prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — I några remissyttranden framhålls att det statligalitteraturstödet även borde kunna användas t. ex. för böcker som författas avbarn, eller av barn och vuxna i samverkan. Enligt gällande bestämmelser kanstatens kulturråd lämna förhandsslöd till utgivning som anses särskiltangelägen. Del är självfallel möjligl för kullurrådel att härvid ge stöd tillutgivningsprojekl med barn som medverkande. Även efterhandsstödet kan komma ifråga för sådan utgivning. Litteraturstödet inrymmer vidare stöd till utgivning avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Både från barnkulturgruppenssida och från remissinstanserna har understrukils vikten av en produktion avbarnböcker på olika språk, i synnerhet för språkgrupper för vilka del är svårteller omöjligt att importera böcker. Del är önskvärt alt vid sinfördelning av medel för denna utgivning ägnar särskild uppmärksamhet ål behovetav litteratur för barn och ungdomar. Bland de särskilda frågor gruppen tar upp i deltasammanhang är också den försöksverksamhet med utgivning av lättläst litteratur,s.k. LL-böcker, som bedrivits sedan år 1968.1 enlighet med förslag ipropositionen 1976/77:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet(KrU 1976/77; 44, rskr 1976/77; 325) har utgivningen fr. o. m. föregåendebudgetår vidgats till att omfatta även böcker för barn och ungdom. Behovet av billiga kvalitetsböcker betonas i alla sammanhangdär barns läsning diskuteras. Enbart en utbyggnad av det nuvarandelitteraturstödel är enligt barnkulturgruppen inte tillräckligt för att motverkadel växande utbudet av internationellt massproducerad barn- ochungdomslitteratur och bokserier av mindre god kvalitet. Enligt gruppen är delviktigt att få fram en utgivning i nya former som på någorlunda lika villkor ifråga om resurserna kan konkurrera med den massproducerade triviallitleraluren.Gruppen föreslår all stöd ges till en försöksvis ulgivning av prisbilligakvalitelspockelböcker för barn med anknytning till Litteraturfrämjandetsmolsvarande utgivning för vuxna i serien . Enligtförslaget skulle Litteraturfrämjandet svara för titelval, utformning ochdistribution. En del av utgivningen skulle utgöras av titlar som anknöt tillaktuella program i radio och TV. Det statliga slödet till utgivning beräknastill , samt ytterligare förslagsvis . för den del avutgivningen som anknyter till programverksamhet. 1 sin anslagsframställning för /80 läggerstatens kulturråd fram ett förslag om massmarknadsutgivning för barn ochungdom. 1978/79:143 29 get ansluter sig i stora delar till de synpunkter somframförts av barnkultur-gruppen. föreslår emellertid delvis andraformer för produktion och distribution. Rådet anför sålunda atl urvalet avtillät bör göras av en referensgrupp med företrädare för olika organisationeroch förmedlare. Böckerna bör enligl rådet produceras av de föriag som harutgivningsrätten och levereras till ett slatligl lagerförelag. Liksombarnkullurgruppen beräknar medelsåtgången för del ställiga stödetlill utgivningen till totalt . åriigen under en treårig försöksperiod. I skrivelse framhåller kullurrådel attför etl eventuellt genomförande av den modell för utgivningen som skisserats ianslagsframställningen krävs en mera ingående analys av utgivningens innehålloch konsekvenser saml en utförligare beskrivning av organisaiionen. Medhänvisning lill atl flera av kulturrådels styrelsemedlemmar reserverade sig motden föreslagna modellen anför rådet atl den fördjupade analysen också börinnehålla en jämförelse mellan rådels förslag och del som lagts fram ibarnkulturgruppens rapport. Rådet hemställer om ett bidrag för att medanlitande av särskild expertis genomföra en undersökning enligt redovisaderiktlinjer. Med hänvisning till barnkulturgruppens förslag och vad somanförts i anslagsframställning hemställer Litteraturfrämjandet ien skrivelse till om ellstatligt bidrag av . för en massmarknadsutgivning med Litteraturfrämjandetsom huvudman. I skrivelsen understryks alt Litleralurfrämjandel måste fåansvaret för såväl produktion som marknadsföring av böckerna. Projektet skulleavse en återutgivning av redan utkomna titlar. 