prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Uppgift om någons poliiiska eller religiösa uppfattning, ras ellerhudfärg får inte samlas in, lagras eller vidarebefordras ikredilupplysningsverksamhel. Delsamma gäller som regel uppgift om brott ellerstraff eller adminisirativi omhändertagande eller hälsolillslånd (6 S)- Vissayiierligare föreskrifter ges om vad kredilupplysning inte får innehålla och närden inle för lämnas ul (7-9 SS)- 5-9 SS omfattas av del särskildalagsliftningsförfarandel. Vidareges föreskrifterom konlrolloch rätielseav regisler(I0-12 SS)- Dessabestämmelser bör inte anses omfallade av del särskilda förfarandet, ej heller13 S om överlåtelse av regisier m. m. I14 S föreskrivs ull den som ur eller varil verksam i kredilupplysningsverksamhelinle för obehörigen yppa vad han lill följd därav föll vela om enskilds personligaförhållanden eller om yrkes- eller affärshemlighet. Här föreligger ell exempelpå en tystnadsplikl som gäller för enskilda och som alltså faller uianförundantaget i fjärde slyckel andra meningen 1. Tyslnads-pliklsbestämmelsen i 14S omfattas således av det särskilda förfarandet. Datainspektionenulövar tillsyn över lagens efterlevnad (15 S). Bestämmelsen omfattas inte avdel särskilda förfarandel. 17 S öppnar möjlighet för duluinspeklionen ullåterkalla givet tillstånd. Denna föreskrift måste anses omfallad av delsärskilda förfarandel. 118 S föreskrivs alt den som hos dalainspektionen tagit befallning medtillstånds- eller tillsynsärende enligt lagen inte får obehörigen yppa vad handärvid föll vela om enskilds personliga förhållanden eller om yrkes- elleraffärshemlighet. är ell exempel på en lyslnadspliklsbesiämmelse somenligt fiärde stycket andra meningen 1 i förevarande grundlagssiadgande falleruianför det särskilda lagsiiftningsförfarandeis ram. Strafföestämmelseni 19 S och förverkandebestämmelsen i 20 S omfattas av det särskildaförfarandet. Motsatsen gäller för skadeståndsbeslämmelsen i 21 S. Del beror påalt skadesiånd av systematiska skäl måst föras utanför ramen för deingripandeformer som rättighetsskyddel i 2 kap. regeringsformen gäller mol. -Ej heller de avslulande 22 och 23 SS i krediiupplysningslagen omfaiias av delsärskilda lagsliftningsförfarandel. Fråninkassolagen (1974:182) må för belysnings skull anmärkas 4 S- Där föreskrivsalt inkassoverksamhei skall bedrivas enligt god inkassosed. a. all gäldenär utsätts för otillbörlig påtryckning. Föreskriftenkan ej anses beröra grundlagens yllrandefrihetsskydd. Däremoi finns enlyslnadspliklsbesiämmelse i 11 S som motsvarar 14 S krediiupplysningslagen. DennaII S omfattas av del särskilda förfarandet. Ingen annan bestämmelse iinkassolagen kan anses göra detta. Datalagens(1973:289) cenlrala innehåll är vissa restriktioner när del gäller all inrättaoch föra vissa ADB-register. Del rör sådana register som innehållerpersonuppgifter som kan hänföras till den som avses med uppgiften. 184 Specialmotivering SOU 1978:34 Dessabegränsningar i möjligheterna lill informalionshanlering lorde fö ansesinskränka i försia hand informationsfriheten. Bestämmelserna i datalagen omtillslåndskrav m. m. (1-7 SS) omfattas därför av del särskilda förfarandel.Delsamma gäller 11 S,som föreskriverait uppgift i vissa fall inle får lämnas utoch vilken paragraf därför måsle anses yilrandefriheisbegrän-sande. 