prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — 1samband med atl RSV upprättar den tidigare nämnda förteckningen kan finnasanledning att ge närmare anvisningar även om betalningssätt. Utredningenhar föreslagil att avdrag skall medges med högst . Gåvortill en och samma organisation på sammanlt lägre belopp än . skall inlevara avdragsgilla. Under remissbehandlingen har önskemål framförts om andragränser. Enligl min mening framstår de föreslagna beloppsgränserna somskäliga. Jag anser inte att gåvor . innefattar en sådan uppoffringatt de behöver beaktas vid beskattning. Inte heller är jag f. n. beredd altgodta högre belopp än . Ensärskild fråga är i vilken form skattelättnaden för gåvor bör ges. Underremissbehandlingen har kritik framförts mot att avdrag medges vid inkomstberäkningen.På gmnd av marginalskatten blir med utredningens lösning skattelättnaden siörrevid höga inkomster än vid låga. Även jag anser denna effekl av en avdragsrättför gåvor mindre lämplig. Jag föreslår atl avdraget i stället görs frånskatten, dvs. att en skattereduktion medges. Härigenom får avdraget samma värdeoavsett inkomstemas storlek. Dessutom påverkar en skattereduktion intekommunemas ekonomi. Inkomstbortfallet för det allmänna vid en skattereduktionbärs av staten. Jag föreslår atl skattereduktion får göras av gåvansstorlek inom de angivna gränsema. Det nya slaget skattereduktion börkallas gåvoreduktion. Rätten till gåvoreduktion avses i sak vara entaxeringsfråga. Det innebär all taxeringsnämnd skall pröva om förutsättningarför avdrag är uppfyllda. Det får sedan ankomma på lokal skattemyndighet attverkställa gåvoreduktionen i samband med beräkningen av den slutliga skatten. Denya reglema om skattelättnader vid gåva bör tas in i en särskild lag. I dennabör fömtsältningama för gåvoreduktion anges. 1978/79:160 71 görssedan i andra förfallningar. Förfallningstekniskl är sålunda förfarandeldetsamma som belräffande det värdesäkra lönsparandet (prop. 1977/78:165, FiU1977/78:35, rskr 1977/78:346, SFS 1978:423-427). 1den nya lagen om skattelättnad för vissa gåvor anges i 1 § vilka som ärberättigade till skattereduktion. 1 2 § anges de organisationer till vilka gåvorkan lämnas med skattelättnad. Skattereduktionens omfattning m. m. anges i 3§.Gåvoreduktion bör av praktiska skäl medges efter s.k. sparskattereduktion menföre övriga former av skattereduktion. En bestämmelse om detla bör tas in i2§lagen (1978:423) om skallelättnader för vissa sparformer. Slutiigen uppställs i4§ vissa krav på hur den skaltskyldige skall styrka atl gåvor har lämnats. Somjagtidigare har nämnl skall taxeringsnämnd fastställa atl fömtsätl-ningaraa ärsådana atl gåvoreduktion skall medges. En bestämmelse härom bör göras i 68 § TL.Lokal skattemyndighet får sedan tillgodoräkna den skattskyldigeskattereduktionen. Gåvoreduktion bör följa samma regler som de redan gällande ifråga om avräkningsbarhet m. m. En bestämmelse om detta har gjorts i den nyssnämnda 3§. Gåvoreduktion, liksom s.k. sparskattereduktion, kan inte automatisktbeaktas vid fastställande av preliminär A-skatt. En givare kan emellertid omvissa förutsättningar är uppfyllda få jämkning efter ansökan. Följdändringarbör göras i 2 § 2 mom. UL samt i 4§ lagen (1970:172) om begränsning av skatt ivissa fall. Ävende som erlägger skatt enligt SjL bör kunna ge gåvor med rätt tillskattereduktion. En bestämmelse om detta bör tas in i 12 § 4 mom. SjL. 1 dessafall bör inget krav uppställas på bosättning i för skattelättnad. Föratt undvika att dubbelavdrag medges, alltså både i fråga om sjömansskatt ochvanlig inkomstskatt, skall sjömansskaltenämndens beslul om gåvoredukliontillställas lokal skattemyndighet för anteckning i inkomstlängd. Detta följerredan av nuvarande 68 § TL. En som har både sjö- och landinkomst börsjälv få avgöra mot vilken skatt han vill utnyttja gåvoreduktionen. Denya reglema bör träda i kraft och tillämpas på gåvor somlämnas efter ikraftträdandet. 