1 etl första skede räknarLitteraturfrämjandet med en begränsad utgivning av titlar riktade lill barn i lägreåldrar. Böckerna skulle försäljas genom bokhandeln, Domusvaruhusen ochPressbyrån men också genom Lilleralurfrämjandels bokombud. Vidare skulleböckerna på olika vägar gå ul lill bl. a. förskolor, skolbibliotek ochfritidshem. Barnkulturgruppens förslag kommenteras av ett stort antalremissinstanser. Opinionen är starkt splittrad. Till dem som i princip ärpositiva lill förslagel om en massmarknadsulgivning hör, förutom ,bl. a. , SÖ och barn- och ungdomsboksrådel. Några instanseranför emellertid all också andra förlag än Litleralurfrämjandel bör kunna fåprojeklslöd för massmarknadsulgivning av barn- och ungdomslitteratur. Andra,bl. och , slällersig tveksamma eller avvisande lill barnkullurgruppens förslag. För egen del vill jag hänvisa lill den diskussion omlidigare förslag om en massmarknadsulgivning av barn- och ungdomsböcker somredovisades i regeringens proposiiion 1977/78:99 om slatligl litteraturstödm.m. Jag betonade i det sammanhängd atl för ell slällningstagande lill frågankrävdes ett konkret utarbetat förslag avseende utgivningens sammansätt- 1978/79:143 30 ning och framför allt beträffande distributionen ochförsäljningen. Olika lösningar har föreslagits vad gäller stöd tillproduktion och distribution av prisbilliga kvalitetsböcker. Förslagen anslutertill del nu pågående försöket med utgivning av pocketböcker för vuxna. a. av remissopinionen är emellertid särskilda problem förknippademed en motsvarande utgivning inom barn- och ungdomslitleralurens område. Detkrävs avsevärda ekonomiska insalser för atl erbjuda en verklig konkurrens tilldet kommersiella utbud av flera hundra liilar som rikias mol deyngre läsargrupperna. Barnkullurgruppen framhåller själv alt det förslag somgruppen har lagt fram är marginellt i förhållande till deila jätteulbud och attett statligt eller statsunderstött förlag, om det skall kunna ha en funktionsom alternativ, måste få en helt annan omfattning än den föreslagna. Med en meromfattande utgivning ökar å andra sidan riskerna för alt utvecklingen av denseriösa barnboksmarknaden störs genom konkurrensen med förlagens ordinarieutbud av kvalitetslitteratur. Även frågor om distribution och försäljning är idetta sammanhang av särskild vikt. De framlagda förslagen är oklara i dessaavseenden. Ytterst syftar förslagen om en massmarknadsutgivning lillall siimulera nya grupper av barn och ungdomar lill läsning av god litteraturgenom all främja tillgången på prisbilliga böcker av litterär halt. För atlklargöra formerna för hur delta kan ske på etl sådant säll all det på siktinnebär en stimulans för kvalilelsbokmarknaden i dess helhet avser jag atttillkalla en särskild arbetsgrupp. Gruppen avses belysa olika problem somsammanhänger med en utgivnings omfattning och innehåll, marknadsföring ochspridning av böckerna samt ansvarsfördelning och kostnader. Gruppen bör läggaförslag i sådan lid att de kan ligga till grund för överväganden om insatserunder /81 i anslutning till att beslut fattas om de permanentaformerna för en utgivning av prisbillig kvalitetslitteratur för vuxna. I avvaktan på att ställning kan tas till frågan om slödtill nya utgivningsformer för barn- och ungdomslitteraturen, ser jag det somväsentligt att i övrigt förstärka insalser för främjande av läsning av god ochstimulerande litteralur. Den mest effektiva vägen för spridning av godbarnlitteratur till breda läsargrupper torde vara biblioteken. I enlighet medvad jag kommer att anföra i det följande föreslår jag därför attmedelstilldelningen till bibliotekens barn- och ungdomsverksamhet ökar med2000000 kr. Jag har i lidigare sammanhang understrukit belydelsen aven väl utbyggd lokal biblioteksservice (prop. 1978/79: 100, bil. 12, s. 144).Delta gäller i särskild hög grad de yngre