prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare föreslogutredningen att avregistrering av värdepapper skall kunna beslutas avbörsstyrelsen, om marknadsförhållandena eller annan omständighet föranleder deloch del inte är olämpligt från allmän synpunki. Utredningen understryker attbörsslyrelsen i dessa ärenden måste göra en helhetsbedömning. Därmed åsyftasatl börsstyrelsen i del enskilda fallet beaktar omständigheter som talar förresp, mot en avregistrering. Föreligger exempelvis en krissituation beträffandeett visst bolag, utgör sålunda detta förhållande i och för sig anledning attöverväga avregistrering. Vid avgörandet måste emellertid börsstyrelsen självmantbeakta övriga omständigheter, t, ex, de olägenheter för aktieägare ochanställda som en avregistrering medför. Anser styrelsen därvid alt dessaolägenheter är större än olägenheten med fortsatt notering vid fondbörsen, böravregistrering alltså inte äga rum. Utredningensförslag i fråga om avregistrering har inte föranlett några erinringar vidremissbehandlingen. Även jag anser förslaget väl avvägt och förordaratt enregel med del innehåll utredningen har föreslagit t.is in i den nyabörslagstiftningen, FLinnehåller inte heller några regler om stängning av börsen. Härmed avsesavbrytande t. v, av all handel och notering, vilket kan bli aktuellt vid krigeller under andra exceptionella förhållanden. Utredningen anser altbörsstängning är en så ingripande åtgärd atl beslutet i princip bör ankomma påregeringen. Under utomordentliga förhållanden föreslås regeringen få besluta omavbrytande av all handel och notering vid fondbörsen. Är fara i dröjsmål börbeslutet i stället meddelas av börsstyrelsen efter samråd med Prop.1978/79:9 170 fullmäktigei och med bankinspektionen. Börsstyrelsens beslut föreslås faomfatta högst . Föregen del har jag i likhet med remissinstanserna inget att erinra mot förslageti denna del. Jag föreslår alltså att regler om börsstängning införs i den nyalagstiftningen och utformas i enlighet med utredningens förslag. Av praktiskaskäl bör emellertid kravet på obligatoriskt samråd med riksbanksfullmäktigekunna utgå. Utredningenframhåller att gällande regler om s. k. börsauktion synes ha tillkommit bl. a.därför all man ansåg del riktigast att en av börsstyrelsen förordnad person - istället för en mäklare utsedd enligt mäklarord-ning - förrättadeauktion på aktier och obligationer. Eftersom denna mäklarordning inte längretillämpas och börsauktioner endasl förekommit undantagsvis,anser ulredningen all institutet börsauklion inte längre behövs. Reglema ombörsauktion föreslås därför utgå. Liksomremissinstanserna har jag inte något att erinra mot utredningsförslaget idenna del. Auktionsförsäljning av värdepapper kan enligt min mening - såsom ärfallet enligt gällande rätt i fråga om orter utanför Stockholm-äga mm på sedvanlig offentlig au k tion i stället för på fondbörsen. Därtill kommer atlinstitutet börsauktion sällan använts i praktiken. 4.3.5Tillsyn och övriga frågor Fondbörsverksamhetenstår under tillsyn av bankinspektionen. Någon ändring härvidlag föreslås inteav utredningen. Inte heller i övrigt innebär utredningsförslaget om tillsynöver fondbörsverksamheten några siörre sakliga ändringar i förhållande till vadsom gäller f n. Bankinspektionen föreslås också i fortsättningen ha tilluppgift att övervaka att fondbörsens verksamhet bedrivs på ett tillfredsställandesätt och i överensstämmelse med gällande bestämmelser. Reglerna om skyldighetför börsstyrelsen att tillhandahålla inspekiionen protokoll och andrahandlingar samt om rätt för inspektionen att kalla till sammanträde medbörsstyrelsen och förbjuda verkställighet av styrelsens beslut föreslås ocksåöverförda till den nya lagstiftningen. Vissa bestämmelser i - 29 och 30 §§ -om rätt för bankinspektionen att ta initiativ till ändring av börsordningen ochom möjlighel för inspektionen atl medge börsstyrelsen rätt att avvika frånbörsordningen föreslås dock bli utmönstrade. Med hänsyn lill vad som enligtinstruktion, praxis