prop · G20316 · 1978-12-31 00:00:00 — Ministerkommitténaccepterade enhäUigt detta förfarande när den sammanträdde på ställföreträdamivåden och uppdrog åt generalsekreteraren all framföra inbjudantill den spanska regeringen all bli medlem i . Kortföre ministerkommittémötets början deponerade utrikesminister anslutningsinstramenl hos generalsekreterare ochundertecknade den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter saml tilläggsproiokoUen3 och 5. b)Utvecklingen av det europeiska samarbetet Ministerkommitténlog del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och . Idiskussionen deltog även ordförande, . Ministramauttalade sin tillfredsstäUelse över det faktum alt EG som organisation den 22 november 1977för första gången anslutit sig tUl en Europarådskonvention. Mot bakgrand av invandrarfrågornas växande belydelse iEuropa föreslog utrikesminister att en konferens med Europarådsstalemas in-vandrarministrarskulle sammankallas. I ett belgiskt inlägg föreslogs ytterligare aktivitet frånEuroparådets sida beträffande mänskliga rättigheter och tortyr i världen liksomdet ökande våldet i . Kommittén uppdrog åt ställföreträdama atl närmarestudera dessa frågor. c) ESK:$ uppföljningsmöte i Ministrarna gick igenom del aktuella lägel vidBelgradkonferensen och konstaterade atl det var viktigt atl få tUl ståndytterligare uppföljningsmöten efter . 1 diskussionen om aktueUa FN-frågor utvecklade tankar som ligger bakom det svenska engagemanget kring problemen i södraAfrika och vädjade om Europarådsstalemas stöd för det svenska initiativet omstopp för nyinvesteringar i . En kort diskussion angående den intressemarkering somLiechtensteins regering gjort om medlemskap i ledde tUl allministrarna dels med tUlfredsställelse noterade det visade intresset, delsuppdrog åt ställföreträdarna all vidare studera frågan i positiv anda. har i princip delegerat sinbeslutanderätt till ställföreträdarkommittén. Medlemsregeringama representerashär av sina ständiga ombud hos . har posten somständigt ombud för innehafts av ambassadör . Ställföreträdarkommitténantog ett mötesprogram, som innebär alt medlemsstaterna vid vissasessioner företräds av de biträdande ständiga ombuden. Vid dessa möten hardepartementssekreterare varit svensk delegat. höU ställföreträdarkommittén på båda nivåernasammanlagt 17 möten om två tiU . Vid somliga av sessionerna biträddesde ständiga ombuden av experter från huvudslädema. Så var fallet när kommitténdiskuterade frågor rörande ESK, FN och migrerande arbetare. Administrativa frågor a) budget Europarådels budget för uppgick till cirka134.700.000 FF. andel härav, , var 5.116.770 FF. Sverigestotala bidrag till var5.814.000 FF. Denna summainkluderade bl. a. bidrag lill budgeten för den europeiska farmakopén saml föramortering på byggnadslånet för den nya Europarådsbyggnaden. Skr1978/79:17 8 dragtill Europeiska ungdomsfonden om 146.125 FF. TiU fond förbosättning och regional utveckling eriades såsom den första avfyra åriiga kapilalleckningar och 17.366 FF i administrativa kostnader. Idecember 1977 fastställdes budget tUl 157.098.350 FF.Sveriges andel, som i och med inträde i organisationen räknades omtill , är 5.318.000 FF. totala bidrag blirungefär 6.646.000 FF. Dessutom skall erlägga 158.000 FF tillungdomsfonden och 70.000 US doUar plus c:a 32.000 FF tiU fonden för bosättningoch regional utveckling. b)Omorganisationen av kommittéstruktur och arbetsformer Denöversyn av Europarådels struktur och arbetsformer som inleddes år 1975resulterade i dels en första medelfristig verksamhetsplandels en ny kommiltéstruktur. Som framgick av redogörelsen för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté (skr. 1977/78: 6) skall ifortsättningen endast fem typer av kommittéer förekomma: huvudkommittéer,särskilda expertkommittéer, expertkommittéer, reducerade expertkommittéer samtarbetsgrapper. Arbetetpå att genomföra omstralttureringen har pågått . Ställföreträdarkommillénhar fattat beslut om att ersätta tidigare expertkommittéer