prop · G20375 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill i detta sammanhang framhålla att den av år1962 antagna konventionen (nr 118) om utlänningars likställande med ett landsegna medborgare i fråga om social trygghet får anses som en modernareinternationell standard på förevarande område än provisoriskaöverenskommelse och bygger på korlare kvalifikationstider än denna. De i ILO-konventionenangivna kvalifikationsvillkoren har varil grundläggande för de nyakonventionerna med och . Jagförordar all kvalifikationsvillkoren för rätt till pension generellt utformasefter mönster av sistnämnda konventioner. Ett i väsentliga delar gemensamtregelsystem för samtliga i bosatta utlänningar såvitt gäller rätten lillfolkpension innebär givetvis också administrativa fördelar. Det förordadesystemet innebär att invandrare får rätt till folkpension i form avålderspension om han har bott i efter fyllda , varav innan pension börjar utgå. Rält till folkpension i form avförtidspension eller handikappersättning föreligger om invandraren är bosatl iSverige . Är bosättningstiden kortare kan sistnämnda förmånerutgå till den som har varit normalt arbetsför under den lid hanhar varil bosalt i . För rätl lill änkepension fordras alt den avlidnemaken före sin död hade varit bosall i under minst fem åroch att änkan för dödsfallet var bosatt i . Rält tillänkepension föreligger också om änkan eller den avlidne var bosatt i tidpunkten för dödsfallet och änkan dessulom när pensionen skall börja utgåär bosaU här . Närdet gäller rätten till barnpension och vårdbidrag ansluter jag mig således tillkommitténs förslag vilket i denna del är uiformat i enlighet med vad som gällerenligt konventionerna med och . Med anledning av vadriksförsäkringsverket har anfört i sitt remissyttrande bör dock reglernakompletteras så att invandrarbarn, för vilkel har utgått vårdbidrag, kan bliberättigat till handikappersättning utan att krav på särskildakvalifikationstider måste uppfyllas. Delförordade minimiskyddel bör omfatta samtliga invandrarkategorier, således ävenutlänningar - däri inbegrips statslösa personer - vilka genom konvention har rätltill folkpension enligt mindre förmånliga regler än de nu föreslagna. Vidare börenligtmin mening tid, för vilken svensk sjömansskatt har uttagits för utländsk sjömani den svenska handelsflottan, jämställas med bosältningstid i . Jagåterkommer närmare till de nu berörda reglerna i specialmotiveringen tilllagförslaget. Denlagfästa rätlen till folkpension tar som fömt har nämnts sikte på invandraresom är stadigvarande bosatta i . Har folkpension beviljats -vilketsjälvfallet fömtsätter att invandraren uppfyller de vanliga kraven för pensionsåsom exempelvis uppnådd pensionsålder för ålderspension - består rätten tillden så länge invandraren är bosatt här. Någon rätt för invandraren 1978/79:75 63 attuppbära den sålunda förvärvade folkpensionen vid bosättning ulomlands föreslårkommittén däremot inte. anser att invandrare bör få rätl atlbehålla folkpensionen vid fiytlning utomlands på samma villkor som svenskamedborgare. Jag är för egen del inte beredd att förorda en sådan generell räu tillfolkpension vid bosättning utom . Erfarenheten ger vid handen att fråganom rätt till pension vid vistelse utomlands bör lösas i konventionsförhandlingarpå grundval av ömsesidighel. F. n. pågår också förhandlingar med ett stortantal länder rörande konventioner som bl. a. innefattar bestämmelser om rätt lillfolkpension ulomlands enligt de principer som har beskrivits i föregåendeavsnitt. Däremot bör invandrare som flyttar ulomlands sedan han har beviljatsfolkpension få samma möjlighet lill dispens som svensk medborgare omflyttningen ulomlands har skett av hälsoskäl eller andra särskildaomständigheter föreligger. Jaghar redan nämnt att de föreslagna principerna för invandrares rätl till folkpensionvid bosättning här i riket innebär en anpassning av den svenska lagstiftningen lillden standard som gäller enligt (nr 118) om utlänningarslikställande med ell lands egna medborgare i fråga om social trygghet. Fråganom nämnda konvention till följd härav kan ratificeras såvitt avserpensionsförmåner får las upp lill övervägande i annat sammanhang. 