prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — att till Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av , alt avräknas motautomobilskattemedlen. 1977/78 Utgift 3250000 1978/79 Anslag 3850000 1979/80 Förslag 4150000 för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF) NTF är centralt organ fördet frivilliga trafiksäkerhetsarbetet och vill som sådant samla, stödja ochstimulera de frivilliga regionala och lokala trafiksäkerhetsorganen och isamverkan med sina medlemsorganisationer arbeta för att breddatrafiksäkerhetsarbetet genom all öka kretsen av frivilliga krafter. Det övergripande måletför NTF är att, främsl genom upplysnings- och utbildningsverksamhet, påfrivillighetens väg få ökad säkerhet i trafiken. För /79har föreningen om . och bidrag fråntrafikförsäkringsbolagen om 5 milj. kr. Härutöver beräknar NTF att genommedlemsavgifter, försäljningsverksamhet saml bidrag från företag och enskildam.m. tillföra verksamhelen ca 9,9 milj. kr. Totalt beräknas ca 18,8 milj. kr.disponeras för innevarande budgelår. NTF:s verksamhet ärfördelad på fem avdelningar, nämligen en produktionsavdelning, en fält- ochinformationsavdelning, en avdelning för yrkes-förarråd, en barn- ochungdomsavdelning samt en administrativ avdelning. 1978/79:100 Bilaga 9 87 1 statsmakternasbeslut (prop. 1977/78:81, /78:20, rskr 1977/ 78: 226) om vissakommunala irafik- och trafiksäkerhetsfrågor redovisas synpunkter på i vilkaformer det frivilliga trafiksäkerheisverkei bör bedrivas . Stor vikt läggs vid alt dettaarbete organisatoriskt och ekonomiskt ges goda utvecklingsmöjligheter på detregionala och lokala planet. NTF kommer all med all kraft verka härför. Medelsbehovel för budgeiårel 1979/80 redovisas i detföljande med utgångspunkt i den för innevarande budgetår fastställda budgeten. De automatiska kostnadsökningarna för löner,sociala kosinader, distributions- ochproduktionskostnader har beräknats tillsammanlagt . och ingår i de under de olika punkterna nedan angivnakostnaderna. Bam-och Ungdomsavdelningen - varav Bamens Budget 1978/79 6842000 3600000 512000 7848000 (3 234 000) + 175000 + 510000 + 950000 (+ 400000) Produktionsavdelningen ansvarar bl. a.för NTF:s materialproduktion, produklion och marknadsföring avsludiecirkelkurser och försäljning avreflexmaterial och annat trafiksäkerhelsmaterial samt distribution. NTF strävar efter atl täcka sinaproduktionskostnader genom atl ta betalt för trycksaker m. m. Eu av NTF:s syften är aU i så stor utsträckningsom möjligt sprida sitt upplysnings-och utbildningsmaterial. NTF kan därför inte helt täcka in alla sina kostnader eftersom detta skulle leda till en stark begränsningav efterfrågan på materialet. Kostnaderna för produktionsavdelningens verksamhei för /80beräknas öka med . Fäll- ochinformationsavdelningen svarar för fältorganisationen och därmed sammanhängandeverksamhet, allmän informationsverksamhet, praktisk fortbildning för allmänheten,utbildning av ledare och instruktörer för fortbildningsverksamhet, kontakt medmedlemsorganisationerna saml verksamhetmed vägradioråd. Den avstatsmakterna beslutade tidigare nämnda reformen innebär en förstärkning av detlokala och regionala Irafiksäkerhetsarbetet bl. a. genom atl entrafiksäkerhetsnämnd, som kan ta ett mer samlat ansvar för trafiksäkerhetsfrågorna pålokal nivå, bör inrättas i varje kommun. Vad gäller det regionalatrafiksäkerhetsarbetet och bl. a. frågan om minst en heltidsanställd konsulent i varje län ansågstatsmakterna det naturligt att man byggervidare på den ordning som förekommer och som innebär att dettrafiksäkerhetsförbund som finns i resp. län anställer konsulenten som 1978/79:100 Bilaga 9 88 verkställande ledamot eller dylikt.Förutsättningen för etl successivt genomförande av denna effektivareorganisation är alt bidragen lill länsförbunden ökas i sådan takt all dentänkta organisationen kan åstadkommas inom rimlig tid. Härför behövs etl ökatstöd från staten och försäkringsbolagen saml en väsentlig förstärkning avbidragen från landstingen