prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — Även andra frågor kan behöva omprövasmot bakgrund av praktiska erfarenheter. Pågnond härav har vi begränsat våraförslag till att gälla gåvor som lämnats under åren1978-1981. Vi vill understryka att våra förslag endast öppnar en möjlighetför berörda organisationer att underlättafinansieringen genom gåvor. Det får sedan ankomma påorganisationerna själva att avgöra i vilken utsträckningde vill utnyttja denna möjlighet genom att anordnainsamlingar m.m. Vi har vidare haft i uppdrag att utforma ett förslag till arvsskattebefrielse för trossamfund m.m. Vårt förslag i denna del irmebär att den grupp av religiösa organisationer som omfattas av avdragsrätten skall vara befriade från arvsskatt. Pejrslaget om avdrag förgåvor avses träda i kraft och tillämpas pågåvor som lämnas efter denna tidpunkt. De föreslagna reglerna om arvsskattebefrieise avses träda i kraft . 1978/79:160 97 Vårt huvuduppdrag innefattas i följande anfc-rande till protokollet av statsrådet vid regeringssammanträde den ": I regeringsförklaringenden nar regeringen uttalat att gåvor till ideella och humanitäraändajnål bör få dras av vid inkomstbeskattningen. F.n. medges inte avdrag vid inkomsttaxeringen för gåvor tillideella eller humanitära .ändamål. Den enskildes ekonomiska stödtill sådana ändamål måste alltså lä.mnas med be3kattade medel. I den månskattelättnader medges är dessa inriktade direkt på de allmännyttigaorganisationerna. Dessa är i varierande omiaLtning befriadefrån inkomst-, förmögenhets-, arvs-eller gåvoskatt. Det är angeläget att skattelagarna har sådant innehållatt ideella och humanitära organisationers arbete underlättas. Lika angelägetär att enskilda personer uppmuntrasatt ekonomiskt stödja sådana verksamheter. I vissa ländermedges skattemässiga avdrag för gåvor tilldessa ändamål. Hos oss har önskemål cm en sådan avdragsrätt framförtssedan länge, bl.a. i riksdagsmotioner. Att utforma ett system med avdragsrätt av det slag som regeringsförklaringen förutsätter krävernärmare undersökningar påflera punkter. För att göra denna undersökningbör en särskild utredare tillkallas. Vid sitt arbete bör utredaren särskiltuppmärksamma följande frågor. För det första börundersökas vilka ideella och humanitära verksamheter som skall omfattas av avdragsrätten. I det sammanhanget bör prövas frågan om förhållandet mellan riksorganisationer och sa-mmanslutningarpå lokal nivå. Utredaren börunder arbetet ta kontakt med olika religiösa,humanitära och andra ideella organisationeroch sammanslutningar. En annan väsentlig fråga rör avdragsrättens närmareutformning. Så är t.ex. vissa beloppsspärrar ofrånkomliga. Utredningen bör ocksåbelysa utländska erfarenheter på området. Det är vidare viktigt att förslagen fåren sådan utformning att de blir enklaatt tillämpa i praktiken. Självfallet måstetillses att reglerna inte lä.Tinarutrymme för obehöriga skatteförmåner. .Reglerna om avdragsrättbör kunna träda i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Det innebär att utredningsarbetet börvara slutfört före utgången av . 7 RUcsdagtn 1978179. 1978/79:160 98 Vid sammanträdeden U beslöt regeringen att utvidga utredningsuppdraget. Tilläggsdirektiven innefattas i följande anförandetill protokollet av statsrådet : äri egenskap av statsorgan inte skyldig att erlägga arvsskatt. I har motioner väcktsom att samma skattefrihet borde medges församlingarnaoch de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer. Denna fråga har behandlats senast vid 1975/riksmöte.Skatteutskottet (SkU 1975/76:52)avstyrkte därvid.motioner om sådan skattefrihet med motiveringenbl.a. att man utgick från att regeringen skulle ta ställning till arvsskattefrågan innan propositionen beträffande beskattning av ideella föreningar lades fram. godkände vad utskottet hade anfört. I den avlämnadepropositionen om ändrade regler för beskattning av ideella föreningar, m.m. (prop. 1976/77:135) har jag uttalatatt frågan om arvsskattefri-,iet för trossamfunden