prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligtförslaget skulle dock detta vara en undanlagsregel alt tillämpa endasi om detanses vara uppenbart att schablonregeln ger ett ingångsvärde som avsevärtavviker från ett ingångsvärde som baseras direkl på den avtaladeköpeskillingen. Emellertid görs vid köp av fastighel och oberoende avomfattningen av förvärvet numera ofta ulföriiga fastighetsvärderingar. Del kandärför inle vara opraktiskt för den skattskyldige att en värdering alternativtför ligga lill grund för uppdelningen av ingångsvärdet. Tekniken förfastighetsvärderingar har utvecklats avsevärt och torde kunna ge den förskaltemyndigheterna nödvändiga vägledningen för ett från taxeringssynpunkttillfredsställande resultat. Enligt samfundets mening borde därför denifrågavarande regeln fö utformningen att det verkliga värdet alternativt föranvändas om köparen kan på etl betryggande sätl visa det verkliga ingångsvärdetpå skogen. 1978/79:204 300 vill starkt understryka viklen av att del ges möjligheler attavvika frän schablonregeln för fördelningen av köpeskillingen i sädana fall,där schablonregeln leder lill materiellt orimliga resultat.Fastighetstaxeringen är ej sällan behäftad med brister, som gör alt laxeringendåligt återspeglar de fakliska förhållandena. Nägraremissinstanser anser det olämpligt all över huvud taget använda sig av enschablonregel vid fastställande av ingångsvärdet. Enminoritet inom i län: Vidtillämpning av sambandsmetoden är del av väsentlig betydelse hur ingångsvärdet fastsiälles.För den som säljer en skogsfaslighet är det vid tillämpning av denna metodlikgiltigt hur slor del av köpeskillingen som skall anses belöpa på skogen.Någon avskild skogsbeskaitning ska ju inle förekomma utan hela köpeskillingentas upp som intäkt vid beräkning av eventuell realisationsvinst. Köparendäremot har slort intresse av att största möjliga del av köpeskillingen läggspå skogen. Stora möjligheter finns för köpare och säljare att iräffa en överenskommelsei denna del som - utan att kunna direkt angripas - ger köparen elt så högtingångsvärde som möjligt. Ulredningenförordar för del övervägande antalet fall en schablonregel grundad på enproportionering av den förvärvade fastighetens taxeringsvärde. Denproportionering, som ulredningen förordar kan i princip användas . Dentorde emellertid inte godtas av de skattskyldiga. Anledningen härtill är atltaxeringsvärdena pä mark och byggnader bestäms med beakiande av förhållandena1975-01-01 medan taxeringsvärdet på den växande skogen bestämts medutgångspunkt från förhållandena merän elt år tidigare. Detta förhållande samtden omständigheten att de skattskyldiga som regel hävdar att prisutvecklingenpå den växande skogen varit sådan att hela övervärdet bör läggas på skogsdelengör det svårt atl komma fram till en objektivt godtagbar värdering. Det finnsstor risk att en värdering byggd på en allmän bedömning av köpeskillingensfördelning mellan jord, byggnader och växande skog, som enligt utredningenskall tillämpas i undantagsfall, kommer att bli huvudregel i praktiken. Länsstyrelsenvill därför förorda alt den i promemorian föreslagna alternativregeln föringångsvärdets bestämmande görs till huvudregel. Dä emellertidde vid fastighetstaxeringen åsatta skogsbruksvärdena i allmänhel måste ansessom låga i förhällande till övriga delvärden,synes det kunna ifrågasättas,huruvida icke en huvudregel av angivet innehåll skulle vara ägnad att ge upphovtill onödiga processer om ingångsvärden. vill därför förorda altden i promemorian föreslagna alternativa regeln för bestämmande av ingångsvärdei stället göres lill huvudregel. Prop.1978/79:204 301 Länsslyrelseni och stiftsnämnden i : Sedanlång lid lillbaka har skogs värdels del av anskaffningskostnaden legat avsevärthögre, oberoende av faslighetsiaxeringsmelod, än molsvarande relation i fastighelslaxeringsvärdei.Innan värderingsmetoden vid fastighetstaxering är fastställd kan inteavgöras om denna laxering blir bäitre i del avseendet