prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Denbeslulanderält som överförs lill P.SO enligt nu föreslagna regler kan ej -imotsats till vad som gäller enligt kommunallagens delegationsregler-frittålerkallas av vederbörande nämnd/nämnder. En generell ålerkallelserält förstyrelsen eller nämnden är enligt vår mening ej förenlig med ell av huvudsyftenamed förslaget, nämligen all PSO-verksamheten skall vara ell permanenl institutför partssamverkan i verkställighelsledel. Skall P.SO kunna fungera på ettsmidigt och effeklivi sätl med minsta möjliga risk för "störningar"krävs alt verksamheten präglas av slabililel och ömsesidigt förtroende. har i sm lägesrapport 3 givit utiryck för liknandeuppfattningar. Påsamma gmnder som i arbetsrätlsreformen bör man enligt vår mening kunna utgåifrån att parterna i PSO-verksamheten kommeratt vinnlägga sig om ellhandlingssätt som gör riskerna för störningar av den politiska demokratinliten. Detta hindrar dock inte att vi anser'dei rimligt atl lagsiiftningenöppnar möjlighet för parterna att i kollektivavtal inta vissa skyddsregler. Sälundaföreskrivs som huvudregel i 4 kap. 3 ij försia stycket andra meningen i vårtförslag atl uppdrag som överiämnats lill PSO får av styrelsen eller nämndenåtertas under kollektivavtalets giltighetslid endasl om detta medges iavtalet. Någranärmare anvisningar/råd om hur en regel av aktuellt slag bör ulformas anser vioss inte behöva lämna. Detla bör ankomma på parterna. Vi utgår dock ifrån altparterna noggranl överväger en sådan regels innehåll, varvid den politiskadeniokratins krav och fömisäiiningar givelvis måste slå i förgmnden. Ovanhar vi redogjort för skälen till att parierna i kollekiivavial bör ha möjlighetreglera frågan om återkallelse av till PSO överförd beslutanderätt. Man kanockså länka sig varianten atl direkl i KL anges atl återkallelse dessutomalltid får ske "om synneriiga skäl därtill föreligger". Detlaspörsmål sammanhänger delvis med revisionsansvaret för PSO:s verksamhei. Vikommer senare att närmare diskulera frågekomplexet. 3 ij andra slyckel har intagits en bestämmelse om atl beslul som fattasav P.SO skall anmälas lill styrelsen/nämnden som bestämmer i vilken ordningdetla skall ske. Bestämmelsenom plikt för PSO att anmäla sina beslul lill vederbörande nämnd/nämndermolsvarar vad som gäller enligt för kommunala och landstingskommunala nämnderi allmänhet meddelade delegalionsregler (jfr 3 kap. 12 § tredje stycket KL).Syftet med en sådan anmälningsregel är atl garanlera all siyrelsen/nämndenforllöpande är informerad om PSO:s verksamhet. Med hänsyn till att vårkonstmktion utgår ifrån att revisionsansvaret för PSO:s verksamhet skallkvariigga på den nämnd eller de nämnder som överfört beslutanderätt till PSOhar des.sa organ givelvis ett starkt behov atl följa verksamheien. En sådankontrollmöjlighet är också nödvändig för att man skall kunna bedöma behovet aveventuell återkallelse av beslutanderätten i enlighet med tidigare omnämndaregler. Prop.1978/79:188 83 Fömtomall man enligt vår modell kan överföra besluianderäii i olika lyper avpersonalfrågor lill P.SO kan inslilulel också komma till användning som ett ledi ett formaliseral samrådsförfarande. 14 kap. 4 ij anges sälunda all i kollektivavtalfär föreskrivas all slyrelsen eller annan nämnd i vissa angivna ärendegmpperskall samråda med PSO innan beslul fattas. Bestämmelsenöppnar möjlighel för parierna att i ärenden som ej kan bli föremål förbeslutsrätt i PSO, men som ändå har ett påtagligt iniresse för de anställda, fålill siånd eu formbundel och "kommunallagsanpassal" meningsutbylemellan arbelsgivaren och arbetslagarna. Som exempel pä sådana ärendelyper kannämnas - organisation av extern service. Samrådetsinnebörd och form kan variera. Parterna får i P.SO möjlighel att utbytainformaiion och synpunkier, överiägga om olika problem, pröva olika förslag,söka sig lill samrådslösningar osv. Det i praktiken vanligaste torde bli allvederbörande PSO ges räu atl i beslämda ärendetyper medverka i utredning ochberedning