prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Normer föreslås t. ex. införas för atl påskynda utvecklingen avflerbränslemotorer, exempelvis genom utveckling av diesel-och ollomotorer fördrift med meianol och andra syntetiska drivmedel. Vidare föreslås aUutvecklingen av kommersiella flerbränslemotorer av typen gasturbin och stiriingstimuleras. förslag hör också alt en differentiering av bilskallen lillförmån för lällare och bensinsnålare bilar genomförs. Långvägagodstransporter bör enligt kommissionen överföras från laslbil till låg. Vidarebör särskilda åtgärder för energisparande inom laslbilsseklorn 1978/79:99 285 iniiieras.Kommissionen anser också au sjöfarten bör ta en siörre andel aviransporiarbelei och föreslår att kust- och kanalsjöfarten stimuleras. Ienergipolitiska proposilionen redovisas vilka remissinstanser som har yiiralsig över belänkande. Enligi energikommissionenlalar föruiom energihushållningsskäl de negaliva miljö- och hälsoeffekierna avpersonbilkörning i lälorterna för siarka styrmedel för all hålla nereenergianvändningen inom iransportsektorn. Kommissionen lägger därför fram ettflertal förslag i detla syfte. Huvudinriktningen av förslagen innebär stöd förkolleklivirafik och samåkning kombinerat med vissa restriktioner m. m. genlemoiprivaibilismen samiidigi som biluinyitjandei genom olika ålgärder föresläs blieffeklivare från energisynpunki. Kommissionens förslag mötsav invändningar från flera remissinsianser. Direkl slöd för samiliga förslagges bara av ell fäial remissinsianser. Sålunda underslryker statensnaturvårdsverk vikten av alt förslagen genomförs med hänsyn till de utbreddahälso- och miljöproblem som bilavgasuisläppen medför. Även domänverket.Centerns kvinnoförbund och FäUblologerna Slödjer i stort förslagen. Hämtöverfinns dei inslanser som har invändningar eller kompletteringar till detunderlag kommissionen har utnylljal för sina bedömningar. Televerkei ansersåledes all avsevärda energibesparingar inom transportsektorn är möjliga genomutveckling av telekommunikationema. Siaiens vägverk anser atlkommissionen i sina överväganden om energibesparingar inom iransportsektorninte tillräckligt övervägl de framlida iransportproblemen och delvis förbisettmöjlighelerna atl genom leknisk utveckling mera påtagligt öka transportsektornsenergieffekiiviiet. Enligt verket bör frågeställningarna kring bilens möjligalekniska utveckling samt bilindustrins och samhälleis omställningsproblemtillmätas avgörande vikt vid energipolitiska ställningstaganden. Transportforskningsddegationenär krilisk till kommissionens förslag. Delegationen kan inte frigöra sig fråninlryckel alt iransportsektorn fält en behandling som avviker från andrasektorer. Ingen annan sektor anses ha blivii föremål för så mångarestriktioner, förbud och åtgärder med enbart negativa inslag för auenergiförbrukningen skall minskas. Luftfartsverketinskränker sitl yttrande till att omfatia flygsektorn. Verkei finnerkommissionens bedömningar av möjliga energibesparingar inom sektom vararimliga. Liknande synpunkter framförs av SAS. framhåller särskilt del behov som föreligger all ulföraen samlad sludie kring de problem som föreligger med avseende på sambandeimellan energiförbrukning, avgaser, buller, trafiksäkerhet m. m. saml delekniska möjligheler som står till buds för all så längt möjligl undvika Prop.1978/79:99 286 en sådan sludie - med avseende på svenska förhållanden -föreligger enligi institutet en stor risk att beslul om kortsiktigaenergipoliliska ålgärder inom iransporlseklorn kan läsa framlida handlingsmöjligheterför såväl samhällel som svensk bilinduslri. I slort seu ansertransportnämnden alt del föreslagna hushållningspro-grammel kan vara positivtur beredskapssynpunki men all yiierligare utredningar av bl.a. sociala,trafikpolitiska och ekonomiska konsekvenser erfordras. genomgående drag förde flesla av de föreslagna ålgärderna är enligt vaghetervad gäller effekter, organisation kring åtgärdema och genomförandekoslnader.Verkei