och f ö. kan relalivlsnabba värdeförskjutningar ske beroende på t. ex. en väsentlig förskjutning iprisnivån efter den tidpunkl då taxeringsvärdet bestämdes eller att betydandeavverkningar ägt rum före försäljningen. Atl föreskrivafördelningens principer som skett kan förefalla enkelt. I prakliken kanemellertid nuvarande och tidigare taxeringsvärden ej användas för sådanproportionering. Del torde därför vara bällre att liksom för klyvmetoden inteanvända någon grov schablon. Lantbruksnämndernai och anser atl av lantbruksnämnd eller fastighetsbildningsmyndighelbeslämda värden bör ges vitsord vid bestämmande av ingångsvärde. Schablonregelnär inte tillämplig vid marköverföring - fastighetsreglering -enligl FBL.Ökningen av del ursprungliga ingångsvärdet skall dä beräknas på grundval av envärdering av den förvärvade skogen. Lantbruksnämndenanser alt förslagel kan medföra okka relationer och nivåer på ingångsvärdenaberoende på om ell förvärv sker som lagfaret föng eller i form avfastighetsreglering. Vidare ändras relationerna vid ålerkommande ändringar avtaxeringsvärdena. Generelltbör gälla - oberoende av förvärvsformen - att värderingar vari ingåendedelvärden beräknats av myndigheter säsom lantbruksnämnd, lantmäteri, m. fl. börgodtagas av skattemyndigheterna. 1976års fastighetstaxeringskommitté lar upp problemen med skogsfastigheternasdelvärden vid fastighetstaxeringen. Medskogsmark avses sådan mark som ej väsentligen nyttjas för annat ändamål och somär lämplig för skogsproduktion. "Lämplig för skogsproduktion"innebär att marken enligl vedertagna bedömningsgrunder har enproduktionsförmåga av i genomsnitt en skogskubikmeter per är och hektar. Begreppelskogsmark finns definierat i skogsvärdslagen och vid fastighetstaxeringtillämpas i sak samma definition. Delär myckel som lalar föratt inkomsiskatiereglerna mäsie baseras pä elt vidarebegrepp och man kan även ifrågasätta att skogsmarksbegreppet vidgas när detgäller fastighetstaxering. vill dock inle ta slällninglill denna fråga förrän skogsutredningens förslag till skogsmarks-definition remissbehandlals.Kommittén vill framhålla aU av landets totalavirkesförråd pä växer pä annan mark än skogsmark. Enväsentlig del av detta virkesförråd eller växerpå ca myrmark. Det finns också en hel del skog som växer påca fjällbarrskog, som inle heller går in under begreppelskogsmark. Eftersomdet finns fastigheter som hell eller delvis består av övrig mark med skog tordeman vid beräkning av värdet av växande skog böra proportionera köpeskillingenpä grundval av summan av skogsbruksvärdet samt värdel av övrig mark. I denkommande fastighetstaxeringslagen kunde Prop.1978/79:204 302 manöverväga all vidga begreppet skogsbruksvärde sä atl del avser värdet avskogsmark och växande skog där begreppet skogsmark skulle avse både produktivskogsmark (=nuvarande skogsmark) saml inprodukliv skogsmark (myr, hällmark ochberg, Ijällbarrskog samt eventuellt annan övrig mark inkl. fjäll). Ivissa fall kan det finnas träd pä inägomark men man torde böra bortse fråndelta av prakliska skäl. Ellkvarstående problem skulle vara atl precisera hur slor del av skogsbruksvärdeisom är all hänföra till växande skog och hur stor del som kan anses belöpa påmarken. Deskogsmarksvärden som åsattes vid fastighetstaxering är baserade på en avkasiningskalkyloch är icke relevanta när det gäller marknadsvärdet av kal skogsmark. Förfastighetstaxeringens del föreligger inle någol egentligt behov atl göraskillnad mellan mark och växande skog. skogsmarksvärden tillkom i etlsent skede för att lillgodose ett evenluelll behov av differentiering i sambandmed inkomsttaxering m. m. har emellertid ännu inlelagit ställning till vilken konstruktion som bör föreslås för den kommandefastighetstaxeringen. Del finns tvä alternativa meioder som borde kunnatillgodose de behov som uppkommer vid inkomstbeskattning. Den ena bygger på envidgning av skogsmarksbegreppel enligt de riktlinjer som föreslås i skogsstyrelsensremissvar på skogsutredningens