prop · G20372 · 1978-12-31 00:00:00 — Beträffande den som till följd av de nya bestämmelserna redan harförlorat sitt svenska medborgarskap lorde del i direkta nödsituationer finnasmöjlighel alt tillämpa de svenska naturalisationsbestämmelserna. Avslutningsvis skall nämnas följande. I 2 kap. 7§ andrasiycket regeringsformen anges alt ingen medborgare som är eller har varitbosatt i riket får berövas sill medborgarskap i annat fall än då han är ellersamtidigt blir medborgare i annan stal. Bestämmelsen lämnar alltså i sinnuvarande lydelse utrymme för den beskrivna ordningen för avveckling avdet ena medborgarskapet. (Ju 1977:01) haremellertid behandlat frågan om ändringar i den nämnda bestämmelsen isyfte alt stärka grundlagsskyddet för medborgarskapet. Under arbetet meddepartementspromemorian har därför samråd ägt rum medrättighelsskyddsulredningen. Enligt rällighetsskyddsutredningen borde i principgrundlagsskyddet utvidgas så, atl ingen svensk medborgare som är eller harvaril bosalt här skall få fråntas sill medborgarskap annat än då han samtidigtav fri vilja blir medborgare i annan stat. Att han medborgareäven i annan stal borde normalt inte få spela in. I sill betänkande (SOU 1978:34) Förstärkt skydd för fri- och rättigheter har utredningen emellertid beaktatönskemålet om införande i medborgarskapslagen av en beslämmelse som möjliggöravveckling av dubbla medborgarskap. I utredningens förslag till ny lydelse av2 kap. 7 § regeringsformen har intagits en bestämmelse av följande innehåll: 1978/79:72 54 Vidare får föreskrivas all, ienlighet med överenskommelse med annan slal, den som sedan födelsen ärmedborgare även i den andra staten och är varaktigt bosattdär förlorar sitt svenska medborgarskap vid ålder eller . 7.5 Överförande av faderns svenska medborgarskap till barnutom äktenskap I del föregående har föreslagits all barn till svenskkvinna skall bli svensk medborgare vid födelsen, oavsett om barnet föds i ellerutom äklenskap. De ändrade bestämmelserna föreslavas främsi av kravel påjämställdhet mellan föräldrarna. Barnets rält all genast vid födelsen fåjådernssvenska medborgarskap är enligt gällande lag begränsad lill fall då fadern ärgift med barnels moder eller är avliden och vid sin död var gift med barnetsmoder. Från jämställdhelssynpunkt skulle kunna hävdas atl barn vars fader ärsvensk alltid skall bli svensk medborgare och således även när barnet föds utomäklenskap. Inom arbetsgruppen har rätt enighetom atl del skulle leda för långt alt ge varje barn med svensk fader svensktmedborgarskap. Samhörigheten mellan en fader och hans barn utom äktenskapvarierar i sådan utsträckning, all själva faderskapet inte ensamt kan ansesmotivera all barnet får faderns medborgarskap. Del framstår som välmotiveratatl göra skillnad mellan fall dä fadern inte har nägon eller ringa förbindelsemed sitt barn och de fall dä han, ensam eller lillsammans med barnets moder,har vårdnaden om barnel. Om föräldrarna i det senare fallet sammanleverframträder f. ö. i särskild grad parallellitelen med äklenskapsfallet. Omsålunda enighet har rått om all övergången av faderns medborgarskap till hansbarn utom äktenskap bör fömisälia närmare samhörighet mellan fadern och barnel,har svårigheter förelegat när det gällt all närmare ange i vilka fallsamhö-righetskravel skall anses uppfyllt. Från dansk och norsk sida har manbeslutat sig för alt först i ell senare skede föra in bestämmelser om övergångav faderns medborgarskap till hans barn utom äktenskap. Skälet till delta äratt man först vill avvakta ändringar i bestämmelserna om faderns vårdnadsrättlill barn utom äktenskap. I infördes med verkan fr.o. m. ändrade regler i angående vårdnaden om barn(prop. 1975/76: 170, LU 33, rskr 397, SFS 1976:612). Enligt bestämmelsernasnuvarande lydelse kan bl.a. föräldrar som inte är eller har varit gifta medvarandra få gemensam vårdnad om sina barn. oberoende av om de bor lillsammanseller inte. En förutsättning är att föräldrarna är ense om atl vårdnaden