prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Den melod som har valls för alt nå detla syfte är atlbefria aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna från skattskyldighet förmollagen utdelning. Enligt KL:s ursprungliga avfallning var aktiebolagen och deekonomiska föreningarna - med undanlag för bl. a. bank- och försäkringsföretag- generellt befriade från skatt på uidelningsin-komsler. Därefter harinskränkningar successivt gjorts i skattefriheten. Den kedjebeskattning sominskränkningarna kan leda lill har accepterats med hänsyn lill bl. a.önskemålen all upprällhålla neutralitet i beskattningen och alt förhindra inleönskvärda fördelningspoliliska effekler. Såvittgäller utdelning mellan förelag som lillhör samma koncern kundekedjebeskatiningen i princip ha undvikits genom en annan melod, nämligen genomalt koncernen hade beskattats som en helhet. Den vägen har man dock inte vall.1 stället beskattas varje förelag inom en koncern för sig som ell självständigtskattesubjekt. Koncernförhållandei har dock beaktats på olika sätt, bl. a. vidulformningen av reglerna om uidelningsbeskallning och också genom atl avdragunder vissa föruisältningar medges för koncernbidrag som elt förelag lämnarlill annal förelag inom samma koncern. Koncernbidrags-reglerna har utformats såatl de inle skall möjliggöra kringgående av den kedjebeskattning som i vissafall ansetts böra upprälthållas vid koncernförhållanden. Redanav del nu anförda framgår all koncernbeskatlningsreglerna har nära samband medbeslämmelserna om dubbel- och kedjebeskatining. Båda dessa regelsyslem harockså anknytning till andra delar av skattesystemet, t. ex. de bestämmelser somgäller för nedskrivning av aktier saml ulskiftnings- ochakiievinstbeskattningen. Hell allmänl kan man konstatera all de här berördareglerna tillsammans utgör ett mycket komplicerat system för beskattning av devinster som uppkommer inom bolagsseklorn och atl effekterna av systemels olikakomponenter delvis är svårbedömda. Föreiagsskaiteberedningen har sett överdelar av syslemel och har föreslagit vissa ändringar som främst avser utdelnings-och koncernbeskattningen. Beredningen har dock inte haft möjlighet all göranågon mer genomgripande översyn. De föreslagna ändringarna har därför närmastkaraktären av lekniska jusleringar. Somjaglidigare nämnl har beredningen ansett atl båda leden i dubbelbe-skauningen iprincip måste behållas. En annan sak är enligl beredningen all del är möjligtall lindra dubbelbeskattningen av de vinster som delas ut till delägarna.Beredningen konslaterar atl del finns ivå huvudmetoder för atl åsiadkomma ensådan lindring. Bolagens och delägarnas beskattning kan integreras påbolagsnivå eller på akiieägarnivä. Den förstnämnda metoden innebär alt bolagetsskatt på utdelad vinst sätts ner, t. ex. genom atl bolagel fär avdrag förutdelning lill delägarna. Det är den metoden som har kommit till användning iSverige genom del nyssnämnda Annell-avdraget. Integration på akiieägarniväskulle innebära all bolagsskatt som är hänförlig lill 1978/79:210 144 utdeladvinsl hell eller delvis avräknas från aktieägarens inkomstskatt på utdelningen.Ell sådani avräkningssystem lillämpas numera i flertalet . a. till delta förhållande harberedningen funnil alt del i och för sig ärönskvärt att pä sikt gä över lill den metoden också i . Beredningen hardock ansett alt metoden kan komma i konfliki med de fördelningspoliliska målenoch all de avräkningssystem som hiltills har tillämpats i ullandel har lekniskabrisler. Mol den bakgrunden anser beredningen att lindring idubbelbeskattningen t. v. bör åstadkommas genom utvidgning av Annell-avdraget. Pågrundval av beredningens förslag om en sädan uividgning och med beakiande av desynpunkler som framkom vid remissbehandlingen lade regeringen i prop.1978/79:50 bil. 2 fram förslag om etl utökat Annell-avdrag. Förslaget, somantogs av (SkU 1978/79:19, rskr 1978/79:107, SFS 1978:955), innebarall ell aktiebolag får göra avdrag för utdelning