saml all dess yllrande skall inhämtas och tillföras beslulsunderiagel. Framhållasbör här atl parterna kan överenskomma att samrådels karaklär av obligaloriumbegränsas till att avse vissa särskilt "personalintressanta"ärendegmpper medan samrädsregeln i övrigt utformas som en "böraregel". Givetvis kan man också länka sig varianten atl avlalel medgerundanlag från samråd i vissa brådskande situationer. (Även andra lösningar ärtänkbara.) Rättsverkanav all arbelsgivaren undanläter all fullgöra eti obligatoriskt samråd enligt nuföreslagna bestämmelser blir atl styrelsens/nämndens beslul i aktuell frågaefter kommunalbesvär kan komma atl upphävas på den gmnd atl del ej tillkommit ilaga ordning (jfr nuvarande 7 kap. 2 § första slyckel KL). Vidare tordeuppenbara övenrädelser av samrådsreglerna kunna medföra skadeslåndsansvar förarbetsgivaren enligt reglerna i MBL om brott mol kollektivavtal (se 54 och 55§§ MBL). Somlidigare påpekais är PSO enligt vårt förslag rätlsligen att betrakta som en särskildform av kommunall verkställighets- och samrådsorgan. I tryckfrihetsrättsligthänseende innebär delta atl PSO aren sådan myndighet som avses i 2kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. De i tryckfrihetsförordningenintagna bestämmelserna om allmänna handlingar kommer således alt varatillämpliga på alla handlingar som inkommii lill eller upprättats hos PSO.Handlingarna är således, i likhet med vad som gäller för andra kommunala organ,offentliga om ej annat följer av bestämmelser i sekretesslagstiftningen. 1978/79:188 84 3.6.3.8Besvärsregler m. m. Beslutsom fallas av PSO skall enligt vårt förslag kunna överklagas enligt de vanligakommunalbesvärsreglerna. Del grundläggande skälei för en sådan ordning är atlP.SO i belydande omfallning i prakiiken kommer all fungera som ell kommunallverkställighetsorgan. Vissa frågor som lidigare handlades pä nämndnivån ellerav delegal kommerail överföras till P.SO. En sådan uppgiflsöverföring, betingadav föreiagsdemokraiiska hänsyn, bör ej få försämra kommunmedlemmarnasmöjlighel all via kommunalbesvärsinstitutet utöva sedvanlig legalitetskontrollöver . I sammanhanget börunderslrykas atl en gmndprincip som vårt förslag vilar på är ett endast frågorinom personalpolitikens omräde kan ifrågakomma för beslutsfattande i P.SO.Detta har vi f ö. redan betonat i tidigare avsnitt. Av detla följer att PSOaldrig kan få lill uppgifi all handlägga sådana ärendelyper i vilka beslut pånämndnivån skulle överklagas med förvaliningsbesvär. rättsmedelsanvändningsområde i är nämligen i huvudsak begränsat tillatl avse beslut inom specialreglerade verksamheter där fråga arommyndighetsutövning mot enskild. De handläggningsregler som i speciallagstiftningengivits för sädana ärendelyper påverkas givelvis inle av del föreslagnaPSO-instilutet. Vihar inte funnit det nödvändigi att här närmare redogöra för del kommunalabesvärsinstitutets materiella innehåll. Päpekas bördock att vid kommunalbesväri princip endast lagligheten av det överklagade beslutet kan prövas. Någonmöjlighet atl i denna ordning pröva beslutets lämplighet finns säledes ej.Vidare gäller atl talan ej flr föras mot beslul av rent förberedande ellerverkställande art (se nuvarande 7 kap. 2 ij försia stycket sista meningen KL).Del sistnämnda innebär t. ex. att sådana P.SO-beslut som är av "samrådskaraktär"ej är överklagbara. Den nu föreslagna huvudprincipen om PSO-beslutsöverklagbarhel och som avser atl värna gmndläggande rälts-skyddsinlressen börgivetvis komma till uitryck direkl i KL. I värt förslag har en särskildbestämmelse härom intagits i den paragraf, 8 kap. 2 §,som behandlar besväröver beslul av och landstingskommunal nämnd. Förklarhetens skull bör noteras atl talan mot eventuella beslul av P.SO itjänsietillsättningsfrågor skall - om besvärsnämnd inrättats i kommunen ellerlandstingskommunen - föras enligt de särskilda besvärsbesiämmelser sommeddelats i nuvarande 7 kap. 3 § KL. Vi har i förslaget intagit en erinranhärom i det aktuella lagmmmel. Noteraskan vidare