prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen väntasunder är 1979 lägga fram förslag som bygger på en utvärdering av erfarenheternaav gällande distrikisindelning. Regeringen har förelagtriksdagen (prop. 1978/79:73) en rad förslag till åtgärder förarbetshandikappade. 1 proposilionen föreslås bl.a. atl den nya samordnadeorganisation för yrkesinrikiad rehabilitering, varom fattal beslul,skall komma till stånd genom inrättande av inomarbetsmarknadsverket. Delta har föreslagits av sysselsätl-ningsulredningen idess delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete ål handikappade. En särskildorganisationskommitté förbereder genomförandet av den nya organisationen. I propositionen, somockså i övrigi främst grundar sig på förslag från sysselsätiningsutredningen,föreslås dessutom att arkivarbete och halv-skyddad sysselsättning skallersättas med en ny anställningsform, kallad anställning med lönebidrag.Förslaget innebär väsenlliga förbättringar för dem som har anställning iarkivarbete. Den nya anställningsformen medför att dessa personer kommer att hasamma anställningstrygghet och omfatlas av samma avtal som övriga päarbetsplatsen. Som en följd härav föreslås ändring dels i lagen (1974:12) omanställningsskydd, dels i lagen (1976: 600) om offentlig anställning, som nuinte gäller för arbetstagare vilka anvisats arkivarbete eller musikerhjälp. Särskilda åtgärder förungdomar med arbetshandikapp föreslås i syfte att öka deras möjligheter att fåarbelslivserfarenheter och anställning. Därtill föreslås förbättringarbeträffande arbelshjälpmedel, utbildning i förelag av äldre ocharbetshandikappade liksom av andra ålgärder för att underlätta förhandikappade att få och behålla ett arbete. På grundval av detförslag som lämnats av utredningen om näringshjälp i betänkandet (SOU 1977: 22)Arbete med näringshjälp och remissyttranden över utredningen föreslåsförbättrad näringshjälp till egen rörelse. Vidare lämnas förslag ommedelstilldelning för de i propositionen 1978/79: 73 om åtgärder förarbetshandikappade föreslagna reformerna som avses träda i krafl den 1 juli1979. antog idecember 1977 regeringens förslag till bl. a. nyorganisation för skyddatarbete. Detta innebär atl verkstäder för skyddat arbete,kontorsarbelscentraler, industriella beredskapsarbeten och hemarbete ställsunder gemensamt statligt och landstingskommunall huvudmannaskap. Särskildaorganisationskommittéer arbetar nu centralt och regionalt med att genomföraomorganisationen. Drygt en halv miljonarbetsgivarrepresentanter och löntagare har under /78 deltagit iinformation och utbildning kring lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 8 statsmedel som utbetalas via arbetarskyddsfondentill de arbetsgivar- och löntagarorganisationer som bedriver sådan informationoch utbildning. Etl avtal om medbestämmande (MBA-S), har träffats på denstatliga sektorn och gäller från den . Allt eftersom avtal träffasmellan parterna inom övriga sektorer av arbetsmarknaden väntas verksamhetensomfattning öka ylterligare. centrum för arbetslivsfrågor, har fått regeringens medgivande att byggaupp ett nytt informationssystem (AID) för arbetslivsforskningen. Vid centretbedrivs forskning, information och utbildning kring medbestämmande iarbetslivet samt arbetslivsfrågor i övrigt. Nya arbetsräitskommittén(A 1976:02) fortsätter sitt arbele med vissa rättsfrågor. För att främja defamiljepolitiska målen utvidgades fr.o.m. den den lagfästarätten lill ledighet eller reducerad arbetstid för småbams-föräldrar. Den nyasemesterkommittén (A 1977:02) undersöker bl.a. möjlighetema att införa ettfondsystem för administration av semesterlön. Andra frågor avserfömtsättningarna for en vidgad rätt att tjäna in semesler vid arbetslöshet,arbetsmarknadsutbildning m. m. Också anställningsskyddslagen ses över. Blandhuvudfrågorna kan nämnas förbättringar av anställningsskyddet i samband medpermitteringar och prövning av reglerna om olika anställningsformer. En brettupplagd statistikundersökning har inletts. En