prop · G20313 · 1978-12-31 00:00:00 — Den inhemska produktionen bör enligt statskontoretdimensioneras så att smittoriskerna vid import om möjligt elimineras. Dencentrala statliga uppfödningen av försöksdjur bör av kostnadsskäl begränsastill alt håUa genetiskt definierade stammar, atl förse destinationsuppfödaremed avelsdjur samt alt svara för den produktion som kräver s. k. barriärskydd ide fall sådan produktion inte kan ske hos destinationsuppfödare. ÄvenUHÄ berör denna fråga och beklagar att utredningsdirektiven inte gjort delmöjligt att sälta in förslagen i ett vidare perspektiv, dvs. ta stäUning tillhur hela försöksdjursproduktionen skaU avvägas mellan destinationsuppfödninghos privata uppfödare, institutionsuppfödning och annan statiig uppfödning. konstaterar med tiUfredsställelse atl Akergmppens förslagom en utökad statlig försöksdjursproduktion är ett led i strävandena att minskaantalet försöksdjur. mot plågsamma djurförsök anser däremotatt ett ökat statligt engagemang i uppfödningen av försöksdjur inte kommer altminska användningen. Den av Åkergruppen föreslagna utbyggnaden av försöksdjursproduktionen iÅker tillstyrks eller lämnas utan erinran av något mer än hälften av remissinstansema.Ungefär en tredjedel av instanserna anför att en utbyggnad av den statligaförsöksdjursproduktionen hellre 1978/79:13 42 bordeske i än i Åkei. RRV anför atl man bör överväga en anknytning avden centrala produktionsenheten för högkvalitativa försöksdjur tUl lanlbmksuniversitetetsenhet i Lövsta, eftersom en rationell försöksdjursproduktion i kräveromfattande nybyggnader och lokalbehovet endast i margineU utsträckning kantillgodoses genom ombyggnader. Mot bakgrand av atl en central produktionsenhetkommer att kräva nybyggnader, oavsett var den placeras, anser RRV att derelativa fördelarna med Lövsta i fråga om t. ex. veterinärmedicinsk och övrigvetenskaplig expertis, laboratorier samt dataanläggning blir än merframträdande. RRV anser således all möjlighetema att föriägga den centralaförsöksdjursuppfödningen till Lövsta bör övervägas närmare. Därvid bör prövasi vilken omfattning produktionsresurserna i , och kananvändas för kompletterande destinationsuppfödning. Lantbruksstyrelsenredovisar liksom RRV de fördelar som en förläggning av statlig produktion avförsöksdjur till innebär i jämförelse med och tillfogar atti en fråga av det här slaget bör de funktionsmässiga fördelama väga tyngre ände rent sysselsättningspolilis-ka. 1'tbyggiiadeni SoUefteå. Förslaget att starta en hunduppfödning vid Statens hundskola iSollefteå tUlstyrks av samtliga remissinstanser. Några av dem föreslår även enviss kattuppfödning lokaliserad tiU SoUefteå. Omkring en Qärdedel av remissinstansema kommenterar de högaproduktionskostnaderna per djur som redovisas av Åkergrappen. Några av dem, t.ex.byggnadsstyrelsen och SLU, anför atl ett tillräckUgt underlag för en bedömningav kostnadskalkylerna inte har redovisats. FOA, som stöder tanken atttillgången på försöksdjur av hög kvalitet bör förbättras, anser emellertid attden föreslagna plötsliga igångsättningen av en stor produktion kan leda tillbetydande svårigheter. En långsammare utvecklingstakt skulle ge en bättremarknadsanpassning och större förutsättningar för en framgångsrik uppfödning.Socialstyrelsen framhåller att avnämarnas försöksdjursbehov i kvalitativthänseende behöver inventeras, behov av lägre kvaliteter fmns även. Enligtlänsstyrelsen i lån innebär de höga kostnaderna som redovisats risk föralt forskarna köper sämre djur. Statensmedicinska forskningsråd understyrker atl de höga försöks-djurskostnademakräver större anslag till forskningsråden eller subventioner i produklionsledel.Bl. a. RRV anför att djurprisema inte bör subventioneras, i så fall kan ett överutnyttiandeav högkvalitativa djur bli följden. 