prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — Detfortsatta utvecklingsarbetet bör särskilt beakta ansvarsfördelningen mellanverkstad och huvudkontor. Till vägledning för detta arbete har inom NOSA-kommittéeni annat sammanhang utarbetats ett förslag till funktionsbeskrivning förverkstadschef, produktionstekniker, arbetsledare och verktygsuppsättare, instruktör/ställare,ur personalad-ministrativ synvinkel. Verkstadsledningens(motsvarande) huvudsakliga arbetsuppgifter kan anges som att underverkställande direktören och funktionsansvarig chef enligt det enskildaregionala företagets delegationsbestämmelser och rutinbeskrivningar ansvaraför: Produktionsstyrning(planering, beredning, ledning, samverkan med underleverantör)Tillverkningskontroll, leveransbevakning, åtgärder vid reklamation Beläggningenoch redovisningen av denna Inköpav material och förbrukningsartiklar Fastighetstillsynoch reparationer Inventarietillsyn och reparationer Utvecklingav produktionsutrustningen Rationaliseringar Verktygsutveckling Medverkani program- och projekteringsarbetet vid ny-, om- och tillbyggnad Anställningav personal Introduktionsutbildning och handledning De anställdas utvecklingoch trivsel Personaladministration i övrigt Arbets-och arbetsplatsanpassning (inkl. arbetsmiljö och skyddsfrågor) Lokalasamarbetet med de fackliga organisationerna Prop.1978/79:139 90 Underlag för redovisning och fakturering Sammanfattningsvis kan verkstadschefens (molsvarande)ansvar uttryckas som att som platschef uppfylla ett produktivitetsansvar(ansvar för verkstadens inre effektivitet) med särskilt beaktande av denanvisade arbetskraftens arbetsförmåga och utvecklingsmöjligheter, uppställdamiljö- och konsumentkrav samt inom ramen för givna fasta resurser och uppställddriftbudget. Med ovanstående som grund och de råd och anvisningar somcentrala stiftelsen framöver kommer att avge bör varje regionalt företag preciseraverkstadsledningens ansvarsområde och arbetsuppgifter i befattningsbeskrivningar,delegationsbestämmelser och arbetsrutiner. För att så hög effektivitet sommöjligt skall uppnås måste företagsledning, beslämmelser och rutiner nogaanpassas till det enskilda företagets och dess produktionsenheters särart,situation och förutsättningar och så att säga få en individuell utformning. Enligt propositionen 1977/78: 30 skall verksamheten främstses som en arbetsmarknadspolilisk åtgärd i syfte att värna om arbetshandikappadesrätt till avlönat arbete. De anställda skall ej behöva konkurrera med personerutan arbetshinder när det gäller att få eller behålla ett arbete.Arbetsplatserna måste så långt som möjligt anpassas till de arbetshandikappadesförutsättningar. Verksamheten måste vidare utformas och bedrivas så att denförstärker de anställdas möjligheter att kunna ta annat arbete. Jämfört med det enskilda näringslivet börpersonaladministrationen relativt övriga funktioner inom de regionala företagenfå en särskild tyngd med hänsyn till företagets arbetsmarknads- ochrehabiliteringspolitiska målsättning. T. ex. måste personalchefen ges samma status somekonomichefen för att i en jämbördig diskussion kunna ta fram beslutsunderlag,åt företagsledningen och linjecheferna, som möjliggör en avvägning mellan deolika målen för verksamheten. Sålunda bör t. ex. personalchefen även medverka iutformningen av förvaltningsberättelsens sociala del. har i annat sammanhang i ett särskilt dokumentsammanfattat de grundläggande värderingar som bör gälla för personalpolitikeninom den nya organisationen. En särskild arbetsgrupp inom förpersonalpolitiska frågor har överfört dessa värderingar till förslag tillfunktionsbeskrivningar för vissa befattningar såsom verkstadschef,arbetsledning, hantverkare/instruktörer och personaladministratörer(funktionsbeskrivningarna återges i bil. Förelagshälsovården behandlas i en särskild PM utarbetatav ovan nämnda arbetsgrupp inom kommittén. I PM:en rekommenderades att inbyggd företagshälsovårdadministrativt bör inplaceras i det regionala företagets personalavdelning. NOSA-kommitténhar även genom sin förvaltningsgrupp låtit ta fram ett nytt gemensamtlönesystem för hela koncernen. Målsättningen är att det nya systemet skall varai bruk från 1980-01-01 för hela organisationen. 