prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Därvid förutsätts att detta allernaiiv får vissamiljömässiga effekter som dock anses kunna bemästras med gällande bestämmelser för bekämpnings medel och gödselmedel och den allmänna hänsynsregeln i SVL. delar inte denna uppfattning. Deåberopade skydds- och hänsynsreglerna är anpassade till hittillsvarande skogsbruk. Deras ef fekt vid en avsevärt mer ambitiös virkesproduktion kan inte bedömas utan särskilda studier--- . Nalurvårdsverkel ansluter sig inte i alla avseen den lill något av alternativen. Verket anser alt det är en gmndförutsätlning för ettekologiskt synsätt på skogsbruket atl se till att vardagslandskapet i skogenerbjuder tillräckligt varierande och allsidiga miljöer för att människan, djuroch växter skall trivas. Del föreligger uppenbar risk för att det avutredningen förordade programalternativel 2 inte stämmer med dennaförutsättning, all, i den mån skogspoliliken likväl skulle inriklasenligt alternativ 2, Prop.1978/79:110 129 skogsbruket åläggs ansvarei och kosinaderna för forskning,försöksverk samhet och tillfredsställande kontrollprogram för att förhindra skade verkningar på andra samhällsintressen. Beslåndsantåggning och beslåndsvård - Kemiskabekämpningsmedel - Gödsting - Dikning - Främmande Irädstag. I avvaktan på ökade kun skaper anser verket all målsättningen beiräffande föryngringsprogrammel sedd mol bakgrunden av redan nu föreliggande svårigheler är alltför ambi tiös ---- , att ändringar i och kraftigt minskad slyvegetationkommer att t. ex. försämra livsvillkoren för djurlivet. att beräknade produktionsökningar blir så kostnadskrävandeatl ett där vid nödvändigt bidragssystem mäste övervägas samhällsekonomiskt i vidaste mening--- . -------- Beslut om storskalig inplanlering av främmandeträdslag bör före gås av samråd med naturvårdsmyndigheterna. -------- ifrågasätter om hyggesplöjninginte bör be gränsas tills långvarigare erfarenhet vunnits av redan ut förda hyggesplöjningar. Gödsling bör undvikas nära inpå bebyggelse. ----- Konsekvenserna av dikning och gödsling av myrmarkundersöks f.n. med medel från veiket. Även konsekvenserna avsumpskogsdikning borde undersökas på liknande sätt. 2.57------------------------------------ : Allmänt. medför alternativ 2 risker för omfattande miljöpåverkanvilket inle belyses i utredningen.--- Enligt planverket är de olika skogsproduktionsprogrammenseffekter för andra intressen och konsekvenserna i miljövårdshänseende alltförbrislfäl-ligi belysta för all ge underlag för en samlad bedömning av enframtida skogspolitik. Med lanke på de konflikter som förekommer i dagensskogsbruk anser planverket att del är tveksamt om ett skogsbruk enligtalternativ 2 går atl förena med de förutsättningar som enligt verkei bör gällaför skogsmarkens användning. Beslåndsantåggning och beslåndsvård. framlidaenergipolitiska ställningstaganden kan innebära alt andra Irädslag,1. ex. björk kan bli akluella. Vad gäller valelav alternativ delar i princip ulredningens uppfattning om värdet av en hög pro duktion. Inom vissa delar av kan en inriktning av skogs bruket i enlighel med intentionerna i alternativ 2 vara lämplig. delar avlänet måste dock-- andra samhällsinlressen väga mycket 2.59-------------------------------- Två av ledamöterna ilänsstyrelsen i (och Sö derström) anför i reservation; anser därför atl inget av de framlagda alternativen är tillfredsställande. Enförnyad utredning bör göras för att vidareulveckla och modifiera alternativ 3 med särskilt be aktande av ovan anförda synpunkier. Frågan om skogsvården är ceniral och ulredningen bör läggafram alternativa förslag lill mer verkningsfulla styrmedel än de föreslagna. 1978/79:110 130 2.60 En av ledamöterna i iStockholms län () anser i reservalion utt ovan återgivnauttalande skall ha följande lydelse; "För måste dock, medhänvisning lill vad ovan sagts, andra samhällsintressen väga lungl. 