prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Omena maken inte har egna tillgångar eller tillgångarna inte räcker för att klaraav utgifterna för makens särskilda behov och för vad maken annars med hänsyntill makarnas levnadsförhållanden "enligt sed" har atl ombesörja förfamiljens underhåll, är andra maken skyldig att i lämpliga poster bidra med depengar som behövs (3 S). Denna rätt till bidrag har dock inte make som visaroförmåga atl ha hand om pengar eller av annan särskild orsak inte bör få skötautgifterna. Omden ena maken för att fullgöra sin underhållsskyldighet lämnar andra makenpengar eller annat för dennes särskilda behov, blir detta mottagarens egendom(4 S). Också besparingar av sådana medel tillhör mottagaren. Moisättningsvisgäller alt äganderätten lill pengar som har lämnats över för den gemensammakonsumtionen, inkl. barnens uppfostran, tillkommer den make som har lämnatpengarna, liksom besparingar av dessa medel. 4 1978/79. 1978/79:12 50 Omen make uppenbart försummar sin underhållsplikt kan rätten på Gällande rättyrkande av andra maken förplikta den försumlige att betala underhållsbidrag (5S). Bidraget skall avse de utgifter för familjens underhåll som maken"enligt sed" har all ombesörja eller som rätlen med hänsyn lillomständigheterna finnerskäligen böra anförtros denne. Av grunderna för 6 Sanses följa atl bidrag kan fastställas endast för framliden. I6 S ges bestämmelser för den situationen all en make har bidragit med mer tillfamiljens underhåll än som har ålegat denne enligt 2 5. Om maken under ettkalenderår har haft utgifter som uppenbariigen överstiger vad han ellerhon harvarit skyldig alt skjuta lill enligt 2 i), kan maken kräva den andra maken påersättning. Regeln gäller om inie annal har avtalats eller med hänsyn lillomständigheterna flr antas vara avsett. Särskilda inskränkningar gäller dock ifråga om rätten atl göra kravet gällande. Deregler för vilka nu har redogjorts avser underhållsskyldigheten mellansamlevande makar. Under bestämmelserna inbegrips också det fall att makarna avnågon mera tillfållig anledning inte bor tillsammans. Ommakar lever åtskilda på grund av söndring är make skyldig all bidra till andramakens underhåll enligt de grunder som anges i 2 S (7 S första stycket).Underhållsskyldigheten mellan makar som lever åtskilda medan betänkelid somföregår äktenskapsskillnad löper regleras av detla stadgande. Bidrag enligt 7 Savser endast make. Bidragäskyldigheten beträffande barnen i de fall makarnalever isär regleras helt i FBI7 S andra slyckel). Regleringen bygger på denförutsättningen all domstol har meddelat beslul enligt 6 kap. 7 S FB om vem avföräldrarna som i delta fall skall ha vårdnaden om barnen. dom eller avtal fastställt periodiskt bidrag till familjens eller enbartmakes underhåll kan under vissa förhållanden ändras. Domstols beslul omunderhållsbidrag enligt 5 eller 7 S kan sålunda på yrkande av endera makenomprövas när ändrade förhållanden påkallar det (9 S)- Avtal om underhåll ellerannan fråga som avses 12,3,7 eller 8 S kan jämkas om rätten finner avtaletuppenbart obilligl eller om ändrade förhållanden påkallar del (10 S)-1 ställetför alt gå lill domstol kan makarna träffa avtal om ändring. Förall makarna skall kunna bedöma underhållsskyldighetens fördelning är deskyldiga att ge varandra de upplysningar om sina ekonomiska förhållanden som ärnödvändiga (11 S)- 112S regleras den s. k. hushållsfullmakien. Huvudregeln är atl var och en avmakarna - förutsatt att de inte lever åtskilda på grund av söndring - "förden dagliga hushållningen och barnens uppfostran" med förpliktande verkanäven för den andra maken får ingå sådana rättshandlingar som brukar företas fördessa ändamål. I 7 kap. 2 S andra stycket GB finns en kompletterande bestämmelseom att makarna blir solidariskt ansvariga för skulder som härrör ur sådanrättshandlingsomavsesi5 kap. 12 S- Beträffande hustrus ansvar för dessa skulderfinns dock vissa särregler (7 kap. 3-5 SS)- Om make missbrukar sinbehörighet kan denna