prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Avgörandeför kapacitetsutnyttjandet kommer att bli de svenskaredamas benägenhet och förmåga all beställa nytt tonnage vid de svenska varvensamt varvens möjligheter alt öka konkurrensförmågan genom att skapa unikaprodukter. Varvens tekniska och organisatoriska status kansammanfattas enligt följande. Samtligaanläggningar har varit föremål för väsentlig uppmstning medtonvikt på maskiner och byggnader för stålanvändning. Vissa varvsenheter har iprincip helt nya anläggningar. par varv har också genomgått en nästanfullständig ombyggnad . Trots dessa investeringar bedrivsgenerellt sett mycket arbete utomhus bland flera av varven. På utmstningssidanhar inte några stora förändringar skett. Investeringar har här koncentreratspå maskinersättningar, kajer och kranar. Verkstä-dema är i de flesta fall små,utspridda och orationella. Detta är till särskild nackdel förvarvens reparationsverksamhet och den vikt som tillmäts denna verksamhet vidvissa varv. Med hänsyntill de restriktioner som de fysiska anläggningama utgör varierar de olikaenheternas anpassningsförmåga till en förändrad marknadssituation kraftigt. Beträffande produktionsutförande kan konstateras att: varven i stort sett bygger sina fartyg på konventionellt sätl förutmstning inte förekommer i större omfattning mekaniseringsgraden vid svetsning är förhållandevis låg däckhus byggs separat och lyfts ombord där lyftkapacitelfinns. Med hänsyn till fördelningen mellan fartygsbyggnad ochreparation kan följande sägas om de mindre och medelstora varven.Reparationsdelen varierar från hos de enskilda varven. Prop.1978/79:49 64 men nybyggnationen har generellt sett ökat de senaste åren.Den uppgick som tidigare nämnts till ca 750 milj. kr. Personalomsättningen är mycket varierande men ligger på enförhållandevis låg nivå och ulgör i medeltal för de kollektivanställda.För tjänstemännen är medeltalet . Vad gäller frånvaron har för tjänstemännen tendensen varitfallande . För kollektivanställda harfrånvaron varit ökande och ligger för alla medelstora varv på mellan18-23%. De mindre varven har registrerat för . Allmänt kan noteras all lönelägel varierar kraftigt och igenomsnitt är lägre än hos storvarven. Såväl tidlön som ackord tillämpas för dekollektivanställda. För att vidmakthålla den nuvarande tekniska nivån ochbalansera tidigare gjorda investeringar krävs totalt ca 100 milj. kr. ianläggnings- och miljöinvesteringar . De planerade investeringarna är i de fiesta fall behövligaför att erhålla en rationellare produktion. De koncentreras i de flesta falltill ombyggnad och rekonslmktion av utrustningsverkstäder. Till atl förbättra varvens konkurrensförmåga måste andrafaktorer än ef-terfrågestimulerande åtgärder bidraga. Hit hör bl.a. samordningmellan varven och utveckling av aktiviteter som ingår i hela begreppet fartygsproduktion. Vissa medelstora varv har genom sin tillhörighet tillkoncerner med shippingverksamhel haft möjlighet att få avsättning för sinaprodukter hos eller genom resp. koncern. Vidare hårde erhållit resurser förmarknadsföring och försäljning internationellt genom denna tillhörighet. För de fristående varven är situationen annorlunda. Derasmarknad har utgjorts av den inhemska marknaden med enstaka inslag avexportorder. Berörda varvs resurser har varit och är små på marknads- ochförsäljningssidan. Offerfförfrågningar från utlandet hänför sig i flertaletfall till kontakter från utvecklingsländer. De berörda varven saknaremellertid oftast helt erfarenhet och resurser att bearbeta dessa kunder. Dessa varv är därför mindre beroende av extema resurservad avser projektering och konstruktion för fartygsnybyggnad. Beträffande projektering och produktutveckling av nyafartyg har den tidigare nämnda anknytningen av vissa varv till rederiersäkerställt en rimlig projekt- och produktutveckling. Med den ändrademarknadsinriktningen som bedöms nödvändig för att erhålla beställningar i framfidenanses dock ett ökat behov av fartygsutveckling vara