prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — Avdessa utses ordförande, vice ordförande och två andra ledamöter av regeringen.Fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskonloret väljer gemensamten ledamol. en, en samtmedlemmarna av fondbörsen två. För varje ledamol utses en suppleant i sammaordning. Börsstyrelsens uppgifterär som har nämnts alt handha ledningen av fondbörsens verksamhet ochförvaltningen av dess angelägenheter. Styrelsen skall följa kursbildningen vidbörsen och se till alt handeln där sker under förhållanden som stämmer överensmed lag och annan författning saml god affärssed. Enligt börsordningentillsätter börsstyrelsen en börschef för den dagliga ledningen ochförvaltningen av fondbörsen. Styrelsen fastställer en särskild instruktion förbörschefen. Styrelseledamöter,suppleanter och befattningshavare vid fondbörsen har tystnadsplikt då delgäller annans affärsförhållanden eller personliga förhållanden. Enligt10 § börsordningen får köp och försäljning vid fondbörsen ske endast genombörsmedlem eller börsombud. Ansökan om medlemskap prövas av börsslyrelsen.Endast den som har tillstånd atl driva fondkommissionsrörelse får antas lillbörsmedlem. Vidare ställs krav på svenskt medborgarskap och, för annan sökandeän bank, ekonomisk säkerhet på . Slutligen skall börsstyrelsenpröva om sökanden kan anses lämplig som börsmedlem. Förfallereller återkallas börsmedlems tillstånd att driva fondkommissionsrörelse,upphör medlemskapet. Har bankinspektionen enligt 18 § FL förbjuditfondkommissionären atl fortsätta sin rörelse under viss lid, upphörmedlemskapet för samma lid. Börsmedlemskapel kan vidare upphöra av andra skäl.Om sådana förändringar har skett i börsmedlems företag i fråga om delägarskapeller ledning all det är atl anse som ett väsentligen nytt företag, kan börsstyrelsenförordna att medlemskapet skall upphöra. Börsslyrelsen kan vidare förordna altmedlemskapet skall upphöra, om någon är lämplig som börsmedlemeller om medlem bryter mot börsordningen, ordningsreglerna eller styrelsensföreskrifter i övrigt. Vid lindrigare överträdelse kan styrelsen ge medlemskriftlig erinran. /78 fanns vid 19 börsmedlemmar, varav 12banker och 7 fondkommissionsfirmor. Frågaom godkännande av börsombud prövas av börsstyrelsen. Som börsombud flrgodkännas den som är svensk medborgare, , fast anställd hosbörsmedlem och väl kvalificerad genom tjänstgöring inom fondkommissions-, bank-eller likartad rörelse. Ansökan om godkännande skall göras av den börsmedlem,hos vilken ombudet är anställt. Vid ansökningen skall fogas bl. a. uppgifi omhuruvida ersättning till ombudet huvudsakligen skall utgå som fast lön ellersom provision. 115 § tredje stycket börsordningen förbjuds börsombud att för egen Prop.1978/79:9 103 räkninghandla med börspapper eller andra värdepapper i större omfattning än som står irimligt förhållande till hans inkomster och förmögenhetsförhållanden.Börsstyrelsen har utfärdat anvisningar om innebörden av förbudet. Enligt dessatillåts ombud att under ett kalenderår handla för egen räkning till ett beloppsom inte får överstiga fyra gånger den vid självdeklarationen samma åruppgivna nettoförmögenheten. Saknas förmögenhet, tillåts ombudet handla för ettbelopp om högst . Ombud är vidare skyldigt atl rapportera lillbankinspektionen sådana värdepappersaffärer som rör honom själv eller hansnärstående. Regeln kompletteras med en skyldighet för börsombudets arbetsgivareatl lämna bankinspektionen motsvarande uppgifter. Godkännandesom börsombud förfaller, om arbetsgivaren upphör all vara medlem av fondbörsen.Godkännandet kan vidare återkallas, om börsombudei inte längre bedöms lämpligtför uppgiften eller om han bryter mot börsordningen, ordningsreglerna ellerbörsstyrelsens föreskrifter i övrigt. Vid lindrigare överträdelse kanbörsstyrelsen ge ombudet skriftlig erinran. Vidutgången av hade börsmedlemmarna sammanlagt 87 börsombud. Av dessaföreträdde 57 bankerna och 30 fondkommissionsfirmorna. Handeloch notering vid