prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Fram till dess finns det emellertid redan nuanledning att preliminärt justera bytesbalansen med det belopp, 3,3 miljarderkr., som underskattningen beräknades till. Detta bör göras inteendast utan också för prognoserna för bytesbalansen för 1978 och 1979.Den nuvarande korrektionsposten på 800 milj. kr. faller då bort. Nettojusteras sålunda bytesbalansunderskottet med , varförrestposten efter denna korrigering endast skulle uppgå till 700 milj.kr. Någon genomförd konsekvensberäkning av hur nationalräkenskaperna i dessolika delar skulle behöva räknas om med hänsyn till den nya nivån pä korrektionsposten har inte gjorts. Det fåranstå tills säkrare underlagföreligger. Av de inhemskaefterfrågekomponenterna är det endast den offentliga konsumtionen - och för dendelen även de offentliga investeringarna, ävenomdeintesärredovisasi tabell 1:2- som gett positiva bidrag till BNP . Framför allt fortsatteexpansionen i den kommunala sektorn, med en ökning av konsumtionen med . 1 huvudsak avspeglar detta en ökning av antalet nyanställda, särskilt ivård- och serviceyrken. Med den svaga utveckling som rått på arbetsmarknadeninom den privata sektorn har sysselsättningsökningen hos kommuner ochlandsting i stor utsträckning verkat tillbakahållande på arbetslösheten ilandet. Det har dock skett till priset av mycket kraftiga höjningar av detkommunala skatteuttaget och en nedpressad privat konsumtion. För 1979 och 1980har överenskommelse träffats mellan regeringen och kommun- ochlandstingsförbunden att söka begränsa konsumtionstillväxten till i volym. Såväl utvecklingen förfasta investeringar som lagerinvesteringar och privat konsumtion verkade totaltsett neddragande på BNP 1978 (tabell 1:2). Särskilt stor var den negativaeffekten från lagerinvesteringarna (-1,). Lagervolymen minskade medmotsvarande mer än . Sammanlagt för1977 och 1978 drogs lagren ned med av den lageruppbyggnad som skeddefrån 1974 till 1976. Minskningen för de fastainvesteringarna är helt hänförlig till investeringarna inom näringslivet, dären nedgång på inte inträffade. Industrins investeringar minskadet. o. m. några procentenheter mera och har därmed minskat med en tredjedel . Detta sammanhänger med det låga kapacitetsutnyttjandet och med denlångt nedpressade lönsamheten. En avsaktning i minskningstakten skedde underåret och möjligen kan t. o. m. en vändpunkt ha nåtts kring årsskiftet1978/1979. En faktor av betydelse kan därvid ha varit den efter handförbättrade lönsamheten. Preliminära uppgifter tyder på ökningar ibruttovinstmarginalerna minskningar. 1 de sparbalanser somupprättats i samband med arbetet med denna nationalbudget har också framkommitklara indikationer på en förhållandevis omfattande förbättring iföretagssektorns (exkl. banker, försäkringsbolag m.m.) finansiella sparandefrån 1977 till 1978. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 1:1 Större industriföretags likvidamedel kvartalsvis 1975-1978 -I I u Källor: Statistiskacentralbyrån samt beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Det skulle röra sig om bortåt . Häravförklaras i stort sett hälften av de mindre finansiella krav som restes fråninvesteringssidan och lagren. Ändock skulle en icke obetydlig ökning av deicke-finansiella företagens bruttosparande ha ägt rum. Till en del har detta sinamotposter på statsbudgetens utgiftssida i form av olika typer av industristöd.Det positivaomslaget i finansiellt sparande belyses också av företagens likviditetsställning somförbättrats under loppet av 1978, som upplåningen påkreditmarknaden ökat svagt. 