och i övrigt gäller för anställda vid inspektionen anserulredningen vidare att del är obehövligt att till den nya lagstiftningen föraöver nuvarande förbud för anställda vid inspekiionen alt bl. a. delta istyrelsen av eller vara anställd vid fondbörs. Deföreslagna reglerna om tillsyn har i huvudsak lämnats utan erinran vidremissbehandlingen. Bankinspektionen har dock anmärkt att man med förebild ibanklagstiftningen bör ta in en bestämmelse om att inspektionen Prop.1978/79:9 171 ocksåskall följa verksamheten i den mån det behövs för kännedom om förhållanden somär av betydelse för en sund utveckling av börshandeln. Även jag anser alt denya reglerna om tillsyn över börs verksam heten bör innehålla en bestämmelsemed den innebörd som bankinspektionen har föreslagit, I övrigt föreslår jagtillsynsregler som i allt väsentligt bygger på vad utredningen har föreslagit. 1förslaget förstärks fondbörsens offentligrättsliga karaktär. Detta medförenligt utredningen större krav än f. n, på atl börsciLi verksamhet-förutom attvara ändamålsenlig och effektiv - måste präglas av rättssäkerhet. För atttillgodose detla krav lägger utredningen fram förslag lill nya procedurreglerför fondbörsen. Nuvaranderegler innehåller inte några föreskrifterom jäv för börschef eller ledamol avbörsstyrelsen. En fasl praxis har emellertid utvecklats på detla område ochutredningen föreslår att denna praxis nu blir lagfist. Vid utformningen avreglerna har ulredningen använt förvaltningslagen (1971:290) som förebild, 1förvaltningslagen anges olika fall då jäv skall antas föreligga, dvs. då hinderatt delta i beslut föreligger på grund av att vederbörandes opartiskhet i sakenkan sättas i fråga. I ell par avseenden föreslås dock avvikelser frånförvaltningslagen. Enligt utredningen behövs inte i börslagstiftningen reglerom s. k, tvåinstansjäv eller ombuds- och biträdesjäv. Förvaltningslagens reglerom möjlighet att borlse från jäv, när frågan om opartiskhet uppenbariigensaknar betydelse, föreslås inte heller överförda till börslagstiftningen. och andra remissinstanser har anmärkt alt det saknasanledning att avvika från förvaltningslagen på det sätt som utredningen harföreslagit. Skälen härför är bl. a. att de angivna jäv.sgmn-derna är klartdefinierade och att behov av undanlagsregeln inte kan uteslutas. Även jagansluter mig till den kritik av förslaget som sålunda har kommit lill uttryck.Jag föreslär all förvaltningslagens regler om jäv utan undantag skall tillämpasi fråga om ledamot av börsstyrelsen och börschefen. Utredningenföreslår också atl börsstyrelsen liksom f n. skall vara beslutför, närordföranden och minsl fem andra ledamöter är närvarande. Vidare föreslås attstyrelsens beslut skall fattas med enkel röslövervikt. Vid lika röstetal börordförandens röst vara utslagsgivande. Gällande regler om kvalificeradmajoritet förvissa beslut föreslås slopade. Sistnämnda förslag bör ses motbakgrund av att utredningen föreslår besvärsrätl i fråga om vissa avbörssiyrelsens beslut. F. n. saknas sådana regler. Den befogenhet bankinspektionenhar enligi FL alt självmant ingripa mot sådana beslut av börsslyrelsen som intehar tillkommit i laga ordning är enligt utredningen en ofullständig ersättninglor besvärsrätt, främst därför att den inte omfattar en prövning avlämplighetsfrågor. Utredningensförslag innebäratt besvär skall kunna anföras hos regeringen i fråga om sådantbeslut av börsstyrelsen som är av särskilt stor betydelse för 1978/79:9 172 Hit hör beslut om avslag på ansökan om börsmedlemskap eller omgodkännande av börsombud. Vidare hänför utredningen till denna grupp beslut omupphörande av börsmedlemskap eller om godkännande av börsombud. Utredningen haringående övervägt om besvärsrätl bör finnas i fråga om inregistrering ochavregistrering vid fondbörsen. Man har därvid stannat föratt inte föreslåbesvärsrätt i fråga om dessa beslut. Det börenligt ulredningen helt ankomma påbörsstyrelsen att inom ramen för givna regler på detta område bestämma vilkavärdepapper som