prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — De nya reglerna får inte heller enUgt KEU 76 leda till ettminskat bidrag för någon kommun eUer landstingskommun. Utredningen föreslårdärför, att den för resp. kommun och landsfingskommun framräknadetotala garantin inte får understiga den garanterade skattekraften i nuvarandesystem året före genomförandet av de nya reglerna. Vid jämförelsen skall hänsyntas till de fillägg som enligt nuvarande regler tillkommer försommarstugekommuner och för kommuner med särskilt snabb befolkningsminskning. anser att del är principielllfelaktigt att effekterna av en gynnsam åldersstruktur endast i begränsadutsträckning får slå igenom på grund av den spärr nedåt vid förtotalgarantin som utredningen föreslår. Nämnden angriper också den andra spärregeln,som den menar är i princip ohållbar om man utgår ifrån att beräkningsmetodernai det nya systemet garanterar en rättvis placering. Med hänsyn till osäkerheteni beräkningsgrunderna och sistnämnda spärregels betydelse, särskilt förkommunerna i , vill dock skatteutjämningsnämnden inte föreslåett borttagande av denna spärregel. i anser atttidigare gynnade kommuner borde kunna acceptera en successiv nedskärning avbidraget. Jag vill först erinra om att det enligt förordningen(1978: 875) om särskilt statsbidrag tUl kommuner och landstingskommuner underår 1979 utgår bidrag motsvarande en förhöjning av ordinarie skatteutjämningsbidragmed , dock i intet fall med . per invånare.För , och Göleborgs kommuner utgör detta lägsta belopp 90 kr.per invånare. Lägsta garanterade skattekraft för Prop.1978/79: 95 64 utgör således i reaUteten avmedelskattekraften, om det särskUda statsbidraget inkluderas. Dekalkyler, som KEU 76 har gjort, visar att avdraget för gynnsam åldersstrukturför sammantaget ca 15 kommuner och landstingskommuner är så stort att derastotala garanti egentligen skulle bli lägre än . Jag har tidigare när detgäUde KEU:s val av lägsta grundgaranfi anfört att jag godtar en enig utredningsmening. Min tillstyrkan av KEU:s spärr nedåt av totalgarantin vid blirdärmed en konsekvens av detta ställningstagande. Jagansluter mig också tUl utredningens förslag att garantin enligt det reformeradeskatteutjämningssystemet inte för någon kommun eller landstingskommun fårförsämras i förhållande tUl gäUande regler. Enligt min uppfattning bör dennaspärregel även omfatta den temporära höjning av skattekraftsgarantin med tvåprocentenheter, som utgår för i form av särskUt bidrag. Därutöver börenligt min mening spärren höjas med ytterligare en procentenhet. Genom denföreslagna förändringen av spärregeln garanteras alla kommuner ochlandstingskommuner i skatteutjämningssystemet en viss ökning av skattekrafteni förhållande till vad som gäller för . Vid deårliga uträkningarna av totalgarantin för varje enskild kommun ochlandstingskommun får alltså tillses att garantin inte i något fall understigerden garanterade skattekraften för enligt nuvarande regler, förhöjd . För kommuner skall vid jämförelsen hänsyn tas till detillägg som f. n. görs för fritidsfastigheter samt till tillägg förbefolkningsminskning enligt nuvarande regler. Tilläggen för fritidsfastigheteroch befolkningsminskning får omräknas i procent av medelskattekraften vidfastställandet av den totala skattekraftsgarantin för . Den föreslagnajusteringen av spärren betyder en ökad totalgaranti jämfört med KEU:s förslagfrämst för ett antal kommuner i landets norra delar vilka enligt utredningensförslag inte skulle ha fått någon ökning av skattekraftsgarantin. Den justeringav spärren som jag nu har förordat innebär därmed ett ökat stöd till norraSverige. 