fondbörsen får som har nämnts avse endasl värdepappersom har inregistrerats där, s. k. börspapper. Som börspapper kan inregistrerasaktier utfärdade i , i utlandet utfärdade aktier i dotterbolag tillsvenskt aktiebolag, vars aktier har inregistrerats vid fondbörsen,obligationer, utfärdade i eller i utlandet, samt i utfärdadepartial- och föriagsbevis, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning. Andra i utlandet utfärdade aktier än de nyssnämndaoch utländska partial- och förlagsbevis kan således enligt gällande regler interegistreras vid fondbörsen. Börsstyrelsenbeslutar om inregistrering av värdepapper. Beslutet har i första hand denverkan att papperen får bli föremål för affärer och kursnotering vid fondbörsenmen har rättsverkningar också utanför börslagstiftningen, exempelvis vidberäkning av kapilalkravel i banklagstiftningen och vid värdering iskattelagstiftningen. Villkorenför inregistrering skall enligt 27 § 5 FL anges i börsordningen. Där angesockså de formella kraven på en inregistreringsansökan. Vidare räknas vissa fallupp, då inregistrering inte får ske. I övrigt saknas direkta föreskrifter omvad som i materiellt avseende krävs för registrering. Börsstyrelsen harhärvidlag utbildat praxis. Förinregistrering av aktier krävs atl det ansökande företaget har ett aktiekapitalom minsl fem milj, kr, eller motsvarande belopp i utländsk valuta vid tiden förregistreringen. En aktieserie vars nominella belopp understiger fem milj. kr.kan inregistreras, om bolaget har flera serier som sammanlagt uppgår till detföreskrivna beloppet. Inregistrering får inte ske av aktier i en emission sominte har blivit helt inbetald eller för vilken aktiebrev inte har 1978/79:9 104 uifärdals.Från sistnämnda regel görs undantag för aktier som har registrerats enligtlagen (1970:596) om förenklad aktiehanlering. Vidarekrävs att det finns en marknad i bolagets aktier, dvs. att ett större antalpersoner innehar aktierna. Uppgift om aktiernas ungefärliga marknadsvärde ochspridning samt ungefärliga antalet aktieägare skall lämnas vid ansökan ominregistrering. Börsstyrelsen har uppställt som villkor förintroduktion att det finns inemot 1 000 börsposiägare. Börspost är den avstyrelsen för varje värdepapper fastställda minimikvantitet som kan bli föremålför officiell kurssättning vid börsen. 1börsordningen finns vidare föreskrifter som hänför sig till delintroduk-lionssökande bolagets kvalitet, dvs, dess ekonomiska situation ochframtidsutsikter. Bolaget skall sålunda i regel foga årsredovisningar ochrevisionsberättelser till ansökningen omregistrering. Börsstyrelsen har därutöver rätt alt fordra in alla upplysningarsom styrelsen anser sig behöva för atl bedöma om värdepapperet i fråga är avsådan beskaffenhet att det bör inregistreras. Inregistrering av aktier får inteske, om utfärdaren har inställt sina betalningar, försalts i konkurs ellerträtt i likvidation. Börsslyrelsen medger inte introduktion utan att haförsäkrat sig om att bolaget uppfyller sådana anspråk på kapiialsställning,likviditet och vinslkapacitel som allmänt utmärker börsbolagen. F. n. krävs atlvärdet på ett ansökande bolags aktier ligger i storleksordningen 10 milj. kr.Något ovillkoriigl krav på de senaste årens vinstutdelning ställs emellertidinte. Introduktionssökandebolag skall vidare lämna en utfästelse - enligt formulär som fastställs avbörsslyrelsen -alt offentliggöra upplysningarom bolaget och att medverka tillatt börsslyrelsen kan fullgöra sina uppgifier enligt FL och börsordningen.Bestämmelsen trädde i kraft . Till grund för utfästelsenligger standardkontrakt, som har tillskapats branschvis efter överiäggningarmellan börsslyrelsen och intresseorgan för näringslivet. Utöver åtagandenbeträffande årsredovisning, delärsrapporter och emissionsprospekt ulfäster sigbolaget enligt kontraktet alt lämna information om betydelsefulla händelser sominträffar under verksamhetens gång, t. ex. avtal om samgående med annat företageller beslut om nedläggande av en