prop · G2036 · 1978-12-31 00:00:00 — Ilinje med detta avtal och i överensstämmelse med vår breda satsning påproduktområdet parenteral nutrition har vi /78 slutförtförhandlingar med Fortia om ett samarbete inom nutritionsom-rådet. a. att Vitrimi övertar Fortias forskning och utveckling inomområdet fettemulsioner för parenteral näringstillförsel. Iförhandlingar med AB Atomenergi, vår samarbetspartner i Kabi Diagnostica, harvi träffat avtal om att öka vårt aktieinnehav till för attunderlätta en nödvändig finansiell förstärkning av bolaget som ett uttryck förvåra planer på fortsatta aktiva insatser inom diagnostikaområdet. Linsonöverfördes från per som ett saneringsuppdrag. Deunder 1976 resp 1977 uppkomna förlusterna i Linson har täckts av StatsföretagAB i form av motsvarande mmdre krav på avkastning på ägarkapital, dvs. koncernbidragetfrån Kabi till Statsföretag har reducerats med belopp motsvarande förlustema iLinson. Iförhandlingar med Landstingens Inköpscentral () har vi träffat avtal om attLIC fr. o. m. Linson ges härigenom den större breddsom är en nödvändig föratsättning för att företaget skall kunna överleva ochutvecklas på ett positivt sätt. Iovanstående siffertabell har Linson resultatmässigt exkluderats för attunderlätta resultatjämförelser. Verksamheteni Linson före ovan nämnda förlusttäckning framgår dock av följandesammanställning: (mkr) Resultatföre bokslutsdispositioner och skatter 10,4 3,8 Koncentrationav våra begränsade resurser på områden där vi har ett avancerat kunnande är denväg vi har valt som en av de grundläggande principerna för vårutvecklingsstrategi. Under1977 har vi fattat beslut om investeringar i tillverknings- ochlaboratorieresurser som i löpande priser uppgår till ca . Dessainvesteringar syftar till att mer än fördubbla vårtillverkningskapacitet inom våra prioriterade produktområden och att förstärkavåra forskningsresurser för strategiskt viktiga funktioner. Skr.1978/79: 6 87 Betydelsenoch omfattningen av dessa investeringar belyses av att den angivna summan ärmer än fyra gånger så stor som investeringarna inom undertreårsperioden 19731975. Även med en korrektion för penningvärdesförsämringenär ökningen betydande. Vårt störstainvesteringsprojekt är uppbyggnaden av vårt nyaindustriområde, Brunna, i kommun. I första fasen utgör Branna-anläggningenhelt och hållet en förstärkning av Vitrums tillverkningskapacitet för bulkvara. En noggrant prognosticeradförsäljningsutveckling, en i detalj projekterad utbyggnad avtillverkningskapaciteten och en genomförd utbyggnad av marknadsföringsresursemaär nödvändiga föratsättningar för att investeringarna skall ge de önskaderesultaten. Viräknar med att den grundliga långsiktsplanering som vi fr. o. m. 1977 tillämparinom Kabigrappen ger oss en ganska fast grund att stå på i vårtutbyggnadsprogram. Viär alltså inne i ett spännande utvecklingsskede. Vi skall bli ett läkemedelsföretagsom genom koncentration av egna resurser och samarbete med andra företag ärtillräckligt stort för att höra till de ledande inom våra prioriteradeproduktområden. skall vi behålla och utveckla den straktur och denanda inom organisationen som ger fritt spelrum för kreativitet, skänkerarbetstillfredsställelse och erbjuder en hög grad av flexibilitet. Försäljnings-och resultatutvecklingen belyser våra långsiktspla-ner på etttankeväckande sätt. Försäljningen uppgick till , vilket är mer än1976. Som vanligt är ökningen av utlandsförsäljningen, , betydligt högre änökningen av den svenska försäljningen, . Vår exportandel är nu uppe i . Ökningstakten de senasteåren ligger i nivå med vad vi genomsnittligt prognosticerat för den närmastefemårsperioden, detta trots att vi 1977 och delvis 1976 hämmats av bristandeproduktionskapacitet inom vissa områden. Bildenär inte fullt lika ljus när vi granskar resultatutvecklingen . Trots våra ansträngningarpå bred front att inom varje resultatenhet angripa lönsamhetsproblemen genombesparings- och rationaliseringsprogram ligger vår kapitalavkastningfortfarande