prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Om en kommun inle har infört samlad skoldag skall på högstadiet förnärvarande anslås lid motsvarande för fria aktiviteter. Programmetgörs upp lokalt. De fria aktivitetema bör vara en brygga mellan arbete i skolaoch elevemas fritidsintressen. Del kan därför i många fall vara nalurligl atlelevemas intresseslyrda val av teman eller tillvalsämnen har en motsvarighelunder de förenings- eller lärarledda fria aktivite- Prop.1978/79:180 49 måsle för de friaaktivitetema liksom för temasiudier gälla att ell av syftena med dem är attstimulera utvecklingen av elevemas intresse. Ensidighet i valen bör man därförsöka undvika genom alt erbjuda ett varierande urval från olikaintresseområden. 1 det fria sludievalel ingår lid som motsvarar nuvarandetillvalsblock, dvs. Remissinstansema har praktiskt tagel enhälligt avvisalSÖ:s förslag om en enbart språkligt tillval. Enligt TCO exempelvis skullevalmöjligheterna för många elever då i realiteten komma atl stå mellankommunikation och anpassad studiegång. Även enligt AMS skulle SÖ:s förslag ledatill ell alltför slort tryck på den anpassade studiegången. Om elever skallges likvärdiga möjligheter atl ulveckla sina individuella förutsättningar börhögstadiet enligt AMS innehålla mer av praktiskt inriktade ämnesområden. Del finns en betydande enighel om att nuvarandetillvalsämnen inte är väl ulformade. visar exempelvis isin redogörelse för verksamhelsärei 1977/78 alt Lgr 69 mer än Lgr 62 fåttkönssegregerande effekter i skolan. Det finns också en påfallande enighel om all elever måstekunna göra positiva val. Gymnasieuiredningen framhåller exempelvis, alt deltaär nödvändigt för att motverka utslagningen i . Flera remissinstanserhävdar alt skolan måste erbjuda intressefördjupning i flera olika ämnen. EnligtTCO bör det nya förslaget vura så utformat all många olika elevintressen kanlillgodoses. Vidare bör enligt TCO lillvulel innehålla många prakliska inslag.Kommunförbundei föreslår, att ett nyll lillvalssyslem görs mer beroende avelevernas intresse och vilja. Enligt förbundets styrelse bör därför eleverna fåchansen alt fördjupa sig i ett eller ett par för dem intressanta ämnen somredan finns på den obligatoriska delen av timplanen och i något av B-språken.Slyrelsen anser, au en sådan uppläggning av lillvalssyslemel mer ligger ilinje med en ökud lokul och individuell frihel. Enligt LO kvarslår riskemu med en uppdelning av elevernapå samma sätl som hiltills inom det föreslagna systemet. LO föreslår, ulleleverna under den gemensamma rubriken kommunikation skall kunnu välja språk,social inriktning, massmediu, kultur, historia etc. SAF menar, att elevernaskall kunna välja olika akliviieier av belydelse för deras forlsalia siudier.Länsskolnämnden i Väsierbonens län diskuterar flera alternativ. Man menar, alldet intressantaste är att som lillvalsallernaiiv erbjuda en fördjupning inomoliku ämnessekiorer. förslugsvis en språkseklor, en samhällsorienlerandeseklor, en naiurorienierande seklor (med malematik) och en prakiisk-esleiiskseklor. Inom dessa seklorer skulle då lillvalel i försia hand innebära ettfördjupai sludium av projeki- eller lemakaraktär. Prop.1978/79:180 50 Inom språkseklom skulle kunnu erbjudas val uv lysku,frunsku eller hemspråk. Inom språkseklom skulle vidare rymmus ell ämne av typkommunikation vilket SÖ föreslagil. Inom alla seklorer skall del finnusmöjligheler lill både mer teoreliska och mer pruktiska fördjupningar. Vurjeobliguloriskl ämne i limplanen skall dessutom enligt nämnden kunna ulgöru tillvalsämne. Liknunde synpunkter förs frum av /SR, som hävdar allmöjligheler atl välja blund fleru oliku ämnen och ämnesområden måsle finnas pågrundskolans högstadium. Tillvalet måsle varu så uiformat, ull ingen elevIvingus till ell negaiivi val, dvs. all välja ell ämne som egenlligen inte ärattraktivt men som av eleven upplevs som del enda möjligu. Tillvalet fär inteheller varu för diffust utan bör unslutu lill ämnesindelningen på högsiudiel. i Västmanlunds