börremissbehandlas innan den avgörs avstatsmakterna. Det är angeläget att denna frågalöses snabbt. Utredningsarbetet i frågaom avdragsrätt vid irJcomsttaxe-ringen för gåvor tillideella och humanitära ändamål skall vara slutfört före utgången av . Frågan om arvsskattefrihet börbehandlas i detta sammanhang. Förslag bör därför ocksåläggas fram i fråga om arvsskattebefrielse för församlingar och de fria trossamf'an-den och deras lokalorganisationer. Prop.1978/79:160 99 2 GÄLLANDE RÄTTM.M. 2.1 Beskattningen av gåvogivare 2.1.1 Gällande regler m.m. Vid inkomstbeskattningen medges avdrag för omkostnader förinkomsternas förvärvande och bibehållande. Avdrag medges däremot inte förutgifter för att bestrida den skattskyldiges le''/nadskostnader.Till levnadskostnader räknas utgivna gåvor; de ärsåledes inte avdragsgilla vid beskattningen(20 § KL). Syftet med gåvan saknar betydelse i sammanhanget. Avdrag medges således inte heller för gåvor till ideella ändamål. Dessa principer har emellertid genombrutits av lagstiftarenvid några speciella tillfällen. Under kriget förelåg vid taxeringarna till statliginkomstskatt (alltså inte vid komraunalbeskattningen) åren 1939-19A-3 (förhållandena skiljer sig mellan de olika åren) rätttill avdrag för gåvor till luftvärnet, luftskyddet, hemvärnet och sjö-värnskåren m.m.Avdragsrätten tillkom på förslag av bevillningsutskottet(BevU 1938:20, 1939:20, 1941:17, 1942:25). Avdrag medgavs med gåvans belopp såsomallmänt avdrag. Avdragsrätten betingades av de råda.ade extraordinära förhållandena, och utskottet poängteradeockså vid de olika lagstiftningstillfällena att bestämmelsernainnebar en uppenbar avvikelse från deprinciper som ligger till grund förskattelagstiftningen. En annan av kriget betingad särskild avdragsrättför gåvor förelåg vid 1944 och 1945 årstaxeringar. Maj:t hade då riksdagensbemyndigande att medge skattskyldig avdrag vid taxeringen till statliginkomstskatt och vissa andra statliga skatter för penninggåva till internationellt hjälparbete föratt lindra nöden i krigshärjade länder.En av praktiska skäl uppställd förutsättning var att gåvanuppgick till . uttalade även i detta lagstiftningsärende principiella betänklig- Prop.1978/79:160 100 heter,men godtog med hänvisning till det angelägna ändamålet denproposition i vilken frågan väckts (prop. 1943:355, BevU 54). Ettmer principiellt avsteg från principen om avdragsrätt för gåvorfinner man i reglerna om den skattemässiga behandlingen av periodiska gåvor.Avdrag medges nämligen för periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk utbetalning (46 § 2 mom. första stycket KL och punkt 5 av anv. därtill;olika begränsningar i avdragsrätten som föreliggerenligt dessa stadganden förbigås här). Bestämmelserna synes till sina ordalydelser inte hindraatt avdrag medges för periodiska utbetalningar till stiftelse eller förening för välgörande ändamål, Igammal praxis har också sådant avdrag medgivits. Praxis har emellertid svängt (RÅ 1929ref. 95, RÅ 1941 ref, 5),och det är numeragenom åtskilliga regeringsrättsavgöranden otvetydigt klarlagt att avdrag förperiodiska utbetalningar till ideella och välgörande ändamål intemedges. Sammanfattningsvismedges således enligt gällande rätt inte avdrag för gåvor tillvälgörande ändamål vare sig i fråga om engångsbeloppeller periodiska utbetalningar. Detsagda gäller givetvis även beträffande gåvor av atndra tillgångar än pengar,t,ax. lösöre av olika slag. Principiellt annorlunda blir däremotsituationen om gåvan består av den skattskyldiges egen arbetsinsats, dvs. atthan vederlagsfritt utför arbete åt mottagaren, t.ex. som funktionär eller förtroendeman.Någon beskattning av uppskattat värde av arbetsinsatsen sker då inte.Denna uteblivna beskattning får samma verkan som om den skattskyldige beskattatsför värdet av arbetsinsatsen men medgivits avdrag medmotsvarande belopp. Däremot kanskattskyldig som avstår fråin lön eller arvode mot att ersättningenskall tillfalla välgörande ändamål i allmänhet inte undgå beskattning