1 diagram I: I har försök gjorts att illustrera utvecklingenav de större industriföretagens likvida tillgångar under senare årsåväl i nominella som i reala termer. Även om säsongsvängningarna ärstora och kan försvära en analys framgår det av diagrammet attlikviditetsförstärkningen hos företagen varken i nominella eller reala termer är märkvärdigtstor. Bostadsbyggandetsteg mycket kraftigt, eller , . En rad faktorersamverkade härtill. Nybyggnadsinvesteringarna ökade ochigångsättningen steg från 53 000 lägenheter 1977 till 1978.Ombyggnadsinvesteringarna steg mycket starkt, bl. a. till följd av satsningarna på energibesparandeåtgärder. Prop.1978/79:100 12 Det kraftigt positivaomslaget i utrikesbalansen och framgångarna i inflationsbekämpningen får bl. a.ses mot bakgrund av en mycket svag inhemsk efterfrågan under det förstahalvåret. Investeringar och lager har redan nämnts. Den privata konsumtionenutvecklades likaså svagt . kom sålundaden privata konsumtionsvolymen att ligga 2,under motsvarande nivå underförsta . Framför allt minskade inköpen av varaktiga varor. För t.ex. bilar minskade försäljningen . En klar konsumtionsvändninghar skett . Framför allt beror detta på attinkomsttillväxten i hushållen kom att få profilen med minskning förstahalvåret och ökning . Men en klart bidragande orsak var också depris-sänkande effekter som borttagandet av den återstående delen av den allmännaarbetsgivaravgiften kom att få. Konsumentpriserna komhärigenom att öka med ca 7,under loppet av . Köpkraften ökadeunder och stimulerade konsumtionen. beräkningar sompresenteras i kapitel 6 tyder på att det skett en uppgång på ca 1,i denprivata konsumtionen mellan de båda halvåren 1978. Den totala produktionen,BNP, ökade med 2,räknat från användningssidan. Beräkningarna frånproduktionssidan visar på en ökning med 1,. Det kan vara av ett visstintresse att jämföra de nu preliminära utfallssiffrorna för olika komponenterpå försörjningsbalansen med de prognoser som gjordes inför året 1978.1 tabell1:4 jämförs dessa två beskrivningar av utvecklingen . I stort sett har deninhemska efterfrågeutvecklingen följt prognosen. Den privata konsumtionen harutvecklats i takt med vad som angavs. Industriinvesteringarna föll något meroch lagerneddragningen gick något snabbare än beräknat medanbostadsinvesteringarna steg desto snabbare. Den väsentligaste avvikelsen är attomslaget i utrikeshan- Tabell 1:4 Jämförelsemellan preliminärt utfall och prognos (1)./. -1-2,3 -0,1 -0,6 -1,2 -18,0 -14,9 -3,1 (- 1,4)' (- 1,1)' (-0,3)' -5,3 ' Förändring i procent av deln blev starkare än förväntat. Framför alltvar det importen som blev markant svagare än vad som kunde beräknas med hjälpav tidigare samband mellan inhemsk efterfrågeutveckling och import. Detförefaller, vilket närmare framgår av analyser i kapitel3, som om återtagandet av andelar har gått ännu snabbare på hemmamarknaden änpå exportmarknaden. Den snabbare uppgången i den utländska nettoefterfråganresulterade i att BNP-tillväxten blev klart bättre än som förutsågs. 1.3 Utblick mot 1979 Utsikterna för densvenska ekonomin 1979 blir i mångt och mycket beroende av om den återhämtninginom industrin som började kan vidmakthållas och förstärkas. Detfinns därför anledning att i särskild grad granska utvecklingstendenserna under1979 med utgångspunkt från vad de innebär för industrin. Mot slutet av förra årethade exportexpansionen på råvarusidan mattats något som importenbörjade stiga mera i takt med efterfrågan här hemma. En väsentlig fråga som nukan ställas är dels om de gynnsamma effekterna av de relativa prissänkningarnaverkar ännu in på 1979, dels om någon ytterligare relativ prissänkning kanuppnås. När man blickar tillbakapå utvecklingen de är det två saker man kan konstatera. Denena är att priskänsligheten för relativa prisförändringar är större än 1, dvs.om de svenska företagen t. ex. höjer sina priser mer än de utländskakonkurrenterna leder det till att förlusten av marknadsandelar blir större änvad som motsvarar av exporten. Kortsiktigt kan intäkterna emellertid ökadärför att prishöjningen relativt snabbt ger höjda inkomster medanandelsförlusterna och volymminskningen visar sig först något . Det andra man kankonstatera som en slutsats av vad som hänt sedan devalveringen i augusti 1977är att reaktionerna på förändringen i det relativa prisläget tycks ha varit snabbareän väntat. De volymmässiga andelsvinster som exportindiistrin gjort