prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredarensbedömning av den framlida uppdragsverksamhetens omfallning - med en lämligensvag lillväxt - tillstyrks eller lämnas ulan erinran av flerialelremissinsianser. Jag konslalerar all genom ulredarens bedömning ochremissutfallel den av VTI lidigare upprättade marknadsplanen har bekräftats.Om inte 1. ex. kommuneroch landsiing-som är slarkl engagerade i trafik- ochsamhällsplaneringsfrågor - finner del moliverai all i framliden lägga uppdragpå VTI är förulsäuningarna begränsade för inslilulel all genom ökade uppdrag fåbalans mellan kostnader och intäkter. Flera remissinsianserförordar en ökning av del statliga bidragsanslaget lill VTI. Föregen delanserjag all en siörre ökning av anslagel inte är realistiskt i nuvurundeekonomiska situation. Inom de ramar som slälls till förfogande måste en slarkprioriiering av FoU-insalserna ske mol de angelägnasle områdena. Ulredarens förslag lillkostnadsreduceringar vid VTI avstyrks av flerialel remissinstanser. En allmänmening är alt den föreslagna inbesparingen inle skulle vara samhällsekonomiskllönsam. Som exempel på tänkbara bespa-ringsålgärder kan nämnas all uiredarenhar diskuierai all vissa basresurser skulle kunna lämnas ouinytljade lillsvidare. Flera remissinsianser har framförl invändningar mol della förslag. Jaganser för egen del all del faklum all vissa basresurser ger upphov tillförelagsekonomiska föriuster vid VTI inie är eu tillräckligt argument förnedläggning. Underskoiien bör dock vara moiiv för all en ingående prövninggenomförs av anläggningarna tillsammans med insiiiuieis iniressenler. Härvidbör även prövas värdel av ell bättre utnyttjande av \Tl:s basresurser. Jag bedömer atl del liggeri VTl:s natur som forskningsorgan att del är förenal med pälagliga svårigheleralt på kort sikt anpassa kompetensen efter FoU-behoven. Bindningar finnssåledes både i form av ulmslning och personal lill vissa marknadssegment. Förall lösa den av inslilulel själv konstaierade personalmässiga överkapacitetenförordar uiredaren ett nära samarbele mellan VTI och dess främsla iniressenlerstatens vägverk och . Som exempel på lämpligasamarbelsformer anför uiredaren dels möjlighelen alt viss personal hos VTIöverförs till de nämnda verken, dels att vissa arbetsuppgifter temporärtöverförs frän irafikverken lill \ Tl. har i sitl remissyttrandeförklarat sig villigt all, under \ issa förutsäuningar, ta emoi viss personal. Jag delar uppfallningenalt ett nära samarbete mellan VTI och vägverkel resp. TSV är angeläget för alluppnå en ökad framförhållning och flexibilitet beiräffandeforskningsresurserna. Genom en närmare samverkan med de nämnda myndighelernabör således möjlighelerna öka all fördela arbetsuppgifter och resurser på ellsamhällsekonomiskt riktigt sätt. Jag förutsätter atl de nämnda myndighelernaaktivt medverkar lill all eliminera överkapaciteten vid VTI. Jag förutsätiervidare all vägverkel även fortsäliningsvis lägger ut uppdrag hos VTI inom deverksamheisområden som är av iniresse för verket. Utredarensförslag om au bilda en samarbeiskommilté med syfte alt 1978/79:99 198 kommalill rätta med överkapaciteten avvisas av majoriteten av remissinsianserna.Liksom bl. a. VTI har anfört anser jag all den föreslagna kommiuén skulleinnebära ett onödigi merarbete i förhällande lill den prövning som förnärvarande sker av statsmakterna. Förslagetom en ombildning av insiiiuieis slyrelse får eu brell slöd blandremissinstanserna. Uppfaliningarna varierardock i fräga om antal ledamöier istyrelsen och synen på dess sammansäitning. För egen del anser jag au slyrelsenbör besilia sakkunskap och erfarenhet när del bl. a. gäller all hanlera frågorrörande del långsiktiga arbelet och institutels ekonomi. Del ankommer påregeringen alt närmare besiämma antalet ledamöier i styrelsen och styrelsenssammansättning. Fleraremissinsianser är posiliva lill inrätiandei av en rådgivande delegation vidVTI som ett lämpligt forum för kontakter med olika intressenter. Enligt