prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Efterår 1990 kan det också bli möjligt all i betydande omfattning ersätta nuvarandedrivmedel med syntetiska bränslen, t. ex. metanol, som också kan komma attframställas ur inhemska råvaror. Jag återkommer till den verksamhet som bedrivsav inom detta område (avsnitt 8.6). Avgörandeför energianvändningens utveckling inom bostäder, service m.m., där energinfrämst används till uppvärmning av byggnader, är bostads- och lokalbeståndetsutveckling och hur dess utrustnings- och isoleringsstandard utvecklas. Därvidär effektema av planerade energisparande ålgärder inom ramen förenergisparplanen för befintlig bebyggelse av stor betydelse. Rimligavariationer i nybyggnadstakl och rivning ger ganska måttliga utslag påenergianvändningen genom att nettotillskottet av lokaler ulgör en myckel lilenandel av del totala beståndet. Av betydelse för energibehoven förbyggnadsuppvärmning är också hur vi lyckas med våra ansirängningar atl utnyttjabl.a. solenergin och få denna teknik atl kommersiellt slå igenom under1980-talet. räknar iSIND A med att endast en del av energisparandet enligt sparplanen för befintligbebyggelse kan genomföras . En stor del av detla sparande skallalltså enligt verket ske . Verkei räknar i SIND A med attenergianvändningen i bostäder, service m. m. kommer att vara ungefär lika storår 1995 som . Ambitionen bör enligt min mening vara atl komma ner lägre nivå . 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 120 6.5.3Statistik och prognoser på energiområdet Energikommissionenframhåller betydelsen av tillförlitliga energiprognoser för att undvika över-eller underkapacitet inom energisektorn. Tillförlitliga prognoser behövs ocksåsom underlag för bedömningen om behov av styrmedel rörande energianvändningen.Det bör dock framhållas att det alltid kommer att råda stor osäkerhet för sålånga prognosperioder som det är fråga om i energisammanhang. En tillförlitligoch väl avpassad statistik behövs bl.a. som underlag till prognosarbetet.Kommissionen föreslår att energiprognosarbetet vidareutvecklas och fördjupasoch att energistatistiken, särskilt beträffande bränslen, förbättras. Av min redogörelsetidigare under detta avsnitt framgår betydelsen av korrekta och välutveckladeprognosmetoder. Liksom flera remissinstanser delar jag kommissionensuppfattning om förbättrade prognosmetoder och förbättrad energistatistik. ,som löpande gör energiprognoser, arbetar fortlöpande med att förfinaprognosmetoderna. Verket har bl.a. utarbetat en energi-prognosmodell bl. a. föratt kunna beräkna hur olika faktorer samvarierar och för att utförakänslighetsanalyser. I1975 års energipolitiska proposition anmäldes behov av förbättrad och utvidgadenergistatistik. har tillsammans med fleraandra myndigheter och organisationer arbetat med att förbättra och ökadetaljeringsgraden i energistatistiken. Deåtgärder som har vidtagits har inneburit dels detaljförbättringar av befintligstatistik dels hell ny statistik. Ökad detaljeringsgrad har sålunda införts iden kortperiodiska bränslestatisliken - bl. a. redovisas levereradeoljeprodukter på regional nivå samt i den årliga el- och fjärrvärmestatistiken.Åtgärder har vidtagits för att kartlägga energianvändningen inom bostäder,service m. m. Detta sker bl. a. genom årliga undersökningar avenergianvändningen i småhus, flerbostadshus och lokaler. Undersökningar avhushållens energianvändning har inletts . Dessa syftar till attkartlägga hushållens användning av energi av olika slag, hur användningen varierari tiden saml hur den fördelar sig på olika hushållskategorier ochanvändningsområden. Avmin redogörelse framgår att arbele med att förbättra prognoser och statistikpågår. Jag räknar med att detta arbete drivs vidare. Av stor betydelse ärsärskilt atl olika myndigheler m. m. använder sig av jämförbara metoder ochsiffror när det gäller energistatislik och balanser på energiområdet och atlmetoderna knyter an till intemationellt vedertagna definitioner. Jagförutsätter att industriverket som har det centrala myndighetsansvaret inomenergiområdet och stalisliska centralbyrån som bl. a. har till uppgift attbedriva extern samordning av den statliga statistiken i samråd vidtar åtgärderför att åstadkomma della. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 121 7 Energikällor och energiråvaror Iett samhälle används energi för många ändamål, t. ex. bosladsupp-värmning,transporter och industriell tillverkning. Det sker genom att utnyttja denenergi som kan frigöras och omvandlas lill den energiform som behövs. Energinsformer växlar beroende på vilken lyp av syslem som energin tillhör t.ex.elektrisk energi, rörelseenergi, värmeenergi, kärnenergi. Denprocess i vilken energin överförs från ett system lill ett annat och övergår iannan form kallas energiomvandling. Så snart ell syslem påverkar ett annatöverförs energi. Användning av energi brukar sägas innebära att energinsförmåga att uträtta ett arbete utnyttjas. Efter den slulliga användningen, dvs.sedan denna förmåga förbrukats, återfinns energin oftast som lågvärdigt värme.Vid I.ex. industriell produktion binds en del av energin i de framställdaprodukterna. Energin själv förbrukas dock inte. Jordensenergitillgångar upplräder dels som energiflöden, dels som lagrade energiråvaror.Energiflödena och varaktiga energiråvaror som åter-växande ved benämns oftaförnybara energikällor. De energiråvaror som inte är varaktiga kallas iblandicke-förnybara energikällor. Energiråvaror, som t. ex. råolja och uran, måsteförst utvinnas och i allmänhet vidareförädlas innan den i råvarorna bundnaenergin kan frigöras. Energiflödena från solen, dvs. solstrålningen och dedärav framkallade vindarna, vågorna och vattenflödena från nederbörden, ärsällan rums- och tidsmässigt anpassade till behoven och energin måste därförkunna transporteras och lagras i lämplig form för att kunna utnyttjas förmänsklig aktivitet. Ett energiförsörjningssystem består således i allmänhet avflera led från energitillgångarna till den slutliga användningen, innefattandeutvinning, omvandling, lagring och distribution. Vidalla energiomvandlingar uppstår oundvikligen föriuster i form av att en del avenergin inte kan nyttiggöras. På gmnd av naturlagarna kan vid vissa typer avomvandlingar endast en del av den tillförda energin omvandlas till den önskadeformen. Detla förhållande brukar ibland utnyttjas för att beskriva vad sombrukar kallas energins kvalitet. För att beakta energins kvalitet brukaribland användas måttet exergi. Avden tidigare redovisningen (avsnitt 2.1.1) kan kanske dras den slutsatsen allväridens energiförsörjning är så gott som helt baserad på icke-förnybaraenergikällor, dvs. energiråvaror av begränsad varaktighet. Det bör då betänkasatl statistiken i huvudsak endast tar hänsyn till s. k. kommersiellaenergislag, dvs. sådana som är föremål för handel och är statistiskt mätbara.Utöver denna mätbara energianvändning nyttjas solen som energikälla direkt föruppvärmning eller indirekt genom att, som sker främst i , bränna ved.Statistiskt redovisat utnyttjande av solenergi förekommer dock vid elproduktioni vattenkraftverk. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 122 Setti ett historiskt perspektiv kan energianvändningen sägas ha gått mol ettutnyttjande av energiråvaror med allt högre energitäthet, t. ex. från ved viakol till olja och uran. Energins kvalitet spelar här också en viktig roll. Förmånga användningsområden kan t. ex. bara elektrisk energi utnyttjas. Somjag har framhållit (avsnitt 2.1.3) står världen inför en situation somkan komma att präglas av knapphet på främst olja. nuvarandeoljeberoende ger därvidlag speciell anledning till oro. Jag kommer därför idet följande (kapitel 8) att föreslå åtgärder som syftar till att i det svenskaenergisystemet föra in bränslen som varaktigt kan ersätta olja. Dessa förslagskall ses i sammanhang med de åtgärder somjag har föreslagit (kapitel 6)beträffande hushållning med energi. Iett mycket långsiktigt perspektiv måste energiförsöijningen komma att baseraspå