1978/79:13 43 Lantbruksstyrelsensförslag om en etisk förprövning av djurförsök Regeringenuppdrog åt lantbraksstyrelsen att utreda och föreslå åtgärderför ökad kontroll av försöksdjursverksamhelen. Uppdraget har av styrelsendelegerats till en särskild arbetsgrapp vars promemoria med förslag tillåtgärder dalerad i sin helhet redovisas i del följande.Promemorian benämns underbilaga 5:1. Lanlbruksstyrelsendelar arbetsgruppens uppfattning all det för ökad kontroll avförsöksdjursverksamheten bör inrättas nämnder för etisk bedömning avdjurförsök redan på planeringsstadiet. Styrelsen ansluter sig härvid lill denav arbetsgruppen förordade uppläggningen av den etiska förprövningen. Lanlbruksstyrelsenframhåller atl en förutsättning för atl styrelsen skall kunna åta sighuvudmannaskapet för de försöksdjurseliska nämnderna är alt styrelsen fårtillräckliga personella resurser härför. Styrelsen får i detla sammanhanghänvisa lill sitt yttrande för-söksdjursulredningsbelänkande (Ds 1 1975:4), vari styrelsen bl. a. föreslog att vid lantbruksstyrelsenskulle inrättas en tjänst med placering vid den enhet inom styrelsen somhandlägger försöksdjursfrågor. Det torde vara lämpligt atl de centralaadministrativa arbetsuppgifter som den etiska förprövningen kommer att medförahandläggs av samma person som svarar för frågor sammanhängande med en eventuelltillståndsgivning för försöksdjursuppfödning. Arbetsgruppenanför att enligt 16 § djurskyddslagen skall vad som stadgas i 14 och 15 §§ ejgälla med avseende på djur som används inom försvarsväsendet. Dessa djur ärsåledes undantagna från lantbraksstyrelsens, ochhälsovårdsnämndens tillsyn. Arbetsgruppen har därför inte behandlat frågan ometisk prövning av djurförsök inom försvarsväsen-del. Underhandskontakt haremellertid tagits med försvarets sjukvårdsstyrelse (försvarsöverveterinären)som har tiUsynen över djur som används inom försvarsväsendet. Arbetsgruppen hardärvid framhållit att det är angeläget all del även inom försvarsväsendettillsätts en nämnd med lek-mannainslag för prövning av djurförsök från etisk synpunki.Arbetsgruppen anser att det bör ankomma på försvarets sjukvårdsstyrelse(försvarsöverveterinären) atl närmare utreda denna fråga. PMmed förslag till åtgärder för ökad kontroll av försöksdjursverksamheten m. m. 1 Etisk prövning av djurförsök Iförarbetena till nu gällande djurskyddslag utgick man beträffandeanvändning av djur för vetenskapligt ändamål från att den ende som kunde ochborde bedöma nödvändigheten av djurförsök var forskaren. 1978/79:13 44 lämnadesvidare helt åt forskaren att avgöra, om nyttan av ett djurförsök var så stor,att den kunde motivera undantag från grandprincipen att djur inte skulletillfogas lidande. I den livliga offentiiga debatt om djurförsök som förtssedan djurskyddslagens tillkomst har denna uppfattning alltmer ifrågasatts.Krav har framförts på ökad information om och insyn i försöksdjursverksamhetenoch på etisk bedömning av djurförsöken, varvid även lekmän skulle ges möjlighetmedverka. En sådan etisk bedömning borde på samma sätl som forskarens egenbedömning avse nyttan och nödvändigheten av försöken samt i vilkenutsträckning avsteg från föreskriftema om bedövning, smärtstillande medel etc.kan tillåtas. Härav följer att bedömningen för atl få bästa effekt borde sättasin redan på planeringsstadiet. Mestlyhörda för dessa krav och önskemål har varit forskarna själva. har flinge-rat som en centralförsöksdjursetisk kommitté för bedömning bl. a. av djurförsök i sådanaforskningsprojekt för vilka statsbidrag sökts. Vid medicinska fakulteten iUppsala har vidart; försöksvis inrättats en lokal ed sk kommitté förbedömning av djuiförsök. 