minmening ankommer det på instituiei au ta initiativ till inrättandet av en sådandelegation, om man anser all behov föreligger och all del kan anses ekonomiskimotiverat. Jagövergår nu lill atl ta upp förslagen i VTLs anslagsframställning som redovisalsi prop. 1978/79:100 bil. VTI har i anslagsframställningen presenterat ettbesparingsprogram som innebär au bidragsanslagel uppräknas med 1,6 milj. kr.Vidare skall inslilulel genom egna åtgärder genomföra besparingarmed 1,3milj.kr. Enligt institutet kan inte denna besparing realiserasförtän . Jag är medveten om all del krävs en viss övergångslid innanprogrammet är fullt genomfört. Jag förutsätter dock atl instituiei med kraftoch skyndsamhel genomför de egna besparingsåtgärderna. Fullt realiseratinnebär besparingsprogrammel en resullalförbällring som motsvarar insiiluletsåterstående koslnader för dess basresurser. Dessa basresurser - prowägsmaskinoch provvägshallar, krockbana, simulatorer samt övriga laborativa basresurser -har inle kunnai ulnylljas i den omfattning som föruisatles vid insiiluletsbildande. Basresurserna har härigenom kommit all delvis uigöra en ekonomiskbelastning för institutet. Enligtmin mening bör besparingsprogrammel möjliggöra för VTI atl ändra inriktningenav sin FoU-verksamhel mol vissa prioriterade områden. Utrymme bör således kunnaskapas för FoU-satsningar inom samhällsekonomiskt angelägna ämnesområden bl.a. av den typ jag tidigare berört. Jag förordar mol denna bakgmnd atl VTI förbudgetårel 1979/80 - ulöver vad som i avsnitt 9.1.2 beiräffande bidragom 1,0 milj. kr. lill viss grundforskning inom kollekiivirafikområdei - får ettbidrag om 1,6 milj. kr. för täckning av koslnader för basresurser. I prop.1978/79:100 bil. 9 föreslogs en ökning av bidragel lill VTI med ca 1,2 milj.kr., i princip molsvarande prisoch löneomräkning. Mina förslag nu innebärenytteriigare ökning av bidragel med 2,6 milj. kr. Det är väsentligt att denambilionshöjning som skall ske bl. a. inom kollekiivtrafikområdet i all möjligmån kan ske inom ramen för de resurser som VTI disponerar över. 1978/79:99 199 Instituieis rörliga kredil har sedan bildandel år 1971uppgått lill 2 milj. kr. För au lösa uppkommande likvidiieisbehov har kredilenlemporäri höjts. .Med hänsyn lill insiilulets ökade omsällning finner jag delmoliverai all den rörliga kredilen anpassas härtill och höjs lill 3 milj. kr. När det gäller anskaffning av ny utrustning föreslårjag -mol bukgrund bl. a. av den reservuiion som finns under anslagel - atl anslagetför nästa budgelår förs upp med tolali . 9.1.5 Översyn av iransporiforskningsddegalionensverksamhei och organisaiion Transportforskningsdelegalionen beslär av 14 ledamöier somförelräder irufikverk. forskning, näringsliv och iniresseorganisaiioner inomiransport-sekiorn. Till delegaiionen är knuien en professur i irafiksäkerhelmed placering vid lekniska högskola. Vidare finns ett kansli somomfattar sex personer. Delegationen kan inrälla rådgivande och beredandeexpennämnder. /78 har del funniis ire sådana nämnder med inrikiningmol irafiksäkerhel, iransport- och irafikleknik saml iransporl- ochirafikekonomi. Dessulom inrälias vid behov kommilléer för olika projeki medförelrädare för såväl delegaiionen som av resp. projekt berörda iniressenlerinom i. ex. myndigheter och näringsliv. Vid slulel av 1977/78 fanns sammanlagl17 sädana kommilléer. Enligiinsirukiionen äligger del delegaiionen särskilt atl i fråga om transporter,irafik och irafiksäkerhel bl.a. följa uivecklingen och därvid samverka medberörda myndigheler. institutioner, forskare och förelag. TFD skall vidareupprälla ell långsiktigt program för forskning och utveckling och fortlöpandeförnya detla saml främja samverkan mellan berörda myndigheler och inslilulioneri fråga om planläggning och genomförande av forskning och utveckling. Iuppgifterna ingår även all planlägga och genomföra eller låla genomföra utrednings-,forsknings- och utvecklingsprojekl, planera och fördela statligt slöd lillforskning