prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsslyrelsen anser all en översiktlig utredningrörande sydöstra kapacitet för turism och rekreation bör göras för etlstörre område, som omfattar södra delen av . ochSimrishamns kommuner saml östra delen av kommun. Det område som harredovisats av den inlerkommunala samarbelsgruppen bör härvid betraktas som ettdelområde av särskilt intresse för friluftslivet. I avvaktan på att områdetsframtida utnytQande klarläggs bör största restriktivitet iakttas med atltillåta ytteriigare enskild fritidsbebyggelse. har inga principiella invändningarmot det förslag till avgränsning av del primära rekreationsområdetKullaberg-Hallandsåsen som den inlerkommunala samarbetsgruppen har lagl fram.Förslaget innebär 1978/79:213 Bilaga1 152 attde båda områdena och binds samman genom atlmellanliggande kustområde las med. förutsätter dock attavgränsningen av området studeras närmare i det fortsatta arbetet med hänsyntill bl. a. lokaliseringen av större anläggningar. påpekar att Båslads och Ängelholmskommuner i regeringens beslul över programskedet anmodades att se överbefintliga dispositionsplaner för fritidsbebyggelse på . Båsladskommun har redovisat del tidigare dispositionsplaneområdel somutredningsområde. har lagl fram en särskild utredning förHallandsåsen, där bl. a. ytterligare fritidsbebyggelse föreslås i området söderom . Vidare föreslås i utredningen att jord- och skogsbruketsintressen skall prioriteras inom åsens sluttningszon och att friluftslivets ochnaturvårdens intressen får tillgodoses inom ramen för dessa intressen. ställer sig tveksam lill ytterligarefritidsbebyggelse söder om med hänsyn lill att området ingår i detprimära rekreationsområdet för vilkel särskild planering pågår. I avvaktan pådenna bör inte ytterligare mark las i anspråk för enskild fritidsbebyggelse.Ytleriigare fritidsbebyggelse inom det utredningsområde som har lagts ul iBåslads kommun kommer vidare enligt att stå i konflikt medfrämst naturvårdens intressen. Länsstyrelsenbedömer alt västra delen av sydsluttning i harsådana värden för friluftslivet och naturvården att det i enlighet medförslagen i länets nalurvårdsplan bör skyddas med stöd av naturvårdslagen. Ävendelar av i Båslads kommun bör säkerställas med stöd avnaturvårdslagen i enlighet med de förslag som har lagts fram i naturvårdsplanen. Naturvårdsverketframhåller alt de överväganden som kommunerna har gjorl beträffande ulbyggnadav fritidsbebyggelse på inte har lett lill önskat resultat.Ytterligare ulbyggnad av fritidsbebyggelse bör inte komma till stånd vid Västersjöni . Området bör i stället säkerställas med stöd avnaturvårdslagen. Verkel påpekar all Båslads kommun inte har bundit sig förannan markanvändning än fritidsbebyggelse i det område som omfaltas avdispositionsplanen. Verkel anser vidare att förordnanden enligt naturvårdslagenbör genomföras för åsen i den omfattning som länets nalurvårdsplan anger. Båstadskommun framhåller atl den av regeringen begärda översynen av dispositionsplanenkommer att ske så snart den diskussion om områdets framtida användning sompågår i kommunen har slutförts. Kommunen motsätter sig del föreslagnanaturreservatsförordnandel på med motivering alt pågåendemarkanvändning i form av jord- och skogsbruk i kombination med det förordnandeom landskapsbildsskydd som ligger över delar av området utgör tillräckligtskydd för bevarandeintressena. Liknande synpunkter framförs i skrivelser frånLRF:s samrådsgrupp i . LRF-avdelning, Skånesskogsbranschråd och Prop.1978/79:213 Bilaga 1 153 Det förslag till säkerställande av olika intressenpå som har lagts fram av den inlerkommunala samarbetsgruppen kanenligt länsslyrelsen godtas med vissa undantag. Dessa gäller främst vissaområden som har redovisats som lämpliga för fritidsbebyggelse. Vidare harKristianstads kommun inte tagit ställning till avgränsning och form försäkerställande av åsens norra sluttning som är av riksintresse förnaturvården. Länsslyrelsen