län föreslår ulöver lyska,frunsku och hemspråk alt eleverna får möjlighet alt efter intresse eller behovvälja tema eller momenl, "en sorts fritt valt arbetsområde", däriräning uv kommuni-kulionsfärdigheierna slår i förgrunden. Dessu urbelsomrädenbör dessulom ge riku möjligheter lill en ulökad samhällskoniakt för elevemaoch kan bli ell ulmärkt stöd och komplemenl till ulökad arbelslivsorientering iskolan. Nämnden föruisätter all det blir vanligt med arbete i mindre grupper idetta alternativ, varför resurser måste ställas till skoluns förfogunde så ullflera grupper kan anordnas i varje årskurs. i län menar, att möjlighet lillsåväl praktisk som teorelisk fördjupning med individualiserad studiegångbaserad på iniresseval bör finnus för ulla elever. Fleru remissinslunser har belonal, ull elevernu måsle fåen insikl i vud de väljer. Elevernu ivingus nu i årskurs 6 välju ämnen, om vursinnebörd de är föga orienlerude. En konsirukiion som innebär fördjupning iredan bekanta ämnesområden förordas däiför också uv detta skäl. Betydelsen för personlighetsulvecklingen av ull elevernafår göra upprepade vul inom skolun frumhålls uv fleru remissinsianser. Dettumotiv beto-nudes redan uv skolberedning. Synpunklernu från remissinslunsema är lillräckligisumsiämmiga för all kunnu liggu till grund för lillvulsblockels uiformning.Följande principer bör enligt min mening gälla: Vid vurje skolenhel med högsiudium skull erbjudustreåriga kurser i B-språken lysku och franska om untalet elever som väljer respektive språk är lägsl fem. Fleru undervisningsgrupper kan givelvis behöva organiseras beroende på elevintresset. I övrigt beslutar skolslyrelsen på förslag av rektor omvilka kurser som skall erbjudas. Reklor skall avge sill förslag efter samrådmed personal, föräldrar och elever. Inom dei erbjudna utbudet av kurser har föräldraroch elever fritt val. Inför varje nytt läsår skall finnas möjlighel lill omval. 1978/79:180 51 Kursernas längdkan varieru från en termin till . I B-språk kan således ocksä erbjuduskurser korlare än . Kurserna skallvara så inriktade att de inle kan förulses få en myckel sned könsfördelning.Nuvarande tillvalskurs i leknik måsle exempelvis omarbetas och kompleiieras medexempelvis miljöfrågor. Kursema - medundanlag för B-språk - bör utgöra en fördjupning eller intresseprofileringinom några momenl i ivå eller flera ämnen inom eslelisk-prakiisk,samhällsorienlerande, nalurvelenskaplig-leknisk eller språklig seklor. Kursernafår inte ulformas så all de utgör parallell- eller överkurser lill deobligutorisku ämnenu. Förslug tillkurspluner för oliku kurser inom lillvalsblocket bör utar-betus av SÖ. men ävenlänsskolnämnd, skolslyrelse eller rektor kan utarbeta kursplun. Kursplunutarbetud uv skolslyrelsen eller rektor bör tills vidare fastställas avlänsskolnämnd. Reklor skall avge sill förslag efter samråd med berörduarbeisenhelskonferenser. Förundervisning inom lillvalsblocket krävs lärarbehörighet. Behörig alt undervisai de olika kurserna är den som är behörig till undervisning i obligatoriskaämnen inom motsvurande sektor eller den som enligt 14 kap. 9 § andra siycketskolförordningen är skyldig undervisa i kursen. Del kan, som jag lidigareanfört, säkerligen oftu vuru till fördel för skolan om den kan ulnylljaföräldrar och kuliurarbelare som medhjälpare i olika kurser. Detla engagemangsker då med hjälp uv förstärkningsresursens inte under-visningsbundnu del ellermed slöd av kommunala medel. Till frågan om möjlighelen atl välju hemspråk somlillvalsämne återkommerjag i avsnitt 4.6.4. En fri uppläggning av della slag innebär en omfullundedecenirulisering. Den lokala planeringen vid en skolenhel får lill följd uvdetta en kuraklär som liknur gymnusieskolans. Genom ull lillvulsblockel inlelåses till ell besläml innehåll för en ny tioårsperiod frumål innebärförslugel också en försöksverksumhei som kun tu lill vura inilialiv och idéerule på skoloma. Kurser, som inte tilldrar sig iniresse eller får en rekryteringsom är sned, kan snabbt ändrus. Den