prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,(), (), ,statens invandrarverk, slatens handikappråd, familjeslödsulredningen (S1974:01), folkbildningsutredningen (U 1975:19), gymnasieulredningen (U1976:10), utredningen om vissa vårdutbildningar inom högskolan (VÅRD 77) (U1977:06), barnolycksfallsutredningen (S 1977:07), utredningen om sjukvårdensinre organisation (S 1977:02), . Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), ärkebiskopen. , i (LO), Tjänstemännens centralorganisationTCO), Centralorganisationen / SR (/SR), (), (), Försäkringskasseförbundel,Utbildningsradion, och Skola, . Kommunstyrelserna i , ,, , , och kommuner. Landstingetsförvaliningsulskou i , , , ochNorrbotten, () efter hörande av medlemsförbund.De handikappades riksförbund (), socialdemokratiska kvinnoförbund.Centerns kvinnoförbund. (),och Föreningen i samhällel. Yttrandeöver betänkandet har dessutom inkommit från läns landsting, Jämtlandsläns landsting. Svenska Hälso- och Sjukvårdens Tjänstemannaförbunds (SHSTF)rikssektion för barnsjuksköterskor, . , , föräldraskap/lärarskap,Fredrika-Bremer-Förbundet och . Ensammanställning av remissyllrandena fogas lill prolokollel i detta ärende sombilaga 2. Frånår 1974 omvandlades den tidigare moderskapsförsäkringen till enföräldraförsäkring (prop. 1973:47, SfU 1973:19, rskr 1973:198, SFS1973:473-474). Den nya försäkringen innebar flera principiella nyheter. Blandde viktigaste var au även fäder fick rält alt utnyttja ledigheten. Iförsäkringen infördes vidare en garantinivå föratt ge en minimiersätining tillde föräldrar som av olika skäl saknar eller har låg sjukpenning. Ettannat nytt inslag i försäkringen våren rätt lill sjukpenning för vård av sjuktbarn. Rätten begränsades lill per familj och kalenderår. Samtidigtsom föräldraförsäkringen irädde i kraft genomfördes också betydandeförändringar i sjukpenningförsäkringens uppbyggnad. Sjukpenningen - och därmedäven föräldrapenningen - utgår fr. o. m. i princip med 90 %av den ordinarie inkomsten som den beskattas. Den är ocksåATP-grundande. Prop.1978/79:168 17 redanfrän början en nära anknytning till förälderns inkomst. Sedanföräldraförsäkringen infördes har förmånsreglerna successivt bytts ut. Som enförsta åtgärd förlängdes rätten till föräldrapenning i samband med barnsfödelse från . Samtidigtmed att föräldraförsäkringen irädde i kraft tillkallades familjeslödsulredningen'(S 1974:01) för att göra en första sammanställning och bedömning averfarenheterna av de nya reglerna. Utredningen fick också i uppdrag att bl. a.utreda förutsätlningarna för att i vissa avseenden ulvidga förmånerna inomföräldraförsäkringen. Ietl delbetänkande (SOU 1975:62) Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrarredovisade familjeslödsulredningen erfarenheterna från föräldraförsäkringensförsta tillämpningsår och lade fram förslag för dess fortsatta uibyggnad. Pågrundval av dels familjestödsutredningens förslag om Förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar (SOU 1975:62) dels en rapport (Ds S 1976:5) Ökade möjligheterlill föräldraledighet genom föräldraförsäkringen bereddes inomregeringskansliet frågan om utbyggnad av föräldraförsäkringen. Därvidmedverkade särskilt utsedda förelrädare för de dåvarande regeringspartierna. Enuibyggnad av föräldraförsäkringen och en därmed sammanhängande uividgning avrätten lill ledighet beslutades av (prop. 1976/77:117, SfU1976/77:27, rskr 1976/77:298, SFS 1977:630, 631). De nya reglerna irädde ikraft och innebar bl. a. atl föräldraförsäkringen byggdesul med ytterligare . Av den sammanlagda ersätiningsliden om niomånader kan las ut i form av särskild föräldrapenning föräldrarna finner lämpliga fram t. o. m. barnels första skolår.Den särskilda föräldrapenningen kan användas såväl vid hel ledighet som närledigheten tas ut i form av förkortad arbetstid och utgår därför som hel, halveller en fjärdedels föräldrapenning. Förälder har rätt till ledighet under tiddå särskild föräldrapenning utgår. Ledigheten kan tas ul dels som hel