anser alt det skydd som bokskogslagen ger förområdet inte är tillräckligt och alt del bör säkerställas i enlighet mednaturvårdsplanen. framhåller att det försluttningszonen, förutom skydd enligt naturvårdslagen, behövs riktlinjer ikommunöversikt som garanterar att bebyggelse inte kommer till stånd i strid motriksintressena. konstaterar att del inlerkommunalaplaneringsarbete som har bedrivits i samråd med länsstyrelserna i Kristianstadsoch i del närmaste är avslutat. Åsen säkerställs successivt medstöd av naturvårdslagen. I den kommunala planeringen har redovisats riktlinjerför bebyggelseutvecklingen som tar hänsyn lill jord- och skogsbmkels intressenoch bevarandeintressena i de områden som inte har skyddats med stöd avnaturvårdslagen. i län anser attjordbmkets intressen tillgodosetls i den utsträckning som f. n. är möjlig iplaneringen i länets kommuner. Vissa smärre områden som har lagts ut förlokala flygplatser i och kommuner och vissa vägprojektsom har omnämnts i lantbruksnämndens yttrande bör dock bli föremål för förnyadeöverväganden med hänsyn till jordbrukets intressen. Vad gäller konflikter mellan tätortsutbyggnad ochjordbrukets intressen har redovisat sitt ställningstagande iyttrandet över kommunernas markhushållningsprogram. anser attkommunerna har gjort slora ansträngningar för att undvika exploatering av denbästa åkermarken. Kommunöversiktema innehåller överlag restriktionermot tillkommande bebyggelse till skydd för det aktiva jordbmket. Kommunernahar i huvudsak använt sig av den riktiinje som lantbmksnämnden har rekommenderat.Hässleholms kommun har dock i sitt beslut framhållit att restriktionerna inteskall vara bindande utan endast vägledande. och i Skåneanser att jordbmkets intressen är otillräckligt tillgodosedda och att flerakonflikter, främst med planerad tätortsutbyggnad, återstår att lösa. 1978/79:213 Bilaga 1 154 bebyggelsetätheteni kommunernas exploateringsplaner bör enligt lantbruksnämnden prövas närmare.Tillkommande bebyggelseområden bör studeras i elt regionall perspektiv. handelskammare anser all en avvägning måslegöras mellan jordbrukets och det övriga näringslivels markanspråk. Jordbrukelsintressen bör inte alltid få betraktas som överordnade andra intressen. anser att kommunerna i storutsträckning har beaktat skogsbrukels intressen i sin planering. Vid denöversyn av lätortsplane-ringen som kommunerna har gjort i samband medmarkhushållningsprogrammet har skogsbrukets intressen enligt länsslyrelsenbeaktats i görligaste mån. Områden med koncentrerad fritidsbebyggelse harminskats betydligt i förhållande till kommunernas tidigare planer. Dock kankonflikter befaras uppstå i vissa skogsområden i bl. a. ochKristianstads kommuner. anser liksom skogsvårdssiyrelsen attskogsbmkels intressen bör prioriteras inom flertalet av dessa områden. Kommunerna har enligt länsslyrelsen överlagutformat mycket restriktiva riktiinjer i kommunöversiktema för glesbebyggelseinom skogsområden. Några kommuner har föreslagit belydandebegränsningar av de områden med skogsbruk som enligt länsstyrelsensnalurvårdsplan avses bli säkerställda enligt naturvårdslagen. Inaturvårdsplanen har ca 12000 ha skogsmark bedömts böra säkerställas somnaturreservat och ca 36000 ha skyddas enligt 19 och 20 §§ naturvårdslagen.Länsstyrelsen framhåller att avsikten med föreslagna förordnanden i förstahand är att värna om lövskogen saml att begränsa ingrepp som skulle påverkalandskapsbilden. Inskränkningarna för skogsbruket kommer alt bli relativtmåttiiga. anser att det är lika angeläget att bevara denproduktiva skogsmarken som atl bevara den bästa åkermarken. och skogsbranschrådframhåller skogsnäringens samhällsekonomiska belydelse och dess slorasysselsättningsmäs-siga belydelse för länet. Enligt betyderett bortfall av produktiv skogsmark i länet relativt sett mer än i andra delarav landet genom att skogsmarkens virkesproducerande förmåga är den högsta ilandet. framhåller att fisket har behandlatsmyckel