prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Stor vikt bör fästas vid all beakta naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen och atl bevara landskapels karaktär. Planläggningför ytterligare enskild fritidsbebyggelse bör inte ske. Slor restriktivitet börockså iakttas med att tillåta spridd bebyggelse. Vidare bör äldre preliminäraplanöverväganden omprövas och äldre detaQplaner ses över i syfte atl ökaområdenas tillgänglighet för turism och friluftsliv. Områdesplaner bör vidare upprättas till ledning förefterföQande delaQplanering för de delar av resp. kommun där bebyggelse avstörre omfattning än enstaka hus bedöms lämplig. Sådan områdesplanering, ivilken bl. a. kravet på hushållning med jordbruksmarken bör beaklas, ärsärskill angelägen för områdena vid i samtFärjestaden-Torslundaoch i kommun. Borgholmsoch kommuner har efter planeringsskedet påbörjat etl programarbeteför områdesplanering i resp. kommun. bör överiägga medkommunema om vilka åtgärder som bör vidtas för att kommunemas programarbeteskall kunna stämmas av mot de utgångspunkter för det fortsattaplaneringsarbetet som anges. För övriga delar av bör i första hand kommunöversiktemases över med beaktande av de utgångspunkter för fortsalt planeringsarbete somregeringen anger i detta beslul. FöQande utgångspunkter bör vidare gälla för denfortsatta planeringen på . PåÖland som helhet bör man vara ytterst restriktiv med alt tillåla ny 1978/79:213 Bilaga 2 53 ickeplanlagd bebyggelse i andra fall än då den är knuten till den fastabosättningen och näringslivet i trakten och på lämpligt sätt kan anslutas tillredan befintlig bebyggelse. Enskild fritidsbebyggelse bör endasl komma tillstånd då det kan ske i form av mindre kompletteringar av befintlig bebyggelse.Sådana mindre kompletteringar bör ske försl efter en planmässig bedömning förstörre områden, i vilken övervägs den lämpliga omfattningen av bebyggelsen, behovetav va-anläggningar, belastning på vägar etc. Planeringenför fritidsboende bör inriktas på att reservera mark för andra former änenskild fritidsbebyggelse och för vissa andra anläggningar som är önskvärda förturismens och friluftslivets utveckling, l.ex. campingplatser och vandrarhem.Utvecklingen av bebyggelse och anläggningar för turism och friluftsliv börstyras i en sådan riktning atl den bofasta befolkningens intressen beaktas. Isamtliga fall bör bebyggelse medges endast om den inte motverkar naturvårdens,friluflsKvets, kulturminnesvårdens och de areella näringarnas intressen.Kommunöversiklerna för och kommuner bör sé över medulgångspunkl i vad som har angetts. Ölandtillhör de områden i landet där del är särskilt angeläget att friluftslivetsoch naturvårdens intressen säkerställs bl. a. genom förordnanden enligtnaturvårdslagen. Det är angeläget atl antar ell handlingsprogramför naturvården på . Det förslag till nalurvårdsplan för somutarbetas inom bör kunna bilda ulgångspunkl för ett sådanthandlingsprogram. Kulturminnesvårdens intressen på ärframträdande. som helhet utgör en del av ett sådant större område avbetydelse för kulturminnesvården som i enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 behöver skyddas mol förändringar i slor skala av landskapsbild ochbebyggelsemönster. Nybebyggelse och andra anläggningar för turism och frilufisliv bör ges en skalaoch utformning i övrigt som är anpassad till den lokala miljön och densärskilda bebyggelsetradition som finns på . Större anläggningar avhotellkaraklär bör lokaliseras lill befintliga samhällen. Vidare bör manuppmärksamma möjligheterna att fömya befintliga anläggningar för turism ochrekreation främsl med semesterbyar och enklare inkvarteringsformer medensäsongsinriktning. Idet fortsatta planeringsarbetet bör vidare frågor om campingplatser, husvagnsuppställningar,förbättrad vägstandard, parkeringsplatser, markslitage och vatten- ochavloppsanläggningar särskilt studeras. Det är angeläget atl undersöka varanläggningar för friluftslivet