prop · G20375 · 1978-12-31 00:00:00 — Med inkomsiav anställning avses den lön i pengar eller naturaförmåner i form av kost ellerbostad som den försäkrade har erhållit såsom arbetstagare i allmän ellerenskild tjänst. Som inkomst av anslällning anses även ersättning för arbete somnågon ulfört för annans räkning utan atl vara anställd i dennes tjänst. Ärersättningen atl hänföra till inkomsi av rörelse eller jordbruk betraktas densom inkomst av anställning dock endast om uppdragsgivaren och uppdragstagarenkommer överens härom genom att träffa ett s. k. likslällighetsavial. Tillinkomst av anställning hänförs inte lön eller ersättning från en och sammaarbetsgivare som för år inte uppgår till . Såsom inkomst av anställninganses även bl. a. sjukpenning, föräldrapenning och vårdbidrag enligt AFL,delpension enligt lagen om delpensionsförsäkring, dagpenning från erkändarbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen om kontantarbetsmarknadsstöd saml livränta enligi lagen om arbetsskadeförsäkring (11 kap.2 § AFL). Med inkomsiav annat förvärvsarbete avses främst inkomst av rörelse och avjordbruksfastighet (11 kap. 3 § AFL). Denpensionsgrundande inkomsten motsvarar summan av inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete i den mån summan överstiger en vissminimigräns, nämligen det vid årets ingång gällande basbeloppet, vilketavräknas i första hand mot inkomsi av anställning. Prop.1978/79:75 27 januarimånad 1978 ulgör basbeloppet 11 8(X) kr. Maximigränsen för beräkning av denpensionsgrundande inkomsten utgör det vid årets ingånggällande basbeloppet. Belopp från vilket sålunda skall bortses avräknas i försiahand från inkomst av annat förvärvsarbete (11 kap. 5 § AFL). Förvarje år, för vilket pensionsgrundande inkomst fastställs för en försäkrad,skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoängen ulgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. I den månden pensionsgmndande inkomsten härrör från inkomst av annat förvärvsarbete änanställning tillgodoräknas den försäkrade i regel pensionspoäng endast om lilläggspensionsavgiftför året lill fullo eriagts inom föreskriven lid. Å andra sidan kanpensionspoäng enligt särskilda regler tillgodoräknas försäkrad för år då hanhar uppburit förtidspension från tilläggspensioneringen trots atl ingenpensionsgrundande inkomst beräknas (11 kap. 6 § AFL). Förförsäkrad som är född under något av skall under vissa förutsättningarberäknas pensionspoäng även varunder han fyller . Pensionspoängför det året fastställs med lillämpning av reglema om beräkning avantagandepoäng inom förtidspensioneringen. Om det senare visar sig att denpensionsgrundande inkomsien fördel sextiofemte levnadsåret ger en faktiskpensionspoäng som är högre än den poäng som har gottskrivits enligt meloden medantagandepoängberäkning tillgodoräknas den försäkrade denna högre, faktiskapoäng (15 kap. 2 § AFL). Ålderspensionutgår under förutsäitning alt pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkradeför minsl . Pensionen ulgår fr. o. m. den månad under vilken denförsäkrade fyller med möjlighet till förtida och uppskjutet uttag av helaeller halva pensionen efter samma regler som inom folkpensioneringen. Om denförsäkrade gör förtida uttag av ålderspension tas vid pensionsberäkningenhänsyn även till f)ensionspoäng som kan föreligga som närmastföregår det varunder pensionen börjar utgå. Tas pensionen ul under det årvarunder den försäkrade fyller , eller tidigare, bestäms först pensionenprovisoriskt. Den omräknas sedan kännedom har vunnits om pensionsgrundandeinkomst och därmed pensionspoäng även för före pensioneringen.Om försäkrad har gjort förtida uttag av halv ålderspension kan hantillgodoräknas pensionspoäng även för år då sådani uttag är gällande. 