fömybara energikällor eftersom de ändliga energiråvarorna kommer att bliallt knappare. Även om kol är en energiråvara med stor uthållighet ärförbränningen av fossila bränslen förknippad med miljöproblem vilkaslångsiktiga effekter vi ännu vet för litet om. I ett globalt perspektiv ter sigsåledes en kraftig ökning av koldioxidhalten i atmosfären som en allvarligmiljörisk. Därför kan sådana långsiktiga effekter komma att begränsaanvändningen av fossila bränslen redan innan deras fulla resurspotential harkunnat utnyttjas. Delensidiga beroendet av oljan och de påtalade osäkerhetsmomenten vad gällerförsörjningstrygghet och inverkan på miljön ställer särskilda krav på denfortsatia inriktningen av svensk energipolitik. Jag anser att som allmäninriktning för energiförsörjningen bör gälla att vi skall sträva efter alt istörsta möjliga ulsiräckning utnyttja uthålliga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. För alt komma bort från oljanmåste vi under en lång övergångstid utnyttja en kombination av olikaenergikällor, där fossila bränslen, kärnenergi och förnybara energikällor måstespela en viktig roll. Omvandlingenav energisystemet i den riklning jag har angivit kan inle ske hastigt.Ännu vel vi inte tillräckligt om flertalet av de alternativ som står oss tillbuds. På många områden befinner sig forskningen och det tekniska kunnandet iell begynnelsestadium. Vidare är ekonomi och inverkan på miljön för många avalternativen behäftade med stor osäkerhet. Avdel tidigare anförda framgår all del bör vara en målmedveten strävan atl i ökadutsträckning utnyttja förnybara energikällor i landets energiförsörjning.Sådana energikällor bidrar aktivt till all förbättra vår försörjningstryggheti likhel med vad ett utnyttjande av andra inhemska och uthålliga men ändligaenergitillgångar gör. Ettofta förbisett faktum är att till är försörjt medinhemsk, förnybar energi. Största bidraget lämnas därvidlag av val- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 123 tenkraften,som svarade för av den totala energitillförseln och för över 60 %av den inom Jandet producerade elenergin. Ändra betydande inhemska bidrag tillenergiförsörjningen erhålls från bl.a. bark och lutar som används inomskogsindustrin. Dessa sistnämnda bidrag molsvarar över 3 milj. lon olja per åreller av energilillförseln. Vatlenkraftproduktioneni inkl. vissa projeki under utbyggnad uppgår f. n. till ca underett år med normal vallentillrinning. Härutöver brukar man räkna med attytteriigare projekt motsvarande är utbyggnadsvärda. I sittyttrande över betänkanden framhåller att det finns ytteriigare vattenkraft som inle ärutbyggnadsvärd, motsvarande en tänkt elproduktion av storieksordningen 50 TWhper år. Delfinns sålunda en belydande potential i vattenkraft som skulle kunna byggas ut.Som jag i del följande (avsniii 10.2) kommer att redovisa finns det dock skälatt begränsa den vidare utbyggnaden av vattenkraft. Vadgäller utnyttjande av bark och lutar inom skogsindustrin är möjlighelen altutnyttja dem i ökad utsträckning i energiförsörjningen mycket små. De förnybaraenergikällor som huvudsakligen står lill buds atl nyttja i ett relativtkortsiktigt tidsperspektiv är våra lillgångar av skogsavfall och lövved. Pålängre sikt tillkommer främsi sol och vind. Utnyttjandeav solenergi kan ske i många former. Förutom de redan angivna kan nämnas direktutnyttjande för uppvärmning av byggnader och i form av biomassa. Ävenvindkraftutnyttjande är ett sätt alt ta till vara den energi som härrör frånsolstrålningen. Medanvattenkraft och de nu använda inhemska bränslena kan utnyttjas med känd teknikoch ekonomi råder en belydande osäkerhei i nämnda hänseenden om utnyttjande avnya inhemska energikällor. För atl minska denna osäkerhei och öka kunskapenkrävs ett forsknings- och utvecklingsarbele med stor bredd. Genom detla samlinternationella rön och erfarenheler kan vi vid mitten eller slutet av1980-lalet ha kommit lill en situation då en närmare bedömning kan göras av ivilken utsträckning de nya energikällorna kan