prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — omlokal- och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter Regeringen föreslär atl aniaga de förslug somhar upplugils i bifogude utdrag uv regeringsprotokoil. Med början har av Kungl. .Maj:l och senare avregeringen tillkallats lokal- och utrustningsprogramkommittéer, en vid varjeuniversitetsort liksom en för jordbrukets högskolor. har tillkallats för högskolornasreslaurangfrågor. Kommittéernas verksamhetsområden har efter hand vidgats tillatt omfuttu lokal- och Ulrustningsplanering för i huvudsak all statlig högskoleutbildningsaml därtill knuten forskning och förvaltning. Kommitléernu har alt uireda de lokal- och ulruslningsbehovsom aktualiseras främst av lokala eller centrala högskolemyndigheter. Behovenomsätts i lokal- resp. utruslningsprogram som fasisiälls av kommittéerna.Lokalprogrammen bildar underlag för de byggnadsprogram som redovisas avbyggnadsstyrelsen för regeringen och som efter prövning normalt leder lilluppdrag till all projektera och utföra byggnader.Kommittéerna utreder högskoleenheternas behov av ersättningsanskaffning avinredning och utrustning och prövar lokalbehov vid förhyrningar. En särskild samarbetsnämnd svarar för atl utarbeta vissanormer och anvisningar för programarbetet saml för övergripande prioritering avaktuella byggnadsobjekt och ersätiningsbehov av utrustning. Handläggning avlokal- och utrustningsfrågorna vid kommittéerna sker vid ett gemensami kansli. 1 proposilionen föreslås all nuvarandekommilléorganisation för lokal-och ulruslningsfrågor uvvecklus. Arbetet meddessa frågor inom den statliga delen av högskolan förs i stället till stor delöver pä de enskilda högskoleenheternas styrelser. I proposilionen föreslåsspeciella organ, s. k. lokalnämnder för hithörande frågor. De regionalaaspekterna på fram- Prop.1978/79:92 2 förallt den grundläggande högskoleutbildningen.s lokal-och utrustningsbehov skall bevakas av regionslyrelsernu. Till universitels-och högskoleämbetet förläggs samordnande och prioriterande uppgifter. Dilknyts även vissa expertgrupper som finns inom den nuvarande lokal- ochutrustnings-programorganisationen. Lokal- och ulrustningsplaneringen vid Sverigeslantbruksuniversitet föreslås ske på likartat sätt. Universitetsreslaurungkommiltén föreslås bli uvvccklad ochuppgifterna fördelade på olika myndigheter. Förslagen syftar lill all anpussu planeringen uv lokaleroch uiruslning lill den nya högskoleorganisationen och i övrigi ändradeförulsäiiningur. Närvarande: slalsminislern Ullslen, ordförande, ochslalsråden , Mundebo, Wikslröm, , , , ,, , , , Winlher, De , , ,, Bondeslam. Köredragande: statsrådet . Proposition om lokal- och utrustningsplanering vidstatliga högskoleenheter lillkallade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet en sakkunnig' med uppdrag atl utreda organisationen avhandläggningen av lokal- och utrustningsärenden inom högskolan. Arbetet skulleske med utgångspunkt i dels den befintliga lokal- ochuimslningsprogramorganisa-tionen (LUP-organisalionen) och erfarenheterna avden, dels synpunkier i hithörande frågor som anförts i yttranden över förslagav ulbild-ningsulredning. IJiredaren skulle vidare lägga fram förslagom hur uppgifter motsvarande dem som fullgörs av lokal- och utrustningsprogramkommittéerna(LUP-kommittéerna) och ochutruslningsprogrumkommitiéerna () skulle organiseras för den nyuhögskolan och anpassas lill den organisation för denna som hudebeslulal om (prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Den sakkunnige', somantog namnet LUP-uiredningen, avlämnade belänkandei (Ds U 1977:7)Lokaler och uiruslning för högskolan. Betänkandet - som också innehåller enredogörelse för nuvarande förhållanden - bör fogas lill proiokollei i dellaärende som bilaga I. Efter remiss har yllranden avgetls av statskontoret,, riksrevisionsverkei, universilels- och högskoleämbelei (UHÄ)efter hörande UV regionala och lokala högskolemyndigheter, ulrustningsnämndenför universitet och högskolor (UUH), efter hörande avLUP-kommittéerna, , , lanlbruksstyrelsen, humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet, medicinska ' Dåvarande överdirektören . 