsförslaget upptagits i 6 S- 1 den allmänna motiveringen (avsnitt 8.2.2) harbehandlats de skäl som har legat till grund för att beslutsbehörigheten i frågaom betalningssäkring skall anförtros länsskatterätl. Som skäl för den valdalösningen har bl. a. framhållits att det därigenom blir möjligt aU gemensamthandlägga säkerhetsåtgärd avseende fordringar inom olika beskattningsområdenmot en och samma gäldenär. Det torde bli vanligt förekommande atl fråga omsäkerställande av olika typer av fordringar uppkommer bl. a. på grundav det ökade inslaget av s. k. integrerade revisioner. Den föreslagna ordningenär också nödvändig för att en allsidig och riktig bedömning avförutsättningarna för betalningssäkring skall kunna göras. Visar det sig t. ex.att den skaltskyldige har restförts för ett betydande belopp avseende inkomst-och förmögenhetsskatt kan detta förhållande vara anledning till atl besluta ombetalningssäkring beträffande de sociala avgifter som han har att erlägga. Denu angivna förhållandena haräven påkallat en särskild processuell ordning vidbeslutsfattandet. Enligt förevarande lagrum skall länsskatterättensåledes vara exklusivt behörig alt som första instans pröva alla mål ombetalningssäkring. Detta gäller oberoende av om den fordran, vars betalningåtgärden avser att säkerställa, ligger inom länsskatterättens skatterättsligakompetensområde. Sålunda kommer fråga om betalningssäkring att prövas av länsskatterättinte enbart beträffande direkta skatter enligt UBL och mervärdeskau utan även ifråga om punktskatter, prisregleringsavgifter, tullar,socialförsäkringsavglfter saml arvs- och gåvoskall. Är den fordran, vars betalning säkerhetsåtgärdenavser att skydda, föremål för handläggning i kammarrätt eller regeringsrättenfår den angivna ordningen till följd att frågan om betalningssäkring ändockskall avgöras av länsskatterätt. Görs framställning om betalningssäkring hoslänsskatterätt som handlägger målet om skatte- eller avgiftsfordringen skallfrågan om betalningssäkring tas upp som ett särskilt mål och således inteavgöras genom beslut under rättegången i skatte- eller avgiftsmålet. Någontillämpning av 34 S förvaltningsprocesslagen (1971:291), FPL, kommer såledesinte i fråga. Fråga om betalningssäkring väcks genomframställning av särskilt förordnat allmänt ombud. Framställningen kanaktualiseras genom anmälan från beskattnings-, uppbörds- ellerindrivningsmyndighet. Den kan även initieras genom att granskningsledare tarlös egendom i förvar enligt 16 S-Allmänna ombudet har nämligen i sådant fallatt pröva om åtgärden .skall bestå och att därefter göra framställning ombetalningssäkring. Prop.1978/79:28 140 allmännaombudet även på eget Initiativ göra framställning om åtgärden. Mål om betalningssäkring handläggs enligtbestämmelserna I FPL med de Inskränkningar och tillägg som föreskrivs iförslaget till betalningssäkrings-lag. Länsskatterätten är domför med ordföranden ensam omdet Inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt.Det framgår av ett I detta sammanhang framlagt förslag till ändring I 6S lagen(1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt. Beslut om betalningssäkring bör innehålla uppgiftom arten av den fordran som betalningssäkringen avser och om denbeskattningsperiod eller liknande, till vilken fordringen hänför sig. Beslutetskall vidare ange det belopp som skall säkerställas samt de skäl som utgörgrund härför. För att betalningssäkring skall kunna fylla sittändamål på ett effektivt sätt är del av stor vikt att åtgärden kan beslutas ochsättas In med stor skyndsamhet. Ofta är omständigheterna sådana att även ettmindre dröjsmål kan medföra att åtgärden blir utan verkan. Sådana situationerkan väntas bli vanliga i samband med revision eller annan granskning. Av dennaanledning ges granskningsledare som avses I 2S bevissäkringslagen (1975:1027)för skalle-och avgiftsprocessen, BSL, I vissa fall enligt 16 S lagförslagetmöjlighet atl Ingripa mot gäldenären och ta dennes lösa egendom I förvar.Beslut om alt la egendom I förvar skall genast följas av allmänna ombudetsprövning om egendomen skall bli kvar I förvar. Om sådant beslui meddelas skallfråga om betalningssäkring därefter prövas av länsskatterätten. 