rörelsegren. Vidinregistrering av andra värdepapper än aktier, dvs. obligationer, förlagsbevisoch liknande skuldebrev, är börssiyrelsens prövning av närmast formell natur.De institutioner som har medverkat till all ge ut sådana lån antas ha gjort enprövning i sak. Spridningskravet anses uppfyllt genom att lånet faktiskt harplacerats på marknaden. Inregistrering fär inte ske om nominella beloppet avlånet eller den del som inregistreringen avser understiger, fem milj. kr. förobligations-, partial- och föriagslån, resp. tre milj. kr. för lån motkonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning. Registrering får inte heller ske, om vissa andra omständigheterföreligger, t. ex. om förfallna kuponger lill lånet inte har 1978/79:9 105 infriatseller om utfärdaren har inställt sina betalningar. För inregistrering avobligationer som har utfärdats i utlandet ställs dessutom särskilda krav. Bl.a.fordras atl obligationerna avser lån i vars uppläggande svenskt bankaktiebolaghar deltagit och all de har emillerats inom antingen genom offentligtannonserad teckningsinbjudan eller genom utsända prospekt. Enligt 27 ij börsordningenskall värdepapper avföras från notering vid fondbörsen när det inte längreuppfyller villkoren för inregistrering eller om föreskrivna avgifter intebetalas eller börsordningens föreskrifter i övrigt inte följs. Regeln gällerdock inte om brislen eller uraktlåtenheten är av underordnad betydelse.Börsstyrelsen får vidare besluta all ett börspapper skall avföras frånnotering, om papperet inte har omsatts vid fondbörsen minsl en gång under desenaste två kalenderåren eller om styrelsen finner atl börspapperel av annananledning inte längre bör noteras. I praxis har under senare årtionden så gottsom undantagslöst aktier avförts från notering lill följd av atl de köpts uppav annat bolag. Besluten har varit av rutinmässig karaktär. Detsamma kan sägasnär obligationer och andra skuldebrev har avförts från notering. Obligationerbrukar tas bort från listan före inlösnings- ellersluibetalningsdagen. EnligtFL skall del finnas föreskrifter i börsordningen om tillfälligt avbrytande avhandel och notering i fråga om fondpapper av vissl slag, s. k. börsstopp.Börsstyrelsen får fatta sådant beslut, om det finns särskilda skäl för del.Beslutet får inte gälla längre än som oundgängligen behövs. Bestämmelserna,som infördes , syftar lill att undvika risker för snedvridning avkursbildningen. Underden tid som ett förordnande om börsstopp gäller får enligt 10 a § FLfondkommissionär inte - vare sig vid eller utanför fondbörsen - avtala ellermedverka till avtal om köp eller försäljning av värdepapperet. Ibörsordningen finns bestämmelser som i stora drag anger hur handel och noteringskall gå till vid fondbörsen. Bestämmelserna kompletteras som harnämnls med de ordningsregler som utfärdas av börsstyrelsen. Vid fondbörsen lärenligt börsordningen endasl förekomma kassaaffärer, dvs. kontantaffärer.Utmärkande för en kassaaffaräratt värdepapper levereras och likvid erläggsmycket snart efter avslutet. Detaljerade regler om hur uppgörelse av börsaffärgår till lämnas i ordningsreglerna. Där finns också bestämmelser om hävningsrätloch skadestånd. Enligtbörsordningen skall avräkningsnota upprättas och avsändas som avtalhar träffats. Närmare bestämmelser om avräkningsnota finns i förordningen(1908:129s. Dangående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper. Utöverkassaaffärer förekommer på en del utländska börser också terminsaffärer, dvs.affärer där uppgörelse skall ske först vid en viss lidpunkt . ingås behöver alltså köparen inte ha tillgång till 1978/79:9 106 likvidenoch säljaren behöver inte förfoga över de värdepapper som säljs. Affären kommertill stånd på grund av att parterna bedömer marknaden olika. Köparen räknar medatt kursen på värdepapperen skall stiga, medan säljaren räknar med enkursnedgång. Ett slags mellanformmellan kassa- och terminsaffär utgör s. k. blankningsaffärer. En sådan affärär oftast av kortsiktig natur och innebär