prop · G203163 · 1978-12-31 00:00:00 — I paragraferna ges ägaren av fastighet, som halt allar delvis varit föremål för ingripande med stöd av lagen, möjlighet att begära inlösen. Till skillnad från nuvarande lag avser inlöaenskyldlgheten hela fastigheten. Scmframhållits i avsnitt 8.5 föreligger dock inte hinder mot frivilligöverenskommelse att endast en dalskall lösas in, om så anses lämpligare. On särskilda akäl föranleder annat föreligger inte någon inlöaenskyldighet för staten. Sädana skäl kan vara att endaat en obetydligdel av fastigheten varit berörd av åtgärden och det därför framstår aom obllllgt att helafastigheten skall löaaa. I fråga omlöaenbeloppets storlek harexpropriationslagen gjorts tillämplig. Kan överenskommelseinte nås fär enligt 12 § talan instämmastill fastighetsdomstolen. Som framhållits i den allmänna motiveringan harutredningen förutsatt att bestämmelsema i denna punkt får tillämpas endast omföretageekonomiska och/eller samhällsekonomiska skäl talar för detta. Remissinstanserna instämmer i huvudsak i utredningensallmänna överväganden eller lämnar dessa utan erinran. Hovrätten för Nedre : Hovrätten vill---- ifrågasättaom inte, i stället för att en helt ny lag tillskapas, sammaresultat kan uppnås genom ändringar i nu gällande jordhävdslag. Hovrätten villemellertid inte motsätta sig att jordhävdslagen ersattes av en helt ny lag, varide nya riktlinjerna för jordbrukspolitiken får sin uppföljning i en mereffektiv lagstiftning. Den av utredningen föreslagna lagen synes kunna ge deramföreskrifter för brukandet av jorden som erfordras med tanke på de mål somuppställes. Lantbrukssiyrelsen: jordbrukspolitiska beslutbygger på grundsatsen att jordbrukspolitiken skall främja rationelltutnyttjande av landets naturliga resurser för jordbruksproduktion, vilket bl.a. innebär att åkerjorden bör utnyttjas för detta ändamål. Den skötselmålsättningsom kommer till uttryck i förslagets 3 § ser lantbruksstyrelsen som ettlagfästande av denna grundsats. Målsättningen innebär en väsentligt utökadräckvidd för jordhävdslagstiftningen och hälsas med tillfredsställelse inomlantbruksverket. : biträderjordförvärvsutredningens uppfattning att en revidering av jordhävdslagen ärpåkallad. Det är angeläget för såväl samhället som berörda näringar attmarkresurserna utnyttjas så rationellt som möjligt. Nuvarande jordhävdslagsbegränsade räckvidd, viss osäkerhet om den lämpligaste markanvändningen samtsvårigheter med och otillräckliga resurser för skogsodling av nedlagdjordbruksmark torde vara de främsta orsakerna till att omfattande arealer förnärvarande ligger helt eller delvis outnyttjade. Den av utredningen föreslagnalagen om skötsel av jordbruksmark, innebärande en kraftig skärpning av jordhävdslag är därför befogad. Slalens naturvårdsverk: finner attförslaget till lag om skötsel av jordbruksmark stärker skyddet av odlingsjordenoch dess nyttjande inom jordbruksproduktionen. Jordbruksmarken är emellertidockså av stor betydelse från naturvårdssynpunkt, särskilt i landets skogs-ochmellanbygder. föreslår att det i en lag om skötsel avjordbruksmark eller jordhävdslag införs en allmän hänsynsregel tillnaturvårdens intressen i likhet med vad som stadgas i skogsvårdslagen. : En skötsellag med föreslaget innehålltorde bl. a. bidra till att motverka passivt jordägande och därmed främjastrukturrationaliseringen. tillstyrker från dennautgångspunkt förslaget. Länsslyrelsen i : Enligt länsstyrelsensmening är nedläggningen av i länet f. n. mycket obetydlig. Detförekommer dock fall då mindre åkerskiften insprängda i samlade områden blirobrukade. Med den utformning med bland annat en tidsbegränsning av 1978/79:163 2 möjlighetenatt ingripa, som nuvarande lagstiftning innehåller, är möjligheterna attpåverka nedläggningen f. n. starkt begränsade. Länsstyrelsentillstyrker därför att lagstiftningen revideras. Länsstyrelseni : Den skärpning av nuvarande jordhävdslag som utredningensförslag till ny lag innebär anser väl underbyggd. Lagen utgör ettnödvändigt