20 S fallerunder del särskilda förfarandel i vad den slraffsanklionerar nyssnämndabestämmelser. Vidareomfattas den tystnadsplikt för regisieransvarig m. fi., som före-skrivsi 13S,uv del särskilda beslulsförfarandel. Deigör däremot ime 19 Som tystnadspliktför datainspektionens befattningshavare. Bestämmelsen i 21 S om straff för den,som olovligen bereder sig lillgång lill uppiagning för automatiskdatabehandling (begår "dalaintrång"), bör anses väsenlligen avse ettslags förmögenhetsbroit och bör därför inle anses omfallad av del särskildaförfarandet. Vård-eller behandlingslagsiiftning och dylikl Idetla sammanhang åsyftas en rad bestämmelser om rätt all granska och kvarhållabrev och dylikl lill eller från den som är berövad frihelen. Delär givet atl själva frihelsberövandet medför en rad fakiiska begränsningar iden intagnes möjlighel lill utövning av opinionsfrihel. Dessa begränsningar ärinte i grundlagens mening all se som ingrepp i opinionsfrihel. Emellerlidhar reglerna om granskning och kvarhållande av brev och dylikl samt omavlyssning av telefonsamtal betraktats som självsländiga ingrepp i förtroligmeddelelse resp. informationsfriheten resp. - vad gäller regeringsformen -yttrandefriheten. På nu förevarande grund omfattas nedan nämnda lagbestämmelserav det särskilda lagstiftningsförfarandet. (De ifrågavarande lagama kan ocksåinnehålla bestämmelser vilka på annan grund omfattas av del särskildaförfarandel. Härtill ålerkommer rällighetsskyddsutredningen i resp.sammanhang.) Ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt omfattas sålunda 25-28, 30 och 31 SSav del särskilda lagsliftningsförfarandel. Detsamma gäller 9, 10 och 12 SSlagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl, 15 S lagen(1966:293) om beredande av sluien psykialrisk vård i vissa fall samt 9 a Slagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökning i brottmål. Härbör också nämnas 27 S siadgan (1956:551) for aUmänna vårdanstalter foralkoholmissbrukare (27 S ändrad 1968:86) och 44 S stadgan (1960:728),förungdomsvåråsskotorna (44 S ändrad 1965:771). Dessa bestämmelser har emellertidf n. inte lagform, ulan i vad de är räliighetsbegränsande grundar de singiltighet på övergångsbestämmelserna till 1974 års regeringsform.Rätlighetsskyddsutredningens förslag medför i och försig ingen ändring i sakhärvidlag. Flertaletlagbestämmelser om tystnadsplikl faller under undantaget i Oärde stycket andrameningen 1 från del särskilda lagsiiftningsförfarandeis tillämpningsområde. Delfinns dock också regler härom som omfattas av Här må hanvisas lill framslällningenunder 4.11.1 i den ullmännu moiiveringen. Också ovan i specialmoliveringen hurlämnats ensluku exempel på lyslnadspliklsbeslämmelser av de båda numndu kategorierna. Enligi bestämmelser som ar upplagna i lag (1975:87)kan redare i svenskl furtyg förbjudas vid vite atl lill uiländsk myndigheilämnu ul hundling som kun avsevärt skada svensk sjöfurtsnäring. Dennu lug förunses begränsu ylirundefriheien i regeringsformens mening (jämför proposilionen1975:8 s. 77). Lugen omfuUus av del särskilda beslulsförfarandet. 