en spekulation i kursnedgång.Säljaren överlåter aktier till köparen för leverans inom den för en kassaaffärbestämda leveransfristen. Säljaren äger emellertid inte aktierna ulan har lånatdem av tredje man. Säljaren räknar med att kunna lämna tillbaka samma slagsaktier till ägaren efter atl ha köpt dem lill en lägre kurs. Affärer av dettaslag förekommer på sina håll i utlandet, bl. a. på . Affärernaanses motverka ensidig haussespekulalion och främjar därmed en jämnarekursutveckling. Den svenska börslagsliftningen reglerar inte blankningsaffärer.Del är ovisst i vilken utsträckning de förekommer på den svenska aktiemarknaden. Ombörsmedlem har tagit emot både köp- och säljorder i ett och samma värdepapperfär han sammanföra dessa order, om det inte strider mot någon uppdragsgivaresuttryckliga önskan. En affär som avslutas på detta sätl kallas inbördes affär. Vid fondbörsen skallenligt börsordningen ske förhandling för avslut i och kursnotering avinregistrerade börspapper varje helgfri dag utom lördag. Förhandlingarna ärdels offentliga (upprop), dels fria förhandlingar mellan börsmedlemmarna(efterhörs). De kurser som noteras skall offentliggöras genom anslagi börslokalerna. Börsslyrelsen bestämmer och ombesörjer publicering i övrigt. Uppropensker efter särskilda listor enligt den s. k. auklionsprincipen och leds av entjänsteman vid fondbörsen.Såsnart ett värdepapper har ropats upp får debörsombud som vill köpa eller sälja ange, "notera", den kurs tillvilken han vill förvärva resp. avyttra det uppropade papperet. Om köp- ochsäljkurser sammanfaller har avslut ägt mm. Den kurs till vilken avslut skett(betalkurs), parternas namn och postens storiek noteras i börsprolokollet.Härefter utropas samma värdepapper återigen. När avslut inte kommer till stånd,noteras på samma sätt de slutliga köp- och säljkurserna. Efterdel alt uppropen har avslutats följer efterbörsen, då börsmedlemmar ochbörsombud under fria förhandlingar avger sälj- och köpeanbud. De betalkursersom förekommer under efterbörsen förs in i börsprolokollet. För de sextonvärdemässigt sett mest omsatta värdepapperen protokollförs under efterbörseninte bara betalkurserna ulan också köp- och säljkurser, Börsprolokollet harbetydelse som bevis för avslut och kurser och som grund för bedömning avmarknadsläget. De kurser som har upptagits i börsprolokollet utgörprimärmaterial för de tryckta listor som fondbörsen producerar ochdistribuerar. Börsmedlemhar rätt till provision, s. k, courtage för de tjänster han Prop.1978/79:9 107 tillhandahåller.Enligt 27 5; FL skall börsordning innehålla bestämmelser om siorieken avprovisionen, I börsordningen föreskrivs atl börsmedlem av vardera kommittenienskall ta ul provision på avtal, som han sluter för annans räkning vidfondbörsen. Provisionen varierar mellan av köpesumman för bl, a.aktier och en promille av köpesumman för bl.a. räntebärande statsobligationer,Courtagesatserna är bindande för börsmed-lemmarna och lär varken över- ellerunderskridas. Somhar nämnts gäller courtagebestämmelserna bara affärer vid fondbörsen, dvs.avslut som skall föras in i börsprotokollet. De fastställda courtagesatsernatillämpas emellertid också på andra affärer i inregistrerade papper sombörsmedlem har medverkat till. har för sina medlemmar bestämt courlagesatser föraffärer i värdepapper som inte är inregistrerade vid fondbörsen. Satsernavarierar med vissa undantag mellan av köpesumman för aktier och 2promille av köpesumman för svenska obligationer. Föreningen har vidare bestämtvisst minimicourtage för värdepapperstransaktioner, oavsett om det är fråga ominregistrerade värdepapper eller ej. Minsta courtagebelopp för aktier är 15 kr.per avräkningsnota, om notans belopp understiger . och , per notaför högre belopp. För obligationer är minsta courtagebeloppet . och 10 kr.för notor vars belopp understiger . ombeloppet är högre. I56 § FL finns föreskrifterom s. k. börsauktion av innebörd att den sombörsstyrelsen förordnar skall fullgöra de åligganden beträffande