skallutövas gemensami och att domstol inte finner alt delta skulle uppenbart stridamot bamets bästa (6 kap. 8S ). Om barn står under den eneförälderns vårdnad, skall rätlen på ansökan av den andre föra över vårdnaden påhonom, om del bedöms skäligt med hänsyn till barnets bästa (samma lagrum).Vidare skall rätten enligt 6 kap, 9S andra stycket bl, a. vidgrovt missbruk eller grov försummelse vid utövande av vårdnaden föra övervårdnadsplikten pä den andre av föräldrarna. Föreligger gemensam vårdnad menvisar del sig atl den inte fungerar, har vardera föräldern rätt atl gå tilldomstol och begära att den gemensamma vårdnaden upplöses. Domstolen skall dåbestämma vem som skall vara vårdnadshavare (6 kap, 7S ), Imotiven lill de nya vårdnadsreglerna uttalas, att skälen för alt möjliggöragemensam vårdnad naturligtvis är Prop.1978/79:72 55 särskilt starka när del gäller föräldrar som borlillsammans. Sådana föräldrar kan direkl jämställas med dem somär gifta, I båda fallen bildar föräldrarna och barnen en familj där det ärnaturligt att vårdnadsansvaret delas (prop. 1975/76: 170). Siarka skäl ansågsemellertid även tala för att införa möjlighel lill gemensam vårdnad ocksä ifall då föräldrarna inte sammanbor. nuvarandevårdnadsbeslämmelser gör det sålunda möjligl även för fader som inte är giftmed barnels moder atl, ensam eller tillsammans med henne, utöva den rättsligavårdnaden av barnet. Det förutsätts inte alt föräldrarna sammanlever. Genomvårdnadsbeslutet markeras att en betydande samhörighet föreligger mellanfadern och barnet. Det framstår då som naturligt alt knyta en beslämmelse omrätt till faderns svenska medborgarskap till de fall då fadern ensam ellergemensamt med barnels moder har vårdnaden om barnet. Det har vidare ansettsrimligt atl i detta sammanhang godta endast vårdnadsbeslut som har meddelats avsvensk domstol (se vidare specialmoliveringen lill 2 a S), En beslämmelse avdenna innebörd föresläs därför införd i medborgarskapslagen. Någon legal faderskapspresumtionföreligger inte för andra fall än då modern är gift med barnets fader ellersedan kort lid är änka efter honom. Faderskapet lill barn måsle i andra fallkonstateras genom domstolsförfarande eller faderskapserkännande.Faderskapsfastställelsen sker alltså i allmänhet efter barnels födelse. Redanav del skälet skulle det möta stora praktiska svårigheter all i dessa fall gebarnel en retroaktiv rätl från födelsen till faderns medborgarskap. När detdessulom förutsätts ett domstolsbeslut som ger fadern rätt till vårdnaden bliren sådan ordning än mindre möjlig. Den skulle leda lill atl vårdnadsbeslutlångt efter barnets födelse medförde retroaktiva verkningar imedborgarskapshänseende, vilka är svåra alt överblicka. I stället föreslåsdärför att barnel blir svensk medborgare om dess svenske fader, innan barnethar fyllt , anmäler sin önskan om delta hos i det län därbarnel är kyrkobokförl. Delar föräldrarna vårdnaden skall anmälan göras av dembåda. Rätten till det svenska medborgarskapet skall gälla från tiden föranmälningen. Har barnel fyllt förutsätts samtycke av barnet. Så snart denämnda förutsättningarna föreligger har emellertid barnet en ovillkorlig rältalt bli svensk medborgare. I paragrafen anges i vilka fallbarn får svenskt medborgarskap vid födelsen. Bestämmelsen bygger påhärstamningsprincipen. Avgörande för medborgarskapsförvärvel är alltsåföräldramas medborgarskap. Däremot saknar det betydelse om bamel föds i Sverigeeller ulomlands. Innebörden av första slyckel är förnärvarande den alt bam som föds i bestående äklenskap eller i äktenskap som harupplösts genom mannens död blir svenskt om fadern är eller var svenskmedborgare. Barn som föds utom äklenskap blir svensk medborgare om modern ärsvenska. Motsvarande gäller om modem visserligen är gift med barnels fader mendenne är stalslös eller inte överför sitt medborgarskap på barnel. De nu föreslagna ändringarnainnebär alt barn till svensk kvinna alltid får svenskt medborgarskap vidfödelsen. Detta blir alltså