prop · G203170 · 1978-12-31 00:00:00 — Detremitterade förslaget bygger på tanken att särskilt beslut om att lagen ärtillämplig på visst företag inte skall behövas utan detta skall framgå avbeslut och åtgärder som vidtas av bankinspektionen, i första hand prövningenoch godkännandet av bolagsordningen. Av aktiebolagsregistret skall framgå omett bolag är finansbolag och har fått sin bolagsordning godkänd avbankinspektionen. Mot den nu skisserade ordningen riktar lagrådet vissainvändningar. Lagrådet anser att det behövs ett formellt och Överklagbartbeslut om att ett bolag är eller upphör att vara finansbolag. Lagrådet föreslårdärför att bankinspektionen skall föra en förteckning över finansbolagen.Beslut om att införa bolag i och avföra bolag ur förteckningen föreslås fåverkan bl, a, i fråga om vilka företag som ställs under tillsyn. Jaghar redan i lagrådsremissen uttalat att vissa skäl talar för att registreringenskulle handhas av bankinspektionen i stället för av patent-ochregistreringsverket som finansieringsbolagskommittén hade föreslagit. Den avlagrådet föreslagna ordningen innebär inte bara praktiska fördelar. Jag delarlagrådets uppfattning att man också får en från formell synpunkt större klarheti vilka företag som omfattas av tillsynen enligt lagen. Företagen skullesålunda genom beslut mot vilka de kan föra talan få kännedom ora att de avbankinspektionen anses vara finansbolag. Jag vill således förorda lagrådetsförslag i fråga om den av bankinspektionen förda förteckningen och dess verkanmed avseende på tillsynen. Jag förordar också att 5 § får den av lagrådetföreslagna utformningen. Vidare bör 9 § utforraas på det sätt som lagrådetföreslår. För att bankinspektionen skall kunna utöva sin tillsyn enligt lagenmåste inspektionen ha tillgång till aktuella uppgifter ora finansbolagen. Dettakan inspektionen få bl. a. från aktiebolagsregistret sora förs hos patent- ochregistreringsverket. Några särskilda bestämraelser ora denna informationbehöver som lagrådet påpekar emellertid inte tas in i lagen. Bankinspektionensförteckning över finansbolagen blir offentlig. Jag kan dela uppfattningen attdet därför inte finns något större behov av att i aktiebolagsregistret särskiltregistrera vilka bolag som är finansbolag. Prop,1978/79: 170 145 Dessaskall dock givetvis alltjämt registreras där enligt de regler sora gäller föraktiebolag i allmänhet. Jag har anfört i lagrådsreraissenatt frågan om aktiebolagslagens låneförbud för aktieägare och vissa andrapersoner bör ses över vad gäller företag som driver finansieringsverksamhet.Jag kan instämma i vad lagrådet yttrar om att bestämmelsen i 6 § andra stycketi vad den avser låneförbudet kan undvaras i avvaktan på en sådan översyn. Jaganser emellertid att bestäraraelsen inte medför sådana komplikationer i vad avserförbud att vara revisor att bestämmelsen bör avvaras också i den delen. Enligtmin mening är det i stället följdriktigt att den sora har sådana förbindelsertill finansbolaget som avses i bestämmelsen inte får vara revisor i bolaget.Detta bör framgå av lagen. På grand av vad jag nu har anfört förordar jagalltså en ändring i 6 § andra stycket så att bestämmelsen utvidgaraktiebolagslagens diskvalifikationsregler för revisor men inte påverkar de nugällande låneförbudsreglerna. Två av lagrådets ledamöterhar invändningar mot bemyndigandet i 7 § andra stycket för regeringen attutfärda närmare föreskrifter om kravet på kapitaltäckning för finansbolagensupplåning. De anser att kapitaltäckningsbestämmelsen tillhör området förlagstiftning enligt 8 kap. 2 § regeringsformen (RF) och att därför någon delegeringav norragivningsmakt till regeringen med stöd av 8 kap. 7 § RF inte kan ske.De grundar sin uppfattning på att ett finansbolag får anses ha ställning avsärskild juridisk person och att kapitaltäckningsbestämmelsen får anses hakonstitutiv betydelse för bolagets ställning som finansbolag. De båda övriga ledamöternai lagrådet anser att ett finansbolag inle är en juridisk person av särskiltslag utan ett vanligt aktiebolag som dii-ver viss näringsverksamhet. Densakliga innebörden av reglerna om kapitaltäckning för finansbolag anser de varaatt bolag, som vill driva finansieringsverksamhet, till kundernas skydd åläggsatt uppfylla vissa villkor i fråga om kapitaltäckning. Om bolaget inte uppfyllerdessa