betänkande "Skog för framtid" och somskisserats ovan. Pä basis av en sålunda vidgad definition skulle man vidfastighetstaxeringen kunna precisera hur stor del av taxeringsvärdet som ulgördet grundvärde som är hänföriigt till den kala marken och hur stor del som kananses belöpa på växande skog. Värdel av andra tillgångar såsom exempelvis jaktskulle dä vara hänföriigt till della grundvärde. Enalternativ lösning som sannolikt är enklare ur inkomslskaltesynpunkt vore atlkonstruera schablonregler för hur stor del av det totala värdet som skall ansesbelöpa pä marken. Enligt vissa orienterande studier som utförts för kommitténsräkning utgör marknadsvärdet av kal mark en betydligt större proportion av det loialamarknadsvärdet än som framgår av värdetabeller. Värdet av kal marktorde bestå av två komponenter. Den ena av dessa avser förväntningsvärdel avframtida virkesproduktion och varierar sålunda med godhetsklassen. Den andra ärhänföriig till olika slag av "miljöproduktion" och torde vara meraoberoende av markens bördighet. Delegationenkan i och för sig ansluta sig till atl som huvudregel bör gälla allköpeskillingen fördelas med utgång från taxeringsvärdet. Många praktiska skäl lalaremellerlid för att hela skogsbruksvärdet bör utgöra grund för beräkningen avingångsvärdet på skogen. Del i taxeringsvärdet ingående skogsbmksvärdet börsåledes inte reduceras med däri ingående värde på skogsmarken. Värdetpå skogsmarken har genom tiderna varit föremål för mycken diskussion. Vidfastighetstaxeringarna har förekommii olika beräkningsmodeller med mycketskiftande relativa värden som resultat. Än föreligger inte någonteoretiskt sell oantastlig modell för beräkningen av skogsmarksvärdet. Allahittills i prakliken använda principer har haft skönsmässig prägel. Vid 1975års allmänna fastighetstaxering fick detta till följd atl för många fasligheler- i första hand i inland - hela skogsbruksvärdet består av enbartskogsmarksvärde trots att virkesförrådet ofta är rätt betydande. Prop.1978/79:204 303 Svårigheternaan ur såväl teoretisk som praktisk synpunkt fastställa godtagbaraskogsmarksvärden har gjorl alt man då och då övervägt alt inle ange särskildavärden på skogsmarken. Del skedde års allmänna fastighetstaxering.All man ändå kom all ange skogsmarksvärden berodde såvitt kan bedömasuteslutande pä atl man ansåg dem erforderliga för det nuvarande skogsskaltesystemet.Frågan lär på nyll diskuteras års allmänna fastighetstaxering. Alltfler röster höjs för au - inte minsl av förenklingsskäl -slopa skogsmarksvärdena.Skogsmarken tillsammans med ell visst virkesförråd är den enhet som gemensamllämnar avkastning och en uppdelning av värdet kan aldrig bli annal än enkonstruktion. Mol bakgmnd härav anserdelegationen all skogens ingångsvärde enligt huvudregeln skall fastställas lillså slor del av köpeskilling o. d. som skogsbruksvärdet utgör av taxeringsvärdetför hela fastigheten. Därmed kan skogsmarksvärdet uteslutas årsallmänna fastighetstaxering vilket innebär många prakliska fördelar. För skogsbeskaltningenerforderlig fördelning av köpeskilling o. d. grundad pä delvärdena itaxeringsvärdet underiältas naturligtvis ocksä. Komplikationer pä grund avsneda värderelationer mellan skogsmark och skogens värde uppstår inle längre. Inleheller andra betänkligheter kan resas mol en sådan ordning. De någol högreavdrag som kan utnyttjas skall återföras indexuppräknadevid fasiighetsavytiring. Lantbrukssiyrelsenredovisar liknande synpunkler: Särskiltvid bestämning av marknadsvärden men också vid bestämning av avkastningsvärdenär det mycket svårt atl pä ett tillfredsställande och entydigt sätl fördela skogsbmksvärdetpä mark och på växande skog. Dessa svårigheter gör sig ocksä gällande vidfastighetstaxeringen. Däremoi kan skogsbmksvärdet bestämmas på etl meraentydigt sätl under fömtsättning atl i detta värde i princip inräknas endastvärdet av de nyltigheler som skogsavkasiningen ger. Med hänsyn härtill och atlden direkta kopplingen lill en minskning av