1 7 S 1 mom. lelegrafreglemeniet (1959:582) föreskrivs ullprivuUelegram bör lillbukuvisus eller kvurhållus, om dess innehåll synes furliglför slutens säkerhei eller slrider mot lag, ullmän ordning eller sedlighet.Dessu föreskrifter grundur sig på inlernaiionella konvenlioner. De fårgivelvis allljäml gullu övergångsvis. Förs de över lili lag omfattas denna uvdel särskilda förfarandel. I 17 S undra siycket iiaiurvårdslagen (1964:822)föreskrivs all skyll varigenom allmänheien avvisas från vissl område ej fårfinnas uppsali ulan lillsiånd. Bestämmelsen är sanktionerad med bl. a. siruff(37 S). Dellu skyltförbud ur inle a v sådan url alt del ulgör bara enordningsföreskrift enligt 2 kap. 13 S tredje slyckel regeringsformen. En sådanskyll kan ses som eu-om än felaktigt - påslående om rättsläget. Därifrån affisch eller dylikt behöver inte siegel vara långl. Del lorde därför vara riktigastall betrakta förevarunde skyltförbud såsom en begränsning uv yttrandefrihetenoch alllså såsom omfattat av det särskilda lagsliftningsförfarandel. Vissa inskränkningar i informationsfriheten har anmärkls idel föregående, bl. a. vissa bestämmelser i datalagen. Här må anföras följandeexempel på lagbeslämmelser som omfattas av det särskilda beslutsförfarandetdärför alt de begränsar denna fri- och rättighet. Del gäller i 4 kap. 8S om slraff för brytandeav post- eller lelehemlighel. 9 a S om slraff for olovlig avlyssning och 9 b Som ell särskili fall av förberedelse lill brytande av lelehemlighel. Vidaregäller del 17 kap. 9 S brou.sbalkenom slraff för broll inoi rösthemlighei och19 kap. 10 S samma balk om slraff för o/ov/f',? Hilskulle vidare vara all hänföra ell sådant straffsladgande mol olovligfoiografering som inlegrileisskyddskommilién föreslagil (SOU 1974:85). Som begränsning av informationsfriheten för vidareuppfattas de materiella beslämmelserna i lagen (1977:20) om TV-övervakning.Dessa bestämmelser (1-4, 6-8 och 10 SS) omfattas därför av det särskildalagsliftningsförfarandel. 186 Specialmoiivering SOU 1978:34 Den cenlrala förfaiiningen på områdel är lagen (1956:618)om aUmänna sammankomster. I S anger vilku sammankomster som lugen är lillämpligpå. 1 2 S ges vissa möjligheler all i exiruordinuru siiuaiioner förbjudu allmänsammankomst i vissl län ellerdel därav. För sammankomst på ullmun pluis krävsförhandsiillsiånd (3 S). I vissa andra fall kravs isiällei förhandsanmälan (4S). Bestämmelser ges i fråga om ansökan om tillstånd, anmälan, ordningshållning(5-9 SS). Under vissa förutsättningar för polismyndigheten inslälla ellerupplösa ullmän sammankomst eller förbjuda dess förnyande (10-11 SS). a. regler om överklagande (13 S) och om siralT(l5 S). Reglerna om förbud,om krav på förhandsiillsiånd resp.förhundsunmälan, om inställande och upplösning ulgör begränsningur uvmötesfriheten och demonsiralionsfrihelen. Dessu regler omfutlus av delsärskilda lagsliftningsförfarandel. Detsamma gäller 1 S. I själva verkei blirdel bara mindre delarav denna lag, närmusi rena procedurregler, som inleomfutlus uv det särskilda förfarandel (5 S försia slyckel, 6 och 13 SS). Strafföestämmelsen om olovlig sammankomst i brottsbalkenskrigsariiklur (22 kap. 7 S)ären begränsning av mötesfriheten och omfutlus uvdel särskilda förfarandet. Föreningsrättsspörsmål mellun stulen såsom arbelsgivareoch dess arbetstagare faller vid sidan av föreningsfriheisskyddet i 2 kap.regeringsformen. Ej heller berörs della föreningsfriheisskydd t. ex. avlagstiftningsåtgärder för all avbryla pågående fackliga slridsålgärder. varesig lagen ulformas som en tjänsieplikislag eller som en lag som förnyargiftigheten av eu uilupei kollekiivavial. Ej heller den lagstiftning, somförlänar vissa organisationer en viss förmånsställning, berör regeringsformensföreningsfriheisskydd (för andra, konkurrerande organisaiioner). Exempel påsådan lagsliflning förekommer på arbelsmarknaden och hyresmarknaden. Sådanabestämmelser