företrädesvis teknisköversyn skall också göras. I utredningen (A 1978:03) om vissa arbetstidsfrågor prövas bl. a. frågorna om att samordnaarbelstidsreglema i den allmänna arbetstidslagen och arbetsmiljölagen samt attinföra bestämmelser som begränsar dygnsarbetstiden. Kommittén ser även övergällande regler för övertidsuttag. Delegationen (A 1974:09)för arbetstidsfrågor fortsätter sitt arbete. Med utgångspunkt iremissyttrandena över betänkandet (SOU 1977: 34) Kortare arbetstid När? Hur?utreder delegationen i vilken takt och under vilka förutsättningar en allmänarbetstidsförkortning kan genomföras. Invandring och svenskl medborgarskap Sedan början av1960-talei. har i genomsnitt ca 36OCX) utländska medborgare invandrat tillSverige . Invandringen var särskilt omfattande i mitten och i slutet av1960-talet, varpå följde en period med måttlig invandring och mycket slorutvandring. Under åren 1975- 1977 var invandringen ungefär dubbelt så stor somutvandringen och uppgick till i genomsnitt 38000 personer. Variationerna iinvandringens omfattning kan främst förklaras av förändringar iarbetsmarknadssituationen i . har denna emellertid imindre utsträckning än tidigare varit avgörande för invandringens storlek.Någon egentlig arbetskraftsinvandring förekommer inte från andra länder än denordiska, främst . Den utomnordiska invandringens andel av den totalainvandringen har ökat trols en re- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiiädsdepartementet 9 Del beror pä altden utomnordiska invandringen i alll högre grad beslår av personer som gesrätt alt komma till eller stanna i vid sidan av den regleradeinvandringen, dvs. främst flyktingar och nära anhöriga till i bosattapersoner. Utländska studerande och adoptivbarn är andra grupper som har ståttför relativt stora andelar av invandringen . minskadeinvandringen i förhållande som utvandringen var någotstörre. Sammanlagt invandrade ca 31 500 utländska medborgare lillSverige, vilket är ungefär 7 200 färre än . Invandringsöverskotietunder blev därför nästan en tredjedel mindre än under år 1977.Neltoinvandringen minskade från de flesta länder. Invandringsöverskottet avfinländska medborgare minskade med nästan en tredjedel Jämfört med föregåendeår. Motsvarande minskning för den utomnordiska invandringen var ca enfjärdedel. Den minskade nordiskainvandringen beror troligen främst på att informationen om svårighelema på densvenska arbetsmarknaden nu har nått dem som haft planer på att komma till . Sannolikt kan även en del avminskningen av den utomnordiska invandringen förklaras på samma sätt. En annanorsak till att den utomnordiska invandringen har minskat är den skärptainresekonlrollen, främst till följdav tillströmningen av turkiska assyrier. De förändringar iinvandringsmönstret som har skett är inte av tillfälligkaraktär. för en förhållandevis restriktiv invandringspolitik bl.a.som en följd av sysselsättningspolitikens allmänna inriktning. Den innebär attmöjlighetema för i bosatta kvinnor, ungdomar, äldre och handikappadeatt gå ut på arbetsmarknaden skall ökas. Strävandena alt skapa sysselsättningål i boende människor omfatlar naturligtvis också invandrare här. I samråd med regeringen iFinland och med arbetsmarknadens parter bedrivs fortlöpande verksamhet i syfteatt öka arbetsmarknadsmyndighetemas och arbetsförmedlingamas inflytande överarbelskraftsrörelserna mellan och . Någon egentligarbetskraftsinvandring från utomnordiska länder har inte tillåtits sedan börjanav 1970-lalet. Ändå förblir invandringen på en förhållandevis hög nivå. Denallmänna internationaliseringen av näringslivet och av samhällslivet i stort,bekantskaps- och släktskapsband över gränsema, det stora antalet flyktingar ivärlden samt förbättrade internationella kommunikationer är faktorer sominverkar i detta avseende. Frågan om formerna förinvandringen till kommer mot denna bakgrund all kräva betydandeuppmärksamhel . Ett problem i detta sammanhang som är särskiltangelägel att lösa är de långa handläggningstiderna för utlänningsärenden.Riksdagen har fattat flera beslut om förstärkning avarbetsmarknadsdepartementels, invandrarverkets och polisens resurser förhandläggning av sådana aren- 1978/79:100 Bilaga 15 10 beslöt (prop.1977/78:90, AU 1977/78: 30, rskr 1977/78: 202) om ändringar i utlänningslagen i syfteatt förkorta handläggningstiderna. Ändringarna irädde i krafl den I juli 1978.Del är ännu för tidigt atl bedöma reformens genomslagskraft. 