5.3.4Övergångsbestämmelserna Inom ATP för utländska medborgare Delindrigare villkor för rätl till oavkortad ATP-pension som gäller för de s. k.övergångsgenerationerna inom ATP kan som har nämnts inte åberopas av utomnordiskamedborgare. Motivet härför har varit att det inte i deras fall har funnits fogför ett allmänt antagande att den arbetsinsats som har ulförts föregenomförandet av ATP-reformen kommit det svenska samhällel till godo.Invandringen lill har nämligen först relativt sent fått störreomfattning. Dessa motiv äger givetvis alltjämt bärkraft. När det gällerinvandrare som faktiskt har varit verksamma i före ATP-reformenfår man normalt räkna med att de förr eller senare förvärvar svensktmedborgarskap. Därmed blir övergångsreglerna enligt praxis tillämpliga på dem.För den som av en eller annan anledning inte söker svenskt medborgarskap kanemellertid nuvarande bestämmelser slå mindre väl. Kommitténföreslår nu att utländska medborgare som har varit förvärvsverksamma i Sverigeföre tillkomsten av ATP får möjlighet att åberopa sig på övergångsbestämmelsernainom ATP och således kan förvärva en oavkortad tilläggspension på kortare tidän huvudregelns . Förslaget innebär atl invandrares yrkesverksamma årbeaktas genom ett särskilt avräkningsförfarande. Avräkningen föreslås utformadså atl invandraren genom sina yrkesverksamma år i fårmöjlighet atl erhålla ATP efter samma beräkningsgrunder som gäller för ensvensk medborgare i samma ålder. som personen i fråga har taxerats lillstatlig inkomstskatt får 1978/79:75 64 avräknasfrån de som krävs enligt huvudregeln, inom de begränsningar som gällerför svensk medborgare i molsvarande ålder. För den som är född senast år 1914kan alltså maximalt räknas av och för personer födda blirdel en avtrappning enligt de vanliga övergångsreglerna. Jag biiräderkommitténs förslag som har fått ett positivt mottagande av remissinstanserna. LOföreslår att tjänstgöringstiden ombord på fartyg i den svenska handelsflottanför utländska sjömän som inte är bosatta i jämställs med förvärvsverksamtid i förevarande hänseende. Jag vill här erinra om att denberörda kategorin sjömän kom in i ATP-systemet först fr. o. m. . Detkonstaterades därvid att del inte var möjligt att införa retroaktivt verkanderegler (prop. 1973:98 s. 27). Någon retroaktivitet såvitt gäller kvalifikationför ATP förekommer således inte. Jag är med hänsynhärtill inte beredd alt tillstyrka all den av LO föreslagna särregeln införs. Kommitténsförslag om vidgade möjligheter aU tjäna in ATP-pension kan först väntasmedföra kostnadsökningar. Kostnaderna belastar AP-fonden. Som kommitténframhåller knyts till förslagen på förmånssidan förslag om motsvarande anpassningav skyldigheten att eriägga ATP-avgift, i den mån avgift inte eriäggs redanenligt nuvarande regler. Kostnadernafördel förordade minimiskyddel för invandrare i form av rätt till folkpensionkommer enligt kommitténs beräkningar att uppgå till mellan 5 och10 milj. kr. Inom denna ram torde också kostnadsökningen till följd av de kortare väntetider jag har förordat rymmas. Kostnaderna belastar anslaget för folkpensioner. Huvuddelenav de föreslagna nya bestämmelsema bör träda i kraft den I juli 1979.Utvidgningen av rätlen atl tjäna in pensionspoäng för ATP och därmedsammanhängande justeringar av skyldigheten att eriägga egenavgifter bör dockgenomföras först . Skälet härför är att reglema om beräkningav pensionspoäng och egenavgifter knyter an till kalenderår. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension. Prop.1978/79:75 65 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Försäkring Utöverde ändringar som har berörts i den allmänna motiveringen föreslås ett antaländringar i förevarande lag som föranleds av atl s. k. samfälld lagstiftninginte längre förekommer. Ifrågavarande ändringar innebär att det i lagen angesatt ensam genom lag beslutar vissa kompletterande föreskrifter.