prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Arbelsgmppen anserskäligt att kostnaden för den del av SRF-bibliote-ketes nuvarande verksamheisom enbart avser lokal service till låntagare i Stockholmsområdetfortsättningsvis belastar huvudmännen för den lokala biblioteksverksamheten, iförsta hand . Som verksamhetsform förbiblioteket under statligt huvudmannaskap har arbelsgmppen funnit förvaltningsenhet,stiftelse och bolag komma i fråga för en närmare prövning. Arbetsgruppenförordar att frågan om slutlig verksamhetsform lämnas öppen, tills bibliotekelsroll gentemol andra parter i talboksförsörjningen har klamal. Enligl arbetsgruppensbedömning krävs ytterligare utredningsarbete bl. a. för etl förverkligande avriksdagens beslul om biblioteksverksamhetens inriktning. Arbetsgruppenföreslår att en särskilt tillkallad organisationskommitté ges i uppdrag att idetta syfte undersöka altemativa organisationsstrukturer påtalboksförsörjningens område. Enligl arbetsgruppens mening bör frågan ombibliotekets sluUiga associationsform också prövas i det sammanhanget. Arbelsgmppen föreslårvidare alt den nya kommittén får i uppgift alt under en nödvändig övergångstidleda löpande verksamhet. SRF-biblioleketsöverföring till stadigt huvudmannaskap sker enligt arbetsgruppens bedömninglämpligen . Under en övergångstiddärefter föreslås bli administrativt knutet till en"värdmyndighet" som kan tillhandahålla personal- och ekonomiadministrativservice. Personalen bör formellt anställas vid denna myndighet, medantillsättning av tjänsier och det direkta personalansvaret bör uppdras åtkommittén såsom styrelse. Arbelsgmppen anser att enlämplig värdmyndighel för tjänsterna vid nuvarande SRF:s bibliotek skulle varakungl. (KB). I anslutning till dessaöverväganden och förslag om huvudmannaskap och organisalion för SRF:s bibliotekpekar arbelsgmppen också - utan att ta ställning i sak på en rad frågor somenligl arbetsgmppens mening har betydelse för fortsatta överväganden omtalboksförsörjningen i landet. Sådana frågor är bl. a. uppbyggnad av lokala ochregionala talboksbestånd, marknadsföring av talböcker, former för tilldelningav statliga medel, ansvarsfördelning för produktions- ochdistributionsuppgifter samt frågor om urval och information. Efter remiss haryttranden över arbetsgmppens betänkande avgivits av , statskontoret,(), , kungl. ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), () - efter hörande av rikscenlralen förpedagogiska hjälpmedel för synskadade (RPH-SYN) -, statens kulturtåd,(), , handikappinstitutet.Tomtebodaskolan, Prop.1978/79:100 Bilaga 12 35 folkbildningsutredningen (U 1975: 19), utredningen omintegration av handikappade elever i del allmänna skolväsendel (U 1978:07inlegraiionskom-miltén). , , ,. , länsbiblioteken i Slockholms,, , , , och , ,, och , . (), CentralorganisationenSACO/SR (/SR), , Konstnäriiga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Bibliotek i samhälle. (), (), Folkbildningsförbundel ochArbetarnas bildningsförbund (ABF). Härutöver har skrivelser inkommit från DlK-för-eningen vid SRF:sbibliotek, vid SRF och länsbiblioteket i . Arbetsgruppensförslag om överförande av SRF:s biblioteksverksamhet till statligt huvudmannaskap tillstyrks avsamtliga remissinstanser somyttrat sig i frågan. Även förslagel omatt under en övergångslid ställs under ledning av en särskild organisationskommitté med förvaltande och utredandeuppgifier stöds av samtliga remissinstanser med undanlag av handikappinstitutet. Detla anser allen särskild överenskommelse borde kunnaträffas med SRF om drifien av som den föreslagnaorganisationskommittén förbereder det statliga övertagandet. /SR,vid SRF:s bibliotek och vid SRF finner det otillfredsställande att denslutliga associationsformen inte har kunnat fastställas. /SR, och konstaterar att personalorganisationerna representerasi SRF:s slyrelse och utgår ifrån att motsvarande former för personalinflylande i fråga om bibliotekels drifl skapas också då biblioteketsledning läggs hos en kommillé. Vad gäller