prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — anför att den yttrandenaredan genomförda reformen om gemensam vårdnad inte har lått den genomslagskraflsom man haft anledning all förvänta sannolikt på grund av allbidragsförskoltsfrågan inte har lösts. I anseratl förslaget innebär ell framsteg särskilt med tanke på att det gör delmöjligt även för mindre bemedlade all utnyttja de förmåner för barn ochföräldrar som kan ligga i ell gemensamt vårdnadsansvar också när föräldrama boråtskilda. Liknande synpunktei förs fram av sociala centralnämnden i Malmö.Enligt är del i och för sig rimligt att ha samma rekvisit,varaktigt sammanboende, i FB och lagen om bidragsförskott för rätt lillunderhållsbidrag och bidragsförskott. tillstyrker förslagetmen vill dock framhålla all försäkringskassorna kommeratt fa svårigheter altavgöra om föräldrarnas sammanboende har upphört och besväriigi all avgöra varbamet varaktigt bor. IDen föreslagna bestämmelsen i 2 8 avbidragsförskottslagen atl rätten lill bidragsförskott bortfaller om barnetvaraktigt bor tillsammans med den underhållsskyldige innebär enligt verket allom barnel flyttar från den ena lill den andra föräldem, fåradministrativa svårigheter all tillämpa bestämmelsen. Även Försäkringskasseförbundetpekar pä atl förslaget kan innebära vissa administrativa svårigheter, mentillstyrker det ändå. Delsamma gör föreningen och rätt. Förslagetom bidragsskyldighel vid gemensam vårdnad torde enligt vid i praktiken ha myckel liten betydelseför mellanhavandet mellan föräldrarna. Dess syfte är främst att öppnamöjligheten lill bidragsförekoll i dessa fall. Redan nu innebärbidragsförskottssystemet lillämpningssvårigheter, och i ett par hänseendenkommer dessa ytterligare att markeras, om de sakkunnigas egna förslag fårföranleda lagstiftning. Behovet av den grandläggande översyn av samhällsstödetlill ensamslående som regeringen har beslutat om är också stort, anserfakultetsnämnden. Bidragsförskott kan utgå i fall då ett "barn" iåldem försörjer sig själv och saknar rätt lill underhållsbidrag ellerdå vårdnadshavaren ensam (eller tillsammans med en ny partner) har en så godekonomi att något socialt behov av ett garanterat underhällsbidrag upp tillbidragsnivån inte kan sägas föreligga. I åtskilliga fall är dockbidragsförskottet en otillräcklig hjälp för verkligt ensamslåendevårdnadshavare med låga förvärvsinkomster, en kategori som är överrepresenteradsom socialhjälpsta-gare. Resultat i forskningsprojektet vid universitetetbekräftar förekomsten av dessa olika kategorier. Sedan den gemensamma vårdnadenväl införts förefaller dock de sakkunnigas förslag i fråga om rätten lillbidragsförskott som motiverat. som är kritisk mot andra delar ide sakkunnigas förslag såvitt gäller bidragsförskottslagen, anser dock att mant. v. bör kunna godta den lösning som de sakkunniga har föreslagit här. Prop.1978/79:12 255 ankommapå den utredning som ser över samhällsstödet för ensamstående Remiss-attnärmare överväga om del behövs särskilda regler för alt förhindra allyttrandena bidragsförskottssystemet överutnyltjas och om regeln kan anses gynnavissa grupper på bekostnad av andra. motsätter sig inte desakkunnigas förslag såvitt avser bidragsskyldighet vid gemensam vårdnad menförklarar atl förbundet är medvetet om atl anknytningen lillboendeförhållandena kan komma till användning för all obehörigt ulnyttiabidragsförskoiisrälien. LO,som är tveksam till del lämnade förslaget om underhållsskyldighet vid gemensamvårdnad, pekar i sill remissvar på att lösningen också leder lill betydandekontrollsvårigheler beträffande föräldrarnas och barnens bosättning. Enligt LOkan det övervägas om man inte här borde la hänsyn lill båda föräldrarnasinkomster. Detta reser emellertid frågor som berör bidragsförskottsreglernaöver huvud tagel. Bidragsförskotten är avpassade efter ell tidigarefamiljemönster. Man utgår ifrån atl vårdnadshavaren saknar eller har mycket låginkomst och tar således inte hänsyn till denna. Detta aren fräga som LOföratsätter att utredningen för översyn av de ensamstående föräldrarnassituation också kommer atl beröra. 