prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — åtta sydsvenska länsavdelningar säger i sitt yttrande att detkan vara påkaUat med ett statligt ingripande för att hjälpa en kommun somhamnar i liknande omständigheter som gäller för i samband med NJA-krisen.Däremot anser de det tveksamt om vissa förortskommuners finanspolitiskaproblem skall lösas inom ramen för denna bidragsform. Svenska kommunförbundetframhåller alt extra bidrag bör kunna beviljas kommuner, som haft betydandemerkostnader på grund ay särskilt omfattande arbetslöshet. Sysselsättningsproblembör enligt flera yttranden utgöra grund för extra bidrag. Således påtalarlänsstyrelsen i att anslaget i större utsträckning än f. n.bör utnyttjas när sysselsättningsproblem av övergående karaktär uppstår.Djupgående strukturella sysselsättningsproblem bör däremot medföra justeringav det garanterade skatteunderlaget. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i län samt och kommuner. kommunframhåller att strukturförändringar i verksamhet eller verksamhet medkommunalt engagemang bör kunna kompenseras via extra skatteutjämningsbidrag.Kristianstads kommun anser att extra bidrag bör förbehållas kommuner som pågrund av yttre omständigheter närmast råkar i direkta krissituationer. Sysselsättningsutredningenunderstryker betydelsen av de exlra skatteutjämningsbidragen, som utöver sittnuvarande användningsområde också bör kunna användas som ett instrument förriktade regionalpoUtiska åtgärder i landstingens och kommunernas verksamhet. Expansionskommunernasbehov av extra skatteutjämningsbidrag uppmärksammas förutom avskatteutfämningsnämnden och Söderkommunerna i även avlänsstyrelsen i , , och Lysekilskommuner. i anser att de snabbt växandekommunernas problem bör få stöd genom komplettering av reglerna för inplaceringi skattekraftsklass och inte genom extra bidrag. Härigenom får de bättre möjligheteratt planera sin verksamhet. Liknande synpunkter framförs av kommun, somframhåller att kopplingen till extra bidrag inte ger någon garanti ellerkännedom om vare sig möjligheten att erhålla bidrag eller bidragets storlek. Svårigheternamed den ekonomiska planeringen för de kommuner som är beroende av extraskatteutjämningsbidrag betonas av skatteutjämningsnämnden, iGöteborgs och län, Söderkom- munerna i samt och Bräckekommuner. kommun anser att extra bidrag bör beviljas för längre perioderdå det annars blir svårt för kommuner med behov av särskilt stöd att åstadkommaen vettig ekonomisk långtidsplanering. Lunds och kommuner m. fl. påtalar behovet avkompensation genom extra skatteutjämningsbidrag tUl kommuner som särskUtmissgynnas av att specialdestinerade statsbidrag enUgt KEU:s förslag dras in isamband med en skatteutjämningsreform. Svenska kommunförbundets länsavdelningi , vars yttrande bifogat, anser alt KEU:sskrivning om påtagligt betungande kostnader för skogsbrandsläckning bör få enformulering som medger en generös tolkning av bidragsbestämmelserna med hänsyntill förhållandena i . Liknande synpunkter framförs av ,och kommuner. Länsstyretsen i framhåller dockatt extraordinära kostnader, exempelvis vid stora bränder, bör kompenserassmidigare och snabbare än genom extra bidrag. Även Svenska kommunförbundetpåpekar att det knappast är praktiskt möjligt att kompensera kostnader förkatastrofbränder genom extra skatteutjämningsbidrag. Utpräglade turistkommuner bör enUgt kommun fåökade möjligheter att erhålla extra bidrag. i anserockså att kommuner som förvaltar riksangelägna rekreationsintressen bör fåstöd. För direkta kostnader för sådana ändamål bör enligt åsiktspeciella statsbidrag utgå, medan extra skatteutjämningsbidrag bör kompenseramer indirekta kostnader för dessa angelägenheter. Andra speciella omständigheter, som enligtremissinstansernas åsikt bör föranleda exlra skatteutjämningsbidrag, ärsärskilt stor ytvidd som medför behov av lokalkontor (kommun),ogynnsam topografi (kommun), kostnader för gymnasieskola och gymnasieelever(kommuner) m. m. I några yttranden