prop · G203153 · 1978-12-31 00:00:00 — De förslag till förbättrat studiestöd till18-19-åringar i gymnasial utbildningjag nu förordat bör genomföras den 1 juli1979 och kräver att 4 kap. 2 § ändras och att nya bestämmelser införs i 3 kap.1 a § och 4 kap. 2 a § studiestödslagen (1973:349). Ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till dessa bestämmelser bör fogastill detta protokoll. 1978/79:153 12 Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. antaga inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 2. i övrigt godkänna de riktlinjerför det förbättrade studiestöd till 18-19-åringari gymnasial utbildning som jag har förordat i det föregående, 3. tillStudiemedeisfonden, utöver vad regeringen föreslagit i prop. 1978/79:100bil. 12, anvisa ett investeringsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden lagt fram. Prop.1978/79:153 13 Bilaga I Gällande ordning Det studiesociala systemet omfattartre huvudområden, studiehjälp till yngre elever i gymnasial utbildning,studiemedel till äldre elever och studerande i högskola samt vuxenstudiestödtill vuxna med kort grundutbildning och flerårig yrkeserfarenhet. Bestämmelser om det studiesocialasystemet finns införda i studiestödslagen (1973:349, ändrad senast 1978:935)samt stiidiestödsförordningen (1973:418, ändrad senast 1978:936). Studiehjälpen utgår i form avstudiebidrag, som är ett generellt bidrag, rese- och inackorderingstillägg somutgår till elever med kostnader för dagliga resor eller inackordering samtinkomst- och behovsprövat tillägg som utgår efter prövning gentemot föräldramasekonomi. Studiehjälpen utgår för /80 med följandebelopp. Stödform Belopp 1979/80 Förlängt barnbidrag /mån Inackorderingstillägg 285 Kr./mån Inkomstprövat tillägg /mån Behovsprövat tillägg /mån Efter prövning gentemot egen ochmaka/makes eller vad gäller ogifta studerande föräldrarnas ekonomi kan ocksååterbetalningspliktiga studiemedel utgå med högst . Studiemedlen är indexreglerade ochbestår av en bidragsdel och en åter-betalningspliktig del. Dessutom kan ettsärskilt bamtillägg utgå. uppgår maximala studiemedel förheltidsstudier under ett läsår (9 mån) till . Barntillägg utgår med . förslag till provisoriskabestämmelser för 18-19-åringar Gränsdragningen mellan studiehjälps- ochstudiemedelssystemen Utredningen konstaterar i sittbetänkande att regering och riksdag, som har gått sedan destudiesociala stöden tillkom , vid en rad tillfällentagit upp frågan om vilka principer som skall gälla för gränsdragningen i detstudiesociala systemet. Utgångspunkten har varit att det ärnödvändigt med någon form av differentiering av studiestödet eftersom vissaelever tillhör föräldraekonomin, medan andra själva finansierar sina studier.Vid samtliga tillfällen har den studerandes ålder ansetts som det lämpligastekriteriet för att bedöma om han normalt skall anses tillhöra föräldramasekonomiska hushållning eller inte. Utredningen menar att två principerdärvid har varit vägledande. Enligt den ena principen bör huvuddelen av deelever som bedriver gymnasiala Prop.1978/79:153 14 studiertillhöra samma studiesociala system. Främst praktiska skäl har talat för ensådan differentiering efter skolform. Enligt den andra principen bör engränsdragning mellan de båda studiesociala systemen eftersträvas, som är såenkel att administrera som möjligt. Den gräns, som i överensstämmelse med dessaprinciper, har dragits mellan de båda studiesociala systemen har ända fram tillår 1974 kommit att sammanfalla med myndighetsåldern. Därefter harmyndighetsåldern och gränsen mellan de studiesociala systemenbibehållits vid . diskuterar tre olika förslagtill gränsdragning i det framtida studiesociala systemet. Dessa förslag är: ).Studiehjälp till , därefter studiemedel. Studiehjälp till , därefter ett nyttsärskilt studiesocialt stöd för 18-19-åringar, därefter studiemedel. Studiehjälptill , därefter studiemedel. diskuterar utförligt för- och nackdelar med de nämndaförslagen till framtida gränsdragning. Utredningen menar att