nödvändig. De nuvarande konstmktionsresursema inom eller utomföretaget torde tillfredsställande fylla de behov som finns. Analysgmppen kansom alternativ på se en utveckling mot en samordning av konstmktionsresursema. sker ingen samordnad tillverkning av stål- ochulmstnings- Prop.1978/79:49 65 Detla innebär att produktionen i huvudsak ärupplagd på mindre serier eller enstyckslillverkning vid varje enskilt varv. Den produktionstekniska utvecklingen på berörda varv skeri dag huvudsakligen hos produktions- och arbetsledningen. För aU på lång siktbefrämja produktivitetsutvecklingen och höja den tekniska nivån är del väsentligtatl större personella resurser tillförs för detta ändamål. I fråga om administrativa syslem, varmed här avsesaktiviteter som direkt styr produktionen, uppvisar de analyserade varven enmycket varierande bild när det gäller utnyttjandet härav, Analysgmppen har häruppmärksammat atl utvecklingsbehov och samordningsmöjligheter lorde föreligga.Analysgruppen föreslår atl denna fråga studeras av varven tillsammans medlämplig branschorganisation, exempelvis Varvsindustrins Datacentral. Analysgruppen har konstaterat att det vid fiera varv finnsproblem att rekrytera lämplig arbetskraft. Det bedöms därför som positivt attmöjligheter kommer atl arrangeras för varvsutbildning i det planerade centretpå f d. i . Analysgruppen har konstaterat alt projekt- och konstmktionsarbeleför militära fartyg bedrivs vid flera av de berörda företagen och vid slorvarven,vilkel inte kan anses utgöra en rationell arbetsfördelning. De mindre och medelstora varvens ekonomiska ochfinansiella förutsättningar kan sammanfattas enligt följande. Varven har i sina prognoser för räknatmed en produktionsvolym som motsvarar nuvarande kapacitetsnivå. Del innebäralt omsättningen för nybyggnadsverksamheten totalt beräknas uppgå till 1 900milj. Av denna försäljningsvolym täcks f. n. ca675 milj. kr. av beställningar med redan beslutade beställarslöd. nybyggnadskapacilettäcks lill av order från rederier som erhållit beställarslöd. Reparationsverksamhelen beräknas minska något underprognosperioden i förhållande lill utvecklingen under åren 1974- 1977. Även omreparationsverksamheten beräknas omfatta en marginell delav den totala omsättningen () utom för något enstaka varv, används fartygsreparalionemasom en kapaciletsuljämnande faktor och kan på så sätt påverka totalresultatet ibetydande grad även . Lönsamheten för de mindre och medelstora varven harallmänt sett varit otillfredsställande . Utvecklingenav räntabiliteten på totalt kapital med de fömtsättningarsom företagen har använt vid utarbetande av de ekonomiska prognoserna i vilka Prop.1978/79:49 66 ingår fortsall statligt beställarslöd. beräknas intemedföra någon större resultatförbättring. Allmänt kan konstateras all soliditeten ligger på enotillfredsställande ni-vä med några få undanlag. Några av varven förutser en försämr-adresultat-och ränlabilitetsuiveckling. Då dessa varv även har en låg soliditet,kan y 1-lerligare försämringar av resultaten få allvarliga följder . Ettpar varv förutser en viss förbättring soliditetsmässigl under prognosperiodenoch de lorde ha relativt goda möjligheler all möta eventuella försämringar iförhållande till gjorda prognoser. För de varv som har en mycket svag ekonomisk ställningblir den framtida utvecklingen därför till mycket stor del beroende av hurstora statliga beställningar som kan erhållas . Det introducerade svenska beställarstödet har engynnsam effekt på varvens kapitalbild. Varvens refinansieringsbehov bortfalleri samma mån som beställningarna med beställarslöd ökar. förhållande påverkarsoliditeten hos varven i positiv riktning och påverkar även räntabiliteten påett positivt sätt. Trots della kan inte några väsentliga förbättringar noteras,utan prognoserna visar på en försämrad resultatutveckling i förhållande tillperioden 1974- 1977. Det nuvarande beslällarstödets direkta resultateffekt,definierad som skillnaden mellan konlraktspris och förkalkylerad självkoslnad,kan totalt för gruppen mindre och medelstora varv beräknas till ca 80 milj. kr.Det skall ställas i relation lill ca 300 milj. kr. som beställarna erhållitsåsom avskrivningslån. Beräkningen är dock osäker eftersom efterkalkyler ännusaknas. Utan det nuvarande beställarstödet hade de flesta varven idenna grupp befunnit sig i ett betydligt sämre finansiellt läge än vad som f.n.