med huvudkommittéerpå de flesta av verksamhetsplanens åtta sektorer. För översiktiighelens skullskall dessa anges nedan med såväl svensk som engelsk beteckning saml den franskabokstavsförkortning som genomgående används av sekretariatet: Huvudkommitténför mänskliga rättigheter - () Huvudkommitténför sociala frågor - () Huvudkommitténför social trygghet () Särskilderepresentantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgivande kommitté(fungerar i realiteten som en huvudkommitté) - Special Representalive's AdvisoryCommittee (CAHRS) Utbildning,kultur och sport Rådetför kultursamarbete (kullurslyrelsen) - () Kommitténför utveckling av sport - () Europeiskahälsovårdskommillén - () Skr1978/79:17 9 Europeiskanaturvårds- och nalurresurskommiltén - () Huvudkommitténför regional planering och byggnadsvård - the Architectural Herilage (CDAT) Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor - () för juridiskt samarbete - () för broilslighetsfrågor () Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Arbetetinom denna sektor har bedrivits i för mänskliga rättighetersamt i tre expertkommittéer. 1huvudkommittén fortsatte lidigare inledda diskussioner bl. a. om förbättringari rältshjälpssystemel vid förfarande inför kommissionen och domstolen förmänskliga rättigheter, om röstproceduren i vidgranskningen av rapporter från kommissionen samt om konventionsutkasten rörandeutiändska korrespondenters ställning respektive bestraffning av mened m. m.inför den europeiska kommissionen, domstolen och ministerkommittén. I fråga omenskilds ställning vid den europeiska domstolen beslöt kommittén att närmarestudera en av domstolen framförd åsikt att enskild sökande bör ha rätt attunder vissa omständigheter hänskjuta mål tiU domstolen. Huvudkommitténuppmärksammade också den verksamhei beträffande mänskliga rättigheter som pågårinom EG och fann del angelägel att utvecklingen där ej leder till ell syslemsom minskar Europarådsinslilutio-nernas betydelse. Det konstaterades atl någramöjligheter f.n. ej förelåg till direkt samarbete mellan och EG pädetta område. Huvudkommitténtog vidare kännedom om planer på att anordna ett kol-lokvium rörande mänskligarättigheter i eller . som har i uppdrag atl bl. a. studera frågan om överklagandetill den europeiska domstolen av beslut av kommissionen för mänskligarättigheter innebärande avvisning av ansökningar avrådde från atl införa ensådan möjlighel liU överklagande. Vidare väcktes inom kommittén frågan omomprövning av beslul som fattats av kommissionen med liten majoritet. Kommitténansåg del inte önskvärt att ge domstolen behörighet all lämna förhandsutiålandenpå begäran av kommissionen. Även tanken på dylik behörighet med avseende på måloch ärenden, som behandlas av nationella domstolar, vann föga anslutning inomkommittén. har fortsalt sin genomgång av och jämförelse mellan den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter och Skr 1978/79:17 10 Kommittén rekommenderade all den europeiska konventionenkompletteras med vissa rättigheter, vilka bör innefattas i ett protokoll tillkonventionen. Förslag till sådant protokoll skall utarbetas. , som behandlar frågor om information och undervisningrörande mänskliga rättigheter, antog ett antal förslag. Dessa avser bland annatutarbetande av en för allmänheten avsedd broschyr om den europeiskakonventionen saml inrättande av stipendier för studier och forskning rörandemänskliga rättigheter och av ett europeiskt pris för mänskliga rättigheter. Detre expertkommittéerna fortsätter sin verksamhei . 