1 dylikafall omräknas den utgående pensionen åriigen med hänsyn till de tillkommandepensionspoängen (12 kap. AFL). Storiekenav den ålderspension som börjar utgå molsvarar avprodukten av basbeloppet förden månad för vilken pensionen skall utges ochmedeltalet av de pensionspoäng som har tillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoängtillgodoräknats beräknas medeltalet på de 15 högsta poängtalen(15-årsregeln). Har pensionspoäng tillgodoräknats för mindre än minskaspensionen med 1/30 för varje felande år (30-årsregeln).l pensioneringensinledningsskede har för försäkrad Prop.1978/79:75 28 somär svensk medborgare 30-årsregeln ersatts med en 20-årsregel för den som ärfödd något av . För den som är född något av åren 1915-1923fordras i stället för den som är född år 1915,22 år för den somär född osv. Dessa övergångsregler-sammanställda medde förul angivnareglerna om beräkning av pension grundande inkomst för det sexiiofemtelevnadsåret för äldre försäkrade - innebär att personer som är födda år 1914och senare har möjlighet att förvärva full pension. Förtidspension utgår tillförsäkrad för tid före den månad då han fyller eller ålderspensiondessförinnan börjar utgå till honom. Då en förtidspensionär har uppnått utbyts förtidspensionen mot ålderspension (13 kap. AFL).Förutsättningarna för rält lill förtidspension är desamma som inomfolkpensioneringen. Är nedsättningen av arbetsförmågan inte att anse såsomvaraktig, kan den försäkrade liksom inom folkpensioneringen erhålla sjukbidrag,som är begränsat till men för vilket i övrigt gäller samma regler som beiräffandeförtidspension. Invalidiietsgraderingen är likaså densamma som inomfolkpensioneringen. En ytterligare förutsättning för rätt till förtidspensionfrän tilläggspensioneringen är all den försäkrade kan tillgodoräkna sigpensionspoäng för lid före det år då pensionsfallet har inlräffat. Storleken av helförtidspension molsvarar i princip den ålderspension som den försäkrade skullebli berättigad lill om han hade börjat uppbära sådan pension fr. o. m.den månaddå han uppnår . Härvid skall, så snart vissa förutsättningar äruppfyllda, pensionen beräknas under antagande att den försäkrade för varje årfr. o. m. det år då pensionsfallet inträffar t. o. m. det år då han uppnår 64års ålder (för försäkrad född under något av ) hartillgodoräknats vissa pensionspoäng (antagandepoäng). För attpensionsberäkning med antagandepoäng skall fä äga mm fordras atl den försäkradeantingen för pensionsfallet har haft en sjukpenninggrundandeinkomst som svarar mot en årsinkomst av förvärvsarbete lägst lika med det vidårets ingång gällande basbeloppet eller också kan tillgodoräkna sigpensionspoäng för tre av de fyra åren närmast för pensionsfallel. Antagandepoängskall beräknas enligt den av två alternativa metoder som ger det för denförsäkrade gynnsammaste resultatet. Den ena metoden innebär attantagandepoängen sätts lika med medeltalet av de två högsta poängtalen närmast före pensionsfallet. Den andra metoden innebär atlantagandepoängen beräknas på grundval av poängförvärven under samtliga år t.o. m. året närmast före pensionsfallet. Antagandepoängen sätts därvid lika medmedeltalet för halva antalet av de år som sålunda kommer i fråga, varvid hänsyni första hand tas med de högsta poängtalen (13 kap. 2 § AFL). Förtidspensionenligt reglerna om aniagandepoäng förutsätter att den försäkrade kan uppbära ålderspension. Antalet poängår skall alltså, inberäknat årenmed antagandepoäng, i regel vara minst tre. Prop.1978/79:75 29 Omförutsättningar inte föreligger för au den försäkrade skall kunna få förtidspensionmed tillgodoräknande av antagandepoäng fordras för rätt till förtidspension attden försäkrade har tillgodoräknats pensionspoäng före del årunder vilket pensionsfallet inträffade. Förtidspensionen beräknas då på gmndvalav föreliggande fakiiska pensionspoäng enligt samma metod som förålderspension. Familjepensionutgår till försäkrads änka och barn under förutsättning atl den försäkrade vidsin död var berättigad lill förtidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen eller skulle ha varit berättigad lill förtidspension omhans arbetsförmåga vid tiden för dödsfallet varit så nedsatt som krävs för rättlill sådan pension (14 kap. AFL). Änkepensionulgår till änka efter den försäkrade, om äktenskapet har varat ochhar ingåtts senasi den dag då den försäkrade fyllde . Efterlämnar denförsäkrade barn som också är barn till änkan, är änkan, oavsett om barnet ärminderårigt eller har uppnått vuxen ålder, berättigad till änkepension även omnyssnämnda fömtsättningar inte är uppfyllda. I motsats till vad som gäller för rätllill änkepension från folkpensioneringen krävs för rätt till änkepension fråntilläggspensioneringen alltid alt legail äktenskap har förelegat.