i de län som är i starkast behov av dennaomorganisation. Kosinaderna för fält-och informationsavdelningens verksamheiberäknas för / 80 öka med . NTF:s yrkesförarrådsverksamhet beräknas under / 80 kunna bedrivas inom ramen förnuvarande resurser. Barn- ochungdomsavdelningen svarar för Barnens , förskoleverksamhet,verksamhei i grundskola och gymnasieskola samt ungdomsverksamhet. Under år1976 fann sig NTF till följd av bl. a. kostnads-stegringarna nödsakad atlkraftigt höja avgifterna i Barnens . Härigenom minskade antaletmedlemmar i klubben starkt. Del är angeläget att öka medlemsantalet.Målsättningen är härvid i första hand att öka detta till samma andel avårsklasserna som före avgiftshöjningen. För Barnens behövs enökning med . till /80. För hela Barn- ochungdomsavdelningens verksamhet behövs för /80 ytterligare 950000kr. NTF beräknar desammanlagda kostnaderna för verksamheten under /80 till 20437000kr. a. medlemsackvisition lill Barnens och viss ökning avdistribution av trafiksäkerhetsmaterial beräknar NTF kunna öka intäkterna avdenna typ till 10252(X). Härefter skulle återstå ett medelsbehov av ca 10,2milj. Trafikförsäkringsbolagen har utfäst sig alt lämna etl bidrag om 5,4milj. Statsbidraget behöver således öka med . lill lolall 4785000kr. för /80. Jag föreslår ett statligt stöd till NTF om , innebärande en ökning med . jämfört med innevarandebudgetår. Jag förutsätter att verksamheten planeras och bedrivs i närasamverkan med . Jag hemställer att regeringenföreslår att till för trafiksäkerhetens främjande för /80anvisa eU anslag av , aU avräknas mot automobilskalttemedlen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 89 ärenligt instruktionen (1969:320, omtryckt 1975:1070) centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningen inteankommer pä annan myndighet. Verksamheten skall bedrivas med inriktning huvudsakligenpå handelssjöfarten. Verket arbetar medfrågor som rör fartygs säkra förfiyttning inom svenska och angränsande farvatten. a. harverket hand om den statliga lolsningen ochsäkerhetsanordningarna, sjökartläggningen och isbrytningen saml samordnar arbetet för sjöräddning. Verkelsvarar för säkerheten ombord påsvenska handels- och fiskefartyg och på utländska fartyg i svenska farvatten. Verket prövar vidareekonomiska frågor som har betydelse för sjöfartsnäringen. Verkets arbetebedrivs på tre organisationsnivåer, lokalt, regionalt och centralt. Det lokala arbetetbedrivs vid 30 lotsplatser och ett tiotal lolspassnings-ställen, 12 fyrplatseroch 12 radionavigeringsstationer. Dessutom finns verkstäder och förråd. För den regionalaverksamheten finns fem lotsdistrikt, sju sjöfartsinspektionsdistriktoch etl sjöfartsinspektionskontor i . den1 ingår även i regionala organisation. Inom centralförvaltningen som ärlokaliserad till Norrköpingfinns fem avdelningar, drifiavdelningen, sjökarteavdelningen, sjöfartsinspektionen, ekonomiavdelningen ochadministrativa avdelningen samt enrevisionssektion, direkt underställd generaldirektören. Sjöfartsverketleds av en slyrelse. fanns vid 1464anställda. Av dessa var drygt 1 100 placerade lokalt och regionalt och drygt 300centralt. får anslag anvisade i programtermer.Verksamheten är indelad i programmen Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. ProgrammetFarledsverksamhet finansieras över två anslag: Farledsverksamhet, exkl.isbrytning resp. Isbrytning. De två övriga programmen motsvaras av anslagmed samma namn som programmen. Den statliga isbrytningen samt kostnaderna underprogrammet Övrig verksamhetfinansieras direkt över budgeten. I övrigt täcks kostnaderna för verksamhet i huvudsak genomolika avgifter och bidrag. Större delen av verksamheten under programmetFarledsverksamhet -utom isbrytningen -finansieras sålunda med fyr-, farledsvaru- och lotsavgifter. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 90 Vid presentationen av sinanslagsframställning för /80 har valt all låtaverksamhetsplanen för perioden /79-1983/84 ingå som en del avframställningen. Verksamhetsplan och anslag för budgetåret1979/80 Program Farled s ver ksam hel Målet för programmetFariedsverksamhet är att ge sådan service i farlederna inom inre vattenvägaroch angränsande havsområden att sjöfarten kan bedrivas under effektivaoch säkra former. Verksamheten är huvudsakligen inriktad på handelssjöfarten,men som ansvarig myndighet för sjösäkerheten har också ansvarför fritidsbåttrafiken. Med ansvaret för sjösäkerheten följer också attsjöfartsverket har ansvaret för miljöskyddet. De medel som används föratl nå angivna mål inriktas dels på farlederna och deras utmärkning dels påtrafiken i form av information, vägledning och assistans. F. n. kan urskiljasbl. a. fariedsutmärkning i olika former, posilionsbestämningssystem,sjömätning, sjökortsframställning, utarbetande av nautiska publikationer samtlotsning och isbrytning. Som ett yttersta medel återstår sjöräddning, förvilken verket utöver egna resurser har ett samordningsansvar. För den aktuella planeringsperiodenvill samordna lots-ningsverksamheten inom slörrelotsningsområden. Samordningen kan möjliggöras genom utbyggd trafikledning,förbättrad lotsutbildning och fariedsutmärkning. Rationaliseringar, såsom denpågående automaliserin-gen av fyrdrifien, ges hög prioritet. För alt motverkaeffekterna av fyrav-bemanning och med hänsyn till den växandefritidsbåttrafiken vill verket öka sjöräddningsresursema. 1 enstaka fall börfyrarna bemannas även i fortsättningen, då så kräver eller medhänsyn till andra myndigheters behov. Framställningen av sjökort prioriteras. Under delprogrammetUtvecklingsverksamhet redovisar verket sina forsknings- och utvecklingsprojekt.Under kommande femårsperiod räknar verket bl. a. med att utveckla ett nyttsystem för energiförsörjning till småfyrar och bojar, att utvecklaunderhållsfria prickar och fyröverbyggnader samt att utveckla automatiskasjömätningssystem. Utvecklingsprojekten finansieras dels över delprogrammetUtvecklingsverksamhet dels inom ramen för anvisade investeringsmedel. För /80 tar verket upp . för utvecklingsverksamheten,vilket innefattar en prisomräkning om . Radionavigeringsstationer, fyrar och andrasäkerhetsanstalter Målet för delprogrammet är bl. a. att geförutsättningar för säker vägled- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 91 ning av sjötransporter i omgivande farvattensamt säkerställa framkomlighet vid svåra passager och underlätta intagningsförhållandena vid nedsatt sikt. Sjöfartsverketkonstaterar inledningsvis atl sjöfarten är en i högsta grad internationellnäring. Förändringarna i strukturen hos sjöfarten sker relativt långsamt bädevad gäller hamnarna för anlöpen och fartygens storlek, utrustning etc.Drygl av antalet fartyg i utrikes fart på är utländskt tonnage,vars standard m.m. formellt bestäms i andra länder. Internationella konventioner anger docken viss minimistandard. Fartygensvarierande utrustningsstandard medför enligt verkel att traditionella och nya säkerhetssystem får leva sida vid sida.Det decentraliserade och specialiseradehamnväsendet medför vidare ett rikt förgrenat farledssys-lem. Ifarledsutmärkningen för handelssjöfarten ingår dels fasta anläggningar såsom kummel ochfyrar, dels flytande sjömärken som bojar och prickar. Särskilda småfyrar ochprickar tjänar fritidssjöfarten och fisket. Utmärkningen sker itillfarts- och infartslederna till hamnarna, i genomfartsleder utmed kusten samt i omgivande öppen sjö och itrafiksepareringszoner. I delprogrammetingår även radionavigeringsstationerna. Efter konvertering av norrlandskedjorna och norraöstersjökedjan som avslutades ärnumera samtliga svenska sändarstationer konverterade till modern multipulssändning.Driftövervakningen sker från en central övervakningsfunktion iNorrköping. Den utmärkning somnu finns i öppen sjö i form av fyrar har betraktats som relativttillfredsställande. Den i huvudsak genomförda utbyggnaden av bottenfasta fyrarger en god vägledning för trafiken. Ett väsentligt ökat djupgående hos fartygen kommer dock atlmedföra krav