är fallet. Finansieringen av de tidigare ovannämnda investeringama beräknasdock med vissa undantag kunna ske utan större extern upplåning, eftersom del ärde mest kapitalstarka företagen som planerar all göra de största investeringama. Sammanfattningsvis vill analysgruppen peka på de storarisker som varven löper om resultatutvecklingen blir sämre än vad som ärprognostiserat. Flera varv blir i högre grad beroende av slöd i form avbeställningar och/eller kapitaltillskott från moderbolagen/ägarna. I detta sammanhang vill analysgmppen peka på den ökadeexponeringen i främmande valutor i samband med i första hand den framtidafartygs-byggnadsfinansieringen. Mol bakgmnd av den alltmer begränsade tillgångenpå kapital på den svenska kapitalmarknaden har möjligheterna till upplåning isvenska kronor minskal och den tendensen vänlas bestå under de närmaste åren.Finansieringsbehovet blir allt siörre för de mindre ochmedelstora varven i takt med de ökade genomsnittliga försäljningspriserna pågrund av den markerade inriktningen pä fartygstyper med högre förädlingsgrad.En grov beräkning av valulaexponeringen 1978/79:49 67 för de i gruppen ingående företagen utom de av SvenskaVarv ägda varven slutar på 150-200 milj. kr. En netloförändring iväxelkurserna på t. ex. minus kan alltså resultera i kursföriusler på 15-20milj. Om man slår ut denna effekt på de enskilda varven iförhållande lill storlek och finansiellt läge kan effekterna bli myckelkännbara. Hänsyn har då inte tagils lill de valutarisker som kan uppstå vid efterleveransfinan-sieringennär det gäller beställningar från rederier som tillhör samma koncern. Analysgruppen har mot bakgrund av den beskrivna siluaiionenlämnat följande rekommendationer om de åtgärder som bör vidtas. Mot bakgrund av den strukturella förändring som skell påmarknaden främst i form av det kapacitetstillskott som har redovisats och denframlida utvecklingen av efterfrågan i och utomlands lorde del intefinnas ett framtida utrymme för alla varvsenheter som f. n. arbetar på marknadenför mindre och medelstort tonnage upp lill 30(K)0 dwt. Enligt analysgruppenbör kapacitelsminskningen uppgå till minsl , underförutsättning all slorvarven inte bearbetar detta marknadssegment. Om slorvarvenskulle konkurrera på della segment måste bedömningen av överkapaciteten omprövasefiersom del framlida utrymmet för de mindre och medelstora varven då avsevärtskulle begränsas. Analysgruppenbedömer all del finns ett behov av fortsatta statliga stödåtgärder för denmindre och medelstora varvsindustrin. Analysgruppen anser vidare atl fortsallastödåtgärder bör vara temporära i syfte atl underlätta en samtidig anpassningtill ett konkurrenskraftigt kostnadsläge och en avpassad struktur i förhållandetill både de främsta konkurrentländerna och den framtida marknadsutvecklingen. Enminskning av kapaciteten vid alla mindre och medelstora varv geralltför stora negativa företagsekonomiska effekter för atl nå en önskadanpassning av strukturen. Mot bakgmnd härav bör även nedläggning av enskildaenheter övervägas. De bästa fömtsättningama synes finnas på marknaderför mer specialiserade fartyg. En forisatt utveckling av denna marknad kommeralt kräva effektiva anläggningar och yrkesskicklig arbetskraft samt en härföranpassad produktulvecklingskapacitel och marknadsföringsorganisation. Som ett led i arbetet att intensifiera den internationellamarknadsföringen rekommenderar analysgruppen vidare atl berörda varv startarett gemensamt marknadsföringsbolag med personella resurser med god kunskap omvarvens produkter, produktutveckling, marknadssituationen och affärsklimatetpå potentiella