2.61 i : Länsstyrelsentar---- inte odelat ställning för ett vissl alternativ bland deföreslagna programmen. ------ Råvarusituationen visar dock alt man måste få till stånd en väsent ligt ökad produktion inom skogsbrukel. Intensiteten måste höjas inom många områden och vill för sin del särskilt betona vikten av bättre skötsel av plant- och ungskogarna. Beslåndsunläggning och beslåndsvård.-- För atl röjningenverkli gen skall komma till utförande i erforderlig omfattning krävs stimulans av typen bidrag, rådgivning osv. men även den av utredningen föreslagna röj ningsplikten synes nödvändig att införa. ----- Då nu förordar en ökad röjning såavses därmed i första hand ökad mekanisk röjning. barden principiella uppfattningenatt det sanno likt är möjligt atl för skilda ändamål utnyttja en stor del av länets myrmar ker utan alt för den skull spoliera för naturvården betydelsefulla områden. En fömlsättning är emellertid atl en noggrann invenlering genomförs innan omfaitande förändringar påbörjas. 2.62 i : Allmänt.Länsstyrelsen anser att ut redningen borde ha innehållit en närmare analys av konsekvenserna i mil jövårdshänseende av de alternativa produktions- och avverkningsprogram som utarbetats. Genom alt utredningsdirektiven i detta avseende inte har beaktats tillräckligt, saknas väsentligt underlagsmaterial som är nödvän digt för att kunna la ställning till de alternativa programmen. Det från skogsproduktionssynpunkt mest ambitiösaproduktionsprogrammet, alternativ 2, är enligt utredningen mest gynnsamt ursysselsättningssynpunkt För alternativ 3 saknas anmärkningsvärt nog enberäkning av sysselsätiningseffekierna. Med hänsyn till det faktum attsysselsättningen totalt inom skogsnäringen utgör en allt mindre del av detotalt sysselsatta, bör inte eventuella skillnader mellan alternativen övervärderasenligt uppfattning. Sannolikt kommer helt andra faktorer änproduktionsvolymens storlek att ha den största betydelsen för sysselsättningeni skogsnäringen. anser-- att så väsentliga delar saknas iutredningens analys av de olika produklionsprogrammen, atl det inte nuär möjligt att omsätta de skogspolitiska målen i ett bestämtproduktionsprogram. Beständsanläggning och beståndsvård. Av avgörandebetydelse för att uppnå en hög volymproduktion är att befintliga skogar sköts på ett till fredsställande sätt. Enligt uppfattning bör därför sådana ål gärder som beständsanläggning efter avverkning, röjning och gallring prio rileras före t.ex. omfattande nydikning eller införande av nya trädslag i stor skala.---- Gödsling.----- Osäkerheten är----- stor beträffande vilkaeffekter myr- och fastmarksgödsling i stor skala kan få påvattendragen och på växt- och djurlivet på lite . Dikning.-------- I befaras--- att denföreslagna öka de dikningsverksamheten kan ytteriigare förvärra försurningen av vatten dragen, speciellt i länets väsira del, där försurningen redan är svår samti digt som våtmarker upptar en stor andel av landarealen. Prop.1978/79:110 131 2.63------------------------------------------- Länsstyrelseni län: vill framhålla alt de tre alternativ som utredningen beräknatinle kan anses vara alternativ i egentlig mening. Ändra kombinationer av de urproduktionssynpunkt positiva och negaliva faktorerna kan sannolikt bli meraakluella. ----- ----- vill framhålla risken av attbasera industri på stora tänkta produktionsökningar i skogsbruket.Alternativ 2 har inte den kraklären all del kan godtas som med stor sannolikhetgenomförbart. Det främsta skälet härtill är att det kommer i konflikt med andraallmänna intressen---- medkommunala markanvändningsplaner och även med markägarnas egna intressen. Dessa konflikter medför attdet finns stora risker för att ett skogsbruk enligt alternativ 2 aldrig kan genomföras på hela den areal utredningen tänkt sig. 2.64 i : Allmänt.Länsstyrelsen delar utred ningens uppfattning att utgångspunkten bör vara att skogsmarken skall ut nyttjas på från samhällets synpunkt bästa sätt. anser det också viktigt all en skogspolilik utformas så att möjligheter skapas för en långsiktig hög produktion i skogsindustrin. anser därför att det är fel att såsomutredarna gör koppla skogspolitikens mål till ett beräkningsallernativ somanger en viss bestämd produktionsvolym. Kemiska bekämpningsmedel.