inomOECD-området och är större ochsnabbare än vad som tidigare ansågs troligt. Konkurrensförbättringens genomslagpä hemmamarknaden blev i än högre grad snabbare än väntat. beräkningar i kapitel 3 skulle det relativa prisläget istort sett vara tillbaka på samma nivå som före de kraftiga höjningarna 1975och 1976 om avdrag görs för en konstaterad tidigare trend. Eftersommarknadsandelarna inte återvunnits i samma grad som relativprislägetåterställts vore det naturligt att förvänta sig fortsatta tidsförskjutnaandelsvinster. Institutet bedömer emellertid situationen så att en del av deandelar som tidigare förlorades även är definitivt förlorade som en följd avmera långsiktiga faktorer som att vårt teknologiska och kvalitetsmässiga försprång krympt. Det bör härvidobserveras att detta resonemang är baserat på siffermaterial som belyserutvecklingen för bearbetade varor (exkl. fartyg) inom OECD-området. Det ärsannolikt så att vi långsiktigt förlorat konkurrenskraft inom exempelvisfartygsproduktion, men även inom vad som här räknas som bearbetade varor, såsom vissståltillverkningoch tekoproduktion. Däremot kan detta betvivlas när det gäller huvuddelenav de bearbetade varorna såsom verkstadsprodukter, papper och kemiska produkter. Konjunkturinstitutetsprognos om begränsade andelsvinster som följd av tidigare relativprissänkningarär "försiktigt hållen". Utan antagande om ytterligare relativprissänkningar skulle man i och försig kunna vänta sig något störreandelsvinster . Här har dock valts att i detta avseende inte göranågon annan bedömning än . Däremot förutsätts att företagen kommeratt i någon mån sänka sina relativa priseräven 1979 och att detta ger utslag på exportvolymen. Till skillnad mot konjunkturinstitutethar här antagits att det utrymme som vidden förutsedda internationella prisnivån skapas av den låga svenska kostnadsutvecklingen till en del kommer att utnyttjas av företagen tillatt sänka sina relativa priser ca 1 %.Volymeffekterna härav har beaktats i export- och importprognoserna för1979. Tabell 1:5 Försörjningsbalans 1977-1979 -15,9 -18,0 -2,5 (-1.4)' (1,8)' ' Förändring i procent av föregående årsbruttonationalprodukt. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 15 På råvarusidan förutserkonjunkturinstitutet en ökning av exporten med bortåt 1979, exkl. produkter;från skogsbruk och skogsindustri. För dessa senare väntas en nedgång på ett parprocent volymmässigt. Skälen för detta bortfall är snarare hinder påutbudssidan än en otillräcklig efterfrågan. För massaindustrins del anseshindren främst utgöras av svårigheteratt trimma in anläggningarna tillräckligtsnabbt samt svårigheter att öka skiftgången. För sågverken tycksråvaruförsörjningen utgöra det svåraste hindret. Nedgången i priserna påskogsråvaror har lett till ett vikande utbud och en låg avverkningsnivå. Detkortsiktiga prismässiga incitamentet att avverka har blivit lägre än tidigare.Det finns en risk att detta leder till ett alltför lågt utbud av skogsråvarorför att tillåta en önskvärd ökning av kapacitetsutnyttjandet i skogsindustrin.Å andra sidan finns risken att detta leder till en press uppåt på priserna somånyo ger upphov till vidare prisstegringar och försämrad konkurrenskraft.Avgörande för skogsindustrins möjligheter att öka sin produktion och förbättrasin marknadsposition är att en tillräcklig avverkningsvolym kommer fram och attdetta sker utan kraftiga prishöjningar på råvaran. Totalt sett skulleexporten enligt den här gjorda bedömningen öka 1979 (inationalräkenskapstermer). Eftersom fartygsexporten väntas bli halverad innebärdetta en exportökning på (exkl. fartyg). Som framgått av föregående avsnitt kunde denimportkonkurrerande industrin hämta hem ansenliga andelsvinster på den svenskamarknaden . Med den ökning av inhemsk efterfrågan som synssannolik är en ökad import att vänta 1979. Enligt bedömningskulle något ytterligare väsentligt tillbakatvingande av importens andelar påhemmamarknaden inte komma till stånd. Med hänsyn till att här förutsatts attkostnadsutvecklingen