låntagarna. Vid sidan avfolkbibliotekens breda verksamhet för barn och ungdom har skolbiblioteken sloraförutsättningar all nå alla barn i landet. En annan form av biblioteksservicesom visal goda resultat just när del gäller barnlitteratur är utlåningen påarbetsplatsr. De nya former av samarbele mellan bibliotek och organisationslivsom är under ulveckling kan vidare öppna nya vägar. Prop.1978/79:143 31 Barnkulturgruppen anför att medan landets folkbibliotekgenomgått en mycket dynamisk ulveckling har skolbiblioteken i grundskolanstagnerat. En genomlysning av skolbibliotekens situation och möjligheter lillsamverkan mellan skolbibliotek och folkbibliotek ges i (1972:2) Skola och folkbibliotek i samverkan. I skolan och den allmännaförskolan kan nä alla barn. Möjligheten altutnyttja bibliotek och inte minst all kunna låna böcker med sig hem är enviktig kullurpolilisk jämlikhetsfaklor. I ge exempel på hur samverkan mellanskola, skolbibliotek och folkbibliotek kan förverkligas praktiskt. 1 etlväxande antal kommuner arbetar utredningar och projektgrupper med atl framläggakonkreta förslag lill utökad samverkan. Det kan gälla samråd om inköp för allfå elt så brett ulbud som möjligl. Det kan gälla en samordning av skolbiblioteketsoch folkbibliotekels distributionssystem för att få mediebeståndet så rörligtsom möjligt. Det kan gälla samarbete om gemensamma utbildningsdagar för folk-och skolbibliotekspersonal, eller besök av bokbuss på skolor som ligger långtfrän folkbiblioteket. Samverkansformer sådana som de här nämnda har hittillsprövats endast i ett litet anlal kommuner. lyderemellerlid på all elt intresse är under ulveckling såväl inom skolan som påbibliolekssidan. Förskolans och fritidsverksamhetens litteraturförsörjningär en annan angelägen uppgift för folkbiblioteken. I förskoleåldern grundläggsbarnens intresse för litteratur, i form av berättelser förmedlade genom ord ochbild. Boken ger omvärldsorienlering, men också stimulans för fantasins ulveckling.Del lilleralurintresse som har grundlagts i förskolan bör sedan följas upp ifritidshemmet och i annan fritidsverksamhet. Insatserna där kompletterar i sintur vad som görs i skolan. Statsrådet har lidigare framhållit betydelsenav åtgärder inom dessa områden. Jag ansluter mig till hennes överväganden. Folkbibliotekens verksamhet har under senare decennierkontinuerligt uivecklats. Deras arbetsuppgifter har utvidgats. Nya grupper avlåntagare söker bibliotekens service, var och en med sina krav. Hit hör l.ex.de växande invandrargrupperna. En stor andel låntagare är studerande avfolkbibliotekens fjärrlån avser material för studier. Olika former prövas föratt nå låntagarna på nya vägar, l.ex. Ocksä verksamhetenför barn och ungdomar har utvecklats och omfatlar nu i många fall service ochaktiviteter uiöver själva bokullåningen. Av kuliurrådets rapport (1978: 1)Regionala biblioleksuppgifler framgår alt av den totala utlåningen i rikel år1976 utgjorde barn- och ungdomsböcker. Inom bibliotekensallmänkullurella verksamhet - kulturprogram, utställningar etc. - ägnades 78,av alla arrangemang åt barn. Det är angeläget atl utvecklingen av verksamheten för barnoch ungdomar kan forisätta. De lokala insatserna torde vara av särskildbetydelse. De medel jag i det föregående har föreslagit skall utgå lill lokalbiblioteks- Prop.1978/79:143 32 verksamhet bör möjliggöra en fortsatt upprustning avbarnbiblioteksverksamhet i olika former, en uibyggnad av mediebestånden förbarn och ungdom och en vidareutveckling av bibliotekens lässlimulerandeinsalser. Vid fördelningen av medlen bör kullurrådel uppmärksamma behovel avsärskilda inslser för barn med annal hemspråk än svenska. Jag övergår nu lill vissa andra frågor som har berörts ibarnkulturgruppens rapport. Det räcker inte atl utbudet av god litteratur ökar. Av viktär också att läsfrämjandel stimuleras. Insatser i denna riktning blirmeningsfulla först då etl bestående intresse och en levande efterfrågan harbyggts upp hos allt vidare grupper av läsare. Detla är elt syfte med denförsöksverksam-hel med läsfrämjandeåtgärder bland barn och ungdom som bedrivssedan hösten 1976 i samarbete mellan olika studieförbund, barn- ochungdomsorganisationer och . Barnkulturgruppen föreslår altdessa insatser fortsätts och byggs ut. De remissinstansr som yttrar sig ifrågan ansluler sig allmänt till gruppens synpunkter. 