för ersättningen (RÅ 1962 ref. 46), Prop.1978/79:160 101 2.1.2 Frågans tidigare behandling Skattelagssakkunnigaavgav ett betänkande med förslag till bestämmelser om avdragsrätt ochskatteplikt för periodiskt understöd m.m. (stencil). I betänkandetbehandlas bl,a. frågan om avdrag för periodiskt understöd och gåvor tillallmännyttiga ändamål. Desakkunniga, som inte ansåg sig kunna förorda en självständig avdragsrätt för gåvor till allmännyttiga ändamål, anförde bl,a, följande (s. 199-202). En avdragsrätt förfrivilliga understöd till allmännyttiga ändamål kan be-teckjias som ett avsteg från deprinciper enligt vilka den direkta beskattningen är uppbyggd. Det stöd som lämnas meden avdragsrätt blir svårt att bedöma och ojämnt. Sådana ändamål som givare med höga inkomster lämnarbidrag till kan tänkas bli gynnade p.g.a, marginalskatteeffekten.Omfattningen av de bidrag som skulle erhållas till olika ändamål skullei icke ringa mån bli beroende av den energi och måhända även fördomsfrihetvarmed bidragsinsamlingen handhades. Bidragens antal och storlek skulle intealltid rätta sig efter ändamålets angelägenhet. Vidareanfördes bl,a. Avgränsningen av de ändamål, varsfrämjande genom bidrag skulle ge avdragsrätt, skulle mötabetydande svårigheter. Det torde inte vara möjligt atti skattelagstiftningen mera exakt ange de institutioner eller sammanslutningar,till vilka bidrag borde kunna ges med avdragsrätt. En bestämmelse avmera allmänt innehåll skulle ge upphov till en mängdskattetvister. Frågan om och på vilket sätt taxeringsmyndigheterna skulle kunna pröva attvillkoren för avdragsrätt uppfylls är mycket komplicerad. I vissa fall betalas bidragunder sådana former att det är omöjligt att kontrollera att bidragen utbetalats,exempelvis vid kollekt. Bidrag lämnas ofta i form av medlemsavgifter som inte äravdragsgilla enligt 20 § KL. Införande av avdragsrätt för vissaslag av medlemsavgifter skulle komplicera skattelagstiftningen i hög grad. 1978/79:160 102 För den händelsedet skulle befinnas angeläget att vid beskattningen i någon formta hänsyn till gåvor till allmännyttiga ändamål framkastade de sakkunniga följandetanke. En särskild avdragsform behövde intetillgripas. I stället kunde bestämmelserna om avdraget för försäkringspremiero.d. ändras så att avdragsrätten kom att omfatta även bidrag till vissa allmännyttiga ändamål, Iriksdagen har under en lång rad år framställts motionsyrkanden som syftar till en avdragsrätt för gåvor tillideella ändamål. Sådana yrkanden förekom t.ex, vid samt vid riksdagarna 1964-1975 och /76, Yrkandena har iallmänhet avstyrkts av skatteutskottet (bevillningsutskottet). hardock yrkandena tillstyrkts. Vid den slutliga riksdagsbehandlingen har dockmotionerna alltid avslagits. Motionärerna hari huvudsak framhållit följande. Det är tveksamt om de av skattelagssakkunniga åberopadeprinciperna har den räckvidd man velat tillerkänna dera.Man bör inte bortse från den risk för nivellering och för stöd endast åt det politiskt-majoritetsmässigtaccepterade och väletablerade som ligger i metoden med bidrag från detallmänna. En avdragsrätt skulle utgöra ett värdefullt komplement till metoden med allmännabidrag. Det frivilliga givandet skulle stimuleras av en avdragsrätt.Vidgade möjligheter att ekonomiskt stödja enideell verksamhet skulle medföra ett fördjupat personligt engagemang frångivarna. Vissa kristna samfund har av principiella skäl svårt attacceptera bidrag från det allmänna till sin verksamhet. Utskottethar som regel grundat sina avstyrkanden på uppfattningen att ideell verksamhet bör stödjasgenom direkta bidrag av allmänna medel och inte genom lättnadervid beskattningen. Vidare har anförts principiella och praktiska betänkligheterav i huvudsak samma slag som skattelagssakkunniga framförde. 