1 avvaktan på den ulredningen borde manenligt LO:s mening närmare pröva möjligheten all inte utgå från barnetsbosättning utan i stället pröva rätten lill bidragsförskott vid gemensamvårdnad efter en beräknad underhållsskyldighet för den av föräldrama som högsta inkomsten. Enligt LO bör rätl lill bidragsförskott vid gemensamvårdnad införas ulan all man bryter mol grundtanken bakom reglerna omgemensam vårdnad. i uppmärksammar all del efter ell genomförande av denföreslagna lagändringen kan tänkas alt den "hemmavarande" av tvågifta föräldrar, som lever åtskilda (t. ex. på grand av mannensarbete på annan ort eller ansialtsvistelse), kommer att begära bidragsförskott.Å ena sidan kan tyckas alt den liberalisering, som det innebär att möjlighetenlill bidragsförskott öppnas även för föräldrar med gemensam vårdnad, gör detrimligt att låta även sådana gifta föräldrar som lever åtskilda fåsamma möjlighel. Del aktuella behovet kan ju vara lika stort i båda fallen. Äandra sidan finns del i och för sig inte anledning atl frångå hittillsvaranderättspraxis, enligt vilken bidragsförskott vägrats när en underhällsskyldigulan del i vårdnaden visseriigen för en ganska vistats på annathåll men det dock har varit avsikten alt samboendet med barnel senare skulleåterupptas. Tillägget av ordel "varaktigt" för atl icke samboendetmellan underhållsskyldig och barn skall ge rätt lill bidragsförskott läier sigockså förena med denna äldre tillämpning. Efiersom det dock föreslagits enallmän ändring av förutsättningarna för rätt till bidragsförskott och frågan omåterverkningarna förgifta föräldrar inte alls diskuterats av de sakkunniga, ha visst värde om det under lagförarbetena slås fasl att del genomlagändringen inte i och försig varit avsikten att göra någon ändring 1978/79:12 256 ifråga om äldre rättspraxis angående samboendebegreppel, slutar fakultets-Remiss-nämnden. Även ullalar att det kanske kan uppslåyttrandena besvärliga gränsdragningar för gifta föräldrar som inte bådavaraktigt sammanbor med bamel. Det kan också upplevas som en orättvisa allendast en grupp av gifta föräldrar kan få en viss förmån genom bidragsförskottmen inte en annan,ganska stor grupp. Dessa svårigheter bör emellertid intehindra all del nu framlagda förslaget om skyldighet att utge underhällsbidragockså i fall av gemensam vårdnad blir genomförd. Visseriigen kan ifrågasättasom möjligheten till gemensam vårdnad om barnen i sådana fall där oenighetenmellan föräldrarna är stor verkligen utgör en positiv lösning för barnen. Omman emellertid skall fä någon verklig erfarenhet av dessa relativt nyabestämmelser, måste i alla fall alla hinder av ekonomisk art röjas ur väriden. Föratt undvika all rätten lill bidragsförskott missbrukas främst av gemensammavårdnadshavare har de sakkunniga föreslagit ell tillägg lill 2 §bidragsförskottslagen (ny punkt e) av innehåll att bidragsförskott inte skallutgå om barnel har egna tillgångar eller eljest uppenbariigen saknar behov avbidragsförskott. Detla förslag har inte fått något gensvar från remissinstansernassida. Många som inte går så långt all de lar avstånd från förslaget har ställtsig frågande till förslagets räckvidd. Några remissinstanser kritiserarförslaget för att vara oklart. Delmest gynnsamma mottagandet har förslaget fått av föreningen och rätt somanser alt den nya punkten är av vikt för atl slävja missbruk avbidragsförskoltsrällen. Men för alt inte prövningen skall bli godtycklig krävsenligt föreningen entydiga regler, bl. a. för bedömningen av barnels behoveller ännu bättre den ireslegsbedömning som föreningen har förordat när delgäller all pröva frågan om bidragsskyldighel. i Göteborgpekar på att regeln att bidragsförskott inte skall utgå om barnel har egnatillgångar är en direkt följd av de övergripande riktlinjerna för föräldrarsunderhållsskyldighet. Nämnden förutsätter all den principiella prövningenföljer samma regler som måsle