1 en rad yttrandenframhålls emellerlid att ålgärder för läsfrämjande skulle bli effektivare omockså folkbiblioteken och skolbiblioteken engagerades i samarbetet. Kulturrådetavser alt göra en utvärdering av verksamheten när del nu pågående försöket haravslutals. Först därefter blir del möjligl att ta ställning till hur denna typav insatser på ett verkningsfullt säll kan samordnas med andra ålgärder pålitteratur- och biblioteksområdet för alt siimulera barns och ungdomarsläsning. Barnkulturgruppen lar i sin rapport upp frågor omutgivning och distribution av talböcker för barn. Gruppen föreslår alt dennaverksamhei förstärks, liksom utgivningen av punktskriftsböcker. I propositionen1978/79: 100, bil. 12, har jag ingående behandlat vissa frågor som sammanhängermed försörjningen av litteralur lill synskadade. Jag lade därvid fram förslagrörande överförandel av Synskadades riksförbunds bibliotek till statligthuvudmannaskap. 1 enlighet med vad jag då anförde har jag föreslagil regeringenalt en särskild organisationskommitté tillkallas. Fömlom alt lämna förslagtill verksamhetsform för bibliotek är del en uppgift för kommittén all övervägaformer för alt förbättra talboks- och punklskriftsförsörjningen i landet somhelhet. Det är naturligt att kommittén därvid särskilt uppmärksammar behoveninom barn- och ungdomslitteraturen. Som ett utslag av 1960-ialels växande intresse för barn-och ungdomslitteraturen och dess funktioner i vårt samhälle bildades år 1965Stiftelsen . Stiftaren var ,. och (numera Sektionen för bam- och ungdomslille-raturinom ). Svenska barnboksinsliluiet har enligt stiftelseurkundentill uppgift alt insamla och katalogisera på svenska utgiven barn- ochungdomslitteratur 1978/79:143 33 ochatt skapa elt forsknings- och referensbibliotek samt att samla och arkiveravärdefullt originalmaterial, verka för en utvidgad undervisning och forskningpå områdei och slå till tjänst med upplysningar till institutioner, massmedieroch enskilda. överlämnar genom sina medlemmarlöpande arkivexemplar av nyutgiven barnlitteratur till institutet. Statsbidragutgår lill personalens löner. 1belänkandel (SOU 1973: 1) Lilteraluren i skolan gav lilleratumlrednin-gen enredovisning av inslilulets organisation och arbetsuppgifter. Utredningenkonstaterade att när inslilulel inledde sin uiålriktade verksamhettorde knappast någon ha vågat räkna med en så snabb expansion som skedde underde därpå följande fem åren både på undervisnings- och forskningssidan och ifråga om allmänhetens iniresse för barnlitteratur. Mot bakgmnd av utredningensredovisning fattade i enlighet med regeringens förslag beslut om enkraftig höjning av del slaliga bidragel lill institutet (prop. 1975; 20, KrU1975: 12, rskr 1975; 201). Därigenom fick institutet möjlighet all anslällayiieriigare personal främst för informalions-och kursverksamhet. Denutveckling som skildrades av litieratumtredningen har varil karakteristiskockså för de senasle åren. Behoven av informations- och doku-mentationsmalerialför massmedier, inom organisationslivel, på biblioteken och i skolan växerständigl. Kraven på undervisning och forskning kring barn- ochungdomslitteratur ökar. Härigenom stiger också kraven på BarnboksinslilulelsIjänsler. Mol den bakgmnden föreslår barnkullurgruppen atl utbyggnaden avinstitutet fortsätter. 