prop · G203108 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:108 Regeringens proposition omorganisationen av verksamheten med internationella adoptioner m. Regeringenföreslår all aniaga de förslag som har tagits upp i bifogade uldragav regeringsproiokoll. 1propositionen dras upp riktlinjer för den internationella adoptionsverksamheten.Förslaget syftar lill all dels kanalisera förmedlingsverksamheten som bedrivstill organisaiioner som slår under insyn och kontroll av del allmänna, dels geökade möjligheler lill stöd så atl antalet enskilda som på egen hand söker barnutomlands begränsas. Arbetelmed adoption av barn från andra länder föreslås liksom hiltills ske i samverkanmellan offentlig och enskild verksamhei. Till bör även ifortsättningen vara knuten en adoptions-frågor(NlÄ).Nämnden skall ha en övergripande funktion med uppgifter som främst rörinformation, lillsyn och kontroll samt kontaktskapande verksamhet. Däremoiskall ärenden som avser förmedling lill utlandet av ansökningar om barn föradoption här i landet enligt förslaget inte längre handläggas av nämnden. Ideellaorganisaiioner ges i stället en mer aktiv roll i arbelel med internationellaadoplionsfrågor. Sålunda skall efter ansökan kunna ge ideellaorganisaiioner auktorisation all hjälpa enskilda, som önskar adoptera ettutländskt barn, alt förmedla kontakt mellan denne och myndigheler,organisaiioner eller enskilda personer i barnets hemland samt all även i övrigilämna hjälp vid internationella adoptioner. förslag till lag ominiernaiionell adoplionshjälp läggs i samband därmed också fram. Någrainskränkningar i den enskildes möjligheler alt på egen hand söka barn utomlandsför adoption föreslås inte. Genomatl uppgifter förs över från till auktoriserade organisationer frigörsdrygl , som kan använda för sina nya uppgifier. 1budgelproposilionen 1978/79:100 bil. 8 har föreslagils all 1978/79:108 2 försiärksmed en ijänsl som chef. Vidare föreslås all ytterligare . slälls lillförfogande för den internationella adoplionsverksamheien. Det skall ankomma påNIA att fördela dessa pengar mellan de auktoriserade organisationerna. Delförutsätts dock alt Förbundet på grund av verksamhetensomfallning skall få huvudparlen av den nu föreslagna anslagsökningen. De nyabeslämnielserna föreslås kunna iräda i kraft . Prop.1978/79:108 3 1 §Inlernationell adoplionshjälp från enskild får lämnas endasl av ideell sammanslutning som är aukioriserad enligt denna lag. Vad som har sagts nu gäller dock inte i fråga om hjälp i enstaka fall. Medinternationell adoplionshjälp avses sådan verksamhei som har till syfte allförmedla koniaki mellan den, som önskar adoptera ett utländskt barn, ochmyndigheler, organisaiioner eller enskilda personer i barnels hemland saml alläven i övrigt lämna den hjälp som behövs för all adoption skall kunnagenomföras. 2 § avgör frågor om auktorisation. 3 § Auktorisation får ges endasl ål sammanslutning som har stadgar,slyrelse och revisorer. Auktorisation får ges endast om sammanslutningen hartill huvudsakligt syfte all lämna internationell adoptionshjälp och om del slårklart all den kommer alt lämna hjälpen på ell sakkunnigt och omdömesgillt säll,ulan vinstintresse och med barnens bästa som främsta riktmärke. 4 § Auklorisalionen skall vara tidsbegränsad. I beslutet omauktorisation skall del anges vilka länder som sammanslutningens verksamhei fåravse. Auklorisalionen får även förbindas med andra villkor. Föratl läcka kosinaderna för verksamheten får en auktoriserad sammanslutning laul avgifter av dem som söker internationell adoplionshjälp. 5 § skall i samband med ett beslut om auktorisation ulseminst två personer eller, om sammanslutningens verksamhet kan antas bli avringa omfattning, en person att företräda allmänintresset i sammanslutningensarbele med internationell adoptionshjälp (samhällsrepresentanl).Samhällsrepresenlanten skall ha särskild erfarenhel av barna- och ungdomsvårdi slal eller kommun. 