komplement till utredningens tidigare förslag till nyjordförvärvslag. Länsstyrelseni Norrbollens län: delar i huvudsak utredningens syn på vilkenmålsättning som bör vara vägledande för en ny jordhävdslag. Behovföreligger dock av en nyanserad tillämpning som anpassas till de i skilda delar av landet rådande olika förutsättningama. För Norr bottens del är det angeläget att den nya lagen dels ger möjlighet att åter föra åkerjord i produktion och dels kan medverka till att få till stånd en betydligt effektivare brukning än på stora arealer av den nu od lade marken. Från rationell synpunkt är den ökning av produktionen som därigenom åstadkommes endast marginell. En motsvarande till- lämpning av lagstiftningen i södra och skulle däremot kunna skapa överskotts- och avsättningsproblem och motver ka den avsedda regionalpolitiska målsättningen. Länsstyrelsenvill mot skisserad bakgrund starkt understryka att lagtext- ochtillämpningsföreskrifter bör utformas så att en differentierad tillämpning möjliggöresutifrån respektive regions skilda förutsättningar. Länsstyrelseni : Enligt mening skulle en effektivareförvärvslagstiftning i hög grad förhindra den nedläggning eller vanhävd avjordbruksmark som sker på goda marker. Men givetvis är det värdefullt attockså jordhävdsreglema blir effektivare och är därförtillfredsställd över att förslag nu lämnas i detta avseende. villlänsstyrelsen emellertid framhålla att restriktioner av detta slag naturiigenblir besvärliga i tillämpningen. Tillsynsresurserna torde aldrig bli helttillräckliga, administrationen blir överhuvudtaget tyngande och gränsfallenblir talrika och besvärliga. Det är därför viktigt att misskötseln avjordbruksmark också kraftfullt motverkas med positiva medel t. ex. informationoch propaganda i samverkan mellan staten och jordbrukets egna organisationer.De passiva jordägarna bör på detta sätt påverkas att överlåta marken tillaktiva brukare i företag som kan bestå. ------ Vidtillämpningen av en restriktiv skötsellagstiftning måste alltsåinriktningen i första hand vara att få ägaren att antingen bruka jorden själveller att överlåta den till en brukare. Därigenom kan skötselreglerna bli ettbetydelsefullt hjälpmedel både för att främja jordbrukets kvalitet och för attunderlätta strukturrationaliseringen. Iremissbehandlingen av skogsutredningens betänkande höjdes röster för en bredaresyn på lagens innehåll och kompetensområde. Istället för en lag förskogsnäringens produktionsintressen talades det för en skogslag somtillvaratar och samordnar olika samhällsintressens berättigade anspråk påskogsmarkens utnyttjande. Samma synsätt kan säkerligen anbringas påjordbrukslagstiftningen och det kunde ha varit värdefullt med en närmare analysav möjligheterna till koordinering av jordbrukets skötselintressen ochnatur-kultur-minnesvårdens intressen i en gemensam lagstiftning. :------ Nedläggningen av jordbruks mark har i många delar av landet medfört vikande produktionsunderlag Prop.1978/79:163 3 ochfått regionalpolitiska konsekvenser. Enligt LRFs mening bör lagen om skötsel avjordbruksmark ses som ett led i strävandena att tillvarata landetsproduktionsresurser på ett ändamålsenligt sätt. Flertaletav remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag eller lämnar det utanerinran. Lantbrukssiyrelsen:Lantbruksstyrelsen är medveten om problemet med s. k. annan fastighet somomfattar jordbruksmark av intresse för lantbrukets strukturrationalisering ochsom faller utanför tillämpningsområdet för såväl nuvarande jordhävdslag somden föreslagna skötsellagen. Lösningen ligger emellertid enligt styrelsensmening inte i att vidga lagens tillämpningsområde i vad avser taxeringsnaturen.En anknytning av skötsellagens regelsystem till taxeringsnaturen jordbruksfastighetär självklar i sammanhanget och bör inte ändras (jfr annan lagstiftning somberör jordbruksfastigheter, t ex jordförvärvslagen). Däremot är det sompåpekats av flera lantbruksnämnder angeläget att frågan om en striktaregränsdragning mellan annan