som nämnts omfattas alllså inle av del särskildabeslutsförfurundel. Den fackliga konflikträlien omfattas över huvud taget inteuv dellu. Den enda reservalion som behöver göras avser tjänsieplikislag. Ensådan kan vara au anse som cll ingrepp i regeringsformens skydd förrörelsefrihelen. På sisinämnda grund ar den då omfattad av del särskildalagsliftningsförfarandel. Hänill återkommer rällighetsskyddsutredningen i delföljande. Strafföestämmelsen i 18 kap. 4 S mol olovligkårwrksamhei omfattas av del särskilda förfarandel. Något annal"föreningsfriheisbroti" torde inle finnas f n. Del må erinras om allde n.aleriella möjlighelerna atl inskränka regeringsformensföreningsfriheisskydd år små (2 kap. 14 S andra Slyckel regeringsformen). I vad religionsutövning innefattar utövning av annanopinionsfrihet omfaiias den av samma grundlagsregler som denna. I prakiiken ärdel närmasi reglerna i regeringsformen för yttrandefriheten, mötesfriheten ochförenings- SOU 1978:34 Specialmotivering 187 frihelen som sålunda gäller också Ibr molsvarandereligiösa verksumhels-form. Lagregler härom omfutlus av del särskildalagsliftningsförfarandel. I vad begreppei religionsuiövninggår ulöver vad nusagls ur grundlugsskyddel för religionsfriheicn inom sin definilionsmussigu rumabsolul. Någon fråga om särskilt lugsiiftningsförfarande uppstår inte då. Rättighetsskyddsutredningenbehandlar därför inie vidure religionsfriheten. 6 Skyddet för förtrolig meddelelse 1 del Ibljande redovisar ulredningen en ulföriigexemplifiering av den befiniligu räiiighcisinskränkundc lugstiftningen i frågaom ratten till förtrolig kommunikalion. Åsyftade paragrafer omfattas-åtminstone i princip-av det särskilda bcsluisförfiirandel. Genomgången görs molbakgrund av den indelning av inskränkningar i skyddel försådan kommunikulionsom fri-och rällighetsulredning uigåll från i sill betänkande (se SOU1975:75. bilaga 13. s. 382) nämligen dels förtroliga försändelser, t.ex. brevoch telegram, dels sådanu förlroligu meddelunden, som kan avlyssnas medlekniska hjälpmedel, i. ex. lelefonsamial och rudiosiindningur. Indelningen ärgjord med hänsyn lill den form del förlroligu meddelandel har. a) Inskränkningar i skyddel mol undersökning av förtroligaförsändelser 1 27 kup. finns bestämmelserom beslug.Föremål som kan antas ha betydelse för uiredning om brotl eller vara fråniugnunågon genom broll eller vara förverkade får las ibeslagd S). Om skriftligahandlingar gäller vissa särskilda regler. Enligi 2 S får beslag inte lägguspåskriftlig handling, om innehållet kan anias vara sådani all befallningshavareeller annan inle får höras som viline om del och handlingen innehas av honomeller den, lill vars förmån tystnadsplikten gäller. 1 3 S sägs au brev.telegram eller annan försändelse som finns i post- eller vård fårlas i beslag om brottet kan medföra fängelse i minsl ell år och försändelsenskulle få las i beslag hos moliagaren. Förekommer anledning au försändelse, somfår las i beslag, skall anlända lill posl-. telegraf-, järnvägs- eller annanbefordringsanslall. får domsiol förordna att försändelsen närden inkommer skallkvarhållas lill dess ftågan om beslug blivit uvgjord (9 S). Enligi 12 S fårposl- eller lelegrafförsändelse som lus i beslag inle närmare undersökas avannan än allmän domstol, undersökningsledaren eller åklagaren. Sakkunnig ellerannan som anlilas för uiredning angående broiiei eller eljesl hörs iulredningen får dock efter anvisning av nämnda