föreslår bl. a. au nu arbetande utredningar inom transportsektorn färgenerella tilläggsdirektiv atl i sina analyser och förslag beskrivakonsekvenser inom energiområdet. anser delväsentligt atl energifrågorna inom transportseklorn sätts in i ett störresammanhang och värderas med hänsyn till transportekonomi, trafiksäkerhet ochirafikmiljö. Endasi en samlad bedömning och avvägning av kravnivåer inom dessaolika områden kan enligt verket ge en optimal lösning. Enligt iVärmlands län är kommissionens förslag i och för sig lovvärda men några störreingrepp mot transportsektorn anses inte vara realistiska om inte molsvarandeinskränkningar görs ulomlands. anserall del inte är uteslutet all redan den tillväxttakt för samfärdselsektornsenergiförbmkning som antas i industriverkets prognos kan kräva atl styrmedelsätts in i siörre omfattning än vad som bedöms erforderiigt i prognosen. Deltainnebär enligt kommittén all en del av den besparingspotenfial somkommissionens förslag bygger på intecknas redan för alt förverkligaindustriverkets prognos. Bristen pä analyser av beteendeförändringar vidsparstimulerande åtgärder inom persontransport-området ökar osäkerhelen ikommissionens förslag. Kommitténs sluisats är därför att antaganden omreduktioner i tillväxten av samfärdselsektoms energiförbmkning utöverindustriverkets prognos måste baseras på relativt säkra kalkyler av olikaålgärders besparingseffekt och i vilken omfattning ålgärderna kommer au vidlas.Som en följd av de osäkerheler som föreligger anser kommittén atl del ärrimligt att lägga den bedömning av del framtida energibehovel inom seklorn somgörs i industriverkels referensprognos till grund för energiförsörjningen. Vid sin bedömning avpersonbillransporterna synes det enligi KAK som om kommissionen intetillräckligt har beaktat personbilens betydelse för svenska folketslevnadsstandard och resebehov. För praktiskt taget alla yrkesarbetande ärnågorlunda smidiga resor en fömtsäuning för au de skall kunna fullgöra sinauppgifter ulan myckel stora påfrestningar. Endast en mindre del kan utnyttjaett väl fungerande kollektivirafiksyslem, medan de allra flesta är beroende avbil framhåller KAK vidare. LOdelar uppfallningen att starka miljöskäl talar för i vissa fall långtgående Prop.1978/79:99 287 ändringarav bilismens villkor. När det gäller avvägningar inom ramen för en sammanhållenenergipolitik kan vissa åtgärder främja både energisparande och miljövärden.Man bör vidare enligt organisalionen acceplera svenska regler inom områdel, somär mer reslrikliva än andra länders och sålunda kan sägas tidsmässigt ledautvecklingen mol miljöskydd och energisparande. Däremoi är drasiiska avsiegfrån den inlernaiionella utvecklingen diskutabla. Mo/or6ransf/ienjr/7cs/oröwn(yanser all kommissionens belänkande inle kan läggas lill grund för detaljreglerpå bilismens område bl. a. av det skälet atl kommissionen inte räknar med någotalternativ på samfärdselomrädei oavsell hur samhällsutvecklingen blir i övrigi. anser att kommissionens behandling av samfärdselsekiornger intryck av alt hithörande frägor behandlas som om kommissionens arbete meragällde atl ge uitryck för en viss trafikpolitisk uppfattning än atl allsidigtbelysa frågeställningarna och deras samband med energianvändningen. är krilisk lill all kommissionen belraklar en nedskärning avtransportsektorn som en självklarhet. I stället anser förbundet auenergimängden för transporter mäste vara flexibel och kunna anpassas lillsamhällsutvecklingen i övrigi. Kommissionen borde därför redovisat flera olikanivåer på energianvändningen inom transportsektorn i de olika beräknadeenergialternativen. Förbundel framhåller vidare att personbilsbesiändet blireffeklivare för varje är. En fömtsättning för en förnyelse är att det ärfördelakligl för konsumenten alt byla bil. Därför föreslås au avbetalningslidenför bilköp förlängs och alt bilaccisen avskaffas. genomförande avkommissionens förslag skulle enligt Näringslivets trafikdelegation medföranegativa