6 § De auktoriserade sammanslutningarna slår under tillsyn av socialstyrelseneller någon annan myndighet som regeringen föreskriver. Sammanslutningarna ärskyldiga att på begäran tillhandahålla tillsynsmyndigheten de handlingar somrör verksamheten. 7 § Auklorisalionen skall återkallas när de förutsättningar som anges i3 § inte längre föreligger. Delsamma gäller om sammanslutningen inte uppfyllerde villkor som kan ha uppställts för auklorisalionen eller underiåter atl rättasig efter vad tillsynsmyndigheten begär med stöd av 6 §. Prop.1978/79:108 4 8§När en aukioriserad sammanslutning beslutar om internationell adoptionshjälpskall lämnas, skall minsl en samhällsrepresentanl delta. Finnersammanslutningen att den bör vägra au lämna adoplionshjälp i ett vissl fallskall frågan överiämnas lill eller någon annan myndighei somregeringen föreskriver för avgörande. Delsamma gäller när sammanslutningen villlämna adoplionshjälp Irols alt samhällsrepresenlant avslyrker. 9 §Den som lämnar inlernationell adoptionshjälp i slrid med 1 § döms lill böter. 10 §Socialstyrelsens beslut all vägra auklorisation eller återkalla auktorisa tion överklagas hos regeringen genom besvär. ellerannan myndighets beslul i övrigt får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:108 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,De , ,, , , Propositionom organisationen av verksamheten med internationella adoptioner m. m. 1början av 1970-ialei inrättades en lill knuien rådgivande nämndför frågor rörande adoption av utländska barn. Den rådgivande nämnden, adoptionsfrågor (), inrättades bl. a. för atlman ville säkerställa offentlig kontroll över den internationellaadoplionsverksamheien i syfte atl lillgodose bamens bästa. Molbakgrund av delvis förändrade villkor och behovei av riktlinjer förverksamheien lillkallade dåvarande chefen för med stöd avregeringens bemyndigande på höslen 1977 en särskild arbelsgrupp ' med uppgiftall se över frågor som rör internationella adoptioner. Arbelsgruppen skulleförulsätlningslösi se över NlA:s verksamhet, dess organisation ocharbetsuppgifter, saml lämna förslag lill förändringar som kunde medverka tillall minska de problem som finns beträffande den internationellaadoplionsverksamheien. Arbetsgruppenredovisade riktlinjer och organisaiionsförslag i en rapport (Ds S1978:6) Internationella adoptioner. En sammanfattning av arbetsgruppens förslagbör fogas till della prolokoll som bilaga 1. Efterremiss har yttrande över rapporten avgetts av , kammarrätten iGöteborg, SIDA, , , statistiska cenlral- I NilsMagnusson, ordförande, , då sakkunnig i ,departementssekreteraren , nuvarande rådmannen , , sakkunnig i arbetsmarknadsdepane-mentettt. o. m. den10 ), departementssekreteraren . Strand och nuvarandeambassadören . Prop.1978/79:108 6 byrån(SCB), statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), statens invandrarverk,länsstyrelserna i , , , och saml Västerbottenslän, ulredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt. , , , , , ,och kommuner, i (LO),(), . Föreningen (), , Förbundel adopiionscentrum (AC)och Rädda barnen. Fleraremissinsianser har bifogat yttranden från underinstanser. AC har hörtförbundets samtliga avdelningar. Dessulomhar yttranden inkommit från socialkonsulenterna i och ,sociala centralnämnden i och Föreningen . Ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet som bilaga 2. Socialutredningenhar i slutbelänkandet (SOU 1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringslillägg,Lagar och motiv lämnal vissa förslag som rör den internationellaadoplionsverksamheien. 1978/79:100 (bil. 79) harjag, i avvaklan på särskild proposiiion iämnet, beräknat medel för en tjänst som chef för . Jag har vidareberäknal medel fören ökning av bidraget lill AC med . till 350 000 kr.Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Beslulom adoption meddelas i av domstol med tillämpning av regler iföräldrabalken. Vid prövning av fråga om adoption som berör utländsk medborgarehar domstolen också att iaktta reglerna i lagen (1971:796) om internationellarättsförhållanden rörande adoption. Lagen innehåller bl. a. regler om svenskdomstols behörighet, vilken lag som skall vara lillämplig m. m. Den innehållerockså regler om formerna för godkännande i av ell adoplionsbeslut sommeddelats utomlands. Defrågor, som jag behandlar i del följande, berör inte självaadoptionsin-stituiet. Vad del här handlar om är den verksamhet som normallföregår adoption av utländskt barn, nämligen möjlighelen till och formerna föralt komma i kontakt med ell barn i annal land som sedan kan adopteras här ilandet. När jag talar om internationella adoptioner, adoplionsverksamhei m. m.avser jag alllså inte den rällsliga prövning som syftar lill beslul omadoption. När jag talar om andra länder tänker jag främst på de s. k.utvecklingsländerna. Intressetför all adoptera ulländska barn har alltsedan mitten av 1960-talel ökal år frånår. Under första hälften av 1960-lalel kom något hundratal barn Prop.1978/79:108 7 lillSverige, de flesta från och . räknade man med att deltotalt fanns ca 10 000 utländska adoptivbarn i . Samma utvecklingpriiglar hela och . 1 en del av de länder somadoptivbarnen kommer från pekar utvecklingen mot ett minskal intresse förinternationella adoptioner. NIAharenligi den för nämnden gällande inslruktionentill uppgift bl. a. atlunderiätta adoption i av utländska bam. Verksamheten i nämndeninnefattar enligt instruktionen i huvudsak internationella konlakler, informationoch service, förmedling av ansökningar om adoption saml bilräde ål bl. a.myndigheler och enskilda. Inom finns ell förmedlingsulskoli som genom urvalbland sökande med förhandsbesked enligt 47 § iredje siycket barnavårdslagen(1960:97) om ett hems allmänna lämplighet som fosterhem förmedlar ansökningarom adoption av bam från andra länder. Ellav socialsiyrelsen godkäni samarbeisavial har slutits mellan och denideella organisationen (). Enligt avtalet skallNIA svara för officiella konlakler med myndigheler och inslilulioner i barnenshemländer medan AC skall ha hand om de mera informella kontakter som kan knylasmed institutioner eller personer i berörda länder. AC skall hålla nämndenunderrättad om sina utlandskontakter och är skyldig all följa nämndensrekommendalioner med avseende på dessa. Sökande som önskar adoptera ettutländskt barn kan vända sig lill såväl som AC. Alla ansökningar förmedlasdock genom NIA:s förmedlingsulskoli. Avde inemot 2 000 barn som åriigen kommer lill landet kommer ungefär hälftenhit på annat sätt än genom eller AC. En av anledningarna lill delta bedömsvara alt väntetiden för alt fä ell barn genom eller AC har ökat och iallmänhet är minsl . En stor gmpp människor som önskar adoptivbarn sökerdärför själva barn i andra länder, på egen hand eller med hjälp av andrapersoner med konlakler i utlandet. NlA:s förmedlings-utskott har inte någoninsyn i dessa fall. Vissa händelser har fäst uppmärksamhetenpå alt den verksamhet som äger rum vid sidan av NI A eller AC kan ske iotillböriiga former eller med tvivelaktigt syfte. Särskilt personer som reserut på egen hand riskerar att råka i svårigheter. 1 barnens hemländer har detförekommii alt barn förmedlats av personer som inte i försia hand har haftbarnens bästa för ögonen. Behoveiav riktlinjer för den internationella verksamheten har mol denna bakgrundblivit allt mer uppenbart. Önskemålen om barn från andra länder har ökal i ensådan takt all med nuvarande organisation och resurser inte har kunnat mölade krav på informaiion som ställts. Arbetsgruppenhar diskuterat olika sätl all organisera adoplionsverksamheien. En möjlighelvore alt låla offentliga organ svara för hela den internationellaadoplionsverksamheien. Mol della lalar emellertid bl. a. enligt arbetsgruppenalt svenska samhällsorgan inte kan la ansvar för att alla som önskar adopterabarn också för möjlighel alt göra del. Arbeisgruppensförslag till organisation av den framlida adoplionsverk- 1978/79:108 8 samheieninnebär atl den liksom f n. bör vara en kombinalion av offentlig och privalverksamhet. Förslaget