ledighet,dels som deliidsledighet genom förkortning av arbetstiden till hälften ellertill tre fjärdedelar av den normala arbetstiden. Föräldrar med barn födda efterden har således rätt lill särskild föräldrapenning undersammanlagt för varje barn. Även den särskilda föräldrapenningenutgår med del belopp som svarar mol sjukpenningen, dock lägst . per dag.Under utgår den särskilda föräldrapenningen med . perdag för alla. Ersättningstiden är delad mellan föräldrarna, men med möjlighetatt på ett enkelt sätl överlåta lid till den andre föräldern. För barn föddaåren gäller övergångsbestämmelser för den särskildaföräldrapenningen. Frånden har också införts betydande nyheter i fråga om rätt lillledighet för vård av barn (prop. 1977/78:104, AU 31, rskr 253, SFS 2Riksdagen 1978/79. 1978/79:168 18 1978:410).Den nya föräldraledighetslagen ger föräldrar räll att vara hell lediga frånarbetet eller att förkorta sin dagliga arbetstid till tre Ijärdedelarav normalarbetstid ("sextimmarsdag"). Rätten att vara helt lediga harföräldrarna så länge de vårdar barn som är under ålder.Rälien att förkorta arbetstiden lill tre fjärdedelar av normal arbetstid gällerlill dess barnet är eller har avslutat sitt första skolår. Denna rätttill ledighet är fristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen.Föräldrarna har dock alltid rätt till ledighet från sin anställning under tiddå ersättning utgår från föräldraförsäkringen. Familjeslödsulredningenhar avlämnat belänkandel (SOU 1978:39) Föräldraförsäkring medförslag till utbyggnad av föräldraförsäkringen. En sammanfattning av förslageni betänkandet fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 3. a. en höjning av åldersgränsen för föräldrapenning för tillfälligvård av barn samt ökning av antalel ersätiningsdagar i syfte au tillgodosevårdbehovet för långtidssjuka barn. Vidare föreslår utredningen atl en s. k.havandeskapspenning införs för kvinnor, som på grund av arbetets art inie kanförvärvsarbeta under graviditetens slutskede. Efterremiss har yttranden över familjestödsutredningens betänkande avgetls avsocialstyrelsen, RFV, sialskoniorel, riksrevisionsverkel, ,, arbetarskyddsstyrelsen, , barnomsorgsgruppen,socialpolitiska samordningsutredningen, omsorgskommittén. ,, , , /SR, SAF, LRF, ,landstingen i , , och . Yttrandenöver betänkandet har dessutom inkommit från barnolycksfallsutredningen,SHSTF:s rikssektion förbarnsjuksköterskor. , Ungdomar och Vuxna, Svenska diabetesförbundel, slatens handikappråd,. mol Allergi,. Ensammanställning av remissyttrandena fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 4. 2Föredragandens överväganden 2.1 Inledning Familjepolitikensmål är atl skapa en god uppväxtmiljö för barnen och social trygghet förbarnfamiljerna. Familjepolitiken skall också utformas så alt den främjarjämställdhet mellan kvinnor och män. Genomolika familjepolitiska insalser från samhällets sida skapas ökade möjligheterför barnfamiljerna alt leva på likvärdiga ekonomiska och sociala villkor somandra grupper i samhället. Familjestödet i form av barnbidrag. 1978/79:168 19 bostadsbidragoch föräldraförsäkring minskar den ekonomiska påfrestning som det innebär atlskaffa och uppfostra barn. Genom en utbyggd social service i form av bl. a.barnomsorg och barnvårdarservice skapas de prakliska möjlighelerna för såvälbarn som föräldrar att utvecklas som individer och som medlemmar i etl alltmerkomplicerat samhälle. Målet att skapa en goduppväxtmiljö för barnen hänger nära samman med våra möjligheler alt utforma etlbarnvänligt samhälle. Det barnvänliga samhället skapas av de vuxna. Vi måstealla i våra olika roller som föräldrar, släktingar, grannar eller som enbartmedmänniskor medverka lill en vänligare attityd gentemot barnen. För detlafordras ökade möjligheler för föräldrarna atl vara tillsammans med barn ochökade kunskaper om barns behov och villkor. Del är mol bl. a. dennabakgrund jag nu som förutskickals i årels budgetproposition (1978/79:100 bilaga8 sid. 2) lägger fram förslag om en allmän föräldrautbildning