med tillämpning av 13S tas ifrån honom eller henne. Beslutom detta fattas av rätten på yrkande av andra Prop.1978/79:12 51 maken.Beslutet kan upphävas om makarna är ense om det ellerom det visas Gällanderätt att förhållandena har ändrats. Äveni andra fall när makar inte lever isär på grund av söndring har det ansettspåkallat att låta ena maken representera den andre. Enligt 14 § får ena makenföreträda den andra, om denne på grund av bortavaro eller sjukdom inte självkan sköta sina angelägenheter. Behörigheten gäller angelägenhet som inte utanolägenhet kan skjutas upp, och make får därvid så långt det behövs förfoga överden andras egendom och ingå förbindelser för dennes räkning. Med hänsyn tillden bortavarande eller sjuke makens underhållsplikt har andra maken ocksåbehörighet att uppbära avkastningen av dennes egendom och annan inkomst. Makenkan även pantsätta och avyttra egendom om del är nödvändigt för familjensförsörjning. Rätlens medgivande måste dock inhämtas till försäljning ochinteckning m. m. av fast egendom. Om det finns ombud, förmyndare eller god manförden sjuke el ler bortavarande har den andra maken dock ingenrepresentationsrätt. Enligtnu gällande skilsmässoregler, som trädde i kraft (SFS1973:645), kan makar få äktenskapsskillnad om de är överens om det.Har make barn som står under makens vårdnad skalläktenskapsskillnaden dock föregås av betänketid (11 kap. I § GB). Vill endasten av makarna alt äktenskapet skall upplösas har make rätt lilläktenskapsskillnad efter betänketid (2 S). Betänketid löper minst sex månaderoch högst (3 S). Särskilda fall av rätt till äktenskapsskillnad utanföregående betänketid anges i 4 och 5 SS. - Skilsmässoreformen innebar attinstitutet hemskillnad avskaffades. Efterupplösning av äktenskapet genom äktenskapsskillnad gäller en mera begränsadunderhållsskyldighet än under äktenskapet. Om ena maken är i behov av bidragtill sitt "tillböHiga underhåll" kan andra maken åläggas att betalabidrag efter vad som är skäligt med hänsyn lill förmågan och övrigaomständigheter (11 kap. 14 S första stycket GB). Vid prövningen avunderhållsfrågan skall beaktas att make kan ha särskilt behov av bidrag förliden närmast efter äktenskapsskillnaden. Sistnämnda föreskrift kom till isamband med skilsmässoreformen. Man ville med den betona all den ekonomisktsvagare parlens behov av en omställningstid skulle beaktas även sedan denövergångslid som hemskillnadsliden innebar hade avskaffats. Vanligast är altett underhållsbidrag bestäms att utgå periodiskt på bestämda lider. Det kanemellertid också, om den underhållsskyldiges förmögenhetsförhållanden ochomständigheterna i övrigt föranleder det, bestämmas till ell engångsbelopp. Ettperiodiskt bidrag skall upphöra om den underhållsberättigade gifter om sig (14S andra stycket). Domeller avtal om underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad kan jämkas enligtregler liknande dem som gäller underhåll under äktenskapet. harbeslämts om underhållsbidrag till frånskild make kan sålunda ändras om ändradeförhållanden påkallar del. Här finns dock några begränsningar som inte gällerbidrag under äktenskapet. Bara om synnerliga skäl föreligger fårunderhållsbidrag dömas ut om bidrag inte lidigare har utgått, eller höjasutöver det högsta belopp till vilket bidraget har varit bestämt (15 Sförsta stycket). Vidare kan rätten inte jämka ett engångsbelopp på grund avändrade förhållanden (15 S andra stycket). Ettavtal om underhållsbidrag som makar har träffat med avseende på föreståendeäktenskapsskillnad kan jämkas också om avtalet är uppenbart obilligl förenamaken. Rätten lill talan är föriorad om talan inte väcks från deläktenskapsskillnader meddelades (16 S som också gäller avtal om annal änunderhåll). Atlbidragsbeloppen automatisk:: ändras i takt med ändringar i penningvärdetframgår av den s. k. indexlagen. Den äger tillämpning både på bidrag underäktenskapet och bidrag efter äktenskapsskillnad. En redogörelse för indexlagenhar lämnats i avsnitt 2.1.4. Enligt7 kap. 3 S