1.2Innebörden av etisk prövning Samhällethar konstaterat att djurförsök är nödvändiga för medicinsk och biologiskforskning men har därmed inte tagit ställning till alla med djurförsökförknippade etiska problem. Varje nytt projekt med djurförsök nödvändiggör pånytt ett ställningstagande ur etisk synpunkt. Det är nämligen två aspekter sommåste sammanvägas: graden av lidande som kommer att tillfogas djuret och deframsteg i diagnostik eller terapi eller andra värden som försöken väntas ge.Ju mer påfrestande ett försök är för djuret, desto mer övertygade måste vi varacm att det är nödvändigt. Detta innebär att varje etisk bedömning är ettövervägande som inte kan kodifieras i enkla listor över vad för slags försöksom får göras eller inte får göras. I princip bör inte ens det enklaste ingreppvara tillåtet utan en välgrundad motivering. måste för djuren svåraförsök ibland få utföras, om det är enda vägen alt finna svaret på en angelägenfråga. Somredan påpekats har denna bedömning lämnats åt forskaren själv. Arbetsgrappenär av den uppfattningen att detla förtroende inte missbrukats. Inte minst från forskariiållhar emeUertid framhållits risken av att vaije yrkesutövare blir blind för dedagliga problemen och atl detta kan innebära en fara från djurskyddssynpunkt.Som mest angeläget framstår därvid att forskaren frågar någon till råds innannya försök påbörjas. Skapandetav den tidigare nämnda lokala etiska kommittén i är ett försök att gefastare form åt det önskade samrådet och tillmötesgå allmänhetensberättigade krav på insyn. Verksamheten har varit upplagd enligt de linjer somangivits ovan. Strävan har varit att utan onödig byråkrati och tidsförlustkunna ge forskaren råd och handledning för djurförsöken. Något absolut tvångför forskaren att söka eller följa råden har dock inte funnits, utan det helahar byggt på ett "gentiemen's agree-ment" att så sker. Även om detkunde varit värdefullt med en längre försöksverksamhet i att bygga på,har arbetsgrappen funnit det nödvändigt och möjligt att redan nu skapa fastareregler för försöksdjursverksamheten i hela riket med tillvaratagande avhittills vunna erfarenheter från Uppsalaförsöket. 1978/79:13 45 Enighetråder inom arbetsgrappen om all ett organ med lekmannainslag bör inrättas företisk bedömning av djurförsök. Grappen har vall all kalla delta organ försöksdjursetisknämnd. Som framgår av vad som sägs i fortsättningen om nämndens arbetssätt m. m.avser gruppen härvid inte nämnd i exempelvis inom kommunallagstiftningenvedertagen mening. Av skäl som vidare utvecklas under 1.7 har arbetsgrappen funnUdel nödvändigt med statligt huvudmannaskap för nämnderna. Utöverden bedömningen och därav föranledd rådgivning lill fors-kama skallnämnderna sträva efter att skaffa sig överblick över samtiiga djurförsök inomsitt verksamhetsområde. Den etiska bedömningen skall ske redan påplaneringsstadiet (förprövning). Vidförprövningen skall bl.a. följande punkter och frågeställningar beaktas. b) Vad nytt avses att vinnas medifrågavarande försök? d) Finnsandra möjligheter all lösa frågeställningen? e) Kanmetodiken modifieras för atl lindra djurens lidande? f) Harförsök av samma typ gjorts tidigare? Genomden ökade kontakten i de försöksdjursetiska nämnderna mellan lekmän ochforskare borde ökad förståelse såväl för nödvändigheten av djurförsöksom för önskemålen om återhållsamhet i fråga om försöksdjursanvändningen kunnauppnås. Delär ofrånkomligt atl såväl inrättandet av försöksdjurseliska nämnder somreglering av deras verksamhet och forskarnas skyldighet alt underställanämnderna planerade djurförsök för etisk bedömning måsle förankras i gäUandelagstiftning. Detla synes lämpligast ske genom införande av en ny 12 a § jämteviss ändring i 14§ 2 mom. djurskyddslagen (1944:219) samt införande av en ny 2 a§i Kungl. Maj:ts kungörelse (1944:771) med vissa bestämmelser om användning avdjur för vetenskapligt ändamål 1.5Nämndernas antal och placering Ellhela landet omfattande system av försöksdjursetiska nämnder lorde inte medgeinrättandet av sådana nämnder i varje kommun och ännu mindre vid varjeinstitution som bedriver djurförsök. Arbetsgrappen har därför ansett det varamer realistiskt alt föreslå inrättandet av tills vidare sex regionala nämnder,en i vaije högskoleregion. Allteftersom erfarenhet vinnes kan antalet nämnderutökas, om så skulle visa sig ändamålsenligt. Delär önskvärt att bedömningen i nämndema blir så likformig som möjligt. Dettakan åstadkommas exempelvis genom att företrädare för nämndema med vissregelbundenhet sammankaUas för diskussion av verksamheten. 