prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Anslagsberäkningen för perioden t.o.m. /84utgår från gällande bestämmelser och statsbidragsregler med tillägg av de nyaregler för ersättningen till sjukvårdshuvudmännen som har redovisats i prop.1978/79: 177. a. den ökande andelen äldre beräknas medföra att utgifternaökar något . Denna ändamålsgrupp omfattar destatliga utgifterna för utbildningsväsendet och för den civila forskning som bedrivsav staten eller med statligt stöd. Ändamålsgruppen omfattar bl. a. ,gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samt studiesociala ändamåloch den del av Vuxenutbildningen som finansieras via statsbudgeten. Till högreutbildning och forskning förs bl. a. anslagen till högskolan inkl.lantbruksuniversitetet, undervisningssjukhusen och de statliga forskningsrådenoch styrelsen för teknisk utveckling. I gruppen ingår även de statligautgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet.Studiesociala ändamål omfattar del statliga studiestödet till samtligakategorier av studerande. Utgifterna för beräknasför /80 till . Utgiftsförändringarna styrsi betydande utsträckning av befolkningsutvecklingen. Elevantalet i grundskolanberäknas /80 uppgå till ca 1 040000 och väntas /84 haminskat till ca 977000. Med oförändrad nettoinvandring kommer denna minskningatl fortsätta och antalet barn i skolpliktig ålder beräknastill 1990. fattade beslut om reformeringav skolans inre arbete. Beslutet innebär en utveckling av inrearbete samt en utökad omsorg för barn och ungdom under skoldagen och i näraanslutning till denna. Reformen skall genomföras stegvis och i den taktkommunerna själva bestämmer. Fr. o. m. /79 infördes också ettnytt statsbidragssystem som innebär att kommunerna friare kan användatilldelade resurser. Vid beräkningen av utgifterna för har hänsyn tagils till regeringens förslag om enreformering av läroplanen i . /80 beräknas antaletintagningsplatser i den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolanmotsvara av årskullen 16-åringar. Andelen elever som eftergrundskolan fortsätter till gymnasieskolan är dock lägre. Antalet sökanden tillde mer utpräglat yrkesinriktade linjerna liksom för de tvååriga teoretiskalinjerna har ökat. I långtidsbudgeten har antalet intagningsplatser beräknatstill oförändrat av antalet 16-åringar. Detta medför en ökning av antaletplatser med ca 8700 /80-1982/83. /84 minskarantalet 16-åringar och därmed antalet intagningsplatser. Nedgången i platsantaletberäknas till ca 1 200. Inom vuxenutbildningen har enkraftig utbyggnad skett av såväl utbildningen i studieförbundens regi som dekommunala skolorna för vuxna. Fr. o. m. utgår ett särskilt studiestödtill vuxna i form av tim- och dagstudiestöd samt ett särskilt vuxensludiestöd.Del särskilda vuxenstudiestödet ansluter till stödet förarbetsmarknadsutbildning men består till skillnad från detta till en viss delav återbetalningspliktiga medel. De direkta kostnaderna för det särskildavuxenstudiestödet finansieras med en särskild vuxenutbildningsavgift som utgårpå samma avgiftsunderlag som används för beräkning av sjukförsäkringsavgifteroch belastar inte statsbudgeten. Vuxenutbildningsavgiften är fastställd till0,fr. o. m. . De kostnader för vuxenutbildningen - exkl.studiestöd -som belastar statsbudgeten beräknas för /80 till ca1 650 milj. kr. För långtidsbudgetperioden beräknas, kalkylmässigt på grundvalav prognoser, att antalet studiecirklar ökar per åroch att vuxenutbildning på gymnasieskolenivå har samma omfattning somunder /78. Undervisning på grundskolenivå inom kommunalvuxenutbildning beräknas öka något . I tabell 5 har utgifternaför vuxenutbildningen fördelats efter skolform och ingår till viss del i deredovisade ändamålsgrupperna. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1,7 -1,3 -0,6 -0,6 -0,8 De beslut som statsmakterna har fatlat om ändradebehörighetsregler för tillträde till högskolan har ökat möjligheterna för nyagrupper i samhället att få del av högskoleutbildning. Etableringen avhögskoleutbildning på nya orter har också ökat tillgängligheten. Antaletstuderande ökar under /79. Någon ytterligare ökning av resursernaberoende på fler studerande beräknas inte. Fr. o. m. /80 slopasenligt beslut den fria sektorn inom högskolan. Resurstillskottet harberäknats för redan beslutade ökningar av antalet intagningsplatser på vissautbildningslinjer. Det innebär att kostnaderna sfiger något . Utgifterna för studiesociala ändamål omfattar såvälbidrag som återbetalningspliktiga studiemedel för studerande. Fr. o.m.budgetåret \911>/1A har alla elever över 20 är i gymnasieskolan, denkommunala och statliga vuxenutbildningen samt folkhögskolan överförts tillstudiemedelssystemet. Antalet studerande under som uppbär olika formerav studiehjälp och förlängt barnbidrag beräknas stiga tämligen kraftigt underbörjan av perioden. /84 avtar ökningen av stödet i takt med attantalet 16-åringar minskar. Antalet studiemedelstagare har bedömts öka något.Samtidigt väntas återbetalningarna av studiemedel och studielån stigasuccessivt med i genomsnitt drygt 50 milj. kr. per år.Budgetåret 1983/84 beräknas återbetalningarna uppgå till totalt ca 660 milj.kr. En proposition har lämnats till medförslag om studiemedel till 18-19-åringar som lämnat föräldraekonomin.Kostnaderna för denna reform beräknas till ca 82 milj. kr. för budgetåret1979/80. Det statliga stödet t\\\ forskning utgår dels genomde statliga forskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling m. fl., delsgenom anslag till universiteten och högskolorna. Stödet till industriellt utvecklingsarbete utgårgenom styrelsen för teknisk utveckling. Ökningen av anslagen till direktaforsknings- och utvecklingsändamål har varit betydande.Riksdagen beslutade således om modernisering av styrelsensför teknisk utveckling organisation och myndigheten fick en mer målinriktadprogramstruktur. I samband därmed ökades resursavsättningarna med 73 milj. kr.framför allt med inriktning på särskilda målinriktade insatsområden medfleråriga utvecklingsprojekt samt ökat stöd till teknikupphandling. I budgetpropositionenår 1979 föreslås en ytterligare höjning av resurserna vid styrelsen för tekniskutveckling till utvecklingsstöd med 38,6 milj. kr. Vidare har de regionalautvecklingsfonderna fr.o.m. detta budgetår fått möjlighet att stödjaproduktutveckling i företagen. I propositionen om rikflinjer för industripolitikenm. m. som har avlämnats föreslås ytterligare utbyggnad av stödettill utvecklingsverksamhet inom företagen. a. föreslås att 300 milj. kr.anvisas som stöd till industriellt utvecklingsarbete. Detta belopp har hänförtstill ändamålsgruppen Näringspolitik. Stödet föreslås bli administrerat av ensärskild 1978/79:150 16 stiftelse som bildas för ändamålet. I samma propositionföreslås att ett utvecklingsarbete inleds för att bygga ut import avteknologiskt kunnande i de svenska företagen. 1 långtidsbudgeten beräknas enmindre ökning av anslagen till styrelsen för teknisk utveckling. Till gruppen forskning ochutveckling förs också utgifterna för ökad satsning på energiforskning.Riksdagen beslutade om ett nytt treårsprogram för energiforskning m.m. inom en total medelsram av I 000 milj. kr. för perioden /79-1980/81.Programmet omfattar olika forskningsinsatser för effektivare energianvändning,för ökat sparande samt för att öka och säkra tillgången på energi i olika former.En väsentlig del av insatserna avser utnyttjande av olika förnyelsebaraenergiformer. För /80 har föreslagits anslag av 336 milj. kr.Treårsprogrammet innebär stigande anslagsnivå . Ilångtidsbudgeten har därefter förutsatts insatser på oförändrad nivå. 1regeringens proposition om riktlinjer för energipolitiken föreslås väsentligtökade satsningar på användning av solvärme inom den fastställda medelsramen.Till detta kommer kostnader för lån till forskningsinriktat experimentbyggande. 