utarlbetas för . Nämndentillägger all informationen till allmänheten är av betydelse sä all en arvlåtareeller givare blir medveten om vilka mått och sleg som måste iakttas för alt arveller gåva inte i stället i praktiken skall tillfalla den underhållsskyldige.Nämnden har i princip intet atl erinra mol förslaget, men vill understryka atlett införande av bestämmelsen inte får innebära en prövning av vårdnadshavarensekonomiska situation. ,som noterar all 2 S e bidragsförskottslagen kan komma lill användning generelltoch inte bara när fråga är om gemensam vårdnad, konstaterar all innebörden avlagrummets bestämmelse är all del blir en behovsprövning av rätlen tillbidragsförskott i många fall. Försäkringskassorna behöver i sådant fallanvisningar för tillämpningen av denna regel. Konkret måste fastställas reglerför bl. a. bedömning av barnels behov avbidragsförskott, hur föräldrarnas och den underhållsskyldiges inkomsterpåverkar bidragsförskottets storiek och vilka inkomst- och förmögenhetsgränsersom utesluter från rätten till bidragsförskott. sociala centralnämndanser alt del kan finnas skäl alt behovet av bidragsförskott också bedömsutifrån vårdnadshavarens ekonomiska förhållanden. Därför frågar nämnden om desakkunniga med den föreslagna nya punkten e) avser också vårdnadshavarensekonomi. 1 så fall, säger nämnden, är del en fråga som är ytterst känslig ochkomplicerad. Alt som de sakkunniga gör endast antyda möjligheten till generelltillämpning finner nämnden synneriigen otillfredsställande. Enligt nämndenmåsle noggranna tillämpningsbestämmelser utarbetas. IÖstersund frågar om bestämmelsen skall tolkas som en återgång tillinkomsiprövai bidragsförskott och samma tveksamhet gerFamiljerättsassistenterna i norra uttryck för. pekar på att lagtexten och specialmotiveringen inte gertillräcklig vägledning, varför en precisering bör övervägas. Negativa lill delföreslagna tillägget är , I län.Juridiska fakultetsnämnden i och sociala centralnämnd. Enligtsocialstyrelsens uppfattning är det förenat med risker urrättssäkerhetssynpunkt atl föra in en dylik generell regel ulan att i lagtextenmera konkret kunna ange när barnels situation är sådan atl bidragsförskott inteskall kunna utgå. Problemet är också mer av den arten att del bör lösas isamband med den påböriade översynen av de ensamstående föräldrarnas behov avhjälp och stöd från samhällets sida. Därför föreslås atl frågan hänskjuts lilldenna utredning för närmare överväganden. Samma uppfattning uttrycker ocksålänsstyrelsen i som föreslår all därvid också bör övervägasatl betala ul bidragsförskott i vissa fall direkt lill bam med egel hushåll.Även Juridiska fakultetsnämnden i avstyrker i avvaktan på omprövningenav hela bidragsförskoiissystemet den föreslagna undantagsregeln med i varjefall den föreslagna utformningen. En så vag behovsprövningsprincip tycksantingen, om den skall användas i någoriunda vanliga inkomstlägen, vara nästanomöjlig att tillämpa, säger fakullelsnämnden, eller om den skall tillämpasblott i sällsynta fall, få så liten betydelse all den lika gärna kan undvaras;tillämpningsproblemen skulle i varje fall återkomma i de speciella fall dåanvändning ifrågasätts, säger fakullelsnämnden. IUppsala finner inte att utredningens främsta skäl lill att införa dennabestämmelse, nämligen atl förhindra eventuella missbruk vid gemensam vårdnad,är tillräckligt vägande för all införa en så allmän inskränkning i rätten tillbidragsförskott. De eventuella fallen av missbruk och de sannolikt myckel fåfallen av bristande behov kan inte motivera en behovsprövning med en betydligtökad administration som följd. Del strider också mot principerna inomfamiljepolitiken alt bidragen inte skall vara behovsprövade. Några närmareriktlinjer har inte heller angivils av de sakkunniga för hur bedömningen av"barnels tillgångar" resp. "uppenbar- 17 1978/79. 1978/79:12 258 ligensaknar behov av bidragsförskott" skall ske. Nämnden avstyrker därför Remiss- förslaget. 