fallet också när Prop.1978/79:72 56 föräldrarna är gifta. Bestämmelsen har därför omarbetatsså, att den generella regeln om förvärv av svenskl medborgarskap vid födelsengenom modern får inleda paragrafens försia siycke (punkl I). De nuvaiande bestämmelserna omförvärv av svenskt medborgarskap genom modern i vissa fall utgår. I anslutninglill regeln om medborgarskapsförvärv genom modern har under punkterna 2 och 3tagils in nu gällande bestämmelser om förvärv av svenskl medborgaiskap genomfadern. Till skillnad från tidigare kan barn till gifta föräldrar ifortsättningen få svenskl medborgarskap vid födelsen genom båda föräldrarna. Del finns i detla sammanhanganledning all peka på följande. En fömtsättning för alt barn i äklenskap skallfå moderns svenska medborgarskap har som nämnls varit, att fadern ärstalslös eller atl barnet inte får hans utländska medborgarskap. Erfarenhetenvisar att det ofta är svårt eller rent av omöjligt all säkert konstatera omnågon av dessa fömtsättningar är för handen. Del inträffar därför inte sällanatt ett barn blir antecknat i kyrkobokföringen som svenskl men atl det långtsenare -kanske först när barnet nått vuxen ålder - konstateras, all fadern hadeett medborgarskap och atl förulsältningar förelåg för medborgarskapels övergångpå barnet vid dess födelse, I den siluaiionen skall faderns utländskamedborgarskap antecknas för barnel i kyrkobokföringen. Barnet står därmed ulandel svenska medborgarskap som del trott sig ha sedan födelsen. Del är uppenbartalt de hiuillsvarande bestämmelserna har föranlett en betydande rättsosäkerhet.Denna försvinner emellertid , efiersom barnel alltid blir svenskl, närmodern är svensk medborgare. Liksom är I S tillämpligoavsett om barnet föds i eller ulomlands. Rätten för bam utom äktenskap allfå svenskl medborgarskap genom fadern regleras i 2 a S, Som framgår av den allmännamotiveringen har det bedömts som önskvärt från jämlikhelssynpunkt att låtabarn som föds utom äktenskapet få rätl lill faderns svenska medborgarskap, omförhållandena utvisar att samhörighet föreligger mellan fadern och barnet, situationen föreslås fadern få möjlighet att genom anmälan ge barnel svensktmedborgarskap. Enligt 13 § i dess nuvarandelydelse får anmälan inte göras genom förmyndare eller vårdnadshavare. Dennämnda paragrafen föreslås ändrad på sådani sätt all anmälan genomvårdnadshavare enligt 2 a S blir möjlig. Bestämmelserna, som har tagils in idenna paragraf, lar sikte på fall då varken I S (medborgarskapsförvärv vidfödelsen) eller 2S (legitimation) år lillämplig. En förutsättning för all fadernskall kunna ge barnel sill svenska medborgarskap är alt han har fått vårdnadenom barnet, antingen ensam eller lillsammans med barnets moder. Det ärdenrättsliga vårdnaden som åsyftas. Inom arbetsgruppen har vidare övervägts om enbegränsning borde ske till de fall då barnet vid anmälningstillfållet harhemvisl i . Den lösningen har emellertid inte valls. Eftersom grundenför medborgarskaps-förvärvet är atl fadern är svensk och att en närasamhörighet föreligger mellan honom och bamel, har det ansetts oriktigt altlåta hemvistet få inverka. Det kan f. ö. vara tillfälligheter som avgör omanmälan görs före eller efter det atl barnel flyttar lill annat land. Å andra sidan har det varitomöjligt all vid lillämpning av paragrafen godta varje vårdnadsbeslul, oavsettvilkel lands domstolar eller myndighe- 1978/79:72 57 ter som har meddelat beslutet. Delta gäller så myckel mersom det inte föreligger någon skyldighet för att erkänna värdnadsdomsom har meddelats i utomnordiskt land. En begränsning har i förslaget skelltill de fall då värdnadsbeslulel har meddelats av svensk domstol. Därigenomerhålls eftersträvade garantier för all endasl vårdnadsbeslul som står iöverensstämmelse med bamets bästa beaktas i detta sammanhang. Har fadern ensam vårdnaden om bametär han ensam berättigad att göra anmälan. Mot bakgrund av alt barn automatisktfår moderns svenska medborgarskap vid födelsen har det