kan lokaliseras i anslutning lill stranden utanatt naturvärden skadas. Vidare bör stor hänsyn tas till allmänhetensmöjligheter all nyUja tillgängliga strandområden för bad och strövande. Fisketsintressen bör på motsvarande sätl som för kustområdena i länet ägnas ökaduppmärksamhet i det fortsalla planeringsarbetet för . Prop.1978/79:213 Bilaga 2 54 skall redovisaresultatet av det fortsatta planeringsarbetet för till regeringen vid detvå redovisningstillfållen som anges i PM , dvs. i samband medredovisningen av länsplanering 1980 och . Redovisningen får ses somen etappredovisning, dvs. en redovisning av hur långt arbetet med etl förÖland samordnat planeringsprogram och forlsalt markdispositionsplanering harkommit vid del tillfälle då redovisningen lämnas. skall senastvid detla tillfälle också ange om fortsatt planering för någol eller någraområden på bör ske med slöd av bestämmelserna i 10 a § byggnadslagen omupprättande av generalplan. I det fall länsslyrelsen anser alt föreläggandeenligt nämnda paragraf bör utfärdas skall ange de utgångspunktersom bör gälla för planeringen och avgränsa det eller de områden som därvid börplaneras. Fortsatta planeringsålgärder behövervidtas för att kravet på hushållning medjordbruksmark i länet skall kunnatillgodoses. Arbetet med atl upprätta program för hushållning medjordbruksmarken bör fullföQas av berörda kommuner. 1 enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör kommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntasexpandera och där konflikter med jordbruksintressena kan förutses.Områdesplanema bör belysa hur det fortsatta samhällsbyggandet kan ske medbeaktande av bl. a. kravet på att hushålla med jordbruksmarken. Sådanområdesplanering har i viss utsträckning genomförts i länet. ochkommunerna bör gemensamt diskutera för vilka ytterligare områden och orter detär mest angeläget att sådant planeringsarbete snabbt genomförs. Jordbruksbygderna vid södraKalmarkuslen och på tillhör de områden i landet för vilkalänsstyrelserna efter samråd med bl.a. lantbruksnämnderna i enlighel med vadsom anges i PM bör lillhandahålla elt aktuellt material som i ettregionall perspektiv visar hur kravet på hushållning med jordbruksmarkenfortlöpande beaktas i den kommunala planeringen. Redovisning av Jordbruksmarkens behandling ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighel med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskill avlänsslyrelsen . 1978/79:213 Bilaga 2 55 I det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Skogsbruk, naturvård och Jriluflsliv Skogsbrukels intressen bör ägnasökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i kommunema. Länsstyrelsenbör uppmärksamma de utgångspunkter som anges i PM rörandeskogsbrukels behandling i det fortsatta planeringsarbetet. I promemorian angesbl.a. att förordnanden enligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längregående inskränkningar i skogsbruket än vad som följer av hänsynsreglerna iskogsvårdslagen bedöms nödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kansärskilt behöva utfärdas till skydd för naturskogsområden. I regeringens propositionom riktlinjer för skogspolitiken (prop. 1978/79:110) behandlas bl. a. deallmänna hänsynsreglema i skogsbruket. För att underlätta arbelel med altsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och friluftslivet är detangeläget att ett särskill handlingsprogram för naturvärden upprättas ocksåför länets fastlandsdel. Den restriktivitet som bör gälla ifråga om atl tillåta yllerligare enskild fritidsbebyggelse på och ikustområdet gör det önskvärt atl kommunerna vidtar åtgärder all möta en ökadefterfrågan på mark för fritidsbebyggelse i vissa av de inre delama av Kalmarlän, bl. a. i det sjörika område som gränsar mot . Allmännautgångspunkter för utveckling av fritidsbebyggelse i sådana områden anges i PM1978-09-07. Det är angelägel alt övervägandenom vilken planberedskap för frilids-bebyggelse som bör