prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Av del här redovisadematerialet framgår att anlalet personer med olika förmåner inomfolkpensioneringen ökat successivt sedan 1960-taleis början. Detta sammanhängerframförallt med den fortlöpande förändringen av befolkningsstrukturen med ettökande antal ålderspensionärer. Men även reformer inom folkpensionssysiemet harbidragit lill denna utveckling. Sänkningen av pensionsåldern från 67 till 65 ården innebar en kraftig ökning av antalet ålderspensionärer. Viddenna tidpunkt ökade anlalet ålderspensionärer med 170000 varav 90000 tidigareuppbar någon form av pension inom folkpensioneringen. Vidare har vidgademöjligheter till förtidspension medfört elt ökat antal pensionärer. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 26 Utvecklingen avanlalet pensionärer har medfört en kraftig ökning av anslagsbehovet. De ökadekosinaderna sammanhänger också med elappvisa standardhöjningar av folkpensionernaoch en anpassning av pensionsbeloppen lill förändringar i penningvärdet. Kostnadsökningarnaunder senare år orsakas av de lidigare nämnda reformerna som innefattar höjdagrundpensioner, sänkl pensionsålder, förbättrade handikappförmåner och höjda pensionstillskott.Av del loiala antalet folkpensionärer beräknas 965 000 eller ha helt eller reducerat pensionsiillskoii. uppgår folkpensionens årsbelopp - inkl. pensionstillskott men exkl.kommunall bostadstillägg - lill . för en ensam ålderspensionär och till28 , för eii pensionärspar. Årsbeloppet till en ensam förtidspensionär uppgår till . höjning av pensionslillskoltelöka med . förensamslående ålderspensionär och med ca . för pensionärspar samlmed ca . för en förtidspensionär. Statens sammanlagda folkpensionskostnaderberäknas under näsia budgetår öka med I 920milj. jämfört med innevarande budgetår. Av kostnadsökningen beror 335 milj, kr, på elt ökal anlal pensionärer, 330milj. avser höjda pensionstillskottsamt 5 milj, kr. ökade möjligheter tillpension för utlandssvenskar ochinvandrare i enlighet med förslag i prop. 1978/79:75. 1 250 milj. kr. ulgörberäknad kostnad för värdesäkring av pensionerna. Anslagsbehovet för folkpensioner under /80beräknas till 26 520 milj, kr. Folkpensioneringenfinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas avarbetsgivare och egenföretagare. Avgiften utgör 8,3 96 av löneunderiaget.Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas täcka av statens kostnader förfolkpensioneringen. De kommunalabostadstilläggen ull folkpensionärerna utgör elt viktigt komplement lillpensionen. Bostadstilläggens belopp, som fastställs av respektive kommun, har iallmänhet ökal år och förbättrat möjligheterna förde äldre god bostadsstandard. Kostnaderna för de kommunala bostadstilläggen beräknas uppgå till 2700 milj. kr. Den 1 januari1978 infördes möjlighet för folkpensionärer att få statskommunalt bostadsbidrag om detta ger högre bidrag än delkommunala bostadstillägget. Bostadsstödutgår f n. till ca 835 000pensionärer. Därav uppbär ca 768 000 enbartkommunalt bostadstillägg, ca 37 000 enbart statskommunalt bostadsbidrag och ca30 000 både kommunall bostadstillägg och statskommunalt bostadsbidrag. Anslag till statskommunalt bostadsbidrag redovisas under bostadshuvudiiteln. har i sitt belänkande (SOU 1977:78) lagt fram förslag ombl. a. ändring av gällande regler för finansieringen av kommunalabostadstillägg och statskommunala bostadsbidrag. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds f n, iregeringskansliet. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 27 Förslag har nyligenlagts fram till (prop. 1978/79:75) om ändrade regler för utlandssvenskars och utländskamedborgares räll till folkpension. Del fortsallautredningsarbetet inom pensionsområdei sker i huvudsak inompensionskommittén. Kommittén arbetar med en allsidig översyn av frågorna om efterlevandepensioneringensframtida utformning. Allmän tilläggspension (ATP) ATP innefattarålderspension med 60 96 av den årliga inkomsten, uttryckt som ett genomsnittav den försäkrades 15 bästa år i arbetslivet. Bortsett från vissa äldreåldersgrupper krävs förvärvsarbete för full pension. Den åriigapensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomster som ligger mellan 1 och 7,5basbelopp, vilket vid basbeloppet . motsvarar inkomslbeloppmellan 13 100 och . Reglerna för pensionsåldern överensstämmer medmotsvarande regler för folkpension. ATP innefattar ocksåförtidspension och familjepension. Tilläggspensioneringen är värdebeständiggenom förmånernas anknytning till basbeloppet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gången . AntaletATP-pensionärer och kostnadsutvecklingen för ATP-utbetalningarna framgår av följande sammanställning. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 28 Kosinader för ATP-pensioner, milj. kr. Avsammanställningen framgår atl ATP-pensionerna får allt större betydelse.Av de 1 338 000 ålderspensionärer och 281 000 förtidspensionärer som f n,har folkpension får 714 000 resp. 196 000 också pension från ATP. Utöverökningen av antalet ATP-pensionärer så har även det materiella innehållet iutgående pensioner för tillkommande pensionärer successivt förbättrats genomökal anlal intjänade poängår. Såväl ökningen av antalet ATP-pensionärer somförbättringar av utgående pensioner genom högre ATP-poäng kommer att fortsätta under de närmast följandeåren. ATP finansierasgenom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. ATP-avgiften föråren 1977-1979 är 11,75 96 av den pensionsgrundande inkomsten. Avsiktenär atl till innevarande lägga fram en proposition med förslag om avgiftsuttag lill ATP föråren 1980-1984. ATP-avgiftenbetalas in till allmänna pensionsfonden (AP-fonden). är uppdelad på fyra delfonder medvar sin fondstyrelse som förordnas av regeringen efter förslag från olikaorganisationer. AP-fonden uppgick år1965 till 7 300 milj. kr. och harsedan vuxit lill 31 343 milj. kr, år1970, 76 963 milj. kr. ochdrygt 133 000 milj. kr. Delpensionsförsäkringeninfördes och omfattar anställda löntagare. Förslag om att fr.o. m. vidga delpensionsförsäkringen till alla förvärvsarbetande, dvs. även egna företagare,har sedan lagls fram iprop. 1978/79:69, Genom denna pensionsform är det möjligt au minska arbetsinsatsen mellan 60 och 65års ålder genom atl övergå till deltidsarbetei kombination med delpension. För att kunna få delpension skall man ha haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt efter och ha förvärvsarbetat under fem av de senaste tolv månaderna.Arbetstiden skall ha minskat med i genomsnitt minst och uppgå lilli genomsnitt minst . Delpensionen utgårmed av inkomstbortfallet vid övergången till deltidsarbete. Dendisponibla inkomsten av deltidsarbetet tillsammans med Prop.1978/79:100 Bilaga 8 29 delpensionen kan normalt beräknas motsvara av denlidigare inkomstenvid heltidsarbete. Delpensionen är ATP-grundande inkomst och reducerar inleålderspensionen från folkpensioneringen och ATP. Utvecklingen avantalet delpensionärer har inneburit en kontinueriig ökning. Under budgetåret1976/77 ökade antalet med i genomsnittnära 2 100 och under /78 med drygt 1 000 . harökningstakten reducerats någol ytteriigare,beräknas antalet delpensionärer uppgå lill nära 43 000. 1 takt med enökning av anialei delpensionärer har också antalet upphörda delpensioner ökatsuccessivt. T. o. m. hade 10 400 pensionsfall avslutals. Denvanligaste orsaken lill alt delpensionen upphört är atl normal ålderspension börjat utgå. Under budgetåret1976/77 utbetalades 243 milj. kr, i delpension och under /78565 milj. kr. Under innevarande budgetår beräknas utbeialningarna uppgå till 790 milj. kr. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift som f n. tas ut av årslönerna ochförs lill en särskild fond. På grund av alt antalet delpensionärer blivit större än lidigareberäknats täcker avgiften numera inte helt de löpande pensionsulbelalningarna, Iproposition 1978/ 79:69 harföreslagits atl delpensionsavgiften höjs till fr. o. m. den 1 januari1980 som en motsvarande egenavgift införs för egna företagarem. Sjukförsäkringssystemetomfatlar hela befolkningen. Försäkringen ger rätl lill delssjukpenning vid sjukdom med 90 96 av arbetsinkomster upp till 7,5 gångerbasbeloppet (. för ), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp, tandvård,sjukhusvård och viss annan sjukvårdsbehandling samt för sjukresor. Sjukförsäkringensersättning till de offentliga sjukvårdshuvudmännen utgör 93 kr.för varje läkarbesök i öppen vård. får tas ul i patientavgift. Ersättningen för sjukvårdandebehandlingar, dvs. hemsjukvård,sjukgymnastik, distriklssköterskevård m. m., uppgår till . Patientavgift får tas ut med högsl . Anlalet ersatta behandlingar harökat kraftigt. Framförallt har ensnabb utveckling skett av hemsjukvården, en vårdform som är av stor betydelse för de äldre och som många gångerutgör elt gott alternativ till omhändertagande inom den slutna sjukvården. När en försäkradvårdas på sjukhus betalar sjukförsäkringen en vårdavgift på . per dag tillsjukvårdshuvudmannen. För som den försäkrade vårdas på sjukhus görs elt avdrag från hanssjukpenning. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 30 Ersättning ulgårockså lill sjukvårdshuvudmännen för sjuktransporter med , per invånare och år.Hjälpmedelsersätining utgår med . per invånare och år. per invånare och år för att finansiera verksamheten vid handikappinsliiulet. Institutei drivs fr. o. m. gemensamt av statenoch sjukvårdshuvudmännen. Överläggningar pågårmed representanter för sjukvårdshuvudmännen om ersättningarna frånsjukförsäkringen fr. o. m. , Avsikten är alt denna frågaskall redovisas för i en särskild proposition under våren 1979.Vidare är avsikten att förslag skall läggas fram till rörandeersättning vid sjukdom för vissa intagna inom kriminalvård och vid ungdomsvårdsskolor. För läkarvård som meddelas avprivatpraktiserande läkare betalar patientenen avgift som vanligen är . betalar sedan ersättningdirekt till läkaren med belopp enligt taxa som fastställs av regeringen. Försäkringens ersättningar till deprivatpraktiserande läkarna har höjts senast fr. o. m. den 1 januari1979. För behandling hosprivatpraktiserande sjukgymnaster betalar patienten en enhetligpatientavgift, som f n. är . Sjukgymnasten får därutöver en ersättningfrån sjukförsäkringen som varierar beroende på behandlingens omfattning. Sjukförsäkringeninnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar allaförsäkrade och även försäkrade . Barn och ungdomar har rätt tillavgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna för landvårdenligl tandvårdstaxan med 50 96 upp lill . och av kostnader över 1 500kr. samt för förebyggande åtgärderoch vissa avtagbara proteser. Tandvårdstaxan har höjts senasi den 1november 1978. En parlamentariskkommitté har lill uppgift att se över tandvårdsförsäkringen. a. se över det gällande programmet för utbyggnaden avfolktandvården. Den skall också utreda möjligheterna att åstadkomma en bättreregional balans i tandläkartillgången. I samband härmed skall den undersökabehovet av fortsatt reglering av etableringen av privatpraktiserande tandläkare.Kommittén beräknas redovisa ett delbetänkande rörande bl. a. folktandvårdensutbyggnadsprogram. Kostnaderna försjukförsäkringen inkl. tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringenberäknas för till 25 100 milj. kr. Kostnadsutvecklingenför sjukförsäkringen framgår av följande sammanställning (milj. kr). Prop.1978/79:100 Bilaga 8 Den kraftigakostnadsökningen beror främsl på införandet av denbeskattade sjukpenningen, tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringenår 1974, Kostnadsstegringen föranledsframförallt av lönehöjningarnas effekt på sjukpenningbelopp och förvaltningskostnadersamt höjningar av lakar- och tandvårdstaxorna. 