innebär alt ideella organisaiioner ges en avsevärt meraktiv roll i förmedlingsarbelel sumtidigt som staten får utvidgade kontroll-och lillsynsmöjligheter gentemol de ideella organisationerna. Enligt förslagetbör också i fortsättningen ha en . Nämnden bör ha en övergripande funklion med uppgifter somfrämsi rör informaiion, lillsyn, kontroll och kontaktskapande verksamhei.Enligt förslaget skall enskilda ansöknings-ärenden i fortsättningen intehandläggas av nämnden. Arbetsgruppensförslag har fåll ett övervägande gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen.Flertalet remissinsianser tillstyrker sålunda huvuddragen i förslagetsamiidigi som del betonas all del allmänna bör ha en stark kontroll öververksumheten och att denna bör regleras noggrunt. Flera remissinstansermolsäller sig dock eller släller sig tveksamma lill alt den förmedlandeverksamheien hell läggs på de ideella organisationerna. Några remissinstanserlar inte ställning lill förslaget då de unser att del innehåller fiera olöstafrågor. Jagvill försl frumhålla alt del är i barnens hemländer som del avgörs om barnskall lämnas för adoption utomlands. Dessa länders önskemål om barnens framlidoch moUagariändernas möjligheler all svaru för deras trygghet bör lillsammansge förutsättningarna för den internationella adoplionsverksamheien. Frånsvensk synpunki bör möjlighelerna alt genom adoption bereda de ulländska barnenen trygg uppväxtmiljö och familjean-knylning vara avgörande för omfattningen avden internationella adoptions-verksamheten. Detkan råda delade meningarom i vilken utsträckning svenska samhällsorgan skallengagera sig för atl främja internationella adoptioner. Jag anser för min delall det knappasl kan vara en slallig uppgift atl aklivi verka för atl barn frånandra länder förs hit i slorl antal för att adopteras. Del allmänna får dockanses ha andra betydelsefulla uppgifier när del gäller de internationellaadoptionerna. De offentliga organen bör bistå med sådan service ål den somsöker barn atl adoption av utländska barn kan genomföras på ett sätt som ärtillfredsställande för i försia hand barnen men även för föräldrarna och försåväl del svenska samhällel som barnets hemland. Denna service bör omfattainformation och hjälp i frågor av bl. a. juridisk och praklisk nalur. En vikiiguppgifi är alt se lill att verksamheien för all förmedla barn sker i former somgaranlerar att hänsyn lill barnets bästa styr förmedlingen. Avfrämsi de skäl som jag nu har anfört förordar jag alt adoplionsverksamhei medavseende på barn från andra länder i fortsättningen liksom hiuills sker isamverkan mellan offentlig och enskild verksamhei. Liksom arbetsgruppen anserjagatl ideella organisaiioner därvid bör ges en mer aktiv roll i självaförmedlingsarbelel. Samiidigi måste del allmänna få vidgade koniroll- ochlillsynsmöjligheter. Syfietmed föreliggande förslag är framför allt all dels kanalisera den Prop.1978/79:108 r 9 förmedlingsverksamhetsom nu bedrivs ulan tillstånd till organisationer som slår under offentliginsyn och kontroll, dels ge ökade möjligheter till informaiion och bistånd såalt antalet enskilda som på egen hand söker barn ulomlands begränsas. följande lar jag närmare ställning lill de olika delfrågorna iarbeisgruppens förslag. Arbelsgruppenanför att del allmännas uppgift främsi skall vara ull verka för bamens bastuoch att sörja för att tillålen förmedlingsverksamhet sker efter principen althem skall väljas ul efter samma normer som när del gäller adoption av svenskabarn. Vidare skull samhället främja en grundlig och likartad behandling av allaansökningar, ge råd och vägledning till de sökande, verka för alludoplionsverksamhelen sker i överensstämmelse med ländernas lugar och önskemålsaml verka för internationellt samarbete i fråga om adoption av barn från andraländer. Vidremissbehandlingen hardei rått allmän enighel om ull del är värdefullt allriktlinjer formuleras för den internationella adoplionsverksamheien. Samtligaremissinsianser har också tillstyrkt de