2.3Periodiska bidrag och engångsbidrag Ingenremissinstans har någon erinran emot att den nuvarande huvudregeln behälls allunderhållsbidrag skall betalas och att beloppen skall förfalla lillbetalning förskotRsvis. Någon erinran mol att del också i fortsättningen börvara möjligt atl efter domstolsprövning eller genom avtal bestämma bidrag förkortare eller har inte heller framställts. Förslaget att allaföräldrar oavsett civilstånd skall kunna avtala om undantag från huvudregelnhar också mottagits positivt. socialdemokratiska kvinnoförbundifrågasätter om inte möjligheten att utge engångsbidrag är mogen för altavskaffas helt och hållet. Den förefaller förbundet mycket otidsenlig.Advokatsamfundet pekar också på atl del numera inte är vanligt atlunderhållsskyldigheten mol bam fullgörs genom engångsbidrag. Andraremissinstanser ansluter sig till familjelagssakkunnigas uttalande attengångsbidrag bör användas med stor älerhållsamhet.Till dessa hör ,de sociala centralnämnderna i och saml . anser alt engångsbidrag eller periodiska bidrag överen längre lid än en månad bör kunna komma ifråga undantagsvis och alt del ärrimligt att för giltigheten av sådani avtal kräva godkännande avbarnavårdsnämnden. erinrar om att den skattemässigabehandlingen av engångsbidrag är ytterst ogynnsam då avdrag kan medges medhögst . då beloppet ges ut. också i fortsättningen skall godkänna avtal omengångsbidrag har komm£;nlerals av Familjerättsassistenierna i norraStor-Stockholm som anser del oicgiski att barnavårdsnämnden skall varainblandad endast i dessa fall. En liknande uppfattning har sociala centralnämndeni som anser alt del inte finns skäl att ha kvar denna bestämmelse omförsäkringskassan helt lar över ansvaret för underhållsbidragen. Kassan bör dåockså lill fullo la ansvaret även för engångsbidragen, anser nämnden. Nämndentillstyrker de sakkunnigas förslag att bestämmelsen om avtal om engångsbidragbör utformas lika för alla bam oavsett om föräldrama är eller har varit gifta medvarandra. Delsamma gör , som också anser atl del är rimligt atlkräva godkännande av av avtal om engångsbidrageller periodiskt bidrag över en längre lid än en månad. FöreningenJurister vid allmänna advokatbyrå anser alt del är en brist alt det ilagtexten liksom inte klart sägs ul hur underhållsskyldighetenfastställs. EnUgt föreningens mening bör en bestämmelse föras in i 7 kap. 2 8FB om att skyldigheten atl betala underhållsbidrag liksom belopp för sådantbidrag fastställs i dom eller beslut eller genom avtal. Detprincipiella förbudet mot annal än förskottsbetalning av underhålls- Prop.1978/79:12 259 bidragslår kvar i de sakkunnigas förslag. Hovrättenför Nedre anser Remiss-attdetta förbud slår i viss konflikt med förslaget lill 7 kap. 2 S tredje slyckelyttrandena FB om rätl till nedsättning av underhällsbidraget för tid undervilken den underhållsskyldige har utövat sin rätt lill umgänge med barnel. Förall klargöra begreppen bör del enligt hovrätten uttryckligen stadgas att rätttill nedsättning av underhållsbidrag inte strider mol förbudet mot förskottsbetalning.Likaså anser hovrätten atl del av 16 8 lagen om bidragsförskott bör framgå allvad den underhållsskyldige får avräkna på grund av 7 kap. 2 8 tredje stycket FBskall få åberopas mol som betalning av underhållsbidrag. anser det oklart om avräkningsförfa-randei är förenligt medbestämmelserna om förskottsbetalning. 2.4Fullgörelse av bidragsskyldigheten genom återbetalning av bidragsförskott m.m. Mångaremissinstanser ansluter sig lill de sakkunnigas uppfattning om de fördelar somstår all vinna om försäkringskassorna fär en självsiändig rätt och enskyldighet all inom bidragsförskollssyslemets ram pröva den underhållsskyldigesbidragsförmåga. En övervägande majoritet av de instanser som tillstyrker allförslaget genomförs betonar emellertid all ställningstagandet utgår ifrån allorganisalionsfrågoma först blir lösta och all försäkringskassornas personal, igod tid hunnit utbilda sig för sin uppgift. Många stryker också underbetydelsen av alt del finns klara riktlinjer utfärdade