1 följande tabellbelyses utvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfrek-vens m. m. Anlalet sjukdagarsom ersätts av sjukförsäkringen påverkades givelvis av att karensdagarnatogs bort . Antalet ersatta sjukdagar har därefter varit i stort settoförändrat och fram , då det genomsnittliga antalet sjukdagarunder ökade från 19,2 lill20,9. Ökningen har därefter fortsatt men i något långsammare takt. Sjuktalet för liggersom framgår av tabellen på 1976 årsnivå. beräknas sjuktalet bli oförändrat. En ulredning pågår inomriksförsäkringsverket om orsakerna lill olikheterna i antal sjukdagar mellanolika inkomstsklasser, yrken, arbetsplatser etc. Sjukfallsfrekvensen,dvs. antalet avslutade sjukfall per 100 invånare under ell visst år, harökat . Däremot har det genomsnittliga sjukfallet blivitkortare. Till en del förklaras detta av karenstidsförkortningen år 1967.Tillsammans med utvecklingen av sjukfallsfrekvensen ger dock det Prop.1978/79:100 Bilaga 8 32 minskade varaklighetstalei belägg för atl det främsl ärantalet korta sjukfall som har ökat. Av tabellen framgår också alt andelensjukförsäkrade som inte haftnågol sjukfall har minskal successivt. Av följande tabellframgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall avolika längd . De långa sjukfallen svarar för av anlaletsjukdagar men endast för av antalet sjukfall. För de korta sjukfallen ärförhållandet det omvända. Vidare kan utläsas atl de korta sjukfallens andelav både sjukfall och sjukdagar ökar, med motsvarande minskning för delånga sjukfallen. Även här beläggs således att det främst är de korta sjukfallensom ökar. Som framgår av tabellen medför emellertid stora procentuellaökningar av de korta sjukfallen inte lika stora ökningar av antalet sjukdagar och därmed inle heller för sjukförsäkringens utgifterI sammanhanget bör beaktas atl denökade förtidspensioneringen på grund av kombinerade medicinska ocharbetsmarknadsskäl påverkar det relativa förhållandel mellan långa ochkorta sjukfall. Fr, o, m, år 1976finansieras sjukförsäkringen till av statsbidrag och lill av socialförsäkringsavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Socialförsäkringsavgifienlill sjukförsäkringen höjs den 1januari 1979 från lill 10,6 96 av löneunderiaget. Riksförsäkringsverkethar i sin anslagsframställninganmält att avgiften f n. inte beräknas täcka den lagstadgade andelen avsjukförsäkringens utgifter. Vid oförändrade ersättnings- och avgiftsregler kommer dock, enligt beräkningarutförda inom ,underskottet att vara inhämtat . Jag finner därför inte någon ändring avsocialförsäkringsavgiften lillsjukförsäkringen vara aktuell f. n. Den under år 1978tillkallade sjukpenningkommittén har påbörjat sitt arbete. a. föreslå lösningar på frågor om bättre regler för sjukpenning förinkomstföriusl vid korta sjukfall och bäUre anpassning av kompensationen för delårs- ochdeltidsanställda. 1978/79:100 Bilaga 8 33 En ny lag omarbetsskadeförsäkring trädde i kraft och ersatte lagen om yrkesskadeförsäkring. Till skillnad fråndenna omfallar den nya lagen även uppdragstagare och egenföretagare.Arbetsskadeförsäkringen träder invid skada som leder till inkomstbortfall. I princip ulgår full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete, Den nya lagenanknyter lill de principer som gäller för invaliditeisbedöm-ning inom den allmänna försäkringen. Det ärdärigenom den faktiska nedsättningeni den försäkrades förmåga all skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete som bestämmer livräntans storiek.Livräntan vid arbetsskada skall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomstsom den försäkrade kan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomstsom han trots skadan kan beräknas få. Arbelsskadeförsäkringenär samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ersättning utgår frånsjukförsäkringen sedan skadan uppkom(samordningsliden). Från arbelsskadeförsäkringen utgår efter samordningstidensutgång ersättning för sjukvårdskostnader inkl, resor och andra kostnader. Vidare utgårsjukpenning och - som tidigare nämnts - livränta. Livräntan kan också utgå tillefterievande anhörig. Den ersätteråriig inkomstföriusl upp lill samma inkomsltak som gäller för ATP, dvs. 7,5basbelopp som vid basbeloppet . Den 1 juli 1977skedde en uppräkning av etl stort antal äldre yrkesskade-livränlor. I detföljande föreslås alt en uppräkning skall ske av