myndigheler granska hundlingen.Bestämmelser som medger atl brev eller lelegrum eller dylikl lus i beslag,medun del är under befordran hos posl- eller leleverkel. ulgör en begränsningav skyddel för förtrolig meddelelse och skall således omfattas av del särskildaförfurundel. Beslämmelserna i rällegångsbalken om ivångsmedel ibrottmål är tillämpligu i ärende om ullämning enligt föreskrift i 16 S lagen(1957:668) om ullämning för bron och 12 S lagen (1959:254) om inlämning jörbrotl lill . Skriftlig hundling får dessulomlas i beslag enligt I och 2 lagen (1975:295 )om användniiigav vissaivångsmedel på begäran avjrämmandesiai. Bestämmelsen i 27 kap. 3 Srättegångsbalken äger 1della sammanhang bör pekas på konirollbesiämmelsernu i 14 S lagen (1960:418) omslraff jör varusmuggling. Diir sladgas all lullljänsteman, tjänsteman vid lots-och fyrsiaien,posiljänsiemun och tjänsteman vid harbefogenhei atl vid lillsyn av ull broll mot lugen inte äger rum förunsialiu omundersökning av posipukei, som inlämnals för befordran till ullandel ellerankommer lill riket. Beslämmelsernaom ivångsmedel i lugen om slraff för varusmuggling och i 27 kap.rällegångsbalken äger motsvarande lillämpning i ftill som avses i lagen(1973:431) om utredning angående brott mot utländsk lullag. Beslämmelsernai lagen om slraff för varusmuggling äger enligt 14 S valutalagen (1939:350)molsvarande lillämpning i fråga om utförsel- och införselförbud beiräffandebeialningsmedel, fordringar och värdepapper. Enligi 5 S äger regeringen medgeräu för polismyndighet, eller tjänsteman, som därlillförordnar, all öppna och granska brev och undra försändelser till eller frånullandel, som finns i posiverkeis vård. Delsärskilda beslulsförfarandet skall vara tillämpligt också på sådan särskild lag.som avses i 2 kap. 20 S andra slyckel regeringsformen. Enligt della stadgandeär ullänning här i landet skyddad bl. u. mol ingrepp i förtrolig meddelelse.Ulredningen ålerkommer härtill i speciulmoiiveringen lill 2 kup. 1deltu summunhang skall dock nämnas "lerrorisilagsiiftningen" i lagen(1975:1360) om ivångsåigärder I spanin,i;ssyjic i vissa fall. Den innehållervissa bestämmelser som tillåler ingrepp i den förtroliga kommunikationen. Föralt ulröna huruvida organisation eller grupp som avses i 20 S undra siycketutlänningslagen (1954:193) planlägger eller förbereder gärning som innebärvåld, hol eller tvång för politiska syften kan enligi 3 S rälien, om synnerligaskäl föreligger, meddela polismyndighet tillstånd all närmare undersöka, öppnaeller granska posl- eller lelegrafförsändelse, brev, annan sluien handlingeller paket som finns hos posl-, telegraf, järnvägs- eller annanbefordringsanslall och som har ställts lill eller avsänts från ullänning somhar drabbats av ell beslul om avvisning eller ulvisning eller annal avlägsnandeenligt ullänningslagen. innebär all lagen kan gälla även svenskmedborgare i hans egenskap av avsändare eller mottagare. Lagen är i principsådan atl del särskilda förfarandel är lillämpligl. Lagenär emellerlid ell exempel på tidsbegränsad lag. beslut om förlängning avlagens gillighelslid på beslämd lid, högsl , skall inte omfattas av detsärskilda förfarandel. beslut atl lagen skall gällu tills vidare och därmedfå permanenl karaklär skulle däremoi omfattas av det särskilda förfarandel.Delsamma gäller om beslutar all lagen skall erhålla fortsattgiltighei under begränsad lid som översliger . Somlidigare anförts skall regler i vård- och