från diskuterasförhållandet inomregional skatteutjämning extra skatteutjämningsbidrag. Stockholmsläns landstingskommun anför om detta att ett inomregionalt skatteutjämningssysteminte får förhindra att kommuner med särskilt stora ekonomiska problem kanerhålla exlra bidrag. kommun delar inte KEU:s uppfattning att eninomregional skatteutjämning skulle minska behovet av extra skatteutjämningsbidrag.Liknande synpunkter framförs av kommun. samt tiolandstingskommuner förutsätter att extra skatteutjämningsbidrag skall kunnautgå även till landstingskommuner på samma villkor som till kommunerna. Deanser att bestämmelserna bör utformas så att detta klart framgår. Det fåtal remissinstanser som yttrar sig särskilt omanslagsbehovet ansluter sig till KEU:s uppfattning. 1978/79: 95 122 ser således att nuvarande anslag behöver räknas upp.Länsstyrelsen i framhåller att begränsning uppåt inte ärlämpligt utan att anslaget bör vara beroende av varje års krav. Det bör enligtlänsstyrelsens mening fungera som ett akutanslag för oförutsedda och opåverkbarahändelser. anser det angelägnare att prioritera extraskatteutjämningsbidrag till "fattiga" kommuner än attföreslå tioåriga övergångsbidrag till "rika" kommuner till följd avförslaget om ändrade regler för beskattning av juridiska personer. De som yttrat sig om ansökningstiden tillstyrker KEU:sförslag om en förlängning till . i länpåpekar att det bör föreskrivas att skall med eget yttrandeöverlämna ansökningarna till regeringen . Frågan om inomregional utjämning har behandlats remissyttranden. Det dominerande intrycket är att tankarna på eninomregional skatteutjämning som komplement tiU ett slatligt riksomfattandeskatteutjämningssystem möts med stor skepsis. Endast några remissinstanser ärklart positiva. Nästan samtliga dessa återfinns i . Norrtäljekommun anser att en rätt genomförd inomregional skatteutjämning är ettnödvändigt komplement till det statliga skatteutjämningssystemet med hänsyntiU att skUlnadema i skatteunderlag mellan olika delar av länet blir rättomfattande även sedan KEU:s förslag omsatts i praktiken. kommunframhåller att ett regionalt skatteutjämningssystem måste införas i Stockholmslän. Söderkommunerna i säger i sitt gemensamma yttrande attmerparten av deras ekonomiska problem av KEU 76 har hänvisats till ett inomregionaltansvarstagande. Länsstyrelseni säger sig vara införstådd med att en inomregionalskatteutjämning kan vara motiverad , t. ex. iStockholmsregionen. Ur regionalpolitisk synpunkt bör dock enligt länsstyrelsensmening enhetliga, för hela riket gällande regler vara mest fördelaktiga. Ävkommuner utanför är det endast Hallsiahammars och Ludvikakommuner som ser vissa fördelar med inomregional skatteutjämning. kommunsäger i sitt yttrande att den kan vara ett komplement i storstadsregionernamen saknar intresse för landet i övrigt. anför att det inomkulturområdet finns många verksamheter, som berör fler än en kommuns invånare,men där verksamheten ofta är koncentrerad till centralorten, som får bäramerparten av kostnaderna. säger sig därför med intresse komma attfölja försöket med lagstiftning om skatleutjamning inom . i Siockholms län fillstyrker KEU:s förslagatt man bör avvakta erfarenheterna av den försöksvisa lagstiftningen för .Stockholmslän, innan man lar ställning i det längre perspektivet. Ytterligare åttaremissinsanser ansluter sig tiU KEU:s uppfattning, bl. a. Landstingsförbundetoch flera landstingskommuner. Även instämmer med KEU 76 ochframhåller därutöver att det föreligger speciella svårigheter förGöteborgsregionen, när det gäller en lagutformning, eftersom regionen ärsplittrad på flera landsting. Flertaletav de remissinstanser, som uttalar sig i denna fråga, antingen motsätter sighelt ett allmänt genomförande av inomregional skatteutjämning, eller uttalarstarka betänkligheter mol ell sådani system, eller ställer sig myckettveksamma. Svenska kommunförbundets åtta sydsvenska länsavdelningar anser altbehovet av ett system för inomregional skatleutjämning