på aklier som har emilleraisefter ulgången av med sammanlagl lika stort belopp som har betalats inför aktierna. Avdragei får utnyttjas som följer efteremissionen. Bolagel Hr i princip fritt fördela del loiala avdragsbeloppei överavdragsperioden. Avdragei får dock inte någol enskilt är överstiga 10 "iav inbetalat belopp och det Hr inte heller överstiga den belöpandeutdelningen. Somjaguttalade redan i prop. 1978/79:50 är det inte möjligl att . gå över lill ellavräkningssystem. En sädan övergång aktualiserar en rad principiella ochtekniska problem och måste föregås av ytterligare utredningsarbete. Tillsvidare fär man ulgå från ell dubbelbeskattningssystem av nuvarande principiellaulformning med de möjligheler lill lindring i dubbelbeskattningen som detnyligen utvidgade Annell-avdraget medför i vissa fall. Meddenna utgångspunkt kommer jag i del följande att behandla beredningens förslagom ändring i kedjebeskattningsreglerna och bestämmelserna om koncernbidrag. sammanhanget kommer jag också all behandla ett förslag av beredningen omändring i beskattningsreglerna för s. k. kommissionärsföretag och om justeringav de regler som gäller vid akiieöveriålelser mellan koncernföretag. Jag kommerockså atl föreslå en ändring av Annell-reglerna. Syftel med den ändringen ärall bäitre än f n. anpassa Annell-lagsliftningen tillkedjebeskatlningsreglerna. Närjag har talat om kedjebeskauningen har jag syftat på utdelning somlämnas av svenska företag. Samma beskattningseffekter inträder också i en annansitualion, nämligen närelt svenskt företag uppbär utdelning från elt Ulländsklbolag. Sådan utdelning utgör enligt KL skattepliktig inkomst för del mottagandeföretaget. Om del utländska bolaget i sitt hemland är underkastatinkomstbeskattning, kommer kedjebeskatining atl äga rum. I de dubbelbeskattningsavtalsom har ingått med andra länder har regelmässigt tagits in särskildabestämmelser som medför alt denna kedjebeskatining kan elimineras ellerlindras. Svenska företag gör emellertid beiydande invesieringar också i ländermed vilka vi inte har några dubbel- Prop.1978/79:210 '' 145 beskaltningsavial.Från svenskl näringsliv har framförts önskemål om sådana ändringar i deninterna lagstiftningen all del blir möjligl all eliminera kedjebeskatiningenäven i dessa fall. Jag lar i del följande upp också den frågan. Innan jag går in på deolika delfrågorna vill jag undersiryka atl de ändringar som kommer alt föreslåsfrämst är atl se som lekniska justeringar inom ramen för nuvarande system. Mergenomgripande ändringar bör inle göras på det underiag som f. n. finns. Som jagtidigare nämni kommer jag i etl avslutande avsnitt att ange vissa riktlinjerfördel fortsatta utredningsarbetet pä företagsbeskattningens område. Bestämmelsernaom utdelnings- och koncernbeskattning är på de flesta punkter lika föraktiebolag och ekonomiska föreningar. När jag i den fortsatta diskussionen omdessa beslämmelser lalar om aktiebolag och aklier sy ftar jag också - om inteannat direkt anges - på de ekonomiska föreningarna och andelar i dessa.Uttrycket förelag använder jag som en samlingsbeteckning för bådaassociationsformerna. 2.3.2.1Utdelning från svenskt företag 1detta avsnill behandlar jag utdelning som lämnas av svenskt aktiebolag ochsvensk ekonomisk förening. Frägan om beskallning av utdelning frän utländskabolag tar jag upp försl i nästa avsniu. Som redan nämnts gälldeenligl KL:s ursprungliga lydelse alt svenska aktiebolag - med undantag för bl.a. bank- och försäkringsföretagen - var generellt frikallade frånskattskyldighet för utdelning från annat svenskt aktiebolag. Å andra sidangällde ocksä generellt all företag som uppbar skattefri utdelning på viss aktieeller andel inte hade räll till avdrag för ränta på lån, som hade upptagits föratt finansiera förvärvet av aktien eller andelen, i vidare mån än räntanöversteg den skattefria utdelningen. Reglerna har däreftersuccessivt ändrals genom lagstiftning åren 1951, 1953, 1960 och 1967.Skattefriheten för mottagen