skall få förekomma på fondbörsen. Förslagetom att slopa kravet på kvalificerad majoritet för vissa av börsstyrelsens besluthar mött kritik från flera håll. , fondhandlareföreningen ochbankmannaförbundet förordar att nuvarande regler behålls. Styrelsen förStockholms fondbörs anser också atl kvalificerad majoritet bör krävas för vissabeslut. Invändningar har vidare riktats mol utredningens förslag att begränsabesvärsrätten på det sätt som har skett. , fondhandlareföreningenoch anser att besvärsrätl bör finnas ocksåi fråga om beslut om in- och avregistrering av värdepapper vid fondbörsen. Jaghar för egen del förståelse för utredningens strävan atl förstärkarättssäkerheten genom reglerom besvärsrätt och att underlätta börssiyrelsensarbele genom enkla bestämmelser om förfarandet, i. ex. i fråga om beslutförhet.Med hänsyn till de synpunkter på förslagen som har kommit fram vidremissbehandlingen är jag emellertid inte övertygad om au utredningen harstannat för den lämpligaste lösningen. Enligt vad jag har inhämtat har gällandebestämmelser om särskilda förutsättningar för beslutförhet inte vållat någrastörre problem för börsstyrelsen. Det är enligt min mening viktigt just frånrältssäkerhetssynpunkt att bakom de beslut det här rör sig om står enkvalificerad majoritet av börsstyrelsen. Starka skäl talar således för att iallt väsentligt behålla gällande regler om beslutförhet. Vad gäller frågan ombesvärsrätl vill jag erinra om alt det är nödvändigt och sedan några årtillbaka en medveten strävan att så långt möjligt begränsa antaletbesvärsärenden i . Med hänsyn till att ärendena avser prövningav skilda frågor från lämplighets- och skälighetssynpunkter torde dock - ombesvärsrätt skall införas - inte finnas någon annan lämplig besvärsinstans änregeringen. Vid en samlad bedömning av dessa olika argument finner jag altövervägande skäl talar för att till den nya lagstiftningen föra över nugällande regler Dessa harenligi erfarenheterna fungerat fullttillfredsställande. Innebörden av mitt förslag är att det liksom hittillskommer att krävas kvalificerad majoritet för vissa av börsstyrelsens beslut, t.ex. om återkallande av börsmedlemskap, och att regler om besvär inte förs in iden nya lagstiftningen. mening bör i likhet med vad som f n, gäller i ärenden om sanktionermol börsmedlem eller börsombud den som beslutet avser beredas tillfälle atlyttra sig över det som har tillförts ärendet av annan än Prop.1978/79:9 173 Häri ligger att den som berörs av beslutet skall få del avutredningsmaterialet i ärendet. Kommunikationsprincipen börenligt utredningenpå liknande sätt anges i lagen också i fråga om beslut om avslag på ansökan ominregistrering av värdepapper samt i fråga om beslut om avregistrering.Utredningens förslag har i dessa delar inte mött några invändningar vidremissbehandlingen. Jag kan föregen del också ansluta mig lill förslagen.Enligt min mening bör avslagsbeslut i ärende om börsmedlemskap eller omgodkännande av börsombud inte heller få meddelas utan föregående kommunikation.Med förebild i förvaltningslagen förordar jag att undanlag görs för det fallall åtgärden bedöms vara uppenbart obehövlig. Kravet på kommunikation börvidare vika om beslutet inte tål uppskov. Denföreslagna lagen om bör liksom fondkommissionslagen trädai kraft . Jag återkommer i specialmotiveringen till deövergångsbestämmelser som jag förordar. Ienlighel med vad jag nu har anfört har inom ekonomidepartementet upprättatsförslag till 1. fondkommissionslag, 2. lag om . 3. lag om rätt atl förfoga överannan tillhöriga värdepapper, 4. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 5. lag om ändring i lagen(1955:416) om sparbanker, 6. lag om ändring i lagen(1956:216) om jordbrukskasserörelsen. Jaghar samråti med chefen för i fråga om lagförslaget under3. Lagförslagen bör fogas till regeringsprotokollet i delta ärende sombilaga 3. Rörandede enskilda bestämmelserna i lagförslagen vill jag ytterligare anföra följande. Prop.1978/79:9 174 6.1 Förslaget till fondkommissionslag Delagtekniska lösningarna i departementsförslaget bygger i huvudsak påfondbörsutredningens förslag. De bestämmelser i som handlar omfondkommissionsrörelse föreslås bli ersatta av en ny fondkommissionslag. Detsakliga innehållet i lagen avviker, som har nämnls, på fiera punkterfrån utredningens förslag. Dispositionen av lagen är också delvisen annan änvad utredningen har föreslagit. Lagtexten har delals in i sju avsnitt, nämligenallmänna bestämmelser, fondkommissionsbolag, fondkommissionsbolags verksamhei,tillsyn över fondkommissionsbolag, bankinsiituis fondkommissionsrörelse,särskilda bestämmelser samt straff m. m. I lagen finns dessutomövergångsbestämmelser, Lagen, som har rubriceratsfondkommissionslag, avses omfatta alla former av fondkommissionsrörelse. Drivssådan rörelse av bankinstilut, kommer dock banklagstiftningen att gälla i frågaom t. ex. rörelsens bedrivande och tillsyn. På några punkter kompletteras dockbanklagstiftningen med regler i fondkommissionslagen. Lagensinledande allmänna bestämmelser gäller generellt, dvs. för allfondkommissionsrörelse som drivs med tillstånd enligt lagen. Paragrafeninnehåller vissa definitioner. Påi huvudsak samma sätl om i 1 § FL anges i punkt 1 atl medfondkommissionsrörelse förslås yrkesmässigt utövad verksamhei som avser handelmed värdepapper för annans räkning i eget namn. Handel med värdepapper för egenräkning av fondkommissionär eller vissa befattningshavare hosfondkommissionäromfattas också av vissa bestämmelser i lagen. Däremot fallersådan handel av andra personer - även om handeln är omfattande eller skeryrkesmässigt - utanför lagens tillämpningsområde. Iparagrafen anges vidare vad som förslås med fondkommissionär,fondkommissionsbolag, bankinstitut och värdepapper. Definitionen av värdepapperöverensstämmer med 1 § andra stycket förslaget till lag om fondbörsoch kommenteras närmare i specialmoliveringen lill nämnda paragraf Till skillnad från FL innehåller den nya lagen en erinran om atlbestämmelserna om i lagen (1914:45) om kommission. Prop.1978/79:9 175 handelsagenturoch handelsresande (KL) gäller i den mån särskilda bestämmelser inte ges ifondkommissionslagen. Bestämmelsen har behandlats i allmänna motiveringen underavsnitt 4.2,3. Somnärmare har utvecklats i den allmänna motiveringen under avsnitt 4,2,2 krävsliksom f. n, särskilt tillsiänd för rätt atl driva fondkommissionsrörelse, Sådanitillstånd meddelas av bankinspektion i fråga om alla fondkommissionärer.Tillstånd får meddelas svenskt aktiebolag eller svenskt bankinstitut. Tillskillnad från vad som gäller enligi FL får tillstånd inte beviljas enskildperson eller handelsbolag. Paragrafenöverensstämmer med 8 § andra stycket utredningsförslaget. I paragrafen stadgasensamrätt för fondkommissionär atl i sin firma eller annars vid beteckning avverksamheten använda ordet fondkommission eller avledning härav. Överträdelseav föreskriften i paragrafen straffbeläggs i 47 § andra stycket. 1paragrafen, som motsvarar 57 § FL, undantas från lagens tillämpningsområde denfondkommissionsrörelse som drivs av riksbank. 1denna paragraf föreskrivs vissa villkor för att tillstånd skall få meddelas föraktiebolag att driva fondkommissionsrörelse. Punkt1 har sin förebild i banklagstiftningen (4 § 1 mom. Ijärde stycket lagen(1955:183) om bankrörelse. 7 § lagen (1955:416) om sparbanker och 7 §andrastycket lagen (1956:216)omjordbrukskasserörelsen), Som bankinspektionenhar framhållit i sitt remissyttrande är det angeläget alt bolagsordningengranskas i tillståndsärendet. Departementsförslaget innehåller vissa tvinganderegler som skall beaktas vid denna granskning. Som exempel kan nämnas bolagetsfirma, föremålet för bolagets verksamhet, aktiekapitalets sioriek ochstyrelsens sammansättning. Punkt2 innehåller samma krav som f n. gäller enligi 3 § 4.4 § 3 och 5 § 2 FL. Denlämplighelsprövning som här föreskrivs utgör en väsentlig del avbankinspektionens prövning av ett lillståndsärende och spänner över ett vittområde. De organisatoriska förhållanden