1 avvaktan på ettsäkrare underlag för bedömning av reformens effekter kommer en mindre förslärkning avarbetsmarknadsdepartementels och invandrarverkets resurser att föreslås i detföljande. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen, bl.a. vadgäller polisens arbele, i syfte alt säkra ett framgångsrikt genomförandeav reformen. Eftersomutlänningar inte har rätt att arbeta medan de väntar på besked i tillståndsfrågan,blir många beroende av socialhjälp för sin försörjning. Det finns därför ettnära samband mellan insatserna för atl förkorta handlägg-ningstidema ochstatens och kommunernas kostnader för alt ge dessa utlänningarerforderlig ekonomisk hjälp. Chefen för har - delvis som enföljd av förslag i samband med en översyn inom arbetsmarknadsdepartementetav vissa flyktingfrågor (Ds A 1978:1) - tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. se över frågan omfördelningen av statens ochkommunernas ansvar för socialhjälp för utlänningar , som de väntar på besked i tillståndsfrågan.Frågan om kostnadsfördelningen kommer att beröras även i denproposilion som kommer att avlämnas till riksdagenmed anledning av kommunalekonomiska ulredningens belänkande. (A 1975:04) fortsätter sin översyn av utlänningslagstiftningen. Kommitténberäknas avge ett delbetänkande som behandlar frågor om bl. a.utlännings avlägsnande från . Kommitténkommer därefter att i sitt slutbetänkande redovisa resultatet av den allmännaöversynen. Mot bakgrund av denstora tillströmningen av utländska studerande beslöt regeringen atttillkalla en kommitté med uppgift att undersöka bl. a. utformningen av den kompletterandefömtbildningen för sådana studerande. Gäsistuderandekommilténs (U 1978:03)arbete beräknas pågå underhela . Reformeringen av medborgarskapslagenfortsätter. En arbetsgrupp inom har under år 1978lämnat förslag (Ds A 1978: 2) omlagändringar som innebär alt barn tillsvensk kvinna alltid skall blisvensk medborgare vid födelsen. Regeringen har förelagt riksdagenförslag (prop. 1977/78:72) som bygger på arbetsgruppens överväganden. Den invandring somhar ägt rum har lett till att nu ungefär en miljonpersoner i anlingen själva är invandrare eller är barn eller barnbarnlill invandrare. bodde ca 425000 utländska medborgare i . I ettlångsiktigt perspektiv kommer de somhar kommit till från andraländer och deras avkomling-ar, med nuvarande befolkningsutveckling, attutgöra en växande del av 1978/79:100 Bilaga 15 11 Del är mot denna bakgrundangeläget atl samhällels åtgärder för invandrare inriktas på att undanröjaproblem som kan få efterverkningar på längre sikl. Exempel på sådana problemär de skillnader i arbetsmiljö och boendeförhållanden mellan svenskar ochinvandrare som har påvisats i genomförda levnadsnivåundersökningar. Hithör vidare möjligheterna för vuxna invandrare atl lära sig svenska och alt gåvidare i ulbildningssamhället samt atl få tillgång lill information och tolkservicepå det egna språket. Möjligheterna lill kulturell verksamhei för olikaspråkliga och etniska ininoriteier är också begränsade. Till huvuduppgifternahör också att undanröja tendenser lill diskriminering av och fördomar mol deminoriteter som uppstår ur invandringen. En av de mesl angelägnafrågorna är invandrarbarnens situation. Insatserna måsteinriktas på att dessa barn i förskola, gmndskola och gymnasieskola skall kunnaberedas med andra barn likvärdiga villkor som inlärningen avhemspråket prioriteras. Sedan år 1975antog nya riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken (prop. 1975:26,InU 1975:6, rskr 1975:160) har en rad omfattande invandrarpoliliska reformergenomförts. I