prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:213 Bilaga 1 289 Den kritik som planverket riktar molkuslplaneringen i kommun är enligt starkt överdriven. Ikommunen pågår områdesplanering för fastlandskusten och den inre skärgården. Iområdesplaneringen kommer kommunen atl pröva vilka områden som är lämpade förfritidsbebyggelse och vilka som bör avsättas för friluftslivet, de areellanäringarna eller annan markanvändning. bedömer all kommunen kommeratt tillämpa de gemensamma planeringsriktlinjerna i denna planering. framhåller alt den slutligaregleringen av markanvändningen i älvdalarna ännu inte har kunnat genomföras.Etl förbättrat inventeringsunderlag för natur- och kullurmiQön måsle las framför atl behovet av åtgärder skall kunna preciseras. Avsaknaden avställningstaganden från statsmakternas sida till fortsalt ulbyggnad av vallenkraftenhar också inneburit att entydiga utgångspunkter för planeringen har saknats. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom huvudälvarnas dalgångar redovisas under avsnitt 4.5. BeträffandeNorrbollens län anförs därulöver föQande. framhåller atl de fyra oulbyggdastorälvarna älv, älv, älv och bör undantas frånutbyggnad av vattenkraft. De bör inte heller påverkas genom överledning avvatten från ett vattendrag till ett annat. anser atl kommunema för huvudälvamasdalgångar mellan Qällområde och kustland i bör kunna göra enförenklad redovisning av den långsiktiga markanvändningen. Detla gäller förTorne och Muonio älvar inom och kommuner, älv inom Gällivareoch kommuner, älv uppströms kommun, älv samt Skellefleälv. I de mer bebyggelseexpansiva områdena där även motstående intressenföreligger bör dock en markanvändningsplanering genomföras. 1 siu kompletterande yttrande framhållerlänsslyrelsen att del har varil mycket svårt all tolka innebörden istatsmakternas riktlinjer för älvdalarna. Länsslyrelsen har inte bedömt dekonflikter som kan uppstå mellan olika intressen som så allvarliga alt enöversiktlig markanvändningsplanering är motiverad. Stalsmakiema bör enligtlänsstyrelsen precisera riktlinjerna för älvdalarna så att de kan anpassas tillde lokala och regionala förutsättningarna i olika delar av landet. konstaterar alt översiktliga planerför markanvändningen som beaktar jordbrukels intressen inte har kunnatredovisas av berörda kommuner under planeringsskedet. En redovisning av dessafrågor bör kunna ske . 19 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 290 Det är enligt nödvändigt atlskogsbruket i länet tillåts att rationalisera i den omfattning som krävs förall skogsnäringen skall vidmakthållas och ulvecklas. Till följd avefterfrågeulvecklingen på råvara inom skogsindustrin överstigeravverkningstakten i länets skogar nu tillväxttakten. Med hänsyn tillskogsindustrins mycket slora betydelse för sysselsättningen i länet anserlänsstyrelsen att åtgärder i form av dikning, skogsgödsling och liknande börvidtas för att höja avkastningen i skogen. påpekar atl företrädama förrennäringen anser att det moderna storskogsbrukel starkt kan försvåranäringens utövande. är skogsbruket enligt enförutsättning för att bibehålla de flesta orterna i länets inland. Möjlighetemaatt samordna rennäringens och skogsbrukets intressen bör enligt länsslyrelsenutredas av statsmakterna i nära samverkan med regionala organ. I avvaktan påresultat av en sådan utredning föreslår vissa handlingsprinciper.För att tillgodose rennäringens och även naturvårdens intressen bör mansåledes införa en lämplighetsprövning av aktualiserade skogsbmksålgärder. Pådet sättet kan man enligt garantera en allsidig belysning av denlämpligaste markanvändningen. De mål för planeringen som länsslyrelsen iNorrbottens län redovisar stämmer enligt uppfattning inteöverens med de av fastlagda målen för hushållning mednaturresurserna. Det gäller särskilt skogsbruket där för attbibehålla sysselsättningen förordar ett intensifierat skogsbruk upp motbarrskogsgränsen. Verket framhåller atl Qällbarrskogen på många håll utgör