prop · G20350 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:50 Regeringens proposition ominriktningen av den ekonomiska politiken, m. m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoilför den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. I proposilionenredovisas huvuddragen i den ekonomiska utvecklingen fram t. o. m. samtges prognoser för . Mot denna bakgrund framläggs förslag om inriktningenav den ekonomiska politiken och om utformningen av erforderligaekonomisk-politiska åtgärder. Föratt öka kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen föreslås en förstärkning avhushållens köpkraft med sammanlagt ca . Förslaget tillförsäkrarhushållen en ökning av realinkomsten . En vissmarginalskattelättnad genomförs utöver inflalionsskyddet. Den särskildaskattereduktionen räknas upp. Det extra skatteavdraget höjs för pensionärerliksom avdraget för underhållsbidrag till icke hemmavarande barn. per barn och år fr, o, m, ,höjs studiebidraget inom studiehjälpen och det förlängdabarnbidraget. Föratt stimulera näringslivets investeringar utsträcks de nuvarande reglernaifråga om investcringsavdrag och investeringsbidrag för maskininvesteringarytterligare . Vidare införs ett tidsbegränsat 10-procentigt investeringsavdragför byggnadsinvesteringar. Vissa förändringar i den s, k, Annell-lagstiftningenföreslås i syfte att underlätta företagens anskaffning av riskvilligt kapital. Föratt upprätthålla sysselsättnigen föreslås arbetsmarknadspohtiska åtgärder fillett belopp om ca 3 000 milj, kr. 1 1978/79. 1978/79: 50 Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Föredragande:statsråden , , , Propositionom inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Chefenför ekonomidepartementet, statsrådet , anför. 1 Den internationella konjunkturutvecklingen Effekternaav de kraftiga oljeprishöjningarna 74 förstärkte detendenser till konjunkturavmatfning som redan förmärkts i flera av de störreindustriländerna. 1974 och 1975 blev mycket markerade lågkonjunkturår iIndustrivärlden. vände emellertid konjunkturkurvorna uppåt,med början i . Uppsvingsfasen präglades till en början avmycket snabb tillväxt, förstärkt framför allt av lagerrörelser. Från mitten av1976 har produktionen däremot utvecklats betydligt .svagare än i motsvarandeskeden av tidigare konjunkturuppgångar. Av diagram 1 framgår emellertid att detändå har varit fråga om påtagliga ökningar i industriproduktionen tillår. Detta kontrasterar skarpt mot utvecklingen i , med fallandeindustriproduktion till ungefär mitten av 1978. Till deninternationella bilden skall fogas att det har varit avsevärda skillnadermellan länderna. Sålunda svarar för avsevärt snabbareproduktionsökningar än länderna i . Vadgäller utsikterna för den intemationella konjunkturens förlopp mot slutet av1978 och har vissa händelser av betydelse ägt rum ochhösten. Sålundahar å ena sidan stimulansåtgärder vidtagits i ochJapan. Ä andra sidan har penningpolitiken i efter handskärpts, som också andra åtgärder Prop.1978/79: 50 Diagram 1 Industriproduktionens utveckling i OECD-området resp. 19741979 Index 1974=100 1974 ' 1975 1976 ' 1977 Källor: Ekonomidepartementet, och statistiskacentralbyrån. aviserats i syfte att nedbringa inflationstakten ochstärka dollarkursen. Sammantaget bör denna nya inriktning av politikenförstärka de tendenser till ett närmande mellan tillväxttakterna för ländernainom OECD-området som redan tidigare gjort sig gällande. En nedgång förutses iden amerikanska ekonomins expansionstakt. Detta motverkas av att de väsleuropiskaländerna efter hand väntas få en snabbare uppgång. För del torde denfaktiska tillväxten komma att ligga i linje med den potentiella. En sådanutveckling, i kombination med de betydande växelkursförändringar som ägt rum,bör medverka till en jämnare fördelning av underskott och överskott i OECD-ländernasbytesbalanser. Nuvarande tendenser pekar också i riktning mot fortsatt nedgångav OPEC-ländernas omfattande överskott. En ökad jämvikt på