1978/79:139 91 centralastiftelsen har föreslagits resurser för vård och utveckling av systemet. Personaladministrationensköts i stor utsträckning vid landslingens eller kommunernaskanslienheter för personaladministration. Se även bilagda sammanställning avsvar på företagsenkät. Detta arbeie måste överlagas av de nya företagen. Iförslaget till central stiftelse-organisation finns en särskild personalavdelningunder en personaldirektör upptagen. Avdelningen har delats i sektioner förplanering, personaladministration och utbildning. Tyngdpunkteni centrala stiftelsens arbete ligger på utvärdering, utveckling, policyformuleringoch samordning i övrigt av t. ex. förhandlingar, utbildningsinsatser och denpersonaladministrativa utvecklingen. 2.4.3 Deregionala organisationskommittéernas förslag Deregionala förslagen är sammanställda i tabell B. Av denna framgår att ca 200befattningar begärs till huvudkontorens personalenheter, företagshälsovårdenoräknad. Hämtöver finns vissa resurser vid verkstäderna (molsvarande), seavsnitt 2.6, som fullgör, som deluppgift, vissa personaladministralivauppgifter, i huvudsak produktion av löneunderlag och liknande. Avde begärda resurserna består relativt stor andel (80-talet befattningar) avbegärd ökning av nuvarande inom arbetsvärden samordnade landstingsresurser, ca1/2 av dessa avser de sex regioner som ej är samordnade. Delta tyder påatt mycket stor del av nuvarande personaladministration utförs av andrakommunala och statliga resurser än som särskilt tilldelals arbetsvärden. Dettaavser troligtvis i första hand den övergripande ledningen och arbete med löneroch registrering. Kostnaden för datorbearbetning etc. är ej redovisade. Igenomsnitt skulle begärda antalet resurser för personaladministration uppgåtill 0,8 befattningar per . Spridningen i förslagenär emellertid stor, från 0,41,6 och kan inte härledas till någon särskild,systematiskt påverkande faktor, såsom företagsstorlek, branschstruktur etc. Somregel tillordnas resurserna en funktionsansvarig personalavdelning ställddirekt under VD. I ett fall har emellertid personalenheten samordnats medekonomienheten under en administrativ chef. Underindelning av personalenhetenkan i vissa fall ske i en särskild löneenhet och en personaladministrativenhet. Vid vissa förelag är personal för personalomsorgen utplacerade på storaproduktionsenheter men redovisade som huvudkontorsresurs. Befattningarnainom de personalkategorier som upptages i de föreslagna organisationerna harolika benämningar. I huvudsak torde de dock kunna samgrupperas under: Ledning;personalchef, chefsassistent Prop.1978/79:139 92 Mot bakgrund av ovanstående blir det regionala företagetspersonalenhets uppgift att planera, leda, utveckla och kontrollerapersonaladministrationen inom företaget. Enheten samarbetar därvid med dencentrala stiftelsens personalavdelning, andra funktioner vid det regionalaföretagets huvudkontor och med de producerande enheterna. Personaladministrativa uppgifter kan delegeras tillproduktionsenhet från huvudkontoret. I vilken omfattning detta sker är beroendeav de regionala och lokala förhållandena, exempelvis den lokala företagsenhetensstorlek och personalresurser. Personalavdelningen vid ett regionalt företag kommernormalt att ansvara för följande huvuduppgifter: tolkning m. m.av arbetsrätten statistik,nomenklatur etc. myndigheter,utbildningsorgan etc. kontakter medarbetsförmedling, skolor etc. 1978/79:139 93 kontakter med primärkommunal social service Svårigheterföreligger för och dess regionala kommittéer att beräknabehovet av personaladministrativa resurser framför allt beroende dels påambitionsnivån i den administrativa utövningen, dels på vilkarationaliseringar som kan uppnås i utformningen av organisationens nyaadministrativa rutiner. Det framräknade