framför allt två principerbör läggas till grund för den framtida gränsdragningen. För det första börmyndighetsåldem utgöra den gräns efter vilken det skall vara möjligt att - medhjälp av det statliga studiestödet - själv finansiera sina studier. För detandra bör de ungdomar som kommer från hem med svag ekonomi inte behövaskuldsätta sig, i varje fall inte i högre utsträckning än , för attskaffa sig en gymnasial utbildning. Med ledning av bl.a. dessa principer föreslårutredningen att gränsen mellan studiehjälps- och studiemedelssystemen även ifortsättningen dras vid . Utredningen föreslår emellertid attmyndighetsåldem får utgöra den gräns i studiehjälpssystemet vid vilken denstuderande får lyfta så stort sammantaget studiesocialt stöd att det räcker föratt på egen hand finansiera studierna. Samma maximala studiestöd somstudiemedelssystemet bör således kunna utgå till den som har fyllt . Förslagtill omedelbara åtgärder for 18 19-åringar Utredningen förordar således att myndiga ungdomar igymnasiala studier själva skall kunna finansiera sina studier inomstudiehjälpssystemet. De alternativa principförslag om mer långsiktigaförändringar av det studiesociala stödet som utredningen lägger fram börenligt utredningens mening inte hindra ett genomförande av nyssnämnda princip. Utredningen föreslår därför att den som har fyllt18 år och bedriver gymnasiala studier skall få rätt att utnyttja deåterbetalningspliktiga studiemedlen i studiehjälpssystemet i den utsträckningsom behövs för att dessa tillsammans med studiebidraget och tilläggen skall geett studiestöd som i stort sett motsvarar det högsta beloppet inomstudiemedelssystemet. Utredningen har övervägt möjligheten att låta dennämnda provisoriska regeln gälla alla 18-19-åringar som bedriver gymnasiala studier.En sådan regel skulle bl.a. vara lätt att administrera. Den skulle emellertidenligt utredningen snabbt kunna leda till kraftigt ökade statsutgifter förstudiesociala ändamål utan att detta föregåtts av en samlad prioritering avolika angelägna åtgärder inom studiestödsområdet. Utredningen har därför stannatför att förorda att endast de 18-19-åringar som har flyttat hemifrån fårutnyttja de återbetalningspliktiga medlen i den utsträckning som utredningenanger. De återbetalningspliktiga medlen prövas således för denna grupp inte motföräldraekonomin. För att en sådan regel inte skall komma Prop.1978/79:153 15 attpåverka 18-19-åringar att flytta hemifrån bara för att själva kunna finansierasina studier, föreslår utredningen emellertid att även de18-19-åringar som bor kvar i föräldrahemmet skall kunna få utnyttja deåterbetalningspliktiga studiemedlen på detta sätt, men att därvid, liksom , prövning sker mot föräldramas ekonomi. Föratt elev skall ha rätt att bedömas fristående från föräldraekonomin närdetgäller återbetalningspliktiga studiemedel bör krävas, att denne stadigvarandehar flyttat hemifrån och har annan bostad än föräldrarna. Ur administrativsynpunkt är det angeläget att finna ett enkelt kriterium för detta. Det bördärför krävas att eleven för ansökan om återbetalningspliktigastudiemedel är kyrkobokförd under annan adress än för-äldrama. Elevsom flyttat hemifrån och som önskar bli bedömd fristående från föräldrarna, närdet gäller de återbetalningspliktiga studiemedlen, bör enligt utredningen intekunna få inackorderingstillägg. Inackorderingstillägget är geografisktbetingat med hänsyn till föräldrahemmets läge i förhållande till skolan. Näreleven flyttat hemifrån saknas grunden för detta till-lägg. Utredningen anserdet inte heller befogat att medge rätt till fria hemresor för sådan elev. Idet fall eleven nödgas betala hyra för bostad såväl på denordinarie bostadsorten som på studieorten, bör enligt utredningens förslagextra återbetalningspliktiga studiemedel kunna utgå i likhet med vad somtillämpas inom studiemedelssystemet. () handlägger nu ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel samt behovsprövat tillägg till yngre elever i gymnasiala studier,dvs. elever som