behandlingslagstiftningen, som berörskyddel för förtrolig meddelelse, belraklas som självsländiga ingrepp i dettaskydd. Sådana bestämmelser omfattas av det särskilda förfarandet. Häråsyftas följande bestämmelser: lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt.25-28 SS, om rälien atl granska (och kvarhålla) brev och annat skriftligtmeddelande till eller från inlagen och tagen (1966:293)om beredande av sluienpsykialrisk vård i vissa fall, 15 S,om räll för överläkare, om särskilda skälföreligger, atl läsa brev eller annan handling som ankommer lill patient SOU 1978:34 SiKxialmotlveilng 189 eller som pulieni vill avsända. Vidare bör här nämnussiadgan (1956:551),jör aUmänna vårdaiisialler jör alkoholmissbrakare, 27 S, omräll för föresiåndure all i syfte ull övervaka inlagens brevväxling öppna ochläsu försändelser som kommer lill iniugen eller som skall sändtis uv honom ochsiadgan (1960:728) Jör ungdomsvårdsskolorna, 44 S, om rull för reklor altövervaka elevs brevväxling när del föreligger särskildu skäl. Nämnda sladgorhar inle lagform. De räiligheisbegränsande besiämmelsernu gmndar sin giliigheipå övergångsbesiämmelser lill regeringsform. b) Inskränkningar i skyddel mol hemlig avlyssning elleruppiagning av förtroliga meddelanden Skyddel för förtrolig meddelelse begränsas i denna delfrämsi av bestämmelser om lelefonavlyssning. Sådana i del följande upplagnabesiämmelser skall omfaiias av del särskilda beslulsförfarandel. Räiiegåiigsbalkcns 27 kup. Enligi 16 S kan allmän domsiol meddela tillstånd till atl samlallill och från telefonapparat avlyssnas. Förutsättningen för detla är all någonskäligen kan misslänkas för broll, som medför fängelse i minsl . och allålgärden är av synnerlig viki för ulredningen. Om undersökning och grunskninguv uppteckning uv telefonsamtal gäller vad som sladgas i 12 S (se ovan undera). Lagen (1952:98) med särskilda besiämmelser om ivångsmedeli vissa broumål är lillämplig vid förundersökning angående vissa brotl. a.sabotage, uppror, högförräderi och spioneri. I 5 S sladgas att allmän domstolför meddela tillstånd enligt 27 kap. 16 S lilllelefonavlyssning även om del för brottet sladgas fängelse understigande tvåår. Denna bestämmelse i lagen 1952:98 skall omfattas av del särskildabeslulsförfarandel. Det bör dock erinras om all nämnda lag är lidsbegrånsad.Senasi har den föriängls lill utgången av . Beslul om förlängning medhögsl ivå år uv tidsbegränsad lags gillighelslid omfattas inte av det särskildaförfarandel. Regeln i 27 kap. 16 S rällegångsbalken gäller enligi lagen(1969:36) om idejönavlyssniiig vid jörundeisökning ang. grovi narkolikabroii m.m. också vid förundersökning som avser grovi narkiikabroii eller grovvarusmuggling avseende narkoiika, även om för broilei är siadgal lindrigaresiruffun fängelse . Lugen 1969:36 omfutlus därför i princip uv delsärskildu förfarandel. Den är emellerlid tidsbegränsad - f n. galler den lilluigången av . Den under u) nämnda "lerrorisilagsiiftningen" ilagen (1975:1360) om ivångsåtgärder i spaningssyfle i vissa Jall medger enligt3 S all telefonapparat, som innehus eller eljest kan antas komma all begagnasav ullänning, får avlyssnas av polismyndighet enligt tillstånd av allmändomstol. Förulsäliningarnu för tillstånd är desumma som gäller beträffandeposiförsändelser. Lagen hur erhållil fortsau giliighei lill uigången uv år1978. Del särskilda beslulsförfarandel är lillämpligl i den omfallning somnärmare anges under a). Se vidare specialmoliveringen lill 2 kap. 20 Sregeringsformen. Beslämmelserna i om ivångsmedel ibrottmål är tillämpliga i ullämmngsärende enligt föreskrift i 16 S lagen(l957:668)om ullämning för brou och 12 S lagen (1959:254) om ullämning, jörbroll lill . Enligt dessa regler kan -ålminsione leoreiiski - lelefonavlyssning äga rum. Reglerna omfaiias av detsärskilda beslulsförfarandet. 