talboks-och punktskriftsbibliotekeis administrativa knytningtill KB understryker många instanser,däribland , ,, /SR, SRF, och , viklen av alt denna blir av tillfälligkaraktär. KB har inga erinringar mot den föreslagna provisoriskaorganisationen av resp. anknytningen till KB som värdmyndighel. Biblioteksverksamhetensavgränsning från SRF:s övrigaverksamhet kommenteras av ett fåtal instanser som lillslyrker utredningensförslag, däriblandSÖ och SRF. Länsbiblioteket i föreslår atl folkbildningsseklionens tillhörighetutreds ytteriigare. Några remissinstanser,bl. a. AMS och SRF, ger stöd ål arbetsgmppens förslag om atlbiblioteksverksamheten inkl. studielilleratursektionen vid ett slalliglöverlagande t. v. förblir en sammanhållen organisalion.UHÄ, SIL med RPH-SYN, handikappinstitutetsaml integrations- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 36 kommittén uttalar sig för ett samlat statligtansvar för försörjningen av sludielitteratur för synskadade inom samtligautbildningsvägar genom ett enda organ för framställning av läromedel försynskadade. RPH-SYN och handikappinstitutet förordar allsiudielitteratursektionens verksamhet frikopplas från ochsamordnas med RPH-SYN. Enligt SRF förefaller en sådan samordning logisk, menden bör endast genomföras om påtagliga fördelar kan påvisas. 1 fråga om Tomtebodaskolans elevbibliotek anser SÖ, Tomtebodaskolan, länsbiblioteket iNorrbottens län, /SR och atl den av arbetsgruppenföreslagna samordningen med lalboks-och punktskriflsbiblioteket bör verkställassnarast möjligt. SIL med RPH-SYN, handikappinstitutet och integrationskommitlénavstyrker förslaget. finner etl samrådsförfarandetillräckligt. Enligt SIL och integrationskommitlén bör elt slutligt beslut omvart elevbiblioleket skall föras behandlas i samråd med integrationskommitlén.RPH-SYN anser att elevbiblioleket är all betrakta som en läromedelsresurs ochskall tillhöra RPH-SYN:s ansvarsområde. Elt stort antalremissinstanser, däribland , ,, , , Bibliotekstjänst, fleralänsbibliotek, allmänna biblioteksförening, /SR, KLYS och SRFfinner det angeläget atl talboksullå-ningen ylterligare decentraliseras ochtillstyrker att verksamhelen vid talboks- och punktskriflsbiblioteket ändras iriktning mol funktionen som lånecentral. Samlidigl pekar de flesta av dessainstanser på behovet atl avsevärt bredda utbudet av till folkbibliotekensaluförda talböcker. uttalar sill intresse för alt redanunder utöka antalet erbjudna talbokslitlar. SÖ, ,Biblioteksljänst, flera länsbibliotek, , KLYS och SRFpekar på behovet av särskilda statliga insatser för en förbällring av lalboksförsörjningeni landet. Som lämpliga former för det slatliga bidraget nämns produktionsslöd,bidrag lill länsbibliotekens talboksanskaffning och personalkostnader samtslartbi-drag till uppbyggnaden av lalboksservice vid folkbibliotek. Flera instanser, bl. a.SÖ, , folkbildningsutredningen, , fleralänsbibliotek, SRF och ABF, betonar nödvändigheten av en lång övergångslid för omläggningen av denlokala lalboksutlåningen till folkbiblioteken och framhåller att servicen lill låntagarnainte får försämras under denna tid.Stockholms kommun, som för egen del ställer sig positiv lill uppbyggnaden av enkommunal talboksservice, räknar med en övergångstid om fem å . Frågan om ändradeansvarsförhållanden vad gäller produktionen och distributionen av talböckerkommenteras enbart av de direkt berörda instanserna Bibliotekstjänst och SRF,som båda är positiva till arbetsgruppens principiella modell. 