effekter för transportväsendets effektivitet och därför församhällsekonomin. Delegationen anser därför att energipolitiskt betingadeåtgärder inom transportområdet inte bör genomföras utan alt effekierna däravför näringslivet noga analyseras och redovisas. Stockholmshandelskammare anser kommissionens förslag inom berört område vara ytliga ochulan någon närmare konsekvensanalys. Därför anses inte förslagen kunna läggastill gmnd för beslul för all begränsa transportsektom. innebär ett genomförande av kommissionens förslagendasi en begränsad energibesparing inom transportseklorn men lill prisel avdrasiiska ålgärder mot bilismen. Enligt bolaget når man bäst sparmålen i frågagenom atl stimulera en produktutveckling inom bilindustrin mol merbränslesnåla bilar saml genom att omfördela bilkostnaderna frän fasta kostnaderlill röriiga drivmedelskosinader. Svenskaåkeriförbundel finner del vara anmärkningsvärt atl kommissionen lämnar ettantal förslag som genom beskattningar och regleringar syftar till att begränsatransportseklorn utan att ha klariagi förslagens samhälls- och Prop.1978/79:99 288 Förbundet anser dessulom all kostnadema för åtgärdema liksomeffekierna på induslri, handelsbalans och sysselsättning inte har belysis, samtatt förslagens konsekvenser ur energisynpunki endasl är schematiskt beräknade. Kommissionenssyn på trafik stämmer enligt inte medverkligheten, då irafiken är beroende av samhälleis övriga aktiviteter ochframför allt av den framlida ekonomiska utvecklingen. Således är det enligtföreningen inle meningsfulll au förutsäga att drivmedelsförbrukningen åriigenskall öka med en proceni fram till är 1990. Vidare måsle en svenskenergipolitik på transportområdet la hänsyn lill bilindustrins villkor och tillde förutsättningar som gäller i en intemalionell marknadsekonomi. Till dettahar inte kommissionen lagit hänsyn anser föreningen, som också finner detförvånande att kommissionen kan dra bestämda slutsatser om bilavgasernashälsoeffekter. Föreningen pekar ocksä pä atl det f n. Slälls krav pä bilen fränmänga olika håll, t. ex. vad avser energisnålhei, miljövänlighet,trafiksäkerhet och ekonomi, och framhäller alt statsmakterna mäsle avväga desinsemellan motstridiga kraven mot varandra. Sker inte delta är del risk för attde eftersträvade målen inte nås. Kommissionenföreslåratt kollektivtrafiken prioriteras, byggs Ul och görs bekvämare för trafikanlerna. Förslaget slöds i huvudsak avremissinstansema även om några av dessa ifrågasätter de prakliska möjlighelemaall vidla några mera genomgripande ålgärder inom det lidsperspektivkommissionen har beaktat. förslag gör bl.a. , flera länsstyrelserdäribland/flnssry/'«'/serwfl/S/orAr/jo/m, , , ochNorrbottens län, KAK, Lö, , Svenska kommunjörbundet,allmänna bostadsföretag och CF-STF. Förslagetstöds även av som anser att det är av stor vikt altsöka sprida resandet för alt pä så sätt minska de storainvesteringar som behöver ske inom kolleklivlrafiksektorn. Möjlighelema tillenergivinster bedöms dock vara starkt begränsade. Vissa besparingar ansesemellertid kunna göras genom all hänsyn tas till kollektivtrafiken isamhällsutbyggnaden. Exempel på ålgärder är att bygga bussgalor och bussfilerför au förbättra framkomlighel och medelhastighet. Myckel viktigt ärenligtförbundet aU kollektivtrafiken kommer in i samhällsplaneringen på ett så lidigtstadium som möjligt. Ålgärder i denna riklning skulle kunna ökakollektivtrafikens aUraktivitet och på så sätl medverka till eu minskalpersonbilsresande. Liknande synpunkter framförs av . anser att den stora satsning på kollektiktrafik som har förutsatts iindustriverkets referensprognos och av kommissionen enbart är förenlig med enradikalt ändrad inrikining av trafikpolitiken. Verket bedömer all en sådanutveckling inte är realistisk av bl. a. ekonomiska skäl. 1978/79:99 289 synpunkierframförs av statens väg- och trafikinstitut. Ellöverförande av resenärer från privatbilar lill del kollektiva Iransport-näielmedför all delta mäsle ulvidgas