3.4Arvsskattefrihet för trossamfund m. m. Enligt3 § AGL är fri från såväl arvsskatt som gåvoskatt. Det är härnärmast fråga om egendom som tillfaller de s. k. rikskyrkliga organen missionsstyrelse, centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete, styrelsen för i utian-del och svenska kyrkansdiakoninämnd. Grunden för skattefriheten är atl dessa organ ansetts omfattas avden skattebefrielse som lillkommer staten. De fria trossamfunden är däremotbara fria från gåvoskatt (38 § AGL). För dessa beräknas dock arvsskatten enligtgynnsammare regler än de som eljest tillämpas för juridiska personers förvärv(28 § AGL). 1978/79:160 72 voskallmen inte från arvsskatt är vidare församlingar, kyrkor samtstiftelser och sammanslutningar med huvudsakligt syfte all främja religiösaändamål. Uiredningensförslag i denna del innebär en lika behandling av bl. a. de fria trossamfundenoch . Närmare besläml innebär förslagel arvsskattebefrieise förtrossamfund och församlingar som regelbundet anordnar offentlig gudstjänst,samarbetsorgan för sådana juridiska personer samt stiftelse ellersammanslutning som är anknuten lill sådant trossamfund eller sådan församlingoch vars verksamhet kan anses utgöra ell led i samfundets eller församlingens. Förslagelhar i regel tillstyrkis av de remissinstanser som lagil upp frågan. Jagföreslåratt del genomförs. Del lordeinle vålla några svårigheier i den prakliska tillämpningen all avgöra vilka organisalionersom skall omfattas av arvsskatlebefrielsen. har bestämlsmed utgångspunkt i 4 § religionsfrihetslagen (1951:680). Härmed avses fömlomsvenska kyrkan, sammanslutning för religiös verksamhet, vari ingår att ulföragudstjänst. Lika med utredningen anser jag atl krav bör uppställas på attorganisationen regelbundet anordnar offentlig gudstjänst. Begreppet kyrka har idella sammanhang samma innebörd som i punkt 7 av anvisningama till 53 § KL,dvs. en till hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. i dess egenskapav ägare till viss för verksamhei avsedd egendom. Medanledning av påpekanden under remissbehandlingen vill jag som exempel påsamarbetsorgan, för trossamfund och församlingar nämna frikyrkoråd ochsvenska ekumeniska nämnden. Vidare vill jag påpeka atl den skattefrihet som nuföreslås för trossamfunden m.fl. också bör komma vissa stiftelser och sammanslutningartill del. Så bör vara fallel med en stiftelse som är anknuten till etttrossamfund och vars verksamhet ulgör ett led i samfundets. Stiftelsen kan varaantingen självständig eller osjälvständig. 1 det förra fallet innebär kravet påanknytning att trossamfundet skall ha etl inflylande över stiftelsens ledninggenom all t. ex. ulse ledamöter i dess styrelse eller på annat sätt ulöva ellbestämmande inflylande över verksamhelen. Miltförslag om arvsskattebefrieise medför ändringar i 3, 28 och 38 §§ AGL. De nya reglemabör träda i kraft . Äldre regler bör alltjämt tillämpas påsådana förvärv där skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. 4 Kostnader och finansiering Demarginalskattesänkningar jag i det föregående har föreslagit kan beräknasmedföra ett inkomstbortfall för staten om ca 2650 milj. kr. Jag hardärvid tagit hänsyn också till effekten av gmndavdragsreformen och den tekniskaanpassningen av skatteskalan. Prop.1978/79:160 73 avmarginalskatlespärren kan med hänsyn lagen också till inverkan av 80/85-procenlregelnuppskattas lill ca 80 milj. kr. 1 vilken utsträckning avdrag för gåvor enligtde nya reglema kommer alt yrkas är mycket svårt att förutse. Jag räknaremellertid schematiskt med en kostnad för gåvoskatle-reduklionen om ca 20 milj.kr. och därmed för ändringama i fråga om inkomstskatten med ca 2750 milj. kr.sammanlagt. Somjag har nämnl i propositionen om den kommunala ekonomin avser jag all här ocksåla upp frågan om finansieringen av den ökade överföringen lill kommunsektom. Enliglvad jag redovisade i det sammanhanget beräknas nettoökningen