prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — En snabb internationell prisstegring skulle kunna via sinaspridningseffekter störa den svenska utvecklingen. Ett sämsta alternativskulle vara om en fortsatt snabb tillväxt i världsekonomin med kraftigaprisstegringar i den internationella handeln ledde till ekonomisk-politiskaförändringar som för ned ekonomierna på en betydligt lägre tillväxt mot slutetav och . Vid en samlad bedömning av de risker som här kanföreligga kan man konstatera att mycket få tecken på en avmattning i Förentastaterna ännu kan skönjas. kan noteras att några för den svenskaimporten totalt sett betydande prisstegringar på råvaror inte kunnatregistreras vid utgången av Qolåret. Det torde därför krävas en mycket kraftiginternationell prisuppgång under loppet av 1979 för att detta skulle på ettavgörande sätt påverka den interna utvecklingen här i landet. Att det nyligenfattade beslutet om råoljeprishöjningar är något högre än konjunkturinstitutetpreliminärt antog, se kapitel 3, har beaktats i föreliggande avsnitt. Man kan självfalletdärutöver ställa sig frågan om hur stora riskerna totalt sett är för att enkraftigare inflation än som här förutsatts ska komma till stånd här hemma ochdärmed påverka bilden. Det finns anledning pekapå ett par faktorer. En faktor är att den produktivitetsuppgång inom industrinsom började bli ordentligt märkbar ligger kvar och förstärksunder . Produktivitetsökningen håller tillbaka kostnaden per produceradenhet. En annan faktor är attdet även för den skyddade sektorn råder ett läge som talar för en låginflationstakt. De underhållslån till vissa bostäder som beslutades underhösten 1978 har redan haft starkt dämpande effekt på hyresutvecklingen. Vidaremedförde den avtagande inflationstakten att kompensationen till jordbruket per kr., löpande priser Export av varor Importav varor Övriga tjänster, netto och transfereringar 3300 3300 3300 Bytesbalans -12455 -3900 -4930 kunde begränsas till ca 250 milj. kr. med en beräknad effekt på depriser som konsumenterna möterom 0,1-0,. Inte minstbetydelsefullt ur inflationssynpunkt är att den ökande privata konsumtionen medgerett bättre kapacitetsutnyttjande inom handel och servicenäringar. Produktiviteten inomdessa näringsgrenar kan därför öka i en takt som inte förekommit . Även de statligaoch kommunala taxehöjningarnaberäknas bli lägre än . Alla dessa faktorertillsammans tyder därför på att prisstegringen under loppet av 1979 kan hålla sig på 5-6%vilket innebär att prisklausulen på i årets avtal ej skullebehöva utlösas. Ekonomin i sinhelhet uppvisar ett beräknat bytesbalansunderskott 1979 på ca 5 miljarderkr. Den tidigare diskuterade omräkningsposten har beaktats i kalkylerna. Somredan tidigare nämnts avviker handels- och bytesbalansen för 1978något från beräkning därigenom atl hänsyn har kunnattas till senast kända utrikeshandelssiffror . se tabell 1:7. Den iförhållande till något avvikande bedömningen av efterfrågeutvecklingen påverkarbytesbalansen . Trots ensnabb ökning av inhemsk efterfrågan som för med sig en betydande importtillväxt förbättras ändockhandelsbalansen med nära nog 1 miljardkr. Detta motvägs dock av tilltagande underskott på tjänste- ochtransfereringsbalansen så att bytesbalansen totaltsett försämras från . Försämringenkan till en betydade del ses som en konsekvens av att aktiviteten i ekonomin stiger. Någon långsiktig försämring speglardetta ej. Bytesbalansunderskottetutgör det totala sparandeunderskottet i ekonomin, se tabell 1:8. Särskilt intressetilldrar sig den offentliga sektorns sparandeunderskott och då i synnerhetstatens. Bakom de här redovisade siffrorna ligger en ökning i totalbudgetsaldotfrån . Effekterna på samhällsekonominhärav och av den fortsatta kommunalaexpansionen redovisas i kapitel 8. Tabell 1:8 Finansiellt sparande 1977-1979 kr., löpande priser (inkl. socialförsäkringssektorn) -24000 -30400 - 7200 - 6600 -15500 -11000 5 300 - 4100 -13500 Den avbytesbalansdelegationens undersökning föranledda korrigeringen av bytesbalansen harpreliminärt lagts på det finansiella sparandet i de icke-finansiella företagen i näringslivet. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 23 För hushållens delökar det finansiella sparandet med ca . Vidare är näringslivets finansiella sparande av särskiltintresse. Här förutses en betydande förbättring av det finansiella sparandet även1979. Dettamåste ses i förhållande till den mycket låga nivån 1976 och 1977. Den sparandeökning i näringslivet som förutses för1979 kommer att behöva tas i anspråkför investeringsändamål och de finansiella krav som vändningen i lagerutvecklingen ställer. Därutöver behövs ettåterställande av en mer normallikviditet efter de gångna årens påfrestningar särskilt om hänsyn tas tillatt den ökade aktiviteten kräver ett ökatrörelsekapital. i detta avsnitt har redovisats material som tyder påatt utnyttjandegraden i näringslivetännu är så låg att det förefaller vara långt kvar till den nivå där likviditeten skulle kunna hota samhällsekonomins stabilitet. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 27 2 Det internationella läget Den ekonomiskatillväxten i uppgick liksom 1977 till ca3,. Detta innebar att arbetslösheten kom att ligga kvar på en hög nivå, ellerdrygt i genomsnitt i OECD-området. Den måttliga tillväxttakten var ej heller tillräcklig för att i någonstörre utsträckning reducera denbetydande överkapaciteten inom produktionen i många länder. Näringslivets fasta investeringar visade sålunda enfortsatt svag utveckling. Också när detgäller prisutvecklingen var likheterna stora vid en jämförelse mellan 1977och 1978. Inflationstakten bromsades visserligen upp med ca en procentenhet tillnågot , men någon avgörandeförändring i den underliggande trenden ägde inte rum. Betydande skillnader i inflationstakten i olika länderkvarstod också 1978. Detta bidrogtill den återkommande oron på de internationella valutamarknaderna. Förutomett betydande externt underskott medverkade sålunda tendenser till en snabbare inhemsk prisutvecklingi till en kraftig depreciering av dollarn. Särskilt kraftigtvar dollarns fall i relation till destora överskottsländernas valutor - D-marken och yenen. Förändringarna i växelkurser förstärkte utvecklingen iriktning mot ökad ojämvikt i bytesbalanserna räknat i löpande priser.Däremot stod det efter hand klart attkursrörelserna medfört avgörande förändringar i de stora ländernas relativa konkurrenskraft, vilket i sin turverkade utjämnande på handelsströmmarna, främst i reala termer, men såsmåningom också i löpande priser. Ovan nämnda problem i industriländernas ekonomiskautveckling, särskilt den svaga tillväxten, ledde efter hand till en ökad insikt ombehovet av att i internationell samverkan vidta ytterligare ekonomisk-politiskaåtgärder. Vid den gångna sommarens ministerrådsmöte i , liksom vid toppmötena iBremen och , diskuterades element i en gemensam aktion för attförbättra de ekonomiska utsikterna. De olika länderna tilldelades skildaroller beroende på vilka interna och externa restriktioner för ökad tillväxt som de stod inför. Ländermed förhållandevis låg inflation och enförmånlig bytesbalanssituation skulle vidta betydande expansiva åtgärder. De länder vilka upplevt avsevärdaförbättringar i bytesbalan s-ochinflationshänseende, men där ytterligare framgångar krävdes, skulle strävaefter en måttligt ökad tillväxt. En tredje grupp slutligen borde fortsätta att prioritera prisstabilitet och denexterna balansen. De viktigasteresultaten hitintills inom ramen för den gemensamma aktionen har varit besluten om stimulansåtgärder i FörbundsrepublikenTyskland och , saml strävan i att dämpa inflationenoch stabilisera dollarkursen. Ett annat viktigt initiativ i det internationella ekonomiska samarbetet har varitarbetet inom EG på att skapa ett utvidgat valutasamarbete i Västeuropa.Bakgrunden till dessa planer är bedömningen att de kraftiga valutakursfluktuationer som förekommit i sigverkat hämmande på den ekonomiska tillväxten. En viss förbättring i det allmännakonjunkturläget ägde rum mellan första och . I fleravästeuropeiska länder förstärktes deninhemska efterfrågan och en viss uppgång i investeringsverksamheten kundenoteras. Av särskild betydelse var den gradvisa uppgång som inträffadei den västtyska ekonomin. I väsentlig utsträckning var detta ett resultat av tidigare vidtagna stimulansåtgärder.Effekten av ekonomiskpolitiska åtgärder fick också en stor betydelseför utvecklingen i den japanska ekonomin. Efter stagnationstendenser undervåren och sommaren visade den ekonomiskaaktiviteten en klar uppgång . 