och förändras framhåller iranspori-forskningsddegaiionen.Därvid kommer i regel nytillkommande linjer all uppvisa sämreenergieffekiiviiet än 1. ex. de centrala linjer som uigör systemets kärna ochförutsäuning. Vid en kraftig utvidgning av kollektivtrafiken kommer enligidelegaiionen siordriftsfördelarna atl avsevärt reduceras. SINDanser atl bäde trafikpolitiska och energipolitiska avväganden bör bestämma ivilken grad man skall bygga ut kollektivtrafiken och vilka ålgärder man börvidtaga för alt fä en god transportsiandard och balans mellan olikatransportsystem. Enligt verkei lillåler dock kommissionens underiag ej en merabeslämd rekommendation i delta avseende. a. att kommissionens förslag innebär en övertro päenergibesparing genom uibyggnad av kollekliva transportmedel. Ekonomiskipressade kommuneroch landsting kan enligt förbundet inte investera i bussirafikav den omfallning som skulle krävas för en väsentlig ökning av lurtäthel ochytteriigare linjer inkl. langentiella transporter i större lälorler. Personbilenkommer därför atl bibehålla sin ställning som del verkliga masstransporimedlelbåde i tätorter och glesbygd. Liknande synpunkier framförs även av och . Förattbegränsa privatbilismen och stimulera kollektivtrafiken framlägger kommissionenförslag om atl införa restriktioner mol privatbilismen i de störte tätorternasinnersiadsområden, specielll inom de tre storstäderna, och attinfartsparkeringar byggs i anslutning till kollektiva transportmedel.Samåkning, t. ex. i samband med arbetsresor, bör stimuleras, och skatteavdragenför resa i bil mellan arbeie och boslad uiredas. Vidare föresläs atl införandetav trådbussar i större tätorter utreds. 1fråga om förslagei att begränsa privatbilismen i tätorterna ärremissinsianserna delade. Stödjer förslaget görpostverket och allmännyuiga bostadsföretag liksom statenstrafiksäkerhetsverk. anser sålunda all energibesparandeåtgärder inom bilsektom i väsenlliga hänseenden sammanfaller med sirävandenaall öka irafiksäkerheten. En reducering av personbilstrafiken i tätorternasinre delar skulle således kunna innebära en minskning av trafikolycksfallensamtidigt som vinster skulle kunna göras från miljösynpunkt. ställer sig positiv till kommissionens förslag men anserdet dock tveksamt om restriktionema i sig inom den aktuella tidsperioden kanleda till reduktioner i energiförbmkningen av sädan omfattning att nägra merbetydande förändringar i sektorns energiförbmkning kan anses som säkerställda.Kommittén vill ocksä peka på behovei av siudier kring vilka fakiorer sompåverkar valet av transportmedel t. ex. 19Riksdagen 1978/79. 1978/79:99 290 förskjutnaarbetstider och effekierna av förändringar i laxesäliningen om möjlighelernaalt genom olika styrmedel påverka trafikbolagens utformning av dessa. LRFföreslär i sill yllrande all energibeskaltningen används för att begränsabilismen i tälortena. Avvisandetill kommissionens förslag släller sig bl. a. KAK och Motormännens riksförbundunder hänvisning lill all föreslagna resiriktioner föruisätter enkollektivtrafik som inte finns uppbyggd. förbigår kommissionen de energibesparingar somblir en följd av bl. a. bälire irafikplanering och uibyggnad av genomfartslederför au minska köbildning. Utöver energibesparingar i främst tätorterna skulleenligi bolaget dylika åtgärder öka trafiksäkerheten och minska avgasföroreningarna.Liknande synpunkier framförs även av bUindustri- ochbilgrossistförening och . Molbakgrund av vunna erfarenheler anser detvara väsentligt alt föreslagna åtgärder genomförs med beaktande avdetaljhandelns kommersiella och sociala funktioner. Förslagetatt bygga infartsparkeringar i anslutning till kollektiva Iransportmedel stödsav KAK, och . Förslagetall slimulera samäkning stöds av remissinstanserna. De försök som harulförts med samåkning har visal atl relativt stora svårigheter kan föreliggaför au genomföra denna framhåller statens väg- och trafikinstitut. Detta kanlyda på all kosinaderna för genomförandel av ett samåkningsprogram