1978/79:13 46 Deförsöksdjursetiska nämndema skaU vara sammansatta av forskare,försöksdjurspersonal och lekmän, varvid de tre kategoriema bör ha lika mångarepresentanter vardera. Antalet ledamöter bör anpassas till försöksdjursverksamhetensomfattning i resp. region men bör inte undersliga 15. Inom varje kategori skallen så mångsidig sammansättning som möjligt eftersträvas. Bland forskarna skallsåledes olika ämnesområden vara företrädda. Försöksdjurspersonalen bör :»omrepresentanter ha såväl djurvårdare som laboratoriepersonal. Lekmannarepresentanternaskall till minst halva antalet utgöras av företrädare fördjurskyddsorganisationer. 1nämnderna skaH finnas ordförande och vice ordförande. Ordförandensammankallar lill och leder plenarsammanträdena samt svarar för att nämndensarbete löper så smidigt som möjligt. Erforderligasekrelariatstiänsler torde kunna köpas inom regionen. Medhänsyn till att de försöksdjursetiska nämndemas verksamhet kommer atl omfatta ellflertal kommuner inom flera län och att ledamötema representerar ett flertalolika kategorier måste det finnas ett lämpligt övergripande organ som har allutse ledamötema (huvudman). Efiersom huvudmannen dessutom bl.a. måsle ta påsig kostnader i form av arvoden, rese- och irakiamentsersällningar, ersättningfor förlorad arbetsförtjänst, kostnader för sekreterartjänster, blanketter,kontorsmaterial osv., finner arbetsgruppen det nödvändigt att lanlbruksstyrelsenutser ledamöterna. Detta bör i fråga om forskare och försöksdjurspersonal skeefter förslag från högskoleregionstyrelserna. Dessa förutsätts härvid samrådamed inom regionen befintliga forskningsinstitutioner, läkemedelsindustrier, sjukvårdsinrättningarm. m. och i fråga om försöksdjurspersonal med deras personalorganisationer.Vad lekmännen beträffar bör, med tanke på nödvändigheten av all erhålla etttillräckligt stort antal för ändamålet särskilt lämpade personer,djurskyddsrepresentanterna föreslås av . och Föreningarna djurens vännersriksorganisation. Övriga lekmannaledamö-ter, varav en om möjligt bör varaetiker, föreslås av . Vid tillsättningen bör i möjligaste måntillses atl ledamöter av de olika kategorierna i nödvändig omfattning finnstillgängliga på orter, där institutioner, läkemedelsfabriker etc. bedriverdjurförsök i siörre omfattning. Ledamöternabör lämpligen utses för en mandattid av . Första gången utses dock mandattid av . Härigenom kommer halva nämnden atl vartannatår utses på nytt. Ordförandei försöksdjursetisk nämnd utses av lanlbruksstyrelsen efter förslag frånregionstyrelsen. Vice ordförande utses inom nämnden. Ansökanom förprövning av nytt projekt eller avsevärd förändring av redan pågående sådaniskall inges till vederbörande regionala nämnd. Det är viktigt att ansökan ingesi god tid, särskUt i fråga om projekt för vilka anslag söks hos eller andra forskningsfonder, där anhopning av ansökningar kanbefaras. Ansökan skall ske på särskild 1978/79:13 47 blankett,som avses utformas i ett set om tre blanketter, varav ett exemplar förförsöksdjursetiska nämnden, ett exemplar för försöksledaren och ett exemplarför hälsovårdsnämnden. Arbetsgrappen vill betona vikten av atl iansökningsblanketten används uttryck och formuleringar som i största möjligautsträckning kan förstås av lekmännen. Vidförprövningen tas bl. a. hänsyn till vilken typ av försök del är fråga om medavseende på det lidande som djuren kan tUlfogas. Härvid används som hjälp en s.k. kategorikatalog. Denna kategorikatalog grandar sig på de normer förklassificering av djurförsök som antagits av medicinska forskningsrådet.Djurförsöken är i katalogen uppdelade på sex kategorier, varvid kategori 1avser ingrepp av föga smärtsam karaktär eller inga ingrepp alls, och övrigakategorier avser försök som i stigande grad innebär risk för all lidande skallförorsakas djuren. Medhänsyn till den mångfald forskningsprojekt som förekommer bedömer arbetsgrappendet som orealistiskt att kräva, att aUa planerade försök, oberoende avkategoritillhörighet, skall