ger de svenska företagen ett visst utrymme för ytterligarerelativa prissänkningar och att detta utrymme också till en del utnyttjas försådana prissänkningar torde man kunna räkna med någon ytterligare andels vinstpå importens bekostnad. Totalt sett skulle importen öka med något mera än ivolym (i nationalräkenskapstermer). Den största ökningen faller på debearbetade varorna medan exempelvis råoljeimporten faller efterupplagringen . Den svenska industrinkommer därför att få ett fortsatt eflerfrågetillskott från utrikessidan iekonomin. Ännu in på 1979 kommerminskningen av lagren att fortgå. Men eftersom basindustrierna har klarat av huvuddelenav sin lageranpassning är det framför allt inom verkstadsindustrinsom en ytterligare nedtrappning av färdigvarulagren behövs. Därmed skulle effekternaav lagerstödspolitiken i stort sett ha ebbat ut vid utgången av 1979. Attlagerminskningen är avsevärt mindre 1979 än 1978 innebär i sig etteflerfrågetillskott som för ekonomin i dess helhet har beräknats till 1,avBNP. Detta är ett lika stort tillskott till efterfrågan Diagram 1:2 Hushållenssparkvot och finansiella tillgångar 19691977 Sparkvot i% av disponibelinkomst samt reala finansiella tillgångar Anm:Finansiella tillgångar avser hushållens innehav av sedlar, banktillgodohavanden,obligationer och aktier per den . resp. år, priser. Källor:Sparkvoten enl. SCB:s nationalräkenskaper, finansiella tillgångar enl. SCB:s finansräkenskaper. som lagren i genomsnitt för åren 1976 - 1978representerade i bortfall av efterfrågan. För industrins del börockså lagerutvecklingen netto, sedan hänsyn tagits till importinnehållet,medföra ett produktionstillskott. Den privata konsumtionenupptar av BNP. Det är därför av särskilt intresse att någotuppehålla sig vid hur mycket konsumtionen kommer att öka vid den nu troligautvecklingen för löner och priser och med de förutsättningar som den ekonomiskapolitiken ger. Konjunkturinstitutetsberäkningar i kapitel 6 tyder på att det skulle finnas underlag för en konsumtionsökningpå 2 3/1979 under förutsättning att sparandets andel av inkomsterna,sparkvoten, inte förändras. Det är en konsumtionstillväxt av ungefär sammaomfattning som räknat i årstakt. Osäkerheterna vidbedömningen av konsumtionen ligger inte så mycket i svårigheten attförutse exempelvis inkomstutvecklingen. I stället är det sparkvoten somtilldrar sig intresse. Man kan iaktta entrendmässig ökning i sparkvoten med avbrott ,se diagram 1:2. Del torde finnas flera Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 17 långsiktiga förklaringar till sparandets ökadeandel av inkomsterna, såsom ökad hushållsbildning, större andel småhus ibostadsproduktionen, ökad vikt för avtalsmässiga pensionssystem etc. Det ökadesparandet innebär att hushållens finansiella tillgångar som de mäts i de s. k.finansräkenskaperna ökade kraftigt första hälft, sediagrammet. Som finansiella tillgångar har här räknats sedlar, banktillgodohavanden,obligationer, skattkammarväxlar och börsnoterade aktier. Inflationstakten tordevara betydelsefull framför allt för de kortsiktiga variationerna i sparandet.Den snabbt stigande inflationen 1970 urholkade realvärdet av hushållensfinansiella tillgångar, deras s. k. reala balanser. Hushållen höjde därförsparkvoten påföljande år för att återställa tillgångarnas realvärde. Från 1972till 1975 höjde hushållen sin sparkvot för att upprätthålla en långsiktigtillväxt i realbalanserna. 