till ledning förkassornas nya arbetsuppgifter när reformen träder i kraft. Ett par remissinstanseranför vidare atl kostnadsaspekterna först bör utredas. Åtskilligaremissinstanseravstyrker dock att de sakkunnigas förslag genomförs, i vartfall . För de remissinstanser som är negativa lill förslaget harrällssäkerhelsaspeklerna en framträdande roll. Uppfattningarna går isär ifrågan huruvida två organ parallellt bör ha rätt all besluta i fråga om denunderhällsskyldiges bidragsförmåga. Blandde remissinstanser som sålunda i och för sig är positiva till altförsäkringskassorna får en självsiändig prövningsrätt är och Gävletingsrätter, länsstyrelserna i , och ,utredningen om barnens rätt, de sociala centralnämnderna i , ochUppsala, , och . LO finner alt förslaget har mångapositiva sidor, men pekar på all del finns en rad svårigheter i detföreslagna systemet. Stockholmstingsrätt anser all de sakkunniga på ell tillfredsställande sätt har lyckatslösa de oundvikliga svårigheterna i samordningen mellan den familjerältsligaskyldigheten att betala underhållsbidrag för barn och reglerna ombidragsförskott. Onödiga jämkningsprocesser lorde kunna undvikas genom denmetod som de sakkunniga har föreslagit. Tingsrätten finner del bl. a. praktisktlämpligt att, i de fall då den underhållsskyldige saknar förmåga 1978/79:12 260 attutge högre underhållsbidrag än som motsvarar bidragsförskottet, fråganRemiss-om den underhållsskyldiges betalningsförmåga kan bli en angelägenhetyttrandena mellan enbart den underhållsskyldige och . Givetvisär del myckel angelägel all praxis vid bestämmandet av underhållsbidrag ochförsäkringskassornas beslul om storleken av återkravsbelopp blir så enhetligsom möjligt, säger tingsrätten, men erinrar i detla sammanhang om atldomstolarna med hänsyn till undeihållsmålens dispositiva karaktär saknarsjälvsiändig ulredningsmöjlighel och därför kan pröva målet allenast på delmaterial som parterna själva tillfört delta. 1 anslutning till delta uttalandekan noteras all sociala centralnämnden i finner det önskvärt atldomstolarna åläggs atl pröva skälighelen av överenskommet underhåll i sambandmed gemensam ansökan om äktenskapsskillnad eller i samband med ärende angåendevårdnaden om barn. Atllåta - ett administrativt organ med i huvudsak politiskt valdstyrelse - bestämma om underhällsskyldigheten, med förbigående av vad domstolmå ha beslutat, kan onekligen medföra vissa risker ur rättssäkerhetssynpunktoch leda till all underhållsbidraget bestäms för lågt eller i vissa fall förhögt, säger tingsrätt och fortsätter. Del synes klart allförsäkringskassan i återkravsärendel inte kan beakta den underhållsberättigadesbehov. Hur i övrigi skall handlägga hithörande ofta intrikatafrågor framgår ej närmare av förslaget. Oaktat vad tingsrätten sålunda anförtvill tingsrätten emellertid tillstyrka förslaget. Tingsrätten förutsätteremellertid att försäkringskassorna tillförs sådan personalförstärkning ocherhåller sådana instruktioner, att rätlssäkerhetssynpunklerna blir i möjligastemån tillgodosedda. i , som inte har något alt erinramol det förslag och de riktlinjer som de sakkunniga har lämnat, finner det dockangeläget att beslut om återbetalning av bidragsförskott och den därmedsammanhängande prövningen av den underhållsskyldiges betalningsförmåga skerunder medverkan av lekmannaledamöterna i styrelse.Utredningen om barnens räu ochföreningen i samhället påpekar altom reformen genomförs del är viktigt all samverkan äger rum mellan socialtjänstoch försäkringskassorna. Det måste också framhållas, säger utredningen, allsocialtjänsten skall ge erforderlig information till underhållsberättigade ochunderhållsskyldiga. Informationssynpunkten förs fram också av andraremissinstanser. Yrkeskvinnors klubbars riksförbund anför atl del syneslämpligt atl föra samman utbetalning och återkrav lill en instans, t. ex.försäkringskassan. Försäkringskassorna måste då få personella och ekonomiskaresurser alt klara av båda dessa uppgifter. De föreslagna ändringarna i