1 ändamålsgruppen totalförsvaringår det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samtövriga delar av totalförsvaret. har motbakgrund av en säkerhetspolitisk bedömning tagit ställning till inriktningenav det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samttotalförsvaret i övrigt för perioden / 78-1981/82 (1977 årsförsvarsbeslut). Långtidsbudgetberäkningarna utgår från dessaställningstaganden. För budgetåren 1982/83 och 1983/84 har förutsattsoförändrade ramar i förhållande till försvarsbeslutet. F. n. arbetar en kommitté meduppdrag att överväga och lämna förslag om säkerhetspolitikens inriktning ochtotalförsvarets utveckling fr.o.m. /83. kr., oförändrad pris- och lönenivå) \911/n +0,3, -0,2 1 syfte att inom den givna ramen för det militäraförsvaret skapa ett så stort utrymme som möjligt för sådan materielanskaffningoch utbildning, som ger direkt effekt i krigsorganisationen, haröverbefälhavaren fått i uppdrag att minska antalet sysselsatta inom försvaretmed 3 900 . Fram till september1978 är den genomförda nettominskningen 3 870 anställda. För perioden är planeringen inriktad mot en personalminskning av ca 3 600anställda. För /80 har föreslagits militäraförsvarsulgifter om 14512 milj. kr. Utgiftsförändringarna underlångtidsbudgetperioden bortsett från prisreglering beror i allt väsentligt påinvesteringsutgifter utanför utgiftsramen till följd av omlokalisering avmilitär verksamhet samt att de medel som innehölls /78 alertasmed en tredjedel /80-1981/82. För att belysa utvecklingen av de militäraförsvarsutgifterna även i löpande priser har beräkningar gjorts på grundval avde prisantaganden som tillämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt(tabell 7). Härvid har förutsatts att värnpliktsförmånerna utvecklas enligtnettoprisindex. kr., löpande priser) Utgifter för det militära (2 616) (3 281) Planeringsramen medger att betydande belopp årligenkan användas för forskning och materielanskaffning. Till de större planeradeanskaffningsprogrammen hör artilleri, bandvagnar, terrängbilar ochluftvärnsrobotar för armén, patrullbåtar och kustartilleribatterier för marinensamt anskaffning av jaktversionen av flygplanet ochjaktrobolar förflygvapnet. Beträffande c(vi7/or5vare/ gäller att planeringenliksom inriktas på åtgärder som gör det möjligt att i händelse av krigskydda och hjälpa befolkningen mot verkningarna av stridshandlingar av olikaslag. Dessa åtgärder kan avse kollektivt ordnat skydd i form av främstskyddsrum och utrymning eller individuellt skydd, såsom skyddsmasker ochanvisningar om vad som är möjligt att själv göra för sitt skydd i olikasituationer samt uppbyggnad av en undsättningsorganisation. beslutade om ett nytt system förplanering och finansiering av skyddsrumsbyggandet. Systemet innebär bl. a. atlstaten svarar för kostnaderna för skyddsrum som tillkommer fr. o. m. budgetåret1979/ 80. I1979 års budgetproposition har regeringen föreslagit att 262 milj. kr. 2 1978/79. Prop.1978/79:150 18 anvisasför /80 för civilförsvar utom skyddsrum. För skyddsrum föreslåsutgifter om 67 milj. kr. Utgiftsändringarna beror huvudsakligenpå den ändrade finansieringsformen för skyddsrumsbyggande. Detekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. industriproduktionen,livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna. Riksdagenhar beslutat om inriktningen av verksamheten inom det ekonomiska försvaret förperioden /78-1981/82, vilket innebär bl. a. utökad beredskapslagring avlivsmedel, gödsel- och bekämpningsmedel, petrokemiska produkter ochlegeringsmetaller m. m. Vidare beslutades om ett nytt oljelagringsprogram . Tvångslagringen i näringslivels regi bibehålls ioförändrad omfattning som den statliga beredskapslagringen ökar.Kostnaderna för huvuddelen av oljelag-ringsprogrammet finansieras genom enhöjning av den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. Intäkterna frånberedskapsavgiften tillförs oljelagringsfonden. Ökningen av kostnaderna påstatsbudgeten /83 beslår huvudsakligen av följdkostnader ökad beredskapslagring av olja m. m. /82. har vidare beslutat om åtgärder förförsörjningsberedskapen på skoområdet. Regeringen har lämnatförslag om