1976 och 1977 sänkte på nyttderas realvärde. Det torde därför finnas en strävan hos hushållen att återställa balanserna. Tendenser till detta kan urskiljas . Under loppet av året steg bankinlåningen med , vilket med en inflationstakt på ca 7,innebar en höjning av banktillgodohavandenas realvärde med . Den sjunkande infla tionstakten medverkar avsevärt tilldenna höjning. Med hänsyn till den låga nivån på realbalanserna 1977 kan ett ytterligare ökat sparande synas sannolikt. En höjning av sparandets andel av disponibelinkomsterna skulle därför mycket väl kunna förutses . För en höjning avkonsumtionsviljan och därmed en sänkning av sparkvoten, talar å andra sidandet förbättrade arbetsmarknadsläget . Hushållens bedömningar av detekonomiska läget tyder på en ökad optimism. Man bör också beakta attkonsumtionsminskningarna under 1977 och 1978 kan haframkallat ett behov hos hushållen att återställa nivån särskilt vad gäller kapitalvaror och varaktiga konsumtionsvaror. Samman taget har det därför bedömts rimligt ätt anta, att en oförändrad andel av realinkomsterna sparas, dvs. konsumtionen skulle öka med 2 3/. På investeringssidanfinns det anledning fästa särskild uppmärksamhet vid industrins investeringar.I och med att den outnyttjade kapaciteten inom industrin började minska ungefärvid /1978 närmar man sig ett läge där den nuvarandekapaciteten inte räcker utan kapacitetshöjande investeringar måste till. Dettaunder förutsättning att efterfråge- och vinstutsikterna ter sig tillräckligtljusa. De investeringsplaner som företagen redovisade kantolkas så att företagen planerar en viss investeringsökning 1979. Avvikelsernamellan planer och faktiskt utfall har under de år investeringsenkäterförekommit varit sådana att i nuvarande konjunkturläge förefaller det troligtatt företagen underskattar de investeringar de senare faktiskt kommer att göra. Av diagram 1: 3 framgår att de faktiskt utfördainvesteringarna överstigit den planerade investeringsnivån i perioder medstigande kapacitetsutnyttjande. Eftersom 1979 kommer att präglas av en ökandeutnyttjandegrad är 2 1978179. Diagram1:3 Skillnader mellan utfall och planer för industrins investeringar 1968-1979samt kapacitetsutnyttjande! 70 60 50 40 30 20 10 O J \ \ \ L 1968 1970 1972 1974 1976 1978 Källor: Statistiskacentralbyråns investeringsenkäter samt Konjunkturbarome-tem. detnaturligt att vänta sig större investeringar än företagen nu planerar. Med hänsyn till den låga utgångsnivån på kapacitetsutnyttjandet samt den låga investerings- och soliditelsnivån har bara enbegränsad uppjustering gjorts.Industriinvesteringarna har därför antagits öka 1979. Sannolikheten fören investeringsuppgång är beroende av om den nuvarande låga investeringsnivånkan ses som ett utslag av speciella faktorer eller ej. Sambandet mellanvinstläge, kapacitetsutnyttjande och investeringar ärsådana att investeringsnedgången 1977 och 1978 väl kan förklaras med tidigare rådande sambandmellan dessa faktorer med hänsyn tagen till på hur låg nivå vinster och utnyttjandegrad ligger. Tillsammans ger deovan diskuterade delarna av efterfrågan dvs. export, lager, privat konsumtionoch industriinvesteringar ett avsevärt tillskott till industriproduktionen.Den produktionsökning som började fortsätter således medgod fart . Industriproduktionen väntas öka med totalt ca 6,1979.Den långa nedgångsperioden är därmed definitivt tillända. Bidragen till denna vändninghar kommit från i tur och ordningnettoefterfrågan från utlandet, privat konsumtion och lager samtinvesteringar. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 19 Den återupptagnaproduktionsökningen aktualiserar frågan hur snabbt industrin kan dranytta av den latenta möjlighet att öka produktionen per arbetad timme som finnsgenom att företagen behållit en större arbetsvolymän vad som varit nödvändigt för att klara den löpande produktionen. Storlekenoch fördelningen på branscher, regioner och företag av denna"produktivitetspotential" är utomordentligt central för möjlighetenatt uppnå en balanserad expansion . började den tas i anspråk i basindustrierna medan den även utnyttjas ifärdigvaruindustrierna. uppskattas den faktiskaproduktivitetsökningen ha varit 5,främst genom det snabba uppsvinget . Denna utveckling håller i sig ochtorde förstärkas varför härantagits en produktivitetsökning om . Därmed tas en del av produktivitetspotentialen i anspråk, vilket också innebär att det även under de närmaste årendärefter skulle finnas betydandemöjligheter att hålla en fortsatt hög produktivitetsökning i industrin. Vändningen i den privatakonsumtionen från en minskning