prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Frågan om varuvalär underordnad frågan om länderval. En begränsning lill vissavarugrupper kan inle genomföras om verksamheten skall varalill för alla . Belräffande frågan om vWa företag bör bistå är delenligt RRV angelägel all söka kartlägga troliga konsekvenser för u-landetsnationella utveckling vid en framgångsrik, utvidgad export. RRV anför även all delär lämpligtatt kontakterna i högre grad koncentreras till nationella exporlfrämjande organ iu-länderna, RRV ser del somangelägel atl Impod med sill omfattande arbetsområde och begränsaderesurser har ett slort kontaktnät. Impod bör därför utveckla kontakterna medolika organ, främsl svenska beskickningar i , SIDA och /GATTInlernationall Trade Center (ITC) men även u-landsambassader i Sverige.Möjligheterna till en organisatorisk samordning med den enhel inom SIDA som handläggerexportfrämjande bistånd bör övervägas. Enligl RRV:suppfattning kan de frågor som handhas av Impod bli av sådan viktur bistånds-, handels- och utrikespolitisk synvinkel att en högre gradav styrning än den som sker via den rådgivande nämnden är nödvändig. I ellsådani sammanhang kan enligt RRV eventuelll övervägas Prop.1978/79:100 Bilaga 14 44 att tillsätta en styrelse för verksamhelen eller atlklarare precisera Impods verksamhetsområde. RRV konslaterar atlnuvarande anslagsform med dels iraditionella anslagsposter, dels projektmedel ger små möjligheter allstyra verksamhelen. a.medfört att Impod har kommit all anställa fier tjänstemän i sin verksamhet än koniorel har lönemedel för och allulgifier för vissa andra ändamålvarit slörre än vad som anges i regleringsbrevet. Ekonomisystemel bör därför utvecklas och preciseras iprogramtermer. En förbättrad planering ochkostnadsredovisning kan bidra lill all ge siadga åt den interna styrningen av verksamheten. kan vidarekompletleras med en personalslat. Avslutningsvis anförRRV all Impod har en viklig uppgift all fylla i del svenska biståndssamarbetet. Impodsverksamhetsområde bör preciseras och arbetel stramasupp i vissa avseenden. Av väsentlig betydelse förden fortsatta verksamhelen äratt planeringen,budgeleringen, resultatuppföljningen saml den interna styrningen av verksamhelenulvecklas. RRV:s rapport harremitterats till elt antal myndigheter och organisationer. Remissvar har inkommit från slyrelsen förinlernalionell ulveckling (SIDA), statensjordbruksnämnd, kommerskollegium, Impod, (), Svenska handelskammarförbundel, , ,handelsagenters förbund.Landsorganisationen i (LO), Tjänstemannens cenlralorganis-tion(TCO) och Kooperativa förbundel (KF). LO anförinledningsvis atl man inle finner anledning all i detalj kommenterarevisionsrapporten utan inskränker sig till att ta upp elt begränsat antal frågor. Även industrifnrbundci tar upp elt mindreantal frågor och anför atl man iövrigt ansluler sig lill derekommendationer RRV givit. Från jordbruksnämndenssida anges atl inle föranleder några kommentarer, LRF uttalar sill stöd för RRV:s synpå organistions- och verksamhetsformerna.Handelskammarförbundel anför att enligl handelskamrarnas erfarenheter Impods verksamhet fungerar väl. Frågan om Impodsframtida roll och verksamhetsinriktning har tagits upp av fiertaletremissinstanser. pekar på atl svårigheterna med Impodsmarknadsföringsakliviieier ligger i all finna u-landsprodukter som kan anses vara ibehov av insatser bekostade med statsmedel och som kan ansesvara av sådant intresse för den svenska marknaden atl det är värt attlägga ner slörre belopp på att marknadsföra dem. Mol denna bakgrund kan delenligt kollegiet ifrågasättas om-inte Impod något merborde skjuta över tyngdpunkten mol informationsinsatser. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 45 förbund anser atl Impods insatser skall bibehållas ochförslärkas vad avser verksamhet som informationsförmedlare och utbildare.Däremot ställer sig förbundel tvekande till medverkan i konkrela marknadsföringsuppdrag iSverige eftersom Impod därmed upptriider som konkurrerande part på marknaden. Impods insats kan påverka en redaninarbetad export från ell annalu-land. är inne på en liknande lanke då man ser en viss farai all Impod kan komma i en konkurrenssilualion med enskilda handelsföretag,som också söker produkler. Impod anförinledningsvis i sill remissvar all man sätier värde på RRV:s posiliva syn på verksamheten och instämmer i stortbelräffande önskvärdheten av attytteriigare förbättra den. Vidare har Impod funnit del i linje med sin instruktion all lägga huvudvikten vid aktivaåtgärder som kan ge resullal ocksåför de mindre utvecklade länderna men atl man därigenom inle begränsatsina insalser vad gäller allmän information. TCO har en posilivhållning till ålgärder frånsvensk sida i syfte att underlättau-ländernas försäljningsanslrängningar. En viklig och självklaruppgift för Impod är enligt SIDA att lämna informaiion. En annan väsentliguppgift är atl bedöma marknadsutsiklerna för en produkt på den svenska marknaden liksom au aklivlmedverka i marknadsföringen av vissa produkler. Därvid bör Impod kunna molivera varför och hur siödskall lämnas. All på egei inilialiv söka efter lämpliga produkler som kan fylla en kändefterfrågan i släller siora krav på Impod och bör endasi ulföras ibegränsad omfaiining, främst i de minst utvecklade . Enligt SIDA bör Impod i regel inlegå uianför försäljningsfrämjandeinsatser av mer begränsad karaktär. Enligl industriförbundets åsikt utför Impod en vikliguppgift genom all underiätta särskill de exportovana och mindre utvecklade exporlanslrängningar.Del är därför enligl förbundets mening väsentligt au Impods verksamheikan fortsätta enligt samma riktlinjer som hitlills så att efterfrågan på insalser från mindre eller medelmåtiiglulvecklade kan lillfredsslällas. Aktiva marknadsföringsinsatser börske i den omfattning anslagsramarna tillåter samt i första hand avse sådan import som inle konkurrerar med tillverkning i . LO finner atl Impod är inne på räll väg genom all aklivlengagera sig i marknadsföringsprojkel och anser all della bör vara fallel även iframliden. Därigenom kan man nå en pålaglig effekl. Även KF ullalar sig för ensådan inrikining. Giossisiförbundei anser au marknadsföringsinsatser är enbetydelsefulluppgift och att resurserna i forlsällningen kanske i högre grad än hitlills bör koncenlreras pådenna typ av verksamhet. Förbundel lar i sammanhanget upp en annan fråga nämligenförslagel all Impod skulle undersöka hos de svenska importörerna hur den nuvarande exportenfungerar samt ge förslag till eventuella förbättringar. Impod bör inte ges enroll av övervakare av handeln medu-länder framhåller förbundel. Initiativ tillsådan verksamhet kan dock las avdet svenska företaget eller u-landsförelaget. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 46 Frågan omverksamhetsinriktning hör när samman med frågan om länderval. Impod.SIDA, LO, KF och industriförbundet anför att marknadsinformation skalllämnas till i princip alla . LRF uttalar all verksamheten i första hand bör koncenlreras till de s. k. programländerna, Belräffande marknadsföringsinsatser anser LO attenbart länder som för en utvecklingspolitiki linje med de svenska biståndsmålen bör komma i fråga. Resurserna börkoncenlreras lill de länder med vilka har etl långsiktigt statligt utvecklingssamarbete men även andra börkunna komma i fråga, Impod pekar påatl denna verksamhet redan nu bedrivs med sådana länder som molsvarar de allmänna riktlinjerna för svenskbiståndspolitik och all della blir fallel även , KF anser att man vidländervalet bör utgå från accepterade svenska biståndskrilerier. Vissa avvikelser bör få göras från programländerna,Grossistfoibiindei förespråkar samarbetemed de sämst ställda och mellanskiktet av och indiislri-föibundeinämner de mest exportovana och minst utvecklade . En avgränsning lill programländerna kan vara moliverad av prakliska skäl men det finnsinga principiella skäl som motiverar en sådan enligt förbundet. Från kommerskollegiums sida förespråkas alt ingenfastlåsning av länderkretsen bör ske. Impod, SIDA