prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Det iredje steget i utredningsförslaget är inrättandet aven särskild växtförädlingsnämnd med en heltidsarbetande sekreterare som fårtill uppgift all följa frågorna inom ämnesområdet. ställningstagande tillett eventuellt inrättande av en växtförädlingsnämnd bör ingå i de föreslagnaförhandlingarna. 6 1978(79. Prop.1978/79:130 82 3.28 : KF anser alt man härvid nogabör överväga att förlägga den statliga grundforskningen tilllantbruksuniversitetet som dessutom kunde förmedla kunskaper, forskningsrönm.m. lill de förelag som var intresserade. Självklart måste ocksågrundforskning kunna bedrivas av växtförädlingsförelagen själva och medmöjlighet atl få statsbidrag. Vidare kommer företagen att även i fortsättningenbl. a. bedriva en mera kortsiktigt inriktad forsknings- och försöksverksamhet isamband med sortframställning m. m. Här anser KF det viktigt med konkurrens pålika villkor mellan företagen. Den här skisserade formen där den mera långsiktigaoch statsunderstödda forskningen skulle vara kommersiellt obunden innebär ocksåatt den skulle kunna svara för olika slag av officiell information och serviceav samma slag som sorlprövning, frökonlroll, växlskydd etc. kan ge. Om dennaorganisationsmodell används anser KF givetvis att en sammanslagning kan ske avutsädesföreningen och utsädesbolaget, åtminstone vad gäller s. k. kortsiktigforskning, sortframställning och distribution av basutsäde. Staten skulle dåinte längre vara direkt engagerad. Vad slutligen utredningens förslag att bilda enväxtförädlingsnämnd beträffar, anser KF att hänsyn måsle las lill alt del inomväxtförädlingsområdet redan finns många samverkansformer och även lill detinternordiska samarbelel på växtförädlingsområdel. Om en sådanväxlförädlingsnämnd utses är det väsentligt att dess uppgifter och befogenheternoga preciseras. Vad gäller dess sammansättning bör - ulöver de föreslagnarepresentanterna för forskningsinstitutioner, växtförädlingsanstalten,jordbruksnäringen och den statliga administrationen enligt KF:s mening äveningå representanter för berörd livsmedelsindustri och för konsumentkooperationen. 3.29 AB : Vi ser i och för sig positivt påinrättandet av en professur i kulturväxternas genetik och förädling samtuppbyggandet av en forskningsenhet kring denna tjänst. Satsningen är emellertidenligt vårt förmenande alllför blygsam (1,4 milj. för alt kunna få merapåtagliga effekter. Om, av de 12,5 milj. kr. statsbidrag, som går tillutsädesföreningen, 5 milj. kr. avsattes som bidrag lill olönsam växtförädling iSvalöv och annorstädes, återstår 7,5 milj. kr., som erbjuder möjligheterrealisera en icke oväsentlig del av forskningen vid del av oss lidigareföreslagna bransch-forskningsinstitulel. Även om ett sådant inte ärrealiserbart, borde inga hinder för en helstatlig forskning av nämnd omfattningoch förlagd till en för ändamålet skapad institution föreligga. Vad beträffar placeringen av en nyinrättad forskningsenhethar vi tidigare givil utiryck för uppfattningen att denna inle bör förläggastill men atl väl kan övervägas under förutsättning allforskningsenhetens övergripande och långsiktiga verksamhet kan hållas skildfrån det praktiska förädlingsarbetet med sin kortsiktiga grödaspecifikaforskning. Vi håller fast vid den uppfattningen. Vi är positivt inslällda till inrätiandei av enväxtförädlingsnämnd med de uppgifier ulredningen skisserar. Om en meraomfaitande och differentierad forskningsenhet än den utredningen föreslagittrots allt kan byggas upp och får en förläggning och ell huvudmannaskap, somger en nära kontakt med den prakliska förädlingen, bör emellerlidväxlförädlingsnämndens uppgifter anpassas härtill. Prop.1978/79:130 i<3 3.30 : Förbundet fattning om den genetiska grundforskningens betydelse för växtförädling en och behovet av att förstärka denna forskning. Kostnaderna för den ge netiska grundforskningen liksom för annan grundforskning av belydelse för växtförädling samt annan mycket långsiktig forskning bör i