på en otillfredsställande låg nivå. En viss förbättring, totaltsett, har vi emellertid noterat 1977. Inommoderbolaget är resultatbilden gynnsam för flera produktavsnitt.Utvecklingen 1977 har dessutom varit ganska positiv för Kabis blodproduktprogram,som givit besvärliga lönsamhetsproblem. BasläkemedelsföretagetACO har befunnit sig i en 1978/79: 6 88 lönsamhetssvacka.Systematiska ansträngningar börjar nu ge resultat och har påtagligaförbättringar noterats. Detallvarligaste lönsamhetsproblemet har vi f. n. inom Vitrum. Paradoxalt nog äremellertid detta i grunden av positiv karaktär. Försäljningenav Vitrams nutritionsprodukter har mer än fördubblats. Dennaexpansion, som enligt våra långsiktsplaner kommer att stå sig har nödvändiggjort en forcerad utbyggnad av våraresurser för forskning, produkt- och processutveckling, tillverkning ochmarknadsföring. Dessa investeringar genomförs under tidspress. Samtidigtmed kapacitetsutbyggnaden måste vi ägna stor uppmärksamhet åt uppgiften attåstadkomma produktivitetsförbättringar genom vårt investeringsprogram. Denuppgiften kompliceras förstås av att expansionen måste ske raskt. Vi måstetyvärr vara beredda att offra något av de kortsiktiga lönsamhetsförbättringarsom en snabb kapacitetsutbyggnad kan ge, till förmån för den långsiktigalönsamhetsförbättring som rationaliserade processer erbjuder. Kort uttryckt,trots kapacitetsbrist måste vi ta oss tid att utveckla våra processer innan destora investeringsbesluten verkställes. Ar1977 var året då medbestämmandelagen "sjösattes". Nog kan man så härett år efteråt säga att det var mera dramatik och retorik före den nya lagensikraftträdande än vad som egentligen var motiverat. Det "mjuka"första året har säkert varit bra för alla parter och för den goda saken. Skr.1978/79:6 89 Tillverkaroch marknadsför rallande järnvägsmateriel och lastapparater för containerssamt truckar. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr -0,2 I procent av fakturerad försäljning mkr -0,4 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -2,4 Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Bäggedivisionerna Rälsfordon (Verkstad) och Lastmaskiner (LMV) hade 1977 stora framgångar på marknaderna. Orderstocken var (). Faktureringen steg till (). DivisionRälsfordon person- och godsvagnar Rälsfordonär inte någon konjunkturkänslig bransch. Dess utveckling styrs bl. a. avpolitiska beslut. gavs SJ utrymme att göra en långsiktig upphandling. 150 personvagnar ger oss bra basbeläggningtill 1984. Vidare lyckades vi få 30 av de 100 motorvagnar, som SJ valde FIATatt leverera. Mendet är inte bra att bara ha en enda kund. Därför har vi sedan flera årbearbetat en del med stora behov av rallande materiel. Vi vill främstsälja personvagnar men också hjälpa till att bygga upp lokalagodsvagnstillverkningar. beställde ytterligare vagnaroch förstudier över en godsvagnstillverkning i pekar på att ettsådant projekt vore riktigt för men också för oss. DivisionLastmaskiner Gaffeltruckar och sidlastare Aretsinledande månader var ganska oroliga. Orderstocken var låg. De tidigarehuvudmarknaderna, främst , sviktade. Visserligen hade vi redan förflera år sedan målmedvetet börjat bygga upp exportmarknader men skulle vihinna kompensera bortfallet från de tradi- Skr.1978/79: 6 90 Jo, Vi hann! Hamnaktiviteterna i resulterade i ettantal betydelsefulla affärer. och är andra exempel på lyckadeexportsatsningar. KalmarLMV har ett gott namn i Roll on/Roll off-sammanhang. I stenhård internationellkonkurrens tog vi hem stora gaffeltruckorder för den 3:e generationens Ro/Ro-fartyg,som är under byggnad. Produktprogrammetkompletterades med en liten gaffeltruck, , främst avsedd för den svenskamarknaden. Kapacitetsutnyttjandeti grappen blev mycket högt. Detta slog kraftigt igenom i resultatet som blev31,(22,) före bokslutsdispositioner och skatter. Menfortsatt internationalisering bör också 1978 kunna bli ett hyggligt år. Skr.1978/79: 6 91 Ettföretag inom den grafiska branschen med förlag, tryckeriverksamhet ochutbildning. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr -2,3 I procent av fakturerad försäljning % -0,8 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -2,9 Avkastning pä totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Libersomstrukturering från mindre enheter till slagkraftiga divisioner ochdotterbolag har tagit mycket tid i anspråk under de år som gått. Dennauppbyggnadsperiod är nu avslutad och vi går in i en utåtriktad fas medinformation till nya kundgrupper om vårt kunnande fortfarande med förbättradlönsamhet som mål. Vårverksamhet omspänner många specialiteter inom den grafiska sektom ochförlagssektorn. Det kunnande på många områden som finns inom föreaget skallutnyttjas för nya marknader såväl inom som utom landet. Speciellt gäller dettaför LiberLäromedel, Skrivab och . En fortsatt sträng ekonomiskuppföljning är dock även här nödvändig för att vi skall behålla vårhandlingsfrihet. Densvenska skolan bedömes icke expandera vad beträffar kostnaderna för läromedeloch förbrukningsmateriel. Våra marknadsandelar på för läromedel och ca40 % för förbrukningsmateriel till skolor är en god bas för meningsfullkonkurrens. Speciellt intressanta synes våra satsningar på den yrkesinriktadegymnasieskolan och arbetsmarknadsutbildningen vara. Dessa produkter har ocksåstort intemationellt värde, vilket vi nu vill intensivt aktualisera i samarbetemed samt med industriföretag som harinvesteringsuppdrag i främmande länder, där behov av kompletterandeutbildningsprogram finns. Hjälpen från eller någotlikartat företag kan endast vara av kontaktskapande natur. En tidig kontakt medpresumtiva köpare för ananlys av behov av presentation av lösningar fordrarinsatser direkt från LiberLäromedel och för att vi skall kunna nåframgångar. Kombineradeyrkesutbildningsprogram i anslutning till svenska före- 1978/79: 6 92 tagsprojektoch familjeutbildning av svenska instraktörsfamiljer i främmande länder kanbli en intressant affärsidé för LiberLäromedel och . Hermodssvarar i samarbete med för grandskole- ochgymnasieutbildning per korrespondens för svenska ungdomar på fyrtiotvåplatser, fördelade över hela världen. Utbildningen leds från med hjälpav handledare, som löpande följer undervisningen direkt på de orter där viorganiserat skolor. Dessutom kan erbjuda utbildning eller utvecklinginom diverse färdigheter åt hela familjer eller grapper, som därigenom fårytterligare möjligheter till meningsfull fritid. SkrivabSkol- och , som tidigare koncentrerat sinaförsäljningsansträngningar på skolor och kommuner, går ut med sitt bredasortiment av förbrakningsmateriel för kontor till en vidgad kundkrets.Vägledande för Skrivabs expansion är att den tillfredsställande vinstnivå somär etablerad skall bibehållas. Meddet kunnande och de erfarenheter som finns i Skrivab räknar vi med att inomnågra år vara Uka intressanta för företag och institutioner då det gällerförbrukningsmateriel som vi är för skolor och kommuner. Detta kommer attinnebära att vi behöver större utrymmen för att klara våra åtaganden. Tomt förny kontors- och lagerbyggnad i har inköpts . LiberFörlag/AllmännaFörlaget, som är inköpskontor för statligt tryck, granskas återigen av enstatlig utredning. Detta kan hjäpa till att ge en rättvisande bild av AllmännaFörlagets verksamhet. Från utredningen vet vi att våra kunder verifierat att AlhnännaFörlaget är en inköpsorganisation som skapat förtroende såväl hos kunderna, destatiiga myndigheterna och institutionerna, som hos leverantörerna, kvalificeradetryckerier i hela landet. Genom att kanalisera samtliga inköp av trycksaker åt statiigamyndigheter till ett inköpskontor skapas tillräckligt underlag för en aktiv ochkunnig inköpsorganisation, som med kraft kan åstadkomma förmånliga inköp ochsänka kostnadema för staten i betydande grad. Allmänna Förlaget skapar ocksåförutsättningar för mindre och medelstora tryckerier över hela landet att påett samlat inköpsställe få kontakt med marknaden från hundratals institutioneroch myndigheter. En