prop · G203149 · 1978-12-31 00:00:00 — Härutöver kan nämnas de förbättrade förulsäUningarsom en sådan lösning ger när del gäller aU marknadsföra förbindelsen. Vidde kontakter som beredningsgruppen har haft med SAS har framkommit alt SAS ärberedd all svara för irafiken på relationen Tromsö-Kimna. SAS avser härvid attanlita annat flygförelag för all utföra irafiken som Prop.1978/79:149 11 entreprenör.Förhandlingar pågår f. n. om detta. Närdet gäller taxefrågan börenligi beredningsgruppen nordkaloUför-bindelsen sessom en iniegrerad del av fiyglinjenätet i resp. land. Biljettpriserna för resamed flyg via bör därför anpassas till den genomsnittliga prisnivånför inrikes flygtrafik i berörda länder. Detla innebär lägre priser än de somvanligen tillämpas vid internationell fiygtrafik. Föratt nordkalottförbindelsen skall bli attraktiv måste vidare s. k. genomgångsprisertillämpas. Priset för en enkelresa bör sältas lill 290 skr. (1978/prisnivå). För sträckan anser beredningsgruppen enrimlig taxa för enkel resa vara 210 skr. (1978/prisnivå). Beredningsgruppen harockså gjort en förnyad prövning av frågan om en fiygförbindelse på sträckanTrondheim-Östersund-Sundsvall som anknyter lill den av trafikeradesträckan , den s. k. Kvarkentrafiken. Ibelänkandel (NU 1976:17) Flygförbindelser mellan de norra delarna av ,och har starkl understrukils atl den s. k. Kvarkentrafikenäven forlsätiningsvis bör upprälthållas. En förbindelse mellan Trondheim-Östersundskulle vidare förbättra resemöjligheterna mellan och . Dennaförbindelse är dock enligt betänkandet av lägre angelägenhelsgrad än en nordligförbindelse. 1sin prövning av frågan har beredningsgruppen inte funnit skäl som lalar för atten sydligare förbindelse bör prioriteras före en nordlig. Beredningsgruppendelar därför den uppfattning som kommer till uttryck i det tidigare nämndabetänkandet alt, om regeringarna väljer att slödja fiygtrafik i de norra delarnaav , och , sådant stöd bör utgå lill en nordligare förbindelsedär inga allernaliva tvärförbindelser finns. Beredningsgruppen anser emellerlidatl Kvarkenförbindelsen fyller en viklig funktion och uigår från atl trafikenkommer all beslå. Eukänneiecknande drag i samhällsutvecklingen är de successivt ökade kontaktbehoven.Det är bl. a. en följd av atl olika funktioner inom näringslivet, förvaltningenoch utbildningsområdet alltmer integrerats samt atl det ökade välståndetmöjliggjort en ökad röriighei för individen. Delnordiska samarbetet har under en lång följd av år successivt breddats ochintensifierats. Detla samarbele har sin grund i den intressegemenskap som finnspå bl. a. de näringspolitiska, sociala, kulturella och kommersiella områdena. En förutsättning för euökat nordiskt samarbele har varil tillgången till väl utbyggda kommunikationermellan länderna. Överenskommelser på kommunikationsområdet, som har syftat tillatt underlätta och främja det. nordiska samarbelel, har också träffats mellan länderna. Prop.1978/79:149 12 ländernahar vidare knutits samman genom en utbyggnad av mellanriksvägar samt ökal antalförbindelser genom bl. a. flygtrafik. Trots denna utveckling har i olikasammanhang konstaterats att det fortfarande finns brister i möjligheterna atlresa med kollekliva färdmedel mellan de nordiska länderna. Framförallt hardessa möjligheleransettsotillfredssiällande när det gäller resor mellan denordliga delarna av , och . Trafikförsörjningeni detla område är uppbyggd på elt sådant sätt atl tvärgåendeflygförbindelser i stort sett saknas. Bristen på förbindelser har inneburit attkontaktbehoven mellan länderna inle har kunnai tillgodoses i önskvärdutsträckning. Härigenom barett mer utvecklat samarbete mellan de norra delarnaav länderna försvårats. beslutade att ge Nordisk ämbeismannakommitlé för iransporifrågor(NÄT)i uppdrag alt utreda de frågor som hänger samman med en utbyggnad avflygförbindelserna i de norra delarna av , och . NÄT.s arbelsgruppredovisade resultatet av sitt arbete i belänkandet (NU 1976:17)Flygförbindelser mellan de norra delarna av , och Finland.Betänkandet har remissbehandlals. Däreflerharensärskild beredningsgrupp med representanter förde norska, svenska och finskakommunikationsdepartementen, med ulgångspunkt i förslagen i belänkandel ochyttrandena över della, arbetat vidare med frågan om flygförbindelserna. Enliglmin uppfaiining har det utredningsmaterial som redovisats dokumenterat, attett pålagligl kontaktbehov föreligger mellan länderna i del akluella området.Detta understryks ocksä av det övervägande antalet remissinslanser. Såväl näringslivel,myndigheler, forsknings- och utbildningsinstitutioner som allmänheten harbehov av koniakier över gränserna. Härtill kommer del resbehov somturistnäringen