skogens värde försvinner isambandsmetoden, finns enligl styrelsens mening ingen anledning atl i dennaupprätthålla någon åtskillnad mellan skogsmark och växande skog. Begreppetväxande skog bör således ersättas med skogsbruksvärde vid bestämning av ingångsvärdet.Den ökning av avskriv-ningsbeloppel som uppkommer pä delta sätt, kan justerasvid bestämningen av den avdragsgilla delen av anskaffningskostnaden. Lanibmksuniversitetelvill också betona alt en beräkning av skogens ingångsvärde enligthuvudalternativet ofta leder till övervärdering av ståndskogsvärdet på grund avatl skogsbruksvärdet till viss del består av andra komponenter än själva virkesproduktionsvärdel. Lantbruksstyrelsenoch i anser atl mäklararvoden, lagfarlskostnadero. d. inle skall fö räknas in i ingångsvärdet. Anledningatt i ingångsvärdet medräkna den del av mäklararvodel och lagfariskosinaden somhänför sig lill skogen finns knappast. I normalfallet torde det röra sig omobetydliga belopp och beräkningen av ingångsvärdet 1978/79:204 304 Dessa kostnader beakias dessutom vid realisationsvinstberäkningen. Frågani vad mån planterings- och lantmäierikosinader skall påverka ingångsvärdetbehandlas i avsnitten 3.2 och 4.1. 3.1.2Benefika förvärv, m. m. Enligtförslagel skall den som förvärvar en skogsfaslighet genom elt benefikt föng fösom ursprungligt ingångsvärde på skogen la upp den föregående ägarens gällandeingångsvärde vid överlålelsetillfället. Flera remissinstanser anser, i likhelmed vad som sägs i promemorian, atl detta leder lill en bättre kontinuitet i syslemetän nuvarande regler och tillstyrker därför förslagel. Många andraremissinstanser anser dock atl de föreslagna reglerna är alltför förmånliga ochföreslär i stället all arvtagaren, gävotagaren elc. skall fö avdrag för kostnadför anskaffande av växande skog pä samma villkor som skulle ha gällt för dentidigare ägaren om denne fortfarande hade ägt fastigheten. RSV,skogsvårdsstyrelserna i och lämnar förslagel utanerinran. Även i samt Svenska kommunförbundetställer sig i princip bakom förslagel. framhäller all del finns goda skäl för att den som förvärvaren skogsfastighei genom benefikt föng fär elt nytt ingångsvärde. Attbenefika förvärv även fortsättningsvis får föranleda etl nytt ingångsvärde förskogen är myckel angeläget även med hänsyn till de latenta realisationsvinslskatteskuldema.Såsom ovan framhållits kommer jordbruksfastigheter ofta att vara behäftade medlatenta realisationsvinsiskatte-skulder. Del innebär att skogsägarna bl. a.till följd av skogsbeskaltningen för betala förmögenhets-, arvs- och gåvoskattpå förmögenhetsvärden som är urholkade av den realisationsvinstbeskattning, somutlöses vid en avyttring. Delta framstår såsom i hög grad orättvist ocholämpligt ur allmän synpunkl. Del är ej mer än rimligt atl den som genom ett benefiktföng förvärvar en skogsfastighet genom etl nylt ingångsvärde ges vissamöjligheter att betala kapitalskatterna genom uttag av det skogskapital, förvilket han blivit beskattad. Härigenom blir även frägan om gränsdragningenmellan onerösa och benefika föng mindre betydelsefull och därmed mindrekomplicerad. Länsslyrelseni föreslär en komplettering av den föreslagna regeln: Detsynes vidare riktigt att - vid förvärv genom arv, gåva eller liknande fång -den nya ägaren får överta det för föregående ägaren gällande ingångsvärdet. Avutredningstekniska skäl bör - i likhet med vad som gäller vidrealisationsvinstberäkning vid avyttring av fast egendom - säsom lägsta värde kunnagodtas taxeringsvärde. Pä detta sätl besparar man den skaltskyldigeonödigt besvär att efterforska tidigare föngesmans förvärv långt bakåt i liden. Prop.1978/79:204 305 i norra och södra är inne pä liknande tankegångar: Vidförvärv genom benefika fång föreslås att den nye ägaren för övena föregåendeägares ingångsvärde. Vid systemets införande bör, för långl bak i tidenliggande förvärv, ett system utarbetas för fastställande av ingångsvärdet. Delnu liggande förslagel måste kompletteras i denna