försäljning påoffentlig auktion av fondpapper som enligt skilda författningar ankommer på isärskild ordning utsedd mäklare. Sedan det har öppnats möjlighet allsälja utmätta aktier och obligationer genom fondkommissionär, har börsauktionervarit sällsynta. Fondbörsenfinansierar sin verksamhei genom att - i enlighet med föreskrifter ibörsordningen - ta ut avgifter av börsmedlemmarna och av de bolag och andra somhar sina värdepapper inregistrerade vid börsen. Avgifterna är av två slag, delsinträdes- eller inregistreringsavgifter, dels åriiga avgifter. De förstnämndaär direkt angivna i börsordningen (13 och 24 §§). Årsavgifterna däremotfastställs av börsstyrelsen inom ramar som har angetts i börsordningen.Bestämmelserna ändrades med uigångspunki i förslag från fondbörsutredningen år1976 (SFS 1976:542) och har därefter på nytt justerats (SFS1977:808). Offentligkontroll av fondbörsverksamheten i utövas av bankinspektionen, somenligt 34 § FL skall övervaka att nämnda lag och börsordningen iakttas och allverksamheten också i övrigt bedrivs så att den är till nytta för det allmänna.Inspektionen kan med stöd av 36 § FL kalla till sammanträde med börsslyrelsen.En representant för inspektionen har rätl att närvara vid börsstyrelsenssammanträden och delta i överiäggningarna. Har börsslyrelsen fattat beslut, somstrider mot lagen eller börsordningen, får 1978/79:9 108 inspektionenvidare enligt 37 § FL förbjuda verkställighet av beslutet. Har beslutet redanverkställts, får inspektionen förelägga börsslyrelsen att vidta rättelse. Vidmeddelande av förbud eller föreskrift kan inspektionen förelägga vite. Vidsidan av nu angivna uppgifter skall inspektionen verka för attfondbörsverksamheten äger rum på ett tillfredsställande sätl och föreslå deåtgärder som kan vara påkallade i detta hänseende (38 § FL), Enligt 30 § FL kaninspektionen ge börsslyrelsen tillstånd att meddela föreskriftersom avviker från börsordningen. För att underlätta tillsynen skall börsstyrelsenhålla protokoll och övriga handlingar tillgängliga för inspektionens granskningoch även i övrigt lämna de upplysningar om börsverksamheten och därmedsammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Enligt39 § FL, som innehåller vissa jävsbestämmelser för inspektionens anställda, flrbefattningshavare där inte vara fondkommisionär eller delägare ifondkommissionsföretag eller delta i styrelsen av fondbörs. Fondkommissionärskall enligt 41 § eriägga bidrag till kostnaden för bankinspektionenstillsynsverksamhet enligt bestämmelser som meddelas av regeringen. F.n. ärbidraget av de provisioner som kommissionären innanuppburit på avtal som han har slutit om köp och försäljning av fondpapper. 3.2Fondbörsutredningens förslag (SOU 1973:60) Fondbörsensfunktion äralt främja handeln med värdepapper genom att ge tillfälle tillregelbundna affärer i ordnade former. Utredningen framhåller atl frågan omfondbörsens funktion också kan ses i ett vidare perspektiv. På skäl som närmareutvecklas i betänkandet (s. 413) konstaterar utredningen alt börshandeln fylleren viktig uppgift från olika samhälleliga synpunkter. Publiceringen avkursnoteringarna ger möjlighet till en snabb överblick av marknadsläget.Börshandeln och kursnoteringarna är av vikt i förhållandet mellan samhället ochenskilda, t. ex. vid förmögenhelstaxering. Genom atl börshändelsernauppmärksammas av massmedia främjas insynen i börsbolagen, vilket har betydelseför bl, a. de anställda i bolagen och bolagens kunder. Börshandeln medvärdepapper har indirekt betydelse också för bolagens kapitalanskaffning. Ettförelag, som behöver kapital, emilterar exempelvis aktier i avsikt alt sökabörsinlroduktion. Vetskapen härom är av stor betydelse för köparna, som kanräkna med atl det slags aktier som de har förvärvat, kommer alt bli föremål förbörshandel och därigenom utan större omgång kan förvandlas till pengar. Attvärdepapper sålunda är relativt likvida medför atl de blir mer attraktiva somplaceringsobjekt. Delta är i sin tur ägnat alt