betalningsbalansområdetskulle skapa förutsättningar för en snabbare ekonomisk tillväxt ivärldsekonomin . Den höga tillväxttakt som upprätthållits i Förentastaterna under se- 1978/79: 50 4 nareår har fortsatt in , Ökningen i bruttonationalprodukten kanväntas uppgå till . Den ogynnsamma prisutvecklingen, med tilltagandeunderskott i handels- och bytesbalanserna och en fallande dollarkurs somföljd, har emellertid försämrat utsikterna att upprätthålla en snabb expansionav efterfrågan. De åtgärder myndigheterna vidtagit innebärande bl.a. kraftigt höjda räntenivåer och en åtstramning av penningpolitiken i syfteatt bryta den ogynnsamma trenden i prisutvecklingen och stärka förtroendet förvalutan väntas få ett dämpande inflytande på konjunkturförloppet under 1979.Också det faktum att kapacitetsutnyttjandet nått en hög nivå talar för en upp-bromsningav expansionstakten i ekonomin. Det finns dock skäl förmoda att nedgången itillväxten inte blir alltför markerad. Härför talar bl. a. lagersituationen meden låg kvot mellan lager och försäljning. Dessutom kan man förutse attutrikeshandeln, genom den depreciering av dollarkursen som ägt rum, kommer attge ett positivt bidrag till den reala efterfrågan det närmaste året. Förutsattatt nuvarande ogynnsamma tendenser beträffande inflationsutvecklingen kan hejdas,torde det finnas förutsättningar för en real tillväxt om 1979. FörJapans del är den ekonomiska bilden mofsägelsefylld. De stimulansåtgärder somnyligen beslutats ger ett betydelsefullt bidrag till den inhemska efterfråganbåde och 1979. Detta motverkas dock av den kraftiga yen-apprecieringen,vilken försämrar exportutsikterna och påverkar förtroendeklimatet inomnäringslivet negativt. Även om exporten utvecklats förhållandevisgynnsamt, torde en viss försvagning äga rum . I internationelljämförelse väntas dock den japanska tillväxttakten bli tämligen hög, ellermellan 5 och 1979, vilket är ungefär hka mycket som . Densenaste tidens utveckling pekar mot ett förbättrat konjunkturläge i Västeuropa.Inflationstakten har nedbringats i en rad länder sombytesbalanssituationen förbättrats för flera av underskottsländerna. Detendenser till en förstärkning av den reala utvecklingen som också börjat görasig gällande, är emellertid ännu så länge osäkra. Konjunkturutsikterna iVästeuropa måste därför bedömas med viss försiktighet. Destimulansåtgärder som beslutats i har ett gynnsamtinflytande på den västeuropeiska utvecklingen. Åtgärdernas samlade effekt påefterfrågan i den västtyska ekonomin beräknas uppgå till avtotalproduktionen 1979. Den låga inflationstakten samt det betydandebytesbalansöverskottet skapar förutsättningar för att upprätthålla en hög efterfrågenivåi ekonomin. Dessutom beräknas den appreciering av D-marken som ägt rum ej haförsämrat konkurrenskraften i så hög grad att någon allvarligare dämpning avexportutvecklingen är att förutse. Det kan därmed anses sannolikt att ökningenav totalproduktionen 1979 kan komma att uppgå till inemot . Enuppgång i den västtyska ekonomin skulle inverka positivt på ut- 1978/79:50 ,, 5 De framgångar som där åstadkommits när det gäller alt förbättraden externa balansen, har skapat utrymme för en mer expansiv utveckling av deninhemska efterfrågan. Inflationen är dock ännu ett problem, och den ekonomiskapolitiken är fortfarande i hög grad inriktad på att komma till rätta härmed. Engradvis förskjutning mot en mer efterfrågestödjande politik skulle dock kunnamedverka till en tillväxt på . Den brittiska ekonomin hargenomgått en kraftig återhämtning . Efter en mindre ökning avtotalproduktionen 1977, förutses en tillväxt i storleksordningen . Enviss tveksamhet råder dock beträffande möjligheterna att upprätthållaen sådan expansionstakt. Inflationen har nedbringats och den externa balansenhar förbättrats avsevärt . Möjligheten att ytterligare minskainflationen förefaller dock vara begränsad. Ett bakslag i inflafionsbekämpningenkan leda till att den ekonomiska politiken måste ges en mindre expansiv utforminginom