förra årets budgetproposition (prop. 1977/78: IOO, bil. 15, s.9-13) redovisades en utförlig översiklöver dessa reformer på olika områden. Flera av de problem somhar nämnts i det föregående är av långsiktig karaktär och kräver grundligtutredningsarbete. Regeringen har tillsalt en utredning (A1978:06) med uppgift att kartlägga förekomsten av och föreslå åtgärder motfördomar och diskriminering i fråga om invandrare m.fl. Regeringen har vidarebeslutat tillsälta en utredning med uppgift atl se över frågan omsvenskundervisning för vuxna invandrare (Direktiv 1978:100). Det är angelägel altförbättra möjligheterna för statsmakterna all bedömautvecklingen av åtgärderna för invandrare och språkliga minoriteter på längresikt. De nämnda utredningarna utgör båda led i dessa ansträngningar. 1detla sammanhang bör även nämnas de projekt som bedrivs inom expertgruppen (A1975: 05) för invandringsforskning (EIFO) med syfte atl utvärdera årsinvandrarpoliliska beslut och bedöma invandringens långsiktseffekter. Destudier och de överväganden som blir resultatet av dessa treoch andra statliga utredningar kan, vid sidan av erfarenheter som görs inomberörda verk, bilda underlag för en helhetsbedömning avutvecklingen av den svenska invandrar- och minoritetspolitiken. Inom vissa andra av detidigare nämnda områdena bör åtgärder vidtas på kortare sikt. Sedan den 1 juli1977 är kommunema skyldiga att, på föräldramas begäran, anordnahemspråksträning i förskolan för sexåriga invandrarbarn. Statsbidrag utgårtill sådan verksamhet. Vissa språkforskare betonar att inlämingen av det egnaspråket bör börja och helst innan barnet riskerar attråka ut för den "språkdränkning" som kan 1978/79:100 Bilaga 15 12 bli följden av atl bamel oförberett och vid späd ålderivingas in i en helsvensk miljö. En sådan utveckling leder i värsta fall tillatl barnet på korl lid bliroförmöget alt kommunicera med sina föräldrar som dess möjligheter att senare tillgodogöra sig kunskaperi svenska försämras. Kommunerna harenligt barnomsorgslagen ansvar för alt alla sexåringar får plals i förskola. Elt motsvarandeansvar finns för yngre bam, som av bl. a.sociala och språkliga skäl behöver särskilt stöd i sin ulveckling. Chefen försocialdepartementet har mot denna bakgrund tidigare denna dag föreslagit att statsbidragsgivningen förhemspråksträning i förskolan vidgas lill all omfalta även femåringar. Deltainnebär en ökning av för ändamålet anslagnamedel med 12 milj. kr. tillsammanlagt 22 milj. kr. I syfte atl bättretillgodose de yngre barnens behov har, inom skolans område, statsrådet att resurserna för hemspråksundervisning och för stödundervisning i svenskai läggs samman, så atl kommunerna ges möjlighel flexibel användning av slatsbidragsrned-len lill de båda ändamålen.1 lägre åldrar i skolan kommer därigenom andelen hemspråksundervisning att kunna prioriteras på bekostnad av stödundervisningen i svenska, om detta är lämpligt medhänsyn lill den enskilda elevensspråkutveckling. har statsrådet föreslagit att hemspråksundervisning införs även i specialskolan.Vidare föreslås att utbildningen avtvåspråkiga hemspråkslärare med finska som modersmål utökas med ett 25-tal plalser. I sammanhanget kanvidare nämnas att har fått regeringens uppdrag att,i samråd med berörda myndigheter och lärarorganisationer, undersökafömtsättningarna för en tillfälligrekrytering av hemspråkslärare från vissa utvandringsländer. För all stärkabevakningen av frågor som rör invandrarbarnens och invandrarungdomarnassilualion kommer i del följande att föreslås en förstärkning av invandrarverketssamordningsbyrå. Som har framgått avvad chefen för har anmält föreslåsytterligare åtgärder till förmån för invandrare och språkliga minoriteter. Sålunda föreslås en vissutvidgning av den uppsökandeverksamheten bland hemarbetande invandrare, vilken syftar till att informeraom möjligheterna till undervisning isvenska. Vidare föreslås ökade medeltill folkbiblioteken för inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk.Chefen för har också