enursprunglig skogsmiQö av omistligt värde för naturvården och friluftslivet. Med hänsyn lill planeringslägel föreslårnaturvårdsverket att en särskild utredning tillsätts för att se överskogsfrågorna i . I avvaktan härpå bör elt tioårigt avverkningsförbudför området ovanför skogsodlingsgränsen införas. Etl generellt förbud mol skogsbruk i Qällnäraområden är enligt inte motiverat. Styrelsen hänvisar i övrigttill de synpunkter som har förts fram i yttrandet över naturvårdsverkels ochplanverkets utredning Obrutna Qällområden. () framhåller altden lämplighetsprövning av planerade skogsvårdsåtgärder som länsstyrelsenföreslår kan vara en framkomlig väg atl reglera förhållandet mellanstorskogsbrukel och renskötseln. Oberoende härav måste skyndsamma åtgärdervidtas för atl förhindra atl en enskild sameby utsätts för skogsvårdsåtgärder isådan omfattning alt renskötseln direkl hotas. Exempel på en sådan situationfinns bl. a. i Gällivareområdet. Vinterbetesmarkerna bör över huvud tagel gesbättre skydd. SSR påpekar vidare att erfarenheterna från samisk sida avhittillsvarande samråd med skogsbmkels förelrädare är myckel dåliga. Ett reelltsamrådsförfarande bör enligt SSR innebära atl även skogsbru- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 291 kets företrädare är beredda alt jämka sina intressen. Svenska anser att dehögt belägna barrskogarna i Qälldalarna utgör en väsentlig del avQällandskapel. De bör inte få betraktas som mark för skogsproduktion. avvisar i sill kompletterande yttrandenaturvårdsverkels förslag om atl införa ell tioårigt avverkningsförbud förQällskogama. anser alt möjlighetema att tillämpa samrådspliklenligt 20 § NVL och naturvårdslagens normala säkerslällandeinstmment börprövas. Sam-rådsliden bör förlängas till i slällel för en månad. Vissa områden i länet med gammal s. k. naturskog börenligt avsättas som referens- och skyddsområden. Länsslyrelsenär beredd att ta ställning till skyddsområdenas omfattning först efterverkställda inventeringar och utredningar. För att lösa konflikterna mellan rennäringen ochskogsbruket föreslår länsslyrelsen bl.a. en särskild skötselplan för randzonemamot Qällområdet. Vidare behövs en karlläggning av renbetestillgångarna iområdet. En utredning om den konfliktsituation som föreligger i randzonerna harredan påbörjats på initiativ av . , , och kommuner laravstånd från förslag om avverkningsförbud ovanför skogsodlingsgränsen. kommun framhåller attdelta område, som omfattar nära hälften av kommunens yta, utgör grundvalen förkommunens skogsnäring. kommun anser alt statsmakterna bör slå vakt omarbetstillfällena i den förädlingsanläggning för skogsråvara som haretablerats i kommunen. Eu avverkningsförbud skulle vidare sälta stopp för etl ialla tider bedrivet privat skogsbruk i området. kommun anser attnaturvårdsverkets förslag är ett åskådningsexempel på hur hänsynslöstseklorsintressena kan hävdas. Förslagets sociala och näringspolitiska effekterbelyses över huvud laget inte. anser atl del på siktbör klarläggas hur utbyggnaden av den mlQöstörande induslrin i kustområdetinverkar på förutsättningarna för fisket. Likaså måste konsekvenserna av enfortsatt utbyggnad av vattenkraften i älvama klarläggas. Viktigareproduktionsområden för laxfiske kommer alt påverkas och i vissa fallförstöras. Fiskets intressen har enligtfiskeristyrelsen inte lillgodosetts i den kommunala planeringen. Samtligakommuner som berörs av fiskels viktigare intresseområden bör vid kommanderevidering av de kommunala översiktsplanerna redovisa hur man avser altsäkerställa dessa områden. framhåller alt konflikter mellanrennäringens intressen 1978/79:213 Bilaga 1 292 ochandra markanvändningsintressen föreligger på skilda håll i länet. Det gällerkonflikter med såväl skogsbmkel som samhällsutbyggnad i skilda former.Instrument för alt bilägga uppkommande konflikter saknas i många fall. Framföralll är den allt mer utvecklade kommunala översiktligaplaneringen bristfälligt relaterad till förfatlningsmm-men