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 37 Flera remissinstanser,däribland UHÄ, SIL, handikappinstitutet och iniegraiionskommiitén, understrykeralt organisationskommittén måste beakta den lekniskautvecklingen i fråga omframställning av talböcker och punktskriftsböcker resp. andra hjälpmedel förläshandikap-pade. Kommittén bör därvid samverka med handikappinstitutet,slyrelsen för teknisk utveckling (STU), RPH-SYN samt annan pedagogisk expertis.Sveriges författarförbund och anser all även det estetiska utvecklingsarbetetpå området bör beaktas. , nämndenför samhällsinformation, Bibliotekstjänst, flera länsbibliotek, /SR, KLYS,Bibliotek i samhälle, SRF och finner det angeläget atl kommitténägnar uppmärksamhet åt frågan om urval av litteratur till talboks- ochpunktskriftsframställning. , ,Biblioieksijänsi samt länsbiblioteken i och län anser attsatsningen på information bör ökas och nya informationsvägar prövas. I sin framställning omanslag till Synskadades riksförbunds biblioteksverksamhet för nästa budgetårunderstryker behovet av en fortsatt uppbyggnad av det centralabibliotekets lalboksbestånd och personalresurser. föreslår attmedlen för biblioteksverksamheten och sludielitteraturseklionen höjs med2817(K)0kr. Av ökningen hänför sig . lill utökad talboksproduklionoch . till ökade personalkostnader. (+2817000 kr.) SÖ framlägger en plan förutbildning av tolkar för döva och dövblinda saml lolkutbildare och taliolkar.Den sammanlagda kosinaden för den föreslagna kursverksamheten och för visstutvecklingsarbete m. m. beräknas lill drygl 2 milj. kr. För /80föreslår SÖ en ökning med 1 milj. kr. (+1 000000 kr.) 1 särskild skrivelse harSIL inkommit med förslag till anslagsframslällning för /80 förframtagning av punktskriftsböcker lill försäljning åt synskadade. Del totalamedelsbehovel beräknas uppgå till . Synskadades försörjningmed litteratur har ägnats ökad uppmärksamhet från samhällets sida.Slatens insatser har därvid särskilt varit inriktade på den centralabiblioteksverksamhet som () bedriver genomframställning och ufiåning av punktskriftsböcker och talböcker. Statsbidraghar utgått till denna Prop.1978/79:100 Bilaga 12 38 Bidraget som lill en början endast täckte en litendel av totalkostnaderna finansierarnumera av kostnaderna för den allmänna biblioteksverksamheten.Bibliotekets framställning av sludielitteratur för högskolestuderande bekostashelt med ställiga medel, i huvudsak genom de utbildningsbidrag frånarbetsmarknadsverket som kan utgå tillsynskadade studerande inom högskolan. Viss del av bidraget till SRF:s biblioteksverksamhetanvänds för studielilteralursektionens personalkostnader m. m. samt förframställning av facklitteratur för yrkesverksamma synskadade och synskadade studerande utanutbildningsbidrag. Statsbidrag utgårockså lill SRF:sfolkbildningsverksamhet, numera från anslaget Bidrag till studieförbund. Bidraget tillSRF:s biblioteksverksamhet har ökat väsentligt under de två senasie budgetåren. Föregående budgelår ökadebidraget med 5,8 milj. kr. som enföljd av beslut (KrU 1976/77:44, rskr 1976/77: 325) med anledning avregeringens proposition 1976/77: 87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet. För innevarande budgetårbeslöl (KrU 1977/78: 18,rskr 1977/78: 153) en ytteriigare ökning med 1,3 milj. kr. i anledning av 1978års budgelproposilion (1977/78:100 bil. Sammanlagt ökade bidraget undertvåårsperioden från 4,6 milj. kr. lill 11,7 milj. kr. Därmed har anskaffning av talböckeroch punktskriftsböcker kunnal ökas högsl väsentligt. Även vissapersonalförslärkningar har kunnat genomföras. 1976/77:87(s. 81) berörde jag frågan om ansvarsfördelningen mellan SRF:sbibliotek och folkbiblioteken vad gäller uppbyggnaden av talboksservice i landet som helhet.Störte delen av talboksutlåningen i landetsker genom folkbiblioteken. Talboksbeslånd har byggts upp vid alla länsbibliotek och många slörrekommunbibliotek. Tillgången till talböckerinom folkbiblioteksväsendet varierar dock kraftigt mellan olika län och mellanolika kommuner inom ett och samma län. Med en stigande efterfrågan påtalböcker har därför allt fler låntagare vänt sig direkt till SRF-biblioteketför att få sina läsbehov tillgodosedda. Jag uttalade i propositionen som min mening att man borde sträva efter atl i såslor utsträckning som möjligt låta de lokala biblioteken svara förkontakten med talbokslåntagarna. Dennaturliga rollen för SRF:s bibliotek skulle därmed bli att fungera somlånecentral och deposilionsbibliotek. I proposilionenredogjorde jag även för frågan om en förändring