för tiden omkringbarnets födelse samt om en ändring av ersättningsreglerna förföräldraförsäkringens nionde månad så att ersättningen också under denna månadskall ulgå för inkomstbortfall enligl samma regler som gäller för försäkringeni övrigl. Vidare kommer jag att behandla de förslag som lagts fram omhavandeskapspenning samt förbättringar inom föräldraförsäkringen. I samråd medchefen för föreslår jag att de kvinnor som pågrund av arbetets art inte kan fortsätta sina normala arbetsuppgifter igraviditetens slutskede flr en principiell rält till omplacering med bibehållenlön. föreslås också en viss, huvudsakligen formell överarbetning avskadeståndsreglerna m. m. i föräldraledighetslagen. De föreslagna ändringarnaöverensstämmer med de molsvarande reglerna i förslagen till lag om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet och lag om ledighet för vissaföreningsuppdrag inom skolan, m. m. 2.2Föräldrautbildningens inriktning och omfattning Jagkommer i del följande att på grundval av barnomsorgsgruppens betänkande läggafram vissa förslag om målet för en allmän föräldrautbildning samt om inriklningenoch organisationen av en föräldrautbildning kring barnels födelse.Barnomsorgsgruppen fortsätter sitt arbete som gäller inriklning ochorganisation av dels en föräldrautbildning under förskole- och skolåldrarna,dels en föräldrautbildning som når alla i samhället. Gruppen beräknas läggafram sina förslag i dessa frågor . Jag vill i likhet medbarnomsorgsgruppen starkt understryka att ordel föräldrautbildning inte avsernågon form av föräldraskola som ger en speciell kompetens. Utbildning i det härsammanhanget bör, som barnomsorgsgruppen framhållit, utöver grundläggandekunskaper om barns utveckling och behov ge möjligheter till utveckling och tillutbyte av erfarenheter i 1978/79:168 20 Föräldrautbildningen bör ocksä ge ökade möjligheter till altutveckla sociala kontakter. Jagdelar vidare barnomsorgsgruppens uppfattning all del är de yttre betingelsernainom samhället som anger ramen för möjlighelerna att ge våra barn en god uppväxtmiljö.Det gäller au påverka både samhällsplaneringen i stort och arbeislivel, sominle alltid är anpassat lill barnfamiljernas behov. Det gäller att skapa entrygg och utvecklande miljö i skolan och att motverka de negativa inslagen avkommersiell påverkan av konsumtion och barnkultur. Föräldrarna, som har denbästa kännedomen om barnen, bör ha goda möjligheler att påverka de förhållandensom formar barnens tillvaro. Föräldrautbildningenbör stimulera föräldrar atl tillsammans arbeta för samhällsförändringar, så attsamhällel i högre grad lar hänsyn till barnens behov. Föräldrarmåste få uppleva trygghet i sin föräldraroll. Traditionella könsroller måsteomprövas, så att båda föräldrarna lidigt får lära känna sitt barn och upplevaatl de är lika betydelsefulla för barnet. Det bör vidare öppnas möjligheler fören förtroendefull samverkan mellan föräldrar och olika personalgrupper inombarnhälsovård, barnomsorg och skola. Denav samhället anordnade föräldrautbildningen mäsie bli begränsad i lid och innehållom den skall kunna erbjudas alla föräldrar. Jag vill i del sammanhanget slarklundersiryka barnomsorgsgruppens uppfattning att studieförbund och andrafrivilliga organisationer bör kunna komplettera med föräldraverksamhet som haren ideologisk profil och ger fördjupade kunskaper. 2.2.1Målsättning m. m. Dagenssamhälle erbjuder familjen stora möjligheter. Genom olika familjepolitiskaåtgärder har samhällel sökt underlätta barnfamiljernas situalion. Vi har relativt god materiell trygghet för barnen. I den allmänna samhällsdebattenhar frågor om barns förhållanden och barns miljö kommit att inta en alltmercentral betydelse. Mensamhällsutvecklingen har också inneburit atl familjens situalion i mångaavseenden blivit svårare. Omfiyttningarna har medverkat lill att banden medhembygden, med släkt och vänner i många fall har lösts upp. Familjerna ärmindre genom au antalet en- och tvåbarnsfamiljer har ökal. Kontakten mellangenerationerna