föreslagit en ökning av medelstilldelningen för stöd lillproduktion av läromedel och därvidförordat att behovet av ordlistor och lexikon för invandrare uppmärksammassärskilt. Mot bakgrund av deförändringar som har skett i flyktinginvandringen tillSverige har formerna för överföring och omhändertagande av flyktingar varit föremål föröversyn inom . Enarbetsgrupp avlämnade rapporten (Ds A 1978: 1) ochflyktingarna. Efter remissbehandling föreslås nu särskilda åtgärder i 1978/79:100 Bilaga 15 13 fråga om överföring och omhändertagande avflyktingar i . Bl.a. föreslås att en samarbetsgrupp bildas församordning av de berörda statliga verkens och kommunernas insatser förflyktingar. Vidare föreslås ökade resurser för familjeåterförening blandflyktingar i samt atl en ny mottagningsföriäggning för flyktingaranordnas. Som chefen förutrikesdepartementet har anmält föreslås kraftigt ökade resurser förekonomiskl bistånd till verksamhet till förmån för flyktingar. Bidraget tillFN:s flyklingkommissaries verksamhei föreslås höjt från 25 till 30 milj. kr.per år. Vidare föreslås en ökning av medlen för humanitärt bistånd tillflyktingar i med 9 milj. kr. lill sammanlagt 30 milj. kr. föreslåsfå ökade resurser för stöd i olika former lill invandramas egna organisationeroch för andra organisationers och kommuners projekl till förmån för invandraresamt för information lill invandrare och svenskar. Slutligen föreslås enförstärkning av invandrarverkets språkservice för atl öka verkets möjligheteratt bidra till en godöversätlningsstandard på samhällsinformationen lill invandrare. Jämställdhet mellan kvinnor och män För att en verkligjämställdhet mellan könen skall kunna uppnås, krävs det en medvetenhet omproblemen och en samverkan inom alla samhällsområden. Därvid är en gradvisförändring av arbetslivet nödvändig. Den könsrollsbundna arbetsmarknaden måstebrytas upp och fler män och kvinnor måste få möjlighel att förena yrkesansvarmed ansvar för barn och hem. har kvinnorna i allt störreutsträckning sökt sig ul på arbetsmarknaden. Totalt utgör de nu avarbetskraften, vilket kan Jämföras med förhållandena , dåmotsvarande siffra var . 1 åldrarna är nu av kvinnorna och 94%av männen sysselsatta. Andelen kvinnor iarbetskraften har fortsatl att öka även under de senaste årens lågkonjunktur.Andelen män har däremot sjunkit någol . De redovisade siffrorna ger emellertid ennågol missvisande bild av kvinnornas deltagande i arbetslivet, om de intekompletteras med uppgifter om arbetstidens längd. har kvinnor igenomsnitt en belydligl kortare arbetstid än män. Medelarbelstiden för män lågår 1977 , medan kvinnornas genomsnittliga arbetstid samma årlåg . Antaletdeltidssysselsatta män har ökat med ca 14000 till . Denstörsta delen av ökningen kan dock troligen hänföras till män som begagnat sigav möjligheten till delpensionering. ökade andelen deltidsarbetandekvinnor från 42,5 lill 1978/79:100 Bilaga 15 14 44,av loiala anialei förvärvsarbelandekvinnor. Nästan hälften av alla kvinnor på arbetsmarknaden arbelar såledesdeltid. Deltidsarbeten är också vanligast i traditionellt kvinnodomineradeyrken. Från jämställdhets-synpunkt är delta förhållande mindre lyckligt. Omdeltidsarbete nästan uteslutande utnyttjas av kvinnor och begränsas till sådanaområden där kvinnor dominerar, finns det allvarliga risker för attdeltidsarbete betraktas som en sysselsältningsform för kvinnor och altkönsrollerna därmed befästs både på arbetsmarknaden och i hemmet. FrånJämslälldhetssynpunki är det angeläget atl arbetstiden fördelas jämnare mellankönen. Den lag om rätt till kortarearbetstid för småbarnsföräldrar, som träder i kraft , är ettstöd för män som också är småbarnsföräldrar och som önskar förkorta sinarbetstid. Det är vidare angelägetatt förbättra villkoren för de deltidsarbetande. Regeringen försöker på flerasätt att genomföra nödvändiga förändringar i detta avseende och skapaförutsättningar för ett friare val av arbetstid. Människor skall ulan någrastörre olägenheler ha möjlighet all förkorla sin