det närmaste året. Med hänsyn härtill förutses en viss' dämpning av tillväxteni den brittiska ekonomin 1979. Liksom har våranordiska grannländer registrerat betydandebytesbalansunderskott och kostnadsproblem. Detta har medfört aft den ekonomiskapolitiken efter hand givits en alltmer restriktiv inriktning. De budgetar sompresenterats i och kan betecknas som strama. Härtillkommer att de löne- och prisstopp som införts i dessa länder på kort sikt ocksåbegränsar tillväxten i efterfrågan. Mot denna bakgrund torde man kunna räknamed en fortsalt tämligen svag konjunkturutveckling , även om konjunkturlägeti kan komma att förbättras något. Sammantagetför OECD-området väntas en ekonomisk tillväxt 1979 i samma storleksordning sominnevarande år, eller , Beträffande världshandeln är en vissförbättring att räkna med; tillväxten beräknas uppgå till ivolym mot 1978. Dennedåtgående trenden i prisstegringarna i genomsnitt för sominleddes har fortsatt . Liksom i fråga om den reala utvecklingenär dock bilden något splittrad, I har inflationen tilltagitoch uppgick till i årstakt i år.Delvis hänger detta samman med att det kraftiga fallet i dollarns yttre värdeökat importpriserna, vilket i sin tur drivit upp den inhemska prisnivån.Spegelbilden i detla avseende representeras av de valutastarka länderna , och där den inhemska prisutvecklingenpåverkats i neddragande riktning av stigande växelkurser. Även i en rad andraländer, där politiken varit starkt inriktad på inflationsbekämpning, harprisstegringarna dämpats påtagligt. Bakomden allmänna tendensen till prisdämpning ligger också en svag och i vissa fallrentav vikande råvaruprisutveckling. 1978/79: 50 6 hämtningeni industriländerna har varit för svag för att märkbart påverkapriserna ens i dollar, vilken är den valuta många råvaror noteras i. Dettahar, till följd av dollarkursens nedgång, inneburit att många länder kunnatregistrera fallande priser på råvaruimporten. Denna allmänna bild gäller ocksåför oljepriserna. Även för industrivaror har de internationella prisernadämpats , om än i väsentligt mindre grad än för råvaror. Mätt inationella valutor beräknas prisuppgången på industrivaror i internationellhandel avta från till , Beträffande utsikterna för1979 gäller att priserna för flertalet råvaror har visat störrefasthet, men ökningen i genomsnitt torde bli ganska måttlig. Man kanemellertid inte bortse från möjligheten av relativt betydande prishöjningar idollar på en del viktiga råvaror. Vilket genomslag det skulle få på deninternationella prisnivån sammanhänger bl. a. med dollarns utveckling iförhållande till övriga valutor. Beträffande oljepriserna råder en storosäkerhet. De förutsebara utbuds- och efterfrågeförhållandena på oljemarknadenindikerar emellertid inte att någon mer väsentlig realprishöjning på oljaframstår som sannolik. För industrivaror väntas prisuppgången öka endastmarginellt. Sammantaget innebär detta att priserna i internationell handel 1979kan förutses öka i storleksordningen , eller ett par procentenheter snabbareän . I kombination med en fortsatt dämpning av de inhemskt bestämdapriserna väntas detta dock leda till att inflationstakten i industriländerna1979 begränsas ytterligare något. 2 Det aktuella ekonomiska läget och utsikterna Densvenska ekonomin är nu på väg upp ur den svåraste krisen under efterkrigstiden.Industriproduktionen, som fallit , började åter öka vidmitten av 1978. Industrins orderstockar växer. Den privata konsumtionen, somminskat , har vänt uppåt iår. Vår internationella konkurrenskraft har stärkts. Exporten har stigitmarkant. återtar nu förlorade marknadsandelar inte bara påexportmarknaderna utan även på hemmamarknaden. Viberäknas få ett överskott i vår handelsbalans med omvärlden på ungefär 5miljarder kr. att jämföras med ett lika stort underskott året innan. Takten iprisstegringarna har halverats jämfört med . Hösten1976 befann sig den svenska ekonomin i fundamental obalans. Kostnadsökningar påbortåt 1975 och 1976 hade höjt vårt