del. Föredragandeni i anser atl reglerna vid äganderättsövergång vidarv m. m. bör övervägas ytteriigare. Länsstyrelseni hör till de remissinslanser som anser atl förslagel geralltför stort avdragsutrymme för arvtagare m. fi. Länsstyrelsenanser inte del materiellt befogat med en sådan utsträckning av rätten tillvärdeminskningsavdrag pä skog . I stället bör - vid benefikaförvärv - förvärvarens avdragsrätt begränsas till den föregående ägarensoutnyttjade avdrag. Han bör sä atl säga fö "ärva" föregående ägares avskrivningsunderiagoch fö fortsätta pä del pä samma sätt som sker beträffande markanläggningar (stycket6 av punkt 4 av anvisningar till 22 § kommunalskattelagen). Lantbrukarnasskatledelegation föreslår samma lösning: Delegationenanser emellerlid att del är riktigare atl den nye ägaren vid benefika förvärvsätts i föregående ägarens skattesituation. Han bör således överta föregåendeägarens anskaffningsvärde för skogen. Endast i den mån förre ägaren inteutnyttjat hela sin möjliga avdragsräii kan således den nye ägaren erhålla någotavdrag. Enligl delegationens mening leder en sådan ordning till bättrekontinuitet än promemorians förslag. Härigenom undviks också all skogens värdei en kedja av benefika överiålelser alltmer närmar sig noll. Några egentligainvändningar av renodlat skattemässiga skäl torde inle heller kunna göras. Visseriigenförsämras möjligheten att finansiera arvs-och gåvoskatt genom skogsuttag menandra finansieringsmöjligheter lorde i regel stå till buds. Skogsvårdssiyrelseni , en minoritet av och iKronobergs län, i samt stiftsnämnderna i ochKarlstads stift anser också att förvärvarens avdragsrätt bör bedömas medutgångspunkt i den föregående ägarens ursprungliga ingångsvärde. RSV och TORanser alt motsvarande bör gälla vid överiålelse mellan koncernföretag. Enligtförslaget skall avyuring av växande skog tillsammans med marken beskattas hellinom ramen för realisaiionsvinstsystemel. Deltakan enligt RSV:s mening medföra särskilt gynnsamma beskattningseffekter vidtransaktioner inom koncerner och mellan personer med intressegemenskap. Etlbolag kan först låta utnyttja sin 60 96-avdrag och därefter överiåla denskogbärande fasligheten till annat bolag eller till någon med 20 1978/79. Prop.1978/79:204 306 intressegemenskapfören pris, som inte blir skattepliktigt enligl realisalionsvinstbeskaiiningen.Nästa bolag kan dä på nytt utnyttja 60 96 av värdel på den växande skogen. RSVföreslår därför om sambandsmetoden kommer till stånd, att en regel införs sombegränsar rälten till det sammantagna avdraget för kostnad för anskaffande avväxande skog för bolagen inom koncernen. börenligi RSV begränsas till del avdrag,som det försl förvärvande bolagelskulle ha kunnai erhålla, om fasligheten obmtet innehafts av det bolaget. TORvill slulligen peka på att vid överiålelse av fastighet inom en koncern detövertagande bolaget bör vara berättigat till avdrag endasi med belopp molsvarandedet, som det överiålande bolaget inte utnyttjat. Nylt anskaffningsvärde böralltså inte fastställas efter överiålelse inom en koncern utan den avdragsräiisom sammanlagt bör tillkomma koncernbolagen bör begränsas till det avdrag, som ellfrislående bolag kan erhålla under innehavsliden. Konkurrensneutralitetialarhärför.TOR vill i sammanhanget erinra om att en molsvarande ordning numera gällerbeträffande aktier i en koncern, där anskaffningstidpunkt ochanskaffningskostnad bibehålls även om aktierna övergår till nytt bolag inomkoncernen (jfr 35 § 3 mom. sjätte styckel KL). ,i , en minoritet av i Kalmarlän samt länsstyrelserna i och påpekar att deföreslagna reglerna inte knyter an till molsvarande regler vidrealisationsvinstbeskattningen. Dennuvarande luckan i skogsbeskattningen vid arv läpps till. Vidrealisationsvinstberäkningar som utgår ifrån arv eller beräknas enligt 20-årsregelnkvarstår dock en annan lucka i beskattningen. Värdeminskningsavdrag för skogmedgivna före arvstillföllet eller före avyuringen behöver idessa fall ej återföras till