2.7.6 Omprövning av grundgaranti och åldersstruktur Med hänsyn till att befolkningens ålderssammansättning ien kommun eUer en landstingskommun kan förändras relativt fort, främst genom inochutflyttning, föreslår KEU 76 att de åldersberoende kostnadsskUlnaderna räknasom . Av liknande skäl föreslår utredningen att tillläggen till kommunermed minskande invånarantal också omprövas . Kommunernas ochlandstingskommunernas relativa kostnadsnivå på grund av geografiskt läge ochbebyggelsestruktur ändras däremot inte lika snabbt. KEU 76 föreslår därför attgrundgarantin skall vara oförändrad under exempelvis . anser att bidragssystemet skulle vinna Prop.1978/79: 95 65 mycket i enkelhet om även kostnaderna för åldersstrukturenkunde inarbetas i grundgarantin. Avgörande för om denna förenkling kan vidtasanser nämnden till stor del vara om kostnaderna för barnomsorgen skall ingå iskatteutjämningssystemet eller ej. Även förordar avadministrativa skäl att åldersslmkturfaktorn inarbetas i grundgarantin. Enligtflera remissinstanser blir kommunernas planeringsarbete mer arbetskrävande ochosäkert om lotalgarantin förändras . RRVdäremot förordar en fortlöpande omprövning även av grundga-ranfin. RRVframhåller att KEU:s förslag bygger förhåUanden. Om förslagetligger fast ända , kan stora strukturella förändringar hainträffat. anser att omprövning av grundgarantin kan behövagöras tidigare än på grund av de aktuellahuvudmannaskapsförändringarna inom kollektivtrafiken. Huvuddelen avremissinstanserna tillstyrker en årlig justering av åldersstrukturfaktorn. Jag delar utredningens uppfattning att de förhållanden påvilka grundgaranfin baseras i allmänhet förändras relativt långsamt. Förbättratunderlag och mer utvecklade metoder för beräkning av de skiljaktigheter ikostnader för kommuner och landsfingskommuner som orsakas av deras geografiskaläge, bebyggelsestruktur m. m. bör tas fram, innan grundgarantin omprövas. Jagföreslår att den indelning i skatttekrafts-klasser som görs får ligga fastt. En del avde verksamheter som föreslås ingå i åldersstrukturfaktorn, exempelvisbarnomsorgen, är under utbyggnad. Kommunala bostadstill-lägg tiU folkpension(KBT) kan inte beaktas i skatteutjämningssystemet förrän år 1981.Åldersgruppernas storlek förändras relativt snabbt. Detta sammantaget gör attde inbördes relationerna i kommunkollektivet till följd av åldersberoendekostnader kan variera relativt kraftigt . Jag tUlstyrker därföratt dessa kostnadsskillnader räknas om . Befolkningsminskningen räknasom redan i gällande skatteutjämningssystem. Givetvis bör även ifortsättningen denna befolkningsförändring beakias . 2.7.7 Huvuddrag i ett nytt skatteutjämningssystem Den reformering av skatteutjämningssystemet som jag härföreslår överensstämmer i stort med den av KEU 76 föreslagna. Grunddragen kananges i följande punkter. Kommuner och landstingskommuner indelas liksom tidigarei skattekraftsklasser. Antalet klasser ökar från nuvarande sex till tolv. Klassernaär indelade i treprocentsintervall från avmedelskattekraften. Genom klassindelningen anges den grundgaranti som skallgälla för kommuner och landstingskommuner. Till gmnd för inplaceringen av kommuner ochlandstingskommuner i skattekraftsklasser ligger särskilda bedömningar ochkalkyler. 5 1978/79. Prop.1978/79: 95 66 munernasdel har skillnader på grund av geografiskt läge och bebyggelsestruktur därvidbeaktats. Vid inplaceringen av kommunerna i skattekraftsklasser har hänsyntagits lill att skillnaden i grundgaranti mellan enskilda kommuner inomgeografiskt begränsade områden, i huvudsak resp. län, inte skall vara alltförstor. Den slutliga klassindelningen har därför inslag av geografiskzonindelning. Endastför ett fåtal kommuner har jag funnit anledning att avvika från de av KEU 76 föreslagnagrundgarantierna. I fråga om landstingskommunerna följer jag KEU:s förslag tiUgrundgarantier. 