främja utbudet av riskvilligtkapital. Härigenom kommer företagens kapitalförsörjning att underiättas. Ifråga om den svenska börsens betydelse som finansieringskälla för börsbolagenhar dock framförts olika meningar, Å ena sidan har påpekats attnyemissionerna för börsbolag bara uppgick till igenomsnitt ett par hundra milj. kr, . Å andra sidan har bl, a. hävdatsall möjligheten lill börshandel underlättar finansieringen för s, k,tillväxtbolag, dvs, förelag som låter en del av vinsterna stanna i förelagenför att nå en snabb tillväxt. Aktierna i tillväxtbolagen blir attraktiva genomutsikterna all sälja dem på börsen med förtjänst, 3.2,2Fondbörsens organisation m. m. Någotentydigt besked om vad som avses med begreppet fondbörsverksamhet ges inte iFL eller dess förarbeten. Enligt utredningen kan fondbörsverksamhet materielltsett sägas föreligga när, i och för handel och notering, köp- och säljanbudbeträffande aktier, obligationer eller andra sådana värdepapper sammanförsregelbundet. Sådan verksamhei bör med hänsyn till de betydande ekonomiskavärden del rör sig om utövas i former som ger den enskilda kapitalplacerarenoch allmänheten bästa möjliga skydd. bör statsmakterna genom lagstiftning se lill att i princip allbörsverksamhel drivs enligt nämnda grunder. Börshandel och kursnolering avvärdepapper som omsätts i stor omfattning föreslås få ske endast med statligauktorisation och under offentlig kontroll. Placeringar i värdepapper, framförallt aktier, bör anses som en sparform jämföriig med bank- ochförsäkringssparande. Utredningen finner det därför naturiigt att allmänhetenfår sitt kapilalskyddsiniresse tillgodosett i börsverksamheien på motsvarandesätl som i fråga om bank- och försäkringsrörelse. Ifråga om de institutionella former under vilka fondbörsverksamhel bör utövasfinner utredningen atl sådan verksamhet i princip bör handhas av Stockholmsfondbörs, som redan är etablerad och har offentligrättslig prägel. Utredningenser inte anledning att i nuvarande lagstiftning öppna möjlighet att inrättaannan fondbörs vid sidan av . Skulle behov avytteriigare en fondbörs uppslå, fär frågan om delta bli ett särskiltlagstiftningsärende. Utedningenanser att man bör fastställa principen om ensamrätt för atlidka börsverksamhel i . Detta skulle innebära att kan svara för handel med och notering av värdepapperpå den s. k. fondhandlariistan. En sådan konsekvens kan emellertid enligtutredningens mening diskuteras. Det kan göras gällande att det inte ärbehövligt alt ingripa i fondbörsens och fondhandlareföreningens hävdvunnamarknadsuppdelning. Det borde vara möjligt atl skapa fastare procedurregler förnotering m. m. av sådana värdepapper som finns på fondhandlariistan och förvilka det behövs börsmässig handel och notering. 1978/79:9 110 ensådan skärpning av reglerna som villkor för föreningens tillstånd att publicerakurslista. Skyddet för allmänheten skulle härigenom bli likvärdigt med det somStockholms fondbörs erbjuder i sin börsverksamhet. Reglerna för föreningensbörsverksamhet skulle i stort sett stämma överens med reglerna för Stockholmsfondbörs. I praktiken skulle på så sätt ytteriigare en reguljär fondbörs medfondhandlareföreningen som huvudman ha skapats. Utredningen framhåller attdetsamma skulle gälla om man valde atl införa en särskild lagstiftning förföreningens verksamhet. En sådan dubblering av börsverksamheten i Sverigefinner utredningen olämplig både av ekonomiska skäl och därför atl den inteheller fyller någon påvisbar funktion. För alt inte ulan vidarebryta med den hittillsvarande ordningen föreslår utredningen i stället atlstyrelsen för får rätt att med bankinspektionens tillstånduppdra åt därtill lämplig sammanslutning av svenska fondkommissionärer,dvs. ,att i viss utsträckning besluta ominregistrering av värdepapper vid fondbörsen och ombesörja notering av kurs ifråga om dessa. Föreningen kan därigenom också i fortsättningen, fast inomfondbörsens ram,omhänderha börshandel och notering i ungefär samma omfattning somnu.