på förbättringar. Även beträffande infartslederna tillhamnarna kan farledsutmärkningenanses acceptabel. Förbättringar är dock aktuella i vissa leder medhänsyn till bl. a. fartygens ökade djupgående. Radarnavigeringutnyttjas i allt större omfattning vid kusten och under navigering iinomskärsleder samt vid angöring. Verket anser det därför önskvärt att uppföraradarkummel och radarreflektorer på befintliga sjömärken och även att förbättramöjligheterna till identifiering av vissa radarmålgenom att installera racon. Syftet härvid är att göra inseglingsför-hållandena mindre väder- och ljusberoende. Föratt förbättra informationen om ström-, vind- och vattenståndsförhållandenainom vissa trånga farleder bl. a.vid , i Aspöleden och i Flintrännan avser verket installerasärskilda mätanordningar. Den återstående delen avfyrautomatiseringen, som beräknas helt /81, omfattar fyrarna Sandhammaren, Nidingen, Kullen,, Hanö, Grundkallen, Sydostbrotten, och Holmögadd. Investeringskostnaden föraulomalisering av dessa fyrar, beräknasuppgå till ca 5,5 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 92 naslill ca 1,7 milj. kr. 1 samband med aulomaliseringen kommer vid fyrarna övertalig personal all placeras om förandra arbetsuppgifter inom verket bl. a. i . I fråga om ny- ochåteranskaffning av fyr- och telemateriel krävs enligl verket en kraftig höjningav investeringsmedlen. Vidare kräver en ändrad organisationsstruktur på lotsningssidanen ökad teknisk utrustning. a. behövsen effektiv VHF-uiruslning för fortsatt god täckning. På flera platser medfördetta att fjärrmanövreradebasradiostationer måsle installeras. Driftomläggningenav mindre gasfyrar till elektriska fyrar samt i kvarvarande gasfyrar större gasmagasin ger påtagligarationaliseringsvinster. Programmethar pågått på syd- och och beräknas vara avslutat för hela landet omkring år 1985.Återanskaffning av ett gasnings-fartygkan därigenom undvikas efter programmets genomförande. Ett 10-årsprogram för upprustning avfyrar har utarbetats. En icke obetydligframtida underhållsrationalisering genom modernare byggnadsmetoder med korrosionsbesländigare utförandeplaneras. håller f n. ca 140bojslationer, 50 lysprickar och 4000 prickari svenska farvatten. Hela detla system läggs om lill internationellt ensartad utformning . I samband härmed övervägs olika insatser för att underlätta drifthållningenoch tillförlitligheten i den flytande utmärkningen. Sjöfartsverketräknar med atl fartygsbesiåndet skall bestå av 8 enheter. 1beståndet bör ingå 4 fartyg i distriktstjänst, 3 för byggnadsändamål och ett gasningsfariyg. För /80 tar verket upp . under delprogrammet Radionavigeringsstationer, fyrar och andrasäkerheisanslalter. Medelsanspråken för /80 innebär en ökningjämfört med innevarande budgetår på 8272(XK) kr., varav . utgörs av automatiskakostnadsökningar med avdrag för rationaliseringsvinster netto om . består dels av räntekostnader . till följd av planeradbeställning av lotsdislriktsfartyg dels av merkostnader för fyrtillsynen (180000kr. ), temporär sysselsättning av två fyrmästare(. ), byggnads-, fyr- och teletekniskt underhåll (.) samt arbetarskyddsförbäuringar(. Målet förlotsningsverksamheten är att den skall täcka hela kusten jämte . Dettamål konkretiseras närmare genom lots- och fyrförfattningar,tillämpningsföreskrifter, reglementen m.m. I stort gäller att lots skall kunnaerhållas efter minst fem timmars förutbeställning. Undantagen utgörs bl. a. vidanvändande av s. k. långlots, varvid längre förutbeställnings-tid gäller. Lotsenskall bistå fartyg med kvalificerad nautisk kompetens för att Prop.1978/79:100 Bilaga 9 93 främja en god framkomlighet under säkra och imiljöhänseende godtagbara former. 