irennäringslagsliftningen. De lagrum i denna lagstiftning som tillåter ändradmarkanvändning i överensstämmelse med fastställd detaQplan bör enligtlänsstyrelsen utvidgas till atl avse också tillstånd lill ändrad markanvändningom den sker i överensstämmelse med godtagen översiktsplan. hemställer att stalsmakiemaföranstallar om en översyn av rennäringslagsliftningen och dess relationer tillannan markanvändningslagstiftning, främst byggnads- ochnaturvårdslagsliftningama. och lanlbruksslyrelsen framhålleratt samrådet mellan kommunerna och samebyarna i det översiktligaplaneringsarbetet har varit bristfälligt och bör utökas. påpekar att de i rennäringslagenfixerade rättigheterna och statsmakternas uttalanden bl.a. i samband med denfysiska riksplaneringen ger rennäringen slöd för alt bedriva verksamheten ialla berörda län i hittillsvarande omfattning. , och kommuner samt i vissutsträckning även kommun har enligt planverket ännu inte tagit ställninglill hur vissa viktiga renskölselmarker skall behandlas i planeringen. 1 deberörda kommunerna bör samråden med rennäringens företrädare fördjupas. Den modellför kommunöversikt i renskölselområdel som har utarbetats med jämtländskaförhållanden som utgångspunkt bör utvecklas ytterligare och anpassas särskilttill norrbottniska förhållanden. Vid fortsatt bearbetning och revidering av dehittills framtagna kommunöversikterna bör de metodexempel som föreliggerutnytQas. Lanlbruksslyrelsen pekar på risken för konfliktermellan renskötseln och olika former av friluftsliv i renskötselområdetsQällregion. Bl.a. kan utvecklingen i de primära rekreationsområdena enligtstyrelsen komma i konflikt med rennäringen. För att renskötselmarkema skallkunna säkerställas bör en övergripande markanvändningsplan upprättas för varjeprimärt rekreationsområde. () påtalar behovetav centralt utfärdade direktiv och anvisningar för kommunemas planering vadgäller rennäringens intressen. I etl flertal kommunöversikler, däriblandKimnas och , finns enligt förbundet betydande brister. SSR betonaratt en nödvändig förutsättning för att renskölselns markanvändning skal!beaklas i planeringen är alt föreskrivna samråd verkligen kommer till stånd.Härutöver bör sameby betraktas som sakägare i byggnadslagstiftningens meningi första hand inom de centrala och viktiga delama av renskötselmarkema. Dennegativa effekt som exploateringen för turism och rekreation har på Prop.1978/79:213 Bilaga 1 293 renskötseln har enligt förbundet inte uppmärksammats iriksplanearbetel. Del är nödvändigt att instmment skapas för en samladbedömning av hur rekrealionsinlressena och rennäringens intressen skall kunnasamordnas. Vad gäller de förslag lill ändringav rennäringslagen som läggs fram av vill SSR påminna om attliknande synpunkter fördes fram i en reservation till rennäringssakkunnigasbetänkande och i en motion med anledning av propositionen om ny rennäringslag.Dessa tankegångar avvisades dock av . , och Jokkmokkskommuner framhåller, liksom också länsslyrelsen i sitt kompletterandeyttrande, alt en fömlsättning för alt kunna upprätthålla en minimiservice förden fasta befolkningen i är att sysselsättning skapas i andranäringsgrenar än rennäringen. De sysselsättningstillfällen som turismen kan geär helt nödvändiga för kommunerna. har i en särskildrapport översiktligt redovisat lokalise-ringsförulsättningarna vidNoiTbottenskusten för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Enligt redovisningen skall i första hand utbyggnad av industrii , och kunna komma i fråga. Helt nya industrityper eller nyainduslrilägen behandlas inte. Inga väsentliga fysiska ellermiljömässiga hinder föreligger enligt länsslyrelsen för en utbyggnad avbefintlig industri i dessa orter. Erforderligt markutrymme förindustriutbyggnad kommer alt redovisas i det översiktliga planarbete som pågåri de berörda kommunerna. regionalpolitiska målsättning innebärdock alt utbyggnaden av sågverksindustrin bör prioriteras i områden därsysselsättningsproblemen är svårast, De industrilägen