har försvårats. Familjens produktiva roll har minskats. Föräldrarnasarbetsliv har skilts från familjelivet. Förmånga familjer har den här beskrivna ulvecklingen inneburit atl de harisolerats. Många, kanske framförallt unga föräldrar, känner sig ensamma ochutsatta i sin föräldraroll. Många blivande och nyblivna föräldrar har fåkontakter med andra vuxna. Deras möjlighetar att få råd och stöd är därmed små. Förslagen om en allmän föräldrautbildning får ses mot denna 1978/79:168 21 Jagdelar barnomsorgsgruppens uppfattning all det yttersta målet för en allmänföräldrautbildning är atl medverka till att barn och barnfamiljer faren bättresituation. Del är därför vikligl atl alla vuxna känner ansvar för atl ge allabarn en god uppväxtmiljö. Alla föräldrar bör få stöd i sill föräldraskap ochinflytande över sin egen och barnens situation. Alla barn och ungdomar börförberedas för sin vuxenroll och för sin evenluella föräldraroll. Ulredningenhar förl fram tre mål för en allmän föräldrautbildning, nämligen Omöjlighet lill kontakt och gemenskap Omöjligheter lill medvetenhet om och påverkan av samhälleliga förhållanden. Förutt nå de uppställda målen föreslår utredningen atl man skall användaarbetsformer som gör att föräldrarnas resurser frigörs och används. Deolika remissinslanserna har i stort ställt sig bakom de mål sombarnomsorgsgruppen föreslagit. Några remissinstanser har betonat specielladelar. Sålunda har hävdat all tonvikten bör ligga på alt gekunskap och information. har velat betona de tvåförsta delmålen. Ävenjag kan i slorl ansluta mig till barnomsorgsgruppens förslag lill mål förverksamheten. Jag finner det naturligt atl de olika delmålen kan ha olika lyngdi olika faser i barnels utveckling. Jag anser del sålunda angeläget attföräldrar även när de väntar barn ges möjlighet all diskutera sin socialasituation. Detta får dock självfallet inte innebära att personalen försökerpåverka föräldrarna i exempelvis partipolitiska frågor. Samhällets verksamhetermåste innebära en partipolitisk neutralitet vilket dock inte bör hindra altäven värderingsfrågor tas upp lill debatt. Del är bl. a. därför viktigt allolika frivilliga organisalioner, som oftast är ideologiskt profilerade, gesmöjlighet att presentera sina verksamheter inom den av samhällsorgan anordnadeföräldrautbildningen. Deolika delmålen kan också ha olika lyngd för olika grupper av barn och föräldrari samhället. Som invandrarförvaliningen i Slockholm anfört bör man varamedveten om atl invandrare ofta har större behov av kunskaper än svenskaföräldrar och alt koniakl och gemenskap är speciellt vikligt för förståelse ochkulturutbyte. Jag delar barnomsorgsgruppens uppfattning att föräldrautbildningunder BB-tiden främsi bör innebära att båda föräldrarna får lillfälle au lärasig sköta och ta ansvar för sill barn. Delär också viktigt att blivande adoptivföräldrar ges möjlighet att i tillämpligadelar della i föräldrautbildningen. Prop.1978/79:168 22 2.2.2Uppläggning av en föräldraulbiklning kring barnets födelse Barnomsorgsgruppenhar i sina förslag selt verksamheten indelad i fyra faser där fas I ärföräldrautbildning kring barnets födelse, fas 2 när barnel är i förskoleåldern,fas 3 när barnet är i skolåldern samt fas 4 föräldrautbildning till alla. Somjag lidigare anfört tas i delta sammanhang, förutom den allmänna målsättningenoch möjligheten att nå de uppställda målen, endasi upp frågan omföräldrautbildning kring barnets födelse. Utredningen föreslår attlandstingens mödra- och barnhälsovård saml BB skall ha ansvaret för en allmänföräldrautbildning kring barnels födelse. Jagfinner i likhel med så gott som samtliga remissinslanser det naturligt allföräldrautbildningen i denna fas knyts lill den landslingskommunala mödra-ochbarnhälsovården och BB. Härigenom skapas, som ulredningen påpekar, möjligheteratt nå alla föräldrar. Vidare pågår på många håll verksamheter inomdessa samhällsorgan som i många avseenden är likartade med de här lämnadeförslagen. Jag har i denna fråga samråll med statsrådet . Barnomsorgsgruppenföreslår atl i försia hand den personal som har den vardagliga och tätakontakten med föräldrar, dvs. barnmorskor vid mödravårdscentralerna,barnsjuksköterskor eller distriktssköterskor vid barnavårdscentralerna samlbarnsköterskor och sjuksköterskor på BB, skall medverka i föräldrautbildningen.De yttre formerna föreslås bli sammanhållna föräldragrupper med 8-12 deltagaresom träffas 8-10 gånger under vardera mödravårdscentral- och barnavärdscentraltiden.