--- vill starktbetona be hovet av att metoder utarbetas som möjliggör en effektiv bekämpning av snytbaggen. är inte främmande för tanken att ge skogsbru ket en temporär dispens för DDT-behandling av plantor under ett visst an tal år, för all ge skogsbruket möjlighet att finna andra medel eller metoder att motverka snylbaggeskadorna. Det är angelägel att forskningen kring dessa preparatfortsätter och att de uppnådda resultaten förs ut till allmän kännedom på ettför allmänheten begripligt sätl. föreställer sig alt engödslingsinsals av den omfattning som förutsätts i alternativ 2 skulleinnebära ett så omfattande och besvärligt organisationsarbete att det ärtveksamt om resultatet i form av ökad tillväxt motsvarar arbetsinsatsen. I likhet med vad som sagts om användningen av kemiskabekämpningsmedel bör även miljöeffekterna av skogsgödslingen utforskasytterligare innan ålgärder sätts in på bred front. Visserligen har genom sin ijämförelse med landet i övrigt höga årsnederbörd stora arealer försumpademarker av olika slag, men vill ändå ifrågasätta om endikningsverksamhet av den storleksordning det skulle bli fråga om är försvarbarmed hänsyn till miljöeffekter och annat. I varje fall är det angelägel, atl forskningen gesmöjligheler all grundligi undersöka vilka effekier i olika avseenden ett såomfattande dikningsprogram kan föra med sig innan verksamheien ges fullomfattning. 2.65 i : Allmänt.Länsstyrelsen finner det mo tiverat atl de närings- och sysselsättningspolitiska konsekvenserna av de olika produktionsalternativen utreds mer ingående. Därvid bör sysselsätt ningen i förädlingsleden särskilt beaktas. ----- Brislen på konsekvensanalyser av skilda slag gör delomöjligl atl la siällning till något bestämt kvantitativt mått påvirkesuttaget Alternati- Prop.1978/79:110 132 vet 2 innebär sannolikt så stora påfrestningar påkonkurrerande inlressen atl del svårligen kan genomföras. Innan siörre utdikningar påbörjas börnaturvårdsverkels våtmarksinvenlering avvaklas och vattenbalansanalysergenomföras. 2.66 i : De redovisadeberäkningsresultaten framslår----- sommycket allvarliga ur värmländsk synvinkel. avverkningar kan leda lill minskad sysselsättning i länelsskogsbruk och skogsindustri. Mol bakgrund av de anförda förhållandena framstår det somsynnerligen angelägel med en hög ambilionsnivå för skogsvården. Skogsmarkensproduktionsförmåga bör utnyttjas väl även där de företagsekonomiska förutsättningarnapå kort eller medellång sikt för ett intensivt skogsbruk är ogynnsamma. Ettalternativ med högre produktionsutfall än altemativ 1 ligger då nära tillhands. kan likväl inle oreserverat förorda alternativ 2. Dettaalternativ ter sig i vissa delar praktiskt och ekonomiskt svårgenomförbart ochäven i andra delar tveksamt med hänsyn lill övriga till skogsmarkerna knutnainlressen. För skogsvården lillgängliga medel bör för överskådlig tidfrämst använ das för konventionella åtgärder på befintlig skogsmark. Ändra åt gärder som dikning och gödsling av myrmark bör tillämpas först efter myc kel noggranna bålnadskalkyler och övriga överväganden i varje enskilt fall. Ett långsiktigt skogsbruk måste självfallet bygga på engod kännedom om och hänsynstagande till de ekologiska förhållandena. Sak samma gäller för allt naturvårdsarbete. Det finns således en gemensam utgångspunkt men det är helt klarl atl vissa av naturvårdens mål slår i motsatsställning lill det producerande skogsbrukels mål. Sammanfallningsvis vill därför anföra atlbrister i analysen av många viktiga förhållanden gör det omöjligt att nuomsätta de skogspolitiska målen i kvantitativa termer. 2.67 Statensråd för skogs- och jordbruksforskning: Gödsling. stor del av gödslingsgivan, som lagras i humusen ochmineraljorden för atl senare utlakas i samband med slutavverkning, är icketillfredsställande utrett. Dikning.