att själva det kommunala beslutet att med slöd av de här föreslagnanya bestämmelsema i KL träffa kollektivavtal om PSO-verksamhet kan överklagaskommunalbesvärsvägen i den omfallning reglerna om kommunalbesvär i KL anger.Detta gäller för övrigi alla kommunala och landstingskommunala beslut omträfTande av kollektivavtal. Som besvärsfaktum vid besvär över beslut omingående av kollektivavtal kan klaganden t. ex. åberopa att han/hon anser attavtalet kränker den politiska demokratin. Det ankommer då päbesvärsmyndigheterna, i sista instans regeringsrätten, all avgöra om så kanvara fallel. Vid sidan av de uttalanden av icke juridiskl bindande karaktär somden s. k. särskilda nämnden kan komma att göra igränsdragningstvister om den politiska demokraiin kan sålunda en renodlaträttslig prövning i aktuella gränsdragningsfrågor komma lill stånd Prop.1978/79:188 85 kommunalbesvärsvägenefter initiativ av kommunmedlem. a. denna bakgrund anser vi alt denföreslagna PSO-verksamheten är omgärdad av betryggande skyddsregler. Enligtvårt lagförslag (4 kap. 2 § sista meningen) skall vad som föreskrivs i 3 kap. 9§ andra siycket kommunallagen äga molsvarande tillämpning för partssammansatlorgan. Detta innebär all ledamol av partssammansatl organ, liksom annanhandläggare hos sådani organ, kommer alt vara bunden av samma jävsregler somgäller för styrelsens och övriga enbart på kommu-nallagsgmnd tillsatta nämnders(besvärsnämnd dock undantagen) ledamöter. Han flr säledes ej delta i ellernärvara vid handläggningen av ärende hos det partssammansatta organei sompersonligen berör honom själv eller hans make, föräldrar, barn eller syskoneller annan honom närstående. I anslutning till närvarorättsfrågans behandlinglämnas en närmare redogörelse för jävsreglernas innebörd. Här räckerkonstatera att det enligt vår mening är självklart att även PSO-ledamölerskall omfattas av kommunallagens jävsregler. Delta för atl garantera atl PSO-verksamhetenskall präglas av objektivitet utan hänsynstagande till enskild PSO-ledamotseventuella personliga inlressen i ärendei. Ettförhållande som särskilt bör uppmärksammas är att vi i lagförslaget genereUtutgår ifrån att kommunallagens jävsregler skall vara tillämpliga påpartssammansalta organ. Som framgår av redogörelsen för gällande rätt i avsnitt4.8.3.7 gäller för en del kommunala - och även för vissa landstingskommunala-specialreglerade nämnder förvaltningslagens jävsregler, vilka är belydligt mervidsträckta än kommunallagens. I och för sig skulle detta faktum kunnaföranleda att man för partssammansatl organ som inrättas inom specialregleradnämnds verksamhetsområde tillämpar förvaltningslagens jävsregler. Attförvaltningslagens stränga jävsregler skall lillämpas i de specialregleradenämnderna har dock främst motiverats av att dessa nämnder ofta handläggerärenden som direkt ingriper i den enskildes liv och ekonomi, t. ex.byggnadslovs-, socialhjälps- och nyklerhelsvärdsärenden (se prop. Reglema syftar säledes lill att ge ett förstärkt rättsskydd för denenskilde. De partssammansatta organen skall handlägga frägor som i enlighelmed MBL rör förhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagare. De kan därföraldrig få till uppgift att handlägga sådana typer av myndighetsutövningsärendensom exemplifieras ovan. Det framstår därför som rimligt alt generellt för PSOtillämpa kommunallagsjäven. En sådan lösning synes också från praktisksynpunkt ha påtagliga fördelar. Enligt vårt förslag kan ell PSO komma attinrättas som gemensamt verkställighetsorgan åt flera nämnder. Dessa nämnder kanvara såväl oreglerade som specialreglerade. Vissa ärenden som handläggs i ettsådant PSO emanerar säledes från specialreglerad nämnd medan andra emanerarfrån oreglerad nämnd. Det förefaller ej lämpligt att i samma PSO tillämpaolika jävsregler beroende på om ärende skall anses härtöra från specialregieradeller oreglerad nämnd. En sådan ordning skulle för övrigt strida motintentionen förvaltningsrällsreform att samma jävsregler 1978/79:188 86 skallgälla i alla ärenden hos eu och samma kommunala organ (se prop. 1971:30 s. 354;jft prop. 1975/76:1 s. 76). 