1 fortsatte en stabil tillväxt av efterfråganoch produktion under större delen av1978. Vid utgången av året präglades den amerikanska ekonomin av fortsatt styrka, även om vissa tendenser förestående avmattning börjat göra sig gällande. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-Iänder 1976-1979 (%)> De sju stora länderna 3,5-4,5 2,5-3,5 3,5-4,5 1,5-2,5 -2,5 2,5-3,5 2,5-3,5 -1,3 2,5-3,5 ' priser och växelkurser. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 29 Den gynnsammakonjunkturutvecklingen i innebar en ökning i totalproduktionen1978 på . Det viktigaste bidraget till efterfrågan erhölls liksom under denärmast föregående åren, från den privata konsumtionen. Också bostadsbyggandetvisade en kraftig expansion, även om inte den exceptionellt högatillväxttakten kunde upprätthållas. Näringslivets investeringar, somlänge släpat efter i förhållande till övriga efterfrågekomponenter, visadeefter hand en gynnsammare utveckling. Med hänsyn till ekonomins position ikonjunkturcykeln, kapacitetsutnyttjande och företagens vinstsituation, måsteinvesteringsverksamheten i ett historiskt perspektiv dock betecknas somrelativt svag. Den förhållandevis goda produktionstillväxten speglade sig i ettförbättrat läge pä arbetsmarknaden. Framgångarna på detta område förklaras docktill en inte oväsentlig del av en starkt försämrad produktivitetsutveckling.Därmed minskade också utsikterna att nedbringa inflationstakten. 1 ställetvisade denna tecken på att accelerera, vilket i kombination med denotillfredsställande bytesbalansutvecklingen och dollarkursens fall, föranleddemyndigheterna att efter hand strama åt penningpolitiken. Ytteriigare åtgärderför att komma till rätta med de externa och interna balansproblemen bestod iatt upprätta riktlinjer för pris- och löneökningarna, samt mobilisera kraftigtutökade resurser i utländsk valuta för att intervenera på valutamarknaderna isyfte att stödja dollarkursen. 1 inträffade en viktig omsvängning ibetydelsen av olika efterfrågekomponenter. gav den externa sektornett mycket stort bidrag till ökningen i totalproduktionen, som den inhemskaefterfrågan utvecklades påfallande svagt. Detta resulterade i en kraftig ökningav bytesbalansöverskottet, vilket i sin tur medverkade till yenens fortgåendeappreciering. Härigenom såg sig regeringen föranlåten att lägga om denekonomiska politiken i en alltmer expansiv riktning. Både 1977 och 1978introducerades stimulanspaket huvudsakligen inriktade på offentliga investeringaroch stöd till bostadsbyggandet. Den offentliga sektorn kom därför att ge ettstort tillskott till efterfrågan. Också den privata konsumtionen ökade i enstadig takt, vilket ledde till enuppgång i importen. saktade exportutvecklingen av till följd avyenens kraftiga appreciering, varför den externa sektorn fick ett ökandenegativt inflytande på den samlade efterfrågan. Tillväxten ibruttonationalprodukten kom att uppgå till något . Tillväxten i deeuropeiska förbättrades marginellt och nåddenågot över 2,. 