inte har dokumenteratsoch alt ett sådant system inger betänkligheter ur principiell synpunkt.Länsavdelningarna kan därför inte acceptera att frågan om inomregionalskatteutjämning förs vidare. Inomregional skatteutjämning skulle enligt derasmening snarare förstärka spänningar och bevara obalanser mellan länsregioner änbidra i utjämnande syfte. Behovet av alt diskutera denna fråga anserlänsavdelningarna bero på att nivån i det statliga skatteutjämningssystemet ärför låg. Mot den bakgrunden anser de att en höjning av basgarantin börprioriteras och genomföras i snabbare takt än den som diskuteras av KEU 76.Ett 50-tal kommuner ansluter sig till länsavdelningarnas yttrande över KEU:sbetänkande. och kommuner delar länsavdelningarnas uppfattningatt problemen bör lösas genom att höja nivån ytterligare i det statligasystemet. Liknande synpunkter framförs av , ochKristianstads kommuner. framhåller att tillskott av skattekrafttill resurs-svaga kommuner även i fortsättningen i princip bör vara en statensangelägenhet. avvisar bestämt inomregional skatteutjämning.I ett något längre perspektiv kan inte enligt kommunens mening ettskatteutjämningssystem accepteras som behöver kompletteras med inomregionalutjämning. /SR säger i sitt yttrande att den delar uppfattningen att det ärväsentligt att de inomregionala skatte-skUlnaderna inte blir alltför stora menatt den ställer sig tveksam till tanken att låla landstingen på egen handbestämma om inomregionalt skatteutjämningssystem. /SR anser därför att mani första hand bör utforma det statliga bidragssystemet så att det ärtillfyllest även ur inomregional synvinkel. I andra hand bör övervägas om detinte på lång sikt är tänkbart att modifiera kommunindelningen så att enekonomisk utjämning kommer fill stånd. ifrågasätter rent principiellt om det ärriktigt att överlåta åt alt efter eget bedömande svara förutjämning av kommunemas ekonomiska vilkor. Man kan inte bortse från ris- 1978/79: 95 124 kenför att det påverkar relationen landsting kommun, inte heller från risken attkommunernas möjligheter till långsiktig planering försämras, såvida intelandstinget binder sig för fleråriga åtaganden. Även kommun anser att eninomregional skatteutjämning rubbar det principiella förhållandet mellankommuner och landstingskommuner såsom var och en inom sitt verksamhetsområdesjälvständiga enheter, och att den ytterligare urholkar den kommunalasjälvstyrelsens principer. anser att den inomregionalaskatteutjämningen ulgör en större inskränkning i den kommunala självstyrelsenän att införa exempelvis skattetak. Västmanlandsläns landstingskommun framhåller att den provisoriska lagstiftningen förStockholms län inte bör ligga till grund för ett införande även i andralandsting. Risken med en sådan lag är enligt lands-fingets mening att denskulle kunna användas för att styra kommunerna genom villkor och synpunkter påbidragens användning. Landstingen skulle därigenom bli en sorts överkommuner,vilket allvarligt skulle inkräkta på den primärkommunala självstyrelsen. Dennauttalade risk för att landstingen genom bidragsgivningen skulle få ställning avöverkommuner återkommer i yttrandena från , , ,, och kommuner. Sollentunakommun, som också ifrågasätter inomregional skatleutjämning från principieUautgångspunkter, påpekar att problemen inom i slället flyttas uttiU gränserna mellan länen. Även i framförbetänkligheter från principiella synpunkter. , och Falunskommuner anser att någon generell lagstiftning om inomregional skatteutjämninginte bör aktualiseras. Länsstyrelseni framhåller att inomregional skatteutjämning inte äraktuell för länet f. n. Liknande synpunkter anförs av , ochSkellefteå kommuner. 