genomgå en etisk förprövning. Preliminäraerfarenheter från försöksverksamheten i tyder på atl den övervägandedelen (uppskattningsvis ) av alla djurförsök tillhör kategorierna 1, 2och 3, vilka inte bedöms förorsaka djuren någon smärta av betydande omfattning. Arbetsgrappenföreslår därför alt ansökan om etisk förprövning tills vidare begränsas tUl attomfatta försök tiUhöriga kategoriema 4, 5 och 6, där del måsle anses somsynnerligen önskvärt att de försöksdjursetiska nämnderna noggrant prövar, ominte försökets uppläggning kan modifieras för att lindra djurens lidande. I defall det vid planeringen av ett försök råder tveksamhet huruvida försöketskall hänföras till kategori 3 eUer 4 bör ansökan om förprövning ske. Likasåbör prövning komma tiU stånd när ett projekt förändras till en prövningspliktigkategori. Tryckningav ansökningsblankett och kategorikatalog görs hos lantbraksstyrelsen.Styrelsen distribuerar blankettema tUl de sex regionala nämndema, varifrånforskarna får rekvirera dem. Ansökanom förprövning måste kunna sekretesskyddas. I vissa fall kan nämligen uppgiftemai ansökningshandlingarna röja yrkeshemlighet eller forskningsresultat, vilkas offendiggörandekan vara till men för vederbörande person eller företag. Sekretesskungörelsen(1939:7) måsle därför kompletteras i detta avseende. Del får ankomma påvederbörande sökande att vid ansökans ingivande begära sekretesskydd och attange motiven härför. Nedanangivna rutiner avser normalfallet, då försöksledaren ingivit ansökan innanförsök påbörjas. Om det i något fall under pågående försök skulle inträffa en akutsiluation,som kanske innebär en kategoriförändring, kan del bli nödvändigt att göraavsteg från rutinen. Försöksledaren får i sådana fall handla efter egenbedömning och möjligt i efterhand un-dersläUa fallet nämndens prövning. 1.8.3.1Försöksledare - tre ledamöter AnsökningsblankettenskaU av försöksledaren, om möjligt vid personlig kontakt, för prövningunderställas minsl tre ledamöter i försöksdjursetiska nämnden, varvid samtligatre i nämnden ingående kategorier skall vara 1978/79:13 48 representerade.1 fråga om forskarna är det naturligt och lämpligt att ansökan om möjligtunderställes forskare inom det ämnesområde projektet avser. I övrigt bör tiUsesatt ansökningama fördelas så jämnt som möjligt mellan ledamöterna. Detre ledamötema skall efter genomförd prövning avge utlåtandet"godtagbart" eller "ej godtagbart" och bekräfta detta medsina underskrifter. Vid behov står det ledamötema fritt att ta kontakt medandra av nämndens ledamöter, och dessa kan härvid genom underskrift på utiåtan-detge sin mening till känna. Det fömtsattes också att de av försöksdjursutredningföreslagna försöksdjursveterinärema kan stå till ledamötemasförfogande för alt besvara tekniska frågor (exempelvis rörande olika ingreppsinnebörd ni. som kan uppkomma i samband med bedömningen. 1.8.3.2 Utiåtande:"godtagbart" Ärde tre ledamötema eniga om utlåtandet "godtagbart", får försöksledarenomedelbart igångsätta försöket, 1.8.3.3 Detre ledamöterna oeniga Ärde tre ledamötema inte eniga, skaU ärendet hänskjutas till nämnden föravgörande möjligt. 1.8.3.4 Utlåtande:"ej godtagbart" Ärde tre ledamöterna eniga om uttalandet "ej godtagbart", men försöksledareninte låter sig nöja med detta, skall ärendet hänskjutas till nämnden föravgörande. Omförsöksledaren accepterar de tre ledamöternas utiåtande och förklarar sig ämnaavstå från försöket, behöver ärendet inte hänskjutas till nämnden.Hälsovårdsnämnden skall dock underrättas på sätt som föreskrivs i 1.8.3.5. Sedanförsöksledaren tagit del av utlåtande från de tre ledamöterna eller frånnämnden och genom påtecknande bekräftat detta, skall, sedan försöksledarenseget exemplar avskiljts, övriga exemplar utan dröjsmål översändas till nämndenssekreterare, vilken i sin tur svarar för att ett exemplar utan dröjsmålöversändes till berörd hälsovårdsnämnd. Vid utiåtande "ej godtagbart"skall även den för djurförsöken vid institutionen (motsvarande) ansvarigeunderrättas. håller urtima sammanträde när så erfordras enligt1.8.3.3. Däratöver hålls lagtima sammaniräden . Tillplenarsammanträde kan vid behov kallas särskilda sakkunniga. Senastfjorton dagar före laglima sammanträde skall sekreteraren tillse att samtiigaledamöter erhåller kopior på de ansökningar som prövats sedan föregåendesammanträde. Ansökningarsom inkommit före sammanträdel kan också upptas tillbehandling trots att de föreläggs ledamöterna först vid sammanträdet. Vidsammanträdena skall föras protokoll utvisande vilka ansökningar som behandlatsoch vilka utlåtanden som avgivits. 