1 uppgick ökningen ibruttonationalprodukten till . Den offentliga sektorns utgifter, särskiltför investeringsändamål, ökade kraftigt i förhållande till 1977. Sänkningar avinkomstskatten gav betydelsefull stimulans åt den privata konsumtionen, somökade med ca 3,. Också exporten ökade i en gynnsam takt med hänsyn till densuccessiva apprecieringen av D-marken. Detta kan förklaras med de omfattandeansträngningar som Prop.1978/79:100 30 gjorts för att höja produktiviteten inom exportsektorn.Prisutvecklingen i den västtyska ekonomin har också allmänt sett legatbetydligt under den i de viktigare konkurrentländerna. Inflationen mätt ikonsumentprisernas ökningstakt kunde 1978 pressas ned till en nivå under 3%.En tydlig förbättring inträffade i den västtyska konjunkturen under loppet av1978. Dettatog sig uttryck i stigande industriproduktion och en tilltagande investeringsverksamhet. I ,och har den ekonomiska politiken främstvarit inriktad på att nå extern balans och åstadkomma en gynnsammareprisutveckling. framsteg har också gjorts på dessa områden ,även om resultaten varierat mellan de olika länderna. 1 fortsatte den förbättring avbytesbalansen som inletts , varvidett överskott på ca kunde uppnås. Å andra sidan låginflationstakten kvar på en nivå . De reala inkomsterna utvecklade sigav denna anledning svagare än väntat, vilket begränsade ökningstakten i den privata konsumtionen. Ocksånäringslivets investeringar ochbostadsbyggandet visade en svag tillväxt. Ökningen i den totala produktionen- 1978 - låg dock högre än det europeiska genomsnittet. En i förhållande tilltidigare år god tillväxt uppnåddes i . Den kraftiga uppbromsningen av prisstegringarna, iförening med en samtidigacceleration i löneutvecklingen, medförde en snabb ökning av de reala inkomsterna. Sänkningar av inkomstskatten späddepå dessa ytterligare, varvid enökning i hushållens reala disponibla inkomster på uppnåddes.Den privata konsumtionen kunde härigenom öka starkt. Till en början resulterade konsumtionsuppgången främsti en kraftig ökning av importen, menefter hand uppvisade också den inhemska produktionen en klar uppgång. som helhet gav dock denexterna sektorn en viss negativeffekt på den samlade produktionen i landet, och bytesbalansöverskottetfrån 1977 byttes i jämvikt 1978. 1 fortgicktrenden mot en förstärkning av bytesbalansen. uppkom därmed ettöverskott på nära . Också på prissidan noteradesbetydande framgångar med en avsaktning i inflationen från 1977 tillca 1978. Stora svårigheter kvarstår dock i den italienska ekonomin, medomfattande strukturproblem och en bristande investeringsvilja inomnäringslivet. För de mindreindustriländerna är bilden splittrad. En gemensam företeelse i flertalet av dessa har varit destora bytesbalansundeskotten under senareår. Stora skillnader har dock förekommit när det gäller i vilken utsträckning och vid vilka tillfällen denekonomiska politiken anpassats till denexterna situationen. 1 de länder där en stram politik lett tillförbättringar i bytesbalanserna ochreducerat inflationstakten har en starkaretillväxt kunnat uppnås 1978. Inom utgör och , exempelpå detta. 1 andra länder har i stället en ytterligare försvagad Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling1975-1978 extern position och hög inflationstakt tvingat till enförskjutning i den ekonomiskapolitiken i riktning mot ökad restriktivitet. Detta har varit fallet bl. a. iNorge och . Ett oväntat fenomeni utvecklingen inom har varit den storaökningen av sysselsättningen i förhållande till produktionstillväxten.Härigenom har produktiviteten kommit att utvecklas mycket svagt. Särskilt gäller detta i , menproblemet är också aktuellt iVästeuropa. Osäkerheten är stor om det är fråga om en långsiktig förändringorsakad av sådana faktorer som t. ex. en växande servicesektor och ökad tonvikt på förbättrad arbetsmiljö, eller om deti stället är fråga om effekter av en selektiv arbetsmarknadspolitik syftande tillatt behålla arbetskraften inom företagenäven vid minskad produktion. Den svagaproduktivitetsutvecklingen har givetvis inverkat ogynnsamt på prisstegringstakten. Detta har å andrasidan motverkats av en rad faktorer bl. a. den förmånliga trenden ibytesförhållandet mellan och övrigaväriden. Råvarupriserna, inkl. olja, har stigit mycket långsamt - för många råvaror har det t. o. m. varit frågaom sjunkande priser. Denna tendens har förstärkts av det faktum att deflesta råvaror är prissatta i dollar,vilket innebar att råvaruimporten blev billigare för flertalet länder då dollarkursen