kan komma aubli betydande. Instituiei anser dock att samäkningen bör stimuleras på olikasäu och att ytteriigare studier bör utföras för alt klarlägga såväl hur eneffektivare samäkning skall uppnås som storieken på de reella energibesparingseffektersom kan erhållas. Ävenlänsstyrelsen i stödjer förslaget och föreslår all statenbekostar erforderliga kommunala åtgärder, t. ex. nägon form av kommunalaförmedlingscentraler. som bilindustri- och bilgrossistföreningstödjer förslaget. För atl uppmuntra lill samåkning vid arbelsresor föreslårorganisalionerna aii både förare och passagerare skall tillåtas göra avdrag ideklarationerna. Bland remissinstanser i övrigt som lillsiyrker förslagei ärstatens irafiksäkerhetsverk, SIND, energisparkommittén, ICAK, och . Kommissionen föreslär atl en utredning lillsälis angående ändring av skatteavdragen för resa i bil mellan arbete och boslad. Förslaget tillstyrks av remissinstanserna med undantag för någraorganisationer inom bil- och motorbranschen. Riksskatteverketframhåller att nuvarande avdrag för resa med bil mellan arbele och bostaduppgick lill fyra miljarder kronorår 1976 och ifrågasätter om Prop.1978/79:99 291 intekostnaden för resoma bör betraktas som levnadskostnad. Vidare framhälls alladministrationen av ävdragsrällen är belungande för skatteförvaltningen.Förutom för nämnda resor saknas i mänga avseenden entydiga regler för hurfrågor rörande resor i ijänslen och s. k. bilförmåner skall behandlas fränskaltesynpunkt. Enligt verkels mening har dessa frägor en så pass väsentligbetydelse för den enskilde och för samhällel i övrigt och dä självfallel ävenpä det energipoliliska omrädel alt de bör bli föremål för en övergripandeulvärdering av gällande bestämmelser. Verket instämmer således i kommissionensförslag all frägan utreds och all delta är nödvändigi för all uppnå konkrelaförslag till ätgärder och förändringar. ÄvenSIND lillsiyrker kommissionens förslag men anser all en utredning bör ske ianslutning till en mera genomgripande översyn av energibeskattningen. Slödjerförslaget gör ocksä i liksom Svenska lokaltrafikföreningensom dessulom föreslår atl i den föreslagna ulredningen övervägs frägan om ettslopande av säväl fordonsskatt som kilomelerskatt för bussar i linjetrafik. Enmera reserverad linje intar . Bolaget anser altsamhället bör iaktta stor försiktighet i fråga om en minskning avskatteavdraget för arbelsresor, eftersom boendel delvis har styrts av deskatteregler som har gälll beträffande resekostnader. Avvisandetill förslaget är KAK, och biUndustri- ochbilgrossistförening med hänvisning till bl. a. konsekvenserna för människornasmöjligheter att välja bostad och arbetsplats. Förslagetalt låta utreda ett införande av trädbussar i större tätorter kommenterasendast av ett fätal remissinstanser. Förslagettillslyrks av som även framhäller alt i vissatillämpningar kan hybrid- och batteridrivna bussar vara att föredra. Sädanaav kommissionen åsyftade utredningar har ulförts under senare är och visat alltrådbussens energiekonomi är sämre än dieselbussens. Därför är knappaslträdbussen intressant från energibesparingssynpunkt framhåller . Av störte intresse kan däremot balteribussar och i änhögre grad olika slags hybridbussar vara. ÄvenSveriges anser alt trådbussen äroekonomisk jämfört med en konventionell buss. I synnerhei gäller della om inletrafikflödena är stora. Kommissionen föreslär attobligatorisk ekonomitrimning övervägs för att öka effektiviteten i befintligabilar. Remissinsianserna är delade i siu ställningstagande till förslaget. Energisparkommitténanser atl en obligatorisk ekonomitrimning av befinlliga bilar skulle vara enönskvärd åtgärd. En samordning med den åriiga kontrollbesiktningen skulleenligt kommittén förmodligen ocksä innebära atl sysiemel skulle bli ekonomiskiacceplabelt. Kommittén anslutersig därför lill kommissionens förslag om atldenna fräga bör övervägas. eldistributörerna liksom ett antal organisationer i bil- Prop.1978/79:99 292 ochmotorbranschen