av huvudmannaskapetförden av SRF bedrivna biblioteksverksamheten. Frågan hade aktualiserats efteren särskild utredning inom () samt avhandikapputredningen i en skrivelse och i utredningens betänkande (SOU1976:20) Kullur åt alla. SÖ och handikapputredningen föreslog ett statligt övertagande avSRF:s biblioteksverksamhet, dock utan att belysa de praktiska konsekvenserna av ettförändrat huvudmannaskap så utföriigt att förutsättningarna för ell ställningslagandeförelåg. Efter regeringens bemyndigande tillkallade jag där- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 39 för en särskild arbetsgmpp med uppgiftall utreda frågan ytteriigare. Arbetsgruppen har avgetlbetänkandet (Ds U 1978:7) Synskadades bibliotek med förslag lillhuvudmannskap och organisalion förSRF:s biblioteksverksamhet. Förslagel har därefter remissbehandlats. Arbetsgruppenföreslår - i likhel med lidigare utredningar - att den av SRF bedrivnabiblioteksverksamheten förs över till statligt huvudmannaskap. Förslagetmotiveras med dels SRF:s uttryckliga önskan att skiljs frånförbundet som enskild intresseorganisation för synskadade och så långt möjligtinordnas i samhällets övriga biblioteksservice, dels statens ekonomiskaansvarstagande för i slort sett hela verksamheten. En enhällig remissopinion har ställt sigbakom förslagel. För egen del anserjag att SRF:s bibliotek bör föras över till statligt huvudmannaskap med den omfattning av biblioteksverksamheten somarbetsgruppen föreslår. Jag förordar således att staten tar över hela ansvaretför SRF:s allmänna biblioteksverksamhet saml den till knutna sludielitteraturseklionen.Folkbildningsseklionens verksamhet bör däremot även fortsättningsvisbedrivas av SRF. Elt särskilt problemvid förverkligandet av beslut (KrU 1976/ 77:44, rskr1976/77:325) att skulle utvecklas i n'ktning mot att fungera som lånecentral har varit att detsaknas lokala talboksbestånd framför allt iStockholms kommun. Arbelsgmppen föreslår därför att överenskommelser träffas mellan staten och de kommuneri som huvudsakligen utnyttjar SRF:s bibliotek för sin lokalatalboksförsörjning - i första hand - angående delsuppbyggnad av en lokal talboksservice inomdet kommunala bibliotekssystemet, dels finansiering av SRF:s lokala serviceunder en övergångstid. har i sitt remissyttrandeförklarat sig beredd atl ta det direklaansvaret för den lokala talboksutlåningen. Jag avser atl föreslå regenngen atl uppdra åt statens förhandlingsnämndatl ta upp förhandlingar med kommunen i frågan. Arbetsgruppen har isilt betänkande också pekat på det förhållandet att de nu tillämpadeformerna för framställning och distnbufion av talböcker inte är anpassade talboksutlåning genom i huvudsak folkbiblioteken. Huvuddelen av den litteratur som finns inläst påband har nämligen framställts iendasi ett fåtal exemplar för SRF;s centrala biblioteksverksamhet. Folkbiblioteken är för sitt förvärv av talböckernästan uteslutande hänvisade fill ett förhållandevis litet urval somBibliotekstjänst erbjuder genom sin egen och viss del av SRF:s produklion. Fören ändamålsenlig organisalion av lalboksförsörjningen som helhet krävsenligt arbetsgmppens bedömning ytterligareutredningsarbete. Arbelsgmppen föreslåratt denna uppgift uppdras åt en särskildorganisationskommitté. Förslaget har fått stöd hos flertalet remissinstanser.Enligt arbelsgmppen bör kommittén även undersöka om hela utbudet av talböckerpå annat sätt med en i princip oföränd- 1978/79:100 Bilaga12 40 rad medelsanvändning kan göras tillgängligt för utlåningvid folkbibliotek utan attbelasta den cenlrala biblioteksverksamheten. Jag delararbetsgruppens bedömning att de begränsade möjligheter folkbiblioteken f. n.har alt förvärva ell bredare titelurval av talböcker ulgör etl allvarligt hinderför strävandena atl sprida ta/boksutlåningen i landet. En förändring i dettaavseende medför väsentligt ändrade villkor för de organ som är verksammapå området och måste enligl min mening ske i nära samverkan med dessaparter. Ett sådant arbete bör därför lämpligen bedrivas i kommittéform. Jaghar för avsikt att senare föreslå regeringen alt en särskildorganisationskommitté tillkallas. Den modell för talboksförsörj ningen som skisserasi arbetsgruppens betänkande kan enligt min mening vara en lämplig utgångspunkt förkommitténs arbele. Vag gällerbibliotekels verksamhetsform under statligt huvudmannaskap har arbetsgruppenföreslagit atl denna lämnas öppen fill dess att roll italboksförsörjningen som helhet har klamal. 