Ändringarna, som avser 9 kap. 6 §, 11 kap. 4 §, 18 kap. 15 §, 19 kap. 5 och 9 §§,21 kap. 2 § och 22 kap. 2 §, kommenteras inte närmare i det följande. Bestämmelsernarörande svensk medborgares rält till folkpension vid bosättning ulom Sverigehar ändrats och tagits in i två nya paragrafer, 2 och 3 §g. Bestämmelserna harutformats efter mönster av regleringen i konventionerna med ochVästtyskland m. fl. Somhar framgåti av den allmänna motiveringen har reglerna om svensk medborgaresrätt till folkpension i övrigt inte ändrats. Bestämmelsernai nuvarande 2 § har efter viss ändring tagits in i 6 §. Den nya 2§ innehåller dengrundläggande bestämmelsen.om rätt till folkpension för svensk medborgare vidbosättning utomlands. 1 paragrafen anges att folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller familjepension liksom lilläggsförmåner i form av bamtilläggeller handikappersättning kan utgå vid bosättning ulom . Som harframgått av den allmänna motiveringen skall rälten till folkpension i sådanifall bestämmas med hänsyn till det antal år för vilka pensionspoäng inom ATPhar tillgodoräknats. 1 fråga om förtidspension skall hänsyn tas inte endast tillfaktiska poängår utan även , för vilka s. k. antagandepoäng har lagts tillgrund vid beräkningen av ATP. Rätten till folkpension i form av familjepensiongrundas på det antal år för vilka pensionspoäng som har sagts hartillgodoräknats den avlidne. Föreligger inte rätt till ATP kan enligt huvudregelnfolkpension inte utgå. Sålunda kan folkpension inte utgå vid bosättningutomlands med mindre den försäkrade har tillgodoräknats pensionspoäng inom ATPför . Av 3 § följer emellertid att med år med pensionspoäng inom ATP ivissa fall likställs bl. a. år med inkomst för vilken den försäkrade hartaxerats till statlig inkomstskatt. Avparagrafens andra stycke följer att det krävs sammanlagt 30 poängår inom ATP föratträtt till oavkortad folkpension skall föreligga vid bosättning 5 1978/79. 1978/79:75 66 utomlands.Är det sammanlagda antalet poängår lägre än 30, reduceras folkpensionen i molsvarandemån. Bosätter sig den svenske medborgaren i , utgår oavkortadfolkpension enligt bestämmelserna i 1 §. Änkepensiongrundas enligt första stycket på det antal år för vilka pensionspoäng hartillgodoräknats den avlidne maken. Änkepension från folkpensioneringen utgår - tillskillnad från änkepension från tilläggspensioneringen - inte till en änka somhar uppnått den allmänna pensionsåldern. Bestämmelsen i tredje stycket innebäratt änkan garanteras en ålderspension frän folkpensioneringen som i likhel medänkepensionen från tilläggspensioneringen grundas på den avlidne makens poängår,för det fall då hon inte har egna poängår som kan grunda rätt tillålderspension. Garantin gäller även dä hon har ett lägre antal poängår än denavlidne maken och har belydelse såväl för kvinnor som blir änkor före denallmänna pensionsåldern som för dem som blir änkor vid högre ålder. Fjärdestycket innehåller en garantiregel som innebäratt det sammanlagdafolkpensionsbeloppet för två makar aldrig kan bli lägre än det belopp som skulleha tillkommit en av makarna om den andre inte hade varit pensionsberättigad.Regeln har belydelse för vissa ytterlighetsfall, där förhållandet attfolkpensionen för var och en av två gifta pensionärer är lägre än förensamstående spelar in. Vidberäkningen av folkpension till utomlands bosatt svensk medborgare enligt 2 §skall enligt första siycket första punkten i förevarande paragraf beaktas ocksåår för vilket pensionspoäng skulle ha tillgodoräknats om undantagande från ATPinte hade gällt resp. underlåtenhet att betala tilläggspensionsavgift inte hadeförelegat. sker redan en registrering av fiktiv ATP-poäng. Vidarebeaktas enligt andra punkten år , då till statlig inkomstskatttaxerad inkomst har beräknats eller sjömansskatt