föll. En annan viktig faktor förprisutveckligen har varit de inkomstpolitiskasatsningar som gjorts i många länder. Dessa har varierat i karaktär och effektivitet allt ifrånrekommendationer för arbetsmarknadensparter till lagstiftningsåtgärder.Särskilt uppmärksammat har det långsiktigtinriktade brittiska programmet varit, vilket förenats med sanktioner Prop.1978/79:100 32 mot företag som medgivit högre löneökningar änregeringen angivit i sina riktlinjer. Också valutakursrörelserna har haftbetydelse för prisutvecklingen. Länder med valutor som ökat i värde har gynnatsav en billigare import, medan det motsatta inträffat i de länder vilkas valutor blivitmindre värda. Valutakursförändringarnahar också haft inverkan på utvecklingen av de externa balanserna. Ä ena sidan har förskjutningar i relativkonkurrenskraft inträffat, vilka med visstidseftersläpning får effekt på handelns volymutveckling. På kort sikt haremellertid denna effekt ofta mer än väl motverkats av de ändringar ibytesförhållandena som uppkommit. Förändringar i bytesbalanserna mellan deolika har varit relativt begränsadejämfört med den dramatiska omsvängning som ägt rum mellan och övriga väriden. OPEC-länderna harfortsatt att öka sin import kraftigt, vilket i kombination med den svagaefterfrågeutvecklingen för olja, medfört attde folkrikare oljestaterna, och de med den största absorp-tionskapaciteten nu fått underskott i sinabytesbalanser. Totalt sett har OPEC-överskottetmer än halverats i förhållande till 1977 och är nu nere i något över 10miljarder dollar. har de icke oljeproducerande utvecklingsländernagenerellt sett upprätthållit sina ambitiösa tillväxtmål, vilket lett till attdessa länders samlade bytesbalansunderskott växt från ca 26 miljarder dollar1977 till nära 40 miljarder . FörOECD-länderna som grupp har bytesbalanserna ytterligare förbättrats ijämförelse med 1977, varvid i stort settjämvikt nåtts 1978. Detta resultat förklaras till största delen avförbättringen i bytesförhållandet. Tabell 2:3 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder19751978 -15,3 -20,4 -22,0 -18,8 -27,0 -32,5 -26,5 -26,5 ' Ekonomidepartementets bedömningar. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 33 Världshandelnsvolymtillväxt har varit fortsatt svag 1978. Således beräknas OECD-ländernastotala export ha ökat med endast obetydligt . Emellertid harOECD-ländernas internhandel förbättrats med en dryg procentenhet tillca . Ett oroande drag i handelns utveckling är den låga elasticiteten medavseende pä produktionstillväxten. Detta är en konsekvens av bl. a.tilltagande protektionistiska åtgärder. En annan förklaring kan varaefterfrågans inriktning, där lagerrörel-sema, vilka har stor betydelse förhandelns utveckling, spelat en förhållandevis ringa roll. Under senare delenav 1978 framstod det som alltmer tydligt, att en omsvängning var på väg beträffandeproduktionstillväxtens fördelning mellan viktiga industriländer. Som framgåttav föregående avsnitt har under återhämtningen från recessionen1974-1975 varit ledande i den internationella konjunkturuppgången; produktionen har ökatstadigt och arbetslöshetenhar kunnat reduceras. Denna utveckling har ståtti kontrast till det svagakonjunkturförloppet i och den långsamma ökningen av den inhemskaefterfrågan i . Skillnaden i ekonomiskexpansionstakt medförde efter hand en divergerande utveckling av inflationstakter, bytesbalanser ochväxelkurser. Fleraomständigheter - såväl den allmänna tendensen i ekonomin som denekonomisk-politiska inriktningen - tyder nu på att tillväxten i kommer attmattas av. Detta förbättrar utsikterna för en uppbromsning avinflationstakten och en förmånligare utveckling av bytesbalansen vilket i sintur skulle verka stabiliserande på dollarkursen. Mot denna försvagning i den amerikanska ekonomin står enförstärkt utveckling i . Av störst betydelse för den västeuropeiska konjunkturen är denökade inriktningen mot en expansiv ekonomisk politik som, inom ramen förden s. k. gemensamma aktionen, kommit till stånd i FörbundsrepublikenTyskland. De åtgärder som vidtagits där måste tillmätas en central roll, eftersom en uppgång i denvästtyska ekonomin får omfattandespridningseffekter i hela . Vidare har flera av de västeuropeiskaländer, som tidigare haft betydande externa underskott och besvärande höga inflationstakter, nått avsevärdaframgångar på dessa områden under degångna två åren. Också härigenom har förutsättningar skapats för enförbättrad real utveckling. 