principiella riktlinjer som anges iförslaget. Från några håll efterlyser man även riktlinjer för organisationernasarbele utomlands. Ocksåjagansluler mig till de riktlinjer som arbelsgruppen har föreslagit föradoplionsverksamheien. I det följande utvecklar jag närmare min syn på vilkaprinicper som bör vara vägledande för internationellt udoptionsar-beie. Jagvill försl understryka atl en grundläggande princip inom svensk barna-ochungdomsvård är all man framför allt skall lillgodose barnels bästa. Deltagäller naluriigtvis även vid adoption av utländska barn. Hänsyn till barnel ochdess framtida utveckling bör således vara en överordnad princip vid alladoplionsverksamhei. Bedömningenav vad som är bäsl för barnen bör i försia hand göras i barnens hemländer. Detär där del avgörs om barn skall lämnas för adoption utomlands. När del gäller ivilken utsträckning erbjudanden om adoption av barn från annal land skallaccepteras måsle bedömningen göras av molla-gariandet. Ett sådantställningslagande bör för del gmndas på de kunskaper som finns ombarnets framtida möjligheler i vårt land men också på kunskaper om vilkenframtid som barnel annars har atl vänla. Någraländer har en klar linje när det gäller vad som är atl anse som barnens bästa.De myndigheler i hemländerna som förelräder barnen har i vissa fall gjort engradering av alternativen för de barn som inte har möjlighel alt få växa upphos sina föräldrar. I allmänhet unses del varu bäst för barnet ull få stanna iden egnu biologiska familjen eller åtminstone få slannu i hemlandet somfosterbarn eller adoptivbarn. Alt bli adopterad utomlands är dock att Prop.1978/79:108 10 föredraframför att växa upp i en institution. Denna gradering överensstämmer med devärderingar som (non-govern-menial organization)förelräder i fråga om adoption över gränserna. Jag ansluler mig ihuvudsak till dessa principer. Ävdel sagda framgår ull internationell udoption inte allmänt kan rekommenderassom den bästa meloden all hjälpa barn som hur del svårl i . I mångaländer är emellertid förhållandena ofta sädana, och inställningen lill adoptioninom landet sådan, all de två försia alternativen i praktiken ofta inte kantillämpas. I dessa fall kan en internationell adoption vara den bäslu lösningenför barnel. Inlernaiionellaadoptioner bör således inte ses som ett alternativ lill utvecklingshjälp.Grunden för internationellt utvecklingssamarbete är solidaritet medmänniskorna i de falliga länderna. Del bör vara en strävan för utt medolika insulser slödju och främja de fattiga ländernas egna ansträngningar förbl. u. ekonomisk utveckling, social rättvisu och nalionell självständighet.Våra kunskaper om de utländska adoptivbarnens anpassning till svenskaförhållanden är begränsade. De forskningsresultat som föreligger berör framförallt adoptivbarnens förmåga all växa in i sin nya miljö som barn. Hittillsvarandeforskning visar näslan enbart posiliva resultat vad gäller adoptivbarnensanpassning. Av naluriiga skäl är dock litet känt om hur adoptivbarnen kommerull klara sig som vuxna. Del är angeläget all siudera hur de utvecklas socialloch på vilkel sätt de lyckas växa in i del svenska samhället. En sådanforskning pågår. har länge haft enfrån språklig, etnisk och religiös synpunkt mycket enhellig befolkning. Genominvandringen har emellertid vårt landsbefolkningssammansätlning förändrats i hög grad. Invandringen till Sverigefrån andra länder och kulturer har bidragit lill ell samhälle där annanhudfärg, annal språk och andra traditioner blivit allt vanligare. harvi genom informaiion och ökade kontakter med utlandet fått vidgade kunskaper omförhållanden och levnadsbetingelser i andra länder. Det är emellertid uppenbartalt mölel mellan majoritetsbefolkningens och minoriteternas värderingar ochkulturmönster även kan ge upphov lill problem. Under 1970-lalet hur tendenserlill fördomar, diskriminering och motsättningar på etnisk gmnd blivit meramärkbara även i vårt samhälle. Dessa motsättningar kan också många av deutländska adoptivbarnen