har eriagts. Bestämmelseni tredje punkten innebär att vissa till ambassader eller konsulat knutnasvenska medborgare som i anställningen har uppburit inkomst, för vilken de harvarit frikallade från skattskyldighet i , får möjlighet att iförevarande sammanhang tillgodoräkna sig år för vilka skulle haberäknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst om de hade varitskattskyldiga för ersättningen. Före nämnda tidpunkt kunde ifrågavarandepersonal inte vara försäkrad i ATP för inkomsten av sådan anställning. Bestämmelseni andra stycket innebär att personer som inte har rätt till ATP ändå kan bliberättigade till folkpension vid bosättning utomlands enligt 2 § underförutsättning att det föreligger åtminstone tre sådana inkomstår som avses iförsta stycket. Även en kombination av år med ATP-poäng och år 1978/79:75 67 somavses i försia stycket är möjlig, förutsatt alt antalet år sammanlagt uppgår lillminsl tre. Liksomi 2 § är det i fråga om familjepension den avlidnes förhållanden som avses idenna paragraf. Paragrafeninnehåller de särskilda bestämmelserna om rätt lill folkpension för utlänningarsom är bosatta i . Folkpension, inräknat särskilda folkpensionsförmånerenligt 9 kap., skall - om förutsättningarna angående bosättning i dennaparagraf och pensionsvillkoren i övrigt enligt 6-10 kap. är uppfyllda - utgåmed samma belopp som lill svenska medborgare. Somhar framgått av den allmänna motiveringen har kvalifikationsvillkorenutformats efter mönster av de nya konventionerna med ochVästtyskland. För rätt till ålderspension krävs således atl den utländske medborgarenhar varil bosalt i efter det han har fylll . Därjämtekrävs att han innan pension börjar utgå har varil bosalt i i följd ulan avbrott. Förrätl till förtidspension och handikappersättning krävs att den utländske medborgarenomedelbart innan pension börjar utgå har varil bosatt i iföljd utan avbrott. Är tiden korlare kan förmånerna alternativt, ulan hinder avnämnda väntetidsregel, utgå till den som har varit normalt arbetsför minsl ettår han har varit bosatl här. Rätttill familjepension kan erhållas enligt endera av de i första siycket c) intagnatvå alternativa reglema. Enligt den första krävs atl den avlidne maken ellerföräldern före sin död hade varil bosalt i minsl ochall den efterlevande för dödsfallet var bosatl i . Enligtden alternativa regeln krävs att den eflerievande själv är bosalt i Sverigesedan minst fem år och alt den eflerievande eller den avlidne vid dödsfalletvar bosatt här. Förrätt lill vårdbidrag för utländskt barn som är bosalt i krävs enligtparagrafens första stycke d) all den av barnets föräldrar som begär förmånen ärbosatt i . Av 9 kap. 4 § följer kravet att denneförälder till huvudsaklig del ombesörjer vården av barnel. Somhar föreslagits i den allmänna motiveringen skall, såviti gäller utländsksjöman, tid för vilken sjömansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt hareriagts för honom jämställas med sädan bosättningstid som avses i försiastycket. Bestämmelsen i andra slyckel tar sikte på utländska sjömän som hartjänstgjort ombord på fartyg i den svenska handelsflottan utan alt ha varitbosatta i . Vid bosättning i får således ifrågavarande sjömänför uppfyllande av karensvillkoren i första stycket a)-d) tillgodoräkna sig demånader för vilka svensk sjömansskatt har eriagts. 1978/79:75 68 Iparagrafen har tagils in bestämmelser som innebär alt bosättningstid enligt 4 §i vissa situationer inte behöver beräknas på nytt. I första stycket anges såledesatt den utländske medborgarens förtids- eller änkepension ersätts medålderspension vid inträdet i den allmänna pensionsåldern. Härigenom undviks allförmån som har börjat utgå därefter faller bort till följd av allkvalifikationsvillkoren för de olika förmånerna inte överensstämmer. Omen förälder uppburit vårdbidrag för ett i bosatl utländskt barn kanbarnet enligt andra stycket - om det uppfyller förutsättningarnahärför i övrigt enligt 7 resp. 9 kap. - få