------- Vi saknar kännedom om- hur endikning på verkar produktionen i angränsande skogsområden. 2.68 - :--------------------------------------------------------- Den av utredningen förslagna höjda ambitionsnivån när detgäller skogens förnyelse och skötsel påverkar självfallet skogsindustrins råvarukostna der. ----- Ett alllför ambiliösl skogsvårdsprogram kan således motverka sitt eget syfte. 2.69 : Allmänt. Dels måsteeffektiva program uiarbelas om hur lövinslagel i nyskogen skall hållas nere, dels måste an vändningen av lövvirke ökas kraftigt för att ta igen underlåten lövvedsav- verkning och för att löpande hålla lövtillväxlen i schack. Den svenska skogen passar för produktion av 14- 15miljoner kbm sågade trävaror, cellulosa och en del skivor.Della belyder all omfaitande cellulosaindustrikapacilel över landet böravvecklas. Pågående cellulosaindustriulbyggnad i sker såledesenligt Råvaru- 1978/79:110 133 föreningens mening utan råvarumässig täckning. En vissavveckling av sågverk i bör sannolikt också ske, för att godöverensstämmelse skall uppnås mellan skogens möjligheter ochindustristrukturen. Vi måste inse atl industrin är för stor för den svenskaskogen - industrikapacitet måste läggas ner. Samhällets stöd till svagaföretag urholkar branschens ekonomi - skogen kan därmed få svårt atlavsätta sitt virke till acceptabla priser - skogsvården kan komma i kläm. Uppenbarligen ger contortan i ungdomengod volymproduktion, men dess kvalitetsegenskaper måste beskrivas mycketsäkrare än i utredningen, innan den kan rekommenderas på det förbehållslösasätt, som ulredningen gör. 2.70 : Kemiskabekämpningsmedel. Del bör också observeras att skogsbruket i alllför stor ut sträckning, synes ha gjort sig beroende av kemiska preparat för såväl skyddsbehandling av skogsplantor som bekämpning av ej önskvärd löv skog. För att komma till rätta med dessa problem erfordras en väsentligt ökad forskning och en helt annan satsning på förebyggande åtgärder än . Utredningen anger alt av den lolalaarealen myr mark skulle vara lämplig för dikning. Detta synes vara en väl hög uppskatt ning. ----- I första hand bör befintliga dikningsobjekt underhållas. dikningsprojeklbör utföras främsi i sumpmark. Utredningens planer på en introduktionav ett främmandeträdslag-- understödjes.--- Inplanteringen bör--- ske i begränsad takt för att möjliggöra en anpassning tillnya forskningsrön och prakliska erfarenheter. Dessulom talar del faktum att contortatallen i huvudsak lämpar sig för massavedframställning för en tämligen begränsad inplantering-- -. 2.71----------------------------- :--- Förbundsstyrelsenvill framhålla att bedömningar av behov om ökad skogsproduktion inte fårgrunda sig på ett statiskt synsätt beträffande varken skogsindustrinsproduktionsinriktning och lokalisering eller råvarans utnyttjande. Mot dennabakgmnd ser slyrelsen en precisering beiräffande skogsproduktionens omfattningsom mindre angelägen. ----- Enligt förbundsstyrelsen är det synnerligenangelägel att denna intensifierade skogsvård organiseras och bedrivs iöverensstämmelse med sysselsättnings- och regionalpolitiska riktlinjer. 2.72--------------------------- : Kemiska bekämpningsmedel. Bio cidanvändning får inle vara ett normalt inslag i skogsbrukel och bör under kastas tillståndsprövning.- Användning av klorerade kolväten, i syn nerhet DDT, får inte förekomma ens tillfälligt.- Om andra biocider lillåls i vissa situationer, t. ex. för lövbekämpning, börskogsägaren betala en avgifl----- . Motsvarande bör gälla för gödsling avskogsmark. Gödslingfår inte ses som ell normall inslag . Dikning.-------- Undantagsvis kan det kanske vara möjligtatt dika ytter ligare vissa arealer myrmark, men oavvisliga krav från naturvårdens sida för att detta ska få ske är dels atl den akluella markens naturvärden klar lagts genom en tillfredsställande inventering, dels att dikningen föregås av en allsidig tillståndsprövning. 1978/79:110 134 Användning av trädslag som ärfrämmande för lokalen eller regionen måste i fortsättningen varatillståndspliktig. 