genomsnittet befattningshavare kan ejrekommenderas som riktvärde för dimensioneringen, då underlaget för förslagenhar för stor osäkerhet. I stället bör behovet uppskattas funktion för funktionenligt följande. Vadinledningsvis har framhållits om personalfunktionens status medför attpersonalenheten måste ledas av en väl kvalificerad personalchef. Vidde större företagen bör vidare firmas I2 utbildningsledare för planering ochadministration av regionallokal utbildning och samverkan medutbildningssektionen inom centrala stiftelsen. De små företagens (ca 10 st.)utbildning får samordnas av någon annan tjänsteman inom personalenheten ochgenom att de replierar på centrala stiftelsens resurser eller något störreföretags resurser. Förarbetsuppgifter inom personalomsorgen har här beräknats elt behov av enpersonalassistent/konsulent per 300 anställda. Några erfarenhetsvärden finnsdock inte utan funktionen bör utvärderas närmare innan ett mer definitivtbehov kan fastläggas. Angivna täthet skall endast ses som en ambitionsnivå förfunktionen att tillämpas vid starten för organisationen. Vid dimensioneringenav funktionen bör beaktas utformningen av företagshälsovården. Erfarenhetsmässigtkan löneadministrationens behov beräknas till en löneberedare per 300 anställdaom ett välutvecklat datorsystem tillämpas. Medel måste även budgeteras fördatorbehandling m. m. här beräknat till ca . per anställd/och år. Angivnadimensioneringsnormer skulle betyda att behovet av befattningshavare skulleuppgå till ca 220 st. . av dessa är "nya" befattningarvarav mer än hälften (65 st.) avser de sex regionerna som ej ärsamordnade. bedömningarna visar att några företag klart underskattatbehovet i sina organisationsförslag. datorkostnaden m. m., för de regionala företagens personalfunktion (exkl.företagshälsovården) kan sålunda beräknas till ca . 1978/79:139 94 Av regionala organisationskommittéernaföreslaget antal befattningar hiT udkonto ren inom ekonomi- ochpersonalfunktionerna (. . = uppgift saknas) ' ökning i förhållande till samordnade resurser på arbetsvårdskontor. Motsvarande resurser kan vara utspridda inomkommunala förvaltningar ' Vid AB-län föreligger annan fördelning mellanhuvudkontor och verkstad än pä andra häll varför numerären ej är helt jämförbar. * Är inte landstingskommunalt samordnade. 2.5.1 Utgångspunkter, problemfält Ekonomifunktionerna har en spridd resursfördelning.Någon region har helt egna resurser inom samhällsföretagets ram, medan däremotvissa regioner helt utnyttjar huvudmannens resurser. Det senare gäller t. ex.för regioner med kommunalt huvudmaimaskap. Mellan dessa båda ytterligheterförekommer en mängd skiftningar. När huvudmannens resurser utnyttjas är oftastarbetsuppgifterna uppdelade på ett större antal personer, varför nuvaranderesursinsats är svårberäknad. Vissa resurser för t. ex. kalkylering,fakturering är dessutom lokaliserade till verkstäderna. Se även bilagdasammanställning över svar på företagsenkät. P. g. a. denna stora resursspridning förekommer inteheller någon enhetlig systemuppbyggnad. Härav följer att systemkvaliteten ärojämn mellan regionerna. Prop.1978/79:139 95 Om något generellt omdöme skall ges, kan sägas attsystemens ambitionsnivåer är låga. Huvudanledningen till detta är främstföljande två skäl: Om huvudmannens resurser utnyttjasär systemen utformade för anslagsstyrd icke-rörelsedrivande verksamhet. I vissafall har anpassning till samhällsföretagens specifika behov gjorts. Om egen ekonomifunktion finns på arbetsvårdskansliethar i dessa fall kansliet varit hänvisad till att använda huvudmannensbassystem och huvudmannen har avsatt begränsade resurser för systemutvecklingför arbetsvärdens speciella behov. Omorganisationen skall innebära att samordnadesyslem byggs upp, anpassade på verksamhetens behov och inriktning. NOSA-kommitténhar påbörjat detta utvecklingsarbete. Detta redovisas i annat sammanhang. En mera rationell arbetshantering bör kunna åstadkommasgenom ökad maskinell behandling, främst datordrift. Förbättrade budgetmetoderinnebär att budgetens värde som styrmekanism ökar. Bättre och snabbare mer företagsanpassadestyr- och kontrollmöjligheter skapar förutsättningar för förbättrad ekonomisering. Det regionala företaget kommer att som självständigjuridisk person få fullständigt redovisningsansvar. God bokföringssed förföretag skall således följas och bokföringslagen skall i princip gälla. kommer att utfärda närmare anvisningar om budgetering och redovisning.