9 Specialdestinerade statsbidrag 9.1 Allmänna synpunkter Ettstort antal remissinstanser anser att KEU:s förslag att avveckla speciellastatsbidrag och i stället tillföra kommunerna medel i mera generella former ärett steg i rätt riktning. RRVframhåller att det statliga stödet till kommunerna i första hand bör utgå somett allmänt skatteutjämningsbidrag. RRV har funnit att många bidrag är förenademed höga administrationskostnader för både Utbetalande statliga myndigheter ochkommunerna. I sin granskning av tillämpningen av kungörelsen (1970: 641) ombegränsning i myndigheters rätt att meddela föreskrifter, anvisningar och rådhar RRV funnit Bilaga 9 Remissyttrandena 125 exempelpå statsbidragsbestämmelser som inneburit ineffektiv resursanvändning ochonödig detaljreglering av kommunerna. RRV menar vidare att man utöver KEU:sförslag bör överväga att slopa ytterligare sex bidrag, nämligen bidragen tillsocialhjälpskostnader för flyktingar, social hemhjälp och färdtjänst, väg- ochgatuhållningen i vissa kommuner, enskilda vägar, investeringar iprimärflygplatser samt avloppsreningsverk. Ävenstatskontoret anser att KEU 76 borde gått längre på den inslagna vägen ochföreslagit avskaffande av ytterligare statsbidrag och förenklingar iytterligare ett antal fall. Till grund för ett sådant förslag borde ha legatett resonemang kring de specialdestinerade statsbidragens effektivitet somstyrinstrument. Den typ av styrning som staten i ökad omfattning bör användasig av är dels målstyrning, dels styrning genom normer och riktlinjer, baseradepå ett ökat utvecklingsarbete lett av de ansvariga centrala myndighetema. Dessamöjligheter har tillämpats i mindre omfattning än som vore möjligt.En sådan förändring skulle innebära en minskning i varje fall av de kostnadersom är.en följd av ett detaljrikt och omfattande statsbidragssystem. Sådanabesparingar gäller både för staten och kommunerna. Om statsmakterna övervägeratt införa ett nytt specialdestinerat statsbidrag, bör först möjligheterna tillatt uppnå önskade åtgärder genom väl preciserad målsättning prövas. Innanbeslut fattas om att införa ett nytt statsbidrag bör särskild prövning ske. Socialstyrelsenmenar atl ett generellt skatteutjämningsbidrag, som tar hänsyn tUl socialafaktorer, är att föredra både i jämförelse med specialdestinerade bidrag ochallmänna bidrag som baseras på kommunernas nettokostnader för den socialaverksamheten. Detta skatteutjämningsbidrag bör utformas med största omsorg, såatt hänsyn verkligen tas till kommunernas olika sociala struktur.Socialstyrelsen anser också att utvecklingsbidrag är ett bra komplement tilldet generella skatteutjämningsbidraget för områden där särskild stimulans ärbehövlig. finner således att KEU:s förslag att avveckla vissaspecialdestinerade statsbidrag är ett steg i rätt riktning. ÄvenAMS delar KEU:s uppfattning att de specialdestinerade statsbidragen i principbör inarbetas i skatteutjämningssystemet. Statsbidragen till beredskapsarbetenoch sysselsättningsskapande åtgärder utgör dock viktiga stabiliseringspolitiskaåtgärder, som skulle gå förlorade om bidragen inordnades i skatteutjämningen.AMS anser således att dessa bidrag bör vara kvar. Kulturrådetogillar KEU:s genereUt avvisande håUning till nya och ändradestatsbidragsformer och anser att de specialdestinerade statsbidragen har haftutjämnande effekt mellan kommuner. vill särskilt framhålla att detkan finnas former av kulturverksamhet som inte kunnat få statsbidrag,men som behöver stöd för att utvecklas. Det måste därför finnas möjlighet förstaten att gå in med nya stats- 1978/79: 95 126 Tiolänsstyrelser instämmer i KEU:s principiella syn på staisbidragsgivningen ochanser att de i så stor utsträckning som möjligt bör inarbetas i skatteutjämningssystemet.Länsstyrelserna i och anser det viktigt attspecialdestinerade stimulansbidrag omprövas . iÄlvsborgs län framhåller att endast i undantagsfall bör ett nytt specialdestineratbidrag införas. Länsstyrelseni län har med ett räkneexempel visat att specialdestineradestatsbidrag motverkar en utjämning mellan kommunerna. Dessutom medförstatsbidragsärendena en betydande arbetsbelastning både för stat och kommunema.Länsstyrelsen anser att KEU 76 borde föreslagit slopande av flerspecialdestinerade statsbidrag. iÖstergötlands län anser att speciella statsbidrag alltid kommer att