1978/79:92 4 forskningsrådel, nalurvelenskupligu forskningsrådel,luntbruks-universitei. Centralorganisationen /SR,Landsorgunisutionen i .Sverige (LO), Tjänstemännens cenlrutorganisation (TCO)samt (). En sammanfattning av remissyiirandena över LUP-ulredningensbciun-kande bör fogas lill protokollet i dellu ärende som hilagu 2. Muj:t dåvarande slalsrådelMoberg utt tillkalla en kommiilé med uppgift uti forllöpunde svaru förplanering och samordning m. m. av restaurangverksamheten vid universitet ochhögskolor. Kommittén som antog namnet universitetsresiaurangkommiltén erhöll imaj 1972 genom beslul uv Kungl. Muj:t tilläggsdirektiv alt bl.u. uiredu denframtida handläggningen uv sådunu ärenden rörande lokul- och utrusi-ningsprogramfrågorm.m. avseende restauranger vid imiversiiet och högskolor för vilka kommitténsvarar. Kommittén avlämnade belänkandei (Ds U 1977: 13)Universitelsreslauranger - organisaiion för planering. Betänkandet - som ocksåinnehåller en beskrivning av nuvurunde förhållanden - bör fogas lillprotokollet i detla ärende som hihiga 3. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avstatskontoret, , , statens personalnämnd,UHÄ efter hörande av regionala och lokala högskolemyndigheter, UUH,efter hörande av LUP-kommittéerna, ,bostads-styrelsen, , /SR, LO, SFS, , Universitetsrestauranger i , samt allmänna restaurang AB (). En sammanfattning av remissyttrandena överuniversiietsrestaurang-kommitténs belänkande bör fogus till protokollet i deltaärende som bilaga Föredragandens överväganden 2.1 Inledning Intill vilade ansvarei för lokalplaneringen viduniversitet och högskolor liksom för övrig civil slallig förvallning påbyggnadsstyrelsen. För större utbyggnadsprojekt tillkallades speciellaprogramkommittéer som i ställe upprättade och högskolor (UUH) ansvarade förplaneringoch upphandling av såväl inredning som uiruslning. Mol bakgrund av del myckel omfattande utbyggnadsprogramför universitet och högskolor som fastställdes av riksdag föreslogKungl. Maj:l i prop. 1964:50 ang. universitetens och högskolornas organisaiionoch förvaltning m.m. atl lokal- och utrustningsprogramarbetet skulle an- 1978/79:92 5 förtros ut speciella kommiltér, en för var och en avuniversiletsorlernu. Plunering och upphandling uv inredning föreslogs sumtidiglbli överförd lill . hade ingen erinran moi dessuförslag (SU 1964: 119, rskr 1964:239). Ijuni 1964 lillkalludes lokal-ochutruslningspro-gramkommilléer (LUP-kommittéer) för de dåvarandeuniversitetsorterna , , Göleborg, Siockholm och . En särskildsamarbetsnämnd för LUP-kommittéerna () inrättades förattsörja för ett nära samarbete kommittéerna emellan. tillkalladeilåvurunde chefen för en för jordbruketshögskolor. för tillkulludes är 1970. Den summu årlillkullude organisationskommittén för planering av högre leknisk utbildningoch forskning i övre hade fram till ansvarei förlokul- och utruslningsplaneringen vid högskolan i . Ansvarei häiför åvilarnu LUP-kommillén för . Min företrädare redovisade i prop. 1975: 9 ang.reformering av högskoleutbildningen m. m. ell förslag av 1968 årsulbildningsulredning (U 68) all LUP-kommittéerna skulle inordnas i den lokalahögskoleorganisationen. Vidare skulle det av U 68 föreslagna universilels- ochhögskoleämbetet (UHÄ) överta de cenlrala samordningsuppgifter som ankommer påLUP-nämnden. 