2.Grundgarantin enligt punkt 1 kompletteras med hänsyn till kommunernas ochlandstingskommunernas åldersstruktur. De kommunala verksamheter som omfattasav åldersstrukturfaktorn är obligatorisk förskola (deltidsgrupper) barnomsorg (exkl. förskolans deltidsgrupper) kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT) Förlandstingskommunerna och de Iandstingsfria kommunerna beaktas åldersstrukturensinverkan på sjukvårdskostnaderna. Kommuneroch landstingskommuner vars åldersstruktur orsakar relativt sett högakostnader erhåUer tUlägg till grundgarantin, medan de med låga kostnader idetta avseende får vidkännas avdrag. Grundgarantinkompletteras vidare med tillägg till de kommuner som har en snabbbefolkningsminskning. Mankan då räkna fram en total skattekraftsgaranti för kommuner ochlandstingskommuner som består av grundgarantin enligt punkt 1 med tillägg elleravdrag för åldersstruktur och i tillämpliga fall tUlägg för snabbbefolkningsminskning enligt punkt 2. Den totala garantin uttrycks som procentav medelskattekraften. Kommuner och landstingskommuner med en egen skattekraftsom överstiger den för kommunen eller landstingskommunen garanterade står äveni fortsättningen utanför skatteutjämningen. Vidfastställandet av den totala garantin för kommuner och landstingskommunertillämpas två spärregler. a. Avdragför gynnsam åldersstruktur i förekommande fall justerad med tillägg för snabb befolkningsminskning, får inte leda till alt en kom mun eller landstingskommun erhåller lägre skattekraftsgaranti än av medelskattekraften. b. Samtligakommuner och landstingskommuner garanteras en viss höjning av skattekraflsgaranlin i förhållande tUl nuvarande regier. Den framräknade totala garantin tUlåts därför inte understiga den skattekraft som tUIförsäkras i nuvarande system ökad med en pro- Prop.1978/79: 95 67 centenhet av medelskattekraften. Vid jämförelsen med nuvarandeskattekraftsgaranti skall hänsyn tas till dels de tillägg som enligt nuvaranderegler tillkommer för sommarstugekommuner och för befolkningsminskning, delslill att det särskilda statsbidraget till kommuner och landstingskommunerunder innebär att skattekraftsgarantin i praktiken har höjts med tvåprocentenheter. Jag vill betona att denna spärregel har fått en generösareutformning än enligt KEU:s förslag, vilket i första hand är till fördel förnorra . Grundgarantin bör ligga fast t. v. Åldersstrukturfaktornoch därmed totalgarantin skall däremot räknas om . Någon ändring av gällande bestämmelser omskatteutjämningsbidrag till kyrkliga kommuner föreslås inte. 2.7.8 Finansiella och andra konsekvenser Kostnaderna för det reformerade skatteutjämningssystem somjag föreslår uppgår till ca 7 350 milj. kr. exkl. exlra skatteutjämningsbidragoch skatteutjämningsbidrag tUl kyrkliga kommuner. Kostnadskalkylen grundas påskatteunderlaget enligt taxering och skattesatser.Åldersstrukturens, inkl. folkminskningens, belydelse för skattekraftsgarantinhar grundats på KEU:s material, med ett undantag. Kostnadsutjämningen för KBTskall baseras på kommunernas kostnader efter det att enhetliga regler harinförts, vilket föreslås ske . Dessa kostnader kan, som jag återkommertill i det följande, utjämnas först . Kostnadskalkylen baseras därför påden av KEU 76 redovisade ålderstrukturen, med bortseende från den inverkan KBTkommer att få. I följande uppställning redovisas kostnadsökningen iförhåUande lill skatleutjämningsbidrag. I detta års bidrag har dåinräknats den förhöjning av den garanteradeskattekraften, som ulgår som särskilt statsbidrag för . Kostnadsökningenuppgår till ca 2 875 milj. kr., vilket motsvarar en ökning . Den ökaderesursöverföringen är liksom i KEU:s förslag i stort sett jämnt fördelad mellankommuner och landslingskommuner. Kostnadsökningen i förhållande till enbartordinarie skatteutjämningsbidrag uppgår till nära 3 600 milj. kr. Kostnader för ett reformerat skatteutjämningssystem Enligt nuva- Enligt Kostnads- rände regler' förslaget ökning Landstingskommuner 1774 3 176 1 402 Kommuner, inkl. Iands tingsfria kommuner 2 706 4 178 1 472 4 480 7 354 2 874 ' Inkl. den förhöjning som ingår idet särskilda statsbidraget för . 1978/79: 95 Länsvisfördelning av skatteutjämningsbidrag enligt förslaget (exkl. extraskatteutjämningsbidrag) (milj.kr.) kr./skr. 