1978/79:160 , 103 2.2 Allmännyttiga organisationers beskattning Allmännyttigaorganisationer har en gynnad ställning vid såväl inkomst- och förmögenhetsbeskattningensom arvs-och gåvobeskattningen. De gynnande reglerna är allmänt; settutformade så, att organisationen helt eller delvis frikallas fränskattskyldighet. Vid arvsbeskattningen tillämpas i vissa fall en förmånligskatteskala. Här skall lämnas en översiktlig framställning över deregler som härvid gäller. Av intresse är kanske främst dennya lagstiftningen om beskattningen av ideella föreningar. För en meringående redovisning av denna lagstiftning hänvisas till prop.1976/77:135 och SkU 1976/77:45. 2.2.1 Inkomst- och förmögenhetsbeskattningen Stiftelseroch ideella föreningar har länge behandlats likartat vid inkomstbeskattningen.Genom den antagna lagstiftningen om beskattningen av ideella föreningar,som skall tillämpas fr,o.m. taxering, bryts dettasamband. De ideella föreningarna får i princip en mer gynnad ställning äntidigare, medan de äldre reglerna för stiftelser kvarstår oförändrade. Förstiftelser och vissa andra rättssubjekt gäller följande. Akademieroch vissa studentsammanslutningar av offentligrättslig karaktär är heltfria från statlig irikomstskatt och skattar kommunalt endast för inkomstav fastighet och för garantibelopp (7 § SI och 53 § 1 mom. förstastycket d) KL). Skattskyldighet föreligger dock inte för fastighet som används idessa institutioners eller sammanslutningars verksamhet som sådana, ochgarantibelopp skall inte beräknas för sådan fastighet (5 § 1 och 3 mom., 47 och 54 §§ KL). Prop.1978/79:160 104 Följande rättssubjekt skattar statligt för inkomst av rörelsesamt kommunalt för inkomst av rörelse och fastighet och för garantibelopp (7 § SI och 55 § 1 mom. första stycket e) KL). Subjekten åtnjuter sådanskattefrihet för inkomst av vissa fastigheter ochför garantibelopp som nämndes. Kyrkor (med kyrka avses enligt punkt 7 av anv. till 55 § KL en till hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. i dess egenskap av ägare till viss försvenska kyrkans verksamhet avsedd egendom); Sjukvårdsinrättningar som inte drivs i vinstsyfte; Barmhärtighetsinrättningar; Stiftelser som har till huvudsakligt ändamål att undersamverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvar; Stiftelser som har till huvudsakligt ändamål att, utanbegränsning till viss familj, vissa familjereller bestämda personer, - främja vård ochuppfostran av barn, - lämna understödför beredande av undervisning ellerutbildning, - utöva hjälpverksamhetbland behövande, - främja vetenskaplig forskning. årstaxering ingår i nämnda grupp även trossamfund (andra än ) som utövar kyrklig verksamhet. Vid senare års taxeringar beskattas dessa samfund enligt de nyareglerna för beskattningen av ideella föreningar. Enligt 53 § 1 mom.andra stycket KL kan stiftelse eller föreningsom har till huvudsakligt ändamål att främ.ja nordiskt samarbete om särskilda skälföreligger för det av förklaras vid inkomstbeskattningen jämställd med skattesubjektupptagna i 1 mom. första stycket e). Enligt punkt B av anv. till 53 § KL skall fråganom skatt-s kyl d.igheten för stiftelse bedömas med hänsyntill det ändamål som tillgodoses i den bedrivna verksamheten. Enligt nämndaanvisningspunkt gäller vidare följande. Stiftelse, som i sin verksamhet främjar flera ändamål skall anses begränsat skattskyldig enligt 53 §1 mom. första stycket e) KL om verksamhetenhuvudsakligen avser 1978/79:160 105 att tillgodose ändamål som upptas i detta lagrum. Så skall anses vara fallet om i verksamheten endast iringa omfattning främjas andra ändamål. inte bedrivit eller kan väntas komma att bedriva verksamhet i en omfattningsom skäligen svarar mot avkastningen avdess tillgångar skall stiftelsen, oavsett dessändamål, anses obegränsat skattskyldig för inkomst. För ideella föreningar gällerföljande enligt den ovan nämnda nya lagstiftningen, med tillämpning års taxering. Förening som är hänförlig till 53 §1 mom. första stycket e) KL kan endastbeskattas för, statligt, inkomst av rörelse och, kommunalt, inkomst av fastighet och rörelse samt garantibelopp. är emellertid ävenbefriad från vissa inkomster av fastighet (ochi motsvarande män från garantibelopp) och rörelse. Dettagäller