1 sina yttranden över U 68:s förslag förordade statskontoret,och riksrevisionsverkei ytierligare överväganden i dessaavseenden. Med anledning bl.a. härav anförde min företrädare att frågan bordeuiredas vidare. I anslutning lill övrigt arbele med att förahögskolereformen vidare initierades därför den uiredning om planering avlokaler och utrustning för högskolan som bl. a. ulgör grunden för dennaproposiiion. har tidigare beslutat om högskolans organisation(prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179 samt prop. 1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246). Jag vill inledningsvis peka på atl de enskildahögskoleenheterna genom högskolereformen har fått vidgade befogenheter ochstörre handlingsfrihet i skilda hänseenden. Delta gäller bl.a. dispositionenav de medel som anvisar. Syfiet härmed är bl.a. atl stimulera detlokala engagemanget i planerings- och utvecklingsarbelel. Jag kommer i delföljande att förorda atl lokal- och ulrustningsplaneringen inom högskolananpassas till bl. a. del ökade ansvar och de ökade befogenheter som sålunda iandra avseenden har getts lill högskoleenheterna. Detta innebär att de avriksdagen tidigare antagna riktlinjerna för lokal-och utrustningsplaneringeninom högskolan förändras och att denna ges en stadigvarande organisation. Jag uppdrog åt en sakkunnig' inomutbildningsdepartementet att företa en översyn av befogenhelsfördelningenmellan cenlrala, regionala och lokala organ inom högskolan. Den sakkunnige,som tillsammans 1978/79:92 6 med ell unial lillkullude experier hur urbetui underbenämningen decentraliseringsgruppen, hur med uigångspunki i sitt arbeteanförl vissa princi-piellu synpunkier i unslulning lill LUP-utredningenslorslag. Innun jug går in pä de enskildu frägor som börunilerslullus riksdugen för beslut eller som för summunhangels skull börredovisus vill jug ange två vikligu utgångspunkier för mina överväganden. - Ny- ochombyggnudsobjekten inom högskolesektorn innehåller oftu lokaler som måsleuppfyllu speciella verksamhetskruv. Det är därför belydelsefulll utt deblivande brukarna ges möjlighel att aktivt della i planeringen.Högskolesiyrelsernu bör ges ansvur för utt redovisa en beskrivning avverksamheien samt i de fall där faslslällda normer saknas även utarbetaförslag lill ramprogram. Högskolesiyrelsernu bör ocksä ha ell ökut ansvar förall befinlligt lokalbesiånd utnyttjas rationellt. - Lokaler,inredning och utrustning ulgör en lungt vägande del av de lolalu resurser somställs lill högskoleenheternas förfogande. Jag anser del därför belydelsefulllutt planeringen av dessa resurser närmure knyls lill övrig resursplunering inomhögskolan. 2.2 Lokal- och utrustningsbehov inom högskolesektorn Jag vill inledningsvis, som bakgrund till denorganisatoriska förändring jag kommer att förorda, något beröra de ny-och ombyggnadsbehov som kan förutses inom den slutliga delen avhögskoleseklorn. Nuvarande lokaler inom det äldre byggnadsbeståndetuppvisar ofta brister från arbetsmiljö- och ibland även arbelarskyddsynpuki.Ålgärderna bör därför i stor utsträckninginriktas på ombyggnader inom befintligt lokalbestånd. Visst nybyggnadsbehovföreligger för att samla institutioner som är splitirade på flera lokaler,medan nybyggnadsbehov för tillkommande verksamhet kommer att svara förenrelalivi liten del uv det totala behovet. De stora investeringsbehoven underperioden kommer i försia hand att föreligga i /,samt . För att ge en uppfattning om detloiala investeringsbehovet för högskolesektorns byggnadsverksamhet under denärmaste fem åren villjag nämna atl del aktuella planerings-materialet för dennaperiod som har redovisals av i samråd med byggnadsstyrelsenomfattar 58 större byggnadsobjekt. Ett byggande av dessa, som har prioriteratsur ett samlat material från samtliga LUP-kommittéer omfattande 146 objekt,skulle kräva en årlig investeringsvolym av storleksordningen 200 milj.kr.,vartill kommer medel för inredning och utrustning. Behovet av ersättning och komplettering av utrustning inomhögskolesektorn har ökal starkt. UHÄ framhöll i sina förslag tillanslagsframställning för innevarande budgetår alt en stor del av nuvarandeutrustning vid 1978/79: 92 7 högskolorna tillkom undei 196()-talels ulbyggnadsperiod uvuniversitet och högskolor och därför nätt en ålder då den bör slulliglavskrivas. För alt uppnå en generell avskrivningstid uv skulle nuvurundeersullnings-rum enligt UHÄ i det närmusle behövu fördubblas. Forskningsrådsnumndenhur vidure i sitt förslug till unslugsfrumstullning för /80redovisal en pä uppdrug uv regeringen veikslälld uiredning om behovet ochfinansieringen uv dyrbur veienskuplig uiruslning. Jag avseralt i annat sammanhang återkomma lill regeringen med lörslag som berörhögskolesekiorns ulruslningsbehov, såväl i form av uiruslning av baskaraklärsom i form av dyrbar velenskaplig uiruslning. 