exportmarknader. Analysgruppen föreslår atl förmarknadsföringsbolagets verksamhet en statlig medverkan sker med 1.5 milj. kr.,vilket beräknas motsvara av del totala medelsbehovet. Prop.1978/79:49 68 Finansieringen av de order som kankomma från dessa marknader bör ske vid sidan av beställarstödet. För atl kunna ge en mer preciserad bedömning avmarknadspotentialen inom de olika produktområdena krävs en separat analys övertillgång och behovssilualion för varje produkttyp, liksom en genomgång avkonkurrenssituationen inom resp, produktområde. Analysgruppen föreslåralt detrekommenderade marknadsföringsbolaget utför nämnda analyser. Såsom förut nämnls är varvens egna resurser myckelbegränsade såväl tekniskt som personalmässigt för projekt- ochproduktutveckling. Analysgruppen anser alt statliga medel bör ställas tillförfogande för en ökad produktutveckling hos i huvudsak de mindre varven.Medelsbehovet beräknas för en tvåårig försöksperiod uppgå till 3 milj, kr.Prioritering och medelsfördelning kan med fördel göras av ett branschanknuletorgan. Analysgruppen föreslår atl en samordnad utvecklinggenomförs för införande av produktivilelsbefrämjande teknik och utrustning.Analysgruppen vill här särskilt framhålla svetsning som ett eftersall områdemed stor belydelse från produktivitets- och arbetsmiljösynpunkt. För all genomföra denna utveckling behövs statliga medelunder en försöksperiod med ca 10 milj, kr. Utvecklingsarbetet börsamordnas av en av industridepartementet tillsatt styrgmpp. Analysgruppen rekommenderar att berörda myndigheter ochdepartement förutsättningslöst studerar om samordningsfördelar av projekt- ochkonstmktionsarbele för militära fartyg kan erhållas genom en utformning avenhetliga principer och en koncentration av detta arbete till de mest lämpadeenheterna. Analysgruppen vill principiellt hävda att den offentligaupphandlingen av marinmateriel och fartyg i första hand bör ske vid inhemskavarv. Analysgruppen finner det vidare motiverat att berörda myndigheter ochdepartement noggrant studerar hur ett nära samarbete mellan dessa varv och berördmyndighet kan åstadkommas. a. skulle stora planeringsfördelar kunna uppnås. 1978/79:49 69 ARBETSMARKNADSGRUPPENSANALYSER AV SYSSELSÄTTNINGSKONSEKVENSER VID MINSKNING AV KAPACITETEN VID STORVARVEN. Gruppen har bestått av följande personer: ,ordförande, , , och ,sekreterare 6, Varvensbetydelse för övrig svensk industri 1978/79:49 70 De sysselsättnings- och rcgionalpoliliska konsekvensema avlänkbara strukturförändringar inom varvsindustrin har analyserats av ensärskild arbetsgrupp. Länsstyrelserna i län med siörre varv har medverkat ianalysarbetet. Deras medverkan har bestått av all i samråd med länsarbetsnämndoch berörda kommuner belysa de regional- och arbetsmarknadspolitiska konsekvensemadels av en total nedläggning av varvsverksamheten efter färdigställande av nu kontrakteradefartyg, dels av en neddragning av verksamheten lill vissa givna nivåer. Denkapacitetsnivå som vid analysen av länsstyrelsernas material särskilt harundersökts innebär en neddragning av kapaciteten vid Öresundsvarvel och Arendalsvarvettill av den i prop. 1976/77:139 rekommenderade produktionsnivån saml lill70% av nivån för varv och för Uddevallavarvet. Övriga varvsenheleringående i Svenska Varv har inte berörts i analysen. Redovisningen i detföljande bygger i huvudsak på dessa förutsättningar. Detla alternativ fårkonsekvenser inte endasl i resp. varvsregion. Underleverantörer och entreprenörertill varven sysselsätter nämligen ett betydande anial personer även utanförvarvsregionerna. 1 den fortsatta analysen av effekterna i , ,och tas hänsyn även lill konsekvenserna förunderleverantörerna. Betydelsen för underleverantörer utanför dessa regionerbehandlas i ett särskilt avsnitt, Siorieken på de sysselsättningsproblem som kan uppstå i deskilda regionerna hänger naturligtvis samman med vilket behov av arbelskiaftsom del övriga näringslivet har men ocksä på hur tillgången på arbetskraft ändrasunder de niirmasle åren till följd av t, ex, förändringar i åldersfördelningen. Denna ftåga belyses häst om de beräknade sysselsältningsföränd-ringarnarelateras till en prognos som visar utvecklingen utan de nu analyserade sysselsällningsminskningarnainom varven. Länsstyrelsernas analys bygger pä den prognos som har utarbetatsi anslutning fill läns-planeringsrapport. 