Även andra yrkesgrupper föreslås komma atl medverka. Utredningen exemplifierarmed socialarbetare, psykologer, barnavårdslärare, vidareutbildadesjuksköterskor och läkare. Flertaletremissinstanser har anslutit sig till barnomsorgsgruppens förslag när detgäller uppläggningen. Flera instanser har poängterat övriga personalkategoriersroll i föräldrautbildningen. som harexempelvis pekat på viklen av all det samarbete som sker mellan samhälletssocialvård och olika företrädare för hälsovården tas tillvara i verksamheten. Jagansluter mig till förslagel att i försia hand den personal som vanligen träffarföräldrarna skall svara för föräldrautbildningen. Å andra sidan är detsjälvfallel viktigt att alla de erfarenheter som finns samlade hos olikapersonalkategorier tas tillvara. Särskilt stor betydelse anser jag samarbetetmellan kommunernas sociala verksamhet och verksamheter ha. Denuppsökande verksamhei som bedrivs i samverkan mellan kommuner och landsting börkunna komma verksamheten till godo. Jagfinnerdet lämpligt atl föräldrautbildningen i denna fas byggs upp i form avgruppsamtal i de föreslagna samhällsorganens regi. Formerna för verksamhetenbör utvecklas lokall utifrån de förutsättningar som där finns. Jag vill därförinte förorda någon övre gräns för exempelvis hur många grupplräffar programmetbör innehålla. 1978/79:168 23 migdock väl avpassat till de behov som föreligger och den niålsättning förverksamheten som jag har förordat. Barnomsorgsgruppentar avstånd från tanken på en obligalorisk föräldrautbildning. Man anseremellertid att alla föräldrar bör erbjudas att della i verksamheten, dvs. attföräldrautbildningen blir allmän. Deremissinslanser som tagit upp denna fråga stöder barnomsorgsgruppen, utomfolkpartiets ungdomsförbund som kräver en obligatorisk föräldrautbildning.Några remissinslanser har pekat på vikten av att man försöker nå alla och påatt del behövs någon form av uppsökande verksamhet. Tankenpå en obligatorisk föräldrautbildning anser jag vara orealistisk. Verksamhetenbör bygga på etl förtroendefullt samarbete mellan föräldrar och personal. Delär dock angeläget att alla föräldrar ges möjlighet alt delta i verksamheten.Jag anser, i likhel med barnomsorgsgruppen, atl föräldrautbildningen börbyggas ut successivt. Det bör dock vara möjligt för alla landsting att startaverksamheten . Jag finnerdet synnerligen angeläget alt utbyggnadensker snabbt så att den blir tillgänglig för alla föräldrar. Detta bör kunna skeulan att särskilda lagbestämmelser införs. Jag återkommer i det följande lilldenna fråga. Barnomsorgsgruppenhar föreslagil atl utgångspunkten för föräldrautbildningsgruppernas verksamheibör vara de frågor som föräldrarna själva tar upp. Personalen bör ha ett ansvarför gruppernas verksamhei och fungera som gruppledare. Dess främsta uppgift börvara all underlätta deltagarnas utbyte av erfarenhet och inle atl förmedlakunskap genom envägskommu-nikation. Personal som verkar som gruppledare bör fåtillgång till kontinuerlig handledning i grupp. Barnomsorgsgruppen redovisarolika frågorsom kan bli aktuella under samtalen i grupp. Vidare föreslås attföräldrautbildningen samordnas med förlossningsförberedelse och mödragymnasiik. Defiesta remissinstanser har ställt sig bakom förslaget lill arbetsformer. LOanför exempelvis alt del är viktigt att grupf>erna fär karaktär avstudiecirklar där man kan utbyta erfarenheter. biträder iprincip utredningens förslag men påpekar att fiera av de föreslagnaområdena är allernaliva och därför kan vålla konfiikler. TCO ansluter sig