vid Norrlands- ochnorra som har angetts av kommuner och länsstyrelser bör enligtplanverket närmare analyseras för att det skall kunna klarläggas var fortsattaplanerings- och ut-byggnadsinsalser är önskvärda. Överbefälhavaren framhåller atletablering av industri vid främst bör ske inom områden medutbyggda hamnanläggningar o. d. Nya stora industriområden skulle förändra förutsättningarnaför kustförsvaret. Detaljplanering av ett nytt område bör enligtöverbefälhavaren föregås av samråd med de militära myndighetema. framhåller atl länetstillgångar av brylningsvärda minera-ler är ofullständigt kartlagda. Med hänsyntill mineralfyndighetemas slora näringspolitiska betydelse tillmäterlänsstyrelsen möjligheterna till fortsatt mineralutvinning största vikt.Länsstyrelsens uppfattning stöds av berörda kommuner. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 294 En allsidig belysning avlämpligheten av sådana ingrepp i marken som en brytningsverksamhet innebärbehövs enligt länsslyrelsen. föreslår därför atl slörremineralulvinningsprojekt prövas enligt 136 a § byggnadslagen. Länsslyrelsenanser vidare att det är angeläget alt resullalen från pågåendeprospekteringsverksamhet i länet redovisas till lidigare än vadsom sker . Det är en förutsättning för alt det föreslagna utvinningsområdelsnylQande skall kunna vägas mot andra önskemål om markens användning. framhåller all den information somföreligger efter den avslutande fasen i prospekleringen normalt är myckelosäker. Ytterligare utredningar av främsl teknisk och ekonomisk art krävs oftainnan någol beslut om brytning kan fattas. Verket anser dock att länsstyrelseroch kommuner bör informeras redan vid utläggningen av utmål. Den definitivaavvägningen mellan gruvintressen och motstående intressen kan emellertid görasförst då beslul om gruvbrytning fattas. Överbefälhavaren framhåller atlmålplatsen för flygvapnets skjutverk-samhet på i kommun 1. v.måste behållas för försvarsmaktens räkning. Samråd har sketl med länsslyrelsenoch kommunen om en omdisponering av målplatsen i syfte all frilägga hela ellerdelar av Junkö-området för friluftslivets och naturvårdens behov. En avvecklingkräver dock dels atl en helt ny målplats anskaffas för alt tillgodoseflygvapnets behov, dels alt Junkön kan röjas från ammunition lill erforderligsäkerhet. Överbefälhavaren bedömer atl della inte kan ske inom överskådlig lid. anser atl överbefälhavaren i sitt yttrandeavviker från sin tidigare bedömning av Junköns framlid för civilt nyttjande.Enligt kräver överbefälhavarens ställningslagande ytterligaremotiveringar från försvarsmakten och etl klart ställningstagande frånstatsmakterna. Det är vidare enligt länsslyrelsen ytterst angelägel allförsvaret påskyndar utredningsarbetet rörande den planerade utvidgningen avsödra skjutfällel sydväst om centralort. Osäkerheten om skjutfältelsframtida utbredning kommer annars alt krafligl försena generalplanearbetet förBodens tätort. Redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen Denna bilaga utgör utdrag ur regeringens beslut medanledning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen. Regeringen harangett allmänna utgångspunkter för del fortsatta arbetet och för behandlingenav vissa verksamheter i en promemoria, upprättad inom den7 (benämns i det föQande PM ). Dessa utgångspunkterredovisas i avsnitt 1 och 2. Regeringen har vidare i beslut för varje län, tillvilka har fogats den ovan nämnda promemorian, angett utgångspunkter för detfortsatta arbetet inom resp. län. Regeringen har fattat sådana beslut undertiden till . Besluten för varje län återgesi avsnitt 3. 1 1978/79. 