om inkomsten till huvudsaklig delhärrör frän verksamhet som har naturliganknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller frånverksamhet som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideelltarbete (54 § första stycket i) och punkt 4 av anv. till 54 § KL). kanenligt punkt 9 av anv. till 53 § KL anses hänförlig till 53§ 1 mom. första stycket e) KL om föreningen har till huvudsakligt syfte att - utan begränsning till viss familjs, vissa familjers, föreningens medlemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen - främja - ändamål som anges i 53 § 1 mom, första stycket e) (se ovan) eller - andra allmännyttiga ändamål såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål. Enligt punkt 9 av anvisningarna till 53 § KL förutsätts vidcire följandeför att en förening skall anses hänförlig till 53 § 1 mom. förstastycket e) KL: - föreningen skall i sin verksamhetuteslutande eller så gott som uteslutandetillgodose ändamål av den nämnda 1978/79:160 106 - föreningen skall vara öppen, dvs. föreningen får inte vägranågon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skälför det med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan orsak; - föreningen skall bedriva en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens tillgångar. Under särskiltangivna förutsättningar kan i viss utsträckningdispens medges från det sist upptagna kravet avseendeverksamhetens omfattning (andra - fjärdestyckena av punkt 9 av anv. till 53 §KL). Enligt femte stycket av punkt 9 av anv-, till 53 § KL utgördet förhållandet att förening enligt äldre lagstiftning registrerats som ekonomisk förening inte hinder mot att föreningen i förevarandesammanhang behandlas som ideell förening. Ideella föreningar ochstiftelser är skyldiga att erlägga skatt förförmögenhet endast om och i den månde är skattskyldiga för inkomst (6 §1 mom. SF). Skattskyldighet föreligger således endast försådana tillgångar förvars avkastning organisationen ärskattskyldig. 2.2.2 Arvs- och gåvobeskattningen Två grupper av skattesubjekt är med hänsyntill ändamålet gynnade vid arvs- och gåvobeskattningen.Den första gruppen är helt befriad frånbåde arvsskatt och gåvoskatt. Den andra gruppen är helt befriad frångåvoskatt och tillhör vid arvsbeskattningen en förmånligskatteklass (klass III i stället för klass II). 1978/79:160 107 Fri från såväl arvs- som gåvoskatt ärenligt 3 § AGL - stiftelse ellersammanslutning med huvudsakligt ändamål att under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvar; - stiftelse ellersammanslutning som har till hu/udsakligt ändamål att främjabarns eller ungdoms vård och fostran eller utbildningeller att främja vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta, dock inte om ändamålet är att tillgodose medlemmar av viss eller vissa släkter; - akademi och sådain stiftelse eller sammanslutning, som har tillhuvudsakligt ändamål att främja vetenskaplig undervisning ellerforskning. Skattebefrielse tillkommer inte sammanslutning, som hartill syfte att i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas ekonomiskaintressen,och inte heller utländskorganisation. Följande rättssubjekt ärfria från gåvoskatt och tillhör en förmånligskatteklass vid arvsbeskattningen (28 och 38 §§ AGL) - kyrka,landsting, kommun eller annam. menighet samt hushållningssällskapmed stadgar som fastställts av regeringen eller myndighetsom. - stiftelse medhuvudsakligt syfte att främja religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller andra därmed jämförliga kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål; - stiftelse medhuvudsakligt ändamål att främja landets näringsliv; Prop.1978/79:160 108 - sådan sammanslutning som, utan att ha till syfte att isin verksamhet tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen, huvudsakligenfullföljer ovan angivet ändamål; - folketshusförening, bygdegårdsförening eller annan liknande sammanslutning som hartill främsta syfte att anordna ellertillhandahålla allmän samlingslokal. Ävendessa