prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag anser att de åtgärder för försvarsberedskapen, som SverigesRadio föreslår, står i överensstämmelse med de rikfiinjer härför som har angivts försvarsbeslut(prop. 1976/ 77:77, FÖU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). hari skrivelse hemställt om undantag från mervärdeskatteplikt förinternprestationer. Chefen för budgeldepartemenletåterkommer till regeringen i frågan. börha möjlighet att i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirerahögst 30 milj. kr. med skyldighet att under nästföljande budgetår återbetalamotsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medel som erhållsgenom utnyttjande av dragningsrätten får ej behållas kvar som ett permanent lånfill koncernen. Mitt förslagavseende radionämnden innebär ett visstmedelstillskott. De beräknade medlen bör göra det möjligt för nämnden att fullgöradevidgade granskningsuppgifter som nämnden har fått i och med riksdagsbeslut. Behållningen i mndradiorörelsens fondberäknas vid innevarande budgetårs utgånguppgå till ca 256 milj. kr. Avgifts- och ränteintäkter under /80 kan uppskattas till 1440 milj.kr., medan utgifterna -om man ulgårfrån en åriig ökning av KPI med sex % - kan uppskattas till ca 1502 milj. kr. Rörelsen skulle då uppvisa ettunderskott av ca 62 milj. kr. ochfondbehållningen vid utgången av /80 vara 194 milj. kr. Jag har då inte räknat med de kosinader förbyggnadsstyrelsens investeringar i radio- och TV-hus som jag har för avsiktatt ta upp i ett senare sammanhang. Motlagaravgiffernabör vara oförändrade under det kommande budgetåret. Enligl riksdagensbeslul skall det ankomma på i stället för påregeringen atl meddela föreskrifter om avgift för innehav av mottagare. Debestämmelser om mottagaravgifter som tidigare fanns förordning(1967:447) om mottagare för radiosändning eller trådsänd- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 111 ning har förts över till en ny lag (1978:478) om avgiftför innehav av televisionsmottagare. Genom denna lag har förordning upphävts. Förordningen(1978:484) om mottagare för radiosändning eller trådsändning, som trätt i kraft den I juli1978, innehåller förbud mot att använda mottagare på sådant sätt att mottagningpå andra platser störs samt bemyndigande förteleverket atl meddela föreskrifter för verkställigheten av förordningen och för användning avmottagare. har iskrivelse anfört bl. a. att det förhållandet att förseelse mot förbudetatt använda mottagare på sådant sätt attmottagning på andra platser störs eller förseelse mot föreskrift som utfärdats av med stöd av den nämndaförordningen inte kan beivras,eftersom förordningen inte innehåller något straffstadgande, innebär betydande olägenheter för del.Sålunda undgår en person som anmältinnehav av svart/vit televisionsmottagare påföljd om han underlåter att anmäla innehav av färgmottagare, närsådan anskaffas, eftersomföreskriven anmälan om innehav av televisionsmottagare redan har gjorts. Vidaresänds avskrift av dom från tingsrätt eller meddelande om godkänt ordnings- ochstrafföreläggande från inte längre tillteleverket. Med hänvisning till det anförda hemställer om ändring iförordningen (1978:484) om mottagare för radiosändning ellertrådsändning. Jag delar uppfattning att densom använder mottagare på sådant sätt attmottagning på andra platser störs bör kunna straffas. Även Underlätelse att anmäla innehav av färgmottagare isådana fall som anges av televerketbör medföra straffansvar. Enligt regeringsformen skall sådana föreskrifter meddelas genom lag. Förslag tillerforderliga ändringar i radiolagen(1966:755) och lagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare har därför upprättats inomutbildningsdepartementet. Förslagen bör fogas till protokollet som bilaga 12.4resp. ,som utfärdar med stöd av förordningen (1978:484) om mottagare förradiosändning eller trådsändning, utgör inte sådana föreskrifter som avses i 8 kap.7 § regeringsformen. Bemyndigande som medför räll för regeringen att föreskrivastraffpåföljd för brott mot av televerketutfärdade ordningsföreskrifter kan därför inle utverkas. Med anledning av skrivelseavser jag att senare föreslå regeringen atlteleverket skall underrättas om vissa domar som gäller brott mot radiolagen (1966:478) eller lagen (1978:478)om avgift för innehav av televisionsmotlagare. Under åberopande avdet anförda hemställer jag att regeringen föreslår dels att antaga förslagen till 1. lag om ändring i radiolagen (1966:755), 2. lag om ändring i lagen (1978:478) omavgift för innehav av televisionsmottagare. 