2.3 Långsiktig planering av lokaler och utrustning inomhögskolesektorn Den långsiktiga lokalplaneringen ligger nu inomLUP-orgunisulionens och byggnudsstyrelsens ansvarsområden. Enligt direktivenför LUP-kom-milléernu skall de i sill arbete beakta möjligheternu tilleffektivt och flexibelt utnyttjande av lokal- och utruslningsresurser bl.a.genom all eftersträva ett sambruk av resurser mellun läroanstalter ochinstitutioner. Sedan år1973 har fastställt en prioriteringslista över aktuellabyggnadsobjekt inom högskolesektorn. Efter beredning inom nämndens sekretariatfastsläller varje kommitté ordningen melllan aktuella objekl inom sillansvarsområde. Sekrelariaiei upprällar därefier förslag till gemensampriorileringslisla som nämnden bearbelar och faslsiäller. Lislan överlämnaslill ulbildningsdepariemenlet och för alt utgöra en del avunderlaget vid handläggningen av de enskilda byggnadsärendena. Jug vill isammanhanget framhålla del unika i ull en kommiliéorgunisa-lion, under så långlid som varit fallet med LUP-organisaiion, kommit att ha en betydande roll iden fortlöpande planeringsprocessen. Organisationens arbele har, somLUP-ulredningen strukit under, varit avgörande för lokal- och utruslningsplaneringeninom högskolesektorn. De normer och arbetssätt som LUP-organisalionen harutvecklat kommer alt utgöra en god grund för sektorns fortsattaplaneringsarbete. Uigängspunkienför LUP-ulredningens arbete har varit att knyta planeringen av lokal- och utrustningsfrågorstarkare till övrig resursplanering vid den enskilda högskoleenheten.Utredningen föreslår därför att viss lokalplanering, lokalprioritering ochlokaldisposition bör ankomma på högskolestyrelsen i samråd medbyggnadsstyrelsen och dess regionala organ. Samråd bör enligt utredning ske medforskningsråd när rådsfinansierad verksamhet berörs. På orter med fierahögskoleenheter bör samräd ske enheterna emellan i lokalplaneringsfrågor så allmöjligheler till sambruk av lokaler tillvaratas. För att främja en mer samlad resursplanering föreslårutredningen all Prop.1978/79:92 8 högskolestyrelsen redovisar sin lokal- ochulrustningsplanering i anslutning till den årliga anslagsframställningen.Högskolestyrelserna bör där preseniera en översikt uv aktuella ochöverblickbara lokalbehov som prioriteras inbördes. Redovisningen bör omfattabyggnadsinvesteringar i såviil sådana objekt eller grupper av objekt sombyggnadsstyrelsen har bemyndigande alt beslula om som sådana som skallunderställas regeringens och prövning. anser i sill remissvar atlhögskoleenhetens årliga planeringsredovisning bör uigå från orsakerna till ettökat lokalbehov som arbeismiljökrav, önskemål om förändrad verksamhei elc. Deolika behoven bör angelägenhelsgraderas från enhelens synpunki och deföreslagna objekten bör vidare åsätlas en uppskattad årskostnad. Därigenomskulle redovisningen ge en samlad bild av de totala lokalbehoven fördelade påändamål och ort liksom ett teoretiskt mätt på de ökade lokalkostnaderna. UHÅanser att så länge anslagssystemel inte medger en meningsfull prioriteringmellan lokal- och ulruslningsbehov och andra resursbehov så börhögskolestyrelsernas redovisning i första hand inskränkas lill enangelä-genhetsgradering mellan aktuella objekl. Jug unsluier mig för egen del lill UHÅ:s synpunkier ochförordar all högskolemyndigheternas årliga redovisning av lokalfrågorna främstbör omfatia en angelägenhelsgradering av aktuella behov. Utredningen har med utgångspunkt i önskvärdheten av atthålla ansvarei för lokalanskaffning och ansvarei för verksamheien samlat,ansett att regionsiyrelsernas roll i den långsikliga lokal- ochutruslningsplaneringen bör begränsas lill yttranden