och utveckling, främja inlernalionellt samarbele i fräga om forskningoch uiveckling saml främja ändamålsenlig informaiions- ochdokumentationsverksamhet. Förutom nu nämnda ordinarie arbetsuppgifter har somjag lidigare nämnl TFD ålagis programansvar för delprogrammet 2 Ålgärder itransporlsystemel inom del av beslulade huvudprogrammeiEnergiforskning. När TFDinrättades ansågs transportforskningens huvudsakliga uppgift vara au klarläggade funktionella krav som kunde siällas på iransportsys-lemei från olikautgångspunkter. Efterhand har emellertid transportforskningens roll blivit enannan. Transporterna har som tidigare framgåu successivi blivii en alli merinlegrerad del i den lolala samhällsplaneringen och samhällsbyggandet. Ökadvikt har bl. a. kommii au läggas vid frågor rörande irafikmiljö ochenergiförbrukning. Äv framgår au iransporternas belydelseför samhällsutvecklingen i slorl kommer alt bli än mer markant i framtidensamiidigi som iransporisysiemei i sig blir allt mer 1978/79:99 200 komplextmed nya irafikformer, nya och ulvecklade transporisystem, sumt användning avalternativa drivmedel och drivkällor. Dennautveckling släller nya och ökade krav på FoU-verksamheten inomIransportomrädei. Bl.a. ökar behovei av samverkan mellan olika FoU-slödjandeorgan liksom mellan myndigheler, inslilulioner, organisaiioner och förelag ifräga om planläggning och genomförande av FoU-verksamhet. Dessulom ökar behoveiav koniaktulbyte forskare emellan liksom mellan forskare ochforskningsavnämare. Vidare ökar behovet av en effektiv informaiions- ochdokumenlalionsverksamhel. Verksamhetenvid TFD har sedan delegaiionen inrällades bedriviis med i huvudsakoförändrad organisation. En sior del av del FoU-behov som kommit fram harlillgodoselis av TFD inom ramen för denna organisaiion. Del bör framhållas ökande verksamheien kunnai ulan personaiförsiärkning. Moi bakgrundav del lidigare nämnda finns emellertid enligt min mening skäl all se överTFD:s nuvarande organisaiion för all utröna om den bätire kan anpassas till denya och ökade krav på FoU-verksamheten som kan förväntas under de närmasteåren. För en sådan översyn lalar också rent allmänt all den lyp av verksamheisom TFD represenlerar med jämna mellanmm bör bli föremål för en ulvärdering vadavser framkomna FoU-resultat. Som lidigare framgåu har en översyn redan gjortsav VTI. 1 della sammanhang bör ocksä erinras om all ett flertal remissinstanseri sina yttranden över VTl-ulredningens belänkande framhåller behovei av all enöversyn görs av TFD. Motbakgrund av del nämnda är del min avsikl an inför det fortsatta FoU-arbetetlåta göra en allsidig översyn av verksamheien vid FFD och FFD.s organisaiion.Utredarens huvudsakliga uppgifi bör vara au föreslå åtgärder som innebär enanpassning av TFD:s verksamhei och organisation dels lill framlida FoU-behovenligi vad jag lidigare anförl och enligi lidigare berörda programplaner, delslill de krav som avnämare och forskare släller pä en effektivtransportforskningsorganisation. En viktig uppgift i sammanhanget blir att seöver samarbetsformema mellan TFD och andra FoU-organ. Ibetänkandet (SOU 1976:20) Kultur ål alla föreslog handikappulredningen (S1966:38) bl.a., alt leleverkel skulle få i uppdrag all i samarbele medlandstingsförbundei och handikappinstitulei ularbela erforderiig detaljplan förhur olika grupper handikappade skall få tillgång lill telefon. anförde (prop. 1976/77:87. sid. 118), alt planen bordeutarbetas av en särskild beredningsgrupp. Denna borde ha till uppgift att tafram närmare underlag för slällningslagande tili frågan om finansieringssället.Syfiet borde vara atl snarasi möjligl slälla lill förfogande 1978/79:99 201 utrustning som möjliggör kommunikation över telenuicilordövu.dövblindu och talskadade. beslöt i enlighel härmed (SOU 1976/7'':28. rskr 1976/77:326). Genombeslul bemyndigade regeringen dåvarande siuisrådei autillkalla en beredningsgrupp med uppdrag uii i överenssiämmelse medrikllinjernu i nyssnämnda proposiiion ularbela plan för hur oliku grupperhundikuppude skall (a lillgång till lelefon. Med slöd av bem>ndigandeilillkalludes gruppen den 29 seplember 1977. Den anlog numnei lexiielefongruppen(S 1977:15). 