villkor, kan det förbjudas att fortsätta finansieringsverksamheten.Bolagets fortbestånd påverkas däremot inte, utan det kan fortsättningsvis drivaverksamhet av annat slag. Dessa ledamöter anser därför att kapitaltäckningsbestämmelseni lagen om finansbolag är att hänföra till området för lagstiftning enligt 8kap. 3 § RF. Bemyndigandet för regeringen är enligt deras mening därför ocheftersom regleringen avser näringsverksamhet förenligt med 8 kap. 7 § RF, Tillstöd för sin uppfattning anger de några exempel från annan lagstiftning som hartillkommit efter RF:s ikraftträdande. För egen del vill jagefter samråd med chefen för och efter överläggningar raedstatsrådsberedningen anföra följande i denna fråga, Lagen om finansbolag hartill syfte att reglera ett visst slag av näringsverksamhet finansieringsverksamhet. Ett finansbolag kan beskrivas som ett vanligtaktiebolag som helt eller delvis ägnar sig åt Prop.1978/79:170 146 Ett aktiebolag får eraellertid enligt den föreslagna lagen bedrivasådan verksamhet bara ora det uppfyller vissa villkor. Ett sådant villkor äratt aktiebolaget håller en viss kapitaltäckning. Om bolaget underlåter attiaktta denna skyldighet kan det allmänna genom bankinspektionen vidta vissaåtgärder mot bolaget, i sista hand förbjuda det att drivafinansieringsverksamhet. Kapitaltäckningsbestämraelsen är däreraot inte norraerandeför förhållandet mellan bolaget och andra enskilda eller för något annatförhållande som avses i 8 kap, 2 § RF. En föreskrift med det sakliga innehållsom den föreslagna kapitaltäckningsbestämmelsen har utgör enligt min mening ensådan för enskilda betungande föreskrift ora förhållandet mellan enskilda ochdet allmänna som avses i 8 kap. 3 § RF. Eftersom det är fråga omnäringsverksamhet kan med stöd av 8 kap. 7 § RF bemyndiga regeringenatt besluta föreskrifter i ämnet. När det särskilt gällerbestämmelsen i 7 § tredje stycket i det remitterade förslaget att ettfinansbolags bolagsordning skall innehålla en bestämmelse om kapitalkravetdelar jag uppfattningen att det kan vara förenat med en besvärande omgång attändra en bolagsordning. Jag förordar därför att regeln, som närraast harkaraktär av ordningsföreskrift, får utgå. Som en följd härav måste ocksåhänvisningen till den i 10 § utgå. Med anledning av ettuttalande av de båda raot 7 § kritiska ledamöterna vill jag i detta sammanhangframhålla att regeringen har möjlighet att med stöd av 8 kap. 13 § RF meddelaverkställighetsföreskrifter också till sådan lag som avses i 8 kap. 2 § RFeller överlåta åt en underordnad myndighet att göra detta (jfr prop, 1976/77:123 s, 372). Detfinns emellertid andra skäl att nu ta upp frågan om en närmare bestämning avkapitalkravet i lagen. Ett skäl för att i lagförslaget inte ange ett bestämtkapitalkrav för finansbolagen var som jag angav i lagrådsreraissen attbanklagsutredningen såg över motsvarande regler för bankerna. Utredningensförslag presenterades i betänkandet (Ds E 1978: 4) Nya kapitaltäckningsreglerför bankerna. Regeringen har på min föredragning beslutat föreläggariksdagen proposition med anledning av banklagsutrédningens förslag. Jag anserdärför att det nu finns underlag för att i lagen ta in regler som kanförutsättas gälla för . Utgångspunktenför den kapitaltäckningsbestämmelse som jag nu vill förorda är att kapitaltäckningskravetuttrycks sora en upplåningsrätt enligt vad som närraare har angetts ilagrådsremissen. Detta innebär att upplåningen skall stå i visst förhållandetill det egna kapitalet. När det gäller att bestämraa hur stor upplåningen fårvara i förhållande till det egna kapitalet bör en förebild vara vad somhittills har gällt för de bankägda finansbolagen. Dessa har i sinabolagsordningar bestämraelser om att upplåningen får uppgå till högst tolv ochen halv gånger det Prop.1978/79:170 147 Detta motsvarar ett kapitaltäckningskrav på , eller med andra ordvad som gäller för bankernas placeringar i den högsla riskklassen. Eftersomfinansbolagens kreditgivning huvudsakligen är av sådant slag att den om denutfördes av bank skulle kräva kapitaltäckning , bör den kapitaltäckningsom f, n, gäller för de bankägda finansbolagen gälla för de finansbolag som nuställs under tillsyn. Vissa finansbolag har emellertid inriktat sin verksamhetpå kreditgivning med avsevärt mindre säkerhetsrisker än