Årsredovisningen skall omfatta balans- och resultaträkningar samtförvaltningsberättelse. Den senare kan omfatta uiöver de ekonomiska resultatenoch dispositionerna även redogörelse för måluppfyllelse avseende företagetsövriga mål och vidtagna åtgärder för att uppnå dessa (s. k. socialredovisning). Årsredovisningen skall i reviderat skick överlämnas till centralastiftelsen och är att betrakta som offentlig handling En ekonomiavdelning med stödjande, planerande ochsamordnande uppgifter kommer att byggas upp inom den centrala organisationen.Avdelningen kommer huvudsakligen att arbeta med följande, aktiviteter. budget- ochbidragsfrågor (äskanden och medelsfördelning) bokslutsanalyser,upprättande av koncernbokslut förvaltning avlån och investeringsmedel utvärdering ochutveckling av budgeterings- och redovisningssystem samt kalkyleringsprinciper intemkonsultationeråt de regionala företagen 2.5.3 De regionala organisationskommittéernasorganisationsförslag I samtliga regionförslag är resurserna hänförda till enekonomiavdelning på regionala företagets huvudkontor. Vissa resurser vid delokala verkstadsenheterna förekommer dock för t. ex. kalkylering och fakturering.Dessa är ej medräknade i här gjord sammanställning. I vissa förslag harunderindelning av ekonomifunktionen gjorts, t. ex.: Budgetavdelningen Redovisningsavdelning Intern serviceavdelning 1978/79:139 96 Ekonomifunktionensansvars- och befogenhetsmässiga ställning gentemot övriga huvudfunktioner påHK och/eller de lokala verkstadsenheterna är ej preciserad i förslagen. Avtabell B framgår att totala antalet föreslagna tjänster vid huvudkontoren ärca. 190 st. Ökningstalet på ca 60 personer är missvisande, eftersom detta ärrelaterat till antalet tjänster inom arbetsvårdskanslierna . Om tjänstertillhandahållna av huvudmännen räknas in, innebär detta troligtvis ingen ellerringa ökning. Bemanningstäthetenenligt antal tjänster per . i kostnadsomslutning skiftar mycketstarkt mellan regionerna. Stor osäkerhet torde finnas i bedömningsunderlaget pågrund av nuvarande spridning av resurserna och varierande föreställningar omekonomiadministrationens arbetsuppgifter och arbetssätt. Medelvärdet beräknastill 0,9. Huvudaktiviteterkan uttryckas enligt följande: Budgetanvisningar(anpassade för regionens förhållanden) Budgetering(ettårs- flerårs) Ekonomiskstatisik (o. d. enligt önskemål från central organisation) Statsbidragsärenden,utöver ordinarie driftbidrag Kalkylrevidering(i samarbete med marknads- alternativt produktionsenheten) Efterkalkylering Framtagningkalkylunderlag (overhead-kostnader m. Prop.1978/79:139 97 Offertkontroller, soliditetsutredningar, kreditbevakning Investeringskalkylering (i samarbete med övriga berördafunktioner) Administrativutveckling (inkl. ADB-utveckling) Interna serviceuppgifter: (Om dessa är organiserade underekonomifunktionen) Vaktmästeri Skrivservice Telefonservice ArkiveringRegistrering Lokalvård Ekonomibit rädesuppgif ter 2.5.5 Förutsättningar för resursuppbyggnad Samtliga regioner måste ha en basresurs förekonomifunktionen uppbyggd vid starten . P. g. a. osäkerheten iregionförslagen bör inte riksmedelvärdet användas som underlag idimensioneringen. I stället kan teoretiska jämförelser angående resursbehovgöras. Dessa sammanställningar avser dels jämförelser mellan samhällsföretagkontra företag i näringslivet, dels jämförelse mellan samhällsföretagen. Vid en jämförelse mellan ett samhällsföretag och enskiltföretag i motsvarande storleksklass kan följande skiljaktigheter finnas, vilkapåverkar bemanningen för