utdelning har i väsentliga avseenden inskränkts,vilket innebär att kedjebeskattning i motsvarande mån har införts. Samtidigthar dock tillämpningsområdet för gäldränteregeln begränsats. Regelsystemet ärnumera mycket komplicerat. Beskattningsre-sultatet är beroende av såväl artenav ägarföretagets verksamhet som aktieinnehavets karaktär och sammansättningenav den krets av personer som äger aktierna eller andelarna i ägarföretaget. Närde slutliga effeklerna skall bedömas måste man ta hänsyn både till de reglersom gäller för uldelningsinkomster och till begränsningen i avdragsrätlen förlåneränta. I den följande sammanfattningen av gällande regler bortser jag docktill en början från de begränsningar som gäller för ränteavdraget. Vidutdelningsbeskattningen går en viktig skiljelinje mellan förvaltnings- 10 1978/79. 1978/79:210 146 förelagoch övriga förelag. menas i della sammanhang företagsom uteslutande eller så gott som uleslutande förvaltar värdepapper ellerlikartad lösegendom. Förvaltningsföretagen är visserligen i principskattskyldiga för sina uldelningsinkomster, men de undgår beskattning i denmån den sammanlagda utdelning som de uppbär under ett beskattningsår motsvarasav utdelning som de själva beslutar för samma beskattningsår (54 § fjärdestycket KL). Förvaltningsföretagen kan alltså uppnå skattefrihet för utdelningom de slussar medlen vidare till delägarna. Någol utrymme förfondering av obeskattad utdelning finns däremoi inle för förvaltningsföretageni allmänhel. För de s. k. investmenl-företagen gäller dock att de medbibehållen skattefrihet för hela den mottagna utdelningen kan fondera avutdelningen. Investmentföretag har i KL definierats som förvaltningsförelag,vars uppgift väsentligen är all genom ell välfördelat värdepappersinnehaverbjuda aktieägare eller andelsägare riskfördelning och vars aktier ellerandelar ägs av ett stort anlal fysiska personer (punkl 1 iredje styckel avanvisningarna till 54 § KL). som inte räknas som förvaltningsförelag kan man avskilja en annangrupp som är underkastad särskilda regler, nämligen företag som bedriverbank-eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse (54 § andra stycket).Till penningrörelse räknas bl. a. rörelse som består av handel med värdepapper.Bankförelagen och de förelag som bedriver penningrörelse är befriade frän skattpå mollagen utdelning bara i de fall då denna belöper på s. k.organisaiionsakiier. Med organisalionsakiie menas här och i det följande aktiesom innehas som elt led i organisaiionen av förelagels verksamhei till den deldenna avser annal än förvaltning av fastighel eller aktier och likartad lösegendom. Försäkringsföretagen är befriade från skatt på utdelning bara såvittavser utdelning på sädana organisaiionsakiier som innehas som elt led i skadeförsäkringsrörelse. Ävenför en annan grupp av förelag är skattefriheten begränsad lill sådan utdelningsom utfaller på organisaiionsakiier. Jag syftar på de s. k. svartafåmansbolagen. Med della ullryck avses fåmansbolag som inle visar altvinstmedel i skälig omfattning har använts för utdelning lill delägarna (54 §femte slyckel KL). Om fåmansbolag däremoi för en i sammanhanget godtagbarutdelningspolitik (s. k. vita Hmansbolag), gäller inte den här berördabegränsningen i skattefriheten. Beslämmelserna om svarta och vita Hmansbolagomfattar inte fmansägda förvaltningsföretag. Avdel lidigare anförda framgår au utdelning på aklier som uigöromsättningstillgångar i bank-, penning- eller försäkringsrörelse är skattepliktig.Samma princip lillämpas i fråga om andra aktier som är atl betrakta somomsällningslillgångar. Enligl en uttrycklig bestämmelse gäller sålunda attföretag som bedriver byggnadsrörelse, tomtrörelse eller yrkesmässig handel medfasligheter är skattskyldiga för utdelning på aktier som utgör lagertillgångari rörelsen, dvs. aklier som kan betraktas som substitut för direktägdalagerfasligheter (54 § iredje styckel KL). Prop.1978/79:210 147 Vadslulligen beiräffar företag som inle utgör