frånlikställighetssynpunkl ansetts oriktigt att i detla fall ge modern någotinflytande på förvärv av svenskt medborgarskap enligt förevarande paragraf.Moderns anknytning till barnel torde för övrigi vara mycket ringa, om fadernhar fått vårdnaden överflyttad på sig ensam. Får barnel faderns svenskamedborgarskap efter anmälan, kommer det i mänga fall atl förloramoderns utländska medborgarskap (jfr för svenskl vidkommande 7 S Imedborgarskapslagen), Detla inträffar bl, a, om barnel lidigare var medborgarei nordiskt land. Har båda föräldrarna del i vårdnaden, bör mol den bakgrundensom villkor för förvärv av det svenska medborgarskapet - och därmed oftaförlusl av del utländska - krävas att anmälan görs av båda vårdnadshavarna. Medborgarskapsförvärv enligt dennaparagraf förutsätter att fadern från tidpunkten för barnets födelse oavbrutethar varil svensk medborgare. Anmälan görs i della liksom iövriga fall till i det län där barnet är kyrkobokfört. Görsanmälan sedan barnet har avflyttat från riket, skall anmälan i stället görashos , Av II§ i dess föreslagnalydelse framgår, att länsstyrelse respektive skall besluta huruvida svensktmedborgarskap har förvärvals eller inte på grund av anmälningen. Förvärvet avdel svenska medborgarskapet gäller för anmälningen. I paragrafen anges slutligen altsamtycke fordras av barnel, om del har fyllt . Det har ansetts rimligt attbarnet i den åldern inte skall kunna bli svensk m,edborgare - och därigenomeventuellt mista sill andra medborgarskap - mol sin vilja. Paragrafen innehåller bestämmelserom förlusl av svenskl medborgarskap vid frivilligt förvärv av utländsktmedborgarskap. Enligt punkl 4 i paragrafen förloras svenskt medborgarskap avogift barn , som blir utländsk medborgare genom att föräldrarnaingår äktenskap med varandra. Bestämmelsen avser alltså barn somvid födelsen får moderns svenska medborgarskap, eftersom modern då inte vargift med barnets fader. Gifter sig föräldrarna senare med varandra och ärfadern utländsk medborgare, inträffar del ofta atl barnel får fadernsmedborgarskap enligt lagstiftningen i dennes hemland (legitimation). De nu föreslagna bestämmelserna i innebär att barn till svensk kvinna alltid blir svensk medborgare. Dettagäller även om fadern är utländsk medborgare och föräldrama är gifta medvarandra och barnel därigenom får ivå medborgarskap vid födelsen. Med hänsyndärtill bör 7 S punkt 4 utgå. I paragrafen finns bestämmelser omavveckling av dubbla medborgarskap som erhållits vid födelsen. 1978/79:72 58 hänvisas till 7.4. Bestämmelserna i paragrafens andraoch iredje siycken syfiar lill all den som vid födelsen har blivii medborgarebåde i och i annan stat och som vid uppnådd vuxen ålder sedan lång lidhar etablerat sig i den andra staten skall förlora sitt svenska medborgarskap.Tar han på nyll hemvisl i , återfår han del svenska medborgarskapetefter anmälan. Bestämmelsen är emellertid förseddmed åtskilliga begränsningar som syftar till atl skydda rätten lill det svenskamedborgarskapet. En försia förutsättning för att förluslreglerna skall träda ilillämpning är att överenskommelse om en sådan ordning har ingåtts mellanSverige och annan stal (jörsta slyckel). Genom sådani avtal åtager sig defördragsslutande staterna att införa likalydande regler om förlust av statensmedborgarskap i de fall som åsyftas i andra och iredje styckena. Sådani avtalkan normall förutsättas vara bilateralt. På det nordiska området bör detemellertid vara möjligt att Iräffa ett multilateralt avtal, på samma sätl somhar skett i anslutning lill 10 S. Av första slyckel framgår vidare alt avtaletskall föreläggas för godkännande. Därigenom förstärks garantierna fören ingående och allsidig prövning av lämpligheten att ingå medborgar-skapsavlalmed viss bestämd stal. Som framhållits i de allmänna övervägandena är detvikligl all avtalet kan sägas upp utan onödig tidsutdräkt, om ändrade politiskaförhållanden i den andra staten gör detta önskvärt eller nödvändigi. Av andra stycket framgår alt föriustregelnendasl