förtidspension eller handikappersättningoavsett om kravel om bosättningstid i 4 § b) är uppfyllt. Paragrafenhar sin motsvarighet i nuvarande 2 § och har behandlats i den allmännamotiveringen. Hänvisningeni paragrafens första punkt har kompletterats med hänvisning också till 4 och 5§§, varigenom det blir möjligt att tillämpa dispensreglerna även för utländskamedborgare. Enperson som omfattas av bestämmelserna i 4 och 5 §§ kan före bosättningen iSverige genom förvärvsarbete ha förvärvat rätl till pension i annat land. I denmån sådan pension utgår då personen i fråga är bosatl i bör den, påsamma sätt som sker beträffande svensk ATP, beaktas vid beräkning avbarnpension, barntillägg, pensionstillskott och inkomstprövade folkpensionsförmåner.Detta bör gälla även om den utländska pensionen svarar också för grundbeloppeti detta lands pensionssystem. Även svensk medborgares rätt till utländskpension bör beaktas på motsvarande sätt. Närmare föreskrifier härom kanmeddelas av regeringen, med slöd av bemyndigande i 17 kap. 5 § AFL. Detbör i detta sammanhang tillfogas att det med stöd av detta bemyndigandetidigare har utfärdats en kungörelse (1967:209) om avdrag från folkpension ivissa fall. Kungörelsen innebär att avräkning kan ske på folkpension somtillkommer försäkrad vid bosättning utomlands för vad som utgår i form avmotsvarande utländsk förmån. Med hänsyn till att rätten till folkpension vidbosättning utom föreslås få karaktären av ett genom förvärvsarbeteintjänat grundbelopp för ATP bör nämnda kungörelse upphävas. Prop.1978/79:75 69 Somhar föreslagits i den allmänna motiveringen skall försäkrad som uppbärförtidspension ges möjlighet atl tjäna in pensionspoäng för ATP på förvärvsinkomstervid sidan av pensionen. Samma räu har föreslagits tillkomma försäkrad som underdel av år har uppburit en uttagen hel ålderspension. Pensionsgrundandeinkomst skall beräknas på grundval av de inkomsler enligt II kap.2 och 3 §§ som den försäkrade har haft . Alt lokal skaltemyndighet ivissa fall kan underlåta att faslställa pensionsgrundande inkomst framgår avden föreslagna 3a § i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundandeinkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidberäkning av pensionsgrundande inkomst inom ATP beaktas enligt gällande regleri första siycket punkten 1) egenlivräntor som utgår enligt lagen (1976:380)om arhetsskadeförsäkring(LAF) eller bestäms med tillämpning av . Till följd av de ändradebestämmelserna i 11 kap. I § kommer pensionsgrundande inkomst att kunnaberäknas på sådan egenlivränta även i fall då livräntan utgår medförtidspension enligt förevarande lag. Är livräntan enligt bestämmelserna i 6kap. I § LAF samordnad med pensionen varierar det faktiskt utgåendelivräntebeloppet med hänsyn lill pensionens storlek. Avsikten med justeringen ipunkten 1) är atl dels ange tydligare vilka livräntor som avses, dels markera atllivräntans bruttonivå före samordning skall läggas till gmnd vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst i dessa fall. Ändringarnai förevarande paragraf är en följd av förslaget om möjlighet för den som uppbärförtidspension att tillgodoräkna sig pensionspoäng pä förvärvsinkomst vid sidanav pensionen. Förslagetinnebär att pensionspoäng på grundval av sidoinkomsten skall beräknas enligtsamma regler som gäller för försäkrade som ej uppbär förtidspension, såledesenligt reglema i paragrafens första siycke. Nuvarande regler har emellertidkompletterats med särskilda bestämmelser om poängberäkning för dem som uppbärförtidspension från ATP grundad på s. k. antagandepoäng. Ifrågavarandebestämmelser har tagits in i tredje-femte styckena. Försäkradsom uppbär partiell förtidspension gmndad på antagandepoäng skall enligtförslaget, utöver den pensionspoäng han kan komma att tillgodoräknas på gmndvalav sidoinkomslen, tillgodoräknas hälften av den 6 1978/79. 