är högst . Skolstyrelsen prövar rätten lill studiebidragjämte andra tillägg än behovsprövat tillägg. Utredningen föreslår att CSNockså i fortsättningen handhar prövningen av rätten till återbetalningspliktigastudiemedel. Avadministrativa skäl är det angeläget att schablonisera reglerna för beräkningav återbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-åringar. I annat fall uppstårbehov av omfattande kontakter mellan skolstyrelserna och CSN för att få framt.ex. uppgifter om vilka bidrag som beviljats i ett enskilt fall. Detta skullei sin tur medföra avsevärt förlängda väntetider för beslut om studiestödet. Utredningenkonstaterar att basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring för är11 . Beräknat på detta basbelopp blir studiemedlen för nio månadersstudier . I studiebidrag, inkomstprövat till-lägg och behovsprövattillägg kan till de s.k. yngre eleverna i gymnasial utbildning utgå högst . enligt de belopp som gäller fr.o.m. (1 575 -I- högst675 -i- högst ). Föratt studiestödet till 18-19-åringar imaximalfallet skall uppgå till nämnda belopp fordras att de återbetalningspliktigastudiemedlen uppgår till ca . För merparten av eleverna utgår dockendast studiebidrag med . för nio månaders studier. Skäl talar enligt utredningen för att den totalastödramen inom de provisoriska reglerna för merparten av eleverna läggs 2000kr. under det maximala studiemedelsbeloppet eller således vid . medett basbelopp på . I återbetalningspliktiga studiemedel utgår dä högst12000 kr. Detta innebär att det totala stödbeloppet för de mest behövandeelevema, nämligen de som uppbär såväl högsta inkomstprövat tillägg som behovsprövattillägg ändå blir lika stort som för äldre elever i gymnasial utbildning samtelever i eftergymnasial utbildning. För elever som har till skolantillkommer resetillägg i vanlig ordning. För elever som inte flyttat hemifrånoch är i behov av inackordering på skolorten, och för vilka deåterbetalningspliktiga studiemedlen skall prövas mot föräldramas ekonomi,tillkommer inackorderingstillägg. Behovsprövningen av de återbetalningspliktigastudiemedlen till elever som flyttat hemifrån bör ske enligt samma regler somgäller inom studiemedelssystemet. När det gäller elever som bor hemma bör enligtutredningens förslag den nedre gränsen för dei ekonomiska underlaget förbehovsprövningen höjas från nuvarande 38000 till . Utredningen visar med några exempel effekterna avde föreslagna reglerna. Avsersåväl elev som flyttat hemifrån som elev som bor hemma Avser elev som bor hemma men som är inackorderad Återbetalningspliktiga studiemedel, högst Inackorderingstillägg Har eleven flyttat hemifrån sker behovsprövning avde återbetalningspliktiga studiemedlen mot elevens egen inkomst och förmögenhetsamt, i förekommande fall, mot makes/jämställds inkomst och förmögenhet. Hareleven inte flyttat hemifrån sker behovsprövningen av de återbetalnings- Prop.1978/79:153 17 pliktigastudiemedlen mot elevens och hans föräldrars inkomst och förmögenhet. När det gäller inkomstprövat och behovsprövattillägg sker en prövning i förhållande till elevens och föräldramas ekonomioavsett om eleven flyttat hemifrån eller inte. Utredningenhar beräknat kostnadema för reformen till 56 milj. kr. Till grund förberäkningama har legat antagandet att ca 4000 18-19-åringar lämnatföräldrahemmet och utnyttjar den återbetalningspliktiga delen med i av maximalt belopp. Till grund för beräkningarna har vidare legatantagandet att ca 3000 18-19-åringar som bor i föräldrahemmet kommer attutnyttja i genomsnitt av maximalt belopp. Reformen bör enligtutredningen kunna genomföras . förslag om förbättrat studiestöd till yngre elever () tar i sinanslagsframställning för /80 upp studiestödsutredningens förslagom förbättrat studiestöd till yngre elever. CSNframhåller det angelägna i att studiestödet för 18-19-åringar i gymnasialutbildning förbättras. CSN kan emellertid inte tillstyrka utredningens förslagtill provisoriska regler. Bl.a. menar CSN att ett genomförande av