1 dessa prognoser ingår bl.a. regionala anpassningar av långtidsutredningens arbeiskraftsprognoser förriket samt av industriverkets branschbedömningar för industrin. Vidare ingårinformation om företagens framlidsbedömningar saml om kommunernaslångtidsplanering. För atl få jämförbarhet mellan länsstyrelsernasbedömningar har vissa bearbetningar gjorts av prognosmaterialei. Redovisningeni det följande bygger på dessa bearbetningar.' arbetsmarknad omfattar en region som ividsträckt mening beslår av norra och mellersta samt delar avÄlvsborgs län. ' Materialet som redovisas bygger på förutsättningar somvar kända . 1978/79:49 71 valla ingår som en del av det primära centrum""Trestad"" där och kommuner utgörde kompletterande delarna. Utmärkandeför näringslivet i regionen har traditionellt varit fiske, jordbmk ochstenindustri. utmärks näringslivet av en förhållandevis stor andelsysselsatta inom tillverkningsindustri. Varvsindustri och övrig trans-portmedelsinduslrisvarar för över hälften av den totala sysselsättningen inom industrin. Arbetspendlingenöver länsgränsen är relativt begränsad vilket är anmärkningsvärt med tanke pådel relativt korta pendlingsavslån-det mellan reg.onens största tätorterUddevalla och . skedde en ytteriigaretillbakagång i jord- och skogsbruk niedan sysselsättningen inom offentligsektor och industrisektor ökade. Ökningen inom tillverkningsindustrin varförhållandevis kraftig och skedde uteslutande inom tung tillverkningsindustri,varvsindustri och övrig transportmedelsindustri. Totalt ökade under periodenantalet sysselsättningstillfällen med drygt 5000, lill största delen inomoffentlig sektor, varvsindustri och övrig transportmedelsindustri. Sysselsättningsläget har försämrats under de senaste årenbåde i regionen som helhet och i kommun. Entreprenadföretag ochunderleverantörer till varvsindustrin har fått vidkännas en väsentligt minskadefterfrågan både från svenska och utländska varv. Den för Uddevallavarvet år1977 beslutade produktionsnivån innebär fin, anställningsstopp. Den lungatillverkningsindustrin i har fått både struklur-ochkonjunkturproblem. grtrndprognos lill utgången av år 1982innebär atl ca 1000 arbetstillfällen skulle komma att försvinna inomtillverkningsindustrin i kommun. Utöver denna prognostiseradenedgång finns f n, tecken på atl ytteriigare nedskärningar kan komma atlgenomföras. De gäller i första hand textilindustrin men även den pågåendeomstruktureringen inom partihandeln kan få siörre genomslagskrafl i kommunenän vad grundprognosen anger. Utvecklingen inom jordbruk, byggnadsindustri, samfärdseloch handel väntas också bli negativ. Den totala efterfrågebedömningen förkommunen lyder på en nedgång med ca i 000 arbetstillfällen trots en fortsatttillväxt för den offentliga sektorn med ca 700 arbelslillfällen fram lill år1982 (se tabell 1), 1 den siörre regionen vänlas sysselsättningen enligt gmndprognosenöka med ca 1 000 arbetstillfällen . Den negativa utvecklingen iUddevalla kommun uppvägs av en väntad sysselsättningsökning i ochVänersborgs kommuner på drygt 2000 arbetstillfällen. Det är framför alltexpansionen inom den offentliga sektorn som svarar för tillskottet av arbetstillfälleni regionen men en viss uppgång väntas även inom transportmedelsindustrin. De beskrivna förändringama inom näringslivet leder lill enbefolkningsökning med 600 i regionen. Den befolkningsminskning på nära 2900 perso- 1978/79:49 72 ner som vänlas i kommun uppvägs av enfolkmängdsökning framför allt i Tr-ollhättans och kommuner men äveninom övriga delar av regionen (se tabell 1). Tabell I Beräknade förändringar för befolkning ochsysselsättning utan resp. med ytterligare neddragning inom varvsindustrinunder