lagenom bidragsförskott ger enligt förbundet inte tillräckliga garantier för rättssäkerhetenoch enhetlig tillämpning över hela landet. Sveahovrätt, Ungsrätt och har i och för sig inget atterinra mol att försäkringskassorna får en självsiändig prövningsrätt, men ärkritiska mol atl domstolarna och försäkringskassorna jämsides skall ha en Prop.1978/79:12 261 sådanrätt med möjlighel för försäkringskassa alt ompröva domstols Remissavgörande.Förslaget alt alllid skall ha en skyldighet atl yttrandenaompröva domstols avgörande är, säger , ägnat atl äventyraallmänhetens förtroende för domstolarna och bör inte genomföras. Med denutformning förslaget fått kan hovrätten möjligen tänka sig att från domstolsprövning undanta fastställande av underhållsbidrag, som inte överstiger bidragsförskottetsstoriek. Del lorde i sådana fall vara möjligt all träffa avtal om betalning avunderhållsbidrag, eventuellt under medverkan av , avslutarhovrätten. En liknande uppfattning uttrycker Gö7Äo/;fs tingsrätt. All låta partvälja huruvida domstol eller allmän försäkringskassa skall bestämmaunderhållsbidraget, anser tingsrätten inte vara lyckat. Del förefalleromotiverat och kommer säkeriigen atl verka förvirrande för den rätissökandeallmänheten, alt del erbjuds två parallella instanser som har behörighet allpröva vad den enskilde måste uppfatta som samma sak. Det kan vidare befaras atlmöjligheten atl få till stånd en domstolsprövning av underhållsfrägan lederlill onödiga rättegångar i fall där parterna är överens i övriga frågor.Domstolarna kan också tvingas all falla avgöranden på ofullständigare materialän vad försäkringskassorna har till sitt förfogande vid prövning avålerbetalningsskyldigheten. Sistnämnda förhällande liksom olikheter ibedömningen av underhållsfrågan kan få till följd att försäkringskassorna ibeslut om återbetalningsskyldighel går ifrån även tämligen färskadomstolsavgöranden, vilkel måste verka egendomligt för de människor som berörsdärav. Hinder bör inte enligt tingsrätten föreligga all låta vederbörandeförsäkringskassa bestämma underhållsbidragets storiek även dä parterna inteönskar komma i åtnjutande av bidragsförskott. Behov av domstols prövning tordeföreligga endasl om bidrag önskas med högre belopp än bidragsförskottet ellerom underhällsskyldigheten bestrids. Om parterna av något annat skäl önskar fåunderhållsskyldigheten som sådan fastställd av domstol, bör även det kunnamedges. Det väsentliga är atl bidragets sioriek upp till bidragsförskottet intebestäms av domstolen ulan av . Tingsrätten har också övervägti vad mån domstol behöver pröva frågan om storleken av underhällsbidrag tillbarn i fall då den har att bestämma bidrag till andra maken. Den meningen harförts fram att del för en samlad bedömning är nödvändigt atl i ell sammanhangla ställning lill siorieken av båda bidragen. Om man inte skall fränhändaförsäkringskassorna beslutanderätten i fräga om återbetalningsskyldigheten isädana fall, kommer emellertid domstolens prövning av bidraget till barnel allbli endasl en formalitet. Domstolen bör lika väl kunna grunda sitt beslul ombidrag till andra maken på en bedömning av vad kan komma framlill med ledning av sina anvisningar om återbetalningsskyldighel. Härmedundviker man även i delta fall en "kompetenskonflikl". För denhändelse man skulle komma fram lill alt parterna bör ges rätten all fä endomstolsprövning av underhållsbidragets sioriek förordar tingsrätten atlförsäkringskassan inte bör kunna bestämma återbelalningsskyldighelen lill högrebelopp än del fasl- 1978/79:12 262 ställdaunderhållsbidraget jämte eventuell förhöjning. motsällersig bestämt alt domstol ges möjlighel att kunita bestämma yttrandena underhållsbidragsom inte överstiger bidragsförskottets belopp. ledalill all föräldrar, som inte kan lösa underhällsfrågan själva, tvingas alt vända sig tillförsäkringskassan för att få underhållsbidraget bestämt. kan emellertid enligtförbundet anias ske endasl i sällsynta undanlagsfall, som inte påkallar särskildlagstiftning.