kostnadsläge kraftigt i förhållandetill konkurrentländerna, vilket med viss tidseflersläpning måste medförabetydande förluster av marknadsande- Prop.1978/79: 50 7 lar och kraftiga inflalionsimpulser. Stora lager hadebyggts upp och betydande strukturproblem väntade på sin lösning, Konsumtionslillväxtenlåg på en nivå som var klart högre än vad som var möjligt att vidmakthålla pålängre sikt. Som jag kommer alt redovisa framstår de ekonomiskautsikterna som relativt gynnsamma. Delvis sammanhänger detta med enförväntad fortsatt uppgång i den internationella konjunkturen men det är ocksåen följd av att de åtgärder som trepartiregeringen vidtog för att återvinnabalansen i samhällsekonomin nu börjar ge resultat. Ett centralt inslag i trepartiregeringensstabiliseringsprogram var att stegvis återställa näringslivets internationellakonkurrenskraft. Genom devalveringen av den svenska kronan med gavssvenska företag möjlighet att på nytt framgångsrikt konkurrera både påhemmamarknaden och på exportmarknaderna. Som ytterligare åtgärder för att återställaSveriges relativa kostnadsläge sänktes den allmänna arbetsgivaravgiften vidingången av 1978 för att fr. o. m. helt avskaffas. Detansvarsfulla avtal som tecknats av parterna på arbetsmarknaden har ocksåverksamt bidragit till att förbättra näringslivets konkurrenskraft. För att kostnadsanpassningen skulle lyckas och för attdärmed skapa förutsättningar för en tryggad sysselsättning var detockså nödvändigt att hålla tillbaka den inhemska efterfrågan så att en inflalionis-tiskutveckling inte skulle äventyra anpassningsprocessen. Åtstramningen har ocksåbidragit till alt påskynda återvinnandet av marknadsandelar och snabbt vändaunderskotten i handelsbalansen till överskott. Delta skapade förtroende för densvenska valutapolitiken. Härigenom möjliggjordes även en successiv sänkning avdiskontot . Effekterna på exporten och importen avkostnadsanpassningen började visa sig även omförbättringen av handelsbalansen mätt i löpande priser till en börjanmotverkades av den försämring i bytesförhållandet som följde på devalveringen. Till endel beror den förbättrade externbalansen på neddragningen av den inhemskakonsumtionsefterfrågan och lageravvecklingen. Huvudförklaringen är dock att desvenska företagen har lyckats återvinna marknadsandelar. beräkningar skulle för bearbetade varor andelsvinstermotsvarande en exportvolym om 61/ha gjorts ochförsta . Fortsatta andelsvinster under återstoden av 1978 kanpåräknas. Även på hemmamarknaden har marknadsandelar återfagits. Importen harnämligen sjunkit avsevärt m.er än vad dämpningen av den inhemska efterfrågankan förklara. kalkyler visar att det utrymme att sänka desvenska produkternas priser i internationell valuta som devalveringarnaskapade till betydande del också utnyttjats för att sänka de relativa priserna.Endast fill en mindre del har det använts för att höja vinstmarginalerna ellerför att minska förlusterna. 1978/79: 50 Diagram2 A Export av bearbetade varor 19701979 Marknadsandel och relativpris 197Ö I 1971 I 1972 | 1973 | 1974 11975 Källor: . Marknadenför export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till väntas öka med6 å 1979, eller något snabbare än . Av väsentlig betydelse är härvidatt den sammantagna importen i våra nordiska grannländer bedöms utvecklasavsevärt mera positivt än . Sverigeberäknas öka sina marknadsandelar med 5 a innevarande år. finnsdet med hänsyn till en fortsatt förbättring i konkurrenskraft skäl atträkna med ytterligare en andelsvinst på 3 å . Därmed skulle haåtervunnit ca hälften av de marknadsandelar som förlorats åren 19751977. Sai-nmanlagtger marknadstillväxten och andelsvinsterna en uppgång i exporten till bearbetade varor (exkl. fartyg) på och under 1979.Exporten till övriga länder växer dock långsammare. I diagram 2 A och Billustreras sambandet mellan relativpriser, andelsförändringar, marknadstillväxtoch total export av bearbetade varor . Prop.1978/79: 50 9 Diagram 2 B Marknadstillväxt och svensk export avbearbetade varor 19711979 3 -_ O -9 _. 