fastighet och jordbruksfastighet uppmärksammas närriktlinjer utarbetas för kommande fastighetstaxering. Jordbruksmarkär en bättre sammanfattande benämning än odlad jord för den mark somskötsellagen skall omfatta. Det är också till fördel vid lagens användning attjordbruksmarkens uppdelning på huvudgrupperna och kultiveradbetesmark anges redan i lagtexten. Av utredningens exemplifiering, hämtad urförarbetena (prop. 1969: 134 s. 24 f) till jordhävdslagen, framgår attkultiverad betesmark är ett heterogent begrepp. Avgränsningen av sådan mark gentemotandra ägoslag kan ibland vara svår, särskilt om såväl ökning av den betadearealen som nedläggning av produktionen ofta sker gradvis efter hand somvegetationen förändras, med eller utan kulturåtgärder. Någon preciseringutöver den som gjorts i betänkandet av vad som skall anses vara kultiveradbetesmark anser lantbruksstyrelsen emellertid inte vara möjlig . Denpraktiska tillämpningen av lagen får visa om förtydliganden måste göras senare,vilket i så fall bör kunna ske i anvisningsform. Skogsstyrelsen:Det är angeläget att den av utredningen föreslagna begreppsdefinitionentillsammans med formuleringen i lagförslagets 3 § inte förhindrar ellerförsvårar anläggning av fröplantager och skogsplantskolor på mark som ärlämplig för jordbruksproduktion. förslag skall lagen kunna tillämpas även på redan nedlagdjordbruksmark om särskilda skäl föreligger. Detta innebär att såväl lagen omskötsel av jordbruksmark som skogsvårdslagen kan vara tillämplig på mark somligger oanvänd. Utredningen har också konstaterat detta och säger vidare att"om jordbruksmark övergått till skogsmark och används för virkesproduktiontalar samhällsekonomiska skäl för att marken även fortsättningsvis får användasför sådant ändamål". vill understryka vikten av att ägarenav jordbruksmark, som skogsplanterats med stöd av statsbidrag, inte åläggs attåterföra sådan mark till jordbruksmark med stöd av den föreslagna lagen, ominte synnerliga skäl föreligger. Ett sådant synnerligt skäl kan vara att inomett jordbruksområde finns enstaka tegar som skogsplanterats och dessa därigenomutgör ett hinder i en rationell jordbruksdrift. 1978/79: 163 4 ägarenbör i sädana fall hållas skadeslös med hänsyn till att myndighet tidigareaccepterat omläggning till skogsmark. Detär angeläget att outnyttjad mark beskogas där detta bedöms som mera rationelltän att söka bibehålla eller återställa en jordbruksproduktion. I sammanhangetkan erinras om de förslag till åtgärder på nedlagd jordbruksmark som påuppdrag av regeringen har utarbetats av , lantbruksstyrelsen ochstatens naturvårdsverk. 1977 framlagda rapporten föreslås attskogsodling på nedlagd jordbruksmark ökas från nuvarande 4 500 ha till7 000 ha . Gränsdragningsproblemkan uppkomma då det gäller igenväxande hagmarker, som tidigare inrymts ibegreppet "odlad jord". I de fall dessa marker är lämpliga förjordbruksproduktion torde de komma att omfattas av den nya lagen och krav kanställas att markens produktionsförmåga skall tas tillvara rationellt för bete.Däremot i de fall där hag-markens beskaffenhet är sådan att den inte klassassom mark lämplig för jordbruksproduktion, men ändå utnyttjas för viss betning kaninte krav ställas på rationell brukning. Markens ägare torde ofta betraktasådan mark som jordbruksmark och önskar fortsätta med extensivt betesbruk.Fråga uppstår då när med stöd av skogsvårdslagen kan hävdaatt marken är att anse som skogsmark även om anmälan om nedläggning ej harskett. Detta gränsdragningsproblem angående hagmarkernas utnyttjande bör bliföremål för samråd mellan berörda myndigheter. Domänverket:Enligt förslaget skall all mark som kallas och kultiverad betesmarkomfattas av lagen. instämmer i förslaget med följande synpunkter.Det är önskvärt, att det anges vilken "kulturnivå" som lagen avser ibetydelsen kultiverad betesmark, då det läggs olika innebörd i ordet kultiveradbetesmark i olika delar av landet. Utredningensförslag innebär att lagen i viss mån görs retroaktiv. Det är