1978/79:100 Bilaga12 112 3. godkännamina förslag till medelsberäkningar för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, 4. godkänna mitt förslagtill medelsberäkning förradionämndens verksamhet. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag 1222000 1 591 000 1657000 Presstödsnämndenhar till uppgift att fördela det statliga stödet till dagspress ochorganisafionsfidskrifter. Dämtöver åligger del presstödsnämnden att följa ochanalysera den ekonomiska utvecklingen för olika fidnings-gmpper och övrigaväsentliga förändringar inom pressen, samt atl rapportera om utfallet av depresstödjande åtgärderna och om förändringar inom tidningsägandet. Nämnden består avåtta ledamöter. finns fr. o. m. /77 ett kansliunder ledning av en kanslichef. Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser (13 000) + 20000 of + 11000 (+ 2000) + 6000 + 18000 +36000 of + 8000 (of.) + 6000 + 14000 Pris- ochlöneomräkning m.m. . Ibesparande syfte räknar nämnden med att anlita utomstående konsulter i mindre utsträckning än hitfills(-. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslagsbehovet för nästabudgetår till I . Jag hemsläller att regeringen föreslår att till /80 anvisa ett förslagsanslag av . 8 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 114 1977/78 Utgift 220178 189 1978/79 Anslag 276800000 1979/80 Förslag 304 500000 Från anslaget utgårstöd enligt förordningen (1976: 336) om statligt stöd fill dagstidningar. Under /76 (prop. 1975/76:131,KU 1975/76:46, rskr 1975/76:254) beslötsvissa förändringar av stödet till dagspressen fr. o. m. . Besluten innebar såväl en betydandeökning av stödet som nya regler förbidragsgivningen. Under /77 (prop. 1976/77:99, KU 1976/77:42,rskr 1976/77:260) beslöts vissa förändringar av stödet fr. o.m. den Ijuli 1977. Besluten avsåg en ökning av och ändrade reglerför samdistributionsrabatt. Under /78 (prop. 1977/78:58, KU1977/78:16, rskr 1977/78:76) beslöts vissa ytterligare förändringar av stödel. Dessa trädde i kraft ochinnebar ökade produkfionsbidrag,höjd samdistributionsrabatt och ökade bidrag för samverkan mellantidningsföretag. Vidare beslöts (prop. 1977/78:100 bil. II, KU 1977/78:24,rskr 1977/78:163) vissa förändringar avseende produktionsbidrag ochetableringsstöd, vilka trädde i kraft . halveradesreklamskatten på annonser i dagspressen. Gällandebestämmelser för stödet till dagstidningar innebär att stöd kan utgå i form avprodukfionsbidrag, etableringsstöd, utvecklingsbidrag, samverkansbidrag,samdistributionsrabatt och som lån ur pressens lånefond. Med dagstidning avsesallmän nyhetstidning av dagspresskaraktär som normalt utkommer med minst ettnummer , vars text i huvudsak är skriven på svenska och som har sin huvudsakligaspridning inom landet. Allmänna villkor förproduktionsbidrag är att tidningens totalupplaga i huvudsak är abonnerad, att den abonneradeupplagan uppgår till minst 2000 exemplar,att andelen annonser är och att tidningens abonnemangspris inte står i uppenbartmissförhållande till gängse pnser på liknandetidningar. Bidrag för flerdagarsfidning beräknas efter genomsnittlig årlig pappersförbmkning de tre senaste kalenderårenminskad med annonsandelen. per ton papper för flerdagarsfidning (4-7 nr/vecka) som på utgivningsorten har entäckning bland hushållen på högst . För tidningar som har en täckning på utgår reducerat bidrag. Tidningar som har enupplaga på mindre än 10000 exemplarfår fullt produkfionsbidrag upp till en hushållstäckning på och reducerat bidrag vid en täckning på mellan 50och . Det maximala bidraget för storstadstidning är 23,4 milj. kr. och förannan fidning 6,3 milj. kr. Lägstabidrag för rikstidning eller storstadstidning är 2,4 milj. kr. och för annan fidning 1 milj. kr. För tidning somutkommer med fyra nummer ärdock det lägsta bidraget . för rikstidning eller storstadstidningoch . för annan tidning. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 115 utgår ett generellt påslag på utgående produktionsbidrag . Dettotala bidraget får dock inte överstiga 23,4 milj. kr. Presstödsnämndenfår besluta att bidrag inte skall utgå om det är uppenbart atl täckningstaletger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga på annonsmarknaden.Presstödsnämnden får också besluta att produktionsbidrag skall utgå till tidning som inte enligtde allmänna reglerna är berättigad till produktionsbidrag med hänsyn till sinhushållstäckning om tidningen har samma utgivningsort som en annanflerdagarstidning som uppbär produktionsbidrag och om det med hänsyn till debåda tidningarnas förhållanden är uppenbart att tidningen är i behov av bidrag för attdess konkurtensfömtsättningarinte allvarligt skall försämras. Presstödsnämndenfår vidare besluta atl produktionsbidrag skall utgå till tidning på Gotlandsom inte är bidragsberättigad om det är uppenbart atl tidningen behöver bidragför att dess utgivning skall kunna upprätthållas. Flerdagarstidningsom erhållit etableringsstöd kan beviljas produktionsbidrag för sammatidsperiod. Sådani produkfionsbidrag minskas med belopp som motsvarar etableringsstödet förperioden. Förfådagarstidningar (1-3 nr/vecka) utgår fullt produkfionsbidrag med ett fast belopp omhushållstäckningen på utgivningsorten är högst . Bidraget reduceras vidhushållstäckning . För nkstidning är bidraget , för annan fidning600000 kr. fårbesluta att bidrag skall utgå till dagstidning vars text i huvudsak är skrivenpå annat språk än svenska om tidningen är berättigad till bidrag enligtförordningen (1977:523) om stöd lill fidningar på andra språk änsvenska. Om det finns risk för ökad koncentration av fid-ningsutgivningeninom tidningens språkgmpp kan bidrag emellertid inte utgå. , utan hinder av föreskriftema om dagsfid-nings språk,besluta all produktionsbidrag skall utgå lill fådagarstidning varsredakfionella innehåll till är skrivet på annat språk än svenska. Utan hinder avföreskrifterna om dagstidnings distribution får presstödsnämnden besluta atlproduktionsbidrag skall utgå till fådagarstidning som i huvudsak distribueras till svenska medborgareutomlands, om sådant bidrag behövs för att fidningens utgivning skall kunnaupprätthållas. Etableringsstöd kanbeviljas för nyetablering av dagstidning som bedöms ha möjligheter att efter ett årsutgivning uppfylla de allmänna villkoren för produklionsbidrag. Etableringsstöd beviljas iform av elt ränte- och amorteringsfritt lån, som efterskänks om förstödet angivna villkor har uppfyllts. för tidningsom bedöms kunna uppfylla villkoren för rikstidning och . för annan tidning.Flerdagarstidningkan dock få etableringsstöd till etl belopp som svarar mot det lägstaproduklionsbidrag som kan utgå från den tidpunkt då utgivningen böljar. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utvecklingsbidragkan efter ansökan beviljas tidningsföretag som är i lillfälligl behov av stödför åtgärder som syftar till atl stärka företagels konkurtensförmågapå . Utvecklingsbidrag kan utgå under högst av enfyraårsperiod och utgör för flerdagarstidning högsl 1,2 milj. kr. och förfådagarstidning högsl . Utvecklingsbidrag kan också utgå förövergång från få- fill flerdagarsutgivning och utgår då med högst . under etl år. Samverkansbidrag kanbeviljas för samverkan inom produklion, annonsförsäljning eller störtebranschprojekt. Som villkor gäller att bidrag utgår endast om minst en - eller för samverkan inom störrebranschprojekt minst en tredjedel - av desamverkande tidningarna uppbär produktions-eller utvecklingsbidrag. Bidrag för samverkan inom