2.73 : Allmänt. SSR finneratt skogsutred ningens förslag enligt i första hand alternativ 2 inte kan läggas till grundför ett genomförande av förslagen utan en övergripande bearbetning som mås te beakta ekologiska synpunkter innefattande rennäringen på ett helt annat sätt än vad som har varit rådande inom skogsutredningens arbete. Gödsting.------- Pågående försök av renförsöksavdelningeninom lant bruksuniversitetet har klarl visat på att renen under i vart fall första åretef ter en gödsling undviker detla område. förslag enligt angivel alternativ 2 skulle följaktligeninnebära alt belydande arealer i praktiken tas bort från rennäringens pågåendemarkanvändning. I linje med vår uppfattning att skogs mark skall brukas för många ändamål borde man ha bedömt hur väl de olika alternativen uppfyller de övriga mål som kansättas upp. Innan en ökad gödsling sker i större skala- börforsk ningsresultat föreligga, som klart visar vilka följderna blir för hela eko systemet av en sådan åtgärd. fömtsätter att varje ingrepp ivåimarksmil-jön avgörs från fall till fall och först efter en noggrannbedömning av åtgärdens ekologiska konsekvenser. Något beslut i denna fråga börej tas förrän avslutat sin våtmarksinventering. Utredningen berör inte allscontortatallens inverkan på skogen som rekreationsmiljö. Contortatallen kastarinte sina döda grenar. Detta påverkar skogen rent estetiskt och försämrarframkomligheten. 2.75 : Allmänt. Avsaknaden av ettmiljövårdsanpassat skogsproduklionsprogram, behandlat på samma sätt som de övriga pro gram som utredningen tagit upp, begränsar starkt möjligheterna att allsi digt diskutera de vägar som står till buds för en framtida skogspolitik. Den skogspolitik ulredningen förordar innefattar enskogsskötsel i huvudsak enligt alternativ 2. De konsekvenser och risker förmiljön detla skulle föra med sig är enligt vår mening så allvarliga att de intekan accepteras. -------- En så snabb och omfaitande påverkan påskogsmiljön som alter nativets samlade effekter innebär skulle medföra otillåtligt stora risker. Den hårda inriktningen på ökad virkesproduktion skulle dessutom starkt försämra förutsättningama för hänsynstagande till andra intressen som renskötsel, friluftsliv etc. Beståndsanläggning och beståndsvård. Den förbättring avbeståndsan läggningen samt det ökade utnyttjandet av förädlat skogsodlingsmalerial som utredningen föreslår är väsentliga för att erhålla ett långsiktigt uthål ligt skogsbruk.---- Skogsodling på nedlagd jordbmksmark bör med tan ke på den markförstöring den innebär inte få förekomma i den utsträckning som utredningen föreslår.- Man bör vara mycket vaksam på delokala förhållandena när man väljer markberednings- och föryngringsmetod. Utredningensbehandling av det gällande DDT-förbudet föranleder oss att med kraft påpeka attdel ska stå fast. ----- Vi anser atl kemisk lövbekämpning skall upphöravilkel bl. Prop.1978/79:110 135 liveras av outredda effekter av giftanvändningen på långsikt. Miljöförbundel anser att skogsgödslingen snarastska upphö ra. Vi anser att ingen myrmarks- ellersumpskogsdikning bör få förekommai avvaktan på våtmarksinventering. Skogsodlingsmaterial med utländskhärkomst bör endast i yttersta undantagsfall användas bl. a. med tanke på deras biologis ka olämplighet i de svenska skogsekosystemen. 2.76 : Allmänt. Enligt CeniernsUngdomsför bund finns det inget alternativ i utredningen som vi kan ställa oss bakom. Däremot vill vi besläml avvisa alternativ I och 2. har vidflera lillfällen krävi alt all användning av kemiska bekämpningsmedel i skogen skall förbjudas. Ett ekologiskt inriktat skogsbruk som bygger på själ v verk samma skogsbrukare är inte heller i behov av kemiska preparat Gödsting.------- CUF anser atl användningen avhandelsgödsel i skogs bruket ska stoppas. Dikning.----- I den mån dikning kommeratt användas måstedet ske i marginell skala och på ett sådant sätl att de ekologiskaförändringarna minimeras. Fortsatt inplanlering av Pinuscontorla (contorta tallen) måste stoppas.