2.Sociala och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet Konventioner somöppnats för undertecknande eller trätt i kraft. Denkonvention om migrerande arbetstagares sociala trygghet (nr 78), som utarbetatsinom Europarådels ram och öppnats för undertecknande 1972, trädde i kraft den 1mars 1977 sedan tre stater - , och ratificerat den. Konventionen, som är en motsvarighet till EG:s förordning omsocial trygghet för migrerande arbetstagare och i sina huvuddrag bygger pådenna, innebär ett försök atl på multilateral grand lösa de samordningsproblemsom uppstår i synnerhet på pensions-området när en person har arbetat också iandra länder än hemlandet. Konventionen innehåller bestämmelser för aUa grenarav den sociala tryggheten, men föratsätter i åtskUliga hänseenden en utfyUandereglering genom bilaterala konventioner. Till konventionen ansluter en överenskommelsemed tillämpningsbeslämmelser. Nordiska socialkonventions-utskottel har iuppdrag alt utreda de nordiska ländernas möjligheter att ansluta sig tillkonventionen. Huvudkommitténför social trygghet överlämnade till ministerkommittén en studieöver de ekonomiska konsekvenser för socialför-.säkringssystemel som dedemografiska förändringama i medlemsländerna innebär, särskUt det faktum attandelen äldre ökat. 1 studien ställs dessa förändringar också i relation tillde sänkningar av den allmänna pensionsåldern som genomförs i olikaländer. har beslutat ställa studien till medlemsländemasregeringars förfogande. EnsärskUt tUlsatt expertkommitté under huvudkommittén, förstärkt med ledamöterutsedda av huvudkommittén för sociala frågor, arbetade med att utforma förslagtill ett europarådsinstrument avseende frågor i samband med arbetslöshet.Uppgiften, som tUlkommil mol bakgrunden av de senaste årens kraftigttilltagande arbetslöshet, går ut på atl tillskapa nya minimistandardnormer förersättning vid arbetslöshet. Man vill emellertid fastslå att del inteär tillfyllest all betala ul ersättning tiU arbetslösa. Del fordras ocksåinsatser för de arbetslösa i form av arbetsförmedling, yrkesutbildning,rehabilitering etc. har som bekant kommit långt på detta område, och desvenska erfarenheterna uppmärksammas i kommittéarbetet. 1en annan expertkommitté fortsatte studierna av möjligheter att åstadkomma ensnabbare handläggning av pensionsärenden som berör flera län- Skr1978/79:17 H En tredje expertkommitté arbetade med förslag till förenklingar iförfarandet när en person som dllfäUigt vistas i ett annal land än sitt egetblir sjuk och behöver vård. På initiativ av huvudkommittén för utveckling avsport tog huvudkommittén för social trygghet vidare upp frågan omsocialförsäkringsskyddet för idrottsmän - såväl amatörer som professionella -där situationen skiljer sig väsentiigt mellan olika länder. Påförslag av har ministerkommittén beslutat att en sociatförsäk-ringsminislerkonferensskall håUas i . för social trygghethar fått i uppdrag alt förbereda konferensen. Dess lemala kommer atl bli delskostnadsutveckling och förmåner vid sjukdom, dels finansieringen avsocialförsäkringen i stort. Liksomtidigare år deltog huvudkommittén i den åriiga granskningen av rapporterrörande lillämpningen av den europeiska socialförsäkringsbal-ken jämte protokoU,till vUka instrument bl. a. är anslutet (jfr prop. Pågrundval av förslag från kommittén antar ministerkommittén resolutionerom de anslutna ländernas iakttagande av balkens bestämmelser. Årets granskninggav upphov till erinringar i olika detaljfrågor mol några länder. Mol Sverigestillämpning av instrumenten riktades såsom lidigare år ingen anmärkning.Arbetet på en revision av balken fortsätter inom kommittén. Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog en resolution (77) 1 om kvinnors sysselsättning. 1resolutionen rekommenderas medlemsstaternas regeringar att vidta en radåtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor och stärka deras ställninginom arbetslivets område. Åtgärderna avser utbildning, förbättringar i frågaom tUlträde lill arbele och i fråga om arbetsför-håUanden saml lika lön. Den innehåUerockså rekommendationer om ål-gärder avsedda all göra det möjligt for föräldraratt förena yrkesverksamhet med familjeansvar. Huvudkommitténför sociala frågor har beslutat begära hos ministerkommittén alt enexpertgrupp skall tillsättas för att studera problem som uppkommit för äldrearbetstagare till följd av ekonomiska och teknologiska förändringar. Kommitténhar också genomfört sin första granskning av lillämpningen av den europeiska aupair-överenskommelsen hos de tre första avtalsslulande parterna. harinte tillträtt överenskommelsen. c)Social omvårdnad m. m. Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog 1977 tre resolutioner med anknytning liU social omvårdnad: (77)33 rörande placering av bam (77)34 om förberedelse för pensionering (77)37 om social hemhjälp Viktigarefrågor i kommittéarbetet Vid vårens sammanträde med huvudkommittén för socialafrågor, vilket Skr 1978/79:17 12 päden grekiska regeringens inbjudan ägde ram i Äten, diskuterades bl. a. förslagentiU de ovan nämnda resolutionerna rörande placering av barn och förberedelseför pensionering. Vidhöstsammanträdet antog kommittén för sin del resolutionen om social hemhjälp.Resolutionen speglar ganska väl en modem syn på hemhjälpen och har gettsocialstyrelsen impulsen att samla intresserade personer och organisationer tiUett möte för att diskutera den svenska hemhjälpsorganisationen mot bakgrand avresolutionen. Ettförslag till resolution om barnmisshandel behandlades preliminärt av kommittén.Det kommer att las upp på nytt när motsvarande kommittéer för juridiska frågoroch hälsovårdsfrågor lämnat sina synpunkter. Kommitténbeslöt vidare att tiUkaUa en kvalificerad konsult för att göra en analys avvilka sociala problem som på kommer att fä ges prioritet i . Kommitténhar också diskuterat stipendiefrågor och läget beträffanderatifikation av den europeiska sociala stadgan. Denfemtonde europeiska familjeministerkonferensen ägde rum i den 7-9september. Från svensk sida deltog statsrådet . Konventionersom öppnats för undertecknande Sverigeundertecknade konvention om migrerandearbetstagares rättsställning. Med migrerandearbetare förstås medborgare i avtalsslutande stal som lagligen vislas ocharbetar inom annan avtalsslutande stat. Konventionen reglerar utländskaarbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter med avseende på bl. a.inresa, uppehåUstiUstånd, arbetsliUstånd, familjeåterförening, information,bostads- och arbetsförhåUanden, skatter, social trygghet, socialvård, sjukvård,hälsovård, utbildning, rättsskydd och rättshjälp. Konventionen har i juni 1978ratificerats av . Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog en resolution (77) 12 om medborgarskap för makar avolika nationalitet. Den syftar lill all alltmer jämstäUa man och kvinnabeträffande möjligheten att, exempelvis genom naturalisalion, få makensmedborgarskap. Vidare antogs en resolution (77) 13 om medborgarskap för barn iäktenskap. Den fastslår att likstaUigheten i fråga om föräldramas rätt när detgäller bamen bör medföra att bamen skall ha möjlighet att få såväl fadems sommodems medborgarskap. Varje medlemsstat rekommenderas all ge bsim i äktenskapdess nationalitet så snart en av föräldrama är medborgare i staten. Alternativtbör bam till föräldrar med olika nationalitet, som inte fått båda föräldramasmedborgarskap vid födelsen, ha möjlighet att förvärva den andra föräldernsmedborgarskap t.ex. genom naturalisalion. Vidare rekommenderas införandet av vissabestämmelser som syftar till avveckling av det ena medborgarskapet när bamelhar blivit myndigt. InomsärskUde representantens för llykting- och överbefolkningsfrågor rådgivandekommitté (CAHRS) slutfördes behandlingen av tre resolu- tionsutkast.Dessa överiämnades till slällförelrädarkommitlén för godkännande. De treresolutionsutkasten behandlar frågor i samband med familjeåterförening, iUegalinvandring och sociala och ekonomiska följder för invandrare avlågkonjunkturen. Enexpertgrapp liUsalles för all utarbeta ett resolulionsutkasl om migrerandekvinnors situation. Planeringsarbeteinleddes för ett större seminarium i regi om aktueUautvecklingstendenser vad gäller migration / . Genom del svenska förslageti att en konferens skall anordnas för ministrar med ansvar för migrationsfrågori medlemsstater har emeUertid planeringen getts en annaninriktning. rörande "The Provision of Adequale Äfter-SalesService" avslutade sitt arbete , och ett förslag till resolutionlades fram för övervägande av ministerkommittén. Vidare har ministerkommitténtiUsatt en särskild expertkommitté för all utarbeta ett arbetsprogram förkonsumentskydd på del ekonomiska och sociala området. Kommittén möttes i juni1977. Den har lagt fram ell program för framlida aktiviteter tiUministerkommittén. 