1 uugusii 1978 avlämnade gruppen belänkandei (Ds S 1978:16)Telefon för döva. Efterremiss har \ilranden över belänkandei avgivils av , siaienshandikappråd, leleverkel, siaiskoniorei, riksrevisionsverkei,urbelsmurknadssiyrelsen. landsiingsförbundei, handikappinsiilulei. , Riksförbundei för döva ochhörselskadade barn. för laryngeciomerude och . Jag har i denna fråga särskili samråll med slalsrådelLindahl som anförl följande. Textielefongruppens förslag innebär alt skallha möjlighel all tillhandahålla lexllelefon ål döva, dövblinda och lalskadadeulan exlra engångsavgift för den enskilde. hjälpmedel beslär av ivåkomponenler, dels en skrivmaskin för utskrift, dels en TV-skärm förpresenlalionav texten. Hjälpmedlel ansluls lill lelenälei genom all kopplasihop med en vanlig lelefonapparai. Det kommer all tillverkas av (). Televerkei erbjuder denna lillsais på abonnemangsbasis moi en särskildengångsavgift som f. n. ulgör . Texiielefongruppen diskuterar olikamöjligheter till finansiering av denna särskilda hjälpmedelsverk-sumhei mensiannar för atl föreslå all staien skall ulge ersäuning lill medbelopp som molsvarar de särskilda engångsavgifterna för tillsatser somtillhandahållits handikappade inom den berälligade person-kreisen. Alluremissinsianser tillstyrker textielefongruppens förslag. För egendei v ill jug betona au samhällets lelefonnäi är eu minsl lika vikliglkommunikationsmedel för handikappade som för andra. telefonsamtal betyderså mycket för den sociala koniakien - del är ell säll au vara lillsammans. Närnumera lekniska möjligheler finns alt erbjuda döva, dövblinda och lalskadadeinlräde i lelefongemenskapen, är del därför själv klart au så skall ske. Jagansluter mig således till lexiielefongruppens förslag. Eftersom leleverkel kansiarta lillverkningen av hjälpmedlel under de närmasle månaderna, bör somgruppen föreslår lillhandahållandel av lexiielefoner kunna påbörjas underbudgelårel 1979/80. Även ifråga om besiämningen av den för del förordade siödet berälligade personkretsendelar jag liksom remissinsianserna lexiielefongruppens bedömning. Denna gälleri försia hand lelefondöva, varmed gruppen i della 1978/79:99 202 sammanhang uvser dels döva, dels personer med så svårhörselnedsuiining, all de inle kan föra eu vanligi lelefonsamtal. Till dennagrupp hör självklart också lelefondöva med synskador. Som textielefongruppen underslryker,är lexiielefoneneithögl kvulificerut hjälpmedel. Även jag finner del därtör angelägel med ennoggrunn och allsidig social och medicinsk prövning vid lilldelningen. Ordinalionenbör göras i överensstämmelse med den praxis som gäller för kvalificeradehjälpmedel inom sjukvårdshuvudmännens hjälpverksamhet. Jag delar textielefongruppensuppfaiining atl handikappinstitulei bör ulforma de närmare besiämmelser somskall gälla för ordinaiion av lexiielefoner ål döva. dövblinda och lalskadade.Delta bör ske enligt de riktlinjer som gmppen har angivii, och del ankommer påregeringen all meddela sådant uppdrag. Som jag har nämnl, är enligt min mening en av telefonensfrämsla uppgifter all uppräuhälla sociala konlakler mellan människorna. Dennasynpunki har särskild lyngd i förhållandel mellan föräldrar och barn. Om eulelefondövi barn under långa lider vislas bona från föräldrahemmet, t. ex. förskolgång, bör därför lexllelefon, som ordineras barnel, insialleras i barnelshem. Jag föruisäiier därvid all specialskolor och förskolorkan lelefonera medhemmel. Jag delar även lexiielefongmppens uppfattning atl åldersgränsen nedåtför ordinaiion av hjälpmedlel skull sällas så lågl som vid . I della sammanhang vill jag också betona angelägenhelen avull samhälleliga inslilulioner och förelag och organisationer som beijänarallmänheten skaffar lexllelefon. Jag ser delta som en naturlig service lilllelefondöva och lalskadade