och KFär i princip eniga med RRV om all ingen begränsning av varugrupper börinföras, LO pekar på att import av varor som av beredskapsskäl eller andra skäl intekan komma all långsiktigt accepteras självfallel inte skall främjas, liksominte heller varor som framställs under socialt oacceptabla förhållanden. Kommerskol/egium tarockså upp frågan om imporlen av begränsningsvaror som textil och framhållerbetydelsen av alt Impod tar hänsyn till alt import från som varitobetydliga som exportörer kanutvecklas så atl begränsningsåtgärder från svensk sida kan bli aktuella, LO och KF delarRRV:s uppfattning alt ägarförhållanden i förelag med vilka Impodsamarbetar är av väsentlig betydelse. Statliga och kooperativa förelag bör enligtLO och KF ges prioritet vid val av av samarbetspartner. KF anser emellertid atl det väsentligastemåsle vara att arbetet kommer vederbörandeland tillgodo. kan å sin sida inle godta att statliga och kooperativa företag i första handbistås. Det finns enligt förbundet ingengrund för att anta atl dessas exporl i större utsträckning skulle komma landei tillgodo och användas för dess utveckling.Beträffande utvecklingskonsekvensernaanför Impod all dessa skall kartläggas vid mer omfattande insalser. SIDA framhåller atl problem med val avförelag förmodligen kan undvikas om Impod samråder med nationellacentrala exporlfrämjande organ. Kommeiskollegiumoch Åf/ instämmer i alt verksamhetens redovisning och resultat bör följasupp vilket även enligt kollegiet bör ske med de kontaktresor som Impodföretagit. Impod anser det mycket viktigt atl följa resultaten om verksamhelen och attkontoret sländigl söker förbättra sin metodik därvid- Prop.1978/79:100 Bilaga 14 47 SIDA.knmmerskoi/cgium och KF \\ksom grossisiförbiindeipekar på belydelsenav vidgat samarbete med bl. a, näringslivsorganisaiionerna. Vidare börkontakterna med u-landsambassaderna i ulvecklas. Ilande/skammarJörbundeilalar för en samverkan med andra organ som inom sysslar med förmedling avuiländska affärsförfrågningar för all därigenomnå ell slörre anlal förelag. Fleraremissinslanser har yllral sig om den rådgivande nämndens slatus. LO finner ingavägande skäl tala för alt ge nämnden etl vidgat ansvar. Enligt jordbruksnämndenhar den nuvarande formen fungerat tillfredsställande och inrättandet av enslyrelse skulle sannolikt inle tillföra verksamheten någol nytt. Inte heller SIDA. KF ellergrossisiförbiindei anser att nämnden bör ändras. Däremot bör enligtgrossislförbundet inhämtasi alla vikliga frågor och något mer frekventa sammanträden hållas. Nämnden skulle enligt förbundet och KF kunna geskaraktären av en ledningsgrupp.Enligl kommerskol/egium finns det ingen anledning atl ombilda nämnden lill en slyrelse om tyngdpunkten i verksamheten läggspå information och kontaktskapande. Om Impod däremol ges en mer aktiv ställningkan en slyrelse bli angelägen. TCO anser att Impffd bör ha en styrelse istället för en rådgivande nämnd. Beträffandeorganisatorisk samordning med SIDA anförs från SIDA all man inte kan senågra klara fördelar med en sådan, vare sig för Impods eller SIDA:sdel. Endasi och KF har lagil upp frågan om anslagsförändring. Alla ire instansernastödjer förslagel med elt anslag uttryckti programlermer. Verksamheten vidimporlkonlorel för u-landsprodukter (Impod) har varit föremål för enförvaltningsrevision av (). RRV:s rapport har remissbehandlats. 1 rapportendiskuteras Impods roll och framtida verksamhetsinriktning, länderval,kontaktnät samt adminislraliva och ekonomiska frågor. Innan jag går in påde olika frågorna vill jag framhålla all Impod har en viktig uppgiftatt fylla genom att bistå i syfte alt öka deras exportinkomster och bidra lill deras utveckling. Impod har enligl min uppfallning sköli denna uppgift på elttillfredsställande sätt. bör emellertid verksamhelen ges större fasthet. De riktlinjer för verksamheten som lades fast i prop.1974:57 äger i huvudsak fortfarande gillighel. 