andra stycket FB är barn underhållsskyldigl mol sina föräldrar.Sådan skyldighet föreligger dock endasl gentemot förälder som på grand avsjukdom eller av annan dylik orsak inte kan försörja sig själv. Bestämmelsen äranalog med förälders underhållsskyldighet mol vuxet barn. Barnets underhållspliktär liksom förälderns motsvarande skyldighet mot vuxet barn beroende av om och ivad mån den underhållsskyldige har förmåga att betala underhåll. Processerom underhåll till föräldrar är sällsynta. begagnasunderhållsbeslämmelserna av ett barn, som underhållit sin far eller mor, tillalt regressvis yrka ersättning av sina syskon. Sådan regressrätt anses i praxisföreligga med nuvarande regler, men reglema tillämpas restriktivt. 3 Bakgrunden till familjelagssakkunnigas betänkande Närfamiljelagssakkunniga tillkallades fick de bl. a. i uppdrag alt läggafram förslag om ändring i om äktenskapels ingående och upphörande.De sakkunniga lämnade förslag på delta område genom delbetänkandet (SOU1972:41) Familj och äktenskap 1. Förslaget ledde till en reform avlagstiftningen, vilken trädde i krafl den (SFS 1973:645 m. direktiv fick de sakkunniga också i uppdrag att se över bestämmelserna omunderhållsskyldighet under beslående äktenskap och efter äktenskapelsupplösning. Även underhållsskyldigheten mot barn och föräldrar berördes idirektiven. År1976 beslutade efter förslag från regeringen (prop. 76:170)att också föräldrar som inte är gifta med varandra skall kunna få gemensamvårdnad om sina barn (LU 1975/76:33, rskr. 1975/76:397, SFS 1976:612). Någonändring i de grundläggande reglerna om underhållsskyldighet mot bam kom dockinte lill stånd. En ändring av dessa regler borde enligt vad som anfördes i propositioneni allt väsentligt anstå i avvaktan på förslag från familjelagssakkunniga. Deltainnebär att del inte går att få bidragsskyldighet fastställd i de fall dåföräldrarna inte är gifta med varandra men har gemensam vårdnad om sina bam.Inte heller gjordes vid tillfället någon ändring i reglerna om bidragsförskott,vilka har ett direkt samband med föreskrifierna om underhållsbidrag. Till följdhärav är det f n. inte möjligt all i de nämnda fallen lå bidragsförskottför barnen, trots att föräldrarna inte lever tillsammans. Närförslaget om gemensam vårdnad remissbehandlades uttryckte fiera remissinstanseroro för alt kretsen av dem som kom atl utnyttja systemet med gemensam vårdnadskulle komma att begränsas till följd av de villkor som gäller förbidragsförskott. Med anledning härav tillsattes inomjustiliedepartementel en arbetsgrupp som skulle pröva de frågor kringbidragsförskott m. m. som anknyter till reglema om underhållsbidrag.Arbetsgruppen skulle också i övrigt överväga frågan om ekonomiskt stöd i desituationer som kan uppkomma vid delad bosättning och gemensam vårdnad. Närförslaget om gemensam vårdnad prövades av , betonade lagutskottetvikten av att frågan om bidragsförskott fick en tillfredsställande lösning.Utskottet tog också upp de allmänna reglerna om underhållsbidrag till bam. a. till alt gällande regelsystem i tillämpningen ofta kunde ledatill betydande svårigheter för dem som har all utge bidrag ansåg utskottet attstarka skäl talade för en reform (se närmare LU 1975/76:33 s. 96). En sådanreform kunde inte genomföras utan en mer ingående undersökning. Utskottetförordade att en översyn av reglerna kom till stånd och all denna översynskedde med skyndsamhel. Riksdagenanslöt sig till utskottets uppfattning i denna del. beslutadeemellertid också alt bifalla ett i utskottet reservationsvis framlagtförslag (reservation nr 13) om ändring av bestämmelserna om jämkning avunderhållsbidrag (7 kap. 8 S FB och 5 kap. 9 och 10 SS saml 11 kap. 15 S GB).Beslutet innebäratt underhållsbidrag kan jämkas när ändrade förhållandenföreligger, utan att ändringen behöver vara väsentlig. Medanledning av hemställan uppdrog regeringen ålfamiljelagssakkunniga att skyndsamt göra den begärda översynen av reglerna omunderhållsbidrag till barn. Underhösten 1976 slutförde den