190 Specialmoiivering SOU 197834 Inskränkningi rörelsefriheten beslår uniingen av frihelsberövande eller av mindreingripande inskränkning, i.cx. Dennu distinktion hur emellertid iprincip inle någon betydelse, när del gäller del särskildalagsiiftningsförfarandeis tillämplighel på iag som gäller svenska medborgare(och som-vilkel är del normala-då gäller på samma säll för ullänningarhar irikel). Annoriunda förhåller del sig i fråga om särskilda lagregler föruilånningar. Sådun lug som avses i 2 kap. 20 S andra siyckei regeringsformenskall enligt utredningens förslug visserligen omfutlus uv del särskildaförfarandel. Men regeringsformens räliighelsskydd för utlänning gäller, såviiiuvser rörelsefriheten, baru mot frihelsberövande och inle mol lindrigareingripanden. Se härom narmurc i speciulmoiiveringen lill 2 kap. 20 S regeringsformen. (Om begreppei frihetsberövande, se SOU 1975:75 s. 139. Brollsbulkenoch viss anknyiande lagstiftning broilsbalken har inle f n. sådani innehåll all del lill någon del omfattasav del särskilda beslutsförfurundel. broilsbalken om tillämpligheten av svensk lag handlar väsenlligen om defall då för broll som begåiis utom rikel kan dömas efter svensk lag och vidsvensk domstol. Kapitlet har inte f n. sådant innehåll all del särskildaförfarandet är lillämpligl någonslans. Skulle en specialreglering i dessahänseenden görus för en . som omfattas av del särskildaförfarandel, är della förfarande emellerlid i princip lillämpligl också pånämnda specialreglering. 1della sammanhang kan nämnas logen (1976:19) om imcrnationdlt samarbele rörandelagföring för bron. Den innehåller vissa särskilda besiämmelser om unbållundeoch häklning (15 och 16 SS). Dessa stadganden omfattas av del särskildaförfarandel. däremot ej lugen i övrigt. lagen (1957:668) om ullämning för broll, gällerinle för svensk medborgare och redovLsas därför inle i della sammanhang (sespecialmoliveringen lill 2 kup. 20 S regeringsformen). Däremoi kan undersärskilda förulsäliningar också svensk medborgare ullämnas enligt lagen(1959:254)om utlämning jör broll lill , , och Norge.Ullämning må.sle i sig anses vara ell ingrepp i den drabbudes rörelsefrihet.Lugens besiämmelser om villkor för ullämning (1-8 SS) omfaiias därför av delsärskilda lagsliftningsförfarandel. Övriga föreskrifter i lagen, vilka främstgäller proceduren i sådunu ärenden, faller däremot uianför del särskildaförfarandels ram ulom 12. 16 och 17 SS, som handlar om Ivångsmedel, sami 13 Som förhandling inför slängda dörrar. Beslämmelsernaom de särskilda brotten i 3-22 kap. broilsbalken omfattas inte av del särskildaförfarandet enburl på den grund, ull deras slraffskala inbegriper fängelse (seundanlaget i fjärde slyckel andra meningen 3). Härför krävs atl självurekvisilen är räiligheisbegränsande (och då räcker del f ö. med böier iskalan). Vilka siraffsiadganden som omfattas av det särskilda förfarandel såsombegränsande någon av opinionsfriheierna har i del föregående. Någonsirafföesiämmelse i broilsbalken med i regeringsformens SOU 197834 Specialmotivering 191