3.6.3.10Tystnadsplikt m. m. Iansluining till närvarorätlsfrågans behandling i avsniii 4.8.3.8 nedan redogörsför del regelsystem avseende tystnadsplikt som gäller för funktionärer (härmedavses såväl arbetstagare som förtroendevalda) pade kommunala ochlandstingskommunala områdena. Vi har vid genomgång och analys av aktuellaregler funnit att dessa undantagslöst givits en sådan utformning vad avser denlyslnadsplikisbunda personkretsen att de kommer alt omfatta ledamöter avpartssammansatt organ. Någon särskild föreskrift om alt reglerna även skallgälla för P.SO-ledamöter är således enligt ulredningens mening ej behövlig.Även beträffande utlämnande av hemlig handling gäller på gmnd av aktuelllagtexts utformning samma ansvarsregler för PSO-ledamöter som för övrigaoffentliga funktionärer. Förklarhetens skull bör här lilliiggas att del med hänsyn lill arten av deärendegmpper som är aktuella för handläggning i PSO endasl undantagsvis lordekunna uppslå situationer där nu behandlade regler får relevans förP.SO-ledamöter i denna deras egenskap. FörPSO-ledamöler kan renl teoretiskt flera typer av ansvarsregler aklualiseras.Nedan gör vi en genomgång av dessa reglers tillämplighet på ledamöter i PSO.Därvid görs samma uppdelning av de olika ansvarsfrågorna som i avsnilt 4.8.4nedan angäende ansvar för personalföreträdare i och landstingskommunalnämnd. Vivill redan här uttala den generella uppfattningen att de ansvarsregler somgäller för offentliga funktionärer i allmänhet även skall vara tillämpliga påsäväl arbetslagar- som arbelsgivartepresentanier i PSO. är en naturligoch fundamental utgångspunkt med hänsyn lill att PSO fömtsätts i väsentligomfattning integreras i den kommunala förvaltningsorganisationen. Ett vidgatbeslutsdeltagande från de anställdas sida i personalfrågor mäste givetvisföljas av ett i motsvarande grad ökat ansvarstagande. Partssammansattaorgan av den typ vi föreslår är kommunalrätlsligt all betrakta som en särskildform av verkställighets- och/eller samrådsorgan äl nämnd eller nämnder. Dettafår till följd alt medel för deras verksamhet kommer att anvisas av berördnämnd inom de anslagsramar som fullmäklige anger. Vid bestämningen avanslagsramen är givetvis det kollektivavtal som fömtsätts ligga till gmnd förinrättandet av PSO av avgörande betydelse. PSOkommeratt i revisionshänseende ha samma ställning som t. ex. ett utskott inomnämnd eller tjänsteman som utmstats med delegationsuppdrag. Prop.1978/79:188 87 Renljuridiskt innebär detla alt revisionsansvaret för P.SO:s verksamhei kvarliggerpå den nämnd eller de nämnder som överfört besluianderäii lill organet. Härkan erinras om all den beslutanderätt som överförts lill P.SO - i moi-sals lillvad som gäller enligt kommunallagens delegationsregler - ej utan vidare kanålerkallas av berörd nämnd. Vi har lidigare utvecklat skälen för denna ordning. Medhänsyn till atl vårt förslag bl. a. bygger på den gmndläggande principen altdet övergripande ekonomiska ansvarei för PSO:s verksamhei kvarligger pånämndnivån har del bedömis nödvändigi med vissa korrektionsmedel. Sålunda harparterna enligt förslaget möjlighet att i kollektivavtal inta särskilda reglerom återkallelse. Dessa kan lämpligen ges en sådan utformning all de exempelvistäcker in fall där del partssammansalla organet uppenbart missköterförvaltningen av de medel som ställts till dess förfogande. Även andravarianter är givelvis länkbara. Somen ytteriigare säkerhetsåtgärd föreslär vi atl i lagtexten införs en klausulom att återkallelse alltid flr ske "om synneriiga skäl därlillföreligger". Ett synneriigt skäl att aktualisera återkallelse kan vara atlrevisorerna vid sin granskning finner skäl framföra allvariiga anmärkningar molPSO:s förvallning. Som ell annal tänkbart skäl för återkallelse kan anges allPSO-insiitulei systematiskt utnyttjas för aktiviteter som är oförenliga med denpolitiska demokratin och god förvaltningssed t. ex. genom uppenbara