bl. a. försörjningsberedskapsåtgärder inom tekoindustrin. Kostnaderna för den föreslagna förstärkningen avförsörjningsberedskapen för perioden /80-1983/84 beräknas i 1979 årsbudgetproposition till uppskattningsvis ca . i prisläget juli1978. Mer än hälften av denna verksamhet finansieras över oljelagringsfonden. Denna ändamålsgrupp omfattar statens utgifter förolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom arbetsförmedling,sysselsältningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning, kontant stöd vidarbetslöshet samt arbetsmiljöfrämjande åtgärder. Vidare hör utgifterna förregionalpolitiken till denna ändamålsgrupp. ArbetsförmedUngen har en strategisk roll inomarbetsmarknadspolitiken. Under 1970-lalet har arbetsförmedlingen tillförts ca1 800 nya tjänster. Modern datateknik har successivt tagits i anspråk förframställning av dagliga platslistor. Denna verksamhet byggdes under budgetåret1977/78 ut till att omfatta hela landet. Metoder prövas för användning av sådanteknik också i det dagliga förmedlingsarbetet. Regeringen har tidigare undervåren lagt förslag om en fortsatt och utökad försöksverksamhet med ADB-leknik iförmedlingsarbetet. En lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledigaplatser till arbetsförmedlingen har antagils av . Sådan skyldighetkommer successivt att införas i hela landet. /80 tillförsarbetsmarknadsverket medel motsvarande ytteriigare 350 tjänster. Underlångiidsbudgetperioden förutsätts erfarenhetsmässigt en viss fortsattutbyggnad. Inriktningen av förmedlingsarbetet bestäms i hög grad av behovet atthjälpa ungdomar vid övergång från skola till arbetsliv. Ungdomarna skalltillförsäkras erbjudande om arbete, praktik eller yrkesinriktad utbildning.Även insatserna till förmån för kvinnor och för dem som på grund av någothandikapp har svårt att få anställning på den öppna marknaden förstärks liksomarbetet i anpassningsgrupperna. har beslutat omväsentligt förstärkta stödåtgärder för arbetshandikappade, bl. a. genom höjdastödbelopp till arbels-hjälpmedel och företagsutbildning för äldre ochhandikappade. beslutades om en ny organisation för den yrkesinriktaderehabiliteringen genom inrättande av inomarbetsmarknadsverket samt om ett särskilt inomområdet. De nuvarande stödformerna halvskyddad sysselsättning och arkivarbeteersätts, enligt beslut från , av en nyanställningsform, kallad anställning med lönebidrag. Arbetsmarknadsutbildningen omfattarskolöverstyrelsens AMU-kurser och kurser i det reguljära utbildningsväsendet,där eleverna får utbildningsbidrag, samt utbildning i förelag. I enlighet medlångtidsbudgetmelo-diken antas bidragsbeloppen förbli oförändrade underperioden. Utgifterna förarbetsmarknadsutbildning liksom för den nya organisationen för yrkesinriktadrehabilitering finansieras via arbetsmarknadsutbildningsfonden. Till fondeninflyter dels medel från en arbetsgivaravgift på 0,, dels anslag frånstatsbudgeten. Arbetsmarknadsutbildningensomfattning har i nuvarande konjunkturläge vuxit starkt. För /80och framåt har antagits 145000 elever/år. De sysselsältningsskapandeåtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats få en i huvudsakoförändrad omfattning jämfört med beräkningen /80. Detta innebär en konjunkturneutral beräkning av anslagen. kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 Procentuell förändring 1979/80-1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 1980/81 1981/82 + 10,8 - 0,2 + 589 +187 -125 + 12 + 187 + 12 + 187 + 13 +6,4 -6,4 + 3,0 -1,1 1978/79:150 20 /73 harantalet anställda vid mer änfördubblats. Ytterligare ca 70 tjänster tillförs organisationen /80. Härigenom uppgår antalet fasta tjänster till ca 1 100. Enviss fortsatt förstärkning förutses . har beslutat om en nyorganisation för skyddat arbete m. m. Denna verksamhet samordnas under en nystiftelseorganisalion med landstingen och staten som stiftelsebildare. Statentar hela kostnadsansvaret för den skyddade verksamheten. I avtal med kommunförbundenhar förutsatts alt motsvarande kostnader avräknas