1 stället föreslår arbelsgmppen att verksamheiunder en övergångstid ställs under ledningav organisationskommittén med en administrativ knytning lill KB. Mol detta förslag har vissa invändningargjorts av bl. a. /SR och de lokala personalorganisafionerna vidSRF:s bibliotek. Dessa anser atl denföreslagna lösningen skulle innebära osäkerhet i fråga om bibliotekspersonalensframtida anställningsförhållanden. För egen del finner jag att denföreslagna övergångslösningen är formellt komplicerad, t. ex. i fråga om var arbetsgivaransvaret skulle ligga. Enligt minmening bör del därför vara en strävanatl komma fram till en permanent verksamhetsform redan i samband med atl staten övertar huvudmannaskapet för biblioteksverksamheten. Jag kommer senareatt föreslå regeringen atl organisationskommittén får i uppdrag atl lämnaförslag till permanent verksamhetsform för . Valet av verksamhetsform och verksamhetensslutliga avgränsning blir i hög grad beroende av hur frågan om den lokalatalboksservicen i framför alllStockholms kommun kan lösas. Jag avser atl senare föreslå regeringen att geSlatens förhandlingsnämnd i uppdrag att förhandla med i denna fråga. Slalens förhandlingsnämndbör även få i uppdrag att förhandlamed SRF om villkoren för ett statligt övertagande av . Dessa förhandlingar bör enligt min meningföras med sikte på atl den nyabiblioieksorganisationen under statligt huvudmannaskap kan träda i kraft den . Även efter dennatidpunkt bör organisationskommitténkunna fortsätta sitt arbete med enomorganisation av lalboksförsörjningen som helhet enligt vad jagtidigare har anfört. Jag avser atl återkommatill regeringen i sådan tid atl förslag kan föreläggas under hösten1979. Vad gällerTomtebodaskolans elevbibliolek förordar jag en samordning med del framtidatalboks- och punktskriflsbiblioteket i enlighel med arbetsgruppens förslag. Del bör ankomma påden nya kommittén att ta de Prop.1978/79:100 Bilaga 12 41 initiativ som behövs i detta avseende. Jag förutsätteralt skolan även i fortsättningen får tillgång till en aktuell boksamling för sinverksamhet och atl kommittén i denna fråga samråder med kommittén (U 1978:07)om integrationav handikappade elever i del allmänna skolväsendel . Talboks-ochpunktskriftsbibliotekeis samlade ansvar för bam- och ungdomslitteratur berör intesynskadade elevers försörjning med läromedel. Vid min anslagsberäkninghar jag f. n. endast tagit hänsyn till vissa automafiskakostnadsökningar, bl. a. för att bibehålla en oförändrad nivå för bibliotekels anskaffning av talböcker ochpunktskriftsböcker. Jag avser att återkomma lill regeringen i fråga om konsekvensema av ett förstatligande. Medlen förutbildning av tolkar för döva bör fr. o. m. /80 utgå från anslagetBidrag lill studieförbund. Medel för utvecklingsarbete avseende kulturellverksamhei bland handikappade bör anvisas under anslaget Bidrag fill särskildakulturella ändamål för atl disponeras av SÖ för utveckling avfolkbildningsverksamheten bland handikappade. Medel för framställning avpunktskriftsböcker för försäljning bör fr. o. m. nästa budgetår beräknasunder anslaget Stöd för produktion av läromedel. Med hänvisning tilldet anförda och lill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt 1. godkännavad jag har förordat om överförande av Synskadades riksförbunds bibliotek fillstatligt huvudmannaskap, 2. tillBidrag till de handikappades kulturella verksamhet för /80anvisa ett anslag av . Bidrag till konstnärer m. m. 1977/78 Utgift 20204698 Reservafion 1879131 1978/79 Anslag 23 332000 1979/80 Förslag 25 049 000 Bidrag enligt