avvikelserfrån riktlinjer, handlingsramar och normer som fastställts av överordnadeinstanser. I nuangivna fall ankommer det pä berörd nämnd atl mot bakgrund av framfördarevisionsanmärkningar eller iakttagelser av PSO:s bristande respekt för denpolitiska demokratins krav och med hänsynslagande till PSO-verksamhelens syfteoch arbelsförulsällningar bedöma behovei av återkallelse. Vi utgär ifrän attparterna kommer att verka för ett handlingssätt som undanröjer risk förkonflikter i den löpande PSO-verksamheten. Beträffandedel skadeståndsrältsliga ansvaret redogörs nedan i anslutning tillnärvarorättsfrågans behandling (avsnitt 4.8.4) schematiskt för vilka regler somär tillämpliga för funktionärer i förvallning. PSO-ledamöternasskadeståndsrättsliga ansvar blir, i likhet med vad som gäller för offenligafunktionärer i allmänhet, all bedöma i enlighet med reglerna i skadeståndslagen(1972:207). Ävenbeträffande det straffrättsliga ansvarei kommer P.SO-ledamöterna att varaunderkastade de allmänna regler som gäller för offentliga funktionärer (jfravsnilt 4.8.4 nedan). 1978/79:188 88 Förkommunala arbetstagare i allmänhet gällande regler om disciplinärt ansvar kanteoretiskt aktualiseras även på gmnd av åtgärder som vidtas av PSO-ledamöter.Att märka är dock att disciplinansvaret över huvud laget ej berör kommunallförtroendevalda. I den mån kommunen/landstingskommunen i PSO representeras avförtroendevalda innebär della att en formell skillnad kommer all föreliggamellan arbelsgivar- och arbetstagarrepresentanter i disciplinansvarshänseende. Sävittkan bedömas torde dock - med beaktande bl. a. av de frågetyper som är aktuellaför handläggning i PSO - de situationer bli ytteriigt sällsynla där anledningkan tänkas uppkomma atl vidla disciplinär åtgärd mot PSO-leda-mot i denna hansegenskap. praktiken mest framträdande ansvarsmomenlel för kommunalpolitiker resp.fackliga företrädare ärdet politiska resp. fackliga ansvaret mot uppdragsgivarna.Detta regleras i huvudsak efter andra normer än juridiska ansvarsbestämmelserav den art som här redovisals. Innebördenav de kommunalt förtroendevaldas uppgifier och politiska ansvar införmedborgarna utvecklas närmare i huvudbetänkandet (jfr även kapitel 1). Personalföreträdarnahar mot sina uppdragsgivare ett demokratiskt ansvar som närmare regieras avvederbörande fackliga organisation genom stadgor, sedvänja och aktuellaIjeslut. Skulle nägon personalföreirädare av vederbörande organisationbefinnas olämplig för sitt aktuella uppdrag kan den fackliga organisationenändra sin representation. Detta anses - om ej annat avtalats - kunna ske närsom helst genom ensidigt beslut, varom givetvis vederböriig anmälan ochregistrering hos arbetsgivaren fömtsätts. Ävenom representationsfrågorna ej ställts på sin spets står fackliga förtroendemänfortlöpande i en ansvarsrelation till sina uppdragsgivare i första handföreträdda av facklig styrelse (motsv.). Man fömtsätts exempelvis fullgörainformationsförmedling, förankra sina ställningstaganden, följa fackligaprogram och beslut samt ta hänsyn till rekommendationer, opinioner ochstämningar. Man har vidare att i olika sammanhang direkt konfronteras medmedlemmar/art)etskamrater inom ramen för uppdraget. Personalrepresentanternaär demokratiskt utsedda fackliga företrädare. Sättet att utse dessa representanteranses vara en organisationens inre angelägenhet och proceduren varierar ipraktiken avsevärt. Någon reglering i här nämnda avseenden synes ej påkallad. Dekommunala förvaltningarna är uppbyggda i en "ansvarshierarki" sominte enbart är juridiskt gmndad ulan som närmast hänger samman med deadministrativa styrsystem, den förvaltningsteknik, som används föratt verk- 1978/79:188 89 samhetenskall fungera smidigt och enhetligt. Ett exempel är atl medel fördelas påolika kostnadsställen, där 'kosinadsställeansvariga" (enhetschefer) införöverordnade instanser "svarar för" verksamheien inom givna ramar ochnormer. På molsvarande sätt finns "ansvar" för personalresurser,drifts-åtgärder, utvecklingsarbele