till en ökning på 1979 medför inte bara enmöjlighet att öka kapacitetsutnyttjandet inom industrin utan ger ävenexpansionsmöjligheter för handeln och de privata tjänstenäringarna. Detta gerett ordentligt utslag i produktionen i dessa näringar som ökar med ca 3,5 %1979 mot 1978. Investeringsplanernaför dessa sektorer tyder också på att det ökade kapacitetsutnyttjandet leder tillatt investeringsnivån börjar gå upp igen efter den tidigare kraftiganedgången. Den kommunala utvecklingen har bedömtsutifrån det enkätmaterial som står till buds. Detta tyder på att den kommunalakonsumtionen skulle öka med 3,5%således klart över tillväxten enligt den överenskommelse som träffades mellan regeringen ochkommunförbunden . Äveninvesteringsplanerna i kommunerna är expansiva och kan antas innebära eninvesteringsökning på bortåt . Statens egna investeringar och egen konsumtion ökar dock endast obetydligt.Däremot ökar transfereringarna från staten till företag och hushållkraftigt. Den tydliga uppgångi bostadsbyggandet som kunde iakttas väntas hålla i sig . Därmedöverstiger igångsättningen av nya bostäder 60000 . Den totalt settkraftiga investeringsökningen får dock av vissa statistiska skäl en någotöverdrivet positiv bild. Detta är att hänföra till investeringarnai handelsflottan. Enligt de nationalräkenskapsmässiga konventioner som råder definieras investeringarna ihandelsflottan som inköp av nybyggdafartyg med avdrag för nettoexport av begagnat tonnage. Följande tablå ger ettvisst begrepp om dessa investeringars omfattning och utveckling i 1975års priser. Genom att den storauförsäljningen av begagnat tonnage praktiskt taget upphör erhållesett beräkningsmässigt tillskott till investeringsnivån i Prop.1978/79:100 20 fartyg till svenskarederier 1970 2 350 fartyg -1360 - 315 Investeringar i handels flottan 610 2035 i 1975 årsprisnivå. Detta motsvarar ett bidrag till den totala investeringsökningen pånästan . Exkl. denna effekt kan den totalainvesteringstillväxten i ekonomin anges till , vilket i och för sig ären beaktansvärd omsvängning jämfört med en vikandeinvesteringsutveckling. Den totala produktionen,mätt som BNP från användningssidan väntas öka med 5,. BNP mätt frånproduktionssidan väntas öka betydligt mindre eller 4,1979. Försämringen avarbetsmarknadsläget upphörde . Den avsevärdauppgång i produktionen som prognoserna anger kan till en del komma tillstånd utan nytillskott av arbetskraft. Under loppet av 1979 stiger dockindustriproduktionen så mycket att företagen successivt börjar nyanställa.Detta tillsammans med ungefär lika stor ökning av sysselsättningen inom statoch kommun som 1978 ger underlag för en viss minskning av arbetslösheten mättmellan genomsnitlslägena 1978 och 1979. Detta betyder en klar nedgång iarbetslösheten under loppet av året. Nedgången i arbetslöshet torde dock hållastillbaka av en ökad tillströmning till arbetsmarknaden av nytillträdande och avatt personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder nu kommer att finnaarbete på den öppna arbetsmarknaden. Vilka problem ochrestriktioner kan tänkas äventyra den i många avseenden positiva utvecklingenav ekonomin som här upplinjerats? Det kan ha ett visst intresse att någotstanna inför de osäkerhetsmoment som den föreliggande bedömningen innehåller. Ett dominerandeosäkerhetsmoment utgör den intemationella utvecklingen. Det alternativ somförefaller ligga närmast till hands är en snabbare tillväxt i vår omvärld änsom här antagits. Detta höjer i så fall världshandeln och ger en ökadmarknadstillväxt för vår export. De problem som en Tabell 1:6 BNP frånproduktions- och användningssidan 1977-1979 BNP från produktionssidan -1,7 1,8 4,2 därav; varuproduktion -4,2 1,9 5,6 tjänsteproduktion 0,4 1,7 3,1 BNP från användningssidan -2,4 2,5 5.4 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 21 sådan internationell utveckling skulle kunnaföra med sig ligger i första hand på prissidan. Indikationer härpå skulle kunnavara de tendenser till råvaruprishöjningar som kunnat noteras .