summariskt i kommunernas planer. Fritidsfisket kan dock enligtlänsslyrelsen anses vara tillgodosett genom gällande slrandskydd, de allmännaregler som gäller för naturvården och de reningsåtgärder som vidtas i sjöar ochvattendrag och längs kustema. Det yrkesmässiga fisket som bedrivs i Östersjönhar ökat till föQd av de begränsningar som har skett av Nordsjöfisket under senareår. är landels största landningsplats för fisk och 1978/79:213 Bilaga1 155 hamnenskapacitet har enligt kommunen blivit otillräcklig. anser altbehovet och möjligheterna att utöka kapaciteten både vad avser hamnulrymme ochomhändertagande av den landade fisken bör utredas . Landstingetpåpekar behovet av förbättrade vägförbindelser västerut och norrut frånSimrishamn samt behovet av järnvägsförbindelse för atl kunna göra hamnenlillräckligl konkurrenskraftig. Fiskefrågornahar enligt inte beaktats i den kommunala planeringen.Styrelsen framhåller att län är myckel viktigt från såväl yrkes-som fritidsfiskesynpunkt. Yrkesfisket bedöms få en ännu större omfattning iframtiden. De nio kommuner i länet som berörs av fiskets viktigareintresseområden bör enligt styrelsen vid kommande revidering avkommunöversikter och markdispositionsplaner redovisa hur man avser attsäkerställa dessa områden. Yrkesfiskets och beredningsindustrins behov avmarkområden bör i samarbele med fiskenämnden utredas och säkras i del framtidaplaneringsarbetet. understryker behovel av att kommunema vidrevidering av föreliggande planer uppmärksammar fiskets och dessföQdindustriers ökade anspråk på mark i anslutning till hamnama på ostkusten. anser liksom fiskeristyrelsenoch planverket all ytterligare planering behövs för atl tillgodose yrkesfisketsoch beredningsindustrins framtida behov av mark och anläggningar.Markanspråken bör utredas i samarbete mellan kommunen och statliga regionalaorgan. Kommunen anser dock att en planering för att utveckla fiskerinäringenär ett nationellt intresse för vilkel staten bör bära ansvaret. Naturvård,friluftsliv och kulturminnesvård bedömer att naturvårdens ochfriluftslivels riksintressen i länet med vissa undantag har tillgodosetts i denomfattning som är möjlig inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Somunderlag för planeringen med avseende på naturvårdens intressen har legatlänsstyrelsens nalurvårdsplan. uttalade vid godkännandet avnaturvårdsplanen bl. a. alt den bör Qäna som ledning i den översiktliga fysiskaplaneringen i kommunerna. Vid genomförande av planen skall vidare ingåendesamråd ske med kommunerna i fråga om de områden där kommunerna har avvikandemening i förhållande till planen. Förelrädareför jord- och skogsbmkels intressen, bl.a. i ochSkånes skogsbranschråd, har framfört invändningar mot alt friluftslivs- ochnaturvårdsintressen säkerställs med slöd av naturvårdslagen inom områden medaktivt jord- och skogsbmk. instämmer i att jord- och skogsbmkeltillsammans med restriktioner för bebyggelse i många fall utgör tillräckligtskydd för dessa intressen. Vissa områden med särskilda kulturella och estetiskavärden liksom attraktiva strövområden och områden med vetenskapligt naturvärdemåste dock en- 1978/79:213 Bilaga 1 156 ligtstyrelsen ges etl starkare skydd genom säkerställande enligt naturvårdslagen.Förutom de tidigare nämnda delarna av i och Ängelholmskommuner bör även jordbmksområde inom säkerställasmed stöd av naturvårdslagen enligt de förslag som finns i nalurvårdsplanen.Därvid skall dock jord- och skogsbrukets intressen beaktas. Vad gäller kulturminnesvården har kommunerna i sinplanering i stor utslräckning anslutit sig till de rekommendationer somlänsstyrelsen och landsantikvarien har gett angående säkerställandet av riks-och länsintressen. Säkerställandet har sketl dels med stöd av naturvårdslagenoch dels genom riktlinjer för bebyggelse i kommunöversikt. Länsstyrelsenframhåller dock att en stor del av kulturminnesvårdens intressen inte harkunnat presenteras i elt för kommunernas planeringsarbete användbart