försia hand bäras av staten, då sådan forskning kommer hela samhället lill godo. För att förstärka den genetiska grundforskningen föreslårutredningen, atl en ny institution med därtill hörande professur ikulturväxternas genetik och förädling inrättas vid Sverigeslantbruksuniversitet och placeras i eller . Förbundetifrågasätter, om man på della säll bör skapa en helt ny och friståendeinstitution och om inte detla mer kan leda lill splittring i stället församordning. Enligt förbundels uppfattning bör del ställa sig naturligare attbygga ut den nuvarande växtförädling vidlanlbruksuniversilelel. En sådan utbyggnad borde kunna ske genom att en enhetav nämnda institution förläggs till och att den nuvarande professurendelas upp på två saml att forskningsresurserna väsentligt förstärks. I första hand bör den genetiska grundforskningen och annanför växtförädlingen behövlig grundforskning förläggas till denna utbyggdainstitution och andra berörda institutioner vid lantbruksuniversitetet.Samtidigt finns det alltid en del mera långsiktiga arbetsuppgifter, som ärstarkt förknippade med den praktiska växtförädlingen och därför inte utanvidare organisatoriskt kan skiljas från denna. Sådan forskning bör även i framtidenkunna bedrivas vid landets olika förädlingsinstitutioner med hjälp av statligamedel och under tillsyn av som den samordnandemyndigheten. Förbundet ifrågasätter nödvändigheten av att en särskildnämnd inrättas för ändamålet. Uteslutet torde icke vara att nu rådande system -där växtförädlingsanstalterna överlägger med iväxtförädlingsfrågor - kunde efter viss omkonstmktion vara användbart även iframtiden. Till är och kommer än mer den huvudsakligagrundforskningen alt vara knuten. Dels med hänsyn härtill och dels med tanke påuniversitetets frihet från kommersiella intressen torde ha debästa förutsättningarna att svara för samordningen för denna forskning ochdess fördelning på universitet och förädlingsanstalterna. 3.31 : Enligt förbundets uppfattning är det själv klart atl huvudansvaret för grundforskning och annan långsiktig forskning inom växtförädlingsområdet måsle åvila staten, som också väsentligen bör bära kosinaderna för denna. Vissl forsknings- och utvecklingsarbete av mera långsiktig art, som är intimt förknippat med den praktiska växtföräd lingen, kommer emellertid att behöva bedrivas vid de olika växtförädlings förelagen. Vi finner det ulomordenligt angelägel all dessa kan bedriva sin verksamhet pä lika villkor. De bör således ha samma tillgång till framkom na resultat från den statliga forskningen, erhålla statsbidrag efter samma grunder och även i övrigi kunna konkurrera på lika villkor. Den långsiktiga forskningen, för vilken slalen bärhuvudansvaret, koncentreras till institutionför genetik och växtförädling, vars resurser emellerlid behöver avsevärtförslärkas. Vi har tagit del av remissyttrande och instämmer ide önskemål som i delta avseende framförs i yttrandet. Vi vill särskilt peka påangelägenheten av en resursförstärkning i fråga om resistensförädling ochresi- Prop.1978/79:130 84 Vi finner del vidare önskvärt alt ensärskild institution -med tillräckliga resurser - inrättas i . Enligt förbundets mening bör lantbruksuniversitetetfungera som samordnande organ för svensk växtförädling samt somtillsynsmyndighet för de växtförädlingsföretag som åtnjuter statsbidrag. Vianser det tveksamt om några fördelar står att vinna genom inrättandet av enväxtförädlingsnämnd. Skulle en sådan ändå komma till stånd bör den få enallsidig sammansättning. Förutom representanter för forskningsinstitutioner,växtförädlingsanstalter, jordbruksnäringen och den statliga administrationenbör således även förädlingsindustri och konsumenter vara företrädda i densamma. 