1971 '1972 11973 1974 1975 1976 Källor: . 1977 '1978 '1979 För råvaror förutses en betydligt långsammare exportökning1979 än . För fartygsexporten sker en kraftig minskning. Totalt beräknasSveriges export öka i storleksordningen 7 1/,i dvs. i samma taktsom nu förutses . Den höga inflationstakten var till stor del enkonsekvens av ett fördröjt genomslag av den snabba lönekostnadsökningen per produceradenhet . Den försämrade konkurrenskraften nödvändiggjordedevalveringarna vilket i sin tur utlöste konsfnadsök-ningarnas genomslag iprisnivån. Därefter har prisstegringsfakten emellertid successivt dämpats.Härtill har bidragit såväl det måttfulla löneavtalet somborttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften. ' Räknat i nationalräkenskapsternier. 1978/79: 50 10 Fråndecember 1977 till har konsumentprisindex endast stigit med 5,och för hela 1978 väntas prisuppgången stanna kring 7 3/. Härigenomunderskrids den i löneavtalen uppställda prisgränsen med god marginal.Prisstegringarna understiger också genomsnittet för OECD-länderna.Den långsammare prisökningstakten väntas bestå . Konsumentprisernabedöms sålunda öka med under loppet av 1979 vilket innebär attprisklausulen i löneavtalen uppfylls även . Borttagandetav återstående av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 juli1978 innebar en stimulans av ekonomin med ca . räknat på helår.Denna kostnadssänkning har starkt medverkat till den väsentligt lägreprisökningstakten. Härtill har också bidragit en aktiv prispolitik somförhindrade planerade prishöjningar. Därigenom har hushållensreala köpkraft höjts. Borttagandet av arbetsgivaravgiften innebar således enviktig konsumtionsstimulerande åtgärd fr. o. m. mitten av 1978. reviderade finansplanen föi-utsattes att den privata konsumtionen skulleminska med . Denna prognos ser ut att infrias. Utvecklingenunder loppet av året innebär emellertid att en minskning under första halvåretförbyfs i en ökning med . reviderade nationalbudgeten 1978 presenterades kalkyler för utvecklingen1979 och 1980. Där beräknades hushållens reala disponibla inkomster stiga med1,1979. Dessa kalkyler utvisade den ekonomiska utveckling som bedömdessannolik med hänsyn till redan beslutade ekonomisk-politiska ågärder. Vidareantogs i dessa kalkyler att hushållens sparkvot skulle förbli oförändradmellan 1978 och 1979. Den privata konsumtionen förväntades således stiga likamycket som ökningen i hushällens reala disponibla inkomster.Konjunkturinstitutet beräknar i sin höstrapport att hushållens realadisponibla inkomster kommer att öka 1979. Därvid har hänsyn endasttagits till tidigare beslutade åtgärder. Det föreligger således god överensstämmelsemellan kalkyler och den reviderade nationalbudgeten närdet gäller inkomstberäkningarna. Däremot antar afthushällens sparkvot sjunker med ca en procentenhet från 9,S % till varvidkonsumtionen skulle stiga 1979. Jag återkommer i nästa avsnitt tillde ekonomisk-politiska åtgärder som jag å min sida anser nödvändiga för atlfullfölja den önskvärda återanpassningen av den svenska ekonomin. Dentidigare förda lagerpolitiken ledde till mycket stora överlager inom industrin.Därigenom blev en omsvängning i lagerinsvesteringarna ofrånkomlig. Det kannämnas aft nedgången i lagerinvesferingarna motsvarar hela nedgången iindustriproduktionen sedan utgången . Dennödvändiga lageravvecklingcn inleddes inom vissa basindustrier 1978/79: 50 11 redanunder och blev successivt alltmer omfattande. och motsvarade lagernedgången inom industrininfe minder än 2 1/av BNP, har tyngdpunkten ilagerminskningen förskjutits till verkstadsindustrin. Lagerneddragningenfortsätter , även om det beräknas ske i avtagande takt. Totalt vänfaslagervolymförändringen 1979 bli . räknat priser,mot . Därmed skulle lagerinvesteringarnasutveckling svara för ett tillskott motsvarande av den totalt inhemskaefterfrågan 1979 medan det skulle vara fråga om ett lika stortnegativt bidrag. Vadgäller investeringarna