skick. Detär enligt angeläget att fullständiga kulturhistoriska inventeringarkan genomföras i länet som gmnd fören motsvarighet till naturvård-planen. delar i huvudsak länsstyrelsenssynpunkter beträffande sä-kerslällandefrågorna i . Landstingetvill dock ytterligare understryka vikten av atl samråd sker mellan kommun ochregional myndighet i varje särskilt fall. Kommunens synpunkter bör härvidbeaktas i görligaste mån. Planeringsskedet har enligt gettett i huvudsak godtagbart resultat i länet från naturvårdens synpunkt.Simrishamns kommun utgör dock ett undanlag. De i kommunens planer föreslagnaområdena för fritidsbebyggelse på bör inte komma till stånd. Vidareframhåller verket atl kommunen, i slrid mot statsmakternas beslut, fortfarandeplanerar för en sträckning av väg 10 vid backar som från naturvårdssynpunktär oacceptabel. Riksantikvarieämbetetanser att konflikter mellan kulturminnesvårdens och jordbmkets intressen iallmänhet kan lösas utan betydande men för jordbmket. Del öppna landskapet iSkåne är dock särskilt känsligt för slmklurförändringar. Kulturminnesvårdensintressen i jordbmkets primära intresseområden bör enligt ämbetet i förstahand redovisas i kommunernas markdispositionsplaner. Intresseredovisningen böri annat fall kompletteras och preciseras. Också de riktlinjer som harutarbetats i kommunöversikterna för atl tillgodose kulturminnesvårdensintressen kan i flera fall behöva preciseras. Flertalet av de slörre områdena av betydelse förkulturminnesvården bör enligt ämbetet kunna avföras i planeringssammanhang såsnart skyddsbehovet har preciserats och tillgodosetts inom ramen för denkommunala planeringen. Skyddsbehovet i ett antal av dessa områden, där detkulturhistoriska intresset har särskild tyngd, är dock knutet till området somhelhet och bör i första hand avse skydd mot slmklurförändringar i stor skala.Ämbetet nämner bland dessa områden och . Prop.1978/79:213 Bilaga 1 157 Båslads kommun motsätter sig de i naturvårdsplanenföreslagna säker-ställandeåtgärderna för och, som tidigare nämnts.Hallandsåsen. Kommunen anser alt pågående markanvändning i form av jord- ochskogsbruk tillsammans med det förordnande om landskapsbildsskydd som liggeröver delar av området är tillräckligt skydd för naturvårdens, friluftslivetsoch kulturminnesvärdens intressen. Liknande synpunkter framförs i skrivelserfrån LRF:s samrådsgmpp i Båslads kommun. LRF-avdelning, skogsbranschrådoch boende i . anser alt regionala slatligasektorsplaner för naturvården inte är förenliga med en demokratiskt förankradkommunal planering. Länsslyrelsen anser alt kommunerna i sina nuframlagda planer redovisat en betydligl mer restriktiv inställning tillfritidsbebyggelse än i den kommunomfattande planering som utfördes i slutet av1960-talet. Några av de områden för fritidsbebyggelse ikoncentrerad eller spridd form som föreslås i kommunernas planer står enligtlänsstyrelsen i konflikt med andra intressen och då främstnaturvårdsintressena. Det gäller bl. a. områdena i Magiehem vid kusten iKristianstads kommun och på i och kommuner.Flera kommuner har vidare redovisat ulredningsområden där förutsättningarnaför koncentrerad fritidsbebyggelse avses bli undersökta. anseralt slora delar av dessa områden i , , ochBromölla kommuner står i konflikt med såväl skogsbrukels som naturvårdensintressen. framhåller att en undersökning somhar ulförts inom ramen för Öresundsdelegalionen visar att möjligheterna atttillgodose förväntad utländsk och inhemsk efterfrågan på fritidshus är mycketbegränsad i länet liksom också i grannlänen. Del är därför angelägel alt gemensammaprinciper för fritidsbebyggelsens utveckling utformas i samarbete mellan kommunoch stal. Diskussioner härom har påbörjats inom ramen för det samarbete sombedrivs mellan de sju sydsvenska länen. har föreslagit att tätorternaTollarp och Önne-slad med hänsyn till jordbrukets intressen skall byggas ut påandra sidan av de starkt trafikerade riksvägarna 15 resp. 21. Vägförvaltningenhar