över högskoleenheternasförslag till lokalisering och dimensionering som hänger samman med dengrundläggande högskoleutbildningens planering. UHA:s uppgifi blir enligt utredning alt svara församordning, lokalisering och riskprioritering. Resullalei av UHÄ:s granskningav högskolestyrelsernas planeringsmaterial, bör av UHÅ redovisas i form av enplan för den framtida byggnads- och utrustningsverksamheten för den högreutbildningen och forskningen i anslutning till ämbetets förslag lillanslagsframställning. Det inom högskoleväsendet sålunda framställda underlagetför de totala lokalbehoven skall liksom redovisningen av behoven av ny inredningoch utrustning uigöra underlag för ortsvisa investeringsramar som fastställs avriksdag och regering. Enligt sitt remissvar anser sig UHÄ inte övertygat om av utredningen föreslagna handläggningen är realistisk vad avser att uppnåavsedd förenkling och samiidigi bevara kvalitet i underlaget för statsmakternasbeslul. Ämbelel förordar därför att utredningens förslag som avser planerings-och prioriteringsansvar förverkligas men mera med nuvarande organisation ochrollfördelning som utgångspunkt. framför liknande synpunkeroch föreslår alt det av högskoleväsendet framställda underlaget redovisas iform av en femårig lokalförsörjningsplan i anslut- Prop.1978/79:92 9 ning lill verkels förslag lill anslagsframställning. Dennaplan bör enligt verkets mening uigöra grund för ekonomiska planeringsramar förhela landet som omprövas åriigen. Jag anser för egen del att följande ordning bör lillämpas.Högskolestyrelsen redovisar i anslutning till sina förslag tillanslagsframställning planer beträffande lokal- och utrustningsbehoven för denärmaste fem åren, s. k. planeringsredovisningar. Regionstyrelserna yttrar sigmed utgångspunkt i sitt ansvar för främst samordnande planering av dengrundläggande utbildningen över dessa lill UHÄ. Ämbetet sammanställerplaneringsredovisningarna och gör en samlad prioritering av i dem ingåendeobjekl. Detta samlade material redovisas av UHÄ i anslutning till ämbetetsförslag till anslagsframställning. Det överlämnas också till byggnadsstyrelsenför att utgöra underlag för styrelsens utformning av, liksom , femårigalokalförsörjningsplaner. Styrelsen bör i dessa planer förteckna de objekt somkan ingå i den s. k. projektreserven, dvs. objekt som lämpar sig att bliutförda som bestäms med hänsyn lill sysselsättningsläget. Jagförutsätter att i dessa frågor nära samråder med UHÄ. Enligt min mening behöver regeringen i ökad omfattningkunna ge myndigheterna anvisningar för inriktningen av lokalplaneringen ävenpå något . Den årliga redovisning som högskolemyndigheterna och byggnadsstyrelsenenligt milt förslag bör lämna i fråga om lokalplaneringen kan bilda underiag försådana mer långsiktiga överväganden. Dessa anvisningar för planeringenshuvudsakliga inrikining bör knylas till de konkrela projekt och verksamhetersom myndigheterna redovisar. 2.4 Handläggning av enskilda lokal- och utrustningsärenden Jag redovisar inledningsvis hur de enskilda ärendena f. n.handläggs. Det praktiska arbetet med att utforma verksamhelsbeskrivning ochlokalprogram för ett separat byggnadsobjekl har till stor del åvilat personer,som på ett eller annat sätt har representerat de blivande lokalbrukarna. Påsenare tid har del oftast skett i en arbelsgrupp med representanter förinstitutionsledning, personal och studerande. Personal vid LUP-kommittéernahar deltagit i eller nära följt arbetsgruppernas arbele. De lill LUP-nämndenknuina expertgrupperna har i män av behov biträtt med rådgivning och bedömningav de funktionskrav som ställs på högt specialiserade lokaler eller utrustning.Representanter för och har också ofta varit knuina tilldet inledande planeringsarbetet. För LUP-kommittéernas enskilda ledamöter hardel i regel inte varil möjligt all i detalj följa programarbetet. Prop.1978/79:92 10 Ulredningen har föreslagil att LUP-kommitiéernas uppgifieri forlsällningen överförs lill de lokala högskoleenheiernu och allhögskolesiyrelsernu skall äläggas ansvar för lokal- ochulruslningspluneringen. De arbeisuppgifier som enligt utredningens förslag börfulla inom liög-skoleslyrdsernus ansvarsområde är i huvudsak följande. 