produklion och annonsförsäljning beviljas inte för fidningar medsamma ägare. Bidrag för produktionssamverkanutgör lägsl . per tidning och år under högst femår. Bidrag för annonssamverkan utgår om samverkan omfattar samförsäljning av lokalannonser och utgår av bmttointäktema från de annonser tidningamasamverkar om. Bidrag till störtebranschprojekt kan utgå för projekt vars totala kosinader är minst 300000kr. och utgår med högst en tredjedel av kosinadema. Samdistributionsrabattutgår för varje abonnerat exemplar av dagstidning som distribueras avdistribuiionsföretag eller av postverkets lant-brevbänngsturer eller särskilda tidningsutdelningsturerunder fömtsättning att minst tvåtidningsföretag deltar i samdistributionen. Samdistributionsrabatt utgår med 8öre för de första 10000000 exemplaren, med för exemplaren mellan 10000000 och 21000000 och med för exemplarenöver 21 000000. Rabatt utgår endast om tidningsföretaget förbinder sig dels att avstå från egen distnbufion inom allade områden där det finns rabatteradsamdistribution, dels att överlämna hela sin distribution till postverketeller distributionsföretaget inom dessa områden. Beräknad ändring 1979/80 Stöd till samverkan inom Prop.1978/79:100 Bilaga 12 117 Förår 1978 hai produktionsbidrag beviljats ca 60 tidningar med sam manlagl ca 190 milj. kr. Nämnden räknar med alt bidrag för ytterligare ca 7 milj. kr. kan komma atl utbetalasunder /79. Nämnden har funnitatl kostnadsutvecklingen synes väsentligt gynnsammare för dagspressen än under lidigare år.Detta beror bl. a. på effektema av åretsavtalsrörelse och på den sänkta annonsskatten. Å andra sidan har intäkterna avannonser sjunkit kraftigt, särskill för vissa storstadstidningar. Nämndenräknar med att behovet av medel för produktionsbidrag enligt gällande reglerökar med 14,6 milj. kr. lill /80. Underår 1977 har etableringsstöd beviljats med . för Norrbottningen ochunder med samma belopp för . Nämnden har under år1978 eftergivit etableringsstöd som tidigare beviljats i form av lån till fyra tidningar. Förår 1977 har nämnden beviljat utvecklingsbidrag till 14 tidningar med sammanlagtdrygl 7 milj. kr. Tre fidningar fick sammanlagt . 5,5 milj. kr. avsåg andra året av tvååriga projekt och drygt I milj. kr.avsåg första året av tvååriga projekt. Dessutom har nämnden hittillsbeviljat utvecklingsbidrag med 1,1 milj. kr. Nuvarandeanslagsnivå innebär alt fem flerdagarstidningar kan beviljas maximalatvååriga utvecklingsbidrag. Nämnden bedömer anslagsbehovet /80 lill oförändrat 12 milj. kr. Upplageutvecklingenunder visar att storstäder nas morgontidningar minskar med 2,4%jämfört med medan landsortstidningar har ökal med 0,. Under budgetåret1977/78 har successivi anslufits till samdistributionssystemtt.F. n. står endast ett fåtal endagstidningsu' ulan-för systemet. Nämnden anserdärför att anslaget bör beräknas med utgångspunkt i ett oförändrat medelsbehov församdisiributionsrabatt under budgetåret1979/80. Bidragtill teknisk samverkan har under /78 beviljats två projekt med sammanlagt 1,8 milj.kr. Projekten avser samverkan dels mellan och , dels mellan och Fryksdals-Bygden. Vidare har två projekt avse ende branschsamverkan beviljats bidrag med sammanlagt . Det ena projektet avser utveckling avett datorbaserat textaltemativ för dags tidningar hos TidningamasTelegrambyrå. Det andra projektet avser att utreda och informera om dagspressensom medium genom det nybildade . Nämnden anser attanslagsmedlen för stöd till samverkan inom produklion,annonsförsäljning och störte branschprojekt bör las upp med oförändrat belopp för /80. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 118 Översyn av stödet till dagspressen Inledning 1977/78:58 omökat stöd lill dagspressen m. m. aviserade regeringen en översyn avpresstödet. Översynen borde gälla en utvärdering av de nuvarande stödformernaseffekter och betydelse i syfte att särskilt belysa möjligheterna att utformabidragsreglema så, alt de skulle stimulera till ökad produktionssamverkan ochandra kostnadsbesparingar genom samverkan samt även i övrigt befrämja godhushållning. (KU 1977/78:16,rskr 1977/78: 76) godtog vad som anförts i propositionen om behovet av en nyöversyn av presstödet. Utredningsarbetet borde enligt mening skeunder medverkan av företrädare för de politiska partierna. Vidare framhölls attpresstödet även i fortsättningen borde vara konstmerat så, att huvuddelen avmedlen skulle gå till de lågtäckningstidningar som bl. a. på gmnd av underiägepå annonsmarknaden inte kunde täcka sina utgifter genom inkomster fråntidningsrörelsen och som därför var beroende av produktionsbidragen för sinfortsatta existens. Den fortsatta utbyggnaden av presstödet borde sålundafrämst inriktas på ett selektivt stöd, vilket inte uteslöt atl vissa generellaåtgärder som var befogade. Utredningen borde särskilt uppmärksamma desvårigheter som vissa flerdagarsfidningar med särskilt låg hushållstäckninghade. framhöll vidare att annonsbladens inverkan på dagstidningarnasekonomiska situation borde uppmärksammas och att utredningen också borde seöver stödsystemets effekter för de fidningar som inte fick bidrag, främst förde större storstadstidningar vilka haft ökade svårigheter.Utredningsarbetet borde enligt bedrivas skyndsamt. I januari 1978tillkallade chefen för budgeldepartemenlet en kommitté med åtta ledamöter* föratt göra en allmän översyn av bestämmelserna om statligt stöd till dagspressen.Kommittén, som antog namnet dagspress-kommittén, fick enligl sina direktiv iuppdrag att göra översynen i överensstämmelse med de riktlinjer som angivitsav . Därutöver uttalade chefen för budgetdepartementet att eventuellaförändringar i presstödet som kunde bli resultatet av utredningsarbetet skullerymmas inom ramen för begränsade utgiftsökningar, och han framhöll särskilt attbidragsreglerna borde utformas så att de befrämjade god hushållning. Dagspresskommitténöveriämnade sitt delbetänkande (Ds B 1978:10) Översyn av presstödet i oktober1978. Betänkandet har remissbehandlats. ' Dåvarandehovrättspresidenten , ordförande, riksdagsledamoten , utredningssekreteraren , borgarrådet ,sekreteraren , riksdagsledamoten , riksdagsledamotenOlle och partisekreteraren . 1978/79:100 Bilaga 12 119 Arbetsplan, delbetänkandets innehåll Dagspresskommiltén hardelat upp sitt arbete i två etapper. Den första etappen redovisas i det nuföreliggande delbetänkandet. Kommittén redogör där för tendenser idagspressens ekonomi saml analyserar situationen för få- ochflerdagarsfidningar med produktionsbidrag. Vidare redogör kommittén förstödsystemets effekter främst på de storstadsfidningar i och ,vilka är utanför systemet. Kommittén föreslår att produkfionsbidragen tilldagspressen förstärks med sammanlagt 13,1 milj. kr. I etapp två skall övrigastöd- och stimulansåtgärder analyseras tillsammans med mer övergripandefrågor, som presstödets inverkan på press-stmkturen, möjligheter fillnyetableringar, stödsystemets inverkan på tidningsföretagens handlande samtbehovet av generella åtgärder. När det gäller konkurrensen med andra medieravser dagspresskommittén atl avgränsa analysen till annonsbladen, vilkasärskilt nämns i direktiven. Kommittén har via enenkät till dagstidningsföretagen inhämtat uppgifter omtidningarnas intäkter och kostnader i tidningsrörelsen, om text- ochannonsvolymer, om antalet anställda i olika befattningar samt omrörelseresultat före och efter planenliga avskrivningar. Den analys av materialetsom redovisas i delbeiänkandei är delvis av preliminär natur. Av analysenframgår att för branschens ekonomi som helhet blev ett än väntat.Nettointäkterna ökade med . Störst ökningar ficklandsortspressen, som ökade med i genomsnitt . Kvällspressen ökade minst,med . För de 145 av 152dagstidningar som i enkäten lämnat uppgifter för båda åren uppgick upplage- ochannonsintäkterna efter avdrag för provisioner, rabatter och skatter till 2945milj. och 3 354 milj. kr. utgick produkfions- ochutvecklingsbidrag med 145 resp. 163 milj. kr. Kommittén har ställt detutbetalda stödet i relation till branschens