enligtdomänverkets mening viktigt, att retroaktiviteten inte utsträcks till att gällanedlagd jordbruksmark som redan ianspräktagits för annan produktion, när lagenträder ikraft. En så långtgående retroaktiv till-lämpning av lagen skulle varaoförsvarbar från såväl samhällsekonomisk som företagsekonomisk synpunkt. Länsstyrelseni :-- Det skulle säkerligen vara en fördelfrån jordbrukssynpunkt och tillika från fastighetsindelningssynpunkt om ävensmärre åkerarealer med beskattningsnaturen "annan fastighet" omfattades av brukningsplikt. Hur urvalet av dylika smärre åkerarealer skallske kan inte anges i detta sammanhang utan måste ytterligare utredas. Det tordeäven i stor utsträckning vara från jordbruksekonomisk synpunkt fördelaktigt ombrukningsplikt omfattar även exploateringsfastigheter. Länsstyrelseni : Lagförslagets definition av jordbruksmark aktualiserargränsdragningen mot vad som skall utgöra skogsmark enligt avgivetförslag till ny skogsvårdslag. anser att mångåriga slåtter- ochbetesvallar samt ängs- och hagmarker som utnyttjas till bete skall anses sommark ingående i jordbruksproduktionen och inte mot ägarens bestridande skallkunna överföras till skogsmark med tillämpning av den nya skogsvårdslagen. Detsynes även angeläget ur jordbrukssynpunkt att nämnda m. m., även om deendast i relativt ringa mån användes för betesproduktion, ändå skall an- 1978/79:163 5 sessom område ingående i jordbruksproduktionen och inte klassas som skogsmark.Beträffande sådan mark är det angeläget att det i tveksamma fall sker ettintimt samspel mellan lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse innan klassningsker till skogsmark. Utredningenhar inte funnit behov av att i lagförslaget införa några bestämmelser omjordbrukets byggnader (sid. 47). vill emellertid ifrågasätta ominte en regel motsvarande den som fanns i 1 § lag om uppsikt åjordbruk borde införas och som förhindrar att byggnader som är nödvändiga förjordbruket bortföres eller lämnas utan nödigt underhåll. Särskilt bör dettagälla utvecklade eller utvecklingsbara jordbruk. I de fall byggnaderna ansesnödvändiga för jordbruket bör tillstånd föreligga för bortförande av desammaoch inte bara anmälningsplikt. Länsstyrelseni : 1 yttrande över förslaget till nyjordförvärvslag framhöll att med gällande fastighetstaxeringsbestämmelserbetydande arealer mark av stort värde för jord- och skogsbruket är taxerade somannan fastighet. föreslog att sådana ändringar av dessabestämmelser borde övervägas så att all för jord- och skogsbruket användbar markskulle komma att omfattas av jordförvärvslagens regler. Intresset av att förjordbruksändamål kunna tillvarata all mark som med hänsyn till belägenhet ochövriga förutsättningar är lämplig härför, talar för att motsvarande övervägandebör ske beträffande det nu aktuella lagförslaget. Inte minst i ett län somKopparbergs län med dess splittrade ägarförhållanden är det i många fallnödvändigt att även de smärre åkerarealerna tillvaratas. : Lagförslaget omfattar inte mark taxerad som annan fastighet. LRFvill understryka vad jordförvärvsutredningen framhållit, nämligen att taxeringsanvisningamaej utformas på sådant sätt att jordbruksmark lämplig för jordbruksproduktionkommer att taxeras som annan fastighet. LRF delar jordförvärvsutredningens uppfattningatt byggnader ej bör omfattas av lag om skötsel av jordbruksmark. Beträffandeövergångsreglerna vill LRF rikta kritik mot punkten 2. Enligt LRFs mening börlagens retroaktiva verkan omfatta all jordbruksmark som tidigare tagits urproduktion, således även sådan mark vilken tagits ur produktion efter tillstånd(jordhävdslagen § 7). LRF bedömer denna fråga mot bakgrund av att meddeladetillstånd tillkommit i enlighet med tidigare förd jordbrukspolitik. Emellertidvill LRF som ett villkor framhålla att kostnadsansvaret måste åligga staten idessa fall. : Den parallellt pågående översynen avlagstiftningen för jordbruket och skogsbruket kan sägas ha det gemensamt attsyfta till ett mera rationellt utnyttjande av marken för