utredningensförslag skulle medföra mycket administrativt krångel. Vidare skulle vissastuderande frestas att flytta från föräldrahemmet enbart för att få möjlighetatt på egen hand finansiera sina studier. CSNföreslår i stället, i överensstämmelse med sitt remissyttrande över studiestödsutredningens betänkande, att alla myndiga elever i gymnasial utbildning får rätt att utan prövning mot föräldrarnas ekonomi utnyttja återbetalningspliktiga studiemedel (således oavsett om de flyttat hemifrån eller bor kvar i föräldrahemmet) samt att studiebidrag och tillägg till studie bidraget utgår enligt nu gällande principer (inackorderingstillägg skall såle des kunna beviljas även om den studerande är kyrkobokförd under annan adress än föräldrarna). Vidett genomförande av en reform enligt utredningens förslag den 1 juli 1979beräknar CSN att kostnaden för återbetalningspliktiga studiemedel till18-19-åringar kommer att uppgå rill 84,4 milj. kr. Till grund för beräkningenhar CSN använt samma antaganden om studerandeantal och utnyttjandegrad somstudiestödsutredningen. Liksom utredningen har CSN utgått från att den totalastödramen inom de provisoriska reglerna läggs . under det maximalastudiemedelsbeloppet. CSN har vidare räknat med att studiemedel utgår av basbeloppet. Vid ett antaget basbelopp på . och med oförändratbelopp i studiebidrag (/mån) innebär det att högst . utgår iåterbetalningspliktiga studiemedel. Vid ett genomförande av CSN:s förslag beräknar CSNutgiften för återbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-åringar under1979/80 till 125,5 milj. kr. Till grund för beräkningen ligger följandeantaganden. Studiemedel utgår med maximalt avbasbeloppet, dvs. /läsår vid ett antaget basbelopp på . Medhänsyn till bl.a. de föreslagna förstärkningama av tilläggen inomstudiehjälpen bör den totala stödramen kunna läggas betydligt mer än 2 000 kr.under maximala studiemedelsbeloppet. CSN har här räknat med att stödramen inomde provisoriska reglerna läggs . De mestbehövande kommer även med CSN:s förslag ändå att totalt erhålla ungefär Prop.1978/79:153 18 sammastudiestödsbelopp som det maximala studiemedelsbeloppet. Med oförändrat beloppi studiebidrag (/mån) kommer högst . att utgå iåterbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-åringar enligt CSN:s förslag. CSNhar i beräkningarna utgått från samma antaganden om utnyttjandegrad somstudiestödsutredningen och samma antagande om antal studerande som flyttatfrån föräldrahemmet. I likhet med studiestödsutredningen bedömer CSN detsom osannolikt att särskilt många föräldrar kommer att låta sina bam skuldsättasig för gymnasiala studier. Flertalet föräldrar kommer troligen liksom hittillsatt fortsätta att bidra till 18-19-åringamas underhåll under det att de fullbordarde gymnasiala studierna. Mot den bakgrunden beräknar CSN att av berördaungdomar, dvs. ca 15000 kommer att utnyttja lånemöjligheten. Om ca 4000 av demantas ha flyttat hemifrån återstår således 11 000 som kan antas utnyttja igenomsnitt av maximalt lånebelopp. Med den av CSN föreslagna höjningen av beloppet iåterbetalningspliktiga studiemedel för 16- 17-åringar kan den utgiftenberäknas till 6,8 milj. kr. Den sammanlagda utgiften föråterbetalningspliktiga studiemedel till yngre elever i gymnasial utbildningblir då 125,5 + 6,8 = 132,3 milj. kr. Merkostnaden i förhållande tilloförändrade regler är 121,5 milj. kr. Merkostnaden för stödet till18-19-åringar i förhållande till studiestödsutredningens förslag är 41,7 milj.kr. förslag till decentraliserad handläggning av ansökningar omåterbetalningspliktiga studiemedel till s.k. yngre elever I skrivelse till centralastudiestödsnämnden (CSN) har givit CSN i uppdrag attutreda möjlighetema att decentralisera handläggningen av ansökningar omåterbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-åringar samt beräkna kostnademaför en sådan hantering. De främsta skälen för en decentralisering avhandläggningen av ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel är enligtCSN:s mening