1 bilden av enjämnare fördelning av efterfrågans tillväxt ingår också en kraftigförstärkning av den inhemska ekonomin i . En sådan utveckling har redaninletts, i hög grad under inflytande av de stimulansåtgärder som vidtagits underhösten 1978. Denna trend med ökad inhemsk efterfrågan bör kunnaupprätthållas under i vart fall . När utformningen avden s. k. gemensamma aktionen diskuterades var detenighet om att bytesbalansunderskott 3 1978179. Diagram 2:1 Utvecklingenav slutlig inhemsk efterfrågan i vissa 1976-1979 Anm.:Slutlig inhemsk efterfrågan utgörs av summan av konsumtion och investeringarför slutlig användning. Adderas till slutlig inhemskefterfrågan lagerinvesteringar och nettot av utrikeshandeln med varor ochtjänster erhålls bruttonationalprodukten. Källor: ochekonomidepartementet. och inflation utgjorde betydelsefulla hinder fören mer expansiv ekonomisk politik i vissa länder. Det kan nu konstateras, altstyrkan i den restriktion, som en hög inflationstakt utgör, underskattades aven del av dessa länder. Stimulansåtgärderna har därför inte fått den bredd, somursprungligen var avsett, utan varit begränsade till i stort settFörbundsrepubliken och . Den förutsedda förändringeni konjunkturiäget i viktigare länder och ländergrupper väntas i hög grad verkai riktning mot en utjämning av bytesbalanserna . Denna tendensförstärks ytteriigare av de växelkursförändringar som skett. 1 Förenta staternaväntas sålunda dollarns depreciering medverka till en stark expansion avexporten och en lugnare importtillväxt. Motsatt har den kraftiga apprecieringenav den japanska yenen inneburit en så stor försämring av konkurrenskraften, atten minskning i exportvolym är att vänta . Också i Västeuropahar förskjutningar i den relativa konkurrenskraften ägt rum, även om dessa intehar varit av samma omfattning. reducering av såväl det amerikanska underskottetsom det japanska överskottet under loppet av 1979. Utsikterna för devästeuropeiska länderna i detta hänseende är mer osäkra, med undantag möjligenför det västtyska överskottet, vilket sannolikt torde visa en minskning underloppet av 1979. En jämnare fördelning av underskott och överskott ibytesbalanserna skapar förutsättningar för en lugnare utveckling påvalutamarknaderna. Reservation måste dock i detta sammanhang göras för denpress på valutorna som kan förorsakas av bestående skillnader iinflationstakter. Stort intresse knyter sigtill frågan om konjunkturförloppets riktning och styrka i olika länder ochländeromräden . För delär det fråga om såväl tidpunkten för dämpningen av efterfrågan som styrkan ochvaraktigheten i en sådan dämpning. Ränteläget har nått en sådan nivå, erfarenhetsmässigt kan räkna med en negativ effekt på näringslivetsinvesteringar och på bostadsbyggandet. En förutsedd svag utveckling av dereala inkomsterna väntas dessutom inverka dämpande på den privatakonsumtionen. Lönernas ökningstakt förutses reduceras något till följd avadministrationens riktlinjer, som inflationen väntas fortsätta iungefär oförändrad takt. Dessa för konsumenternas köpkraft depressiva faktorermotverkas av dels den skattesänkning som träder i kraft vid innevarandeårsskifte, dels en förutsedd förstärkt exportefterfrågan. Med hänsyn till denfortsatt starka trenden i produktionsutvecklingen ärdet sannolikt med en förhållandevis god tillväxt i ett styckein . Därefter följer sannolikt en uppbromsning. En sådan utvecklingskulle troligen leda till en tydlig uppgång i arbetslösheten. 1 dettaperspektiv är det inte uteslutet att en kursomläggning i den ekonomiskapolitiken ånyo kan ske på ett relativt tidigt stadium.