upprätthållas grundas påöversiktliga planmässiga bedömningar. Planeringen bör syfta lill attåsladkomma en bebyggelseutveckling som är anpassad till de skildaförutsättningar som finns i länets olika delar. Beträffande följande områden och frägor skalllänsstyrelsen lämna en redovisning till regeringen av resultatet av fortsattplaneringsarbete och vidtagna åtgärder i övrigt. Kustområdet med , Sudret och Östergarnslandet har tagit ställningtill markanvändningen i kustområdet samt på . Sudret och Östergamslandet iden kommunomfattande markdisposilionsplan som har redovisats.Markdispositionsplanen ger en översiktlig bild av den avsedda markanvändningeni nämnda områden. 1978/79:213 Bilaga 2 56 planenanges ett stort antal områden som är avsedda för fritidsbebyggelse och därmarkanvändningen skall studeras närmare genom områdesplanering ochdelaQplanering eller planutredningar. 1 enlighet med vad som anges i detföQande bör markdispositionsplanen ses över i vissa avseenden inför detfortsatta, mer detaQerade planeringsarbetet. Det är angelägel alt denområdesplanering fullföQs som kommunen har initierat för . Sudret,Östergarnslandet och det övriga kustområdet. Med hänsyn till de starka naturvårds-,friluftslivs- och kullurminnes-vårdsintressena inom nämnda områden bör följandeutgångspunkter gälla för det fortsalla planeringsarbetet. Gotlandskusten med , Sudret ochÖstergarnslandet tillhörde områden i landet för vilka det är särskilt angelägetatt friluftslivets och naturvårdens intressen säkerställs bl.a. genomförordnanden enligt naturvårdslagen. bör överväga att utökastrandskyddet inom de kustavsnitt som det är mest angeläget all hålla friafrån bebyggelse och andra anläggningar. Behovet av mark för permanentbostäder ochverksamheter för den bofasta befolkningen bör uppmärksammas. Utvecklingen avbebyggelse och anläggningar för turism och friluftsliv bör planeras så att denbofasta befolkningens intressen tillgodoses och så atl större sammanhängandeoch av bebyggelse orörda områden bevaras. Frågan om omvandling av helårsbosläder lillfritidshus behandlas med förtur i den utredning om frilidsboendets framtidautveckling som regeringen har tillsalt (Bo 1978:01). Omfattningen av och formerna för denfritidsbebyggelse som föreslås tillkomma enligt markdispositionsplanen börövervägas ytteriigare. Härvid bör den totala omfattningen av bebyggelseområdenför fritidsändamål minskas. På , Sudret och Östergarnslandet börytterligare enskild fritidsbebyggelse övervägas endast i form av mindrekompletteringar av befintlig bebyggelse. Den mark i dessa områden som därutöverbefinns lämplig för fritidsboende bör reserveras för andra former än enskildfritidsbebyggelse och för vissa andra anläggningar som är önskvärda förturismens och friluftslivets utveckling, t. ex. campingplatser och vandrarhem. Vid kustområdet i övrigt bör frilidsboendel kunnautvecklas i olika former. De områden som befinns lämpliga för fritidsbebyggelseoch som är lättillgängliga och i övrigt altraktiva bör i erforderligutslräckning reserveras för andra boendeformer än enskild fritidsbebyggelse. Fritidsbebyggelsen och andra anläggningar förturism och frilufisliv bör ges en skala och utformning i övrigt som är anpassadlill den lokala miQön och den särskilda bebyggelsetradition som finns påGotland. Större anläggningar av hotellkaraktär bör lokaliseras till befintligasamhällen. Vidare bör man även fortsättningsvis uppmärksamma möjlighetema attförnya befintliga anläggningar för turism och rekreation främst medsemesterbyar och enklare inkvarteringsformer med ensäsongsinriktning. 