gentemot den kommunalasektorn inom andra områden. I långtidsbudgeten har denna avräkning skett underrubriken . Den nya organisationen träder i kraft ochberäknas kosta 1 600 milj. kr./år. Regeringen har lagt framförslag om regionalpolitiken (prop. 1978/79: 112). En ram för regionalpolitisktstöd till näringslivet om 7 400 milj. kr. föreslås för femårsperioden1979/80-1983/84. Stöd skall enligt regeringens förslag lämnas i form avlokaliseringslån, avskrivningslån, sysselsättningsstöd, utbildningsstöd ochenligt offerlprincipen. Regeringen har i nämnda propositionföreslagit att insatser för sysselsättning och service i glesbygd skallsamordnas och förstärkas. För /80 har regeringen föreslagit attca 82 milj. kr. Utgifterna under dennaändamålsgrupp avser till stor del inkomstöverföringar till hushållen i form avallmänna barnbidrag, föräldrapenning och bostadsbidrag för barnfamiljer. Denkraftigast växande delen av ändamålsgruppen utgörs dock av statsbidrag tillkommunernas barnomsorg. Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott ochden del av statens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingen förbarnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Bidragetutgör fr. o. m. . per bam och år. Bidragen utgårtill omkring 1 miljon barnfamiljer med ca 1,8 miljoner barn. Antalet barn i bidragsberättigadålder beräknas sjunka något . I enlighet med den metodik somtillämpas i långtidsbudgeten beräknas ingen höjning av bidragsbeloppet underden framförliggande perioden. Föräldraförsäkringen inomsjukförsäkringen trädde i kraft . Ersättning utgår fr. o. m.den 1 januari 1978 med en garantinivå av . per dag ianslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. Tillförsäkrad som har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopp utgårföräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. av densjukpenninggrundande inkomsten. För barn födda /78 harföräldrarna härutöver rätt till s.k.särskild föräldrapenning under sammanlagt t.o.m. barnets förstaskolår. För barn födda gäller särskilda övergångsregler. Regeringen har i prop. 1978/79:168 föreslagit attvissa ytteriigare förbättringar av försäkringen införs den I januari 1980.Förbättringarna avser bl. a. ersättningen under avbarnledighet med särskild föräldrapenning. De totala kostnaderna härförberäknas uppgå till ca 240 milj. kr. I likhet med övriga delar avsjukförsäkringssystemet bekostas huvuddelen av föräldraförsäkringen medsocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) bidrag m. m. -16,4 -10,2 omsorg m. m. De statliga och statskommunala bostadsbidragen tillbarnfamiljer utgår till ca en halv miljon familjer med omkring en miljon barn.Bidragen är relaterade till inkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen(SKBB) är vidare beroende av bostadskostnaden. Regeringen har föreslagit attbeloppen för de statliga bostadsbidragen höjs samt föreslagit höjda inkomst-och hyresgränser. Ändringarna innebär att bidragen omfördelas tillförmån för hushåll med stor försörjningsbörda. Kostnaderna härför har beaktatsi medelsberäkningarna. Stödet till låginkomsttagare utan barn har ilångtidsbudgeten inräknats i ändamålsgruppen bostadspolitik. Till följd av förslag om minskad statligbidragsandel till SKBB från till minskar förbrukningen successivt underbudgetåren 1980/81 och 1981/82 med ca 580 milj. kr. under denna ändamålsgrupp.Samtidigt införs ett nytt statsbidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer. Utgifterna för detta är upptagna under ändamålsgruppenfolkpensioner m. m. De barn vilkas föräldrar lever åtskildaär genom bidragsförskotten garanterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd.Fr.o.m. administreras bidragsförskotten avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna och enligt förslag i prop. 1978/79:95skall staten helt bekosta förskotten. Denna senare omläggningberäknas medföra en merkostnad om ca 200 milj. kr./år. Vårdbidraget till föräldrar medsvårt handikappade barn i hemmet uppgår till samma nivå som