marknad som för det enskilda tryckeriet skulle varaomöjlig att bearbeta på ett ekonomiskt sätt. Vi har uppgifter attmarknadsföringskostnaderna för en bearbetning av statiiga företag skulle liggapå 8 av försäljningen för ett medelstort tryckeri. Mot detta skall ställasAllmänna Förlagets förmedlingsprovision på . Inköpsorganisationensformer visar att vi dels köper billigt dels arbetar mycket rationelltinom Allmänna Förlaget. Av intresse är också att notera att ungefär hälften avden utlagda volymen från Allmänna Förlaget går till tryckerier i landsortenoch hälften till tryckerier i . Denna fördelning, som svararmot kapacitetsfördelning- Skr.1978/79: 6 93 eninom , bedömer vi kunna bestå endast om Allmänna Förlagets nuvarandearbetsuppgifter och inriktning består. Kring distributions-och förlagsverksamhetemaav statligt tryck bygger LiberFörlag ett fackbokförlag med tyngdpunkt påjuridisk litteratur, böcker kring byggande och miljö samt om konst, natur ochsevärdheter. Varje projekt bedöms efter sina möjligheter att nå lönsamhet ochenligt vad vi ser finns det goda möjligheter för LiberFörlag att även framdelesi konkurrens med andra förlag finna nya titiar för en fortsatt bredfackboksutgivning. Önskemålenom ett öppet försäljningsställe för det offentliga trycket har lett fram tillnysatsningen på en välsorterad bokhandel, iStockholm. I skall vi fortsätta en kvalitetsmedveten bokhandelsrörelsesom utöver det allmänna sortimentet har tyngd i juridisk och ekonomisklitteratur, visar LiberLäromedels totala utbud, innehåller en välsorteradkartavdelning samt dessutom kan betjäna företag och privatpersoner medtidskriftsabonnemang över hela världen. Denaktiva marknadsföringen som startat har visat sig vara till gagn ävenför andra boklådor genom det intresse för böcker och läsande som enstimulerande bokinformation ger. Inom bokhandelsvärlden för övrigt önskar viett meningsfullt samarbete med goda boklådor över hela landet. Liksom många tidigare årutreds gränsdragningen mellan LiberKartor och . Vi troratt den uppdelning av arbetsuppgifterna som råder, då Lantmäteriverketkoncentrerar sina uppgifter på att göra grandläggande kartografiskt arbete ochdet kommersiellt inriktade LiberKartor har hand om marknadsföring och vidarebearbetningav det allmänna kartmaterialet, är den bästa både ur nationalekonomisk synpunktoch för den kartintresserade allmänheten. LiberKartors goda ekonomiska resultatoch höga arbetsmoral, trots fortlöpande stömingar med hot och utredningar omförändringar, understryker riktigheten i nuvarande arbetsfördelning. Samordningen ochspecialiseringen av LiberTrycks verksamhet på enkelt informationstryck måstefortsätta för att även denna verksamhetsgren totalt skall bli självbärande. Godapersonliga insatser på många håll samt en enkel modell för uppföljning ochkorrigering av verksamhetema inom Liber bidrager till det positiva resultat vinått. Genom självbärande enheter får vi kraft att i samråd och samarbete självautveckla Liber på ett sätt som ger arbetsglädje och trygghet för framtiden. Utgångspimktenför vårt arbete är att med egna medel och insatser skapa ett ekonomisktbärkraftigt företag. Tillfredsställelsen i att själv tjäna ihop till deutgifter som vi åsamkar vår verksamhet och till de förmåner vi beviljar ossräknas som en väsentiig del i arbetstillfredsställelsen. Skr.1978/79: 6 94 och en av världens ledande exportörer av järnmalm. 