dels att flytta beslutsfattandet så nära de studerande sommöjligt, dels att fullfölja den inriktning som angivits i målen för CSN:sorganisationsutveckling, dvs. att koncentrera CSN:s verksamhet på övergripandestudiesociala arbetsuppgifter. Om handläggningen av ansökningar omåterbetalningspliktiga studiemedel bibehålls centralt kommer, med hänsyn tillden förväntade ökningen av ärendevolymen, en ännu större andel avCSN:s resurser att åtgå för löpande ärendehandläggning. En decentraliseringskulle även resultera i ett antal andra fördelar. Överföringen innebär utökad studiestödskompetensvid studiemedelsnämndema vilket bl.a. i informationshänseende är en fördel.Nya ärendegrupper vid studiemedelsnämndema kan också innebära en förstärkningav dessa relativt små myndigheter och därigenom göra dessa mindre sårbara. Attde studerande tillförsäkras besvärsrätt i beslut om återbetalningspliktigastudiemedel är också en fördel. En decentralisering måste, menar CSN, omfatta allaansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel. Att t.ex. decentraliserahandläggningen av ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel från18-19-åringar till studiemedelsnämndema och bibehålla handläggningen av ansökningarfrån 16-17-åringar vid CSN är tveklöst olämpligt. Prop.1978/79:153 19 förhållandeskulle skapa svåra informationsproblem och komplicera förhållandena för denstuderande. Viden decentralisering av beslutanderätten i ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel kan det te sig naturligt att en sådan skall ske tillskolstyrelsema. Skolstyrelserna handlägger f.n., med undantag av behovsprövattillägg och återbetalningspliktiga studiemedel, övriga studiehjälpsformer.Därigenom har skolstyrelserna grundläggande kompetens för att också handläggaansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel. För de studerande skulle detnaturligtvis vara en fördel om de i samtliga ärenden om studiehjälp kunde takontakt med en myndighet. Det finns dock vissa skäl som talar emot endecentralisering till skolstyrelsema. Med hänsyn till att studiemedlen äråterbetalningspliktiga fordras en koppling till CSN:s återbetalningssystem.Denna koppling kommer att bli administrativt svårhanterlig om handläggningensker vid skolstyrelserna. De i övrigt stora fördelar som står att vinna i utnyttjandetav studi 3tö-dets informationssystem (STIS) i samband med handläggning av ansökningarom återbetalningspliktiga studiemedel försvinner om handläggningen överförstill skolstyrelserna. Utifrån vad CSN anfört föreslår nämnden atthandläggningen av samtliga ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedeldecentraliseras till studiemedelsnämnderna. CSN föreslår vidare att decentraliseringengenomförs . Skälet härtill är följande. Med hänsyn till tidpunktenvid vilken beslutet om förbättrat studiestöd till 18-19-åringama kan förväntasfattas kommer de detaljerade författningsändringama inte att bli kända förränunder . Erforderligt anvisningsarbete ochnödvändiga utbildningsinsatser beräknas ta i anspråk. Anvisningaroch utbildning är av avgörande betydelse för att en decentralisering skallkunna genomföras. Decentraliseringen bör ej heller genomföras förrän studiemedelsnämndemakan ges en varaktig personaladministrativ lösning. Detta kan ske först efterdet att viss erfarenhet av ansökningsvolymen har vunnits. Beslutom återkrav av återbetalningspliktiga studiemedel Beslut om återkrav av studiehjälp fattas f.n. avCSN. CSN avser att under kommande budgetår göra en utredning om var återkravav studiehjälp bör handläggas. 1 avvaktan på denna samlade bedömning bör t.v.