under vilka rörelsen skall drivas bör Prop.1978/79:9 176 uppmärksammas,I sakens natur ligger vidare alt en prövning skall ske av den personligalämplighelen hos den verkställande ledningen och hos ägarna. Som villkor förtillstånd måste krävas alt verksamheten kan antas bli bedriven på ett korrektoch omdömesgillt sätt. Enligtpunkt 3 får tillstånd - i överensstämmelse med vad som gäller enligt 5 § 4FL- meddelas endasl om rörelsen kan antas ej bli lill skada för det allmänna.Skälen lill atl detla allmänna tillståndskrav har valls framförutredningsförslagets krav på alt verksamheten skulle kunna antas bli till nyttaför del allmänna har utvecklats i den allmänna motiveringen under avsnitt4.2.2,1 enlighet med vad som framhölls i samband med FL:s tillkomst inrymmerrekvisitet "ej bli till skada för det allmänna" förutom en lämpligheisbedömningfrån allmänna utgångspunkter också ett hänsynstagande till om behov avrörelsen föreligger. Förattövriga i fondkommissionslagen uppställda villkor skall uppfyllas av ett bolagsom ansöker om tillstånd finns i punkt 4 en bestämmelse som åläggerbankinspektionen att förvissa sig om detla i tillslåndsärendel. Andrastycket innebär all möjlighet öppnas för bankinspektionen alt meddela tillståndinnan bolaget har registrerats. Medförebild i banklagstiftningen (4 § 1 mom. femte stycket lagen om bankrörelse,6-7 §§ lagen om sparbanker och 7 § andra stycket lagen omjordbrukskasserörelsen) föreskrivs i första stycket att fondkommissionsbolagsbolagsordning godkänns av bankinspektionen i samband med att tillstånd meddelasför bolaget. Enligtandra stycket skall beslut om ändring av bolagsordningen prövas avbankinspektionen och lår inte registreras innan det har godkänts avinspekiionen. Sådana beslut bör alltså fattas av bolagsstämman med uttryckligtförbehåll för bankinspektionens godkännande. I enlighelmed 4 § utredningsförslaget las i denna paragraf in en bestämmelse om atl vadsom är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet gäller för fondkommissionsbolag,om inte annat följer av fondkommissionslagen. Detta innebär bl. a. attaktiebolagslagens( 1975:1385) reglerom låneförbud (12 kap. 7 §) kommer atlgälla också för fondkommissionsbolag. Frågan om dessa bolag skall varaunderkastade låneförbudsbestämmelserna har inte behandlats avfondbörsutredningen men har varit föremål för prövning (prop.1975:103, LU 1975/76:4, rskr 1975/76:114), Finansieringsbolagskom-mitlén har isitt belänkande (SOU 1977:97) Finansieringsbolag berört frågan om låneförbudetstillämpning i fråga om bolag med kredilgivande verksam- Prop.1978/79:9 177 het.Det kan finnas anledning alt i samband med behandlingen av detta betänkande taupp frågan om undantag från aktiebolagslagens låneförbud vad gäller skildabolag med verksamhet som inrymmer kreditgivning. Paragrafenöverensstämmer med 5 § 3 FL och 5 § utredningsförslaget. Någon motsvarighettill bestämmelsen i 5 § andra stycket FL om att rörelsen inte fåröppnas förränminst har inbetalats finns inte idepartementsförslaget. Bakgrunden härtill är reglerna i aktiebolagslagen om atlbolag inte kan förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter innan det harregistrerats (2 kap. 13 §)och att hinder för registrering föreligger om inteaktiekapitalet har inbetalats och eventuellt förekommande apportegendom hartillförts bolaget (2 kap. 9 § 2-3). Paragrafenöverensstämmer i allt väsentligt med 6§ utredningsförslaget. Den upptarendasldelvis FL:s detaljerade krav på kompetens och skicklighet. Någon sakligförändring av kraven har inte åsyftats. Det får alltså i allmänhet anses varatillräckligt om verkställande direktören och en av styrelseledamöterna väl vitsordad tjänstgöring hos fondkommissionär eller på annat sätt harvunnit den erfarenhet som behövs för verksamheten. Paragrafenöverensstämmer med 7 § utredningsförslaget. Något krav på att revisor skallvara auktoriserad finns inte i FL, 1 enlighet med vad som gäller förbankaktiebolag (97 § andra stycket lagen om bankrörelse) föreskrivs atl minsten