1973 1974 1975 1976 1977 Faktureradförsäljning mkr 1466,4 2 013,3 1845,6 2 059,3 1623,5 Resultatefter finansiella intäkter och kostnader mkr -620,5 I procent av fakturerad försäljning % Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -642,8 Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Denkrisartade konjunkturutvecklingen har drabbat den europeiskastålindustrin mycket hårt. Råstålproduktionen i som 1974 nådde 155 mton,har under de tre därefter följande åren tvingats ned till en nivå omkring 130 mton.Lägsta produktionsvolym noteras (126,4 mton). Den hårdnandekonkurrensen från översjöiska länder framför allt har pressat ned stålprisema,i många fall under de löpande driftkostnadema. Det är i ett sådant läge inteförvånande att denna för våra leveransmöjligheter avgörande industrin hamnati allvarliga svårigheter. Denlåga produktionsnivån innebar att produktionskapaciteten istålverken kunde utnyttjas endast till . Den väntade uppgången hösten1977 uteblev helt. För medförde detta att den budgeterade leveransökningenuteblev och att leveransvolymen, som uppgick till 22,1 mton, i ställetsjönk till 19,3 1977. Priserna låg i genomsnitt lägre än 1976. Någonkonjunkturförbättring är inte i sikte. Inom stålindustrin ser mangenomgående dystert på utsikterna för de närmaste ett till två åren. Vi måstedärför räkna med en alltjämt låg leveransvolym och stark press på malmprisernaunder innevarande år. Till detta kommer att stålverken med sin hårt beskurnaproduktion disponerar tillräcklig egen sintringskapacitet och att efterfråganpå kulsinter därför blir mycket begränsad. Somframgår av tabellen redovisas en allvarlig förlust. Bakgrunden är iförsta hand utvecklingen på malmmarknaden, som lett till Skr.1978/79: 6 95 lägrepriser och reducerade leverans- och produktionsvolymer, vilket i sin tur betytthögre kostnader per ton producerad malm. En annan starkt bidragande orsak är jämvägsfraktema,som trots minskad volym ökat med ca . Malmlagren uppgick vidårets slut till 15 mton. Resultatet har belastats med den ytterligarenedskrivning med som erfordrats för anpassning till lägre avsaluvärden. Utvecklingenav produktionskostnaderna har särskilt under årets senare hälft varit gynnsam,vilket får tillskrivas successivt insatta åtgärdsprogram, ett bättrekostnadsmedvetande inom hela organisationen och verkningarna av den nya resultatinriktadeorganisationen. Denförutsedda marknadsutvecklingen gör det svårt att undvika ytterligareresultatförsämring . Produktionsvolymen begränsas enligt nuvarandeplaner till 17,6 mton, varav endast ca 3 mton av den högst förädlade produkten kulsinter.Detta innebär bl. a. att Tuolluvaa-ragravan ställs om till starkt reduceradproduktion fr. o. m. , att kulsinterverket i Kirana stängts den 1 febraarioch att kulsinterver-ken i och körs med starkt beskurenproduktion . Varselförhandlingar har inletts om permittering avall kollektivpersonal under två 14 dagars perioder. Inomproduktion och administration insätts ytterligare åtgärder för att dra nerkostnaderna. Järnvägstransporterna till har inställts ochtills vidare. Större delen av produktion kommer att skeppas överNarvik. De totala investeringarna begränsas till storleksordningen 300 mkr.Detta innebär en halvering jämfört med sammanhängande med att stora delarav det 1973/75 initierade investeringsprogrammet avslutas . Detstarkt reducerade produktions- och investeringsprogrammet medför att vi fårett personalöverskott, som uppgår till ca 1 200 personer ochvid till ca 1 000 personer. Härigenom förvärras läget för de avarbetslöshet redan hårt drabbade malmfältskommunerna. För att undvika alltförlångtgående uppsägningar av personal presenterades för Statsföretagoch regering ett sysselsättningsprogram, innefattande dels normalt lönsammainvesteringar för sammanlagt ca och dels insatser av annan art främst miljösatsningar och tidigareläggningar av tillredningsarbeten m. m. för sammanlagt . Om dessa program godkännes kommer de att sysselsättasammanlagt ca 850 personer. Beträffande resterande personalöverskott harförhandlingar inletts om varsel för uppsägningar. Närmalmkrisen nu går in i sitt fjärde år står det klart, att ett fortsattupprätthållande av produktion och sysselsättning kräver kapitaltillskott undermedverkan av ägaren Statsföretag. För att skapa ett bättre under- 1978/79: 6 96 lagför beslut i denna fråga kommer Statsföretag och att gemensamt undervåren genomföra en utredning, som skall leda fram till en plan rörandeutveckling, marknad, produkter och produktion. Förbedömningen av LKABs framtidsmöjligheter är det nödvändigt att utvärderaverkningarna på av