av statenskostnader till ca I 700 milj. kr. Sammanlaget är del alltså frågaom en försvagning av statsbudgeten - genom minskade inkomster och ökadeutgifter - med ca 4450 milj. kr. Inuvarande samhällsekonomiska och slatsfinansiella läge måste dessa reformer iallt väsentligt finansieras genom skattehöjningar på andra områden. Jag hartidigare i min anmälan till propositionen om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1978/79:115, bil. 4) föreslagit alt skatten på mineraloljorskall höjas. Som anförts i nämnda anmälan kommer regeringen i fortsättningen inleall medge lika långtgående nedsältningar av förelagens energiskaltekoslnad somhittills. F. n. begränsas denna kostnad enligt regeringens beslut till högst1,av produktionens värde fritt fabrik, men denna gräns kommer att höjas lill1,. Skatleinkomstema uppskattas genom dessa två åtgärder komma att öka medca 600 milj. kr. Föreiagsskaiteberedningenhar i sitt slutbetänkande. Beskattning av företag (SOU 1977: 86), föreslagilalt ell schablonmässigt beräknat värde av bilförmån som utgår lill anställdaskall ingå i underlaget för beräkning av arbetsgivarnas sociala avgifter. Jaghar erfarit all chefen för kommer att framläggaförslag på denna punkt. Vidare avser han all föreslå att barnomsorgsavgiften,som f.n. endasi uttas av arbetsgivare, i fortsättningen skall erläggas ocksåsom egenavgift. Del kan uppskattas att dessa två förslag kommer alt innebäraökade statsinkomster med ca 500 milj. kr. resp. ca 200 milj. kr. Jag har därvidbeaktat alt vad ar-betsgivama får erlägga i ökad ATP-avgift inte utgör någonförstärkning för statsbudgeten. Enylterligare inkomstförstärkning bör åsiadkommas genom en höjning avstämpelskatten vid förvärv av fast egendom och tomträtt samt vid inteckning. Slatensinkomster från dessa källor beräknas för /80 till ungefär 650milj. Stämpelskatten utgår vid förvärv av fast egendom och tomträtt med 1 %av egendomens värde för fysiska personer och för flertalet juridiskapersoner. Vid inteckning utgår skatten med 0,av det intecknade beloppet. Medstöd av regeringens bemyndigande tillsatte jag en utredning för atl seöver reglema om stämpelskatt och expeditionsavgifter, m.m.(stämpelskatteutredningen, B 1977:06). Då utredningens uppdrag beslår främst iatt göra en teknisk översyn för att åstadkomma ett förenklat och 1978/79:160 74 merlältöverskådligt syslem anserjag emellertid att en skattesatsjustering kangenomföras utan att avvakta resultatet av utredningens arbeie. Jag föreslårdärför all stämpelskatten vid förvärv av fast egendom och tomträtt höjs till1,för fysiska personer och lill för juridiska personer. Vidareföreslår jag att stämpelskatten vid inteckning höjs till I %. Inteckning iskepp bör dock undantas från höjningen. Ändringama bör träda i kraft den 1januari 1980. De kan beräknas ge en inkomstförstärkning med drygt550 milj. kr. Deåtgärder jag har redovisat kan tillsammans beräknas medföra en ökningav statsinkomsterna med ca 1 850 milj. kr. Ett avsevärtfinansieringsbehov återstår alltså, som det i dagens skattesystem väsentligenendast finns två möjligheter att täcka, nämligen antingen genom en höjning avmervärdeskatten eller genom en höjning av någon arbetsgivaravgift. I detsenare alternalivel torde en höjning av socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen i första hand komma i fråga, eftersom den av-giftsfinansieradeandelen där är i sjunkande. Iriksdagen har också framförts förslag om införande av en allmän produktionsfaktorskatt.Regeringen har bemyndigat mig att tillkalla en ulredning omolika former av bruttoskatter. Dess uppgift blir bl. a. atl redovisa devalmöjligheter som finns och konsekvenseraa av olika lösningar. Av direktivenframgår att utredningen skall arbeta skyndsamt och alt en redovisning av ellmaterial - som kan vara preliminär - bör föreligga i sådan tid att den kanvara till ledning vid statsmaktemas ställningstagande till finansieringsfrågani höst. I denna situation bör valet av finansieringskälla nu anstå. Jag villemellertid betona att en finansiering av de föreslagna reformema är nödvändig. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 6. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., 7. lag om ändring i lagen (1%1:436) omförsamlingsstyrelse, 8. lag om upphävande av förordningen (1972:140) omskattebortfallsbidrag, 9. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 1978/79:160 75 10. lag om skattelättnad för vissa gåvor, 11. lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskall ochgåvoskatt, 12. lag om ändring i stämpelskaltelagen (1964: 308), 13. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 14. lag om ändring i lagen (1976: 380) om arbetsskadeförsäkring, 15. lag om ändring i lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer. Delunder 7 angivna förslagel har upprättats i samråd med chefen för kommundepartementeloch de under 13 och 14 upptagna förslagen i samråd med chefen försocialdepartementet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposiiionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagl fram. 1978/79:160 76 1972års skatteutrednings överväganden och förslag 1det följande återges i sammanfattning utredningens överväganden och förslag endasii de delar som las upp i propositionen. I fråga om marginalskatter m. m. samtfolkpensionärernas skattelättnader kan hänvisas till bilaga 2: 1 prop.1978/79:50. Genomprofessorn i finansrätt vid universiiei har vilåtit göra en undersökning av möjlighelema atl införa en progressivutgiftsskatt (expenditure lax), även kallad direkl konsumtionsskatt, enskalleform som väckt särskilt intresse i de . Vi harpublicerat resultalel av undersökningen i en särskild rapport (SOU 1976:62)över vilken elt antal myndigheter och organisationer yllral sig. Vifinner, liksom flertalet remissinslanser, atl ulgiflsskatten i vissa avseendenhar fördelar framför inkomstskatten, nämligen genom att sparandet stimuleras,alla inkomster likabehandlas och värdeförändringar på grund av inflationenautomatiskt beaktas. Beiydande tekniska problem föreligger emellertid, särskiltbeträffande de internationella frågorna. Enligl vår mening behövs ytteriigareutredningsarbete, bl. a. i fråga om de fördelningspolitiska effekterna, för atlklarlägga om ulgiflsskatten kan vara ett användbart alternativ lill vårtnuvarande skattesystem. Härvid bör även möjlighelema alt lösa problemen inominkomstbeskattningens ram undersökas. Delhar i debatten hävdats all rälien all dra av underskott i en förvärvskälla motandra inkomster i princip borde avskaffas så atl avdrag fick ske endasi motframtida inkomster i samma förvärvskälla. Vikonstaterar all så långtgående ålgärder inle framstår som möjliga i fråga omschablontaxerade villafastigheter, eftersom de skulle innebära en drastiskhöjning av boendekostnaderna. Gällande bestämmelser på detta område är enintegrerad del av finansieringsmönstret för villor och har också beaktats vid besiämmandeav garantilåneräntan för småhus. har dessa regler negaiiva effektergenom att driva upp fastighetspriserna och ge möjligheter lill omvandling avlöpande inkomster till kapitalvärdestegring. Vi anser atl problemen röranderänteavdrag för småhusfinansiering bör utredas i särskild ordning medbeaktande av såväl bostadspolitiska som skattepolitiska synpunkter. Att iavvaktan på resuhalel av denna Prop.1978/79:160 77 ell "räntetak" har vi ansett mindre lämpligt med hänsyn lillden spridning i fråga om räntekostnader som föreligger för normala småhus. Vihar funnit all allvarliga erinringar kunnat riktas mol de olika former avgenerella begränsningar av avdragsrätten för underskott som vi har undersökt.Vi har också övervägt möjligheten alt begränsa rätlen lill avdrag förräntekostnader på lån av privat nalur men inte funnit delta vara en framkomligväg. I båda fallen skulle nämligen i vissa situationer mindre önskvärda