perioden 1975- 1982 kommun Förändring I97.5/S2 (grundprognos) varvsprognos -2900 -5 200 -1 100 -1850 Uddevalluregionen 1975/82 (grundprognos) v.rvsprognos -1-600 -2 300 -1400 -2 250 Göieboigs kommun Förändring 1975/82 (grundprognos) varvsprognos -15400 -21700 - 11 800 -14 800 -F9400 -1-8 200 Gölehorgsregionen 1975/82 (grundprognos) varvsprognos -4 800 -15 100 -13 100 -16200 -H4600 -1-13 300 kommun Förändring 1975/82 (grundprognos) varvsprognos -600 -3800 -300 -2 100 -F700 -1-500 Londskronurcgioncn Förändring 1975/82 (grundprognos) varvsprognos -h2 300 -1 100 -1200 -3 000 -3 300 4-3000 kommun Förändring 1975/82 (grund prognos) varvsprognos -6000 -6 300 -2 700 -3000 -1-7 600 -F7 500 1975/82 (grundprognos) varvsprognos + 1600 + 1 100 -3000 -3400 +11300 -1-11 000 En nedskärning till en ' kapaciletsnivå inomUddevallavarvet inkl. Skandiaverken i medför en minskning av antaletsysselsättningstillfällen vid varvet med ca 650 utöver lidigare beslutadneddragning. Dessulom skulle ca 125 arbetstillfällen försvinna inom leveranlörsföretagi kommun. 1 regionen väntas ytterligare ca 200 arbetstillfällen försvinnasom en följd av neddragningen vid varven. Effekterna på befolkningen skullebli atl den enligt grundprognosen negativa utvecklingen i kommunförstärks. Totalt skulle minskningen uppgå lill ca 5 200 1978/79:49 73 En nedgång av den siorieken skulle leda till ennegativ utveckling även i även om de direkta effekterna försysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i och Vänersborgskommuner väntas bli liten. En nedskäming av verksamheten vid Uddevallavarvetfår främst konsekvenser för kommun och inom vissa delar av mellerstaBohuslän. anser att eftersom Uddevallavarvet är detdominerande industriföretaget inte bara i kommun utan även i dennorra och mellersta delen av får ytteriigarenedskärningar allvariiga följder för sysselsättningen. Den stagnerande allmännautvecklingen i denna del av länet och de beslutade nedskärningarna av varvsindustrinhar lett lill en besväriig situation på arbetsmarknaden. Enligt länsstyrelsensmening bör ytterligare nedskärning av svensk fartygsproduktion i sista handdrabba Uddevallavarvet och dess dotterbolag i . utgör en naturligt sammanhållen bostads-och arbetsmarknadsregion. Transportmedelsinriktad verkstadsindustri, transportserviceoch grosshandel är regionens huvudnäringar. Speciellt utmärkande förnäringslivet är det stora industriella inslaget. Industrin domineras i sin turav ett fåtal branscher och företag. Verkstadsindustrin svarar för avhela indusirisysselsättningen. Varven sysselsätter av de förvärvsarbetandeinom industrin. Varvsindustrin spelar en än större roll för kommundär dess andel av industrisysselsättningen är . Dessulom finns där ca2000 indirekt sysselsatta inom varvsnäringen som underleverantörer,entreprenad- och legoanställda. Näringslivet i växte med ca 3000arbetstillfällen . Tillväxten berodde framförallt på expansion inom den offentliga sektorn. Men även tillverkningsindustrinökade sin sysselsättning. Bilindustrin ökade antalet sysselsättningstillfällenmed ca 700 och varvsindustrin med ca 400. Inom flertalet övriga industrigrenarskedde dock en tillbakagång. har sysselsättningen bl.a. inomtillverkningsindustrin minskat med ca 5000 arbetstillfällen. En fortsattexpansion inom den offentliga sektorn har under samma lid skapat knappt 7000arbetstillfällen. Totalt sett har sysselsättningen i regionen fortsatt alt ökaom än i mindre omfattning . gmndprognos visar på en relativt ogynnsamutveckling för men även för regionen i dess helhet t. o.m. Industrisysselsättningen i kommunen väntas minska med nära 12 000arbetstillfällen 1982. Av dessa kan ca 6000 härledas tillden redan beslutade neddragningen av varven. Till stor del kompense- Prop.1978/79:49 74 ras den vikande industrisysselsättningen med en väntad uppgånginom den offentliga sektorn. Genom en viss nedgång i andra branscher beräknasemellertid den totala sysselsättningen i kommunen minska med ca 2 000 arbetstillfällenfram (se tabell I).