arbetsgrupp som hade tillsatts för frågorna ombidragsförskott m. m. sill arbete. Som ett resultat av gruppens arbete lades ibudgetpropositionen 1976/77:100(bil. 31) fram förslagom ändrade regler förbostadsbidrag i syfte att ekonomiskt underlätta möjligheterna för förälder sominte försörjer sitt barn inom familjen att ha detla boende 1978/79:12 54 Förslaget antogs av , och de ändrade bestämmelsernaFamiljelags-irädde i kraft den (SFS 1977:391). Med hänsyn tillatt frågorna sakkunniga om bidragsförskott och underhållsbidrag vid gemensamvårdnad hängde samman med de frågor som utreddes av familjelagssakkunniga ochdå några åtgärder på detla område inte skulle kunna genomföras medikraftträdandet den av de nya vårdnadsreglerna lämnadearbetsgruppen över sitt material i denna del till familjelagssakkunniga. Idet delbetänkande som familjelagssakkunniga nu har avgett har de lämnat förslagangående den familjerättsliga underhållsskyldigheten i dess helhet. Desakkunnigas arbele i övrigt fortsätter. Till resterande delar hör bl. a.reglerna om makars egendom, vissa arvsrätlsfrågor och intemationellafamiljerältsfrågor. med familjelagssakunnigas översyn av den familjerättsligalagstiftningen om underhållsskyldighet har inom juridiska fakulteten vidUppsala universitet pågått ett forskningsprojekt kallat och socialförmån.Projektet har syftat till en undersökning av underhållssystemets funktion påolika plan. Projektledaren, professor , har i en promemoria lämnaten sammanfattning av arbetet. Promemorian bör fogas lill protokollet i detlaärende som bilaga 3. 4Familjelagssakkunniga 4.1 Allmänna synpunkter Desakkunniga lämnar inledningsvis en kort historik över utvecklingen påfamiljerättens område och konstaterar att föratsättningarna i väsentligahänseenden har ändrats sedan de gällande bestämmelserna om underhållsbidragkom lill. Detta gäller både familjemönslrei och samhällsstrukturen.Socialförsäkringslagstiftningen och sociallagsliflningen i övrigt har i väsentligadelar tagit över ansvaret för den enskildes trygghet. Även skattereglernaåterverkar på den enskildes ekonomiska situation. Närdel gäller de ändrade samhällsförhållandena pekar de sakkunniga särskilt på denförändrade syn på äktenskapet som har vuxit fram. Vid GB:s tillkomst år 1920var det livsvariga äktenskapet i princip det enda socialt accepteradefamiljemönstret. Alhjäml är också fiertalet äktenskap livsvariga, men antaletäktenskap som upplöses genom äktenskapsskillnad har stigit till en betydandeandel, även sådana där det finns bam. Av de äktenskap som upplöstes genomäktenskapsskillnad hade halva antalet bestått en varierande lidslängdupp lill ungefär , medan andra hälften hade varat längre. - har det också blivit allt vanligare all män och kvinnormer eller mindre varaktigt sammanbor under äktenskapsliknande förhållandenulan atl vara gifta. Avstor betydelse när det gäller att överväga reglema om underhållsskyldighet ärenligt de sakkunniga de ändrade förhållanden som i olika hänseenden har inträtti frågaom makars ekonomi. Viktigast är atl kvinnorna i stigande grad harblivitsjälvförsörjande, låt vara alt de som grupp betraktat Prop.1978/79:12 55 harbetydligt lägre arbetsinkomster än männen. Deras ökade deltagande i förvärvslivethar inneburit en revolutionerande förändring i familjen, i förhållandet mellankvinnor och män och mellan föräldrar och barn. De strävanden mot jämställdhetsom har kommit lill uttryck på många områden anser de sakkunniga böra tillmätasavgörande betydelse när lagreglerna om underhållsskyldighet övervägs. Även omandra åtgärder, sådana som rör sysselsättning, utbildning, bostadsmiljö ochinflytande i samhället, har större praktisk betydelse i sådant hänseende, börman inte bortse från all de familjerättsliga lagreglerna omunderhållsskyldighet också inverkar på människors hållning till varandra ochdärför bör få ett innehåll som främjar utvecklingen till jämställdhet. Desakkunniga framhåller dock att man härvid också måste ta hänsyn till att dessaregler är tillkomna för att skydda den ekonomiskt svagare parten. Reformtaktenmåste därför bestämmas så atl inte detta syfte i alltför hög grad åsidosätts. Närdel gäller underhål 1 til 1 barn framhåller de sakkunniga att en stor del av dekostnader som förut måste täckas genom underhållsbidrag nu ersätts genomsamhällsåtgärder. Delvis är del fråga om förmåner som tillkommer alla barn,medan andra stödformer mera lar sikte på att utjämna villkoren för olikabarnfamiljer. 