som sjunkit ända har en mar-ker-adomsvängning ägt rum . Den mer positiva utvecklingen kan väntasfortsätta , då investeringarna väntas öka med ca 5 %.Bostadsbyggandet ökar relativt snabbt. Igångsättningen av nya lägenheterväntas bli inemot 60 000 och sannolikt något högre 1979. Kreditgivningentill bostadsbyggandet fungerar numera väl och vidare torde dämpningen av byggnadskosfnadsökningarnaha haft en positiv inverkan på igångsättningen. Härtill bidrar också att detstatliga lånetaket numera följsamt anpassas fill kostnadsutvecklingen. Deförbättrade låne-och bidragsvillkoren till energibesparande åtgärder har ocksåhaft stor betydelse för ökningen av byggnadsinvesteringarna. Äveni fråga om industrins investeringar sker en omsvängning. Efter ett fall medsammanlagt 1977 och 1978 förväntas en investeringsuppgång med någraprocent 1979. I takt med stigande kapacitetsutnyttjande och förbättraderesultat kan en fortsatt investeringsuppgång förutses. Denhär skisserade utvecklingen torde ha lett till en produktionsökning totalt isamhället (BNP) på , vilket är betydligt mera än som förutsågs ivåras. Den snabbare tillväxten får framför allt tillskrivas den förbättradereala ulrikesbalansen, dvs. den snabba exportvolymökningen och kraftiga importvolymminskningen.För 1979 kan en produktionsökning om förutses, vid oförändradinriktning av den ekonomiska politiken. Inräknas effekterna av detstimulansprogram som föreläggs blir produktionsuppgången1979 större. Jag återkommer senare till denna fråga. Dengenerellt strama ekonomiska politiken har förenats med mycket omfattande insatserpå det arbetsmarknads- och industripolitiska fältet. Innebörden av dearbetsmarknadspolitiska satsningarna har bl. a. varit att företagen har hålliten betydligt högre sysselsättningsnivå än vad som annars varit fallet.Härigenom har således arbetslösheten starkt begränsats. Politiken medför ocksåatt företagen har möjlighet aft öka sin produktion, utan att ökaarbetsstyrkan. En ökad efterfrågan och stegrad produktion tar sig därför början främst uttryck i en ökad produk- 1978/79: 50 12 tivitet,och först i ett senare skede stiger sysselsättningen. För att tidigareläggaföretagens nyrekrytering av arbetskraft i uppgångsfasen infördes ettnyrekryteringsstöd fr. o. m. den 1 juh . Stödformen har i stor utsträckningutnyttjats av näringshvet. Industrinsfinansiella försvagning och långsiktiga strukturproblem blev akuta hösten 1976under intryck av den internationella konjunktur-avmattningen och kostnadskrisen.Omfattande insatser inom det näringspolitiska fältet har därför blivitnödvändiga. De mest framträdande exemplen på detta är åtgärderna i fråga omvarven, stålindustrin, tekoindustrin och skogsindustrierna. Det kommer attkrävas fortsatta stora närningspolitiska insatser för att säkerställa att dennödvändiga strukturomvandhngen inom de krisdrabbade branscherna och områdenasker i socialt acceptabla former. Underden första fasen i återanpassningen av svensk ekonomi till fullt kapacitetsutnyttjandeoch jämvikt i bytesbalansen har en betydande kostnadsanpassning skett samtidigtmed att arbetslösheten har hållits nere på en internationellt sett låg nivå.Handelsbalansen har förbättrats kraftigt. Inflationstakten har halverats. Tackvare tidigare vidtagna åtgärder och de resultat som därvid uppnåtts är det numöjligt att låta den inhemska efterfrågan expandera något mer . Medhänsyn till den stora outnyttjade kapaciteten inom ekonomin bör detta kunna skeutan att äventyra en fortsatt dämpning av inflationstakten. 3 Den ekonomiska politikens mål och inriktning Utsikternaför ekonomin ter sig relativt goda i enlighet med vadjag redovisat i det föregående. Den positiva bilden får dock inte undanskymmaatt svensk ekonomi alltjämt brottas med svåra problem. Sysselsättningsläget ärfortfarande svagt. Uppsvinget sker från en mycket låg produktionsnivå. Delångsiktiga strukturella problemen i svensk industri återstår i betydande utsträckningaft lösa. Industriinvesteringarna har fallit starkt.