'Inkl.den förhöjning av medelskattekraften som ingår i 1979års särskilda statsbidrag. Utöverdet ordinarie skatteutjämningsbidrag som redovisas i uppställningen tillkommerextra skatteutjämningsbidrag. Skatteutjämningsbidragen enligt det reformeradeskatteutjämningssystemet, exkl. extra skatteutjämningsbidrag, fördelar sig pålänen enligt här redovisad sammanställning. Totalt motsvarar bidragen enskattesats på /skr., beräknat på skatteunderlaget enligt 1978 årstaxering, inkl. skattebortfallsbidrag. Detminskade utdebiteringsbehovet för kommuner och landstingskommuner sammantagnatill följd av förslaget kan beräknas till /skr. Jämfört med KEU:sberäkningar är detta belopp lägre på grund av att här tas hänsyn till detsärskilda bidrag som utgår . Detta bidrag innebär som jag har nämntatt den garanterade skattekraften höjs redan förinnevarande år. De största bidragsökningarna får de södra och mellersta delarnaav landet. , och får således bidragsökningarmot- 1978/79: 95 69 2:75, 2:57 och ,/skr., medan ökningarna för samtGöteborgs och län stannar vid 0:39 resp. /skr. Bidragsökningarnai de fyra nordligaste länen uppgår till mellan /skr. för Jämflands länoch /skr. Fleraremissinstanser påpekar att reformen inte får någon omedelbar utjämningseffektpå de kommunala skattesatserna, varvid resp. kommuns och landsfingskommunsskattesats har minskats med de ökade bidragen. visar pådetta sätt att spridningen av utdebiteringen ökar något. En förskjutning nedåti förhållande till medelutdebiteringen sker genom KEU:s förslag för ett stortantal kommuner i södra och som flertalet kommuneri Norrlandslänén ligger över medelutdebiteringen. Nämnden framhåller att dettaär en ganska självklar följd av grundgarantins höjning i södra och mellerstadelarna av landet från 95 tUl av medelskattekraften och de principielltföga motiverade spärregler som förslaget innehåller. Även flera länsstyrelser iNorrland framhåller att reformen ökar skillnaderna i skattesatser mellankommunerna i och kommunerna i södra och , TCOkonstaterar också att utdebiteringsskillnaderna ökar och finner det.oacceptabelt. anser att den ökade spännvidden iskattesatserna bl. a. beror på att kommuner med en ogynnsam struktur, som harvalt en låg standard i stället för en relativt hög skattesats, får kompensationför den ogynnsamma strukturen, när utredningens förslag genomförs. I den månen del av bidraget används till standardhöjningar minskar spännvidden. Denuvarande skillnaderna i skattesatser mellan enskilda kommuner ochlandstingskommuner förklaras av en rad faktorer, såväl påverkbara somopåverkbara. TUl de påverkbara faktorerna hör val av servicenivå inom olikadelar av den kommunala verksamheten samt val av finansieringssätt. Utredningenhar inriktat sitt arbete på att angripa de orsaker till skiUnader iskattesatser som kan anses ligga utom räckhåU för kommunalt inflytande. Deförändringar i skatteutjämningssystemet som jag nu har förordat och som byggerpå KEU:s förslag, syftar till att i ökad utsträckning ta hänsyn till kommunemasoch landstingskommunernas icke påverkbara ekonomiska förutsättningar. På kortsikt kan detta naturligtvis få konsekvenser av det slag som remissinstansernapekar på. Effekten bör emellertid inte överbetonas, dvs. någon större ökning avutdebiteringsspännvidden torde inte följa. Jag vill också framhålla att om deenskUda kommunerna och landstingskommunerna genom de föreslagna förändringarnai skatteutjämningssystemet i möjligaste mån ges samma ekonomiskaförutsättningar, så bör detta leda till att även skillnaderna iskattesatser minskar. Jagfinner det liksom utredningen och remissinstanserna olämpligt att inriktautjämningen enbart på skillnader i skattesatserna. 1978/79: 95 70 riktningskulle kunna stimulera till skattehöjningar. Jag vill erinra om de nackdelarsom allmänt ansågs följa av fidigare regler med denna innebörd. Av dessa skälanser jag det inte motiverat att ändra utredningens förslag i anledning av desynpunkter som förs fram om förslagets effekter på skUlnadema i skattesatser.Det bör dock i detla sammanhang påpekas att det förslag om en förbättradspärregel som jag förordar i någon mån minskar skillnaderna i utdebitering iförhållande till KEU:s förslag. Kostnadsökningenför utbyggnaden av skatteutjämningssystemet blir som jag har nämnt ca2 875 