respektive ändamål.Utredningen har berört men enligt vår uppfattning ej tillräckligt analyserat att i vissa fall kommer båda de ifrågavarande lagrummen att bli tillämpligabeträffande mark som ligger oanvänd för jordbruk. Att frågan inte saknar areellbetydelse belyses av en rapport utarbetad av , Lantbruksstyrelsenoch och som refereras i betänkandet. Detmåste ligga i alla parters intressen att sådan outnyttjad mark möjligtöverföres till skogsproduktion där detta bedömes vara mer 1978/79:163 6 rationelltän att bibehålla eller återställa ett jordbruk. I dessa fall bör, enhgt våruppfattning, marken följdriktigt betraktas som skogsmark. Den nya lagen får ejutformas så att en överföring försvåras. 3 Undantag från lagens bestämmelser Utredningensförslag tillstyrks i huvudsak eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. Hovrättenför Nedre : Hovrätten tillstyrker att lagen görs tillämplig även påjordbruksmark som tillhör staten, enär samma krav ur brukningssynpunkt börställas på staten och enskilda ägare och brukare av jord. Iparagrafens första punkt anges att lagen inte äger tillämpning i fråga omjordbruksmark som ingår i fastighet, vilken har nybildats för annat ändamål änjordbruk och som därefter ej har undergått taxering. Det är emellertid vanligtatt vid fastighetsreglering all mark med undantag för en tomtplats överförsfrån en jordbruksfastighet till en annan i stället för att tomtplatsen förstavstyckas och återstoden av fastigheten sammanläggs med den andrajordbruksfastigheten. Hovrätten föreslår därför att undantaget i första punktenäven bör gälla för fastighet, som i samband med annan fastighetsbildningsåtgärdombildats för annat ändamål än jordbruk (jfr 3 kap. 1 §fastighetsbildningslagen). Lanthruksstyrelsen:Ansvaret för bebyggelseplaneringen vilar primärt på kommunerna. Till följd avuttalanden och andra åtgärder från statsmakternas sida har hossåväl planansvariga som hos allmänheten vuxit fram ett starkt medvetande omnödvändigheten att hushålla med landets jordbruksmark. Lantbruksstyrelsenutgår från att kommunerna i större utsträckning än tidigare beaktar jordbruketsintressen även inom planer som inte är aktuella att genomföra och att erforderligaåtgärder för att upphäva sådana planer såväl på kommun-ägd som enskilt ägdmark vidtas med skyndsamhet. Detförhåller sig vidare så att lantbruksnämndernas engagemang iplaneringsprocessen har ökat väsentligt. Därmed har nämndernafått bättre kontakt än tidigare med kommunerna och ökade möjligheter attföreslå erforderliga åtgärder beträffande jordbruksmark inom planer somantingen är inaktuella eller där exploatering inte är förestående.Styrelsen anser därför i likhet med utredningen att jordhävdslagens undantagför jordbruksmark inom fastställd detaljplan i oförändrat skick kan föras övertill skötsellagen. Styrelsen har inte heller i övrigt något att erinra emot dei 2 § föreslagna undantagen från lagens tillämpningsområde. Det finns dockanledning att understryka vikten av att samråd sker med lantbruksnämnderna närjordbruksmark tas i anspråk för företag vars tillåtlighet prövas i särskildordning. Lantmäteriverket:Uttrycket "nybildats" i 2 § 1 synes böra ändras till"bildats". Man täcker därigenom in också det fallet att en jordbruksfastighethar förändrats till fastighet för annat ändamål genom fastighetsreglering, ettfall som kan uppkomma t. ex. då fastighets jordbruksmark har förts över tillannan jordbruksfastighet medan återstoden skall utgöra bostadsfastighet. Länsstyrelseni : Utredningen föreslår att statligt ägd mark till skillnadfrån gällande jordhävdslag, skall omfattas av den nya 1978/79: 163 7 lagen.Länsstyrelsen finner förslaget betänkligt från principiell synpunkt.Jordbrukets intresse bör enligt mening i erforderligutsträckning beaktas genom samråd med lantbruksnämnden och formerna härförregleras i verksinstruktioner. Vid dessa samråd kan naturligtvis delademeningar uppkomma om lämpligheten att ta i anspråk viss jordbruksmark för andraverksamheter som de statliga verken