1 några avseenden har de förstaårens erfarenheter emellertid givitanledning till vissa klarläggandenoch förändringar, vilka framgår av del följande. Frågan om vilken roll Impod skall hai framtiden är avavgörande belydelse Prop.1978/79:100 Bilaga 14 48 Impod börenligt min meningha som en av sina främsia uppgiflerali lämna informaiion,dvs. all besvaraförfrågningar från . [ likhel med fiertalel remissinstanser finnerjag dock atl Impod inle barabör ges rollen av informationsförmedlare ulan även liksom bör kunna engagera sig aklivl imarknadsföringsinsatser. Marknadsföringsarbetetbör koncentreras till atl bedöma marknadsutsiklerna för u-landsprodukier på den svenskamarknaden och till medverkan i marknadsföringens inledande skeden genommarknadsundersökningar, utarbetandeav marknadsföringsplaner och iniroduklionsförsäljningar. Insatserna börgöras i samarbete med branschorganisationer och förelag i . Som regel bör Impod inleulan hänvändelse från elt u-land sökaefter produkler som kan länkas fyllaen känd efterfrågan i . Impod bör inte heller normall engagera sig i sådana förhållanden i som harall göra med exempelvis ellu-landsföreiags produktions- och leveransförmåga, u-landsföretagens attityder lill export eller exportkunskaper. Sådan verksamhet kan tendera alt svälla och la alliför slor del av Impodsresurser i anspråk. Jag är dock inleberedd all föreslå all Impod helt skall avstå från sådan verksamhei. Väl avgränsade insalser, gärna isamarbeie med utlandsambassader iSlockholm, kan även fortsättningsvis göras, men bör i så fall koncentrerastill de mest behövande länderna. Nära samman medverksamhetsinriktningen hör frågan om vilka länder Impod bör kunna bisiå. Jag instämmer ivad flera remissinstanser har framfört,nämligen atl informaiion bör lämnas lill i princip alla utomeuropeiskau-länder. Beträffande marknadsföringsinsatser medger de begränsade resursernainte all alla länder kan bistås.Impod bör därför koncentrera de resursersom slår lill buds för sådanainsalser lill de mest behövande dvs. lill de faliigasie och i exporlhänseende minsi erfarna . En avgränsning lill de s. k, programländerna kunde vara praklisk men jag finner inga principiella skäl sommoliverar en sådan avgränsning. Programländerna ingårofla i gruppen "minstulvecklade ", vilka inte alltid har produkler som kan marknadsföras på den svenska marknaden. En annan fråga avbelydelse förden framtida verksamhetsinriktningen är vilken varuimportImpod bör stödja. Impod bör, enligt min uppfattning, undvika att aktivtengagera sig för varor som av försörjningsberedskapsskäl är föremål förimportbegränsning i . I övrigi bör alla varor som bedöms främja utvecklingen och diversifieringen av produkiionen i u-ländernaoch ha en marknad i kunna komma ifråga. 1 RRV:s rapportförordas au Impods samarbeie med förelag i främsl bör la siktepå statliga och kooperativa företag. Enligt min mening bör Impod inlebegränsa sill samarbete lillsådana företag. Däremot bör Impod särskiltvid mer omfattande insalser söka kartlägga troliga konsekvenser för u-landetsutveckling av en utvidgad export från berört förelags sida. 1 likhet med vad som framhålls av SIDA anser jag allproblem med val av förelag Prop.1978/79:100 Bilaga 14 49 förmodligen kan undvikas om Impod samråder med nationellaexporlfrämjande organ. Redan när Impodslarlade sin verksamhei framhölls viklen av samarbeie med andra organ i som har liknandeuppgifter, I likhel med fiera remissinslanser vill jag undcrslryka alt samarbeiei mednäringslivsorganisaiionerna iSverige och med SIDA bör ulvecklas så all dubbelarbele undviks och u-landsföreiagen Hr god service. Däremolanser jag inle all fördelarna med en organisalorisk samordning med SIDA skulle vara så siora alt en sådan lösning bör övervägas. Jag finner det ocksåangeläget all svenska beskickningar i de Impod samarbetar med ellerplanerar att ta kontakt med informeras om Impods verksamhei i resp. land. Jagdelar RRV:s uppfattning atl Impod bör ulveckla sina konlakler med nationella exportfrämjande organ iu-länderna samt med u-landsambassader i . Fleraremissinslanser tar upp frågan om styrning av