regler gäller endast för svenska organisationer. Prop.1978/79:160 109 Vi har genom budgetdepartementets rättsavdelning erhållitredogörelser över gällande rätt i tillämpligadelar från ett flertal länder därenligt uppgift avdrag medges för gåvor till ideella och allmännyttiga ändamål. Svar av intresse för vårt arbete har inkommit från , , , , ,och , Uppgifter har även begärts frånVästtyskland men svar från detta land har inte erhållits. Nedan lämnasen redogörelse som grundar sig på de erhållnauppgifterna. Avdrag medges förgåvor till följande mottagare a) universiteteller liknande inrättningar i förutsatt att de inrättats i enlighet med vissa lagar; b) kungligaakademier, nationella forskningsfonder förvetenskaplig forskning och institut föruppmuntrande av vetenskaplig forskning inom industrin och jordbruket samt institutioner förvetenskaplig forskning som godkänts avfinansministern och vetenskapsministern; c) statens museer saimt provinser, sammanslutningar, kom munförbund och allmänna stödföreningar under villkor att bidragen används för deras museer; d) kulturellainstitutioner vars verksamhet sträcker sig överen kulturell gemenskap om institutionen har godkänts av kungen genom beslut i regeringen; e) institutioner som ger stöd till krigsinvalider, handi kappade, krigsveteraner och liknande, till gamla, till minderåriga och till fattiga där institutionen påvisst sätt godkänts; f) belgiska Rödakorset; g) nationella katastrofkassan till förmån för den Natio nella katastroffonden eller till den nationella fonden för jordbrukskatastrofer, regionalakatastroffonder samt 1978/79:160 110 tillinstitutioner som är tillskapade för att ge stöd tilloffer för katastrofer, under förutsättning av godkännande av finansministern; h)skyddade verkstäder som verkar inom området för rehabiliteringav gravt handikappade, om anstalten är tillskapad av den nationella fonden för socialrehabilitering av handikappade eller godkänd av denna eller av den minister som handhar frågor inomdetta område; i)institutioner som lämnar stöd till utvecklingsländer om institutionen hargodkänts av både finansministern och ministern församarbete och utveckling. Föravdragsrätt krävs att gåvan uppgår till (en belgisk francs = ung.12 öre). Sammanlagdabeloppet av utgivna bidrag under ett beskattningsår äravdragsgillt av den skattskyldiges nettoinkomst. Avdragmedges dock med högst 10 milj. francs. Organisationernaäri allmänhet underkastade ett förfarande för godkännande som är olika beroende pä den kategori till vilkenorganisationen är hänförlig. Organisation skall göraskriftlig ansökan om godkännande och underkasta sig erforderligt undersökningsförfarande.För att godkännas skall organisationen uppfylla särskilt följandevillkor: - Organisationens verksamhet får intebedrivas i vinstsyfte vare sig för organisationen själv eller för dessmedlemmar. Detta hindrar emellertid inte att organisationen får drivavinstgivande verksamhet om målet är av social karaktär. - Organisationen måste utöva sinverksamhet uteslutande inom det område som anges i lagen. Gåvor utgör inteskattepliktig inkomst för ifrågavarande organisationer. Prop.1978/79:160 111 efter utgångenav beskattningsåret skall organisationen tillställa skattemyndigheterna en förteckning övergivare och mottagna gåvobelopp. Kopior härav sänds till delokala skattemyndigheterna för kontrollav givarnas deklarationer. Enligt uppgift ger administrationen av avdragsrätten inte upphov till några särskildaproblem. Kontrollen av avdragen verkställsinom ramen för den normala deklarationskontrollen. Enligt ligningsloven ärgåvor till föreningar, stiftelser och institutioner m.m.avdragsgilla, om medlen används i allmänt välgörande eller påannat sätt allmännyttig verksamhet till förmån för en störrepersonkrets. En förutsättning för avdragsrätt är att gåva till en och samma förening m.m. uppgår till minst 50 Dkr (en Dkr = ung.73 öre). Avdrag medges för det belopp varmed de sammanlagda gåvorna överstiger100 Dkr, dock högst med 1 000 Dkr,