3.32 : Utredningen betonar genomgående mycketstarkt den genetiska grundforskningens betydelse för växtförädlingen. Härvidlagtorde inga delade meningar råda inom svensk växtförädling; dock bör påpekas,atl icke endast genetisk grundforskning ulan även annan grundforskning är avvikt för växtförädlingen. Vi har vid upprepade tillfällen framhållit betydelsenav atl den för växtförädlingen grundläggande forskningen ges tillräckligaresurser. Vi har också gett utiryck för uppfattningen, atl kostnaderna förgrundforskning och annan mycket långsiktig forskning väsentligen bör bäras avstaten. Ett av motiven härför är, att resultaten av dessa insatser kommermånga olika intressenier och hela samhället till godo. Varje växtförädlandeinstitution bör emellerlid ges möjlighet att la sig an de långsikligaarbetsuppgifter, "för vilka man har naluriiga förutsättningar, och därlösandet av viss given uppgifi ler sig nödvändig för att de närmast till handsliggande praktiska arbetsuppgifterna skall kunna utföras på ell för jordbrukoch folkhushåll tillfredsställande sätl" (W. siatsbidragsansökanav den . Vissa av de mera långsikliga arbetsuppgifterna är inlimlförknippade med den praktiska växtförädlingen och kan organisatoriskt ejskiljas från denna. Hit hör metodutveckling, uppspårning och genomgång av nyagenkällor, undersökningar rörande samspelseffekler mellan arv och miljö, studierav sjukdomsresistensens och de olika kvalitetsegenskapernas genetiska karaktäretc. Ofta nog betonas den genetiska grundforskningen så starkt,att man kan förledas tro, all sedan de grundläggande forskningsproblemen lösls,är del ell enkell hanlverk all med ledning av resultaten framställa värdefullasorter. Man frestas tro, att utredningen sett på detta sätt på den praktiskaväxtförädlingen. Utredningen har nämligen i del närmaste avstått ifrån attbelysa dess problematik. Denna innebär, att förädlaren med vakenhet och realismbeaktar jordbrukets och förädlingsindustrins krav på sorlmaleria-let ochförsöker tillämpa grundläggande rön så, alt välbalanserade sorter kommer tillstånd. Svårighelen är ju, som redan framhållil, att hos en ochsamma nya sort kombinera en mångfald goda egenskaper utan att någon i tidigaresortmaterial befintlig väsenilig egenskap går förlorad. För att helt förståsvårigheterna häri krävs en omfaitande erfarenhet av praktisk växtförädling. Ingen förädlare torde undgå att vid beslut om atl ny sortskall släppas ut få acceptera, att sorten i något avseende har brister.Flertalet förädlare torde också få uppleva atl ytterligare svagheter hossorlen kommer fram. Det gäller emellertid, alt vid förädlingen och prövningenså noggrant och verklighelsbetonat som möjligl gardera sig mol sådanaeventualiteter. Aldrig så avancerade resultat av grundforskning ochlångsiktig målforsk- Prop.1978/79:130 85 ning båtar föga, om man inte skickligt kan utnyttja democh kombinera dem i nya sorter. Det är detta som är växtförädling. Och det är detta som gör det viktigt, att olika förädlares uppslagsrikedom och omdöme får göra sig gällande vid sortframställningen, så att jordbrukaren och trädgårdsod laren får alternativ att välja mellan.--- Det är beklagligt, att utredningen i ett betänkande som ärrubricerat "Växtförädling", så föga beaktat den prakliskaväxtförädlingen och dess problematik. Det är också beklagligt, att utredningen inte pä ett meraambitiöst sätt tagit upp resistensförädlingen till behandling, speciellt medtanke på utredningens direktiv i denna fråga. Någon analys av den svenskaresistensförädlingens nuvarande läge och någon bedömning av dess framtidamöjligheter och resursbehov redovisas tyvärr inte av ulredningen. Ibetänkandet påpekas att ett utvidgat stöd till resistensförädling ochresislensgenetik har hög prioritet. Trots detla är de utredningsförslag, somberör resistensförädlingen, mycket vagt skisserade. Vi finner det även anmärkningsvärt, att utredningen intefunnit det lämpligt att ingående behandla kvalitetsfrågorna inom forskning ochväxtförädling. Den viktiga förmalningskvaliteten, där under de senaste decenniernainternationellt myckel uppmärksammade insaiser gjorts från svensk sida, harexempelvis inte med ett ord berörts i ulredningen. Ulredningensbehandling av Weibullsholm kännetecknas av en anmärk ningsvärd brist på intresse och generositet. Man