verksamheten. Jag anser att denna, närImpod permanentats, bör ges ökad fasthet. Sålunda bör den långsiktigaverksamhetsplaneringen förbättras liksom uppföljningen av genomförda projekl.Impods budget bör fr. o. m. /80 redovisas iprogramtermer som omfattar två program, nämligen marknadsinformation ochmarknadsföring. a. bör Impod åläggas all till regeringen redovisa planer för hur anvisade medel är tänktaall användas. Vidare börden administrativafunktionen hos Impod ulvecklas. Del ankommer på regeringen alt beslutai dessa frågor. säu alt styraverksamheten kan vara au ta ul en avgift för gjorda ijänsler, en frågasom behandlades i förarbelena lill Impods bildande. Enligl min mening bör de möjligheier som finns allåierfå medel som saisas vid marknadsföring av en produkl lillvaralas. De frågor som Impodhar all behandla i framliden är enligl min mening så väsentliga urbistånds-, handels- och konkurrenspoliiisk synvinkel alt en ökad fasthet iverksamheten är önskvärd. Jag anser därför au en styrelse bör inrättas somersätter den nuvarande rådgivande nämnden. Enligt min meningbör styrelsen utses av regeringen för en period av . Det bör ankomma påregeringen atl la närmare ställning till styrelsens sammansättning och meddela föreskrifter för dess verksamhei. För budgetåret1979/80 anser jag all medlen bör ökas med , Därav beräknas . för marknadsinformation och . Med hänvisning härtill förordarjag, efter samråd med chefen förutrikesdepartementet, att ell formelll belopp om I . tas upp underanslagel. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl 1. godkänna de riktlinjer förImportkonlorets för u-landsprodukter verksamhei som jag förordat 2. till Imporlkonlorel för u-landsprodukter för budgetåret1979/80 anvisa etl förslagsanslag av . 4 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 50 1977/78 Utgift 21000 000 Reservation O 1978/79 Anslag 24 759 000 1979/80 Förslag 26771000 turistråd(ST) inrätlades som en offentlig stiftelse av stålen.Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundel (prop. 1975:47, NU 1975:34, rskr1975:244). Rådet leds av en slyrelse. Denna beslår av 17 ledamöter och likamånga suppleanter. Styrelsen tillsätts av regeringen.Ledamöter och suppleanter representerar stiftarna saml LO, TCO, ,,, , , SAS/ Linjefiyg, SJ,och KF. ST:s uppgift är attsom centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för atl främjamarknadsföring av lurism i , Rådel skall därvid i förslå hand sökalillgodose behovei av semesler- och rekrealionsmöjligheier hos en bredallmänhel i och de övriga nordiska länderna. Rådel skall lalillvara möjligheierna lill ell växande valulainfiöde från uiländska lurisler i , varvid särskill marknadsföringav ledig kapaciiel inom hotell- och turistanläggningar skall beaktas. ST påpekar allturismen är en näring av stor ekonomisk betydelse för Sverige.Utvecklingsmöjlighelerna är goda bl. a. genom all semesirarna blir längre,genom all del finns ledig kapaciiel inom inkvarleringsseklorn och genom atl del svenska kostnadsläget blivitfördelaktigare i förhållande till andra länder. ST konstaterarsamtidigt all del finns strukturella utvecklingshinder för svensk lurism. Utbudet är splittrat ochproduktutvecklingen låg. Det föreligger ävenstora brister i det siffermaterial som skall beskriva svensk turism. ST har i sinlångsiktiga verksamhetsplanering prioriterat en lösning av nuvarandestrukturella problem. Åtgärder som ST anser bör vidtagas föreslås fördelas över enperiod på 5-é år. De aktiviteter som bedrivs och de som STföreslår för /80 är anpassade till ST:s långsiktigaprogram för de strukturella åtgärderna. ST:s program för destrukturella ålgärderna omfattar forlsall arbete med atl etablera regionalaproduktions- och bokningsorgan och vidareutveckling av organisationsutformningoch systemutveckling avseende rikstäckande datoriserat boknings- ochinformationssystem. Ett mera preciserat utredningsförslag om detta systemavser ST redovisa . Vidare omfattar arbetetproduktutveckling i samverkan med regionala bokningsorganisatio- Prop.1978/79:100 