förvaliningsföi;eiag eller svartafåmansbolag och som inle heller bedriver bank-, penning- ellerförsäkringsrörelse är beskattningen av uldelningsinkomster helt beroende avaktieinnehavets karaktär. För denna grupp av förelag gäller nämligen atlutdelning pä aklier som innehas i kapiialplaceringssyfie (kapital-placeringsakiier)är skattepliktig medan utdelning på andra aklier - med undanlag för aklier somulgör omsättningstillgångar - är undantagen från beskallning (54 § förstaslyckel a) KL). Med uttrycketkapiialplaceringsaktier menas i princip sådana aktier som innehas somalternativ lill annan finansiell placering. För alt underiätla gränsdragningenmellan kapiialplaceringsaktier och andra aklier har införts en särskildschablonregel (punkt 1 andra slyckel av anvisningarna lill 54 § KL). Enligldenna skall en aktie inle anses innehavd i kapiialplaceringssyfie, om delsammanlagda röstetalet för ägarföretagets aktier i det utdelande företagetmolsvarar 25 96 eller mer av röstetalet för samtliga aklier eller andelar idetta företag. Inte heller mindre innehav räknas som kapiialplaceringsaktierom företaget kan göra sannolikt all innehavet betingas av rörelse, jordbrukeller skogsbruk som företagel -eller vissa närstående företag - bedriver. Aktiesom inle ulgör kapilalplaceringsakiie och inte heller ulgör omsättningstillgångeller organisalionsakiie kallar jag i del följande - i överensstämmelse medberedningens terminologi - för rörelsebetingad aktie. Frände senasi beskrivna reglerna finns etl särskilt undanlag. Aktie iförvaltningsförelag anses nämligen - oavsett aktieinnehavets sloriek -innehavdi kapiialplaceringssyfie, om förvaltningsföretaget äger en eller flera akliersom skulle ha utgjort kapiialplaceringsaktier om de hade innehafts direkt avdet företag som äger aktier i förvaltningsföretaget. Förfullsländighetens skull skall jag här också nämna all KL innehåller särskildadispensregler som möjligt för RSV atl i särskilda fall medge ä ena sidanatl ett företag som inle är förvaltningsföretag ändå skall behandlas som sådaniförelag och å andra sidan alt ell förvaltningsföretag som är moderföretag i enkoncern och ombesörjer vissa gemensamma uppgifier för koncernens räkning inleskall behandlas som förvaltningsföretag (54 § sjätte stycket KL).Lagsiiftningen om uidelningsbeskallning innehåller ocksä en regel som har tillsyfte aU förhindra skatteflykt genom s. k. Lundintransak-tioner (54 § sjundestycket KL). Jaghar redan framhållil alt man måste sälla de nu beskrivna beslämmelserna omuidelningsbeskallning i samband med de begränsningar som gäller i fråga omavdragsrätlen för låneränta. Enligl 39 § I mom. KL är huvudregelnfortfarande-liksom enligl KL:s ursprungliga lydelse-att elt förelag, som harlagil upp län för att finansiera förvärv av aktier och som är frikallat frånskattskyldighet för utdelning på aktierna. Hr avdrag för ränta pä lånet bara iden mån räntan överstiger utdelningen. Med hänsyn till huruldelningsbe-skaitningen numera är utformad för förvaltningsföretagen har dessaföretag 1978/79:210 148 undantagitsfrån begränsningsregelns lillämpning. För övriga förelag har också införts ettpar viktiga undanlag. Begränsningen omfatlar inle ränta på län som hänför siglill organisaiionsakiier. Vidare föreligger inte något hinder mot avdrag förränta på län som hänför sig till andra aktieinnehav i dotterbolag, om innehavetmolsvarar av aktiekapitalet i dotterbolaget och delta bolag varkendirekl eller indirekl äger aktier i andra bolag. Sammanställerman de regler om uidelningsbeskallning och ränteavdrag som gäller för andraförelag än förvaltningsföretag för man följande resultat. Utdelning päorganisaiionsakiier är alllid skattefri och ränta på län hänförliga till sädanaaktier är avdragsgill ulan begränsning. Utdelning på kapiialplaceringsaktieroch aklier som utgör omsättningstillgångar är alltid skattepliktig, och inteheller i fräga om dessa aklier föreligger någon begränsning i avdragsrätten förränta. Vad slutligen beträffar