3.Utbildning, kultur och sport a) UtbUdning och kultur Kullurslyrelsen(CCC), vilken först ombildades och fick den nya förkortningen CDCC, höUunder 1977 sina 31:a och 32:a möten. Sessionerna ägnades i huvudsak åt fråganom struktur och arbetsmetoder för det framtida samarbetet inom kultur- ochutbildningsområdena samt ål program- och budgetfrågor. Enarbetsgrupp med uppgift att se över existerande struktur och arbetsmetoderlämnade sitt förslag till reviderad organisation. Vid diskuterades förslaget varefter CCC lämnade ell egel förslag tiU ställföreträdarkommittén.CCC:s förslag till ny straktur och nya arbetsmetoder innebar i korthet att depermanenta kommittéerna skuUe avskaffas och endasl CCC förbli ett permanentorgan. Verksamheten föreslogs organiserad i projekt, konferenser ochserviceaktiviteter. Ställföreträdarkommitténbeslöt emellertid atl en slående konferens för universitetsfrågor skaU utgöraett permanent organ vid sidan av CDCC. Underåret har kommittén för högre utbildning och forskning hållit sitt 35:e möte iÄten. skoUrågor har håUit två byrå-möten, varav ettutvidgat, och kommittén för vuxenutbildning och kuliu-reU utveckling har hållitett byråmöte. Av de frågor som varit aktuella i expertkommittéer ocharbetsgrupper kan följande redovisas. (i)Högre utbildning och forskning Arbetsgruppenför utveckling inom högskoleområdet ("Diversificalion of tertiary education"),har presenterat rapporter om den högre Skr1978/79:17 14 utbildningen i skilda länder, däribland . Ensärskild arbetsgrupp för de sydeuropeiska länderna kommer alt fortsätta sitt arbele. Arbetsgruppen för "Equivalence of Diplomas" höHett möte i för de nordiska ländema och länder i . Vidmötet presenterades den nordiska överenskommelsen rörande giltighet ochtillgodoräknande av utbildning. Dessutom diskuterades de nordiska ländemas behörighetsvillkorför högre utbildning. (ii) AUmänna skolfrågor har förberedelsema för all starta ell nyttprojekt om hur den obligatoriska skolan tillgodoser individens, samhällets ocharbetsmarknadens krav påbörjats. Utbildningen av lärare för invandrare har studerats iflera länder, bl. a. i . symposium om förskolan i glesbygdsområden har hållitsi Sloriien. Samarbetet rörande produktion av läromedel har fortsaltunder året. (Ui) Vuxenutbildning Projektet rörande modulsystem för vuxnas språkinläming harfortsatt och ell flertal expertmöten har arrangerats i . Dessutomanordnades ell symposium i . har arbelelagts ned på alt bättre anpassa projektet tiU invandrares situation. system av kontakter har skapats mellan projekt iskilda länder som arbetar med nya angreppssätt inom vuxenutbildningen. Ettsvenskt vuxen-ulbildningsprojekl ingår i delta. (iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation Arbetet med all upprätta del datorbaserade "European Documenlationand Information Syslem for Education" (EUDISED) har fortsatt under året.Vissa inledande kontakter om samarbete mellan EUDISED och har lagils. (v) Kultur- och ungdomsfrågor Ett flertal expertmöten som behandlat de olika projekteninom kulturområdet har hållits i . Förberedelsearbete förell nytt projekt om "Cultural policies" har initierats. Ett nät av kontaktpersoner med syfte alt förse en nybulletin med information om kulturpolitiken i länderna har etablerats. De nationella kontaktpersonerna för ungdomsfrågor har möttsoch diskuterat bl. a. program för det framtida arbetet och frågan om hur dettaskall organiseras. (i) Den tionde europeiska utbUdningsministerkonferensenhölls i . Huvudtemat för konferensen var "Skolani samhället" ("in its Relations with the Community"). Deltagare var utbildningsministrarna från de 22 länder somundertecknat den europeiska kulturkonventionen. Från