bidra lill energiförsörjningen iolika lidsperspektiv samt vilka energipriser de kommer att medföra. Inte minstdenna senare kunskap är väsenilig med avseende på energikostnadernas belydelseför väl-färdsuivecklingen. Delfinns skäl all varna för en överdriven optimism om möjlighelerna all få framomfattande bidrag från de nya energikällorna under de närmaste lio åren.Utveckling och övergång till nya syslem lar tid. Energipolitiken måste baseraspå kunskap om de faktiska förhållandena och vad som faktiskt är tillgängligt. Åandra sidan fär man heller inte underskatta den långsiktiga potentialen hos denya energikällorna. Redani dag bör vi likväl inrikta energisystemet på alt den förnybara energin skallkunna ge väsentliga bidrag. Detla förutsätter redan nu betydande salsningarsaml en planering av främst tillkommande bebyggelse 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 124 ochenergilillförselsystem som gör detta möjligt. Osäkerheten om i vilkenutsträckning de förnybara energikällorna kan utnyttjas i landets energiförsörjningfår således inle leda till uraktlåtenhet att vidtaga åtgärder för att sökautveckla dem på olika sätt. Deninriktning av energipolitiken somjag förordar syfiar till ett minskatoljeberoende och till sträng hushållning med energi. De alternativ som slårtill buds när del gäller att ersätta olja utmärks av att deras energitäthet ärlägre än oljans. Delta innebär all de nya energikällorna släller stora krav påmarkarealer eller medför stora hanieringsvolymer. gäller att energiutnyttjad för visst ändamål måste ha en kvalitet som är anpassad därtill. Detär därför viktigt att tillförd energi väljs så att dess kvalitet svarar mot vadbehovei kräver. Detta påverkar också energipriserna. Möjlighetenatt utnyttja nya energislag beror, som jag har framhållil, på detekniska och ekonomiska förutsättningarna saml på de miljöeffekter som de gerupphov till. De tekniska förutsättningarna är i sin tur beroende av desatsningar som görs inom forskningsområdet såväl utom som inom landet. I regeltar del avsevärd tid alt få fram exempelvis en ny typ av förbränningsanläggningså att den kan kommersiellt exploateras. Detta ställer krav på en god insikl omi vilket sammanhang anläggningen i fråga skall verka. Dagensenergisystem är ell resultat av forsknings- och utvecklingsinsatser som harskett för länge sedan. De forskningsprojekt som ännu inte har kommit tilldemonsirationsstadiel kan knappast komma att ge större bidrag förrän kanskeefter . Tidsperspektivet torde vara ännu längre för många av deforskningsprojekt som har påbörjats. Förändringari energisystemet kan erhållas genom all de kommersiella betingelserna är sägynnsamma att t. ex. ny teknik slår ut gammal. En föruisättning för all dellaskall ske lorde dock vara att stöd i någon form utgår underintroduklionsskedet, eftersom det ofta tar tid innan den tekniskatillämpningen når kommersiell mognad. Förutsättningarnaför förändringar kan även påverkas genom politiska beslul om styrmedel av olikaslag. Exempel härpå är utnyttjandet av skatter och avgifter liksom normer ochandra regleringar. All med sådana medel styra Över energiproduktionen tilldyrare energikällor innebär alt resurser tas i anspråk som annars skulle hakunnai användas för andra samhälleliga uppgifier. Väsentligt högre energipriserkan därmed få stora effekter på den ekonomiska utvecklingen och välfärden. Delmåste därför finnas starka skäl för att slyra över till nya energikällor om deär dyrare än de använda. Ett sådani skäl är att den långsiktigaförsörjnings-tryggheten inte kan säkras på annat sätt. Ett annal är hänsynentill hälsa och miljö. Jaghar med denna redogörelse velat peka på de problem som kan väntas och demöjligheter som slår oss lill buds när det gäller att i ökad utsträckning tatill vara och utveckla nya energislag i energiförsörjningen. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 125 förhoppningarslälls lill möjligheterna atl så skall ske redan i ett relativt korttidsperspektiv. För egen del anserjag all även om stora ansträngningar görsför atl minska den osäkerhei som vidlåder dessa nya och uthålligaenergikällor kommer de att ge endasl mindre bidrag till energiförsörjningenföre . För liden därefter förefaller det rimligt atl kunna räkna medväxande bidrag. Deltainnebär - lillsammans med den tid det lar all förnya och anpassa maskiner,anläggningar m.m., som skall nyttja den ur nya energislag producerade energin -all vi under del närmaste decenniet måste vara hänvisade till att i storutsträckning föriila oss på olja och andra nu tekniskt och kommersielltlillgängliga energiråvaror såsom kol och uran. Åtgärder för atl förbättraförsörjningstryggheten för dessa energiråvaror blir därför av vital belydelse. Sverigesnuvarande energiförsörjning domineras av olja. Jag har tidigare (avsnitten2.1.3 och 2.2.2) pekat pä de faror som är förknippade med ett stortoljeberoende. Det är sålunda angelägel all minska oljeförbrukningen samiidigisom vi måsle räkna med att energibehovet kommer att öka något (jfr avsnilt6.5.1) trots akliva energihushållningsinsatser. Detta ställer stora krav på atlandra energilillgångar än olja kan tas i anspråk. Jaghar tidigare framhållit all inhemska, förnybara energilillgångar med storuthållighet - med undantag för vattenkraft och vissa förnybara bränslen - inlekan förväntas ge mer än relativt begränsade energibidrag under 1980-lalet. Föratt ersätta olja måste vi därför, somjag också har framhållit, i alltväsentligt förlila oss på andra nu lillgängliga bränslen. Ävenom vi vidtar kraftfulla åtgärder för atl öka användningen av andra nutillgängliga bränslen bedömer jag att oljan under nu överblickbar framtidmåste spela en dominerande roll i energiförsörjningen. Det är därför avavgörande betydelse atl tillförseln av behövlig olja tryggas så långt delta kanvara möjligt. Sådana åtgärder omfattar alla oljehanteringens led. Jagåterkommer härtill i anslutning till attjag lägger fram förslag om oljepolitiken(avsnitt 8.1). Ättersätta olja med andra bränslen kan under del närmaste decenniet följa tvåvägar, nämligen dels att oljan ersätts med andra importbränslen, dels att vitar till vara våra egna inhemska bränsletillgängar. Åsyftade importbränslen äri första hand kol och naturgas. Även uran kan räknas hit. Attersätta olja med de nämnda bränslena innebär att ett importberoende byts ut motett annat. Det är då viktigt att sprida importberoendet till olika länder ochregioner. Ersättningsbränslenas uthållighet är av stor vikt. I vissa avseenden,särskilt vad avser naturgas, sammanfaller dessa förhålllanden med dem somgäller för oljan. Mina egna överväganden och förslag 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 126 närdet gäller till olja alternativa importbränslen kommer jag atl redovisa i detföljande (avsnitten 8.2, 8.3 och 8.7). Inomlandet har vi betydande tillgångar på bränslen med stor uthållighet som inteutnyttjas. Jag har tidigare berört bl. a. skogsavfall, som dessutom ärförnybart. Andra inhemska bränslen som i betydande utsträckning skulle kunnautnyttjas är torv och skiffer. Torvhar tidigare utnyttjats som bränsle i . Dess resurspotential är stor.Ett utnyttjande av den är behäftad med en del miljöproblem likartade dem somfinns för andra nya energislag. Vidare finns det flera motstående intressen attbeakta när det gäller ett ställningstagande till torvutvinning. Desvenska alunskiffrarna har stor mäkttghet och de innehåller betydande mängderorganiskt material, som eventuellt skulle kunna utnyttjas ienergiförsörjningen, samt uran. Enligtmin mening är det angeläget att användningen av inhemska bränslen ökar.Visserligen är såväl torv som alunskiffrarna ändliga i den bemärkelsen att detbara finns vissa fysiska tillgångar som kan exploateras. Tillgångarnas storlekgör det dock motiverat att betrakta dem som uthålliga i relation lill landetsframtida energibehov enligt vad som kan bedömas. Mina närmare övervägandenoch förslag avseende de nämnda bränslena komer jag att redovisa i det följande(avsnitten 8.4, 8.5.3 och 8.7.1). Deförslag avseende