rörelsebetingade aklier gäller atl utdelningenvisseriigen är skattefri men att å andra sidan avdragsrätlen för ränta ärbegränsad. För ett företag som har tagit upp län för atl finansiera köp avrörelsebetingade aklier fär begränsningen i avdragsrätten samma effekl som omräntan pä lånet hade varit avdragsgill enligt vanliga regler medan utdelningenhade varit skattefri bara i den män den överstiger räntan. Beredningenhar alltså gjort en översyn av dessa regler. Enligl beredningens uppfattningfinns det inte någon anledning alt ändra utdelningsbeskatl-ningen förförvaltningsföretagen. Beträffande övriga företag konstaierar beredningen början att starka principiella skäl talar för att slopa begränsningen avgäldränleavdraget. Det kan nämligen enligt beredningen inle vara riktigt atllåla det sätl på vilket ett aktieförvärv har finansierats vara avgörande förinnehavets lönsamhel. Beredningen anser därför att frågan om den skattemässigabehandlingen av aktiebolagens utdelningsinkomster bör lösas enbart påinkomstsidan. Vidbedömningen av hur utdelningsinkomsterna skall behandlas skiljer beredningenmellan tvä ytteriighetsfall. Det ena är atl aktieinnehavet ulgör ett alternativtill ett direkl innehav av den verksamhei som det utdelande bolaget bedriver. Idet fallet uppnås enligt beredningen neutralitet i beskattningen bara omutdelningen blir skattefri hos ägarbolaget. Det andra fallel är altaktieinnehavet är en ren kapitalplacering, dvs. aktieköpet har utgjort ettaltemativ till bankinsätlning eller förvärv av t. ex. obligationer. Beredningenanser att utdelningen i detta fall bör behandlas på samma sätt som ränta ochalltså beskattas hos ägarföretaget. Mellan dessa ytteriighetsfall finns de falldär aktieinnehavet visseriigen inte utgör något alternativ till en utvidgningav ägarföretagets egen produktionsapparat men där det ändå finns viss anknytningmellan ägarföretagets och det utdelande företagels verksamheter. Enliglberedningens uppfattning bordet i lagstiftningen uttryckligen anges hur stortägarföretagets inflytande över det utdelande företaget skall vara för allutdelning i dessa fall skall vara skattefri. Beredningen anser atl det intefinns skäl att höja nuvarande gräns och föreslår därför att utdelning i principskall 1978/79:210 149 varaskattefri, om innehavet molsvarar av röstetalet i del utdelande företaget.För alt hindra obehörigt utnyttjande av aklier med olika rösträtt föresläs dockatl det dessulom skall krävas alt innehavet molsvarar minst 25 96 avaktiekapitalet. Även vid mindre innehav bör dock utdelning enligl förslagelvara skattefri under förutsättning all ägarföretaget kan styrka all innehavethar direkl anknytning lill eller har väsentlig betydelse för den egna rörelsen.Möjligheten att medge skattebefrielse för utdelning på dessa mindre innehav börenligt beredningen lillämpas restriktivt. Beredningenhar framhållit all den föreslagna gränsen mellan skalleplikt och skattefrihet iförsia hand gäller utdelning av löpande vinsl. har däremotenligl beredningen inle lika berättigade krav på atl skaitefritt kunna föraöver vinstmedel som har skapats hos del utdelande förelaget innanorganisalionsförhällandel uppkom. Skattefriheten medför i dessa fall bl. a. atlägarföretaget kan finansiera förvärvet av aktierna med obeskattade medel, medanen fysisk person saknar motsvarande möjlighet. Beredningen framhäller altaktiebolagen härigenom Hr etl förmånligt konkurrensläge jämföri med enskildapersoner när det gäller inköp av rörelsedrivande företag. Beredningen har dockinle funnit någon lämplig melod all inom nellovinslbeskattningens ram ändradelta förhållande. Enligl beredningen torde del i praktiken inte vara möjligtalt slopa bolagens skattefrihet för den del av utdelningen som hänför sig tillvinstmedel som fanns hos del köpta företaget redan närorganisalionsförhällandel uppkom. En sädan regel förutsätter nämligen att delgår atl någorlunda exakt fastställa hur stor den dolda reserven i byggnader,maskiner och lager