Änkepensionsrätten upphör om änkan gifter om sig. Upplöses det nya äktenskapetinnan det har bestått skall änkepensionen ånyo börja utgå. Änkepensionenutgör en viss procent av den avlidnes egenpension, dvs. den förtids- ellerålderspension som utgick lill den avlidne eller - om sådan pension inte utgick-den förtidspension som han skulle ha erhållit om rätt till hel sådan pensionhade inträtt för dödsfallet. Om den avlidne uppbar partiellförtidspension, beräknas änkepensionen ändå med utgångspunkt i helförtidspension. Var han ålderspensionär räknas med en ålderspension av denstorlek som gäller vid uttag (14 kap. 3 § AFL). Änkepensionensstorlek är i övrigt beroende av om den försäkrade förutom änkan efteriämnarbarn som är berättigat lill pension efter honom. Finns inte något pensionsberättigatbarn, utgör änkepensionen av den försäkrades beskrivna egenpension.Efterlämnar den försäkrade pensionsberättigat barn, utgör änkepensionen avsamma pension. Barnpension tillkommer försäkradsbarn . Adoptivbarn har pensionsrätt efter adoptivföräldrarna meninte efter sina naluriiga föräldrar. Har underhållsskyldighet mot bam avlöstsgenom ett engångsbelopp, gäller motsvarande regel som beträffande barnpensioninom folkpensioneringen (14 kap. 4 § AFL). Storieken av barnpensionenär beroende av humvida pensionsberättigad änka finns samt avfamiljemedlemmarnas antal. Finns änka och ett pensionsberättigat barn blirbarnets pension 15 96 av faderns egenpension. Är ett barn ensamt pensionsberättigat,blir barnets pension av den avlidnes egenpension. Finns nerabarnänetl,ökasdenu angivna procenttalen med tio Prop.1978/79:75 30 förvarie barn utöver det första och del sammanlagda bampensionsbeloppet fördelaslika mellan barnen. 2.2Utlandssvenskars och utlänningars rätt till pension Detsvenska pensionssystemet består av folkpensioneringen och försäkringen förtilläggspension (ATP). Folkpensionen fyller en dubbel funktion. Dels utgör delett socialt grundskydd som träder in vid ålderdom, annan nedsättning avförsörjningsförmågan eller, för eflerievande, då försörjaren har avlidit. Dels ulgörden grundbeloppet för ATP-pension. Folkpension utges oberoende av tidigareavgiftsbetalning eller förvärvsverksamhet. Rätten till ATP är däremot baseradpå förvärvsinkomster över det vid årets ingång gällande basbeloppet.Pensionsskyddet för inkomstdelar under basbeloppet ges genomfolkpensioneringen, medan tilläggspensioneringen svarar för skyddet för denöverskjutande delen av inkomsten. Berättigadelill folkpension är enligt AFL endast svenska medborgare. Svensk medborgare somär bosatt i har alltid rätt till folkpension oavsett bosättnings- ellerförsäkringstidens längd och oberoende av om han har förvärvsarbetat eller inte.Kommunall bostadstillägg kan dock utgå bara till den som är mantalsskriven isvensk kommun. Förrätt atl uppbära folkpension vid bosättning utomlands krävs att den försäkradehar varit manlalsskriven i varunder han fyllde 62 årochförde fem åren närmast (5 kap. 1 § AFL). Härutöver finns vissadispensregler som kan åberopas av den som inte uppfyller nämnda villkor och somhar fiyttat ulomlands sedan han har beviljats pension i . Reglernainnebär att pensionen kan få behållas efter prövning i det enskilda fallet, omden försäkrade vistas utanför för vård av hälsan eller för behandlingför sjukdom och det finns skälig anledning att anta att vården ellerbehandlingen har avsevärd betydelse för honom. Också i andra