alstrar. Olika samhällsfunktioner i de norra delarna av ,och är sålunda nära integrerade med varandra bl. a. som enföljd av de långa avstånden till resp. lands regionala och nationella centra.Härtill kommer atl många förhållanden i de tre ländernas norra delar ärlikartade. Man kan emellertid konstatera att det är förenat med svårigheter allresa inom områdei. Med hänsyn lill de geografiska förhållandena är ofta flygeldel enda iransportallernativei. Förbättradekommunikationer är enligl min uppfaiining väsentliga för strävandena au bygga uloch stärka det nordiska samarbelel. För all tillgodose behovel av kontakteröver gränserna och som ett led i de allmänna förbättringarna avtransportapparaten anserjag det viktigt au tvärförbindelser med flyg upprättasmellan de norra delarna av , och . Vadgäller näringslivet skulle förbättrade konlaklmöjligheter mellan länderna ökaförutsättningarna för ett närmare samarbete i olika avseenden. Ett sådantvidgat samarbete skulle kunna gälla olika former av underleve-raniörsysiem samlulbyte av tjänster såsom förelagsservice, ulbildning. 1978/79:149 13 Förbättrade kommunikationer kan också möjliggöra ett ökal serviceulby teöver gränserna. De delar av tjänsie- och servicesektorn där sådanaförutsättningar kan bedömas föreligga är bl. a. ulbildning, forskning, och kullur.Särskilt bör nämnas det stora värde som ligger i elt närmare samarbete iforsknings- och utbildningssammanhang. Förturismen skulle förbättrade kommunikationer öka tillgängligheten till det frånturistsynpunkt eftertraktade området. Del är angeläget att underlaget förturismen breddas, efiersom denna näring är av betydelse i dessa delar av länderna.De fiesta turistresorna torde göras . Eftersom andra slag avresor vanligen är färre då skulle turistresorna på ett lämpligt sätt kompletteradessa. Densärskilda beredningsgruppen har bl. a. studerat vilka orter som är de lämpligasteanknytningspunkterna för en flygförbindelse mellan de olika länderna. Beredningsgruppenförordar all trafik upprällas på siräckan Tromsö-Kiruna-Luleå-Uleåborg, den s.k. nordkaloUförbindelsen. Beredningsgruppen delar sålunda den uppfaiining somkommer lill ullryck i betänkandet alt och är de lämpligasteanknytningsorterna när del gäller trafiken mellan och . Däremotanser gruppen till skillnad mot vad som föreslås i betänkandet, att mednuvarande uppläggning av det norska inrikesnälet är att föredra framför Bodösom norsk anknytningspunkt. Beredningsgruppens uppfattning grundas på detförhällandet att numera ger betydligt bättre tillgänglighet lill delnorska inrikesnätet än . En förbindelse med anknytning till skaparockså förutsättningar för trafiklösningar till relativt låga kostnader. Jagdelar uppfattningen all en nordlig förbindelse är av högre angelägenhelsgrad änen förbindelse på sträckan . Mina skäl för detlaär bl. a. att de nordligaste delarna av , och har enogynnsammare samhällsslmktur och speciella geografiska förhållanden jämföri meddet sydligare områdei. I den södra delen av det undersökta området finns dessutomtillgång till järnvägstrafik för vilken beiydande statliga drifibidrag uigår. Eftervad jag erfarit diskuterar man inom det s. k. mittnordensamarbetet frågan ometablerande av flygförbindelser mellan Trondheim-Östersund-Sundsvall. Beträffandeden närmare t ra fik st ru k t u re n för en nordkalottförbindelse anserberedningsgruppen atl den mesl rationella irafiklösningen är att anknyta tillden linje Stockholm-Luleå-Kiruna som upprätthålls av SAS. Ulväxling avpassagerare till och från skulle ske i . Jaganser alt del är nödvändigt atl utnyttja de transportresurser som finns i områdetför alt koslnaderna för trafiken skall bli så låga som möjligt. En sirävanmåste vidare vara att åstadkomma en tidsmässig samordning mellan nordkalottförbindelsenoch fiyglinjenäten i de olika länderna. Genom att anknyta till SAS' ordinarieförbindelse tiil anser jag all deUa syfte uppnås. 1978/79:149 14 Denirafiklösningsom jag anser vara mest lämplig innebär att anknytning i Tromsösker milt . Jag är medveten om alt vissa mindre olägenheter kan varaförenade med en sådan lösning. Jag vill ändå. med tanke på de mycket goda anslulningsmöjligheternatill de norska och svenska inrikesnäten som denna irafiklösning skulle ge,förorda en sådan anknytning. Nordkaloilrafikenbör vara regelbunden och ha en hög regularilei. Trafik bör därför bedrivas femdagar () med en daglig lur i vardera riktningen. Förlrafikenmellan och harSAS be räknat koslnaderna fören trafiklösning sominnebär att den nu befintliga linjen , på vilken SASanvänder flygplanet . sträcks ut till . Enligt SAS' kalkyler skulleen sådan trafiklösning ge elt åriigt underskott i trafiken på sträckanTromsö-Kiruna om 5,3 milj. skr. Omett mindre fiygplan används kan kostnaden minskas väsentligt. Det norskaflygbolaget A/S har beräknat bruttokostnaden för trafik mellan Tromsöoch med etl flygplan av typ Conquesl till ca I milj. skr. per år.Härtill kommer kostnader för bl. a. bagagehantering, vissa statliga avgifter m.m. Norvingskalkyl förutsätter att planet i betydande utsträckning kan användas även förandra trafikuppgifter. Kalkylen fömtsätter vidare atl planet utgår från Tromsö.I del fall planet skulle utgå från skulle krävas antingen tvådubbelturer per dag eller atl SAS' plan skulle få extra väntelid i . 