och lill dem som behöver la koniaki med dem.Generellu statsbidrag för della ändamål börenligt min mening inte komma ifråga, men jag erinrar om de särskilda möjligheler som finns inomarbeismarknads-verkei all bidra lill kosinaderna för arbetshjälpmedel. Texiielefongruppen betonar all dövas, dövblindas ochlalskadades lilliräde lill lelefongemenskapen är en fråga inle bara omtexttelefoner ulan ocksä om förmedling av samlal mellan sädana telefoner ochvanliga telefonapparater. Ävenjag vill slarkl underslryka delta förhållande.Gmppen har underår 1978 iniiieral en försöksverksamhel med sådan förmedling,vilken bekostas av Siockholms läns landstingskommun och av understöd somregeringen beviljal från allmänna arvsfonden. Försökel utvärderas f n., ochgruppen ämnar i ell belänkande senare i är läggu fram förslag om hur förmedlingbör ordnas. Liksom remissinsianserna anserjag del angeläget allhilhörande problem snarasi kan lösas. 1 avvaklan härpå lorde lexllelefon kommaatt efterfrågas främsi av barndomsdöva, som har sina huvudsakliga konlaklerinom den egna gruppen och därför inte är beroende av samtalsförmedling på sammasäll som vuxendöva och talskadade. Jag delar således även i detla falllexiielefongruppens bedömning. 1 del föruiskickade betänkandet om förmedlingsfunkiionenavser texiielefongruppen all redovisa även frågan om hur hell dövblindastelefonproblem skall kunna . Genom all lexiielefonens TV-skärm kanförsiora text, kan hjälpmedlel användas av döva med brukbara synresier. Menpersoner med synskärpa därunder blir beroende av atl få texten i punktskrift.Jag anser del Ulomordenligt angelägel alt problemel, som främsi är lekniskl.snarasi kan lösas. Texiielefongruppen redovisar all leleverkel, ulöver gängseabonnemangsavgift för lelefon, kommer all la ul en exlra abonnemangsavgift,som f n. beräknas till . i kvartalet för lexllelefon. Prop.1978/79:99 203 omsärskilt bidrag för denna merkostnad men siannai för au inte föreslå sådanibidrag. Därvid hänvisar gruppen dels lill all merkoslnader av denna ari ingår iunderlaget för bedömning av rälten lill handikappersättning, dels lill allkosinaderna och krånglel med adminislralionen för ell sådani bidrag inle skulleslä i rimlig proportion lill nyllan förden enskilde. Gruppen erinrar också omau döva och gravt hörselskadade har schabloniserad räll lillhandikappersäiining med 30 96 av basbeloppel. Några remissinsianser reserinvändningar mol lexiielefongruppens bedömningar i della avseende och hävdarall den som ordineras lexllelefon in.c skall behöva vidkännas merkoslnader förden exlra abonnemangsavgiften. För egen del har jag förslåelse för dessasynpunkier men anser ändå au lexiielefongruppens skäl emoi bidrag bör godias.Jag ansluler mig alltså till gruppens uppfattning i frägan. Likaså delar jagdess mening all kosinaderna för telefonsamtalen skall bäras av den enskilde. Texiielefongruppenberäknar all sammanlagl ca 6 500 personer inom den berälligade kretsen kommeratt efterfråga texttelefon. Gmppen uppskattar lidsschemai för tilldelning avhjälpmedlel enligi följande. 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa Barndomsdöva 1000 1500 500 3 000 Vuxendöva 200 1000 900 900 3 000 Talskadade 150 150 150 450 Dövblinda Närapparaier med punktskrift finns lillgängliga Enligttexttelefongruppens förslag skall staten, som jag har redovisal. ulgeersättning till med belopp som motsvarar de särskildaengångsavgifterna för texttelefoner som tillhandahållits handikappade inom denberälligade personkretsen. Sådan ersältning, inkl. ränta på nedlagt kapital,skall enligt förslaget utgå fr. o. m.den Ijuli 1979 och erläggas budgelårsvis iefterskott. Kosinaderna bör bestridas från ell särskili förslagsanslag påstatsbudgeten under huvudtitel. Texiielefongruppenberäknar medelsbehovel för de kommande budgelåren på följande säu. Förbudgelåren närmasi därefter beräknar gruppen kostnaderna för inkommandetexttelefoner lill högsl 0,5 milj. kr. Jagansluler mig lill lexiielefongruppens förslag om ersättning