energitillförseln somjag i det följande kommer att lägga framsyftar till att introducera och utveckla flera olika energislag. Möjligheternaoch omfattningen härav är i mångt och mycket beroende av den flexibilitet somfinns eller kan skapas i energisystemet . Flexibilitetär oftast svår att uppnå hos den slutliga konsumenten, eftersom befintligaanläggningar m. m. har lång livstid. Så har t. ex. oljepannor och spisar enavsevärd livslängd. Detlorde därför i regel vara lättare att skapa erforderlig flexibilitet i de falldär energianvändningen är baserad på ledningsbunden energi, t. ex. el ochfjärrvärme, som kan produceras i anläggningar där skilda energislag kananvändas. Exempel härpå är värmeverk och kraftverk som kan använda både olja, kol,torv och ved. Gradenav flexibilitet i energisystemet är således en av de faktorer som bestämmer vårenergipolitiska handlingsfrihet. Det är därför angeläget att nuvarandebindningar till ett visst eller vissa energislag i energisystemets olika delar minskasoch att framtida sådana bindningar undviks. Introduktionen av nya energislagställer således stora krav på förändring av energisystemets nuvarande stmklur. Jagvill här erinra om att delegationen (I 1979:01) för solvärme och bränslen somkan ersätta olja, somjag har fått regeringens bemyndigande att tillkalla, hartill uppgift att bl. a. närmare studera de tekniska, miljömäs- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet siga,ekonomiska och organisaioriska förutsättningarna för att öka utnyttjandet avsolvärme och av bränslen som kan ersätta olja. Delegationen bör även lämnaförslag på hur nuvarande hinder kan undanröjas. Jaghar tidigare (kapitel 6) angivit vissa energianvändningsnivåer som dels kan sessom mål för energihushållningssträvandena, dels kan utgöra en grund förbedömningar av energitillförseln. På grundval av dessa nivåer och deöverväganden och förslag beträffande bränsle-, värme- och elförsörjningen,somjag (kapitel 8, 9 och 10) skall redovisa, kan energibalanser föråren 1985 och 1990 skisseras enligt tabell 7.1. Tabell 7.1 Totala energibalanser, TWh Skogsavfall, energiskog, m. m.< i Kärnkraft (el) Kärnkraft (värme) ' vid normal vattentillrinning. " Syfietmed dessa energibalanser är i första hand ätt på ett översiktligt sättillustrera tänkbara ulfall av den inriktning av energipolitiken som jagförordar. Energipolitiken måste successivt omprövas allt eftersom förutsättningarnai olika avseenden förändras. Det innebär att de tillförselnivåer som anges ibalanserna inte skall betraktas som mål som bör eftersträvas oberoende avutvecklingen. Tvärtom kan de angivna nivåerna för såväl tillförsel somanvändning komma att visa sig varken möjliga att uppnå eller lämpliga attsträva efter, mot bakgmnd av den fortsatta utvecklingen inom t. ex.samhällsekonomin eller energiområdet Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 128 Jag övergår nu till att kortfattat kommenteraenergibalanserna. Jag har redan tidigare framhållit att den lägreanvändningsnivån bör ses som ett ambitiöst mål att sträva efter. Till grund förplaneringen bör ligga att en användningsnivå kring den övre gränsen måste kunnatillgodoses. Enligt min uppfattning bör det vara en slrävan attenergiförsörjningen i första hand skall inriktas mot uthålliga, helst inhemskaoch fömybara energikällor och energiråvaror med minsta möjliga miljöpåverkan.De angivna lillförselnivåerna för de energikällor och energiråvaror som inte inågon högre grad är etablerade på den svenska marknaden eller fortfarandebefinner sig på forsknings- och utvecklingsstadiet markerar en optimistisk synpå möjligheterna atl nå betydande resultat inom en begränsad tidsrymd - drygt10 år. För solvärme avser jag atl senare (avsnitt 9.5) redovisaett omfattande åtgärdsprogram somjag räknar med skall leda till antagna nivå kan komma att uppnås. För torv räknar jag med en snabb introduktion och brytningav avsevärda torvmängder . Det torde emellertidinle bli möjligt att med rimliga insatser nå de nivåer som kommissionen räknademed.