komma all beröras av. Vi måsle slälla in oss på ullSverige är och förblir ett mångkulturellt samhälle. Del är viktig uppgift församhällsorgan på alla nivåer all förebygga och brygga över de svårigheter somkan följa med denna förändring. Ävenmed beakiande uv den osäkerhei och de svårigheter, som jag nu har berörl, blirslulsatsen i många fall alt barnets möjligheter till en trygg uppväxt gagnas aven adoption i , della under föruisättning att hemlandets myndighelervill medverka lill en sådan. Prop.1978/79:108 " II 2.3Ideella organisationers arbete med internationella adoptioner Euulländskt barn som kommer till för adoption är som regelalt anse som fosterbarn inlill dess adoption har ägl rum. Barnavårdslageninnehåller bestämmelser om foslerbarnsvård. Enligt 54 § barnuvårdsla-gen fårinte enskild person eller summanslulning ulan tillståndbedriva förmedlingsverksamhet beiräffande fosierbarn. Arbetsgruppenredogör för svårigheterna att definiera begreppei bedrivu förmedlingsverksumhetoch all dru gränsen mellan laglig och oluglig förmedlingsverksumhel. Gruppenanser atl frågan bör beakias i sumband med arbetet med en nysociallagstiftning. har isitt slutbetänkande anfört alt del som kräver tillstånd är prival förmedling avså pass stor omfattning alt den kun belecknas som förmedlingsverksamhet.Ulredningen föreslåratt förbudet mol förmedling av barn görs undantagslöst. Fleraremissinstanser anser del väsentligt alt klarhel nås i begreppetförmedlingsverksamhet. framhåller det angelägna i atlförmedlingsbegreppet klart definieras i en kommande lagstiftning. Någon närmure definitionuv begreppet förmedling finns inte i gällande lagsiiftning eller i förarbetenalill denna. 1 propositionen (prop. 1960:10) lill barnavårdslagen anfördes bl.a. atl meningen med stadgandet i 54 § inte var alt enskild person ellersammanslutning skulle vara förhindrad att i ell enstaka fall förmedla fosterhemutan tillstånd. har i samråd med lagbyrå utlalal alt detlorde vara tillåtet alt uppträda som ombud/mellanhand en eller ett fåtalgånger. har i samband med ell åtal för olagafoslerbarnsförmedling framhållit alt en kontinuerligt driven verksamhei medanlitande av upparbetade kanaler däremot tveklöst är sådanförmedlingsverksamhet som det krävs tillstånd för. Nämnda åtal ledde lill atlett mindre bötesstraff utdömdes. Arbetsgruppenanför atl lagstiftningen ursprungligen avsåg förmedlingsverksamhet beiräffandesvenska fosterbarn. Arbetsgruppen konstaterar vidare all det inte finns någonlagsiiftning som särskilt tarsikle på förfarandet i samband med udoption avutländska barn fömtom vissa bestämmelser om iniernuiionella rättsförhållanden,främsi lagen om internationella rättsförhållanden rörunde adoption. Gruppenhar gjort ett försök atl definiera begreppei förmedlingsverksamhet med enuppdelning av verksamheten i olika led. och verksamhet somkräver förmedlingstillstånd avses enligt arbetsgruppen etablering av kontaktmed barnen respektive de sökande och ell sammanförande av dem. Jaganser liksom arbelsgruppen atl del råder belydande osäkerhei om i vilkenulsiräckning rådgivning eller annal bistånd får förekomma utan attförmedlingsverksamhet skall unses föreligga. Enligt min bedömning är del ellsåväl kvantitativt som kvalitativt begrepp som inte så lätt låter sig 1978/79:108 12 definieras.Jug förordur emellerlid atl enskilda personer med begränsude kontakter iullandel i regel skall tillålas ull förmedla enstaka adoptivbarn. Del gälleroftu rent privaiu konlakler. Del kun röru sig om ett personligl engagemang sombygger på förtroende eller vänskup mellun en person i ullundei och en person iSverige. Del kun varu en missionär eller ullandsur-beiare som i ell enstakafull förmedlar ell barn. Sådana kontakter ulan mellanhänder torde inte svaralor någon siörre del av de udoplioner som sker vid sidan uv och AC. Enligtmin uppfattning läcker barnavårdslagens regler om förbud respeklive tillståndatt förmedla fosierbarn inte på ett önskvärt säll den verksumhei som det hur ärfråga om.