lill lele-erkei förde särskilda engångsavgifterna för lexllelefon. Genom alt efter-kottstäckningbör tillämpas uppkommer ingen uigift för staten under näsla 1978/79:99 204 budgetår,och någoi unslag behöver således inie förus upp på sialsbudgelen förbudgelårel1979/80. Jugkan helt ansluta mig lill slalsrådel överväganden och vill isammanhanget framhålla alt texttelefonen är en speciell lillsaisutrusining somsärskili har lagils fram för all kunna lillgodose en medborgurgrupps behov uvlelekommunikuiioner. Uirustningen är ulltså inie alt belrakia som enhundikuppunpussning uv telefoner i ullmänhel. Den ur dessulom uvsev än dyrare ilillverkning än en vunlig telefon. Del är mol denna bukgrund den föreslugnuersäUningen över sialsbudgelen lill leleverkel skall ses. Detlafinunsieringssäli bör ge leleverkel goda förulsäliningar all kunna lillgodoseden vuniude efterfrågan på lexiielefoner. Jag kan också, som euexempel på en generell ålgärd som förbättrar de handikappades möjligheler alllelefonera, erinra om den successiva övergången lill knappsalsielefoner.Knuppsuisen underläiiar bl. a. nummertagningen, vilkel framför alli ur lillfördel för mångu rörelsehindrade. Allmänt kan sägas alt den lekniskautvecklingen på lelekommunikationsområdei leder lill all nya leletjänsier kankomma alt iniroduceras. vilka bör kunna fa sior belydelse för de handikappade.Jag länker därvid särskilt på lexi-TV- och da(a-TV-svstem. 10.1Inrättande av en trafikmyndighet Fråganom all inrälla en myndighei för vissa trafikfrågor har aklualiserals i fleraolika sammanhang . I samband med den regionala trafikplaneringenhar behov ansetls föreligga av ell cenirali organ som i del forlsaliaplaneringsarbelel kan handha de uppgifter som lidigare åvilai den s. k.irafikplaneringsuiredningen. Den trafikpoliliska ulredningen föreslog idelbeiänkandel Trafikpolilik - behov och möjligheler, atl ell berednings-,planerings- och samordningsorgan skulle inrättas på trafikområdet. 1 sitlslulbelänkande Trafikpolilik - kostnadsansvar och avgifter framhåller utredningenall det lidigare framförda förslaget om en ceniral trafikplaneringsnämndenligt utredningens mening alltjämt är aktuellt. HAKO-uiredningen föreslog av trafikpoliliska ulredningen föreslagna trafikplanerings-myndighetenskulle ha del samordnande ansvaret för de kollektiva trafik-medlenshandikappanpassning. Molbakgrund av de förslag som lagls fram har lidigare inom kommunikalionsdepartementel- i samarbele med trafikplaneringsuiredningen -uiarbeiuis promemorian (Ds K1976:3) Förslug lill orgunisalion uv en trafikplaneringsmyndighel. 1978/79:99 205 I promemorian toreslås alt den nya myndigheien låren raduppgifter. Jag skall hur endasi korifaiiui beröru dessu. För en mer deiuljeradredovisning av de oliku förslagen hänvisas lill en summunfutining avpromemorian, vilken lillsammans med en remissammanfaiining redovisus i bilaga9. Den nyumyndigheien föreslås i promemorian bl. a. fä uppgifter i sumbund med denregionala irafikplaneringen. Del gäller bl. u. utarbetande av förslag lillanvisningar för planeringsarbetet saml sammanslällning och ulvärdering uv de avlunssiyrelsernu uppräliude irafikplanerna. Vidare föreslås i promemorian ullden nya myndigheien skall svara för den beredskapsplanering uvseendeirunsporisekiorn som åvilar iransportnämnden. Ändra arbetsuppgifterföreslås vara all la fram, sammansiälla och beurbeiu fukiu- och prognosmuieriulsom belyser irunsporisekiorns ullmänna uiveckling. 1 urbelsuppgifterna ingåräven uu genomföra utredningsprojekt som inle nalurligen faller inomansvarsområdei för någon speciell trafikmyndighei. Yiierligare uppgifterföreslås vara ull hundläggu frågor rörunde nedläggning av olönsamjärnvägslrafik sami au granska SJ:s separalredovisning. Den nyamyndigheien föreslås i promemorian också fa en rad uppgifter som hänger summanmed yrkesirafiklugsiiftningen. a. föreskrifter och anvisningarrörande olika momenl i lillslåndsprövningen och hundhavandei av varnings- ochåierkullelseinsiiiuien.