- 3 Skogspolitikens medel, allmänt Utredningens allmänna ställningstaganden till olikaskogspolitiska medel har i mycket liten utsträckning föranlett kritiskasynpunkter. Ett par remissinstanser efterlyser andra medel än de avutredningen diskuterade. 3.1 Statskontoret:Skogen är en råvara och en naturresurs av stor belydel se såväl för landets ekonomi som ur miljösynpunkt. Från samhällets sida bör därför långtgående krav kunna ställas på skogens skötsel.. Statskonto ret ansluter sig till de allmänna synpunkter som ulredningen anför beträffande skogspolitikens medel. 3.2 : RRV villunderstryka utredningens upp fattning --- om behovet av en fortlöpande uppföljning och utvärdering av använda styrmedel. 3.3 : Även om en för skogsbruketgynnsam ekonomisk ut veckling kan förutsättas medge en hög grad av självfinansiering av skogs vården anser liksom ulredningen att en rad skäl föreligger för samhällel att underlätta för skogsägarna att finansiera skogsvården. Utöver de skäl som utredningen anför vill lägga det förhål lande som redan med dagens skogsvårdsintensitet är ett stort problem, nämligen bristen på arbetskraft för skogsvården framför allt inom privat skogsbruket. har den uppfattningen, atl insatser från sam hällets sida som kan underlätta finansieringen av skogsvården också un derlättar en rekrytering av den erforderliga arbetskraften. Prop.1978/79:110 136 arbetskraft över huvudlaget skall bli tillgänglig förutförandet av utredningens skogsproduktionsprogram är ett problem som utredningenmåhända borde ha ägnat större intresse än vad mun gjort. 3.4 :--- Utredningen borde--- mera utförligt hamoti verat sina förslag till utökade skogsvårdsåtgärder från miljömässig syn punkt. ----- Detta hade stärkt motiven för utredningens förslag. -------- Äveni fortsättningen bör skogsvårdslagen vara det främsta med let för skogspolitisk styrning.- 3.5 i :----------- Det är nödvändigtatt man inteinför krav på åtgärder, som medför ökade råvarukostnader. 3.6 i län:Länsstyrelsen delar utredningens uppfattning att del i fortsätiningen ärnödvändigt med en viss kontroll av skogsindustrins kapacilelsutbyggnad ochdärmed virkesbehov. 3.7 i län:Länsstyrelsen delar utredningens uppfattning, att en viss kontroll avskogsindustrins kapacilelsutbyggnad är nödvändig även i fortsällningen. Vadulredningen ullalar om informaiion, rådgivning och utbildning och om servicelill de enskilda skogsägarna kan också ansluta sig till. 3.8 i län: Då enökad satsning på skogsvården är positiv både för det framtida skogslillslåndet och försysselsättningen bör den stödjas både genom lagstiftningsåtgärder och direktastatliga stödåtgärder. 3.9 i :--------- Bätire planeringoch bättre kunskaper skulle utan tvivel kunna höja skogsproduktioneni landet påtagligt helt inom ramen för nu tillämpade normer och principer. -------- Styrelsen utgår från att bönder och andra privatakommer att av verka i sina skogar i en lugnare takt än vad utredningen rent teoretiskt har utgått ifrån;---- Som konsekvens av detla följer, atlproduktion och sysselsättning ej kan upprätthållas på önskad nivå i dennu befintliga skogsindustrin. Sannolikt måsle man räkna med nedläggning aväldre enheter och med en myckel begränsad utbyggnad av nya. Någon form avetableringskontroll blir nödvändig. 3.10 Län.sstyrelseni : Särskilt inom småskogsbrukel lorde finnas risk för ett konjunkturberoendeskogsvårdsprogram. Detta kan icke betraktas som tillfredsställande i synnerhetdå del gäller verkligt långsiktiga åtgärder såsom beståndsanläggning. Vidfastställande av ett produktionsmål är det därför angelägel att samhällel genomstimulans och föreskrifier verkar för att utjämna av denna anledning förutseddavariationer. 3.11 i län:Länsstyrelsen tillstyrker utredningens förslag all ökade resurser satsas pårådgivning till skogsägarna och att skogsvårdsslyrelsernas servicefunktionerbibehålls. 3.12 Länjistyrelsen i Västernorrlandslän: Om man i dessa trakter skall upprätthålla en hög virkesproduktion med krav påintensiv skogsvård 1978/79:110 137