1978/79:213 Bilaga 2 57 1 det fortsatta planeringsarbetetför kustområdet med . Sudret och Östergamslandet bör vidare frågor omcampingplatser, husvagnsuppställning, förbättrad vägstandard,parkeringsplatser, markslitage och valten-och avloppsanläggningar särskiltstuderas. Del är angeläget att undersöka var anläggningar för friluftslivet kanlokaliseras i anslutning till stranden utan att naturvärden skadas. Vidare börslor hänsyn las till allmänhetens möjligheter att nylQa lättillgängligastrandområden för bad och strövande. har i sin markdisposilionsplan angett femområden för större s. k hamnberoende verksamhel. Någol område på förden lyp av industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen har inteangetts i de av stalsmakiema uppställda riktlinjerna för hushållning med markoch vatten. ianspråktagande av områden för miljöstörande och resurskrävandeindustri vid Golandskusten skulle sannolikt innebära slora konflikter medmotstående intressen. Huruvida en etablering av industriell eller liknandeverksamhet får komma till stånd eller inte med hänsyn till uppställdariktlinjer beror på såväl verksamhetens art som förhållandena på den avseddalokaliseringsplalsen. Det ankommer på länsslyrelsen pch andra statligamyndigheter att till regeringen anmäla om en aktualiserad etablering kan behövaprövas enligt 136 a § byggnadslagen. Kustvallnen kring tillhörde områden i landet som är särskill viktiga för fisket. Fiskets intressen bör ienlighet med vad som anges PM ägnas ökad uppmärksamhet i planeringenför kustområdet. De miQöer som har särskild betydelse för fiskreproduktionenbör skyddas. Fiskeulövandel bör ges tillräckligt utrymme i förhållande tillandra former av vattenanvändning. Resultatet av del fortsattaplaneringsarbetet för kustområdet med , Sudrel och Östergamslandet skallredovisas till regeringen . Frågor som rör fritidsbebyggelsensutveckling skall härvid i enlighet med vad som anges i PM redovisassärskilt. bör vidare överväga om det finns behov att särskill redovisahur långt planeringsarbetet har kommit då länsslyrelsenredovisar länsplanering 1980. är elt av viktigaste semeslerområden.Turismen på har stor regionalpolitisk belydelse. Arbelel underplaneringsskedet har visal alt det för flera regioner i landet krävs särskildaöverväganden om hur samordningen skall ske mellan riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen och de regionalpolitiska riktlinjerna. utgör ensådan region. De sysselsättningseffekter och möjligheter all stödja befintligservice som en planmässig ulbyggnad av bl. a. anläggningar för turism ochfritidsboende kan ge, bör analyseras närmare i det fortsattaplaneringsarbetet. Ett förslag till utvecklingsprogramför turismen på har presenterats av och länsstyrelseni . 1978/79:213 Bilaga 2 58 att arbetet med att utveckla turismen på ön drivs vidarebl. a. med utgångspunkt i detta program. Insatserna bör i första hand inriktaspå upprustning och ulbyggnad av stugbyar och campingplatser samt på stimulanstill byggande av uthyrningsstugor m. m. i anslutning till jordbruksförelag. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör områdesplaner upprättas för de tätorter som förväntas expanderaoch där konflikter med jordbruksintressena kan förutses. Områdesplanema börbelysa hur del fortsatta samhällsbyggandet kan ske med beaktande av bl. a.kravet på atl hushålla med jordbruksmarken. Sådan områdesplanering har i vissutslräckning påbörjats av . och kommunen bör gemensamtdiskutera för vilka ytterligare områden sådan planering bör ske. Frågor som rör hushållning medjordbruksmarken i länet skall i enlighel med vad som anges i PM 1978-09-07redovisas särskill av . Täkl av sand och grus saml kalkslen har ställt samman etlutredningsprogram vilkel är avsett att ligga till grund för en plan somredovisar sådana områden utanför Gotlands kuster vilka av olika skäl börundantas från läkt av sand eller grus. Vidare har geologiskaundersökning genomfört viss geologisk kartering av sand- och grusförekomslema ihavet utanför norra . skall i samråd meddelegationen för samordning av havsresursverksamheten (SFS 1979:34) ochberörda ämbetsverk se över de programförslag som har utarbetats. Ett samlatprogram skall därefter i samband med redovisning avlänsplanering 1980 redovisas till regeringen som etl underlag för regeringensställningstagande lill fortsatta