1978/79:75 70 förhonom fastställda antagandepoängen om han uppbär halv pension och två tredjedelarav antagandepoängen om han uppbär två tredjedels pension. En förutsättning för atlpoängberäkning enligt vad nu har sagts skall ske är dock att förtidspension harutgått för minsl hälften av defår poängen avser. Förtidspension kan enligtbestämmelserna i 6 kap. I § LAF vara helt eller delvis samordnad med arbelsskadelivränia.Samordningen innebär alt livräntan utgår endast i den mån den överstiger denpension som ulgår med anledning av samma inkomstförlust. Som har anförts i specialmoliveringenlill 11 kap. 2 § skall emellertid livräntans bmltobelopp läggas lill grund för beräkningenav pensionsgmndande inkomst. I de fall då livränta och förtidspension lillfullo är samordnade, skall den försäkrade inte tillgodoräknas någon del av anlagandepoängenutöver den pensionspoäng han kan komma att tillgodoräknas på grundval avlivräntan. Är emellertid livräntan och pensionen endasl delvis samordnade,skall anlagandepoängen beaktas i molsvarande mån. Följande exempel kanillustrera vad som åsyftas: Har en arbetsskada medfört invaliditet ochdärefter en ny skada, som inte är arbetsskada, medför en ökning avinvaliditeten till och rätl till halv förtidspension, bör enligt vad somuttalas i propositionen 1975/76:197 med förslag till lag omarbetsskadeförsäkring, 3/5 av pensionen samordnas med livräntan. Enligt de nuaktuella bestämmelserna skall den försäkrade som avses i exemplettillgodoräknas hälften av den del av antagandepoängen som svarar mot den del avpensionen som inte är samordnad med livräntan, således hälften av 2/5 avantagandepoängen. Härtill kommer den pensionspoäng som enligt första slyckeltillgodoräknas på grundval av livräntan. Har förtidspension underett och samma kalenderår utgått med olika invaliditetsgradering föreslås ifjärde stycket det förhållande som har varat längst bli avgörandeför hur pensionspoäng skall tillgodoräknas. De föreslagna bestämmelserna i iredjestycket är således inte tillämpliga, om den försäkrade under mer än halva årethar uppburit hel förtidspension och partiellförtidspension. Har nämnda förhållanden varat lika , skallden för den försäkrade gynnsammaste beräkningsgmnden tillämpas. Somframgår av den allmänna motiveringen skall en försäkrad, vars förtidspensionhar beräknats med hjälp av antagandepoäng, liksom nu alllid vara tillförsäkraden pensionspoäng för året som lägst motsvarar antagandepoängen. Bestämmelsenhärom har förts till ett nytt femte stycke i paragrafen. Innebörden av förslagetblir sålunda att pensionspoäng enligt första och tredje styckena skalltillgodoräknas den försäkrade endasl om de sammanlagt överstigerantagandepoängen. Försäkrad som uppbär hel förtidspension grundad påantagandepoäng skall tillgodoräknas pensionspoäng enligt första stycket omdenna poäng överstiger antagandepoängen. 1978/79:75 71 Föratt beräkning av förtidspension från ATP med antagandepoäng skall få äga rumfordras enligt nuvarande regler att den försäkrade antingen för pensionsfallelhar eller-oavseU bestämmelsen i 3 kap. 5 § om 30 dagars väntetid för ändring avsjukpenningens nivå - skulle ha haft en sjukpenninggrundande inkomsi som svararmot en årsinkomst av förvärvsarbete lägst lika med det vid årets ingånggällande basbeloppet eller också kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tre avde fyra åren närmast för pensionsfallel. Ändringeni förevarande paragraf innebär en uppmjukning av förutsättningarna förberäkning av förtidspension med hjälp av aniagandepoäng. 1 första stycket angessåledes att del för sådan beräkning enligt den alternativa regeln skall krävasatt pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkrade för två av de somnärmast har föregått det år då pensionsfallel inträffar. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen. Som där har framhållits skallpensionspoäng som har tillgodoräknats den försäkrade för tid under vilken hanuppburit förtidspension inte påverka den utgående förtidspensionen.Bestämmelser härom har tagits in i ett nytt andra siycke.