låler på flera ställen förstå, atl Weibullsholms insatser för den långsiktiga forskningen minskat. Så är ingalunda fallet. I vår siatsbidragsansökan av den 10 au gusti 1977 har vi angivit, att våra totalkostnader för långsiktiga arbetsupp gifter av forskningskaraktär beräknas uppgå till av totalkostna derna. Med hänsyn till att vårt statsbidrag endast uppgår till av våra koslnader och alt vi uiöverden långsiktiga forskningen även har all bekos ta annan långsiktig verksamhet, främsi uppbyggandet av nytt förädlings material, kan våra kostnader för långsiktig forskning inte anses låga. Ett växtförädlingsföretag med ansvar för sina anställda och för folkhushållet måste iakttaga en viss balans mellan utpräglat långsiktiga och mera kort siktiga projekt. Önskemålen från dagens jordbrukare och trädgårdsodlare måste beakias; de behöver ell förbättrat odlingsmaterial. Företaget måste ekonomiskt gå ihop för alt ge anställningstrygghet och förutsättningar för fortsatt utveckling. Weibullsholms specialister uppmuntras emellertid på alli sätl till långsiktig forskning, och totalt torde forskningen bedrivas väl så intensivt som i någon lidigare period av växlförädlingsanstallens his toria. Den primära arbetsuppgiften, att framställa sorter, måste dock kom ma i första hand.--- Enligt detalternativ, där ett med jämförbart bildas, börlantbruksuniversitetets inslilulion för genelik och växtförädling svara förmerparten av den långsiktiga forskningen. Denna institution, främst avdelningenför växtförädling, har på ett utomordentligt sätt infriat de förvänlningar, somställts på densamma, både när det gäller forskning och forskarutbildning. Mångaav medarbetarna vid Weibullsholm harerhål-ligt eller erhåller f. n.forskarulbildning vid avdelningen för växtförädling, och vi har de bästaerfarenheler av denna utbildning. I fråga om forskningen, är detanmärkningsvärt, hur effektiv avdelningen för växtförädling varit i beaktandeav de blygsamma resurser, som stått till dess förfogande. Enligt vår mening vore det därför felaktigt atl lillskapaen fristående, helt ny institution. Detla bidrar lill splittring i stället församordning. Prop.1978/79:130 86 Vi förordar i stället all lantbruksuniversitetetsnuvarande och växtförädling byggs ut med en enhel iAlnarp. I samband härmed bör professuren i växtförädling delas upp på enprofessur i växtförädling av självbefruktare och en professur i växtförädlingav korsbefruktare. Växtförädling av korsbefruktare är svår och har att tahänsyn till en helt annan problematik än självbefruktarförädlingen. Säkerligenär detta en orsak lill att förädlingen av korsbefruktare, främst avfoderväxter, ej på långa vägar varit så framgångsrik som förädlingen av våraviktigaste spannmålsslag. En förstärkning av forskningsresurserna, framför alltgenom inrättande av en särskild professur i korsbefruklarnas förädling, bordebefrämja bl. a. foderväxternas förädling och därmed även animaliepro-duktionen. Avdelningen för växtförädling vid lantbruksuniversitetethar trots sina begränsade resurser gjort uppmärksammade insatseräven inomresistensgenetiken. Vi finner liksom utredningen atl en ökad satsning pä dettaområde har hög prioritet. Del lovande arbete, som inletts av den nuvarandeprofessorn i växtföriidling. vore väl förtjänt alt inbyggas genom att en heltidstjänst,förslagsvis en biträdande professur i resistensgenetik, inrättas vidlantbruksuniversitetet. Vi vill i detta sammanhang även påpeka vikten av alttillräckliga resurser ges till vidlantbruksuniversitetets inslilulion för växt- och skogsskydd. Det arbete, somutförts vid de enheter, som ingått i denna nya avdelning, har varit av storbelydelse för vår resistensförädling. Om tyngdpunkten av den långsiktigaväxtförädlingsforskningen förlägges till fårstatsmakterna en mycket god överblick över verksamheten och en god samordningkan komma till stånd. Kompletterande statsunderstödd forskning kan och börbedrivas vid växtförädlingsanstalterna, varvid , liksomnu är fallet, bör vara tillsynsmyndighet. Hur