och myndigheterna har att ombesörja. Omdenna intressekonflikt ej kan bi-läggas vid samrådet bör frågan hänskjutas tilllänsstyrelsen som utifrån en samlad regionalpolitisk bedömning bör göraintresseavvägningen. motsätter sig dock inte att all kyrklig mark oberoende av om den är att anse som statlig eller församlingsägd omfattasav lagen. : Den jordbruksmark som kommunerna förfogar över för framtidaexploateringsåtgärder bör enligt förbundet ställas till förfogande förrationell brukning. Enligt utredningen bör det stå lantbruksnämnden fritt attgöra påpekanden om brukning av sådan mark som är befogad. Från förbundet villvi att en skärpning införs där det åligger lantbruksnämnden att tillse attjordbruksmarken som skall användas vid en framtida tänkt samhällsutbyggnadbrukas rationellt. : Det är enligt LRFs mening önskvärt att all produktiv marktäcks av ifrågavarande lagstiftningar. Enligt LRFs mening bör lagen ävenomfatta kommunägd jordbruksmark, då markområdet endast på lång sikt avser attfå annan användning. 4 Skötsel och ingripande Flertaletremissinstanser tillstyrker i huvudsak utredningens förslag eller lämnar detutan erinran. Några remissinstanser, bl. a. lantbruksstyrelsen, anser dock atttillståndsplikt bör införas istället för anmälningsskyldighet innanjordbruksmark tas ur produktion. Från några håll anförs vidare att kravet påatt markens produktionsförmåga skall tas till vara rationellt är oklart och börpreciseras. Hovrättenför Nedre Norrtand: Uttrycket "Lämplig för jordbruksproduktion" i 3§ den föreslagna lagtexten bör även innefatta att det finns förutsättningar attuppnå tillfredsställande ekonomiskt utbyte. Hovrätten ifrågasätter om intedetta bör komma till uttryck i lagtexten (jmfr 1 § skogsvårdslagen). Uttrycket "av någonbetydelse" i 5 § i utredningens förslag bör närmare preciseras så att detklart framgår om därmed avses viss areal oberoende av brukningsenhetens storlekeller om begreppet skall ställas i förhållande till berörd fastighet eller brukningsenhet.Det bör vidare tillses att det inte blir möjligt att kringgåanmälningsskyldigheten genom att successivt ta mindre områden ur produktion. Utredningen har föreslagitatt anmälan skall göras före en planerad åtgärd, så atttillsynsmyndigheten skall få rådrum att fatta beslut. Hovrätten anser att lagenoch blivande tillämpningsföreskrifter bör ges en sådan utformning, attmarkinnehavaren, om inte besked lämnats om åtgärdenstillåtlighet, får företa den planerade åtgärden. Det är betydelsefullt attförfarandet klart åtskiljs från ett ansökningsförfarande. 8 1978/79. 1978/79:163 g Markägarenär enligt förslaget ensam skyldig att göra anmälan till lantbruksnämnden. Dettasynes vara lämpligt i de flesta fall. Emellertid' kan det även finnastillfällen då annan än markägaren bör svara för anmälningsskyldigheten, t. ex.då marken är upplåten med nyttjanderätt. Lantbrukssiyrelsen:Även om som utredningen anfört vad som kan anses vara rationell brukningfår avgöras med ledning av förhållandena på orten kan lantbruksnämnderna kommaatt ställas inför svårbedömbara situationer. En sådan kan vara när högvärdigåkermark används som betesmark för hästar. En annan situation är den ovanunder rubriken jordbruksmark påtalade gradvisa förändringen avkultiverad betesmark. Lantbruksnämnderna torde också komma att få ta ställningtill situationer, där brukaren på grund av ålder eller sjukdom brukar sin jordalltmer extensivt. Om skötsellagens målsättning skall kunna uppfyllas måste dennu antydda problematiken beaktas vid utarbetande av tillämpningsanvisningartill lagen. inte godta den åtgärd som anmälningen avser mäste nämndenmeddela beslut inom den tidsfrist som gäller, enligt förslaget två månader.Meddelas inget beslut inom är markägaren oförhindrad att vidtaåtgärden. Frågan är dock om ett anmälningsförfarande är att föredra framförett tillståndsförfarande. En lantbruksnämnd har i detta avseende gjortjämförelse mellan skötsellagen och naturvårdslagen när det gäller att tajordbruksmark ur produktion.