beskallningsresullatuppkomma. Kontrollproblemen skulle vidare bli svåra, särskilt i fråga omskallskyldiga med mera komplicerade inkomsi- och förmögenhetsförhållanden. Vianser all åtskillig kritik kan rikias mol de nuvarande förhållandenabeträffande underskoltsavdragen. Enkla generella ingrepp har vi emellerlidinte funnit möjliga. Med den begränsade tid vi kunnat ägna ål de lekniskaproblemen i sammanhanget har vi inle heller i övrigt kunnai utarbeta någrakonkreta förslag. Vi anser därför atl fortsall specialinriklat ulredningsarbeleär påkallat. Enligtgällande regler erhålls vid beskattningen avdrag med utgivet belopp för vissa,särskilt angivna former av periodiskt understöd (s. k. legala understöd), bl.a. till make eller förutvarande make. För annat periodiskt understöd (s. k.frivilligt understöd) medges avdrag med högst . och mottagare.Fram lill var avdragsrätlen för periodiskt understöd obegränsad. Avdragsrätlenhar länge varit omdiskuterad. Den har ansetis moliverad av sociala skäl i frågaom understöd till behövande saml vid fullgörande av underhållsskyldighet.Kritiken har avsett i första hand möjligheterna till utbetalningar lill närslåendei syfte all uppnå skatteförmåner. Enliglvår mening har de sociala skälen för avdragsrätlen alltmer försvagats genomden socialpolitiska utvecklingen. Vi föreslår därför alt avdragsrätlen förfrivilligt periodiskt understöd upphävs. 1fråga om avdragsrätt för periodiskt understöd lill make eller fömlvarande makehar vi diskuterat om behov föreligger alt begränsa avdragsrätten till beloppsom kan anses skäligt eller på annat säll är besläml till sin slorlek. Sådanabegränsningar kan emellertid i enskilda fall leda till ej önskvärda resultat.Tidigare verkställda undersökningar har därjämte visal all understöd iallmänhet inle utgår med högre belopp än vad som motsvarar mottagarens behov.Vi har därför ansett det tillräckligt atl föreslå den ändringen att avdrag endasimedges för understöd som utgår på gmnd av en bindande förpliktelse. Viföreslår vidare atl de som levat i s. k. samvetsäktenskap i viss omfattningjämställs med förutvarande makar. Avdrag för periodiskt understöd efter upplöstsamvetsäktenskap skall nämligen enligt förslagel medges, om Prop.1978/79:160 78 parternatidigare samtaxerats enligl de särskilda regler som gäller för vissasammanboende, bl. a. de som har gemensamma barn. En förutsättning skall dockvara att underhåll börjar utgå från sammanlevnadens upphörande. Avdrag för fa ckföreningsavgifi Medlemsavgifterär i allmänhet inte avdragsgilla vid beskattningen. Elt undanlag ulgöremellertid avgifter lill vissa arbetsgivarföreningar. Om föreningen är skyldigalt lämna medlemmen bidrag vid konflikt har avgiften nämligen ansetts likställdmed premie för försäkring mot förlust i samband med arbelskonflikt. Avdragmedges då för avgiften, medan å andra sidan erhållna konfliklbidrag utgörskattepliktig inläkl. Ifråga om arbetstagarorganisationerna gäller däremot atl avdrag inte medges för erlagdaavgifter men att mottagna konfliktbidrag i gengäld är skattefria. Denskatlemässiga behandlingen av medlemsavgifter till och konfliklbidrag frånarbetsmarknadens organisationer har varit föremål förutredningsarbete och debatt. Man har därvid påtalat skillnaden mellanarbetsgivarföreningar och fackföreningar och framhållil att belydelsen av dennaskillnad ökal genom alt alll störte del av avgifterna används för andraändamål än konfliktersältning. Vianser all skäl föreligger atl införa en avdragsräii för avgift lill arbetstagarorganisationoch all denna räll bör uiformas så alt likställdhet i möjligaste mån uppnåsmellan arbetsmarknadens organisalioner i detta hänseende. En beskattning avkonfliktbidragen från fackföreningarna skulle emellerlid leda till mycketsvårbemästrade praktiska problem. I slort sett samma resultat kan dock uppnåsgenom alt endasi den del av avgiften som går till annan facklig verksamhei än konfliktersältningarblir avdragsgill. Denna del måste bestämmas schablonmässigt. En beloppsmässigbegränsning bör också gälla. Viföreslår därför att avdrag medges för avgifi lill fackförening av eriagtbelopp, dock högst . 