m. m. var dä förvärvet skedde. Vidulformningen av sina förfatiningsförslag har beredningen låtit begreppetkapitalplaceringsaktier ulgå ur lagtexten. I stället anges direkt i vilka fallutdelning skall vara skattefri. Den föreslagna huvudregeln är att utdelning påorganisaiionsakiier inle skall beskallas. Beredningen använder begreppelorganisaiionsakiier i vid mening. Begreppet omfatlar nämligen inte bara sådanaaktier, som utgör organisationsaktier enligt använd terminologi, utandel läcker samlliga innehav pä vilka utdelningen är skattefri, dvs. de innehavsom motsvarar minst 25 96 av röstetal och aktiekapital samt de mindre innehavsom har direkl anknytning till ägarföretagels rörelse eller har väsenlligbetydelse för denna. Med denna uppläggning kommer begreppel rörelsebetingadeaktier inte att behövas i fortsättningen. som bedriver bank- eller annan penningrörelse har beredningenuttalat att det i princip inte finns någon anledning att ändra nuvaranderegler. En konsekvens av beredningens utvidgning av begreppetorganisaiionsakiier och den författningstekniska lösning som beredningen harvall är dock att dessa företag i fortsättningen kommer att bli skattefria intebara - som - för utdelning på sädana aktier som utgörorganisations-aktier i nuvarande mening ulan även för utdelning på flertaletandra aktier som faller in under beredningens organisationsakliebegrepp. 1978/79:210 150 Närdel gäller Hmansbolagen anser beredningen atl nuvarande gränsdragning mellansvarta och vila bolag är mindre lämplig. I prakliken är del enligl beredningenmycket svårt all avgöra om ell fömansbolags vinstmedel används för utdelning iskälig omfattning eller inle. I en del fall finns del enligt beredningensmening knappast heller något bärande skäl all låta moderföretagetsuldelningspolilik vara bestämmande för skattskyldigheten för utdelning fråndotterföretaget. I andra situationer kan emellerlid anknytningen lillägarföretagets uldelningspolilik fylla en viktig funktion. Beredningen nämnerdet fallel alt elt rörelsedrivande fåmansbolags helägda dotterbolag förvallaren fastighet som inte används i fåmansbolagels rörelse. Om utdelning fråndotterbolaget generellt var skattefri, skulle dotterbolaget kunna få avdrag förkoncernbidrag lill moderbolaget, eftersom koncernbidragsreglerna är koppladelill reglerna om skattskyldighet för utdelning. Fåmansbolagels ägare tordedärefter ha möjlighet all la ul della bolags hela överskoll - inklusivekoncernbidraget - i form av lön. Följden skulle bli, konstaierar beredningen,atl dotterbolagets vinsl på fastighetsförvaltningen endast skulle beskattas hosfåmansbolagels ägare trots att vinsten normall skall dubbelbeskattas. Mot denhär angivna bakgmnden föreslär beredningen alt den nuvarande gränsdragningenbehålls för det fall alt utdelningen härrör frän fastighetsförvaltning menslopas för övriga fall. Innebörden av förslagel är alltså all utdelning frånfastighetsförvaltande dotterbolag lill fåmansbolag blir skattefri bara i defall dä fämansbolaget delar ul vinstmedel i skälig omfattning. Vidremissbehandlingen av beredningens belänkande har förslagel att slopabegränsningen av gäldränleavdraget tillstyrkts av samlliga remissinslanser somyttrat sig i frägan. Närdel gäller principerna för beskattningen av förelagens uldelningsinkomsterfinns däremot olika meningar bland remissinstanserna. Flera av deorganisationer som representerar näringslivet har i första hand hävdat attkedjebeskatiningen hell bör slopas. För det fall alt kedjebeskatiningen ändåbibehålls har företrädarna för näringslivet ansett alt reglerna i varje fallinle bör skärpas. De har påpekat att beredningens förslag medför skärpningar ietl par avseenden. Kravet pä all ett förelag för alt uppnå skattefrihet iprincip skall ha etl aktieinnehav som molsvarar inte bara 25 96 av röstetaletutan också 25 96 av aktiekapitalet i del utdelande företagel innebär sålunda enskärpning, som bl. a. sägs kimna tvinga vissa företag lill annars onödigakomplelteringsköp.