beskattning. Förslagetatl planteringskostnader alltid skall fö behandlas som driftkostnader, oavsettom koslnaderna avser åierplaniering eller nyplantering, lämnas nästangenomgående ulan erinringar av remissinstanserna. a. lantbruksstyrelsen framhällerall nyplantering f n. sker i mycket lilen omfattning och alt inte minslpraktiska skäl talar för au koslnaderna behandlas enhetligt. Däremot ärreaktionen mer blandad lill förslagel att skogsägare, som inte utnyttjar denomedelbara avdragsräuen, skall få lägga planieringskosinader på minst 10 000kr. lill skogens ursprungliga ingångsvärde. Den föreslagnavalfriheten lillstyrks eller lämnas i huvudsak utan erinringar av RSV,lantbruksnämnden i , skogsvårdssiyrelserna i , Gollandsoch , domänverket, lantbruksuni- Prop.1978/79:204 307 versitet,i . Många remissinslanser anser aU valfriheten kommer all leda lill administrativa svårigheier. Genomlagstiftning har skogsägaren ålagts att tillse att ny skog uppkommer påavverkad mark. Kostnaden kan därför ur skattesynpunkt betraktas och har ocksåbetraktats som en löpande ofrånkomlig utgift i skogsbruket. Kostnaden förplantering av tidigare ej skogbärande mark har däremoi lidigare ur skatlesynpunklej betraktats som driftskostnad. Denna kostnad skulle kunna betraktas som enanskaffningskostnad. Den utgör emellertid en mycket ringa del av den totalaplanteringskostnaden. Det skulle för taxeringsmyndigheterna vara enklare attlåta denna svårkontrollerade del bli behandlad som all annan planteringskostnadsamtidigt som det skulle utgöra en stimulans för skogsägarna till att utföradessa planteringar. Någon anledning av betydelse till alt hänföraplanteringskostnad på vare sig tidigare skogbärande eller icke tidigareskogbärande mark lill anskaffningsvärde synes ej heller föreligga. Skogsägarna lordeej heller vara tilltalade av att behandla skogsplanterings-kostnaderna som ettanskaffningsvärde då härigenom högst 60 96 för upptas som avdrag och samtidigtrisk föreligger atl detta avdrag kan återföras till beskattning då fastighetenavyttras. Ipromemorian har föreslagils att skogsägaren själv för avgöra om kostnaden förskogsplantering skall dras av det år de uppkommit eller senare under innehavet.Den föreslagna aktiveringen innebär en omotiverad uividgning av gällande rätt ochtynger bestämmelserna. Länsslyrelsen för därför avstyrka förslaget i denna del.För övrigt torde endast i unika fall skogsägare vara betjänt av en aktiveringav kostnaden för skogsplantering. Ävenlantbrukssiyrelsen, lantbruksnämnden i , skogsvärdsstyrelsernai , och , länsstyrelserna i , ,och saml stifisnämnden i avstyrkerförslaget om valfrihet med likartade motiveringar. Förslagel avstyrks vidare avskogsvårdssiyrelserna I och län. Enminoritet av i län föreslår en annan lösning: Enligtgällande regler medges inte avdrag för nyplantering av skog. Utredningenföreslår att skogsägare ska erhålla valfrihet mellan omedelbar avdragsrän ochaktivering av kostnaderna. har inget att erinra mot detta förslagmen ifrågasätter om inte avdrag normalt borde medges såsom fördriftkostnader. En fördelning av kostnaderna förorsakar eU onödigtadministrativt merarbete. För den händelse att avdraget blir så stort atl detinte med fördel kan tillgodoföras under en år bör man överväga om man inte börtillåta en fördelning av kostnaden på exempelvis på samma 1978/79:204 308 sättsom en större reparationskostnad fördelas vid beräkning av inkomst avhyresfastighet. Någraremissinstanser tar upp frågan vilka kostnadersom skall omfattas avaktiveringsrätten. Skogsvårdsstyrelsenanser del ur skogsskötselsynpunkl vara fördelaktigt att enligt förslagel koslnadernaför plantering och även för nyplantering för inräknas i anskaffningsvärdet förskog. Styrelsen förutsätter alt med plantering avses även åtgärder som lillhördet totala planteringsarbetet, dvs. hyggesrensning, markberedning,lövbekämpning och skyddsdikning mol försumpningsamt att kostnaderna för dessaåtgärder för i detta sammanhang anses som planteringskostnad.