flertalet bolag. Så t,ex, förekoraraer kreditgivning mot säkerhet i av staten utfärdade obligationer.Mot bakgrund härav förordar jag att finansbolagens upplåningsrätt begränsastill det egna kapitalet med möjlighet förbankinspektionen att medge högre upplåning om särskilda skäl föreligger. Högreupplåning än tjugo gånger det egna kapitalet bör dock inle kunna tillåtas. Jagförordar att första stycket i 7 § utformas i enlighet med vad jag nu haranfört. Deförslag som regeringen har beslutat angående kapitalläck-ningen förbankerna innebär en del nyheter när det gäller vad sora skall anses som ellerlikställas med eget kapital i sammanhanget. En väsentlig nyhet är att avde s. k. värderegleringsreserverna för utlåning, utländska valutor och, medviss begränsning, även för obligationer får räknas in i täckningskapitalet ochsåledes upp till en viss gräns får jämställas med eget kapital i dettaavseende. Jag anser att detta bör få gälla inte bara för bankerna ulan ocksåför finansbolagen. Den föreslagna bestämmelsen i banklagen om vad som skallanses som eller likställas med eget kapital lämpar sig enlig min mening även iövrigt för finansbolagen. Jag förordar därför att bestäraraelsen ora det egnakapitalet för finansbolagen bör innehålla en hänvisning till vad sora gällerför bankerna i detta avseende. Det innebär att finansbolagen som täckningskapitalfår utnyttja det egna kapitalet, dvs, aktiekapitalet, reservfonden, dispositionsfondenoch balanserade vinstmedel. Som täckningskapital får också räknas förlagslånintill ett belopp motsvarande det egna kapitalet och värderegleringsreservernai angiven utsträckning. Dennu förordade kapitaltäckningsbestämmelsen måste kombineras med enövergångsbestämmelse för förelag som vid lagens ikraftträdande driverfinansieringsverksamhet men inte kan uppfylla det angivna kapitalkravet. Jaganser att sådana finansbolag bör få på sig att bygga upp en sådankapitaltäckning att de kan uppfylla kravet. Jag förordar en övergångsbestäraraelsemed nu angivet innehåll, Inora ramen för tillsynsverksamheten enligt lagen kanbankinspektionen följa kapitaluppbyggnaden i de berörda företagen. Lagrådetär kritiskt mot att bankinspektionen har föreslagits få rätt att vägra godkännaen bolagsordning på den grund att den strider mot lag eller annan författning.Enligt lagrådet bör det inte ankorama på inspektionen att prövabolagsordningens överensstämmelse med lag eller annan 1978/79:170 148 författningi samma hänseenden som enligt aktiebolagslagen tillkommer patent- ochregistreringsverket. Till detta vill jag framhålla att bankinspektionensprövning inte har samma syfte som patent- och registreringsverkets.Inspektionens prövning tar sikte på bolagets förmåga att drivafinansieringsverksamhet. Det är därvid i och för sig naturligt att kräva attbolaget har en lagenlig bolagsordning. Jag kan emellertid godta lagrådetsförslag till utformning av paragrafen i nu berört avseende. Jag vill dock frarahållaatt bankinspektionen inom ramen för sin bedömning av om bolagsordningensinnehåll är sådant att en sund utveckling av finansieringsverksamheten kanäventyras raåste ha möjlighet att ta hänsyn också till om bolagsordningen inågot för verksamheten väsentligt avseende strider mot lag eller annanförfattning. Enav lagrådets ledamöter kritiserar bemyndigandet för regeringen i 19 § attutfärda närmare föreskrifter ora de bidrag till kostnadema förbankinspektionens tillsynsverksamhet som finansbolag skall erlägga. Han anseratt eftersom dessa tillsynsbidrag har karaktär av skatter bemyndigande intebör ske. I likhet med de övriga ledamöterna i lagrådet anser jag att bidragenutgör en form av avgifter. Frågan har f, ö. redan prövats av regering ochriksdag (prop. 1975: 8 s. 4647, KU 1975: 10, rskr 1975: 62). En liknandebestämmelse förekommer i 43 § förslaget till fondkommissionslag (prop. 1978/79:9). Lagrådetföreslår att talan mot vissa av bankinspektionens beslut enligt lagen skallkunna föras hos kammarrätt. En ledamot vill gå något längre än lagrådet iövrigt i detta avseende. Jag kan hålla med om att vissa beslut enligt lagen grandaspå rättsliga bedöraningar medan andra beslut innefattar ocksålämplighetsbedömningar. Enligt min mening kan detta emellertid inte motiveraavsteg från den hävdvunna principen att bankinspektionens beslut överklagas hosregeringen. Detta gäller enligt banklagstiftningen och annan lagstiftning ifråga om inspektionens tillsyn. Det vore olämpligt att i dettalagstiftningsärende bryta mot den nämnda ordningen och behandla beslut omfinansbolag annorlunda än beslut om andra kreditinstitut under inspektionenstillsyn. En blandad besvärsväg som lagrådet föreslår skulle dessutom kunnamedföra komplikationer genora att ärenden som har samband kan kommaatt handläggas på olika håll. Även detta talar mot lagrådets förslag. Motbakgrund av vad jag nu har anfört vidhåller jag att talan mot bankinspektionensbeslut enligt lagen skall föras hos regeringen. 