resurser i fråga omväxtförädlingsforskning bör fördelas mellan och och hur långt enutbyggnad bör ske, bör i första hand bli föremål för överväganden inomlantbruksuniversitetet, gäma i samråd med växtförädlingsföretagen. Myckettalar för atl bör erhålla en jämförelsevis stor del av resurserna. Medhuvudparlen av de anslag över statsbudgeten, som stått till förfogandeför växtförädlingen i , bör en effektiv enhet som institutionen förgenetik och växtförädling kunna göra en betydande insats. Det synes i alternativet . ägt avjordbmkskooperationen, föreligga så mycket större anledning att nu göra enstark utbyggnad av ochväxtförädling, som Sveriges utsädesförenings nuvarande laboratorier elc. enligtulredningen är slarkl nedslitna och i behov av upprustning för omkring 20 milj.kr. med dess frihet från bindning tillolika kommersiella intressen torde ha de bästa förutsättningar att svara förden samordning av växtförädlingsforskningen, som enligt utredningen bör kommatill stånd, dels genom att självt stå för huvudparten av denna forskning ochdels genom att som vara tillsynsmyndighet över statsunderstödda förädlingsförelag. Den av utredningen föreslagna växtförädlingsnämnden finnervi vara helt onödig, och den skulle endast komma atl bidraga till ökadbyråkrati, större kostnader och splittring. Nämndens uppgifter, som ulredningenf. ö. endast vagt skisserat, torde med fördel kunna tillkomma lantbmksuniver- 1978/79:130 87 sitetel och dess organ. I stället för den föreslagnechefstjänstemannen torde en utökning av lantbruksuniversitetetsforskarresurser vara att föredraga. Delta skulle säkert ge betydligt störreutdelning. I stället för att tillskapa nya organ, bör man enligt våruppfattning ta lillvara det lillfälle man har att nu åstadkomma enklastmöjliga organisation med i centrum och med möjligheterför växtförädlingsföretagen alt få vissa statsanslag enligt ovan. 3.33 : Förädlingen avköksväxter inom landet har skett framför allt inom företagen . De insatser som här gjorts bedömer förbundet vara mycket be tydelsefulla och sortmaterial härifrån används i en inte ringa omfattning så väl för frilandsodling som vid produktion i växthus. Dessa företags verk samheter har, även om givits vissa ökade resurser, inte kunnat spänna över hela det behov som föreligger inom köksväxtodlingen. Användningen av utländskt sortmaterial är därför mycket slort. Före lagen har inte heller haft resurser att avsätta på en mer grundläggande ge netisk forskning kring detta material. Verksamheten har i slället i hög grad kommii att koncentreras till de kulturslag som givit den bästa kostnads täckningen. Förbundet anser det synnerligen angeläget, att en omfaitande resursförstärkning ges förädlingen på detta område. Det i enlighet med ovan alltmer accentuerade behovet för alla kulturer atl få ett till de svenska produktionsomständigheterna anpassat sortmaterial, kräver att satsningen görs omgående och inriktas såväl på grundforskning som tillämpad föräd ling. Beträffande förädlingsverksamheten inomprydnadsväxtseklorn gäller beträffande krukväxter, snittblommor och utplanteringsväxter i stort samma förädlingssituation som för köksväxter. I fråga om krukväxter och snittblomssorter är dock det utländska sortinslaget av större omfattning. Förbundet menar, att samma skäl här kan anföras för en utökning av resur serna för denna förädling.- Sammanfattningsvis vill förbundet i fråga omväxtförädlingsutredningens förslag hävda atl en kraftig och engagerad satsning görs på såväl genetiskgrundforskning som mer tillämpad förädling inom hela trädgårdssektorn; denföreslagna nya genetik i stället knyts tillden redan existerande vidlantbruksuniversitetet i form av en särskild avdelning vid att arbetamed kulturväxternas - särskilt trädgårdsväxternas - grundläggande genetik; den föreslagna växtförädlingsnämnden bör anstå tills dessbehovet av en sådan kan bätire styrkas. 