erinrat mot en sådan lokalisering av bebyggelsen. Länsslyrelsen accepterarul-byggnadsplanerna under förutsättning att planfria korsningar anordnas påkommunens bekostnad. påpekar att liksomi programskedet redovisar en planerad ny sträckning av genomBrösarps backar. Såväl länsslyrelsen som regeringen har i samband medprogramskedel framhållit att denna sträckning med hänsyn till naturvärdena intefår kom- 1978/79:213 Bilaga1 158 Yllerligare ställningstagande från regeringens sidarörande vid backar erfordras inte enligt . Verketframhåller att utbyggnaden av vägen ligger långt fram i tiden. Endast detsydliga alternativet för vägsträckning bör redovisas i kommunens planer som enmarkering av ett framtida intresse. och planverket understryker altSimrishamns kommun i enlighet med regeringens beslut över programskedet börplanera för en sträckning av som inte äventyrar naturvärdena vidBrösarps backar. framhåller att de olikaförslagen till sträckning av även berör andra intressen ännaturvärdena vid backar. Kommunen har på grundval av befintligtunderiagsmalerial funnit alt del norta alternativet till vägsträckning är delmest fördelaktiga från både miQösynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt. Deltaalternativ, som till större delen bygger på en upprustning av den befintiigavägen, kan få ett sådanl utförande alt regeringens beslul inte motverkas. a. av all en ulbyggnad av vägen inte har beslämts i tiden anserdock kommunen att båda handlingsalternativen tills vidare bör hållas öppna. Pågåendeområdesplanearbete vid har vidare visat att svårigheter kan uppstå medatl ansluta det södra alternativet till nuvarande . Länsslyrelsen och anser som tidigarenämnts all behovet och möjligheterna all bygga ut kapaciteten i Simrishamnshamn bör utredas. anser vidare att en samlad utredning om länetshamnfrågor bör göras för all utröna behovel av att stärka olika hamnarskapacitet. För atl hamnarna skall kunna bibehållas och utvecklas måste ävenlandtransporterna tillgodoses. En utbyggnad av en helt ny hamn söder om enligt konflikter med naturvårdsintressena. framhåller alt en förstärkningav hamnresurserna övervägs som ett led i att förbättra sysselsättningsläget ikommunen. En förstärkning av hamnresurserna kräver sannolikt en helt nyhamnanläggning då den nuvarande hamnen saknar utbyggbara alternativ. Detalternativ för lokalisering av en ny hamn med tillhörande industriområde somredovisas i kommunens riksplanematerial är enligt kommunens uppfattning detmesl gynnsamma från miQösynpunkt. Även om en utbyggnad av hamnen skjuts påframliden eller inte kommer till stånd finner kommunen det absolut nödvändigtall det redovisade industriområdet på ca 100 ha får ligga kvar i kommunensplaner. Överbefälhavarenpåpekar alt de i programskedet påtalade konflikterna 1978/79:213 Bilaga1 159 vidskjutplals i kommun mellan naturvårdens och försvaretsintressen och friluftslivels intressen inte längre föreligger. I samtliga 20 kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra åtgärder. Regeringen log ställning till programmen genom beslut länför län . För fattades beslut . Samtliga kommuner i har redovisat sittarbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjema för hushållning medmark och vatten. Redovisningarna har behandlats av kommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. Av fullmäktige antagna kommunomfattande markdispositionsplanerhar redovisats av och kommuner. Slaffanstorps kommun harredovisat av fullmäktige godkänd kommunomfattande markdisposilionsplan ochLunds kommun har redovisat av fullmäktige godkänt utkast lill kommunomfattandemarkdisposilionsplan. I omfattas kusten och avden fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. Länet berörs även av deprimära rekreationsområdena - och Sydskånes sjö- ochåslandskap. Vidare har regeringen i beslutet över programskedet föreskrivitalt länsstyrelsema i och skall lämna en särskildredovisning av arbetet med att upprätta markhushållningsprogram