ålgärder. Som en del av programarbetet börlänsstyrelsen göra en på tillgängliga kunskaper baserad preliminär redovisningav områden inom vilken läkt av sand och grus bör undvikas. skall vidare ställasamman ett material som visar var på särskill stora konflikter mellanintresset av kalkläkl och motstående intressen kan komma att uppstå.Länsstyrelsen bör mot bakgrund av detta material föra överläggningar medCementa AB om inriktningen av företagets fortsatta prospekteringsverksamhet. Konflikter föreligger mellanbehovel av mark för utbyggnad av tätort och försvarets och flygels markbehov. Fortsatta överläggningar bör ske isamråd mellan , kommunen och luftfartsverket i syfte alt närmareklarlägga förutsättningarna för atl lösa markanvändningsproblemen vid Visbyflygplats. 1978/79: 5 om vissa markförvärv för armén m. m.anförde före- Prop.1978/79:213 Bilaga 2 59 dragande departementschefen att han mot bakgrund avkonfliktema om marken inte kunde lägga fram förslag om alt anordna ett nyttpansarövningsfält som tillgodoser P 18:s markbehov. Överbefälhavaren har regeringensuppdrag att se över organisation m. m. för utbildning av stridsvagnförbandavsedda för och alt lill regeringen redovisa härav föranledda förslag.I uppdraget ingår även atl undersöka möjlighetema att förbättraövningsbetingelsema för garnisonen i genom att skjutfäll utvidgasoch att mark i skjutfältels närhet som inte ägs av staten disponeras. skall i samband medredovisningen av länsplanering 1980 göra en sammanställning av planeringslägetför och dess omgivningar med hänsyn till de resultat som då föreliggerfrån överläggningarna om och från de utredningar somöverbefälhavaren genomför. Länsslyrelsen bör därvid redovisa eventuella förslagmed anledning av nämnda sammanställning. I det fortsatta arbetet med att fullfölja fastlagdariktlinjer för hushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanståendesärskilt beaktas. Golland hyser stora och särprägladenatur- och kulturvärden. Golland som helhet tillhör de områden i landet där detär särskilt angeläget att naturvårdens intressen säkerställs bl.a. genomförordnanden enligt naturvårdslagen. Hela utgör vidare elt sådantstörre område av betydelse för kulturminnesvården som i enlighet med vad somanges i PM behöver skyddas mot förändringar i slor skala avlandskapsbild och bebyggelsemönster. I det fortsatta arbetet med altfullfölja riktlinjerna för hushållning med mark och vatten bör arbetet med attsäkerställa de areella näringamas, naturvårdens och kulturminnesvårdensintressen samordnas. Vidare bör man av hänsyn lill den unika landskapsbildenoch de kulturhistoriska värdena iaktta försiktighet med atl tillåta spriddbebyggelse. Sådan bebyggelse bör så långl möjligt undvikas i områden som äropåverkade av bebyggelse. För att underlätta arbelel med altsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och kulturminnesvården påGotland är del angelägel att ett särskill handlingsprogram för naturvårdenupprättas, vilkel så långl som möjligl bör samordnas med etl motsvarandehandlingsprogram för kulturminnesvården. I det fortsatta arbetet med atlsäkerställa naturvårdens intressen bör också fullfölja detuppdrag som gavs av regeringen i beslutet med anledning av programskedel i denfysiska riksplaneringen om att slälla samman material för olika myrområdensamt komplettera detla malerial med de ytteriigare ulredningar som bedömserforderiiga för att del skall bli Prop.1978/79:213 Bilaga 2 60 möjliglatl göra långsiktiga avvägningar mellan naturvårdens och vattenvårdensintressen åena sidan och jordbrukels åden andra. I sammanhanget erinras om attGotland utgör elt av de områden som vatlenplanerings-kommittén (Jo 1977:06)särskilt studerar. Utöver vad som har angetts om tätortoch skjutfält har ytterligare intressekonflikter mellan försvaret ocholika markanvändningsintressen behandlats i kommunens redovisning av arbetetunder planeringsskedet och i myndigheternas yttranden. Fortsatta samråd bör,med hänvisning till vad som anges i PM , ske mellan kommunen,och de militära myndighetema i syfte att så långt möjligtåsladkomma rimliga avvägningar mellan de civila och militära intressena påGotland. Härvid bör särskilt övervägas möjligheterna att ompröva detilllrädesförbud för utlänningar som gäller för belydande områden på . Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Högexploateradkust och övrig kust De kommunomfattande markdispositionsplaner somkommunerna har redovisat ger inte en sådan samlad bild av avsedd markanvändningi kustzonen som regeringen ansåg erforderlig i sitt beslul över den fysiskariksplaneringens programskede. Kommunema bör därför i samråd med varandra ochmed vidareutveckla markdispositionsplanerna så att en samlad bildav markanvändningen i kustzonen erhålls. Härvid bör bl.a. redovisasställningstaganden till markanvändningen inom de områden för vilka fortsaltutredning krävs enligt redovisade markdisposilionsplaner. Tätortsutvecklingen i stort i kustområdet ochutvecklingen av permanent- och fritidsbebyggelse i de tätortsnära områdena börägnas särskild uppmärksamhet i del fortsatta planeringsarbetet. Härvid börnaturvårdens, kulturminnesvårdens och friluftslivets intressen samt intressetatt skydda jordbruksmarken vägas mot önskemålet om väl fungerande lokalaarbetsmarknader och möjlighetema atl tillgodose bosladsförsörjningsbehovet.Med hänsyn till tätortsslrukluren i kustområdet bör särskild uppmärksamhetockså ägnas ål frågan om anpassning av skogsbrukels driftsformer till behovelav strövområden i lätortemas närhet. 1978/79:213 Bilaga 2 61 Del är också angelägel alt markanvändningsplaneringendrivs vidare på en mer detaQerad nivå i form av områdesplanering för tätortemasintresseområden. Följande allmänna utgångspunkter bör vidare gällaför det fortsalla planeringsarbetet rörande kustområdena i länet. Kustområdenatillhör de områden i landet där det är särskilt angeläget all friluftslivetsoch naturvårdens intressen säkerställs bl.a. med slöd av naturvårdslagen. Möjligheternaalt bevara eller genom olika åtgärder öka tillgängligheten till strändema böruppmärksammas. Vadgäller fritidsbebyggelse bör planeringen inriktas på att skapa förutsättningarför elt fritidsboende i sådana former som möjliggör etl högt utnyttjande avfritidsboslädema och som ger förutsättningar för fritidsboende också försådana grupper av befolkningen som inte äger fritidshus. Planeringen börvidare inriktas på atl tillgodose behovel av anläggningar för friluftslivet.Ytteriigare enskild fritidsbebyggelse bör bedömas restriktivt och övervägas iförsta hand i form av kompletteringar av befintlig sådan bebyggelse. Som eltled i strävandena att bevara tillgängligheten till strändema, bör också enöversyn av helt eller delvis outbyggda detaQplaner för fritidsbebyggelseövervägas. Planeringsarbetetbör samordnas med den skärgårdsutredning som bedriver. Härvidbör man överväga möjligheterna all genom utbyggnad av anläggningar för turismoch friluftsliv skapa sysselsättningstillfällen för skärgårdsbefolkningen. Vid utbyggnad av småbåtshamnar bör stor hänsyn tastill friluftslivets, naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen. Riktlinjemaför s. k. övriga kuster förutsätter en omsorgsfull planering som tar sikte påalt hushålla med de värdefulla resurser som ännu står till förfogande, bl.a.genom en väl avvägd fördelning mellan fritidsbebyggelsens, friluftslivets ochnaturvårdens intressen. Kariskrona kommun bör mot bakgrund härav ytleriigareöverväga planema på utveckling av fritidsbebyggelse i kustområdet norr omTorhamns udde. Kustområdenai tillhör de områden i landet som är särskilt viktiga för fisket.Fiskets intressen bör i enlighet med vad som anförs i bifogade promemoriaägnas ökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet för kustområdena ilänet. Planeringen för områdena vid Mörrums-ån bör inriktas så atl ytterligarebelastning på ån genom förorenande utsläpp eller vattenuttag undviks.