3.34 1977 årshemslöjdsutredning: Fullföljs de riktlinjer som växtföräd lingsutredningen dragit upp är linet att anse som ell växlslag som på grund av sina begränsade omfattningar inte kan finansieras genom intäkter och som genom sin betydelse ur samhällssynpunkt bör få samhälleligt stöd. Ur hemslöjdsutredningens synpunkt är de tyngst vägande skälen för detta hemslöjdens behov. För hemslöjdens del ärdet angeläget alt det prakliska förädlingsarbelet och det lill del knutna linkunnandet bibehålls och att sambandet mellan linproduktion, linhantering och textilframställning kan bestå och utvecklas inom landet.------ Hemslöjdsulredningen hemsläller atl Svalövsgruppenmedverkar till alt Prop.1978/79:130 88 en tjänst inrättas för handläggning av frågor rörandelinodling, linberedning och rådgivning i linfrågor för att föra vidare den vidSvalövsinstitutio-nen bedrivna linverksamheten. Bosemark, K. Fredga, Å.Gustafsson, A. , A. Lima-de-Faria, A. och A. Muntzing: Svenskväxtförädling har av tradition haft fruktbärande kontakt med den teoretiskaärftlighetsforskningen. Växtförädlingens behov av vetenskapligt grundadmetodik gav stark stimulans åt den genetiska grundforskningen. Svenskaforskningsinsatser inom växtgenetik och växtförädling har haft sin styrka ilångsiktig, konsekvent genomförd uppläggning. Härigenom har värdefullt materialskapats, att användas som instrument i förädlingsarbetet. Denna kontinuitethar varit vida berömd och har sin motsvarighet i Plant Breeding Inslilute iCambridge eller i de olika växtförädlingsinsiilutionerna inom MaxPlanck-lnstitut i . I och medomläggningen av forskarutbildningen vid landets universitet har grunden fördenna kontinuitet hotats. Långsiktiga forskningsprogram ryms ej inom ramen förden nutida, nedbantade forskarutbildningen. Forskarstuderande vid landetsuniversitetsinstitutioner för genelik är mer benägna atl välja ämnesområden sommöjliggör snabbare resultat. Långsiktig forskning över högre växters genelik,och då särskilt kulturväxternas, har kommit i bakvatten, trots all yngreforskare vid olika växtförädlingsinslitutioner fortfarande gör värdefullaforskningsinsatser vid sidan av sin dagliga verksamhet i växtförädlingen.Växtförädlingsutredningen har tagit upp problemet och finner det angeläget, atten upprustning av forskningen kring kullurväxtemas genetik och förädlingkommer lill stånd. Undertecknade vill starkt understryka behovet av en sådanupprustning. Vi vill framhålla, alt den föreslagnaforskningsinstitutionen kommer atl ha en viktig uppgift i forskarutbildningen,men atl den framför allt måsle vara knuten till den prakliska växtförädlingen.Mot bakgmnd av den starka integration som föreligger mellan gmndforskning,tillämpad forskning och praktisk växtförädling finner vi det ofrånkomligt attdenna institution lokaliseras i direkt anslutning till enväxtförädlingsanstalt. Del är annars uppenbar risk all institutionensverksamhet inte blir lill det stöd, som den svenska växtförädlingsverksamhelenredan nu, och ännu mer , behöver. En sådan forskningsenhet måslearbela bland växtförädlare, om den skall kunna arbeta effeklivi med de problem,som det är mest angeläget att belysa, när del gäller alt utveckla ny ochframgångsrik växtföräd-lingsmelodik. Framför allt är det ju växlförädlarnasmalerial som utgör grunden för forskningsenhetens insatser. Att dela enheten i två - en för korsbefruktare och en försjälvbefruktare - vore ett stort missgrepp, eftersom några av huvudproblemenjusl gäller kulturväxternas fortplantningsförhållanden och möjligheterna altgöra ingrepp däri för att uppnå nytt och bättre sortmalerial, t.ex. genomhybridsorter. Det viktiga är att utreda fortplantningsprocesserna och derasgenetiska styrning. Den vegetativa förökningen är självfallet också intressant inte minst den apomiktiska förökningen genom frö av moderns arvstyp. Det ärav grundläggande betydelse all belysa apomixins genetiska bakgrund ochmöjligheterna att manipulera forlplantningssyslemet mellan asexuell och könligfröbildning. Det vore också felaktigt att splittra satsningen mellanolika växtslag, t.ex. lantbruks- resp. trädgårdsväxter.