1 Prioritering avlokal- och utrustningsbehov inom enheten sumi ell sammanhållande ansvar fördispositionen av tillgängligt lokulbesländ inkl. förhyrningar. Dessaarbetsuppgifter hänger till stor del sammun med den långsiktiga planeringen avlokalfrågorna inom högskolesektorn som jag har berört. 2 Verksamhetsbeskrivningarvid anskaffande av lokaler och uiruslning och därav följandeprogrammeringsarbete. 3 Behovsprövningav lokaler och utrustning. Omfattningen av lokal- och utruslningsärenden vid denenskilda enheten kan enligt ulredningen komma atl bli så stor allhögskolestyrelsen från avlastningssynpunkt anser sig behövu ell sländigiarbetsutskotl för beredning av hithörande frågor. Regionsiyrelsernas uppgifterblir enligt utredningen alt med eget yttrande vidarebefordra ärendena tillUHÄ. Region-styrelserna föreslås begränsa sina yttranden till alt avse sådanalokaliserings- och dimensioneringsfrägor som ligger inom deras ansvarsområde. Ulredningen föreslår att UHÅ granskar det framlagdalokalbehovet främsi med hänsyn till inrikining och omfattning av deverksamheter som skall bedrivas i de nya lokalerna. UHÄ har enligt ulredningenockså alt beakta lokaliseringsfrågan. Utredningen föreslår att planeringsberedningarnainom UHÄ prövar verksamhelsbeskrivningar i samband med nya lokaler, nyinredning och ny utrustning. 2.4.3 Arbetsuppgifter för högskolemyndigheterna Vad gäller ulredningens förslag om alt överföraLUP-kommitléernas arbeisuppgifier till högskoleenheterna har de remissinsiansersom repre-senlerar högskoleseklorn genomgående bemött detta förslag positivt.Ell fåtal remissinsianser inom denna grupp har velal yUeriigare förslärkahögskoleenhelernas befogenheler och ansvar till all omfatta ävenbyggnadsobjeklens projekleringsskede. Vissa andra remissinsianser anser attlokalförsörjningen för högskolan bör anpassas lill den handläggningsordningsom gäller för annan slallig lokalförsörjning. I fräga om det av utredningen föreslagna arbetsutskottethar UHÄ och i sina remissvar föreslagit att ett sådantarbetsutskott, en lokalnämnd, görs till ett permanent organ vid högskoleenhetermed fasta forskningsresurser och skall kunna inrättas vid övriga enheier efterbeslut av högskolestyrelsen. bör enligt förslagen bestå av företrädareför verksamheten, de anställda och de studerande. Till nämnden bör vidareknylas represenianier för byggnadsslyrelsen och UUH. 1978/79:92 II Juy hui lidigure betonul uti cll syfte medhögskolereformen iir ull inom högskoleenheleinu sliniuleru det lokuluengugemungel i planerings- och utvecklingsurbetel. Jug unser del därför rikligloch nödvändigi all anpussu lokul- och ulrustningsplaneringen inom högskolantill dennu förändrade situution. Jug förordur således ull LUP-kommittéernusurbetsuppgifter förs över till högskoleenheiernu. Jug biträder vidare UHÄ:s ochLUP-nämndens förslug om inruilunde uv lokulnämnd underslulldhögskolestyrelsen. Jug unseratt det är vikligl ull den sukkunskap som byggnadsslyrelsen och UUHrepresenterar regelbundet företräds i lokalnämnden. Enligt min mening bör dellukunnu ske genom ull verkens representunter ges närvaro-och yttrunderult sumirän utt uvge särskildu yllrunden. En represenlanl för UHÄ bör också kunnuknylus till nämnden under summu förutsättningar. Vid de högskoleenheter durlokulnämnd inte inrättas bör representanter för de niimnda myndigheternu påsamma villkor hu rätl ull närvara vid högskolestyrelsens behandling uv lokul-och ulruslningsfrågor. liksom decentraliseringsgruppen, ansett uti regionslyrelsernuendust i undunlagsfall bör la ställning lill enskilda lokalbehov ellerutruslningsprogram. Deras uppgift är istället, enligt min mening, utt lämnasådana kompletterande synpunker som avser den grundläggande utbildningensomfultning, inriktning och forskningsanknytningen av dennu.