fria uppläggningen medför också atlskifiunde lokala förutsättningar beträffande lokaler, materiel,specialulbildad och spe-ciuliniresserud personal och näringslivet på orten kunulnylljus. Man undviker därigenom un lidigure genomfördu, dyra invesleringarinle kommer lill nylla. Tillvulskonslruklionen ger dessutom elevernu storumöjligheler atl kombinera olika kurser i skilda årskurser och därigenomtillgodose fleru inlressen. Atl kurspluner kan uiarbelas lokall på de enskildaskolenheiema för all sedan godkännas av länsskolnämnderna slammer överens medvad som hiuills med framgång tillämpats förde s. k. konkurserna igymnasieskolan. I remissvaren om lillval på högstadiet har bl. a. frånFacklärarförbundet framförts förslaget att eleverna skulle kunnu fä välju uttfördjupu sig i nå- Prop.1978/79:180 52 gol av de obligaloriska ämnena. Jag kan för min del inlebilräda ett sådunt förslag. Det innebär uppenbaru risker för en differenlieringinom skolun liksom en fortsall könssegregalion. Om elever exempelvis väljermatematik som lillval kommer delta snabbt att leda till en faktisknivågruppering på de vanliga matemaiiktimmarna. Om elever väljer barnkunskapeller teknik får vi klarl könsrollsuppdelade undervisningsgrupper. Det är därför viktigt all kurserna, vilket jag föreslagitunder punkl 5, innebär fördjupning i olika momenl i mer än ett ämne och all deinte blir parallellkurser till de obligaloriska ämnena. Det ankommer på SÖ ochlänsskolnämnder att se till alt så inte sker. Jag avser atl föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag attsom en service till kommuner och enskilda skolor före införandet av den nyaläroplanen utarbeta ett begränsal antal olika kursplaner för tillvalskurser avolika längd. Nuvarande kursplaner i B-språk förutsätts i huvudsak gälla underden övergångslid allemativkurser kvarstår i dessa ämnen. Fördjupningsuppgifter (temasiudier) Som ett tredje inslag i del fria sludievalet harjag räknaimed fördjupningsuppgifter som lärare och elever väljer alt ulföra inom deobligaloriska ämnenas ram. Jag använder som benämning på den typen av uppgifter ordeltemastudier, vilket är en vedertagen beteckning inom gymnasieskolan sedan år1966. Ett tema är således en intressevald fördjupningsuppgift. Det innebäringet krav på ämnesövergripande arbelssäil eller på någon speciell meiodik. Då jag föreslagit att tid skall avsällas för temastudierinnebär delta således endasl att tid skall stå till elevemas förfogande förfördjupningsstudier och intresseslyrda aktiviteter inom ämnenas ram. Ärbetsenhelskonferensema bör föreslå hur liden förtemastudier skall läggas ut pä skilda ämnen eller ämnesgrupper. Förslagen böravges i så god tid atl skolledningen kan utgå från dem vid schemaläggningen. Hur många valalternativ som kan erbjudas inomtillvalsblocket vid en skola är beroende av dels hur eleverna väljer, delsvilket arbetssätt som erfordras inom det valda ämnet. Tillgången på timmarinom bas- och för-stärkningsresursema sätter beslämda gränser. Nuvarande basresurser medger endasl ett begränsal antalval. Skolan bör därför tillföras medel motsvarande ytterligare ettvalalternativ vid varje skolenhet med högstadium. Möjligheten att tillgodose elevernas önskemål hänger ocksåsamman med utbudet av fria aktiviteter under skoldagen. Insatser från andrayrkesgrupper än lärare är väsentliga för atl tillgodose de mål som låg tillgrund för beslut om skolans inre arbele. Jag har tidigare bl.a.pekal på betydelsen av medverkan från kulturarbetare, organisationer och för- 1978/79:180 53 Sådanu insatser kan dessutom vuru en betydelsefullhjälp i mångu temasiudier. 4.7.4 Hemspråk som lillvalsaliernativ Statsbidrag utgår lill kommunema för hemspräksundervisningför invandrarbarn för 1.1 läroveckolimmar för varje dellugande elev under läsårel.Häri innefutlus sludiehundledning på hemspråkel. Hemspråksundervisningen ärfrivillig från elevens sida men kommunens åtagande alt anordnahemspräksundervisning är ett obligalorium. kan under vissa förulsäliningar medge ullsiuisbidrug får utgå . För slödundervisning i svenska ulgår statsbidrag per grupp. Antalet invandrarelever pä var , varav 34 853 finska invandrarbarn. bedömdes 38700 elever vurai behov av stödundervisning. 