1978/79:160 79 Sammanställningav remissyttranden skatteutrednings slutbetänkande 1del följande redovisas i sammanfattning remissyttrandena endast i de delar somberör de förslag som läggs fram i propositionen. I fråga om marginalskatter m.m.saml folkpensionärernas skattelättnader kan hänvisas lill sammanställningen ibilaga 2: 2 till prop. 1978/79: 50. Utredningenuttalar att fortsatt utredningsarbete behövs för alt utröna om utgiflsskattenkan vara ett framkomligt aliernaiiv lill det nuvarande in-komstskaltesystemel.Vid utredningsarbetet bör de fördelningspolitiska effekterna närmare belysas.Vidare bör i arbetet ingå att undersöka vilka ändringar av nuvarande system somskulle behövas för atl inom ramen för detla uppnå de med ulgiflsskattenförbundna fördelaraa. Deremissinstanser som yttrat sig i frågan har i allmänhet tillstyrkt fortsatt ulredning.TCO har emellertid uttalat all ulgiflsskatten saknar aktualitet med hänsyntill att den leder till oacceptabla fördelningspolitiska konsekvenser ochoöverstigliga kontrollproblem. Blandde instanser som tillstyrker förslaget om fortsatt utredning föreliggeremellertid skilda uppfattningar om angelägenheten därav. Lanlbmkar-nas skattedelegalion,SRS och anser det angeläget att fortsatt utredningkommer till stånd. Delegationen utlalar därvid alt del är en påtaglig brist hosdet nuvarande skattesystemet atl det inte är inflationsneutralt, atl dennabrist blir särskilt märkbar i etl högskat-tesamhälle, alt det inte är troligtatt man inom det nuvarande systemet kan få bukt med inflalionseffekterna, attdel därför finns slarka skäl atl studera andra system saml alt en genomlysandediskussion, som är koncentrerad på del långsikliga perspekiivel måste föras. KF,SHIO och SRF tillstyrker fortsatt utredning. KF framhåller också - liksom länsslyrelseni all sådan är nödvändig för alt det skall vara möjliglalt införa en utgiftsskatt, medan /SR påpekar atl fortsall utredning ärnödvändig för ett definitivt slällningstagande lill ulgiflsskatten. RRVförklarar sig inte ha någol att erinra mot atl utredningsarbetet fortsätter ibegränsad omfattning och länsstyrelserna i och länanför atl arbetet bör ses som ell projekl på lång sikt och andra föreslagnautredningar prioriteras. REVanför att, om ytterligare utredningsarbete kommer till slånd, della 1978/79:160 80 bör avse konsumlionsbeteendel hos det stadigt ökande antalelpensionärer och utgifisskaltens inverkan på delta saml hurförsäkringsavgifterna i form av egenavgifier påverkar egenföretagarna i ettsystem med progressiv utgiflsskall. Ulredningen avvisar generella begränsningar och anser altfortsatt utredning bör ske i fråga om dels ränteavdragen försmåhusfinansiering, dels speciella missbruksformer. KF instämmer i uiredningens ståndpunkter. RRV samt länsslyrelsernai , , , och anserdet angelägel med fortsalt utredning. Länsslyrelsen i anser all utredningsarbelelbör samordnas med undersökningen angående beskattningen vid inflation. Utredningens ståndpunkt alt generella begränsningar avrätten till avdrag för underskotl inle är lämpliga delas av iÖstergötlands län, /SR och Lantbmkarnas skattedelegalion. Däremot anserRRV, LO och alt sådana begränsningar påsikt bör eftersträvas. RRV anser all man i försia hand bör undersöka möjlighetenatl begränsa avdragsrätten till andra förvärvskällor inom samma inkomstslag ochi andra hand undersöka begränsningar även inom inkomstslagen. LO och Svenska iräinduslriarbetareförbundetanser alt avdrag endast bör medges mot framtida inkomster från sammaförvärvskälla. RRV ifrågasätter om ell förbud mol underskoltsavdrag börgälla för vil-lafastigheier som med nuvarande regler normalt lämnar underskottoch vill därför aktualisera övervägandena om en begränsning av ränteavdragensstorlek.