1978/79:213 Bilaga 2 1 Allmänna utgångspunkter för det fortsatta arbetet medatt fullfölja statsmakternas riktlinjer för hushållning med mark och vatten 1.1Allmänt om fortsatt arbete inom ramen för fysisk riksplanering Som anfördes i prop. 1972: 111, bil. 2, Hushållningmed mark och vatten och i prop. 1975/76:1 Redovisning av programskedet i denfysiska riksplaneringen kan arbetet med den fysiska riksplaneringen delas uppi två huvudgrupper: Uppgifter som måsle genomföras för att fullföljavad som har förordats i prop. 1972:111 och prop. 1975/76:1 angående bl. a. markreservationer för friluftsliv och vissa vetenskapliga intressen, reservationer för in dustri samt särskild planering i vissa områden. Uppgifter som hänger samman med en fortsattfysisk riksplanering inom ramen fören mera integrerad samhällsplanering. De utgångspunkter för fortsalt arbete som anges idenna promemoria, gäller frågor som hänger samman med de uppgifter som måslegenomföras för atl statsmaktemas beslut om hushållning medmark och vatten skall fullföQas (gruppen A ovan). Regeringen tar ställning lill planeringsarbetetgenom beslut län för län, till vilka denna promemoria bifogas. Regeringensbeslut avser inriktningen av planeringsarbetet m. m. iavvaktan på bl. a. en ny plan- och byggnadslagstiftning och de eventuella ytterligareriktlinjer som kan föQa av ställningstaganden med anledning av denrapport om hushållning med mark och vatten som utarbetas inom (gruppen B ovan). De ertarenheter som har vunnits genom det hittillsutförda arbetet utgör en väsenllig utgångspunkt för både den pågående översynenav byggnadslagstiftningen och den nämnda rapporten. I rapporten kommeratt ingå dels en utvärdering och uppföljning av det hittillsvarande arbetetmed den fysiska riksplaneringen, dels en redogörelse för och utvärdering av nyainventeringar och utredningar saml eventuella förslag till nya eller revideraderiktlinjer för hushållning med mark och vatten. Frågor rörande hushållning med mark och vatten iett vidare perspektiv behandlas även i den av chefen för jordbruksdepartementettillsalla naturresurs- och miQöutredningen (Jo 1978:01). Kommuner, länsstyrelser och centrala myndigheterhar i sina redovisningar av och yllranden över planeringsskedet aktualiseraten rad nya frågor av betydelse för den fortsatta fysiska riksplaneringen.Direkta förslag belräffande inriktningen av det fortsatta arbetet har ocksålämnals. 1978/79:213 Bilaga 2 3 planverkhar , mot bakgrund av de samlade erfarenheterna av arbetet underplaneringsskedet, lämnat förslag beträffande den fortsatta fysiskariksplaneringen (statens planverk. Meddelande om fysisk planering. Dnr R3040/77). Detla malerial beaktas i arbetet med den tidigare nämnda rapporten omhushållning med mark och vatten. Länsstyrelser och centrala myndigheter har i sinayttranden tagit upp ett flertal frågor som är av sådan karaktär att de måsteberedas i särskild ordning. De synpunkter och förslag gällande bl. a.komunöversiktens rällsliga status och vissa ändringar i marklagstiftningen somflera remissinstanser har fört fram beaklas sålunda i arbetet med en ny plan-och byggnadslagstiftning. Flera andra lagar berörs av frågor somremissinstansema har aktualiserat. Exempel på sådana frågor är önskemål omändrad lagstiftning för att tillgodose kulturminnesvårdens intressen och vissapreciseringar angående tillämpningen av 19 och 20 §§ naturvårdslagen (1964:822,omtryckt 1974:1025, ändrad senast 1975:196). Behovet av ökade ekonomiskaresurser för främst säkerställande och vård av områden som är intressanta förnaturvården, kulturminnesvården och friluftslivet har också aktualiserats. Iavsnitt 2 anges för resp. verksamhel exempel på sådana frågor som har kommitupp under planeringsskedet och som kräver fortsatt beredning. 1.2Ställningstaganden till planeringsskedet som ankommer på regeringen Kommunema har utfört etl omfattande arbele underplaneringsskedet. Planeringsaktiviteten har ökat inom kommunernas områden somhelhet. Planeringen för att tillgodose statsmaktemas riktlinjer för hushållningmed mark och vatten har i flertalet fall inordnats i en planering därolika markanvändningsfrågor tas upp till behandling. Den planering som harskett under planeringsskedet har sålunda från kommunernas sida haft etl vidaresyfte än att enbart tillgodose av statsmaktema fastlagda riktiinjer förhushållning med mark och