svensk sida deltogstatsråden och . Vid ell i programmet inlagt informellt möte meUan enbartministrarna kom dessa överens om att temat inte lämpade sig för en resolution.1 stället enades de om ett uttalande (statement) med nedanstående innehåU: Motbakgrund av bl. a. och rapporter och deras i stort settsamstämmiga analyser och angivna policylinjer understryker ministrarna särskUtföljande: - relationen skolasamhälle utgör en viktig faktorbåde för samhäUsut-vecklingen och för utveckling av skolans ulbUdningsfunklion; - denna funktion innefattar mer än utbildning förarbetsmarknaden; målen för utbildningspolitiken kan därför inte enbart anpassastiU arbetsmarknadens krav; icke desto mindre är del viktigt för den personligautvecklingen all få en för yrkeslivet avpassad utbildning. Särskiltföljande problem bör uppmärksammas: - samhällskutiskap måste få utrymme i allundervisning; - genom adekvat utbildning skall lärarna ges siörremöjligheter alt hålla kontakt med samhäUsutvecklingen; -föräldrarskall ges möjlighet dellaga i arbetet med skolan, dess innehåll och styrelse; - skolans struktur skall vila på demokratisk grundoch säkra deltagande av samhäUeliga intressen i skolan saml främja demokratiskstyrelse av skolan; - metoder bör studeras hur ett syslem för"permanent education" skall kunna genomföras, vilka innefattar enstrategi för återkommande utbildning. InvandrarutbUdningendiskuterades på grundval av en rapport om uppföljningen på området sedanföregående ministerkonferens (i ). Ministrarnaantog en resolution i vilken man rekommenderar medlemsregeringama allintensifiera utbUdningsinsatserna för invandrare. Man vUl även stimulera tillbilaterala överenskommelser meUan utvandrings- och invandringsländer.Inrättande av bilaterala kommissioner bör uppmuntras. Följande frågor förtjänarytterligare uppmärksamhet: - för- och grundskoleutbildning för invandrarbarn - vuxenutbildning med tonvikt på invandrarfamiljernasintegrering i sin nya sociala och kulturella miljö - särskilda utbildningsinsatser för invandrarkvinnor. Vidarebör insatser göras bl. a. genom massmedia för utveckling av invandramas kulturoch färdighet beträffande det egna språket. Europarådetrekommenderas ge hög prioritet ål invandrarulbildning i sin medelfristiga planoch bl. a. företa en studie över de långsiktiga effekterna av immigration i invandrarlandel(svenskt initiativ); vidare bör man undersöka möjlighelerna all utarbetabilaterala och multilaterala modellavtal. Europeisktutbildningssamarbete diskuterades på basis av de intemationellaorganisationernas framstegsrapport. Ministrarnaenades om en resolution varmed man konstaterar att organisationernas arbetekompletterar varandra genom olika infaUsvinklar lill problemen(organisationernas olika inriktning och mål) men all samarbetet mellansekretariaten måste intensifieras. Slutligeninstraerade ministrarna sin ämbelsmannakommitté att förbereda den ll:eeuropeiska utbUdningsministerkonferensen i över temat . (ii)har förberedelsearbetet inletts för ,som skall hållas i . Temat för konferensen blir "The culturaldimension of development". Skr 1978/79:17 16 1november 1977 beslöt slällförelrädarkommitlén att inrätta en sport-kommittédirekt under ministerkommittén. Den kallades huvudkommittén för utveckling avsport (CDDS). Medlemmar är de stater som undertecknat den europeiskakulturkonventionen. Arbetetinom CDDS och dess föregångare har koncentrerats till förberedelsema för det sportminislermölesom ägde ram i . Bland de ämnen som stod påsportministerkonferensens dagordning kan nämnas regeringamas ansvar försporten, etiska och mänskliga problem inom idrotten saml sportens plats isamhället. Fondenhar fördelat ungefär 4,3 mUjoner FF. Diskussioner har förts omförstärkning av fonden och har tillsammans med nio övriga länder lämnatfriviUiga extra biidrag tiU fondens verksamhet. Ungdomscentrethar fortsatt sin utbUdningsverksamhet och artangerat c:a 20 kurser,vilka omfattat mellan fem och . Resolutionersom antagits av ministerkommittén