1 stödundervisning i eller på svensku dellog27800 elever och i sludiehandledning pä hemspråket 14 100 elever. Många eleverdellog i båda undervisningsformerna. 1 hemspråksundervisningen dellog 35 900elever. Omkring 4000 elever önskade deltaga men kunde ej beredas tillfälle. Statsbidraget till hemspråksundervisningen konstrueradesbl. a. med det uttalade syflel alt del skulle finnas en frihel attvälja hur hemspråksundervisningen i skulle organiseras. Detföreligger nu uppgifier som lyder på alt undervisningen på hemspråk inte nållden omfattning som 1. ex. skisserades av den s. k. invandrargruppen, varsorganisationsmodeller i promemorian (Ds U 1975:13). Förslug om ålgärder för invandrarbarneni förskola, och gymnasieskola ulgjorl planeringsunderlag för mängakommuner. Orsakerna härtill kan bl. a. vara svårigheler atl koncentreraundervisningen till vissa skolor, schemalekniska problem, brisl påändamålsenliga lokaler etc. I samband med att hemspråket infördes som ämne iskolförordningen utarbetade SÖ provisoriska anvisningar till läroplanen förgrundskolan beträffande bl. a. elever med annal hemspråk än svenska. Tillnuvarande läroplan finns ell supplemenl om undervisning av invandrarbarn m.fl.med råd och anvisningar beträffande bl. a. undervisning i hemspråk och i svenskasom främmande språk. I SÖ:s förslag lill förändring av läroplanintegreras invandrarfrågor i olika avsniii och i olika kursplaner. En särskildkursplan i hemspråk ingår i förslaget. I förslaget till kursplan i svenska framhävs exempelvisstarkare än i nuvarande läroplan all språklräningen skall bygga på ett förelevema meningsfullt innehåll. Målen i svenska gäller också för undervisningeni svenska som främmande språk. Elever, för vilka svenska är ett främmandespråk, föreslås i första hand tillägna sig sådana kunskaper och färdigheter i Prop.1978/79:180 54 svenska all de kun dellu i skolurbelel pä en meningsfulllsäu och kluru sig i sumhällel. SÖ föreslår, ull hemspråk skall finnas med somlillvulsullernaiiv. Möjlig-heiemu att läsa hemspråk enligt nu gällande bestämmelserföreslås dock dessulom finnus kvur. Jug biiräder SÖ:s förslug. Problem kan emellertid uppkommunär del gäller finansieringen uv hemspråk som lillvul. SÖ har föreslugii ulllillvalel finunsieras ur resursen för hemspråk (1,1 veckolimmar per elev), inleur basresursernu som - lillsammans med förslärkningsresursernu - utgör grundför övrigu tillvalsullernuliv. Busresursemus storlek är beräknud på nuvarandetillvalssyslem och valfrekvenser. Jag har lidigare föreslagit en vissutökning. Hemspråk bör enligt min mening i försia hand behandlas somvurje unnul valallemaiiv förutom B-språk. Del innebär att om ett vissl antalelever fordras för atl en kurs i ett ämne skall kunna starta vid en skola börockså en kurs med samma antal elever i ett hemspråk finansieras ur basresursen. Hemspråksresurser, som man vill starta med lägreelevantal, måsle däremoi finansieras ur resursen för hemspråk enligt 32 §förordningen (1978: 345) om statsbidrag till driftkostnader för grundskolun,m.m. Genom ett sådani artangemang kommer större resurser attstå till hemspråksundervisningens förfogande än enligt SÖ:s förslag. Det är omöjligl atl förutsäga i hur storutsträckning elever kommer atl välju hemspråk som lillvul. Del är också svårtall bedöma om elever kommer all välja sill hemspråk såvida undervisningenkoncentreras till viss högstadieskola. Länsskolnämndernu bör därför noga följautvecklingen. 