vatten. Regeringen har således inte att ta ställningtill alll material som har redovisats i samband med planeringsskedet i denfysiska riksplaneringen. Det finns skäl att erinra om den ansvarsfördelningm. m. som lades fast genom ställningstagande till prop. 1975/76:1. Enligt riksdagsbeslutet skall avgörandena på riksnivåbegränsas till sådana frågor vilkas karaktär kräver bedömningar i större regionaleller nationell skala. Vidare är det en huvudlinje att den fysiska riksplaneringenfullföQs och vidareutvecklas genom planering. Som grundläggande principbeträffande de statliga insatsema gäller enligt riksdagsbeslutet attde samlade nationella intressena bör komma lill uttryck och fullföQas inom ettsystem med tre olika statliga ansvarsnivåer. Dokumentation och bevakning avriksintressanta områden sett från den Prop.1978/79:213 Bilaga 2 4 enskilda samhällssektorns synpunkt har sin huvudsakligacentrala förankring på verksnivå. Nationella riktlinjer för planeringen avsärskilda områden (geografiska riktlinjer) och för hur olika sektorsinlressenbör beaktas i planeringen (verksamhetsanknutna riktlinjer) läggs fast avriksdagen efter förslag av regeringen. Regeringen lämnar anvisningar förtillämpningen av sådana riktlinjer och kan även ange geografiska områden därförhållandena är så komplicerade atl planeringsåtgärder m. m. bör redovisasdirekl till regeringen. Enligt denna ansvarsfördelning kanregeringen inte besluta om nya riktlinjer utan hörande. Regeringenlar nu inte heller ställning i enskilda frågor, t.ex. om behandlingen avenskilda riksintressanta objekt, annat än i vissa särskilda fall, t. ex. dåkommuner, länsstyrelser eller centrala ämbetsverk har begärt ställningslagandefrån regeringen. Regeringens beslut inriktas på att översiktligt ta ställningtill det utförda planeringsarbetet mot bakgrund av fastlagda riktlinjer.Regeringen anger de kompletteringar och preciseringar som bedöms erforderligaför atl statsmakternas riktlinjer för hushållning med mark och skalluppfyllas. Regeringens ställningstagande innehåller således föQande momenl: Ställningstagandelill den allmänna inriktningen av planeringsarbetet i förhållande tillstatsmakternas riktlinjer för de verksamheter som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Dessa ställningstaganden återfinns i avsnitt 2. Ställningstagandetill om de geografiska riktlinjerna har beaktats i tillräcklig omfattning.Detla sker i regeringens beslut län för län angående arbetet underplaneringsskedet. Ställningstagandetill planeringsarbete m. m. för de fem särskilt utpeka- de redovisningsområdena i landet saml för vissa andraområden som uppvisar särskilda problem eller starka motstående intressen om atlfå utnyttja marken. Härvid bedömer också regeringen om närmare föreskrifterbehöver ges för fortsatt planeringsarbete. Dessa ställningstaganden sker ilänsbesluten. Ställningstagandei vissa särskilda fall, exempelvis då sådana konflikter om markanvändningen kvarstår atl den fysiskariksplaneringens intentioner kan äventyras. Också dessa frågor tas upp ilänsbesluten. Verksamheten med fysiskriksplanering sker utan alt dess former har lagfästs. De verksamhelsanknutnaoch geografiska riktlinjer som har anlagils av har således integetts lagform. Den fysiska riksplaneringen innebär elt förberedandekunskapsinsamlande saml överväganden av översiktlig art. De översiktligabedömningar som sker i anslutning till denna planering utgör en del avförberedelsema till beslul i detalj. Härvid är riktlinjema för hushållning medmark och vatten att betrakta som vägledande men inte rättsligt bindande förmyndighetema. Vid beslut i detaQ måste således gällande lagsliflning, t. ex. byggnadslag, naturvårdslag. 1978/79:213 Bilaga 2 5 Det är angelägel alt berörda myndigheter noga beaktar dettaförhållande. Beslut i det enskilda fallel kan alltså inte fattas enbart underhänvisning till överväganden i den fysiska riksplaneringen utan ett beslutmåste i varje särskill fall baseras på tillämpligt lagrum i berördlagstiftning.