elc. Detla "administrativa ansvar"anses innefatta en redovisningsplikt avseende uppnådda resultat ochplanavvikelser. Brister och svagheterföranleder inte sällan kritik och i samband härmed kan kortigeringsälgärder avolika slag aklualiseras. Drastiska påföljder är mindre vanliga. I vissa fallkan dock förtroendeläget ha mbbats så atl vederbörande exempelvis kan fråntasuppgifter som innefattar ansvar som inle anses ha uppfyllts i förväntad grad.Vanligast är dock alt arbetskrav och fömtsättningama alt uppfylla dem blirföremål för prövning och eventuellt anpassningar. Detsynes uppenbart alt PSO - särskilt om de tilldelats specifika befogenheter iförvaltningsorganisationen- principielll bör jämslällas med andra instanser iadministrativt ansvarshänseende. Även om det här avsedda administrativaansvaret normalt inle kommer till utiryck i juridiska lermer är det vårbestämda uppfattning all P.SO-verksamheten sä längl möjligl mäste anknytastill normal förvallningspraxis. Då hilhörande frågor beiräffande adminisiraiivteknik inte regleras närmare i lag ulan i inslmklioner, arbetsordningar ochförvaltningssedvänja finner vi ej heller anledning föreslå särskild lagregleringvad gäller PSO. Den allmänna inställning lill problemel som framgär av vårauttalanden i denna del fömtsätts vara vägledande vid den prakliskatillämpningen av PSO-verksamhelen. 3.6.3.12 Övriga ändringar i KL m. m. Detförslagna nya 4 kap. i KL om partssammansalta organ bör kompletteras med ettpar andra ändringar i KL. För det första synes det lämpligt atl i enlighet medKL:s allmänna systematik omnämna PSO-inslitulel redan i de allmännabeslämmelserna i 1 kap. Vi föreslår således att en beslämmelse om förekomstenav PSO intas som ett nyll iredje siycke i 1 kap. 5 ij. Bestämmelsen anknyierdirekl lill MBL:s tillämpningsområde. Uttrycket "vissa ärenden"markerar atl P.SO:s verksamhetsområde gäller medbestämmande som kan avtalasenligt arbetsrätlsreformen. De särskilda förbehåll som gjorts beträffandemedbestämmandeavtal på den offentliga sektorn är en fömtsatt begränsning. Vidarebör 3 kap. 12 § kompletteras med ett nytl fjärde siycke som omnämnermöjlighelen för nämnd all överföra beslutanderätt till PSO samt skyldigheten ivissa fall för nämnd all samråda med sådant organ. Värtförslag medför, pä gmnd av det nytillkomna kapitlet i KL, att en om-numreringmäste göras av kapitlen i KL. 1 ingressen lill lagförslaget presenteras ettförslag till sädan omnumrering. Beträffandeikraftträdandet av den föreslagna lagsiiftningen är det enligt vär meningangelägel atl detta sker . Med hänsyn lill förväntad omfattning avkommande remissbehandling av utredningens betänkande har vi inte funnit detmöjligt all föreslå någon ikrafiträdandetidpunkt. Lagstiftningen bör dockkunna träda i kraft . Prop.1978/79:188 90 3.6.4 PSO-verksamhet i kommunalförbund Ianslutning till interkommunalt samarbele förekommer att kommunalförbund bildasmed uppgift all handlägga frågor som är gemensamma för flerakommuner/landstingskommuner. är ell offentligt rättssubjekt.Formerna för dess verksamhei regleras i lagen (1957:281) om kommunalförbund. Istor omfattning har genom hänvisningar kommunallagens regler gjortstillämpliga pä kommunalförbund. Förnärvarande finns 13 kommunalförbund med anställd personal. har enligt uppgift tillsammans ca 600 anslällda. Enligt vårmening ärdet självklarl att anställda i kommunalförbund skall ha samma legalamöjligheter atl påverka sina arbetsförhållanden som de anställda i kommuner ochlandstingskommuner. Vi föreslår därför au även kommunalförbundslagenkompleiieras med besiämmelser om P.SO. Dessa ansluter sig i materiellthänseende hell till föreslagna motsvarande bestämmelser i ell par renl formella förändringar betingade av den föreslagnaomnumreringen av vissa kapilel i KL. 3.6.5 PSO-verksamhet i kommunägda företag Kommuneroch landstingskommuner har i stor omfattning bildal frän kommunen/landstingskommunenfristående rättssubjekt för drift av vissa verksamheter. Totalt finns ca1 300 företag av denna karaklär.