1 råder i princip loisfrihet.Lolsplikt föreligger dock för tankfartyg över viss storlek med last avoljeprodukter vid gång i svårnavi-gabla farvatten samt alla bulkfartyg medfariig last. De lotspliktiga fartygen svarar för ca en fjärdedel av allalolsningar. Lotsningsvolymen har minskat kraftigtbl. a. beroende på utvecklingen mot transporter i tät regelbunden trafik. Den övervägande delen avtransporterna av allmänfarlig last sker lill hamnar, som har stort antallolsningar och där etl upprätthållande av god loisservice är naturligt. Strukturförändringarnainom hamn- och sjötransporterna medverkar lill en forlsall koncentration avhamnar. Under den aktuella planeringsperioden kvarstår dock etl större anlalhamnar med relativt få, icke lotspliktiga Iransporter . Del synes enligtverket motiverat att prioritera hamnar med miljöfarliga transporter ochrelativt stort anlal lolsningar. 1 sådana områden får lotsen regelbundenträning till skillnad från hamnar med relativt få lolsningar. Vidikraftträdandet av internationella bestämmelser (MARPOL ochÖstersjökonvenlionen) som reglerar förorening av den miljön genomkemikalier torde det enligt verkel bli nödvändigt att begränsa antalet hamnarsom får hanlera farligt gods. erinrar isammanhanget om farledsbegreppel. Enligl verkels mening bör det nya begreppetallmän farled betyda en farled som skall hållas öppen för all sjöfart som utansäkerhetsrisk kan trafikera leden. För varje sådan farled bör vid behovutfärdas trafikföreskrifter rörande fartbegränsningar, djupgående,fartygsstorlek m. m. saml trafikregleringar. I de allmänna farlederna bör lotstillhandahållas och lolsplikt föreskrivas för vissa typer av fartyg. Inomövriga farvatten bör fartyg med viss last eller över viss storlek inte fåframföras om allmän farled kan utnyttjas och endast om kronolots medföljer. Delskisserade framlidsperspektivet kräver ytterligare utredningar och omfattandeförberedelser. Arbetet har redan påbörjats bl. a. med en översyn av normernaför farledsslandard. För atl uppnå ett rimligtutnyttjande av personalen måsle loisarnas kompetensområde utvidgas så att de säsmåningom kan användas inom större områden. Även detla kräver att antaletlotsleder måste minskas och de mindre frekventa utmönstras. Ett viktigt led iutvecklingen är därför att lotsarnas och båtmännens utbildning breddas. Ökadestoriekar på fartygen och nya navigeringshjälpmedel kräver vidare en ständigfortbildning av personalen. Nuvarande ålderssammansättning inom loiskårenmedför att pensionsavgången blir hög . Särskilda insatser förutbildning och rekrytering erfordras. Bålbeståndetssammansättning är av stor betydelse för verksamheten vid lotsplatserna.Lotsbåtarna används inle enbart i lotsningsljänsl utan även lill transporter,ulprickning, farledslillsyn och sjöräddning. För återanskaffning av lotsbåtarfinns inom verket en detaljerad plan. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 94 gareläggningar av industribeställningar haranskaffningsplanen i stort kunnat följas. Bålbeståndel håller dock fortfarandeen hög genomsnittsålder. För budgetåret1979/80 räknar verkel med eltmedelsbehov av , vilket innebär en ökning jämfört med innevarandebudgelår med . Pris- och löneomräkningen och andra automatiska kostnadsökningaruppgår till . Den volymmässiga neddragning som görs innebär delsatt . överförs till delprogram Radionavigeringsstationer, fyrar ochandra säkerhetsanstalter dels att . överförs till delprogram Sjöräddning.Härutöver begärs volymförstärkning med , varav . för ökadpersonalutbildning och . för räntekostnader till följd av planeradbeställning av lotsdislriktsfartyg. Inom programmet sker vidare enomprioritering som innebär alt besparingar i personalkostnader om 625000 kr.används för ökal lotsbåtsunderhåll (.) och kosinader för utökadteknisk materiel vid lotsplatser (. uppgifierinom är dels atl samordna insatserna från de olika organ somingår i sjöräddningsväsendet, dels atl della med egen personal och maieriel isjöräddningsuppdrag. Målet för verksamheten är att räddningsorganisationernaskall täcka hela kusten saml farvattnen därutanför inom svenskl sjöräddningsområdesamt och . Vad avserhandelssjöfarien och den beredskap som fordras för denna bedöms sjöräddningentotalt sett vara väl avvägd. Viss modernisering erfordras dock av bl. a. denutrustning som