1 B-språk, engelsku och mulemalik finns i alternalivukurser, nämligen allmän kurs och särskild kurs. SÖ föreslår atl alternalivkursernai B-språk avskaffas , alternalivkurserna i engelska och malematikefter en femårsperiod. Remissinstanserna har varit synneriigen splittrade. BådeTCO och /SR avstyrker avskaffande uv allemativkursema i engelska och matematik.SACO/SR vill behålla dem också i B-språk. TCO menar all valel av allmän kurs ilyska och franska är lågfrekvent. Resurserna bör i siällei användas till altfriare bilda mindre grupper. I de obligatoriska ämnena engelska och matematikbör man avvakta resullalen av en bred försöksverksamhel. De erfarenheter som redovisas i en del av remissvaren ärmotstridiga. i redovisar positiva erfarenheterav slopade altemalivkurser. Försöken hardock bara pågått . Stockholmsskoldirektion anför att vid genomförda försök med maiematikslu-dierulan alternativkurser har disponerats en större resurs än vad som är 1978/79:180 55 Tyvärr anses enligi skoldireklionen sumlligaförsök hu givil negu-livi resuliui. De slurki skiljukligu åsikierna hänger delvis summun meddel brisifälligu utredningsunderiaget. SÖ redovisar i läroplansförslaget ingaerfarenheler från försök med slopude allernalivkurser eller ulvärdering uvresuliui och undervisningsproblem. Framför alli hur de olikariude bedömningarnasin grund i all ullernulivkurser har bedömis ur ålminsione ire oliku aspekier: De innebär ensiörre resurstilldelning än normull lill ämnenu. Någru remissinslunser serallernulivkurser som en gurunli för bibehållen lärarläthel. Allernulivkurserinnebär ull föräldrar/elever, inle skolun uvgör elevgrupperingen. Någruinslunser beionur med dennu uigångspunki värdel av del friu valel. Andrabeionar från summu uigångspunki ull del friu vulel konserverur en sociulsnedrekryiering till kurserna. Eftersom särskild kurs i engelska krävs förtreåriga linjer pä gymnasieskolan och i matematik för naturvetenskaplig ochteknisk linje innebär altemnlivkursema ett sociull betingut urval. Båda dessa synsätt innebär således en skolpolitisk aspektpå kurserna. Slulligen belraklas uppdelningen i oliku kurser urpedugogisk syn punkt. studier i mulemalik respektive i engelska upp visar eleverna, menar man, så stora skillnader att en effekliv färdighetsträ ning kräver gruppering på allernalivkurser. Andra som i och för sig instäm mer i kraven på gruppering, menar alt uppdelning i allmän och särskild kurs är för trubbig och allt fier och flexiblare grupperingar behövs. Allernalivkurser i B-språk kan enligt min mening behandlasskilda från övrigu alternativkurser. B-språk är ett frivilligt ämne och ettnybörjarämne. Den finns ingen anledning för skolan all i del frivilligakursutbudet erbjuda mer än ett alternativ av varje B-språkskurs. Hänsyn måsleockså tas till andra berättigade elevintressen. Jag tillstyrker därför SÖ:sförslag atl avskaffa allemativkursema i dessa ämnen. Ändringar i läromedel ochdel melodiska utvecklingsarbetet fordrar dock en viss övergångstid. Denna börenligt min mening vara , räknai från läsårel 1980/81. Allemativkursema i matematik och engelsku bör däremotfinnas kvar. Den speciella urvalseffekt som de särskilda kurserna har genom attde fordras för vissa speciella ireåriga gymnasielinjer bör somjag lidigare anförltas bort genom att intagningsbeslämmelsema lill dessa linjer ändras. Deninformation skolan kan ge genom främst sludie- och yrkesorienteringen bör varafulll lillräcklig för atl undvika felval. Vidgningen av behörighetsreglerna så atl också denallmänna kursen i matematik ger eleverna behörighet till naturvetenskaplig ochteknisk linje ser jag som viktig även för att posilivi påverka rekryteringentill dessa linjer. Det sker i ålminsione tre avseenden. Försl och främsi kommer rekryteringsbasen att vidgas.Nuvarande konstmktion innebär alt naturvetenskaplig linje har den snävastebasen av 1978/79:180 56 allagymnasieskollinjer eftersom den fordrar särskild kurs i både engelska ochmatematik och dessutom i realiteten B-språk. Genom att dessa speciella kravbortfaller kan den naturvetenskapliga linjen rekrytera ur hela elev-gmppen,inte enbart bland dem som i årskurs 6 inför valet till högstadiet valdesärskild kurs i nämnda ämnen. Behörighetför elever med allmän kurs kommer också att positivt påverka elevurvalet ursocial synpunkt. Elever som har 4 eller 5 i betyg i allmän kurs och som ofta ärfrån