den djupa stålkrisen. Även om vi fäster alltstörre vikt vid t. ex. och vissa specialproduktmarknader kommer avtransportkostnadsskäl även större delen av LKABs malmleveranser attkoncentreras till , framför allt EG-området. Det är emellertiduppenbart, att EGs stålindustri även i sin fortsatta utveckling kommer attpåverkas av de påfrestningar den nu utsätts för och som 1977 tog sig uttryck ien uppskattad förlust på sammanlagt . En utveckling medsådana finansiella följder måste leda fram till omvärderingar av produktionsvolymer,produktionsinriktning och investeringsprogram. Detär därför realistiskt att räkna med att den europeiska stålindustrinsproduktionsutveckling blir långsammare än man tidigare räknat med. EGs råstålproduktionförutsågs stiga till ca 200 mton 1985. Bedömningama förmitten av varierar nu mellan 140 och 160 mton. Den tillväxt avvärldens totala stålproduktion som trots allt väntas fortsätta kommer ibetydande utsträckning att ske i utvecklingsländerna. Stagnationen iVästeuropa innebär att måste stärka sin marknadsposition för att säkratillräckliga leveransvolymer . LKABsom hade en relativt skyddad marknad måste nusälja sin malm i mycket hård konkurrens med översjöiska länder med betydligtgynnsammare kostnadsläge. Förutom en allmänt lägre kostnadsnivå gynnas vårakonkurrenter av järnvägsfrakter som uppgår till ungefär 1/3 av våra och avbilligare brytning i dagbrott. Serman fram blir bilden ljusare. Nuvarande lågamalmpriser har medfört att praktiskt taget alla planerade större järnmalmsprojekti världen har lagts på is. Detta gör att tillförseln av järnmalm så småningomavtar om inte stora investeringar i nya gruvor kan sättas igång. De gravprojektsom då blir aktuella är dock så kostnadskrävande att nuvarade malmpriser imånga fall inte ens täcker kapitalkostnaden. Den framtida balansen påjärnmalmsmarknaden kräver en kraftig höjning av nuvarande prisnivå. FörLKAB gäller det att komma över nuvarande krisperiod, som befaras fortsätta ettpar år till och kanske längre. Kan vi komma till rätta med våra egna kostnaderoch med jämvägsfraktema varom förhandlingar pågår bör det vara möjligt attåterställa vår lönsamhet in . En ytterligareförutsättning för detta är att vi kan nå en betydligt högre leveransvolym änden nuvarande. Skr.1978/79: 6 97 Deåtgärder vi i vår långsiktiga planering koncentrerar oss på är förstärkning avvåra marknadsföringsresurser, sänkning av jämvägsfraktema, fortsattrationalisering med sikte på höjd effektivitet och produktivitet samt tekniskutveckling med inriktning på bättre produkter och lösning av fosformalmsproblematiken. Minskningenav sysselsättningen i malmfältskommunema måste mötas med åtgärder sommöjliggör för våra gruvsamhällen att leva vidare. LKABs egna möjhgheter i dettaavseende ligger framför allt i satsningar inom andra mineralområden änjärnmalm. Ett första steg blir den planerade upptagningen av koppargravan Viscariainvid Kirana, som beräknas ge ungefär 100 sysselsättningstillfällen. Denmassiva prospekte-ringsmsats som vi gjort i malmfältsregionen börleda fram till flera lönsamma gruvprojekt . Såvälförsörjningsläget på mineralsidan som gruvindustrins bekymmersamma lägemotiverar en djärvare satsning på utnyttjandet av landets mineraltillgångar.Den viktigaste av dessa är alunskiffrarna för vilka vi på regeringens uppdragoch i samarbete med AB Atomenergi m. fl. tagit fram två projekt, som klartvisar att alunskifferbrytningen i är en lönsam och frånmiljösynpunkt godtagbar verksamhet. På alunskifferområdet har vi under 1977etablerat samarbete med genom det nybildade Aktiebolaget (), som ägs till hälften av vardera bolaget. 7 1978/79.1 saml. 1978/79: 6 98 Utvecklaroch tillverkar elektronikprodukter. 1973' 1974' 1975' 1976' 1977 Fakturerad försäljning mkr 31,1 intäkter och kostnader mkr 6,5 försäljning % _ _ _ _ 20,9 Resultatföre bokslutsdis positioner och skatter mkr 6,5 Avkastningpå totalt redo visat kapital % 18,5 Sohditet% _ _ _ _ j 2 Investeringari anlägg ningar mkr 0,2 'Ingick i AB Sonab.