möjliggör snabba och effektiva ingripanden med helikoptrar. Trafiken med fritidsbåtarhar ökal kraftigt under en lång följd av år. Med hänsyn till det ökade antaletfritidsbåtar bör sjöräddningsresurserna förstärkas nu utan alt avvaktapågående utredningar. En del av de medel som frigörs vid rationaliseringar inomfyr- och lotsväsendet bör därför tillföras sjöräddningsverksamhelen ochanvändas för att skapa en basorganisation i syfte att förstärkasjöräddningsberedskapen. Härvid kompenseras effekterna av avbemanningar avfyr- och lotsplatser från sjöövervakningssyn-punkt. Haverifrekvensstudier ochfritidsbåtarnas koncentrationsområden visar på behov av placering av lättasjöräddningsresurser till , ostkustens skärgårdar, ,, , och . Slalioneringsorl bör väljas medavseende på befintliga bemanningsmöjligheter eller som optimalt lokaliseradespeciella sjöräddningsstationer. Utbyggnaden bör ske etappvis för att vinnaerfarenheter för framtiden. harkonstruerat en speciell sjöräddnipgsbåt anpassad till fritidssjöfartens behov.Genom samordning och samarbete med andra 1978/79:100 Bilaga 9 95 myndigheter, tull, polis och brandkår kan dennuvarande sjöövervakningen från fyr- och lotsplatser ersättas av snabbaspecialenheter. Basorganisalionen börenligt verket omfatta en fast kader av instruktörer och förmän försäsongmässigt anställd personal. Friställd personal vid fyrautomaliseringar ochandra ralionaliseringsålgärder bör i förslå hand komma ifråga. Härutöver kanvapenfria Ijänsteplikiiga sältas in. Allt fler fritidsbåtarutrustas med PR-radio. Den utbyggnad av basradiostationer och hjälpradioskåpsom påbörjats bör därför fullföljas. Slutmålet är ett kusttäckande system avbasstationer med passning dygnet runt av kanal I lA samt hjälpradioskåp vidlivligt trafikerade leder. Vidare bör påbörjas utveckling av etlpejlsysiem på VHF. Fritidsbåtar utrustas i alll större utsträckning medVHF-radio. För /80 begär verkel . för delprogrammel Sjöräddning,vilket innebär en ökning jämfört med innevarande budgetår med 1 436000 kr.Automatiska kostnadsökningar uppgår till . Volymökningen om 520000 kr.finansieras genom omdisponering från de två tidigare redovisade delprogrammen.Volymökningen avser service och underhåll av basradiostalioner ochhjälpradioskåp (.) samt utbyggnad av sjöräddningsstationer (400000kr. Målet för kanaldriften äratt bibehålla och om möjligt förbättra den tekniska standarden ochtrafikkapaciteten. Verksamheten skall drivas efter affärsmässiga grunder. Verket utredermöjligheterna att samordna driften av mälarbron med driften av ochslussbron. Vidare övervägs fortsalt samordning mellan kanalverket ochlotsplatsen i syfte att rationalisera passningen av kommunikationerna. För /80 räknar verket kosinaderna för kanaldriften till 3998000kr. Mindre kanaler och fördjupade farleder Målet för verksamheten äratt de mindre kanalerna och fördjupade fariederna för vilka verket ansvararskall underhållas så atl de håller föreskrivet djup och föreskriven bredd och iövrigt den tekniska standard som förekommande fartygstrafik kräver. Delprogrammet omfattardrift och underhåll av ett fyrtiotal farleder och kanaler. För budgetåret I 9 7 9 / 8 O tar verket upp . under delprogrammet Mindre kanaler och fördjupade farleder. Målet försjökarteverksamheten är att utföra sådana mätningar och undersökningar ifarvatten inom landet och i angränsande havsområden Prop.1978/79:100 Bilaga 9 96 som fordras för sjöfarten och försvaret, atlutarbeta och utge eller låta utge allmänna sjökort och seglingsbeskrivningarsamt att utarbeta särskilda sjökort och seglingsbeskrivningar för marinen. Den svenskasjökortsportföljen omfattar f. n. 99 översikts-, kust-, skärgårds- ochinlandskort. Härutöver finns bl. a. deccakort, hamnkort och bålsportkori. Av de99 först nämnda korten är 71 utgivna . De befintliga sjökorlenrättas kontinuerligt. Rättelserna sker i originalen varefter ny upplaga avkorten trycks. Rältelsearbetet är mycket omfattande och har under de senasteåren uppgått till I 600 rättelser .