förordningen(1976:528) om bidrag till konstnärer (ändrad 1978: 222) kan utgå fill konstnärsom är svensk medborgare och lill annan konstnär som är stadigvarande bosatt i . Bidragkan ej tilldelas den somdeltar i grundläggande konstnäriig utbildning. Bidragen kan haformen av konstnärsbidrag eller projektbidrag. Konst-närsb idrag kan utgå för att ge aktiv konstnär en sådanekonomisk trygghet att han kan ägna sig åt konstnärligyrkesutövning utan avbrott eller åtexperiment och nydanande inom konstnäriig verksamhet. Det kan också ge konstnär skydd avpensionskaraktär eller i vissa fall utgå till efterlevande till konstnär. Konstnärsbidrag kan också tilldelas konstnärför andra ändamål. Konstnärsbidrag får fr.o.m. uppgå fillhögst 33 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 42 för varje mottagare. Det kan utgå till sammakonstnär för högst i sänder ulan omprövning. Bidrag avpensionskaraktär och bidrag till efterlevandefår utgå tills vidare. Vid fördelningen avkonstnärsbidrag till aktiva konstnärer skall hänsyn tas till såvälkonstnärlig kvalitet som mottagarens behov av ekonomiskt bidrag. Därvid är detviktigt att konstnärer som är bosatta i olika delar av landei och företrädare för olika konstnärligagenrer, stilar och tekniker kommer i fråga. Projektbidrag skallavse målinriktat konstnärligt utvecklingsarbete av mer kostnadskrävandenatur. Bidrag kan utgå för avgränsade projekt somantingen kan antas få betydelse för utvecklingen inom det aktuella konstområdet eller som utgör försök att vidgaanvändningen av konstnärlig verksamheitill nya områden i samhället. Som försöksverksamhet kan projektbidrag utgå till produktion av film somhuvudsakligen är avsedd att distribueras på annat sätt än genom devanliga biograferna. Konstnärsbidrag ochprojektbidrag utdelas av styrelsen för i fråga om författare, översättare ochkulturjournalister och av konstnärsnämnden i fråga om övriga konstnärer. inrättadesden Ijuli 1976. Enligt förordningen (1976:531)med instruktion för konstnärsnämnden skall nämnden vid sidan av uppgiften alt handha ärenden om bidrag tillkonstnärer hålla sig underrättad omkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden skall också avge förslag till innehavare av inkomstgaranti för konstnärer. Konstnärsnämndenbestår av ordförande och elva andra ledamöter saml åtta suppleanter, vilka alla utses av regeringen. Åtta av ledamöternasamt suppleanterna utses efterförslag av Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(Klys). Inom nämnden finnstre arbetsgrupper, nämligen en för ärenden rörande bild- ochformkonstnärer, en för ärenden rörande tonkonstnärer och en för ärenden rörande scen- och filmkonslnärer.Arbetsgruppernas huvuduppgift är att fattabeslut om bidrag till konstnärer inom resp. verksamhetsområde. Varje arbetsgmpp beslår av ordförande ochhögst fem andra ledamöter saml femsuppleanter, vilka alla utses av regeringen. Samtliga ledamöter och suppleanterutom ordföranden utses efter förslag av Klys bland företrädare föryrkesutövarna inom arbetsgruppens verksamhetsområde. Innevarande budgetår har för bidrag tillförfattare, översättare, kulturjournalisterm. För bidrag till andra konstnärer har anvisatssammanlagt , varav I milj. kr. avser projektbidrag fill produktion av film, 2 370000 kr.projektbidrag i övrigt och . Av beloppel till konslnärsbidrag får högsl . användasför konstnärsnämndens förvaltningskostnader. Genom anslagsökningen för budgetåret 1911PS kunde antaletbidrag till 1978/79:100 Bilaga 12 43 författare, översättare och kulturjournalisterökas från 53 till 60. Anslagshöjningen för innevarande budgetår har möjliggjorten ökning av bidragsbeloppet från . /80 vill styrelsen öka bidragsbeloppet lill . (+ 60000kr. Konstnärsnämndenredovisar användningen av anslaget för konsl närsbidrag och projektbidrag lill andrakonstnärer / 78. Konstnärsbidrag till aktiva konstnärer har fördelats på följande sätt. Till bild- och formkonstnärer har utgått 669 bidrag om sammanlagt . Tonkonstnärerna har erhållit 210 bidrag om tillsammans .