behövas somstimulans för kommunerna att uppta nya verksamhetsområden. Tyvärr har inteutredningen tagit upp stimulansbidragens effekter i den totalakommunalekonomiska bilden, vilket gör att det kan vara svårt att bedöma om deverkligen fungerar som stimulansbidrag tillsammans med skatteutjämningsbidragoch kommunalskattemedel på ett för alla kommuner likvärdigt sätt. Det ärviktigt att så är fallet. I annat fall kan skillnader i serviceutbudet mellanväl ställda och mindre väl ställda kommuner uppstå eller öka. anföratt de specialdestinerade bidragen till landstingen i huvudsak rensats bort medundantag för avtalsbidragen och vissa skolbidrag. Förbundet tillstyrkerförslaget med hänsyn till att bidragsbeloppen är relativt små och attadministrationen blir enklare. biträder också KEU:sgrundprincip att kommunerna i första hand bör tillföras statsbidrag i generellaformer. Om intäktsbortfallet for kommunerna i undantagsfall vållar problem, anserförbundet i likhet med KEU 76 att kompensation bör ges i form av extraskatteutjämningsbidrag. Svenska kommunförbundetsåtta sydsvenska länsavdelningar delar med instämmande av ett femtiotal kommunerutredningens uppfattning att antalet statsbidrag bör minska ytterligare. Denplanerade översynen, som utredningen föreslår, kan lämpligen göras av den gruppsom enligt förslaget skall följa utvecklingen av skatteutjämningssystemet. Manbör därvid även beakta de administrativa kostnaderna. Länsavdelningarna har idetta sammanhang inte möjlighet att bedöma om konsekvenserna att nu slopa vissastatsbidrag innebär direkt oacceptabla effekter för enstaka kommuner.Principiellt anser man dock att de specialdestinerade statsbidragen skall varaså få som möjligt. Önskar statsmakterna stimulera utbyggnad av den kommunalaverksamheten inom en viss sektor, bör man i första hand pröva om det kan skevia skatteutjämningssystemet. Endast i undanlagsfall bör ett specialdestineratstatsbidrag införas. Sedan syftet med ett sådant uppnåtts, bör en överföringtill det allmänna Bilaga 9 Remissyttrandena 127 Kommunerna måste därvid få full kompensation för de intäkter som detspecialdestinerade statsbidraget utgjort. Stockholmskommun, som inte omfattas av skatteutjämningen, konstaterar att förslaget attslopa vissa statsbidrag resulterar i en ekonomisk förlust motsvarande enutdebitering om drygt 0: /skr. Den negativa effekt detta har förkommunen får vägas mot fördelarna av administrativa förenklingar och t. ex.effekterna av ökat statsbidrag till kostnadema för bostadstillägg. Lidingökommun, som också får visst intäktsbortfall, anser att med hänsyn till denminskade administration som utredningens förslag resulterar i kan förslagettillstyrkas. Även kommun tillstyrker trots intäktsbortfallet förslagetmed hänsyn till den minskade administrationen dock med reservationen att de inierkommunalaersättningarna för gymnasieeleverna utformas så att full kostnadstäckningerhålls. kommun delar utredningens uppfattning atl förenklingar bör görasi staisbidragsgivningen. Även om avvecklingen av dessa statsbidrag harrelativt ringa ekonomisk betydelse, anser dock kommunen det principielltfelaktigt att i nuvarande ekonomiska situation vidta åtgärder som innebärinkomstbortfall för de kommuner som inte ingår i skatteutjämningssystemet. Söderkommunernai instämmer i KEU:s synpunkter i fråga om de grundlägganderiktlinjerna för en reformering av statsbidragssystemet. Som särskilt viktigtframhålls att reformeringen tar sikte på att motverka statlig detaljregleringoch -styrning och att förenkla det administrativa och kamerala arbetet medstatsbidrag. Dock anser man att möjligheten att via specialdestineradestatsbidrag åstadkomma utjämning mellan kommunerna bör prövas i betydUgt störreutsträckning än vad KEU anser, även om huvudprincipen självfallet bör vara attutjämning så långt möjligt skall ske via skatteutjämningssystemet. Det är ihög grad angeläget och rimligt att försöka åstadkomma en utjämning mellankommunerna även i de avseenden som sammanhänger