milj. kr. jämfört med utgående bidrag . Jag har då förinnevarande år räknat med den förhöjning av skattekraftsgarantin med tvåprocentenheter som ingår i detta års särskilda statsbidrag. En ökad överföring avmedel till den kommunala sektorn i denna storleksordning utgör en mycket tungbelastning på den stafliga budgeten. Jag föreslår därför attskatteutjämningsreformen med hänsyn till det samhällsekonomiska ochstatsfinansiella läget genomförs i två etapper . Denya reglerna för skatteutjämningsbidrag föreslås bli tillämpade fr. o. m, år1980, Tanken är att ökningen av skatteutjämningsbidragen skall fördelas med cahälften . För skalldärför ökningen av det garanterade skatteunderlaget begränsas fill hälften avskillnaden mellan å ena sidan det garanterade skatteunderlaget enligt deföreslagna nya reglerna och å andra sidan nu gäUande regler, varvid denordinarie skattekraftsgarantin enligt nuvarande regler höjs med tvåprocentenheter. Om det egna skatteunderlaget överstiger det skatteunderlag somtillförsäkras enligt nuvarande skattekraftsgaranti, vari även inbegrips dentvåprocentiga höjningen, skall skatteutjämningsbidraget beräknas på hälften av skUlnadenmellan det tillförsäkrade skatteunderlaget enligt det nya systemet och det egnaskatteunderlaget. Jagerinrar vidare om att hänsyn till kommunernas kostnader föi KBT inte skaU tasför . Fr, o, m. kan däremoi bidrag utgå helt enligt deföreslagna reglerna för det utbyggda skatteutjämningssystemet. För enskildakommuner kan detta leda till relativt stora skillnader i ökning avskatteutjämningsbidrag för jämfört med , Man kan räkna med attde totala kostnaderna för systemet blir något lägre fr, o. m. det år KBTbeaktas. Deökade kostnaderna skatteutjämningsbidrag i förhål lande tUl år1979 blir ca 1 435 milj. kr., beräknade taxering och 1979 årsskattesatser och med särskUda bidrag inräknat iskatteutjämningsbidraget . Väsentligtökade resurser ställs således till den kommunala sektorns 1978/79: 95 71 förfogande.För hela kommunsektorn motsvarar reformen helt genomförd ,/skr. Betydelsen av reformen varierar kraftigt mellan deenskilda kommunerna och landstingskommunerna. För ett 20-tal kommuner i södraoch betyder de ökade skatteutjämningsbidragen /skr.och för ytterligare ca 115 kommuner och åtta landstingskommuner över 1kr./skr. i minskat utdebiteringsbehov. För människorna i mer än 100 av landetskommuner betyder de ökade bidragen mer än /skr, på kommunalskattensammanlagt för kommuner och landstingskommuner, I 16 kommuner överstigereffekten t, o. m, ,/skr. Med den etappindelning som jag förordar fördelasdock överföringen av resurser till den kommunala sektorn . Jag erinrar om attregeringen och kommunförbunden enades om riktlinjer för denkommunala volymutvecklingen , De ökade bidrag som genomden nu föreslagna reformen kommer kommuner och landstingskommuner till del fårinte användas till att driva upp den kommunala verksamhetens volymexpansionutöver den riktpunkt som angavs i överenskommelsen. Som jag har framhållit idet föregående utgår jag ifrån att man i de kommuner och landstingskommuner somgenom reformen får ett avsevärt inkomsttillskott kraftfullt utnyttjarmöjigheterna att sänka skattesatserna. Jag har övervägt att som bidragsvillkorkräva att en viss del av de ökade bidragen används till skattesänkning. Medhänsyn till att ökningen genom etappindelningen fördelas har jag dockavstått från detta. Vidare är sådana villkor förknippade med avsevärdaadministrativa svårigheter. Min principieUa inställning är också som jagtidigare har framhållit att den återhållsamhet som är nödvändig inom denkommunala sektorn för att upprätthålla samhällsekonomisk balans i första handbör bygga på frivilliga åtaganden från de kommunalt ansvarigas sida. KEU76 anser att det föreligger behov av att kunna ge extra skatteutjämningsbidragäven i fortsättningen. De allmänna kriterier som har gällt ochsom har gjort det möjligt att beakta olika omständigheter som motiv för att geextra bidrag bör enUgt utredningen behållas. Det avgörande