1 enlighet med bestämmelserna I 33 S FPL förs talanmot länsskatteräits beslut hos kammarrätt. Mot kammarrätts beslut förs talanhos regeringsrätten. Talan får föras av den som beslutet angår om det har gåtthonom emot. Besvär över kammarrätts slutliga beslut I fråga ombetalningssäkring prövas av regeringsrätten endast om prövningstillståndmeddelas (35 S FPL). För talan mot beslut om betalningssäkring gäller enbesvärstid av räknat från delgivning av beslutet (7 S FPL). Beslut om betalningssäkring skall Innehålla uppgiftom vad den har att iaktta som vill överklaga beslutet. Krävs prövningstillståndskall beslutet innehålla uppgift om detta och om de grunder på vilket sådanttillstånd meddelas (31 S FPL). Med hänsyn till betalningssäkringens natur avsäkerhetsåtgärd bör beslut, varigenom betalningssäkring har meddelats, kunnaomprövas av länsskatterätten om gäldenären eller allmänna ombudet förebringarnya omständigheter. Finner domstolen därvid att säkerhetsåtgärden bör omfattaett större belopp skall nytt beslut meddelas i fråga om det belopp somtillkommer. Visar det sig däremot att det ursprungliga beslutet avser ettbelopp som inte bedöms motsvara den slutliga fordringen skall beslutet enligt 7S lagförslaget hävas i motsvarande mån. Rätten att påkalla omprövning är intetidsbegränsad. Prop.1978/79:28 141 Paragrafen anger de villkor som måste varauppfyllda för att ett beslut om betalningssäkring skall få fattas. Bestämmelserhärom har i utredningsförslaget upptagits i 3 S- Enligt förevarande lagmm får beslut ombetalningssäkring fattas om påtaglig risk föreligger att en gäldenär Intekommer att betala fordran och denna, eller om fiera fordringar föreligger motsamma gäldenär, de tillhopa uppgår till betydande belopp. Är fordran atthänföra till föreskrivs som ytterligare villkor för beslut attperioden i fråga skall ha gått till ända. Uttrycket påtaglig risk innebär att risken förbetalnlngsunderiåtelse skall kunna beläggas i det särskilda fallet.Omständigheter som kan knytas till gäldenären i fråga måste tala för alt detfinns risk för att denne inte kan eller vill göra rätt för sig. I den helhetsbedömningav gäldenärens förhållanden som skall göras för att fastställa om villkoren förbeslut om betalningssäkring föreligger skall således en konkret risk förutebliven betalning kunna konstateras. Gäldenärens underiålenhet att deklarera eller fullgörasin uppgiftsskyldighet på annat sätt talar för att han intekommer att fullgöra sin betalningsskyldighet. Särskilt gäller detta omförhållandena tyder på att han medvetet har sökt undgå beskattning för vissInkomst eller förmögenhet. Detkan också vara så att omständigheterna pekar på att gäldenären avser all görasin egendom oåtkomlig för en kommande verkställighet. Han överlåter exempelvistillgångar på familjemedlemmar eller andra närstående personer eller förberederatt flytta utomlands. Sådana "främmande" händelser, sammantaget meddet faktum att fordringen betydligt överstiger vad gäldenären normalt brukarvara skyldig i skatt, torde ofta innebära att risken är tillräckligt uttalad. RiskI lagrummets mening kan också föreligga om gäldenären har visatbetalningsovilja eller sökt undgå sina betalningsförpliktelser. Gäldenärenssätt att sköta sin bokföring eller annan anteckningsskyldighet kan vara avbetydelse för riskbedömningen. Någonbetalningsovilja (betalningssabotage) från gäldenärens sida behöver emellertidinte vara för handen för alt risk i lagrummets mening skall anses föreligga.Möjlighet att besluta om betalningssäkring finns även vid befaradbetalningsoförmåga, såvida denna inte bedöms vara av alltför temporär natur.Finns det en påtaglig fara för aU gäldenären inte kommer alt kunna betala sinskuld till det allmänna vid uppbördstillfället är riskvillkoret uppfyllt. Genomen allsidig bedömning av gäldenärens ekonomiska läge bör domstolen kunna avgöragäldenärens möjligheter