träffar den som//«/; födelsen har dubbla medborgarskap. Vidare krävsför alt förlusl av del svenska medborgarskapet skall inträffa, atl personen ifråga vid den för medborgarskapsförluslen avgörande åldern har sitt varakligahemvist i den andra staten sedan minsl . Kortare hemvisttid i dennasaknar betydelse. Detsamma gäller längre hemvistlid som emellertid har upphörtinnan den bestämda åldern har uppnåtts. Den för medborgarskapsförluslenavgörande åldern har i lagen inte preciserats på annat sätt än all den inte fårunderstiga 19 eller översliga . Skälet till detta är alt ett vissl spelrumhar ansetts behövligt vid förhandlingar med annan stat med hänsyn till allolika myndighetsåldrar gäller i olika stater. Åldern avses i stället blipreciserad i överenskommelsen. I tredje stycket hänvisas lill 8 stycket. När någon enligt andra stycket av förevarande paragraf förlorarsvenskl medborgarskap medför della alltså förlusl av sådant medborgarskap ävenför hans barn som fåll svenskt medborgarskap genom alt han har varit svenskmedborgare. Bestämmelserna i 8 § andra stycket avser inte bara fall när barnelhar fått förälderns svenska medborgarskap vid födelsen utan också fall då detnaturaliserats som biperson lill föräldern. Efiersom förlusl av svensklmedborgarskap enligt 7 a S andra stycket endast kan träffa den som har haftsill svenska medborgarskap från födelsen, saknar naluralisationsfallet i dettasammanhang betydelse. Barn kan inte förlora svenskl medborgarskap om deldärigenom blir statslöst. Hänvisningen till 8 S andra stycketär inte förbehållslös. I avtalet med den andra staten kan således överenskommasatl medborgarskapsförlusten inte skall omfatta barnen. Mot bakgrund av att bestämmelsernai denna paragraf skapar nya situationer då svenskt medborgarskap förloras hardel bedömts angelägel alt för dessa fall underlätta återvinning av del svenskamedborgarskapet. Bestämmelserna finns i.fjårde stycket och har en förebild i10 S c medborgarskaps- Prop.1978/79:72 59 Återvinning sker genom alt personen i fråga, sedanhan på nyll har lagit hemvist i , anmäler till i del ländär han är kyrkobokförd atl han åter vill bli svensk medborgare. Enförutsättning är att han sedan tidpunkten för föriuslen av del svenskamedborgarskapet oavbrutet har varit medborgare i den andra av de bådafördragsslulande staterna. I detla hänseende föreligger en skillnad gentemot K)S c. Den sistnämnda paragrafen medger omedelbar återvinning av svenskt medborgarskapför person som efter förlusten av det svenska medborgarskapet oavbrutet harvaril medborgare i nordiskt land och således även om personen i frågasuccessivt har varit medborgare i olika nordiska ländei' innan han på nytt tarhemvist i . är ett uitryck för att det nordiska området i vissutsträckning bör ses som en enhet i medborgarskapshiin-seende. 10 S c bliremellertid tillämplig också i fall som omfattas av 7 a S, förutsatt attsökanden endast haft nordiska medborgarskap. Fjiirde stycket av 7 a §förutsätter för återvinning däremot, atl sökanden under hela liden efter delhan förlorade del svenska medborgarskapet har varit medborgare endasl i denandra fördragsslulande stal vars medborgarskap han hade från födelsen och ivilken han vid uppnådd vuxen ålder hade etablerat sig. Har sökanden föreåterkomsten lill blivit medborgare i ett tredje land, som ocksä ärfördragsslulande, och är något av medborgarskapen utomnordiskt, kan alltsååtervinning inte ske enligt 7 a S ulan endast enligt 4 S medborgarskapslagen,Eniigt denna förutsätts för återvinning bl, a. tvä års hemvist i efteråterkomsten. Det bör emellertid nämnas alt en sådan person i allmänhet kan naluraliseraspå kortare lid än . I 5 S anges under vilkaförutsättningar barn får svenskl medborgarskap i anmälningsfallen sombipersoner lill föräldrarna. Genom uttrycklig hänvisning får dessabestämmelser molsvarande tillämpning vid anmälan enligt 7 a S fjärde siycket. Återvinning av svensktmedborgarskap enligt della lagrum medför inte sällan automatisk