livräntor från den frivilliga yrkesskadeförsäkringen. För år 1977redovisades ca 160 000 anmälda arbetsskador. beräknas antaletskadefall till ca 175 000. skedde en kraftig ökning av antalet anmäldaarbetssjukdomar. I stor utsträckning beroddedetta på att hälsoundersökningar inom framförallt byggbranschen hade avslöjat etl stort antal hörselskador. Denövriga delen av ökningen torde bero på den allmänt ökade uppmärksamhetenpå detta område. Ca 90 96 av deanmälda skadeärendena avslutas inom samordningstiden. Det innebär attersättning från arbetsskadeförsäkringen kan beräknas utgå i ca 17 0(X) fall perår. Utbetalningarna från försäkringen var ca 680 milj. kr. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare.Avgiften ulgör f n. harlagt fram förslag om avgiftsuttaget . Förslagethar remissbehandlats och avsikten är atl förslag i frågan skall läggas fram till undervåren 1979. 3 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 34 Den nya besvärsorganisalioneninom socialförsäkringen med tre regionala försäkringsrätter iräder i funktion den I januari 1979.Samtidigt upphör försäkringsrädet och besvärsavdelning.Inom kommer en nyinrättad ombudsenhet atl ha lill uppgift atlverkaför enhetlighet i socialförsäkringens tillämpning. Enligl regeringsbeslut den 10 november 1978skall organisationskommittén för försäkringsrätterna fortsätta sittarbete med bl. a. frågor om administrativ samordning mellan försäkringsrällernainbördes saml mellan rälierna och respektive försäkringsöverdomstolen. Riksförsäkringsverkethar hos regeringen hemställt att få göra en översyn av verketsorganisation med anledning av de förändringar som genomförts påsocialförsäkringsområdet m. m. Jag har för avsikt alt föreslåregeringen att en särskild kommitté tillsätts för att göra den begärdaorganisationsöversynen. Därvid bör också göras en översyn av vissa frågor rörande de allmännaförsäkringskassorna. Den pågåendeutredningen om den allmänna försäkringens ADB-system beräknas lämnaen första delrapport. I rapporten kommer att behandlas bl. a. frågan omriksförsäkringsverkets behov av ADB-kapacitet för mot bakgrundav den uppföljningsrapport som lämnatsav statskontoret och . 1977/78 Utgift 5 579 678 1978/79 Anslag 5 480 000 1979/80 Förslag 6 062 000 1 Före försäkringsdomsiolen. Försäkringsöverdomstolenär högsta prövningsinstans för socialförsäkringen. Domstolen har att pröva sådanaärenden som fullföljs från försäkringsrätt eller från arbetsmarknadsstyrelseneller som sistnämnda myndighet underställer domstolens prövning. Domstolen har f n. niolagfarna och nio ickelagfarna ledamöter. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 ring 1979/80 Pris- och löneomräkning , Besparingsalternativetskulle innebära personalminskning. Konsekvenserna för verksamhelen skulle bliminskad målavverkning och leda till en ökadväntelid för ärenden hos domstolen. På grund avbetydligt ökad arbetsbelastning behövs förstärkning med två domare, tvåföredragande och två biträden (-. Med hänsyn tillarbetsbelastningen vid försäkringsdomstolen har ett göromålsförordnande för enförsäkringsdomare funnits vid domstolen.Behovet av denna förstärkning kvarstår. Göromålsförordnandet bör bytasmot en tjänst för försäkringsdomare. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår atl 1. bemyndigaregeringen att vid försäkringsöverdomstolen inrätta en tjänsl förförsäkringsdomare med beteckningen Co, 2. till Försäkringsöverdomstolen för /80anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 1978/791979/80 10 930 000 21463 000 Försäkringsrätternasom inrättas är första besvärsinstans för framförallt socialförsäkringsärenden m. m. som handläggs av de allmännaförsäkringskassorna. Försäkringsrätterna har därmed övertagit de arbetsuppgifter somlidigare ombesörjts av och försäkringsrådet - vilkasverksamhet upphör med utgång. Del finns tre försäkringsrätter, försäkringsrätten förMellansverige (fem avdelningar), försäkringsrätten för (treavdelningar)och försäkringsrättenför (två avdelningar). Beräknadändring 1979/80 Lönekostnader Sjukvård Lokalkostnader Expenserdärav engångsutgifter + 8 858 000 + 8 858 000 + 2 064 000 (- 950 000) (- 950 000) + 10 533 000 (Anslagel /79 avser halva budgetåret.) Besparingsalternativetskulle innebära minskning av den dömande personalen. Detta skulle medföra längrehandläggningstider och en ökning av antaletoavgjorda mål. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 37 Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag all regeringen föreslår all tillFörsäkringsräiler för /80 anvisa ell förslagsanslag av21 . 1977/78 Utgift 101644 019 1978/79 Anslag 107 599 000 1979/80 Förslag 108 060 000 Riksförsäkringsverketär cenlral förvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmännaförsäkringen-dvs. sjukförsäkring med föräldraförsäkring ochtandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering - samldelpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott saml för ärenden som rör utbetalning av studiestöd vid vuxenutbildning,utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, statskommunaltbostadsbidrag till pensionärer utan barn och dagpenning till vissa värnplikliga. I verkels uppgifter ingårbl. a. att utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, somär lokala organ för den allmänna försäkringen m.m. Utbetalning av förmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg. Verket bedriver även försäkringsverksamhei enligllagen om yrkesskadeförsäkring m. fl.äldre författningar inom motsvarande område. I verket handläggs även ärenden angående debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter. Den1 inrättas en särskild ombudsenhet som skall bevaka rättspraxis inom socialförsäkringsområdet ochfullgöra verkels uppgift att inträda som pari vid socialförsäkringens överinstanser.Verkel är vidare redovisningscentral och har etl revisionskonior för ett anlalstatsmyndigheter. Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt femsärskilt förordnade ledamöter jämte två personalföreträdare. Verkel ärorganiserat på en administrativ avdelning, en tillsynsavdelning, en planeringsavdelning,en yrkesskadeavdelning och en ombudsenhet. Avdelningarna är organiserade på sammanlagt12 byråer och en fristående sektion saml etl revisionskonior. Verkets tekniskabyrå med datacentral är placerad i . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1979/80 därav for resor till andra län- der än de nordiska (50 000) (+ 50 000) Kosinader för drift av dala- maskinanläggning m. m. -4 246 000 -4 246 000 (413 000) (- 85 000) (- 403 000) m, m. Ersättning från de allmänna Ersättning från statens perso- drift m. m. + 5 142 000 ket m. m. som redovisas på Varav 23 i utbytemot medel för tillfällig personal. 2 Varav 9 i utbyte motmedel för lillfällig personal. Pris- och löneomräkningm. 6 896 CKX) kr. Besparingsalternativetskulle innebära personalminskning med ca 20 Prop.1978/79:100 Bilaga 8 39 Konsekvenserna för verksamheten beräknas bliökande ärendebalanser, åsidosättande av vissa arbetsuppgifter samt allraiionaliseringsarbeiei rörande försäkringskassornas verksamhet inle vidare kangenomföras, vilket skulleinnebära ökade kosinader för kassorna, har etl flertal ADB-syslemsalts i drift hos . Systemen har utarbetats av den s. k. RAFA-utred- ningen. För underhåll ochuppföljning av ADB-syslem i drift behövs på organisalionsbyrån ytteriigare liohandläggarljänsler(-(-l ). Samti digt minskar personalbehovel inomRAFA-utredningen med 9 personer. På informations-och utbildningsbyrån krävs inrättandet av fasta tjänster för arbetsuppgifter,som sedan läng lid ulförts av personer som avlönats med medel för lillfälligpersonal. Sålunda behövs ijänster för fyra handläggare och två kvalificeradebiträden. Behovet av medel för lillfällig personal minskar . Vidarebehövs förstärkning med två handläggare (-. För underhåll ochutveckling av ADB-sysiem i drifl och förändringar av systemen behövs påtekniska byrån för syslem- och programmeringsarbete ytteriigare åttatjänster. Vidare krävs förstärkning med två kvalificerade biträden och en expeditionsvakl (-t-l1700(X) kr.