1 bilaga till betänkandet redovisas vilka som är de viktigastesociala förmånerna och i vad mån dessa inverkar på underhållsskyldigheten. Avcentral betydelse är enligt de sakkunniga institutet bidragsförskott. Föräldrarnasekonomiska insatser för barnen är, trots samhällets stöd, fortfarande av storbetydelse, framhåller de sakkunniga. De anser det därför vara viktigt alt lagenger ell klart uttryck åt bägge föräldrarnas skyldighet atl sörja för sina barnlill dess barnen är tillräckligt gamla för att klara sig själva. De sakkunniga slår fastall de ekonomiska krav som ställs på grund av underhållsskyldighet i många fallinnebär en tung börda och kan skapa en social misär. Vissa undersökningar tyderpå att en del av orsakerna till delta ligger i svårigheten all enhetligt bedömade underhållsskyldigas ekonomiska bärkraft. Även om man försöker finna meraenhetliga normer och riktlinjer för att faslställa underhållsbidrag lill barn,lorde detla dock enligt de sakkunniga inte vara tillräckligt för att avlägsnade underhållsskyldigas problem. De lorde ändå komma alt vara en pressad grupp.En mer radikal utväg alt lätta deras situation har de sakkunniga funnit ireglerna om bidragsförskott. Genom att minska ålerkraven kan samhället lätta påbördan för den underhållsskyldige utan alt barnets intresse blir lidande. Desakkunniga föreslår därför sådana ändringar i lagen om bidragsförskott att enfortlöpande anpassning till den underhållsskyldiges betalningsförmåga kan ske.De sakkunniga har emellertid inte haft i uppdrag att ompröva lagen om bidragsförskotti något väsentligt hänseende. I betänkandet lämnas därför förslag endast lillde nödvändiga tekniska ändringar i lagen och de mindre jämkningar i övrigt somförslaget ger anledning lill. Kortföre det att de sakkunnigas betänkande hade färdigställts aviserades attregeringen ämnade tillsätta en utredning med uppgift att göra en översyn Prop.1978/79:12 56 a. lagen om bidragsförskott. Betydelsen av denna översyn har de Familjelagssakkunnigainte kunnat beakta närmare. De sakkunniga pekar dock på alt de sakkunnigariktlinjer som de har utarbetat för återkrav inom bidragsförskottssystemet iviss mån har generell giltighet. Vidare anför de sakkunniga att den reform avunderhållen som ansetts vara brådskande är lika motiverad trots tillkomsten avden nya utredningen. Härtill kommeratt lagen om bidragsförskott endasl berörell begränsat avsnitt av de sakkunnigas förslag, nämligen metoden för enfortlöpande anpassning lill den underhållsskyldiges betalningsförmåga. I övrigtinnehåller betänkandet en allmän översyn av underhållsreglerna i GB och FB sompå intet sätl är beroende av hur bidragsförskottet är utformat. Därför anser desakkunniga att deras förslag bör behandlas och genomföras utan all den nyaulredningen avvaktas. Delkan tilläggas att den aviserade ulredningen har salts igång. Under hösten 1977tillkallades sålunda en kommitté för all se över samhällets stöd tillensamstående föräldrar m. m. Enligt direktiven (1977: ]04)bör kommittén bl. a.studera om de nuvarande särskilda stödformerna för ensamstående föräldrar,däribland inslilulel bidragsförskott, är rätt utformade i förhållande till desärskilda stödbehoven hos denna grupp. Kommittén har i uppdrag alt i principinom ramen för oförändrade totala kostnader lägga fram förslag till deändringar i samhällets stödinsatser som kommittén finner motiverade. 