för . Riktlinjema för kustområdet berör elva kommuner ilänet. , , , , , , Vellingeoch Ystads kommuner har redovisat av kommunfullpiäktige antagna markdispositionsplanerför kustområdet. och kommuner har redovisat av fullmäktigegodkända markdispositionsplaner. har inte redovisatmarkdisposilionsplan för kustområdet. Eslövs och kommuner har redovisat avfullmäktige antagna markdispositionsplaner för Ringsjöområdel. Höörs kommun harredovisat markdisposilionsplan för Ringsjöområdet söm inte har behandlats avfullmäktige. För det primära rekreationsområdet -har kommun gemensamt med och kommuneri län och i redovisat ett programför planering av området. Fullmäktige i kommun har godkänt 1978/79:213 Bilaga1 160 Vad gäller del primära rekreationsområdet Sydskånessjö- och åslandskap har kommittén för planering av det sydvästskånskasjölandskapet och kommittén för planering av Romeleåsen gemensamt upprättat ettprogram för planering av området. Av de sex berörda kommunema , ,, , och har alla utom kommun godkäntprogrammet i fullmäktige. Områdesplaner som har antagits av fullmäktige harredovisats för Ar-lövs och Åkarps tätorter i och för Eslövstätort i . Av fullmäktige behandlade program för hushållningmed jordbruksmarken har redovisats av samtliga kommuner i länet. Av fullmäktige godkända redovisningar för åtgärdersom kommunema har vidtagit eller avser att vidta för alt genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av 19 av länels 20 kommuner. Kävlingekommuns åtgärdsredovisning har inte behandlats av fullmäktige. i har ställt samman ochutvärderat de kommunala i"edovisningarna samt i yttrande lillämbetsverken och regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetetunder planeringsskedet. Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetls avlänsstyrelsen . Delta har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande lill och för kännedom tillkommunerna. Slutligt sammanfattande yttrande har avgetts av den29 . I enlighet med regeringens beslut överprogramskedel har länsstyrelserna i och län lämnat engemensam redovisning av arbetet med alt upprätta markhushållningsprogram förSkåne. Vidare har till redovisning fogats yttranden frånmilitärbefälhavaren för södra militärområdet, ,lantbruksnämnden, , fiskerikonsulenlen och landstinget.Länsstyrelsen har även redovisat kart- och tabellsammanställningar av detkommunala materialet. Yttranden över det redovisade materialet harlämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. fl. (Se avsnitt 1.). Beträffande har yttrandenkommii in från Sydvästra , i , i södra och Förbundet . Kommunema har beretts tillfälle ankomma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsemas, landstingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettstillfälle alt komma in med synpunkter på verkens yllranden. I harsynpunkter lämnats av saml Eslövs, , ,. , och kommuner. 1978/79:213 Bilaga 1 161 Allmänt om planeringsskedets utfall Länsslyrelsen anser att dethittills uppnådda resultatet av planeringsarbetet är gott med hänsyn till denkorta tid som kommunerna har haft till sitt förfogande. Fleraplaneringsuppgifter återstår dock att genomföra. Kommunema avser bl. a. attupprätta ett mycket stort antal områdesplaner för befintliga eller planeradenya tätorter. stryker under att detta planeringsarbete har slorbelydelse för utarbetandet av markhushållningsprogrammet för Skåne.Länsstyrelsen finner det angelägel att de kommunala planeringsresurserna iförsta hand koncenlreras på att inom ramen för en fortsatt kommunomfattandeplanering upprätta områdesplaner för expansiva tätorter. Områdesplanerna börföreligga minst etl år innan slutligt markhushållningsprogram för skallredovisas av länsstyrelsema till regeringen. Enligt börkommunernas åtaganden under programskedet tillsammans med de nu iåtgärdsredovisningama angivna åtgärdema gälla som program för det fortsattaarbetet med att fullfölja statsmakternas riktlinjer för hushållning med markoch vatten.