såsom , och stödjer förslaget. anser all frägan om obligalorisk ekonomitrimning i kombinalion medmiljövänlig avgasinställning fär ökad dimension bäde så till vida altenergisnålhet och miljöanpassning inte alllid samverkar och sett ur denaspekten alt kosinaden för justeringsåtgärderna i normalfallet inte uppvägs avden energibesparing som trimningen medför. Effektenav en ekonomitrimning avlar lämligen snabbt och med ett snävt ekonomisktsynsätt och dagens bränsleprisnivä kommer en obligalorisk, allmänekonomiirimning för personbilar knappast atl bli lönsam framhåller ,4B SvenskBUprovning. För all bli lönsam skulle den sannolikt behöva begränsas lill debilar, som är mest i behov av ålgärderna, och då uppslår problemet atl finna enlämplig kontrollmetod, varigenom bilar med avsevärt förhöjd bränsleförbrukningsnabbi och rationellt kan gallras ut. SvenskBilprovning erinrar vidare i sitl yllrande om det i vissa avseenden tämligensiarka samband som råder mellan bränsleförbmkning och avgasutsläpp. För altinnehälla de avgasutsläpp som är föreskrivna för nya fordon torde del varanödvändigi med regelbunden service, som bl. a. innefattar kontroll ocheventuell justering saml utbyte av förslitna eller funkiionsodug-ligakomponenler i dessa system. Därest krav pä en sådan obligalorisk service skullekomma att införas kan den enligt bolaget också anses utgöra en obligatoriskekonomitrimning, eftersom kontroll- och serviceätgärdema i stort sett blirdesamma. Väger man samman både energi- och miljöaspekterna kan del därförfinnas anledning att närmare överväga en obligatorisk, åriig service för bilarmed särskilda avgasrenande syslem. Del vore ocksä lämligen enkell att i denåriiga konirollbesikiningen inkludera kontroll -1. ex. via intyg frånverkstaden - all föreskriven service blivit utförd. framhåller att åtgärder riktade mot äldrebilar är lönsammast. Kostnadema liksom de lotala energivinsiema föresläs dockutredas närmare. 5fa/ensnarMrvdrt/sverA:, som stödjer kommissionens förslag inom trafikområdet, anseratt en utredning om obligatorisk ekonomitrimning bör samordnas med deserviceåtgärder som f n. utreds genom lypbesiktnings-utredningens (K 1977:02)försorg i syfte alt åstadkomma en effektivare avgasrening. Fleraremissinstanser släller sig avvisande till kommissionens förslag. Genom atlkostnaderna blir större än de beräknade vinstema för bilägaren och då effektivakontrollmöjligheter bl. a. är tekniskt komplicerade anser statens vägverk atiobligalorisk ekonomiirimning f n. inle kan komma i fråga som ett medel attspara energi. Liknande synpunkter framförs också av statens väg- ochtrafikinstitut, SIND och KAK. släller sig av nyssnämnda skäl avvisande till förslaget. skulle bälire resultat kunna nås om den åriiga konirollbesikiningenutvidgades så atl den kom atl omfatta just de syslem Prop.1978/79:99 293 ochkomponenler som påverkar bilarnas bränsleförbrukning. Därigenom skulle debrisler upptäckas som har de största besparingspotenlialerna och krav påålgärder kunna vidlas enbarl mol dessa. Lö anser alt man bör avvaktamed beslul lills del har uivecklais en enkel och effektiv rutin och därmedrimliga kostnader samt påpekaratt en successiv höjning av drivmedelsprisema iökad grad ivingar fram frivilliga ålgärder. Vad gäller kommissionens förslag om au införa normer för maximal specifik bränsleförbrukning för nyiillkommande bilar är remissinslansemasmeningar delade. Slödjerförslagei gör , energisparkommUtén, och anför i sitt yttrande: LOvill särskilt understryka vikten av all normer för bilarnas vikt,bränsleförbrukning och avgaser ytterligare utvecklas och skärps. Del är därvidviktigt all framtida normer meddelas långt i förväg för att möjliggöra eneffekliv anpassning från bilproducenlemas sida. Därvid bör normsättningengöras sä noga övervägl all ändringar inle behöver göras med korta intervall. Iviss mån bör lekniska regler beiräffande molorer, bilar i övrigi, avgaser,bränslen elc. dessulom beakta den molsvarande uivecklingen utomlands.