härutlnnan. Olika faktiska omständigheter som rörgäldenärens ekonomi får därvid ge vägledning. Gäldenärens vilja att betala är idetta sammanhang i och för sig inte avgörande. Prop.1978/79:28 142 Det skall i detta sammanhang framhållas aU vidbedömningen av riskrekvisitet i fråga om juridiska personer skall hänsyn tasäven till omständigheter som rör företrädaren för den juridiska personen. Hansförfaranden i andra belalnlngssammanhang, t. ex. som företrädare för andrabolag än det mot vilket åtgärden riktar sig, kan vara av betydelse för atlbedöma huruvida riskvillkoret är uppfyllt. Omständigheter som kan påverkarisken för utebliven betalning av fordringen får således beaktas även om deInte direkt är knutna till den som i formellt avseende är att betrakta somgäldenär. Vem som skall anses som gäldenär I lagrummetsmening framgår av den skatte-, tull- eller avgiftsförfattning som är tillämpligbeträffande den fordran som skall betalningssäkras. Somgäldenär avses till en början fysisk eller juridisk person som enligt normaldebiteringsrutin direkt på grund av bestämmelserna i skatte-, tull-' elleravgiftsförfattningarna skall betala den fordran som säkerhetsåtgärden avser attskydda. Det är med andra ord här fråga om den egentlige skatt-, lull-elleravgiftsskyldige eller, om denne har avlidit, dödsboet eller dödsbodelägarnaGfr 53 S 3 mom. kommunalskatlelagen (1928:370), 6 S 3 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskau, 6 S 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskau, 3S ML, 21 S FKL, 15 S TuL saml 3 och 14 SS AVGL). Gäldenär är vidare den som på grund av särskildföreskrift i skatteförfatt-ningarna är betalningsskyldig för fordran enligt 2 Sutan att vara skattepliktig. Härmed förslås bl. a. arbetsgivare som har ådragitsig betalningsskyldighet sedan han har verkställt skatteavdrag men Inte betalatin det innehållna beloppet (77 S UBL), Till denna kategori av gäldenärer höräven anordnare av tillställning enligt lagen om bevillningsavgifter försärskilda förmåner och rättigheter eller den som har att utge ersättning förartistisk verksamhet för ljudradio eller television för avgiftsskyldig enligtsamma lag, redare i fråga om betalningsskyldighet för sjömansskatt enligt 17 aS andra stycket och 19 a S andra stycket SjSL samt beialningsskyldig enligt 10S eller 15 S kupongskattelagen. Hit räknas vidare bl, a, den som ådragit sigansvar för fullgörande av stämpelavgift enligt 6 S förordningen omstämpelavgift vid köp och byte av fondpapper, registrerad distributör avelektrisk kraft enligt 13 S lagen om allmän energiskatt, den som bedriverautomat- eller roulettspel enligt 19 S lagen om skatt på spel, ombud enligt 18S TuL, redare enligt 19 kap, 6 S lagen (1962:381) om allmän försäkring samtdödsbo och dödsbodelägare enligt 54 S AGL. Gäldenär är slutligen den som med stöd av särskildföreskrift genom myndighets beslut eller dom harålagts eller kan åläggas betalningsskyldighet för fordran enligt 2 S- Härmedavses bl. a, arbetsgivare I fråga om skatt som har fastsiällis eller kan kommaatt fastställas av lokal skattemyndighet enligt 75 S UBL saml redarebeträffande skatt på grund av revisionskrav som sjömansskattekontorei harfastställt enligt 17 a S första Prop.1978/79:28 143 stycketSjSL, Hit hör vidare företrädare för arbetsgivare eller skaltskyldig, som ärjuridisk person, beträffande den ersättning till det allmänna som han avdomstol har ålagts eller kan åläggas att utge enligt bestämmelserna I 77 a SUBL, 48 a S ML och 27 a S FKL saml företrädare för redare, som är juridiskperson, enligt motsvarande bestämmelser i 17 S 1 mom, SjSL, Som förutsäUning för betalningsskyldighet förföreträdare enligt 77 a S UBL etc. är föreskrivet alt denne skall ha underiåtitatt fullgöra inbetalning av skatt i rätt tid och ordning på grund av grovoaktsamhet eller uppsåt. Betalningsskyldigheten kan jämkas eller efterges närsärskilda skäl föreligger. De begränsningar i fråga om användningen avsäkerhetsåtgärden som denna inskränkning medför behandlas I specialmotiveringentill 5 S-