med den sociala och socioekonomiskastrukturen. KEU:s förslag att flera statsbidrag inom den sociala sektorn skallslopas innebär dock tvärtom en ytterligare försämring för kommuner av den typSöderkommunerna representerar. Uppsalakommun delar också utredningens förslag om att åtskilliga av de nuvarande specialdestineradestatsbidragen med fördel kan överföras till det allmännaskatteutjämningssystemet. Systemet med specialdestinerade statsbidrag är baraen onödig statlig kontrollapparat, som kommunerna med nuvarandekommunalekonomiska förutsättningar inte har råd med. Kommunen är övertygad omatt kommunerna med en större frihet att inom givna ramar fritt disponerastatsbidragen också skulle kunna planera verksamheten bättre och därmed få etteffektivare och bättre utnyttjande av de tilldelade resursema. 1978/79: 95 128 kommunkan den kontroll, som utövas genom de statsbidrag KEU 76 föreslår helteller delvis slopade, användas för mera nyttiga sysselsättningar. Stenungsundskommun har inget att invända mot en rationalisering genom utbyte av vissastatsbidrag o. dyl. mot sådana bidrag, som kommunen har att betala tillstaten. Dock får sådana omläggningar inte leda till ökad ekonomisk belastningför kommunerna. Sigtunakommun betonar vikten av att en omprövning av de kvarvarande bidragen skerkontinuerligt. Statsbidragen medför i många fall en stor administrativbelastning för såväl kommuner som statliga myndigheter. En övergång tillkraftigt förenklade statsbidragsrekvisitioner, eventuellt schablonartade,skulle medföra betydande rationaliseringsvinster för både stat och kommun. Förde kvarvarande specialdestinerade statsbidragen borde exempelvis ett systemkunna utformas som till sin princip påminner om kommunalskatteutbetalningarna.Ett förskott på de statliga bidragen baserat på något i sammanhanget lämpligtkriterium (exempelvis antal invånare i för statsbidraget berörda åldersklasser)utbetalas med samma periodicitet som kommunalskatten, varefter slutligaansökningar inlämnas efter verksamhetsårets slut och en slutavräkning sker. Ettsådant förenklat system borde kunna utformas utan allvarliga störningar påkommunens planering och likviditet. Katrineholmskommun finner för sin del att avvecklingen av de specialdestineradestatsbidragen skall fortsätta och anser att förnyat utredningsuppdrag börlämnas i denna riktning. Betydande administrativa besparingar torde kunnagöras hos såväl stat som kommun. Den principiella utgångspunkten bör vara attreducera dessa bidrag till ett minimum och att i stället utvecklaskatteutjämningssystemet. Stor restriktivitet bör iakttas då liya speciellastatsbidrag införs. I det kommande utredningsarbetet måste självfalletkonsekvenserna övervägas för de kommuner som står utanförskatteutjämningssystemet. Detta bör dock utvecklas så att det kommer attomfatta alla kommuner. Nyköpingskommun delar utredningens uppfattning att de specialdestinerade bidragen böromprövas med jämna mellanrum och anser att det bör ske så ofta som möjligt. Debidrag som då kan komma att slopas bör till motsvarande belopp överföras tillskatteutjämningssystemet såsom fallet är med de statsbidrag som är aktuellaatt slopa. Även betonar värdet av en fortlöpande bedömningoch omprövning av stimulansbidragens aktualitet. Ändrade ekonomiska förutsättningar,förskjutningar i ambitioner och serviceanspråk ger anledning till enkontinuerlig översyn. Enligt kommun är det synnerligen vikfigt atten omprövning sker för att om möjligt så snabbt som möjligt fåflera statsbidrag inarbetade i det allmänna skatleutj ämningsbidraget. Mölndalskommun anser att det kan finnas skäl att betona att ett yt- lerligare slopande av statsbidrag leder till kraftigtnegativa ekonomiska konsekvenser för de kommuner som kommer att ligga utanförskatteutjämningssystemet. , , och Kumla kommuneranser att de specialdestinerade bidragen medför mycken onödig administrafion. Kumlakommun menar att kommuner t. o. m. avstår från vissa bidrag därför att det ärså krångligt att rekvirera dem.