fall, då det medhänsyn till omständigheterna skulle framstå som oskäligt att dra in pensionen,kan beslutas atl försäkrad som har fiyttal utomlands skall få behålla pensionen(5 kap. 2 § AFL och kungörelsen 1962:516 med föreskrifter rörande rätl tillfolkpension utom rikel i vissa fall). Frånfolkpension som tillkommer försäkrad som inte är bosatt i skall, omsärskilda skäl inte föranleder annat, dras av molsvarande förmån vartill denförsäkrade är berättigad enligt utländsk lagstiftning (17 kap. 5 § AFL ochkungörelsen 1967:209 om avdrag från folkpension i vissa fall). Utländskamedborgares rätt till folkpension regleras genom konventioner med andra länder.En översikt över innehållet i vissa av konventionerna lämnas i avsnitt 2.2.2. Tilläggspensionutgår i förhållande till de pensionsgrundande inkomsternas storlek och i förhållandetill antalet år för vilka pensionsgrundande inkomst Prop.1978/79:75 31 harförvärvats eller annars tillgodoräknats. Enligt särskilda övergångsbestämmelser,som gäller svenska medborgare födda , kan full ATP utgå lägre antal pensionsgrundande år än de 30 som fordras enligt huvudregeln.För utländska medborgare krävs alltid minst 30 poängår för full pension.Undantag från denna bestämmelse regleras genom konventioner. I övrigi är iSverige bosatta utlänningar likställda med svenska medborgare i fråga om såväl pensionsrätiensintjänande som beräkningen av ATP. Intjänad rält till ATP kvarstår var denförsäkrade än bosätter sig. Pensionen utbetalas också utan inskränkningar vid bosättningulomlands. Omden pensionsberättigade - svensk eller utländsk medborgare - inte är bosatt iSverige kan med hans samtycke tilläggspensionen utbytas mot ett engångsbeloppsom molsvarar lägst av kapitalvärdet av pensionen. Genom sådant utbyteupphör rälten lill vidare ersättning på grundval av pensionspoäng somdessförinnan har tillgodoräknats den försäkrade (15 kap. 3 § AFL). Sverigehar träffat en rad internationella överenskommelser om social trygghet som bl.a. modifierar den svenska pensionslagstifiningen lill förmån för invandrare. Avutlänningarna i omfattades /78 på gmnd av sinnationalitet av konventioner och därmed jämföriiga överenskommelsersom har ingått eller bilrätt. Av återstående (56 000personer)omfattades de fiesta inte av någon internationell överenskommelse somhar biträtts av och var därför bl. a. uleslutna från rätt till folkpension.I den sistnämnda gruppen ingick dock personer som berördes av pågåendekonventionsförhandlingar. I gruppen ingick också, till ett okänt antal,personer som bl. a. på grund av status som politiska flyktingar var skyddadeoavsett nationalitet genom ingångna konventioner. 1 delföljande lämnas en redogörelse för det väsentligaste innehållet i vissa av dekonventioner som har ingått. Inomramen för samarbetet i har utarbetats en den 11 december 1953undertecknad provisorisk överenskommelse jämte tilläggsprotokoll avseendesocial trygghet vid ålderdom och nedsatt arbetsförmåga samt för efterlevande(SFS 1955:563). Till denna överenskommelse, som för del avser endastfolkpension, har - fömtom - anslutit sig , , ,, , , och . Därjämte har ,, , , och biträttöverenskommelsen. Medborgare i dessa sistnämnda länder är emellertid genomsärskilda konventioner tillförsäkrade rätt till folkpension i påfördelaktigare villkor än enligt den europeiska överenskommelsen. Enligttilläggsprotokollet skall fiyktingar erhålla folkpension på samma villkor somär föreskrivna i huvudöverenskommelsen. 