förlust av detandra medborgarskapet (se an. 1 i 1963 ärs Europarådskonvenlion om begränsningav fall av flerfaldigt medborgarskap m. m.). I vissa fall krävs emellertidansökan. Det har därför ansetts lämpligt atl kräva all sökanden för allåtervinna det svenska medborgarskapet skall styrka alt han därigenom föriorardel utländska. Del sker genom hänvisningen lill 4 S sisla meningen. Denna paragraf innehåller bestämmelser om förlusl avsvenskl medborgarskap för den som är född utom rikel, aldrig haft sill hemvislhär och inte heller har uppehållit sig här under förhållanden som lyder påsamhörighet med . En sådan person förlorar sitt svenska medborgarskapnär han fyller . Den centrala utlänningsmyndigheien kan medge att medborgarskapetbehålls, om ansökan görs om detta . Bestämmelserna, som gällergenerellt och inte för sin tillämpning förutsätter avtal med annan stal,föreslås gälla också i framliden. Del har emellertid varil nödvändigi altsamordna bestämmelserna med dem i 7 a §. Del har skett genom att 8 § har gjortstillämplig i sådana fall då förlust av svenskl medborgarskap inte inträffarredan på grund av 7 a S. Föreligger förutsättningarna för medborgarskapsförlustenligt 7 a S, är endast den lillämplig. Del är då inte möjligl alt genomansökan i förväg få rätl alt behålla det svenska medborgarskapet. Å andra sidankvarstår möjlighelen alt efter förnyat hemvisllagande i Sverigeåterfä del svenska medborgarskapet genom anmälan (7 a § fjärde slyckel).Brister fömtsatt- Prop.1978/79:72 60 ningarna för tillämpning av 7 a S blir däremot 8 Stillämplig. Frågan huruvida 7 a S är tillämpligeller ej kan undantagsvis aktualiseras när ansökan enligt 8 S görs om rält allbibehålla del svenska medborgarskapet. Tvekan kan emellertid uppkomma endastunder förutsättning bl. a. atl sökanden från födelsen är medborgare även iannan stal och har sitt varakliga hemvisl där saml har ingått avtalenligt 7 a S med den staten. Prövningen av ansökningen om bibehållande av detsvenska medborgarskapet bör i sådana fall anslå lill dess det kan konstateras,om det svenska medborgarskapet förlorats enligt 7 a S. 1 de fall dåmyndighetsåldern i fördragsslutande stal är lägre än , bör tidpunkten förförlust av medborgarskap enligt 7 a S bestämmas lill övermyndighetsåldern. Därigenom kommer eventuell förlust av svenskt medborgarskapenligt 7 a S att inträffa innan 8 S kan lillämpas. Paragrafen har ändrats i anslutninglill vissa ändringar Europarådskonvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap m.m. har ratificerat prolokoll mednämnda ändringar. Enligt art. 2 i konventionen i dess nuvarande lydelse fårmedlemsstat inte vägra den som har sill hemvist (ordinary ) utanförstatens territorium befrielse från statens medborgarskap. Paragrafen har kompletterats medhänsyn till alt anmälan kan ske också enligt 2 a S och 7 a S. Enligt paragrafens andra stycke fåranmälan enligt lagen inte göras genom förmyndare eller vårdnadshavare. Undanlagföreslås för del fall som avses i 2 a §. Del bör erinras om alt barnetssamtycke till anmälan enligt 2 a S krävs, när barnet fyllt . Ändringarna i medborgarskapslagen föreslås träda i kraflden . Det har bedömts angeläget all öppnamöjlighel för födda barn alt få svenskt medborgarskap, om deskulle ha blivit svenska vid födelsen om de nya bestämmelserna hade gälll redandå. Förvärvel sker genom anmälan. En grundläggande föruisättning är alltså altmodern var svensk medborgare vid barnels födelse. För att barnet genom anmälanskall bli svenskl krävs emellertid att modern även vid anmälningstillfället ärsvenska. Vidare fordras all hon har vårdnaden om barnel. Möjlighelen all göra anmälan haransetts böra slå öppen , dvs. under liden fram lill den 1juli 1982. Möjlighelen all på della säll fåsvenskl medborgarskap gäller endasl i fråga om barn som är fött den I juli 1961eller senare och som vid anmäl-ningslilltållet inte har fyllt . Samtyckeav barnet krävs när delta har fyllt (jfr 2 a S). Rätten atl göra anmälan harförbehållits modern.