1978/79:13 49 skallför kännedom översändas till berörda försöksledare och hälsovårdsnämnder. Vid sammanträdena skallsådana ärenden, mol vilka någon av ledamötema haft erinran, ägnas särskildbehandling. Om nämnden härvid ändrar ett utlåtande till "ejgodtagbart" skall protokoUsutdrag även sändas till den för djurförsökenvid institutionen (motsvarande) ansvarige. Då försöket emellertid vidförprövningen bedömts som godtagbart anser arbetsgrappen atl ifrågavarande försökinte skall behöva avbrytas. TUl ledning vid bedömningen av likartade försök iframtiden skall övriga försöksdjursetiska nämnder för kännedom tillställasnämnda protokollsutdrag. Nämndens beslut fattas medenkel majoritet. Vid lika röstetal skall nämndens utlåtande bli "ejgodtagbart". Nämnden är beslutsmässig när minsl hälften av ledamötema ärnärvarande eller i annat fall om minsl en Qärdedel av nämndens samtiigaledamöter är eniga om beslutet. Hälsovårdsnämndi kommun där försöksdjursverksamhet förekommer skall underrättas om tid ochplats för plenarsammanträden. Representant för sådan hälsovårdsnämnd ägernärvara vid sammanträdena och har därvid yttranderätt men inte rösträtt. Arbetsgrappenföreslår att årsarvode utgår till ordförande i försöksdjursetisk nämnd med I000 kr. och till övrig ledamol med . Summan av dessa arvoden torde intekomma att översliga . Däratöver utgår vid plenarsammanträden rese-och traktamenlsersältning saml ersättning för styrkt förlorad arbetsförtiänst.Då antalet urtima sammanträden är omöjligt att uppskatta är det svårt att göranågon beräkning av hur stora dessa kostnader blir. Eftersom del övervägandeantalet ledamöter kan förväntas vara bosatta på platsen för sammanträdenatorde kostnaderna uppskattningsvis komma att uppgå till högst 100000 kr.Utöver ovan angivna kostnader tillkommer kostnader för sekreterartjänster(beräknad kostnad för sex halvlidstiänsler ca .) samt blanketter ochdiverse kontorsmaterial (uppskattningsvis ca ). De sammanlagdakostnaderna kommer sålunda att uppgå till ca . 1.10 HälsovårdsnämndernasbehandUng av de förprövade djurförsöken Somframgår av ovanstående har de försöksdjursetiska nämnderna endast enrådgivande funktion. Arbetsgruppen förutsätter dock att försöksledama kommeratt följa nämndens uttalanden. Hälsovårdsnämnderna skallsom framgår av 1.8.3.5 fortlöpande hållas informerade om den etiska nämndensställningstaganden. Etiska nämndens utiåtanden och protokoll saml deiakttagelser hälsovårdsnämnden själv kan ha gjort vid sina inspektioner utgörbeslutsunderlag för de åtgärder enligt 14 § djurskyddslagen, somhälsovårdsnämnden anser sig böra vidta lill förhindrande av att försöksdjurenutsätts för onödigt lidande. Tillkomsten av deförsöksdjursetiska nämndema medför ingen utökning av den liUsynsverksamhet somåvilar hälsovårdsnämnderna. Den etiska förprövningen kommer alt utgöra ett stödför hälsovårdsnämndema vid deras tillsynsverksamhet. Genom att jämförauppgifterna i försöksdjurs-journaler och ansökningshandlingar om etiskförprövning kan hälsovårdsnämndema kontrollera alt typen av försök inte harändrats eller att avsteg från övriga lämnade uppgifter - exempelvis åtgärderför att reducera djurens lidande - inte har gjorts. 1978/79:13 50 Försöksledaresom av hälsovårdsnämnden meddelats föreläggande i ärende rörande djurförsök harrätt att överklaga hälsovårdsnämndens beslut, varvid den vid djurskyddstUlsynengängse besvärsordningen skaU användas. 1978/79:13 51