av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad revisor eller auktoriseratrevisionsbolag, Paragrafensaknar motsvarighet i FL. Mol den i 4 § departementsförslagel inskrivnaensamrätten för fondkommissionärer att vid beteckning av verksamheten användaordet fondkommission svarar enligt denna paragraf en skyldighet förfondkommissionsbolag att i firman ta in nämnda ord. Förbudet i andra meningenmot att vid beteckningen av verksamheten använda ordet bankir eller avledningdärav är föranlett av att fondkommissionsbolagen inte gentemot allmänheten börframstå som någon form av kreditinstitut. 12Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:9 178 Paragrafensaknar motsvarighet i FL och har närmare behandlats i allmänna motiveringenunder avsnitten 4.2.3 och 4.2.4, 1första stycket anges uttömmande de verksamhetsgrenar som fondkommissionsbolagflr driva vid sidan om själva fondkommissionshandeln. Bestämmelsen bör ses motbakgrund av att vissa fondkommissionsfirmor har lätt så starkainslag av annan verksamhei, bl. a. kreditgivning, i sin rörelse attkommissionshandeln med värdepapper i viss mån har kommit i bakgrunden. Enligtdepartementsförslagel skall fondkommissionshandeln vara fondkomissionsbolagenshuvudsakliga och centrala verksamhetsgren. Den ytterligare verksamhet somtillåts enligt detla stycke skall ha samband med fondkommissionsrörelsen och hatill syfte att underiäita denna. Enligt andra stycket kan bankinspektionen-omsärskilda skäl föreligger- tillåta också annan verksamhet oavsett om den harsamband med fondkommissionsrörelsen. Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL, överensstämmer med 9 § tredje stycketutredningsförslaget. Fondkommissionsbolag fär alltså inte låna upp medel förverksamheten genom att utfärda obligationer, föriagsbevis eller andraskuldebrev som är avsedda för den allmänna rörelsen. Bestämmelsen hänger sammanmed de förordade begränsningarna av fondkommissionsbolagens egenhandel ochkreditgivning, vilka kan antas leda till atl bolagens upplåningsbehov blirmindre än f n. Möjlighet att utfärda obligationer o. d. skulle vidare kunnaleda till att bolagen av allmänheten uppfattades som kreditinstitut. Paragrafensaknar motsvarighet i FL. I första stycket anges de förvärv ettfondkommissionsbolag får göra för egen räkning. Paragrafen har utformats medförebilder i banklagstiftningen (55 § lagen om bankrörelse, 24 § lagen omsparbanker och 32 § lagen om jordbrukskasserörelsen). Enligtandra stycket lär fondkommissionsbolag endast med bankinspektionens tillståndförvärva aktier och andelar i ekonomisk förening, om förvärvel ingår som ettled i bolagets verksamhet. En förutsättning för sådant tillstånd är altförvärvel inte fiamsiår som olämpligt från allmän synpunkt. Det kan vara falletom en uppdelning av rörelsen på olika juridiska personer medför risk förattregleri fondkommissionslagen ellerannan lagstiftning inte Hr avsedd verkan. Itredje stycket finns bestämmelser om fondkommissionsbolags möjlighel Prop.1978/79:9 179 allmedverka vid emission av aktier på den allmänna marknaden. Bestämmelsen harbehandlats i allmänna motiveringen under avsnitt 4,2.3, Bankinspektionenkan enligt fjärde stycket medge förvärv av annan egendom än vad som anges iförsta stycket. Sådant medgivande får lämnas endast om synneriiga skäl föreligger.Jämfört med utredningsförslaget, enligt vilket krävdes särskilda skäl förinspektionens medgivande, innebär bestämmelsen alltså en skärpning. Härmedmarkeras att tillämpningen skall vara restriktiv och alt medgivande skalllämnas endasl när ett klart dokumenterat och angeläget behov föreligger. Paragrafen,som saknar motsvarighet i FL, innehåller bestämmelser om fondkommissionsbolagsrätt till innehav av aktier, emissionsbevis samt andelar i aktiefonder ochekonomiska föreningar. Bestämmelsen har behandlats i allmänna motiveringenunder avsnitt 4.2,3, Bankinspektionenkan enligt tredje stycket - om synnerliga skäl föreligger - medge innehav istörre omfattning än vad som anges i första stycket.