arbetstid avsitt liv då de vill ha mer tid för annat än arbete. Det kan gälla vård av barneller andra anhöriga eller en gradvis övergäng till pensionering. För all förbällra dedeltidsarbelandes villkor och underlätta en ökad valfrihet beträffandearbetstiden har l.ex. en förändringinförts i den nya semesterlagen, som innebär alt semeslerrätt numera ges perinarbetad timme, oavsett arbetstidens förläggning. Staten har somarbetsgivare vidtagit särskilda åtgärder för att motverka särbehandling avdeltidsarbetande. En slor del av tjänstledigheten för vård av barn - vare sigden tas ut i form av hel- eller delledighet - räknas nu som meritgrundande förtjänst inom den statliga sektom. Regeringen har vidare gell slatenspersonalnämnd i uppdrag att följa rekryteringsprocessen för högre ijänsler videtl antal myndigheler. 1 detta sammanhang skall även försök göras med deltid påhögre tjänster. har AMS isamarbete med jämställdhetskommillén arbetat fram en informationsbroschyr omde deltidsanställdas sociala rättigheter. Informationsmaterialet presenteradesi samband med en konferens om deltidsarbete , där bl. a.fackliga föreirädare medverkade. genomförs en informationskampanji alla delar av landet. Men elt friare val avarbetstid innebär inte endast en förkortning av arbetstiden. De som önskarutöka sin arbetstid från deltids- tillheltidsarbete skall också ges tillfälle till delta. Sysselsättningspolitikensiktar lill alt alla som vill ha ett heltidsarbete också skall kunna få det.Hinder för detta måste så långt möjligt undanröjas - vare sig de finns påarbetsplatsen eller består av dålig barnomsorg, kommunikationer ellerliknande. Kvinnor och män är ojämntfördelade på arbetsmarknaden såväl när det gäller arbetstidens längd sombelräffande yrkesområden. Hälften av de sysselsatta kvinnorna men avmännen arbetar inom offentlig 1978/79:100 Bilaga 15 15 Inom sektorn tillverkningsarbete utgör kvinnornadrygt av arbetskraftenmedan de inom yrkesgruppen vårdarbete ulgör . Inom orhrådet administrativt arbele återfinns kvinnor, medan de inomgruppen kameral- och kontorstekniskt arbete utgör . Allt större resurser har satsats föratt med förmedlingsåtgärder och arbetsmarknadsutbildning stärka kvinnomasställning på arbetsmarknaden. Även under de senasie årens lågkonjunktur har förmedlingenlyckats skaffa arbete åt många kvinnor. är arbetslösheten blandkvinnor högre än bland män, men skillnaden har minskat påtagligt under år 1978.Högst är arbetslösheten bland kvinnor . Vidsidan av det allmänna arbetet inom arbetsförmedlingarna för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknadenpågår även etl planmässigt arbeteför att luckra upp den könsbundna arbetsmarknaden. Arbetssökande får regelmässigt information om arbeteninom såväl mans- som kvinnodominerade sysselsättningsområden. Inom varjeförmedlingsdistrikt finns del en tjänstemanmed ansvar att samordna och driva på jämställdhetsarbetet. Det s. k. Jämslälldhetsbidraget, som sedan budgetåret1974/75 har utgått till företag som anställt och utbildat kvinnor itraditionellt manliga yrken och viceversa, har inte utnyttjats i önskvärd omfattning. Bidragethöjdes under /78 . i vissa försökslän, som det vidgades till att gälla fler yrken. Enligl den utvärdering som AMS gjort i samråd medjämställdhetskommittén har höjningen visatsig ha en viss effekt. De bidrag som utbetalats kan nämligen numera nästan uteslutande hänföras till län där det högre bidraget utgått. AMS har föreslagit förbättringar avjämslälldhetsbidraget. Frågan om en höjning av bidraget och en översyn avreglerna för beviljande av bidrag kommer alt tas upp när regeringen föreläggerriksdagen proposilion med förslagtill jämställdhetslag. 1 likhet med vad som gällde under /78skall arbetsmarknadsutbildning för yrken som domineras av motsatt kön i viss omfattningäven kunna beviljas personersom inte är arbelslösa. På förslag av bl.a. jämställdhelskommittén pågår nu försök i Ludvikaoch med vidareutbildning avkvinnliga verkstadsmekaniker. En utvärderingav försöket skall göras .