ekonomifunktionen: (Undantag kan givetvis förekomma). Produktionen ärförlagd på många arbetsställen och med stor geografisk spridning, vad avser samhällsföretagen. Produktionsresursernaär uppdelade på många branscher inom samhällsföretagen. Mera homogenproduktionsstruktur finns som regel inom enskilda näringslivet. Orderstrukluren är mycket heterogen för samhällsverkstäderna. Sammantaget innebär dessa tre punkter att ekonomifunktionen för ett samhällsföretagtroligtvis i viss mån kräver mera resurser än ett företag i enskilt näringsliv.Resursökningen hänför sig bl. a. till att inköpsverksamheten splittras,bokföringsmaterialet utökas, fakturavolymen ökar m. m, Såsom sagts skiftar ekonomifunktionens medelbeläggningkraftigt enligt regionalförslag. Nedanstående faktorer förklarar till en deldessa skiljaktigheter i bemanningen. Man kan anta att regionförslagen äruppgjorda mot bakgrund av erfarenheten från nuvarande system och rutiner: 1. ambitionsnivåför redovisning och kostnadsuppföljning 7 1978/79. 1978/79:139 98 graden maskinella/arbetsrutiner behov av och ambitionsnivå för analyser ochutredningar skiftande kund- och leverantörsbevakning olika ambitionsnivåer för systemutveckling Regionens storlek och strukter volymer för redovisnings-, fakturerings- och reskontrarutiner antalet verkstadsenheler och dess geografiskaspridning andel egna produkter/legoarbeten decentraliserings-centraliseringsgrad avseende besluts- och an svarsfördelning Ekonomifunktionensresurser inom stifelseorganisationen måste till stor del vara uppbyggd vidstarten . (Ett betydande antal tjänster måste tillträdas under år1979). Resurser för utrednings- och systemutvecklingsarbete kan dock rekryterassuccessivt, efterhand som behov uppkommer. Viktigt är att varje region hartillförsäkrats en basresurs, vilken är anpassad för att klara de obligatoriskaarbetsuppgifter som åläggs ekonomifunktionen. Iavsnitt 2.5.5 diskuteras några exempel på faktorer som påverkarpersonaldimensioneringen. Dessa faktorer visar att det generellt krävs i vissmån större ekonomi-personalresurser för samhäUsföretaget än i ett företag avmotsvarande storlek i näringslivet. måste anpassas specifiktför varje region med hänsyn till de faktorer och huvudarbetsuppgifter som angettsovan. Resultatbehovet blir i högsta grad beroende av vilka systemlösningar ochmetoder som väljs för arbetsuppgiftens genomförande. och sedemeracentrala stiftelsen kommer i annat sammanhang lägga fram underlag för val avsystemlösning och därmed detaljorganisation. Motbakgrund av vad som ovan sagts är regionernas personalbehov svårt attuppskatta. Antal befattningar per . bör kunna minska ju större företagetär. För de mindre regionerna med ca 650800 totalt anställda kan resursbehovet ujppskattastill 45 tjänster. Regioner i storleksordningen 1 0001 300 totalt anställdaberäknas behovet till 78 tjänster. De största regionerna kräver 10 tjänsteroch däröver beroende på antal anställda. Totala resursbehovet förekonomifunktionen kan sålunda beräknas till ca 180 tjänster, dvs. ungefärligöverensstämmelse med regionernas sammanlagda förslag, fast något annorlundafördelning mellan regionerna. Huvudparten av ökningen kan hänföras till de sexregioner som inte har några samordnade regionresurser. Iangivna siffror ingår inte interna servicefunktioner, typ telefonister,vaktmästare. Dessa behandlas för sig i följande avsnitt, 2.6. De angivnauppskattningarna är endast grova uppskattningar för att kunna beräkna en ramför verksamheten vid starten . Detaljanpassning får ske i första handmed hänsyn till det pågående utredningsarbetet av EA-systemet inom NOSA-arbetetsram och centrala stiftelsens utvecklings- Prop.1978/79:139 99 Utvecklingsarbetet måste därefterske fortlöpande hos varje regionföretag, i syfte att bl. a. rationaliseraverksamheten. Kostnaden, inkl. datorkostnaden m. m. kan beräknas till ca20 Mkr. eller 0: 80 . Övergången till självständigt ansvar för enföretagsredovisning kräver att ekonomienheterna leds av kvalificeradekonomichef. Några särskilda EA-resurser har inte beräknats förplacering vid verksamhetsenheterna. Detta innebär inte att verkstadspersonaleninte skall ha några arbetsuppgifter inom ekonomirådet. Målsättningen bör varaalt delegera budgetarbete, kostnadsuppföljning, kalkylframlagning m. m. i mestamöjliga mån. Dessa arbetsuppgifter kommer emellertid att handläggas av dels verkstadsledningen verkstadschef och arbetsledare dels kontorspersonal vid verkstäderna somdeluppgift. Se även följande avsnitt. 