återkrav av återbetalningspliktiga studiemedel fattas av CSN. CSN vill dock i detta sammanhang aktualiseraföljande författningsändring. I studiestödsförordningens 3 kap. 46 och 47 §§sägs att om sådan ändring av förhållandena sker att återbetalningspliktigastudiemedel skall upphöra/utgå med lägre belopp eller om studerande sombeviljats återbetalningspliktiga studiemedel övergår till annan läroanstalt/avbrytersina studier skall anmälan ske till CSN. CSN anser att sådan anmälan bör sketill skolstyrelsen. Skälet härtill är följande. Anmälan om ovanstående förhållandeni fråga om andra former av studiehjälp än återbetalningspliktiga studiemedelskall göras till skolstyrelsen. Skolstyrelsen skall göra anmälan därom tillCSN. Det synes därvid lämpligt att, för att förenkla förhållandena för denstuderande eller dennes föräldrar, anmälan från den enskilde skall göras tillskolstyrelsen även i fråga om återbetalningspliktiga studiemedel. 1978/79:153 20 CSN vill understryka vad studiemedelsnämndemapåpekat nämligen att erforderliga personella resurser ställs till nämndemasförfogande. Detta är nödvändigt för att de handläggningstider m.m. som underhösten 1978 uppnåtts vid studiemedelsnämndema skall kunna bibehållas. Enöverföring av ifrågavarande handläggning till studiemedelsnämndema utan attpersonella resurser tillförs nämnderna kommer att leda till oacceptabelt långabehandlingstider. En bedömning av kostnaderna för handläggning avansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel är f.n. svår att göra.Skälet härtill är att information saknas om utformningen av det förbättradestöd till 18-19-åringar som regeringen kommer att föreslå. CSN har, utifrån nuvarande volym av 4000ansökningar , adderat en uppskattad volymökning på grund av detförbättrade stödet för 18- 19-åringar. Tre alternativa beräkningar har gjorts: Alt. I: Återbetalningsplikriga studiemedel utanprövning mot föräldrarnas ekonomi för de studerande som mera stadigvarandeflyttat hemifrån. Alt. 2: Återbetalningspliktiga studiemedel utanprövning mot föräldramas ekonomi för de studerande som borutanför föräldrahemmet. Alt. 3: Lika med alt. 2 men kombinerat med höjdagränser för det ekonomiska underlaget för de studerande som bor kvar iföräldrahemmet. Utifrån ovanstående tre altemativa lösningar harCSN beräknat följande totala ansökningsvolymer och resursbehov. Resursbehovetutgår från en genomsnittlig handläggningstid av per ansökan. Alt. 1: 9000 ansökningar 3,5 tjänster i hF 11 Alt. 2: 13 000 ansökningar 5,5 tjänster i hF 11 Alt. 3: 16000 ansökningar 6,5tjänster i hF 11 Till ovan redovisade resursbehov skall, förutomtidigare redovisade osäkerhetsfaktorer, knytas restriktionen att beräkningamagrundats på en någorlunda okomplicerad handläggning av samtliga ansökningar.Tidsåtgång för exempelvis utredning eller kontroll av huruvida den studerandeflyttat hemifrån eller om inackorderingstillägg betalats ut har inte medtagits. Det är nödvändigt att de nämnda resursernaverkligen tillförs studiemedelsnämndema om nu uppnådda handläggningstider vidnämndema skall kunna bibehållas. bör resurserna kunnautnyttjas dels vid CSN för att klara handläggningen av den nya ärendevolymnen,dels vid studiemedelsnämndema för utbildning m.m. Med hänsyn till den osäkerhet med vilkenovanstående resursskattningar är förknippade förbehåller sig CSN rätten attåterkomma i resursfrågan när viss erfarenhet vunnits under hösten 1979.Ovanstående ansökningsvolymer får dock antas vara ett minimum. Genom decentraliseringen bortfaller handläggningenav 4000 ärenden vid CSN. Resurser motsvarande 1,5 tjänster frigörs därigenom. Prop.1978/79:153 21 dantillkommer sådana arbetsuppgifter som besvärs- och återkravshand-läggning,vilken, med hänsyn till den ökade volymen ansökningar, får bedömas bli av interinga omfattning. Nettoinbesparingen vid CSN kan därför bli ungefär en tjänst.Genomförandet av decentraliseringar ser CSN som en väsentlig del i myndighetensrationaliseringsverksamhet och förutsätter därigenom att friställda resurserkan omfördelas till eftersatta områden inom CSN, t.ex. återkravsverksamheten. Förslagetom decentralisering av handläggningen av ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel har diskuterats med samtliga studiemedelsnämnder. Samtligastudiemedelsnämnder har därvid tillstyrkt en sådan förändring men samtidigtframhållit, som ovan påpekats, behovet av bl.a. ökade personella resurser.