nettointäkter och finner att detselektivt givna bidraget endasi utgör av dessa. Detta belägger - anserkommittén - att ett stöd utan selektiv fördelning skulle vara verkningslöst. Branschensresultatutveckling efter planenliga avskrivningar och produklionsbidragredovisas preliminärt. Utvecklingen har totalt sett varit gynnsam förlandsortstidningar med flerdagarsutgivning. Dessa har totalt sett fördubblatsitt överskott, som utgjorde av nettointäkterna. Inom gruppenhar dock tidningarna med särskilt låg hushållstäckning fått sina resultatstarkt försämrade. Fådagarstidningarna ger ett överskott om 1 å båda åren.Kvällspressen och storstädernas morgontidningar har fått försämrade resultat.Kvällstidningarna ger ett överskott om av nettointäkterna medanföriusterna för gruppen storstädernas morgontidningar blivit större mellande tvä åren. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 120 Kommittén har bl.a. analyserat de ekonomiska resultaten och hushållstäckningen förflerdagarstidningarna på 15 s.k. konkurrensorter. Undersökningenbekräftar den slutsats som pressutredning drog: ju högrehushållstäckning en tidning har på utgivningsorten desto bättre ligger den lillekonomiskt. Kommittén harvidare närmare studerat presstödets effekter på tidningskonkurrensen istorstäderna och . Kommittén sammanfattar denna studiei slutsatsen "att anledningen lill att de störte storstadstidningarna undersenare fid haft ökade svårigheter inte beror på produktionsbidragen tilllågläckningstidningama. De viktigaste orsakerna är främsl ökade distribufionskostnader samt fillfälliga omställnings- ochin-trimningskostnader i produkfionen." Fådagarstidningar; överväganden och förslag Fådagarstidningamakan delas in i två klart urskiljbara gmpper: lokal-och förortstidningarsamt riks- och regiontidningar. De förta har elt begränsat spridningsområde,där de strävar efter en så hög hushållningstäckning som möjligt. I regel harde en stor andel annonser. De redovisar sällanen egen politisk profil. Gmppen riks- och regionslidningar har i stället en mycket låg hushållstäckning, vilket görtidningarna mindre attraktiva somannonsorgan. Utgivningen är ofta politiskt motiverad. Bakom tidningama står oftast organisationer som önskarspråkrör för den egna åsikten. Fulltproduklionsbidrag ulgår till fådagarstidningar med högst hushållstäckning.Av totalt 62 fådagarstidningar i landet erhåller 27 produktionsbidrag. Reglemasutformning har lett till att bidragen i huvudsak går till gmppen nks- ochregionslidningar. Fyra av tidningama får produktionsbidrag enligt de särskilda reglersom gäller för rikstidningar. Beloppen ulgår enligl övergångsbeslämmelsema i förordningen (1977:1051) om ändring i förordningen (1976:336) om statligt stöd tilldagsfidningar, som gäller . Enligt dessa ärupplagekravet för fådagars rikstidningarknutet till den totala upplagan, ej till den abonnerade. Kommittén antar atlflertalet fådagarstidningar låter intäkter och produktionsbidrag bestämmaverksamhetens omfattning. Över- och underskoll förekommer inom tämligen snäva marginaler. De kansom regel inte räkna medtillskott utifrån. För de riksspriddatidningama Arbetaren och är underskotten från lidningsrörelsenemellertid stora, trots produktionsbidragbåde . F. n. saknas delkrav på tidningsutgivarna när det gäller mängden redaktionell text.Dagspresskommittén anser för sin del att ett kvalificeringskrav framstår sommotiverat och att det också skulle ge en klarare och entydigare definition avbegreppet dagsfidning i förordningen. Kravet bör enligt kommitténs mening vara att tidningenskall innehålla minst 1 500 spalt- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 121 Kommittén förordar att kravet införs från och . Generellt setl kandagspresskommittén inte lägga fådagarsfidningamas rörelseresultat tillgmnd för överväganden om produktionsbidragens storlek. Depresspolitiska ambitionerna och fidningarnas utvecklingsmöjligheter har blivit avgörande. Kommittén föreslåratt produktionsbidraget till fådagarstidning höjs från .