1 första hand bör en tjänsl som litteralurpedagoginrältas och medel anslås lill ökad kursverksamhet. Detär enligl min mening väsentligt all institutet ges resurser all möta denväxande efterfrågan på forskarservice och utbildningsinsatser. Institutetsfasla personal uigörs f. n. av föreståndaren, en informationssekreterare ochbilrädespersonal. Jag förordar all del statliga bidragel lill institutet höjsför atl bl. a. möjliggöra atl inslilulets pedagogiska resurser förstärks. Kullurrådelförordar i sill remissvar atl möjligheten utreds atl omvandla inslilulel stailig stiftelse. Jag finner inle anledning alt nu väcka frågan om enändring av huvudmannaskapel för inslilulel. Filmför barn och ungdom hör lill de kullurprodukler som ges den hårdastekommersiella lanseringen. Många filmer produceras med stor medvetenhet om vadsom slår an hos de åldersgmpper som de vänder sig lill, samlidigl som delanseras med omfattande insats av reklam och andra marknadsföringsåtgärder.Resultatet av del kommersiella trycket är all filmer som produceras ochmarknadsförs på detta sätl blir populära bland barnen och ungdomarna och får publik. Del finns en påtaglig risk all sådana filmer hell kommer all dominerautbudet och all filmer som har 3 1978179. 1978/79:143 34 produceralsmed andra ambitioner har svårt att nå fram till publiken. Delbör vara en uppgift för den statliga kulturpolilken atl på olika sätt bidralill all den ambitiösa filmen för barn och ungdom får möjlighet atl hävda sigbredvid de filmer som får stöd av en massiv marknadsföring. Ålgärder avolika slag bidrar lill att skapa sådana möjligheter. Förstoch främst måste det naturligtvis finnas tillgång lill ambitiösa filmer,importerade eller svenska. Del måste också finnas kunskap om de filmer som ärtillgängliga. Slutligen måste det finnas kunskaper om film och om hur manarbetar med film bland barn. Dessa kunskaper måste vara tillgängliga för dem somarbetar praktiskt med barn. Delgår inle all lämna några säkra uppgifter om tillgången på biograffilm förbarn. Skälen till delta är främsi all begreppel film för barn är oklart. Av deca 300 långfilmer som av biografbyrån godkändes för offentlig visning år 1978godkändes ca 25 för alla åldrar, ca 25 blev tillåtna från medan ca 50 fårvisas från . Biografbyråns godkännande innebär alt filmen inte ansettsinnehålla någol som kan orsaka psykisk skada för barn i de åldersgrupper förvilka filmen är godkänd. Godkännandet innebär däremot inle alt filmen i andraavseenden är lämplig för bam eller atl den ens vänder sig till barn. Ifråga om barnfilm som finns tillgänglig i 16 mm-kopia har barnfilmrådetredovisal vissa uppgifter. Enligl rådet är det inte känt hur många nyabarnfilmer som kommer till , men del finns ca 2000 barnfilmerför uthyrning, av vilka en slor del dock är föråldrade eller har andra brisler. Stödtill produktion av långfilm lämnas i olika former av Svenska filminstitutet.Del totala tillgängliga stödbeloppet kan för innevarande budgetår beräknas tillca 35 milj. kr. Av dessa medel utgörs av biografavgifier, som genomfilmavialets bestämmelser omfördelas till produktionen av svensk film, drygt10 % tillförs från lill följd av avtalet om samarbele i fråga omfilmproduktion (den s. k. I-fonden) medan resterande är statsbidrag. Statsbidragethar ökat myckel kraftigt . Innevarande budgetår ökade statensbidrag lill produklion av långfilm från 3,8 milj. kr. lill 7,8 milj. kr. /80 har föreslagits en ökning av statsbidraget lillFilminsliiulel för filmproduktion med sammanlagt 5 milj. kr. 1978/79:100, bil. 12, s. 91 ff). Syslemelför slöd till långfilmsproduktion innehåller inga regler om fördelning avprodukiionen mellan barnfilm och film för vuxna. Produkiionen domineras avfilmer som främst riktar sig lill en vuxen publik. Produktionav kortfilm finansieras bl. a. inom ramen förden s. k. Förinnevarande budgetår disponerar I-fonden ca 3,5 milj. kr. för produklion avbarnfilm i annal format än biograffilmens, för produklion av annan kortfilm ochför verksamhelen vid den filmverkslad som driver isamarbete med . 1978/79:143 35 m. /79 har det också öppnats ökade möjligheter förkonstnärsnämnden atl med projektbidrag stödja produktionen av sådan film sominte är avsedd alt distribueras genom de vanliga biograferna. 