Bilaga 14 51 ner,regionala/lokala turislorganisalioner saml turistnäring. Slulligen omfatlar arbetet utbildning riktad mot regionalaoch lokala turistorganisationer. Fortsatt prioriiei i ST:s verksamhei ges insalser för allfå förbäiirade kunskaperom utbud och efterfrågan samt samhälls- ochförelagsekonomiska effekter av turismen. Elt väsentligt arbete utgör utvecklingav system för atl underlätta resandet till och i . ST avser alt för budgetåret1979/80 fortsätta med informations-och kampanjåtgärder i den omfattning som tidigare bedrivits. De regionala produktions- och bokningsorganen, gerenligl rådets uppfattning förutom service till inhemsk lurismmöjligheier alt mer målinriktat bearbetade primära utlandsmarknaderna. , , och ,den s. k. Europagruppen. För Europagruppen,främst för , planeras en särskild distributionslösning.Denna innebäratt de svenska bokningscenlralerna i samarbete och samverkanmed andra intressenter etablerar en sälj- och marknadsföringsorganisation direkl på marknaden. Uppdragsverksamheten kan enligt ST /80 vänlaskomma in i elt mera expansivt skede eftersom kunskapsutveckling och erfarenheter då börerbjuda bas för mer kvalificerade åtaganden. ST bedömer all områden som kan bliakluella är konsekvensanalys, marknadsplanering, förelagsekonomi inklusiveredovisning, organisations- och försäljningsuppdrag, ST har aktivt verkat för atl begränsa utvecklingen av defasla kostnaderna i syfte atl vidmakthålla turistrådets förmåga att initieraoch samordna utvecklingsarbeten. Detta anser ST kräva stor fiexibilitet i den internaresursanvändningen.Inom ST pågår en organisationsöversyn som syftar tillall i högre grad skapa betingelser för en sådan fiexibilitet. ST anser sig redan ha utnyttjat de möjligheter lill rationalisering och besparing som ärmöjliga i detla skede av rådets utveckling. ST bedömer all en minskad andel operaliva medel kommeratt minska möjligheterna all få externa intressenter ekonomiskt engagerade ituristrådetsarbele. Denna medfinansiering beräknar ST till ca . för /80. Beräkningen av besparingsaliemalivei baseras pånuvarande anslag uppräknal med summan av pris- och löneomräkning. Härifrån har schablonmässigt frånräknats2 % vilket ger ett besparingsalternativ som uppgår lill . Besparingsalternalivet baseras på elt anlal förslag. Bl.a. föreslås alt turistrådet fiytiar från , aU utlandskontoren iFrankrike och läggs ner samt atl de operativa insatserna minskar. Vidare kommer man alt varamycket restriktiv vad avser medel för kontorsmaterial, telefon, telex m. m. Effekterna av nämndabesparingsalternativ anser ST skulle vara mycket negativa för rådets verksamhet. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 52 ST beräknar ibesparingsalternativel en ökning av anslagel med . förslagtill anslag för /80 uppgår till . Detlainnefattar för kosinader avseende huvudkontor och utlandskonlor endasi en pris- och löneuppräkning av anslagelför /79. ST hemställer om enökning av anslagel med . 1 sinlångsikliga verksamhetsplanering har ST bl, a. prioriterat verksamhet som syftar till en lösning av nuvarande strukturella problem inom svensk lurism.Jag tillstyrker ST:s prioritering. 1budgetpropositionen anmälde dåvarande chefen för handelsdepartementelatt ledningen av turistråd borde ses över mot bakgrund av de erfarenheiersom har vunnits (bil. 14 s. 47). Efter samråd med de båda andra sliflarna. och har en sådan översyn genomförts inomhandelsdepartementet, 1 översynen framhålls att arbetsutskoltet bör ges en slörre tyngd istyrelsens arbele i syfte att öka effektiviteten. Antalet ledamöler i utskottetökar frän nuvarande fem lillåtla, Mol bakgrund av vadsom har anförts om styrelsens sammansättning i prop. 1975:47 om inrättande ochfinansiering av turistråd m. m. (sid. 39) villjag här anmäla att en för turismen viktig intressent som inte representeras i slyrelsen, nämligenfärjerederierna, genom en organisalorisk förändring som inlräffal iinlressenlkrelsen kan beredas siyrelseplats ulan atl antalet ledamöter behöverutökas.