22 § bör följaktligen enligtmin mening inte ändras. Lagrådetpåpekar att det klarare skulle framgå att alla finansbolag är undantagna fråndatainspektionens tillsyn enligt inkassolagen om ordet"kreditinrättning" i 2 och 13 §§ denna lag ersätts med ordet"företag". Inkassolagen är f. n. föremål för översyn inom justitiedepartementet.Den av lagrådet väckta frågan bör lämpligen prövas i Prop.1978/79:170 149 sambandmed denna översyn. I detta sammanhang vill jag nämna att i samband medöversynen av inkassolagen har också en översyn av kreditupplysningslagen (1973:1173) påbörjats. Därvid har också vissa frågor med anknytning tillfinansbolagen tagits upp. Jag återkommer till detta längre fram. avseenden där jag inte har behandlat lagrådets yttrande delar jag lagrådetssynpunkter och förordar alltså att förslaget till lag om finansbolag ändras ienlighet med lagrådets förslag. Jag förordar vidare vissa redaktionellaändringar. Förslagettill lag om ändring i lagen (1971:112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkor Enav lagrådets ledamöter tar upp detta lagförslag till diskussion och avstyrkerförslaget till ändring i avtalsvillkorslagen. Som jag har anfört ilagrådsremissen finns det skäl att t. v. låta avtalsvillkorslagen gälla för definansföretag som omfattas av lagen om finansbolag. I avvaktan på resultatetav banklagsutredningens arbete i fråga ora gränsdragningen mellanbankinspektionens och de konsumentpolitiska organens tillsynsområden anser jagsåledes att avtalsvillkorslagen bör ha den ändrade lydelse sora jag förordade ilagrådsremissen. JagviU avslutningsvis ta upp ytterligare några frågor. Ilagrådsreraissen nänmdes att förslag till ny sekretesslag innefattande bådehandlingssekretess och tystnadsplikt bereds inom . Dettaarbete har resulterat i en lagrådsremiss med förslag till sekretesslag.Beslut härom fattades , Den nya sekretesslagen föreslåsträda i kraft , Den komraer enligt förslaget att omfatta bl.a. bestämmelse om tystnadsplikt för befattningshavare hos bankinspektionen.Eftersom det finns behov av en tystnadspliktsbestämraelse avseende uppgiftersom kommit till bankinspektionen i ärende enligt lagen om finansbolag redanfrån och med kan bestämmelsen i 23 § andra stycket f. n.inte undvaras. I samband med det fortsatta arbetet med en ny sekretesslag fåravgöras ora bestämmelsen behövs efter sekretesslagens ikraftträdande. Jagnärande att vid den översyn av kreditupplysningslagen som har påbörjatsinom har vissa frågor tagits upp som anknyter tillfinansbolagen. Enligt 1 § i denna lag omfattar lagen Prop.1978/79:170 150 inteförmedling av upplysningar mellan bl. a. kreditinrättningar underbankinspektionens tillsyn. Den kreditupplysningsverksamhet som tidigare drevsav bankerna har numera tagits över av somägs av affärsbankerna gemensamt. I saraband med att regeringen gav bankernatillstånd att förvärva aktier i bolaget föreskrevs som villkor för tillståndetatt bolaget skulle stå under tillsyn av bankinspektionen. Bolaget har ansettssom en sådan kreditinrättning under bankinspektionens tillsyn vars verksamhetmed förmedling av upplysningar inte omfattas av kreditupplysningslagen. enligt lagen om finansbolag ställs under bankinspektionenstillsyn skulle detta, om kreditupplysningslagen inte ändrades, leda till attupplysningscentralen kunde lämna kreditupplysning till dessa företag utan attupplysningen omfattades av kreditupplysningslagen. I avvaktan på resultatet avden översyn av kreditupplysningslagen som har påbörjats bör kreditupplysningsom lämnas till finansbolag från annan kreditinrättning under bankinspektionenstillsyn inte vara undantagen från kreditupplysningslagen. Jag förordar därförefter sararåd raed chefen