1 milj. kr. harfördelats lill 12 projekl, av vilka ivå för eller om barn. För budgelårel1979/80 har föreslagits en anslagshöjning med . Enligtmin mening är det angeläget att den svenska filmproduktionen i ökad omfattninginriktas på produklion för bam och yngre tonåringar. Ansvaret för att deltasker vilar på de organ som stöder filmproduktionen, främst Svenskafilminsliiulel. Del siatliga bidrag till filmproduktion som har förelslagitsför budgelårel 1979/80 innebär atl statsstödet har mer än trefaldigats sedanbudgelårel 1977/78. Del bör vara möjligt att inom ramen för dessa ökaderesurser få lill stånd en kraftigt ökad produktion av barn-och ungdomsfilm. Möjligheternaför de beslutande organen all prioritera barn- och ungdomsfilm är emellertidberoende av tillgången på idéer och förslag. Här har filmarnas vilja atl görafilm för vuxna hiltills varit belydligl siörre än viljan atl göra film förbarn. Av 65 kortfilmsprojekl som behandlades av Svenska filminsliiulelbudgelårel 1977/78 avsåg 55 vuxenfilm och endast 10 barnfilm. Av nära 200ansökningar till konstnärsnämnden om projektbidrag för filmproduktion varendast några lioial inriklade på barnfilm. Förhållandena på biograffilmensområde är likartade. Enförklaring lill del svaga iniresset för alt göra barnfilm kan vara attresurserna har varit begränsade. 1 så fall skulle den ökning av produktionsresursernasom har skeil de senasle åren kunna leda till all det kom fram flerabarnfilmsprojekt. Ävenandra förklaringar är emellertid länkbara, l.ex. ulbildningsmässiga hindereller ovana hos filmare vid alt arbeta med film för barn. Därför kan del varabefogal alt samla filmare, tecknare, författare och andra yrkesgrupper medanknytning till filmproduktion till konferenser eller seminarier kring frågorom barnfilmproduklionen. Härigenom bör kontakter kunna knytas och fleramänniskor än nu få upp ögonen för de möjligheter och behov som finns påbarnfilmorådet. Seminarier och konferenser av här angivet slag bör kunnaanordnas av kullurrådel som en del av del fortsalla arbetet för atl främjabarns kuliurakiiviieler. Animeradfilm, l.ex. tecknad film eller dockfilm, kan i och för sig riktas lill bådebarn och vuxna, men animalionsleknikens lämplighet för all framställa sagosloffhar gjort tekniken särskilt använd för barnfilm. Den animerade barnfilmendomineras av förelag som arbetar för en iniernalionell marknad och filmernablir därför gärna fatliga på nationella särdrag. Enliglmin mening är det angelägel alt upprätthålla en kontinuerlig svensk produklionav animerad film. Den svenska filmproduktionen har etl förhållandevis kraftigtstöd av allmänna medel och del bör därför vara möjligl all göra filmer ulan denslarka kommersiella inriktning som präglar den inlernaiionella produktionen.Genom en kontinuerlig och någorlunda 1978/79:143 36 omfaiiandefilmproduktion gör vi del möjligl atl hålla kvar en yrkeskår av kunnigaanimatörer och vi har då möjlighet all behålla och utveckla ett"nationellt språk" för den animerade filmen. Inom produktionen avsvensk barnfilm har därför den animerade filmen sin givna plals. Föralt göra animerad film behövs speciella yrkeskunskaper och tillgång lillkamera- och trickbordsutmsining. Del finns några produktionsföretag föranimerad film som har den nödvändiga utrustningen. Någon särskildyrkesutbildning har inte funnits utan den som har velat lära sig yrket har fållgöra detta genom praktiskt arbete i sådana förelag. Sedanår 1971 finns emellertid vid i en verkstad föranimerad film. Verkstaden har varit öppen både för studerande vidkonsthögskolan och för andra intresserade. Verksamhelen har inte haft någonfast förankring i organisation och har i hög grad varitberoende av intresset och entusiasmen hos de personer som har arbetat där. Verkstadenhar gjort det möjligt för intresserade människor, i första hand konstnärer, altstifta en första bekantskap med den animerade filmens leknik. Den har vidarefungeral som en resurs för experimenl med animerad film. Vissa av dessaexperimenl har också lell fram till reguljära produktioner. Etl tjugotalanimerade filmer har producerats vid verkstaden sedan starten.