tilluiredningens förslag men framhåller samlidigl all del innebär ett stort ansvarför gruppledarenatt utbildningen verkligen blir angelägen för samlligadeltagare. anser all det är vid diskussioner kringgemensamma problem som man kommer fram lill lösningar. Det får inie varaexperter och handledare som styr grupperna. Flera remissinslanser, t. ex.centerns kvinnoförbund, och socialdemokratiskaungdomsförbundet, släller sig bakom uiredningens förslag i stort men pekarockså på bl. a. de aspekter som rör jämställdhet mellan kvinnor och män iverksamheten. Prop.1978/79:168 24 Denkonkreta verksamheten bör självfallet bygga på den allmänna målsättning som jaglidigare förordal. Detta innebär atl såväl kunskapsbehov som kontaktbehov skalltillgodoses. Den personal som anlitas som gruppledare kommer att fl en rollbåde som förmedlare av kunskaper och som den som stimulerar föräldrarna tilldebatt och utbyte av erfarenheter. Det är därför angeläget alt här något berörapersonalens roll i föräldrautbildningsarbetet. För atl gruppverksaniheten skallfå avsedd effekl är det vikligt atl innehållel i verksamheten kommer atl berörasådana frågor som känns angelägna för föräldrarna. Delta innebär allföräldrarna i hög grad måsie siyra såväl innehåll som form. Å andra sidan erfordrasatt vissa faktiska kunskaper, som exempelvis den biologiska utvecklingen hosmoder och barn, förmedlas lill föräldrarna. Delta ställer självfallelpersonalen, gruppledarna, inför en svår avvägningssilualion. En lämplig balansmåste göras mellan en fri diskussion i gruppen och ett i förväg planeratinnehåll. Efiersom verksamheten i hög grad bör bygga på lokala förutsättningarär det inte lämpligt att i form av t. ex. kursplaner fastställa verksamhetensinnehåll. Det är i stället nödvändigt att Slor viki läggs vid en kontinuerlighandledning av gruppledarna. Denna handledning bör ske i gruppform och somulredningen har föreslagit med Slöd av en handledare som har erfarenhet avgruppverksamhet. Handledarna kan säkerligen hämtas från fiera olika yrkeskategorierexempelvis psykologer och erfarna socialarbetare. I handledningen bör även tasupp de problem som en gruppsitualion innebär. Somfiera remissinstanser framhållil är jämslälldheisaspekterna myckel vikliga idetta sammanhang. Det är därför av central betydelse atl både fäder och mödrarskall ges möjlighet att delta på lika villkor. Utrymme bör, vilket ävenulredningen anfört, därför finnas för såväl information om exempelvisföräldraförsäkringen som för en principiell diskussion om exempelvis jämställdhetenmellan män och kvinnor i samband med familjebildning och barnens vård ochfostran. Engrundsten i föräldrautbildning på BB är enligt barnomsorgsgruppens förslag altsåväl fadern som modern iir delta aktivt i vården av barnet. Barnomsorgsgruppenföreslår att faderns deltagande på BB får en organiserad form genom alt haninbjuds alt delta i föräldrautbildning på BB , alternativt . Förslaget innebär att i första hand barnsköterskan får ansvaret atlslödja och hjälpa föräldrarna. En annan del av föräldrautbildningen föreslåsbli att båda föräldrarna ges möjlighet atl tillsammans med t. ex. denbarnmorska som har deltagit i förlossningen samtala om sina upplevelser avdenna. Flertaletremissinstanser ställer sig bakom barnomsorgsgruppens förslag och betonarvikten av faderns aktiva dellagande på BB. Verksamhetenpå BB är en i föräldrautbildningen. 1978/79:168 25 min mening av avgörande betydelse att fäderna på elttidigl stadium får en nära kontakt med del nyfödda barnel. Även ur praktisksynvinkel är det vikligl att fäderna får delta i den direkta skötseln avbarnel. Del har många fördelar all detta startar redan på BB. Jag har lidigare tagit upp betydelsen av atl del i föräldrautbildningenvid mödravårds- och barnavårdscentralerna ges en information om föräldraförsäkringensmöjligheler. Jag finnerdet även vara av stor betydelse att faderns deltagandeges organiserad form. Hur del praktiskt skall utformas måste bestänimas lokaltmed hänsyn till de lokala förhållandena.