2.6 Kontorsservice, vaktmästeri m. m. Ändringen i huvudmannaskapet medför att personal till skrivservice,kontoristtjänster inom produktions- och marknadsfunktionerna och telefon-, receptionisttjänsteri viss utsträckning måste nyrekryteras. Härutöver krävs resurser för vaktmästeri,reproservice, ekonomibiträdestjäns-ter och lokalvård. Till stor del tillhandahållesdessa tjänster från nuvarande huvudmän. 2.6.2 De regionala organisationskommittéernas,organisationsförslag I de regionala förslagen har inte komplett angetts antaletbehövliga resurser inom kontorsservice- och hjälpfunktionsområdet. Särskilt markeratär detta för vaktmästeri-, lokalvårds- och ekonomibiträdestjänster. Från AMS har preliminära uppgifter getts beträffandemedeltal antal tjänster av här behandlad karaktär per verkstadsenhet: beräknatmed utgångspunkt från ett par representativa regioner. Antalet är ca 1,72,0tjänster per verkstad för regioner med kommunalt huvudmannaskap och ca 1,51,7tjänster i genomsnitt för verkstäder i regi. Dessa sifferuppgifteravser ca 275 verkstäder för skyddat arbete. För KAC och industriellaberedskapsarbeten är siffran troligen en aning lägre på grund av attarbetsställena i medeltal har färre arbetstagare än de skyddade verkstäderna.Genomsnittet kan uppskattas till högst 1,5 tjänster per arbetsställe. Totaltför samtliga regioner kan grundad på dessa uppgifter behovet uppskattas tillca 600 befattningar. Vid övergång till regionalt företag bör antal tjänstervid nuvarande kommunala verkstäder kunna minska, då viss verksamhet överflyttastill huvudkontoret. Vissa resurser finns över de angivna för köp av t. ex.lokalvård, tillsyn- och bespisningstjänster. Eftersom materialet inte är komplett beträffande planeratresursbehov för nämnda personalkategorier, är personaldimensioneringen svår attuppskatta. Resursbehovet inom områdena skrivservice, telefon- och re-ceptionistservicesamt kontoristtjänster inom marknads- och produk-tionsfunktionema kanuppskattas till ca 125 tjänster. 1978/79: 139 lOO uppskattadmed hänsyn till befintligt underlag i de regionala organisationskommittéernasförslag. Noteras bör att viss kontorsarbelskraft dessutom är beräknad underfunktionerna ekonomi, personal- och företagsledning. Övrigaresurser inom huvudkontorets ram kan grovt uppskattas till ett 70-tal.Resurserna avser vaktmästeri-, reprotjänster-, lokalvård- och ekonomibiträdestjänster.UJppskattningen försvåras ytterligare av att tjänster för lokalvård ochekonomibiträden kan tänkas bli köpta från andra företag. Behovet avreprotjänster är också avhängigt av om grafisk produktionsenhet medreprokunskap finns eller inte finns inom regionen. Avseendetelefonservice- och ekonomibiträdesfunktionerna bör ett par påpekanden göras.För regioner som utnyttjar huvudmannens telefonväxel måste beställning avväxel göras . Till personalmatsalar inom regionen behövs, utöverpersonal, lokaliteter för matlagning, malsalar m. m. i de fall regionen självskall ansvara för dessa delar. En annan lösning är att köpa tjänster från t.ex. landstingens resurser. Oavsett lösningssätt är det viktigt att denna frågainte förbigås under uppbyggnadsarbetet . Verkstadsenhetemaspersonalbehov för kontorsgöromål kan som ovan framhållits grovt uppskattas tilca 600 st. På grund av materialets otillförlitlighet och svårigheten attbedöma antalet tjänster som centraliseras, får uppgiften lämnas med storreservation. 2,7.1 Utgångspunkter Ledningsfunktionensförändring jämfört med dagens situation kommenteras inte av ipropositionen 1977/78: 30.