4.2.1De grundläggande bestämmelserna om underhållsskyldigheten Enligtfamiljelagssakkunnigas mening bör uppfattningen alt föräldrarnas skyldighetatl underhålla sina barn är ovillkoriig överges i dagens samhälle. Omföräldrarna har förmåga alt ge barnet en högre standard måste det enligt desakkunniga anses självklart all denna standardhöjning också får komma barnettill del. Däremot finns det ingen anledning atl av den förälder som saknarmedel till annat än sitt eget uppehälle utdöma underhållsbidrag till barnet.Beloppet kan inte tas ul i exekutiv väg till följd av reglerna om vad som skallförbehållas gäldenären föreget underhåll. Följden kan då bara bli en växandeunderhållsskuld. De sakkunniga anser del därför naturiigt atl föräldrarnasekonomiska förhållanden tillmäts avgörande betydelse för derasunderhållsskyldighet och att detta kommer till ullryck redan i de grundläggandebestämmelserna i 7 kap. I S FB. Enligt de sakkunnigas mening bör av paragrafenockså framgå att underhållsskyldigheten skall gälla endast i den mån intebarnet på annat sätt får bidrag lill kostnadema eller har egna tillgångar Medbidrag som minskar underhållsskyldigheten avser de sakkunniga allmänna ochsärskilda socialförmåner för barnet i den mån inte förmånens eget syfte ellerkonstruktion talar emot en minskning. Desakkunniga stryker under del angelägna i att snabbi lätta bördorna för deunderhållsskyldiga. Om den reform rörande återkrav vid bidragsförskott som desakkunniga har föreslagit (se avsnitt 4.2.4) uppskjuts, anser de sakkunniga delangelägel att man i anslutning till 7 kap. 2 S FB anger riktlinjer förvilka belopp som den underhållsskyldige och hans familj 1978/79:12 57 behöverför olika ändamål, så atl inte underhållsbidraget inkräktar på det Familjelags-nödvändiga livsuppehället. De förslag lill beräkning av åierkravenssioriek sakkunniga som lagts fram i fråga om bidragsförskotten skulleenligt de sakkunniga kunna tillämpas i sina huvuddrag. Beiräffandefrågan om underhållsskyldighetens längd anser de sakkunniga det naturiigt attanknyta till den tidpunkt dä barnet blir myndigt, dvs. när det fyller . 1den utsträckning barnets grundutbildning då inte är avslutad bör dockunderhållsskyldigheten kvarstå lill dess skolgången är slut. Med ordet"kvarstår" vill de sakkunniga markera att del inte får ha varit någotlängre avbrott i barnets skolgång. Till skolgången hänförs grundskola,gymnasieskola och annan grundläggande utbildning som är jämförlig med sådanskola. De sakkunniga föreslår att de nuvarande bestämmelserna i 7 kap. IS andrastycket FB ändras i enlighel med detta. Medhänsyn lill del ekonomiska skydd som lämnas genom sjukförsäkring,förtidspension och sjukbidrag anser de sakkunniga att de nuvarandebestämmelserna i 7 kap. 3 S första slyckel FB om förälders underhållsskyldighetmot vuxet barn som på grund av sjukdom e. d. är ur stånd att själv försörja sigkan avskaffas. Enligide sakkunniga ger reglerna i 7 kap. 4S FB om slyvförälders underhållsskyldighetmol makens barn ullryck för den självklara principen all alla barn i en ochsamma faktiska familjebildning skall leva på samma standard. Ett alternativvore därför, yttrar de sakkunniga, all utvidga paragrafen lill alt gälla -förutom som f. n. vid äktenskap - även vid fall av samboende underäktenskapsliknande förhållanden. De sakkunniga ifrågasätter dock om en sådanutvidgning skulle ha någon praktisk betydelse. Så länge föräldrarna sammanbortorde lagrummet ha endast en normbildande funktion. När del gäller situationenefter del att sammanlevnaden är hävd i ett äktenskap kan gällande bestämmelserleda till missbruk. Därtill kommer att reglernas praktiska betydelse harminskat på så sätt att barnet numera i förhållande till sin primärtunderhållsskyldige förälder är berättigat inte bara till underhållsbidrag ulanockså lill bidragsförskott. Majoriteten bland de sakkunniga anser därför atl 4S i stället för att utvidgas till att omfatta också inte gifta samboende börupphävas. De sakkunniga betonar dock att föräldrarna så länge de sammanleversjälvklart har en moralisk plikt atl hålla barnen i familjen på sammaekonomiska standard. Tvåav de sakkunniga har reserverat sig mot majoritetens förslag.