bör vara densökandes allmänna kommunalekonomiska situation. KEU 76 föreslår att sista dagför ansökan om extra bidrag flyttas från till åretföre bidragsåret. Samtligaremissinstanser som direkt uttalar sig om extra skatteutjämningsbidraginstämmer i KEU:s uppfattning om behovet av extra bidrag. På något undantagnär anses det också lämpligt att behålla de allmänt utformade kriterier somunder senare år har legat tiU grund för bidragsgivningen. I någraremissyttranden framhålls de planeringsproblem som vissa kommuner har tillföljd av att de till en del måste basera sin 1978/79: 95 72 budgetpå extra bidrag. Kritiken riktas mot att vissa förhållanden som har storekonomisk betydelse för särskilda typer av kommuner, exempelvis snabbbefolkningsökning, inte beaktas i det ordinarie skatteutjämningssyslemet utanföreslås få sin lösning genom extra bidrag. Detgenerella skatteutjämningssystemet är inriktat på att utjämna kommunernas ochlandstingskommunernas ekonomiska förutsättningar. Detta sker genom att hänsyntas till ett flertal faktorer som i hög grad påverkar den kommunala ekonominmen som i ingen eller ringa utsträckning är påverkbara. KEU 76 har försöktförbättra och nyansera systemet genom att tillföra det ytterligare sådanafaktorer. Det är emellertid inte möjligt i varje fall på nuvarande stadium att skapa ett komplett system. Bristema i det generella systemet kan få tillföljd att omständigheter, som har en väsentlig ekonomisk betydelse i ett begränsatantal fall, inte beaktas. Jag anser att möjligheterna att i viss utsträckningavhjälpa dessa brister genom extra skatteutjämningsbidrag är av stort värde. Detär också svårt att i ett generellt bidragssystem förutse alla de förändringarsom relativt snabbt kan påverka villkoren. Strukturomvandlingar i näringslivetoch andra mer tillfäUiga omständigheter kan exempelvis förorsakasysselsättningsförändringar som oförutsett ställer stora krav på den kommunalaekonomin. När sådana förhållanden inte utlöser något ökat ordinarieskatteutjämningsbidrag, är fiUskott i form av extra bidrag enligt min meningpåkallat. Mitt förslag till skatteutjämningssystem borde generellt sett minskabehovet av extra skatteutjämningsbidrag. Det står dock helt klart attkompletterande stöd behövs i vissa situationer. Jag föreslår därför att dennuvarande formen av extra bidrag behålls. Syftetmed det extra bidraget är att täcka brister i det ordinarie skatteutjämningssystemetoch ge stöd till dem som av en eller annan anledning har hamnat i ekonomiskasvårigheter. Av detta följer att det torde vara svårt att införa regler förfördelningen av bidraget. Detaljerade regler kan försvåra en flexibelanvändning av bidragsformen och därmed motverka syftet med bidragsgivningen.Jag anser därför att de aUmänna kriterier som har gällt under senare åralltjämt bör gäUa. Den allmänna kommunalekonomiska situationen hos sökanden börvara en utgångspunkt. Vid bedömningen av denna bör bl, a, budget, bokslut ochden ekonomiska fierårsplaneringen tjäna tUl ledning. Vissa omständigheter, somKEU 76 och remissinstanserna påtalar, anser jag bör särskilt beaktas under denärmaste åren vid beviljande av extra skatteutjämningsbidrag. Således kan dettänkas att enskilda kommuner särskilt missgynnas genom att specialdestineradestatsbidrag avvecklas eller genom de ändrade reglerna för KBT ochstatskommunala bostadsbidrag. De stora kostnader på grund av snabbbefolkningsökning som kan drabba vissa kommuner bör också särskiltuppmärksammas. Vidare bör enligt min 1978/79: 95 73 meningkommuner med kostnader för stora hyresförluster i kommunala och allmännyttigabostadsföretag kunna beaktas i detta sammanhang. Nämnda förhållanden och andraomständigheter som jag har berört ulgör exempel på faktorer som omde inte beaktas på annat sätt kan motivera extra skatteutjämningsbidrag. Anslagsbehovet är i vissmån beroende av hur väl det ordinarie systemet fungerar och av andra särskildaomständigheter som kan variera mellan åren. Jag anser att bedömningar i dessafrågor liksom bör göras år .