1978/79:75 32 Medborgarei land som är anslutet lill överenskommelsen är berättigad lill folkpension iSverige i samma omfallning som svenska medborgare under förutsättning att hanefter fyllda har uppehållit sig i i sammanlagt minsl , atthan före ansökan om pension har varit stadigvarande bosatl i Sverigeunder i oavbruten följd och atl han därefter fortsätter atl varastadigvarande bosatt i . För rätt lill förtidspension krävs därjämte aubosättningen i har skett innan den sjukdom som förorsakat arbet.soförmåganeller nedsättningen av arbetsförmågan försia gången medicinskt konstaterades. MellanSverige, , , och träffades enkonvention om social trygghet (SFS 1956:491). Konventionen har senarereviderats vid fiera tillfällen (senast SFS 1977:1015). har vidareunder 1950-och 1960-talen ingått bilaterala konventioner om bl. a. pensioneringmed , , och . Den11 ingicks en konvention med om social trygghet (SFS1976:722). Denna konvention avviker principielll från de äldre på fierapunkter. I den av godtagna propositionen 1975/76:51 framhålls attbehovet av att utveckla socialförsäkringsförbindelserna med andra länder undersenare år har blivit allt siörre i och med att invandringen har fått ökadomfattning. , sägs det i propositionen, har det stått klart atl mannumera måste söka delvis nya lösningar på de problem på den sociala trygghetensområde som kan uppstå för utländska medborgare i liksom för svenskar iutlandet. Det anförs att konventionen mellan och utgör detförsta exemplet på strävandena att tillskapa tidsmässiga och ändamålsenligasocialförsäkringskonventioner. Avsikten är att de principer som ligger tillgrund för konventionen så långt det är möjligt och befogat skall tillämpas iframtida överenskommelser som sluter. Enligtkonventionen med är österrikisk medborgare, så länge han är bosatl iSverige, likställd med svensk medborgare i fråga om rätten tillfolkpensionsförmåner i form av ålåerspensionom han efter fyllda har varit bosalt i under sammanlagt minst tioår, därav innan pension börjar utgå, förtidspensionoch handikappersättning om han antingen är bosalt i sedan minst fem åreller, om bosättningstiden är kortare, har varit normalt arbetsför oavbrutetminst han har varil bosatt här, änkepensionoch barnpension om antingen den avlidne före sin död har varitbosatt i minsl och den efterlevande vid dödsfallet var bosatthär eller den eflerievande är bosatl i sedan minst fem åroch denefterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt här. Rätttill vårdbidrag för handikappat barn föreligger om barnets fader eller modersedan minst eil år är bosatt i . Delprincipiellt nya med konventionen är att den också innehåller regler 1978/79:75 33 omrätt lill svensk folkpension för österrikisk medborgare som inte uppfyller deangivna kraven för rätl till folkpension-1, ex. är bosatl i Sverige- men som har förvärvsarbetat i och tjänat in en tilläggspension. Folkpensionenligt dessa till ATP-syslemet anknutna regler utgår oavsett bosältningslandoch utan särskilda karenstider. Förutsättningen för attfolkpension skall kunna utgå enligt dessa regler är att ATP-pension utges. Storiekenav folkpensionen är beroende av antalet poängår inom ATP. Sålunda utgår fullfolkpension lill den som uppbär ATP som är baserad på minst 30 poängår. UlgårATP gmndad på mindre än 30 poängår, utges 1/30 av full folkpension för varje årmed ATP-poäng. I fråga om förtidspension tas hänsyn inte bara till faktiska poängårutan även , för vilka s. k. antagandepoäng har tillgodoräknats vidberäkningen av ATP. När det gäller familjepension anknyts pensionsberäkningen tillden avlidnes ATP-år. Även här kan år med antagandepoäng ha betydelse. Enligt vissaövergångsbestämmelser likställs år , för vilka har beräknats tillstatlig inkomstskatt taxerad inkomst, med år med pensionsgmndande inkomst. Handikappersättning sominte utgår som tillägg till folkpension samt vårdbidrag för handikappat barn,pensionstillskott och inkomstprövade förmåner utges endast för tid då den tillförmånen berättigade är bosatt i . I konventionen föreskrivsi fråga om svensk ATP all en person, som inte uppfyller den svenskalagstiftningens krav med ATP-poäng för rätt lill sådan pension,har rätt alt lägga samman sina österrikiska försäkringsår med sitt eller sinasvenska ATP-år för att uppfylla treårskravet. Den svenska ATP-pensionensstorlek beräknas däremot enbarl på grundval av de år pension har intjänats iSverige och registrerade ATP-poäng. Deövergångsregler för beräkning av pension som inom ATP gäller för svenskamedborgare