lägre socialgmpp utestängs nu till förmån för elever med 1 eller 2 ibetyg i särskild kurs. Denkönsmässigl ojämna fördelningen på teknisk och naturvetenskaplig linje kanockså positivt påverkas, om linjevalel inte i realiteten sker i årskurs 6. Denvidgade behörigheten fordrar att läroplansanvisningama och läroböckerna imalematik i allmän kurs ses över. Vissa momenl som enbart finns i läromedelför särskild kurs kan behöva tUlföras allmän kurs. Omintagningen till gymnasieskolan sker redan på höstterminsbetygen i årskurs 9kan det vidare bli möjligt att utnyttja vårterminen för specielllstöd åt elever i allmän kurs som valt naturvetenskaplig eller teknisk linje.Jag återkommer lill denna fråga då jag i avsniu 7 behandlar betygsättningen iskolan. SÖbör ges i uppdrag att göra den nödvändiga översynen av anvisningar och hurläromedlen påverkas. SÖ bör också lämna förslag på hur studierna i årskurs 9bör planeras såvida intagning till gymnasieskolan sker med hjälp avhöstterminsbetygen i årskurs 9. SÖ:s översyn bör också beröra matematikkursernai gymnasieskolans årskurs 1. Denpedagogiska frågan slulligen, vilken typ av gruppering som ger eleverna denbästa färdighetsträningen och är positiv även ur andra synpunkter, bör avgörasförst efter utprovning. Del bör finnas frihet för kommuner all delta iförsöksverksamhel med annan organisation än allernalivkurser. Försöksverksamhetbör medges av SÖ och ges lillräcklig omfattning för att bilda gmnd för vidareställningstaganden. Vilka elevgrupperingar som uppkommer om alternativkursernaöverges bör noggrant studeras. SÖ bör få i uppdrag att ulvärderaförsöksverksamheten och inkomma med förslag i frågan efter delläroplanen trätt i krafl. Beräkningenav nuvarande basresurser bygger på förekomsten av alternativkurser. Någonförändring av basresursernas storlek bör inte vidtas på grund av de förslag omalternativkurser somjag lagt fram. EnligtSÖ:s förslag skall, somjag tidigare nämnt, eleverna på högstadiet fåundervisning i både textilslöjd och trä- och metallslöjd. Förslaget motiverasmed atl man vill molverka traditionellt könsroUstänkande. Remissopinionenär också här helt spliiirad. TCO tillstyrker förslaget men-hävdar samlidigt attlärarna måste garanteras fortbildning både inför Prop.1978/79:180 57 reformen och fortlöpande därefter. Slöjden måste dessutomlillföras nya resurser. TCO menar också all försöksverksamhel förmelodulveckling måsle starta omgående. Flera kommuner uttrycker siarkabetänkligheter. hävdar att den rådande disciplinärasituationen i dagens högstadieskolor är sådan, atl man på det bestämdaste böravråda från att realisera förslaget. i , somtillstyrker SÖ:s förslag, skriver atl de eventuella problemen på högstadiet medbåda slöjdartema för alla elever skulle kunna minskas, om undervisningenutformades så, alt eleverna efter en grundkurs i båda slöjdarterna med slarkverklighelsanknytning gavs möjlighet atl arbela med projeki, som då kunde hadrugning ål enderu slöjdurten. Även andra remissinstanser, som i principtillstyrker SÖ:s förslag, t.ex. , menar alt det bör ges en storfrihet vid uppläggningen av ämnet. Inom inget annal område är könsrollsvärderingama så siarkasom när det gäller arbele med mjuka (textila) och hårda (irämetall) föremål. Samlidigt har den traditionella uppdelningen avslöjdarlema i lexlilslöjd och trä- och metallslöjd ifrågasatts. Åtskilligtannal material än tyg, trä och metall bearbelas inom såväl textilslöjden somträ- och metallslöjden. Även det ursprungliga hantverksmässiga arbetssältelinom respeklive slöjdari torde ha fått ge vika för ett friare och mer varieratarbetssätt. Även avgränsningen mot andra ämnen är oklar. Teknik harsiarka beröringspunkter med slöjd. Detsamma gäller hemkunskup. Slöjdinnehåller ocksä beiydunde esletisku momenl. Slöjd och hemkunskup svurur lillsummans med andra ämnenför de praktiska vardagsfärdigheter, som del bör vara en centrul roll för grundskolanall förmedla. 7'"sanimans med bl.a. bild och musik ger slöjd elevernautrymme för skapande verksamhei.