förtidspension.Utgifterna för värdbidrag har inräknats i ändamålsgruppen folkpensioner m. m. En kraftig utbyggnad av samhälletsbarnomsorg har beslutats av på grundval av en överenskommelse mellanregeringen och . Utbyggnadsprogrammet för åren1976-1980 omfattar 100000 nya daghemsplatser och 50000 nya platser i fritidshemjämte en ökning av antalet platser i kommunala familjedaghem. För att ge kommunerna ekonomiskamöjligheter att genomföra utbyggnaden av barnomsorgen infördes ett nyttstatsbidragssystem med väsentligt höjda statsbidrag. Bidragsbeloppen är ocksåknutna till den allmänna löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Förår 1979 utgår driftbidrag för daghem med /plats. Bidraget tillplatser i fritidshem uppgår till hälften av nämnda belopp. För familjedaghemmenutgår bidrag dels av bruttokostnaderna, dels med /plats. Det nya statsbidragssystemetfinansieras genom en arbetsgivaravgift. Socialavgiften till barnomsorgen uppgårför till 1,av avgiftsunderlaget och för till 1,. Enligtav beslutade riktlinjer skall avgiften höjas till 2,. Beräkningarna av utgifterna ilångtidsbudgeten bygger på kommunernas planer beträffande barnomsorgensutbyggnad fram . För perioden därefter grundas beräkningen på enschablonmässig framskrivning. Denna ändamålsgrupp domineras avräntebidrag och långivning till bostadsbyggande. För /80föreslås dessa uppgå till sammantaget . Bland andra ändamålinom gruppen märks lån till kommunala markförvärv samt bostadsbidrag förlåginkomsttagare. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Efter att ha minskat successivttidigare under 1970-lalet har bostadsbyggandet ökat . Antaletpåbörjade I lägenheter ökade således med ca 4000 till ca 58000. Ävenfördelningen mellan småhus och flerbostadshus har förändrats något. uppgicksmåhusens andel till . Motsvarande andel var . Dengenomsnittliga lägenhets-storieken har fortsatt att öka i flerbostadshusen. Försmåhusen har trenden mot större lägenheter brutits. En stor del av statens stöd till bostadsbyggandet utgår iform av räntebidrag och långivning. För statligt belånade hus gäller atträntekostnaden över vissa garanterade nivåer för lån inom låneunderlagetbetalas av staten. Nyproducerade hyres- och bostadsrättslägenheter hade tidigareen garanterad låneränta på 3,av lånetiden. I enlighetmed regeringens förslag budgetproposition sänktes denna ränta till3,för lägenheter som påbörjades och till 3,för sådanalägenheter som påbörjades . För nyproducerade småhus som bebos avlåntagaren var den garanterade räntan . För småhus som påbörjades under år1978 genomfördes en motsvarande sänkning till . De garanterade räntenivåerna höjsdärefter för varje följande år av lånetiden för att slutligen nå upp tillmarknadsnivån (vid ingången av var denna för bostadslån). 1 1979års budgetproposition har regeringen föreslagit att de lägsta garanteraderäntesatserna för ny- och ombyggnad som påbörjas skall varadesamma som för . Räntebidrag utgår även till stora delar av detbefintliga beståndet av fastigheter som har finansierats med stafliga lån.Utgifterna för befintliga lägenheter påverkas även kraftigt av den omregleringav räntan på bundna bottenlån som företas fortlöpande efter i regel tio år.Denna konvertering leder till att räntan på bottenlånen justeras upp. Därmedökar statens utgifter för räntebidrag. För /81 beräknasmerutgif-ten för dessa konverteringar av äldre lån uppgå till ca 115 milj. kr.Under /81 uppstår en tillfällig ökning i utgifterna till följdav regeringens beslut att räntebidrag avseende hyres- ochbostadsrältslägen-heter skall få utgå för liden mellan färdigställande ochlånets utbetalning. I syfte att skapa förutsättningar för ett fortsatt ökatbostadsbyggande har regeringen budgetproposition föreslagit attnågra ramar för beslut om bostadslån till ny- och ombyggnad inte skallfastställas av för . För vart och ett av åren 1980 och 1981har regeringen föreslagit en preliminär nybyggnadsram om 7810000 m''våningsyta. För lån till ombyggnad har för föreslagits en ram om 825milj.