födda tillämpas inte på österrikiska medborgare. Sverigehar vidare den 27 febmari 1976 undertecknat en konvention med omsocial trygghet (SFS 1977:740). I denna har bestämmelserna om folkpension ochATP utformats på motsvarande sätt som i konventionen med . Avtal,i vilka bestämmelsema har utformats efter mönster av konventionen medÖsterrike, har även träffats med , , , ochTurkiet. Förhandlingar pågår med ytteriigare länder. () antog en konvention (nr 118) om utlänningarslikställande med ett lands egna medborgare i fråga om social trygghet (SFS1964:57). Genom att ratificera denna konvention förbinder sig ett land att - iden omfattning konventionen föreskriver beträffande olika grenar av socialtrygghet - med landets egna medborgare likställa medborgare i de andra ländersom har ratificerat konventionen. Även flyktingar och statslösa omfattas avkonventionen. 3 1978/79. 1978/79:75 34 inteavse samtliga grenar av social trygghet utan kan begränsas lill att gälla en ellerflera sådana grenar. ratifikation av konventionen avser inte pensionsförmåner. Konventionenföreskriver vad angår förmåner atl likabehandling skall garanteras utan villkormed avseende på bosällning. Vissa undanlag från denna regel ges dock såvittgäller förmåner som utgår oberoende av inbetalda avgifter eller utförtförvärvsarbete, dvs. för del bl. a. folkpensioner. Sålunda gäller bl.a. atl som villkor för att utge sådan pension till utländska medborgare ochlikställda får uppställas krav på att personen i fråga skall ha uppehållit sigi landet eller, när det är fråga om efterlevande, att den avlidne hadeuppehållit sig i landet under en lid som inte fär överstiga närdet gäller ålderspension efter fyllda , därav i oavbruten följdomedelbart före ansökan om pension, närfråga är omförtidspension eller efterlevandepension, i oavbruten följdomedelbart före ansökan om pension resp. före dödsfallet. Socialförsäkringarnafinansieras genom arbetsgivaravgifter och avgifter från de försäkrade (egenavgifter)samt genom allmänna medel. Arbetsgivare och försäkrade skall sålunda för varjeår erlägga socialförsäkringsavgifter till bl. a. folkpensioneringen,försäkringen för tilläggspension (ATP) och sjukförsäkringen. Bestämmelserhärom finns i 19 kap. AFL. Arbetsgivaravgifternatill folkpensioneringen och sjukförsäkringen beräknas i princip på kontantlöneroch naturaförmåner i form av kosl eller boslad som har utgått tillarbetstagare. Försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställningskall erlägga socialförsäkringsavgifi till folkpensioneringen på nämnda inkomstom han vid utgången av det år avgiften avser är inskriven i allmänförsäkringskassa, inte har fyllt 65 är vid årets början och inte heller haruppburit ålderspension eller förtidspension för december månad . Underi huvudsak samma förutsättningar skall sjukförsäkringsavgift erläggas avförsäkrad som har sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete än anställning.Avgifterna till folkpensioneringen och sjukförsäkringen utgör för 8,3resp. Tilläggspensioneringenfinansieras helt genom avgifter. Arbetsgivaravgiften till ATP beräknas endastpå den del av utgiven lön som för arbetstagare och år ligger mellan det vidårets ingång gällande basbeloppet och delta belopp.Innan avgiften beräknas görs därför ett s. k. basbeloppsavdrag och iförekommande fall ett maximeringsavdrag. Vid beräkningen av nämnda avgiftmedräknas inte heller lön till arbetstagare som har fylll 65 är vid ingången avdet år avgiften avser. Försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete änanställning skall eriägga egenavgift till ATP (tilläggspensionsavgift).Tilläggspensionsavgiften beräknas på den Prop.1978/79:75 35 pensionsgrundandeinkomst av annal förvärvsarbete än anställning som har fastställts för denförsäkrade för året. Avgifterna till ATP utgör för av avgiftsunderiagei. 3Kommitténs överväganden och förslag 3.1 Intjänande av ATP-pension m. m. Vidsin bedömning av de frågor som rör intjänande av ATP har kommittén bl.