för att en ändring görs i dennalag i avvaktan på den nämnda översynen. Vid denna får övervägas bl. a. omuttrycket "kreditinrättning under bankinspektionens tillsyn" i 1 §kreditupplysningslagen kan ersättas med "företag under bankinspektionenstillsyn" i enlighet med vad lagrådet ifrågasätter för inkassolagens del. Ilagrådsremissen nämndes att jag i prop. 1978/79: 47 om fortsatt giltighet av lagen om kreditpolitiska medel hade anfört att slutlig ställ ning till förslaget att vidga den kreditpolitiska lagen till att omfatta finansbolagen inte borde tas förrän lagen hade blivit föremål för över syn. I saraband raed frågan om förlängning av den kreditpolitiska la gens giltighet anförde finansutskottet emellertid att det borde vara möjligt att förelägga förslag om komplette ring av den kreditpolitiska lagstiftningen i vad avser finansbolag. Riks dagen har gett regeringen till känna vad finansutskottet sålunda har anfört (FiU 1978/79: 12, rskr 71). Med anledning härav avser jag att förelägga regeringen förslag i denna fråga. Det bör däratöver ankoraraa på den i prop. 1978/79: 47 föratskickade utredningen sora avses göra en översyn av den kreditpolitiska lagstiftningen att uppraärk- samma de särskilda problera som kan vara förknippade med att använda olika kreditpolitiska medel på finansbolagen. Jagvill slutligen påpeka att bankinspektionen i skrivelse i till ekonomidepartementetden har hemställt om ytterligare resurser på grund av devidgade tillsynsuppgifter som lagen ora finansbolag kan komma att medföra. Jaganser att denna fråga bör tas upp senare i samband raed att regeringenfastställer utgiftsstat för bankinspektionen för /80. Prop.1978/79:170 151 Medhänvisning till vad jag nu har anfört heraställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att aniaga delsde av lagrådet granskade lagförslagen raed vidtagna ändringar, dels det vidregeringsprotokollet fogade förslaget till 3,lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973: 1173), Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop, 1978/79:170 152 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... ... 1 Lagförslag ...................................................... ... 2 1 Lag om finansbolag .......................................... ... 2 2 Lag om ändring i lagen (1971:112) ora förbud mot oskäliga avtalsvillkor 6 3 Lag ora ändring ikreditupplysningslagen (1973: 1173)..... 7 1 Inledning ....................................................... ... 8 2 Allmänt om finansföretag ochderas verksarahet....... .. 10 3 Allmän motivering .............................................. .. 15 3.1 Behovet av lagstiftning omfinansföretag............ .. 15 3.2 Lagens tillämpningsområde.............................. .. 21 3.3 Företagsform, registrering ra. m....................... .. 26 3.4 Kapitaltäckning ........................................ .. 28 3.5 Tillsyn m. ra................................................. .. 30 3.6 Övriga frågor ............................................ 39 4 Upprättade lagförslag.......................................... .. 40 5 Specialmotivering ............................................. 41 5.1 Förslaget till lag orafinansbolag ...................... 41 5.2 Förslaget till lag om ändring ilagen om förbud mot oskäliga avtalsvillkor 55 6 Hemställan .................................................... . 55 7 Beslut .......................................................... 55 BilagaI Sammanfattning av finansieringsbolagskommitténs betän kande (SOU 1977: 97) Finansieringsbolag ...... 56 Bilaga2 Finansieringsbolagskommitténs förslag till lag om finan sieringsbolag ............................................. 59 BUaga3 Sammanställning av remissyttrandena .......... 62 1 Allraänna synpunkter................................ . 62 2 Lagens tillämpningsområde ..................... . 76 3 Tillsynsfrågan ....................................... . 87 4 Övriga synpunkter .................................. . 93 Bilaga4 De remitterade lagförslagen ....................... 103 1 Förslag till lag orafinansbolag..................... 103 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1971: 112) om för-, bud mot oskäliga avtalsvillkor 108 Utdragav lagrådets protokoll ..... 109 Utdragav regeringsprotokollet ........ 142 TRYCKERI 197» 789<84