1båda fallen ökar kostnaderna väsentligt. Närdet gäller trafiken mellan och talar trafikekonomiska ochtrafiktekniska skäl för alt trafiken bedrivs med ett flygplan som utgår från Finland.Trafikunderlaget torde även i detta fall tala föratt ett mindre flygplan används. Trafikenmellan och kan t. ex. bedrivas av det bolag -Finnwing OY - somnattetid transporterar post från lill . Den årliga kostnadenskulle härvid uppgå lill ca 1,4 milj. skr. Kostnaden är relativt hög beroendepå att planet utgår från . har beräknat den årliga kostnadenför en dubbeltur per dag med till ca 1,7 milj. skr. Flygplanet är dockendast tillgängligt under lider som inle kan anpassas lill nordkaloUförbindelseni övrigt om flygning skall kunna ske på marginalkoslnadsbasis. Del är därförnödvändigt all irafiken utförs med annan flygplansmaieriel. Med tanke på detberäknade irafikunderiagel bör härvid i första hand övervägas att användamindre flygplan, 1. ex. de plan som Finnwing OY använder för sinapostflygningar. Givelvis är också andra alternativ möjliga. Deflygplanstyper som har diskuterats för irafikuppgifier på ärförhållandevis snabba, erbjuder en god komfort och kan från passagerar-synpunklbetraktas som tillfredsställande. Delär väsentligt att de företag som kommer all- svara för trafiken har tillräckligreservkapaciiet vid tillfälliga trafiktoppar. Möjligheter att sätta in 1978/79:149 15 extrakapacitet bör således finnas. Närdet gäller huvudmannaskap och koncessions förhållan den har SAS i principföreträdesrätt på förbindelsen . Beredningsgruppen har redovisat attSAS är berett alt svara för trafiken mellan och . SAS harförklarat att man i så fall kommer att anlita en entreprenör för trafikensutförande. Jag finner en .sådan lösning lämplig. Beträffandetrafiken mellan och lalar de skäl jag pekade pä liksombehovet av all samordna förbindelsen mellan och med det finskainrikesnätet för atl etl finskt bolag handhar trafiken. Andra former är ocksåtänkbara. Sammantagettorde nordkalottförbindelsen kunna inrättas till en bruttokostnad om ca 2,7milj. Närdetgäller trafik intäkterna har jag gjort den bedömningenatl den ulveckling som skett i i harminskat irafikunderiagel något jämfört med uppgifterna i belänkandet om 10-15passagerare per enkellur på förbindelsen mellan och . På sträckan trafikunderlaget vara något lägre än på sträckan . Närdet gäller taxorna i trafiken anser jag att dessa bör utformas så att irafiken blirså attraktiv som möjligt. Detta bör ske enligt de principer som beredningsgruppenhar föreslagit. Som framgått föreliggerettbehov av denna trafik, vilket ger förutsättningar atl driva trafiken påaffärsmässiga grunder. Det kan emellertid inte uteslutas atl Irafiken under eltinledningsskede kan komma att uppvisa visst underskotl. Med hänsyn till detstora intresset av att trafiken kommer till stånd bör fiygbolagen i vissomfattning ersättas för eventuellt uppkommande underskoll. bör ske genomall de berörda länderna släller ekonomiska garantier till förfogande. I minaöverväganden rörande de olika principerna som bör gälla i fråga om denekonomiska ersättningen har jag lagt särskild vikt vid att resp. flygbolagskall finna det motiverat att själva utveckla trafiken och marknadsföra den. Moldenna bakgrund bör ersättningen till fiygbolagen utformas som en riskgaranli.Beroende på utformningen kan en sådan garanti stimulera bolagen till olikaförsäljningsfrämjande ålgärder. Från svensk sida skulle garanliåiagandel uppgå till700 000 skr. Härvid har jag förutsatt all de länder som direkt berörsav en fiyglinje delar på eventuellt utfallande garantibelopp med hälftenvardera. Elt förverkligande av förslaget förutsätter därför alt motsvarandegarantier ställs av och . Detnordiska samarbetet rörande nordkalottfiyget bör slås fast genom att ell avialträffas mellan de berörda ländernas regeringar. 1 avtalet bör flygtrafikensinriktning och omfattning anges i enlighel med vad jag har anfört i detföregående. Vidare bör de allmänna villkoren för trafiken -innefattandeutfästelse om riskgaranti - och ländernas ansvar i ekonomiskt hänseenderegleras i detta avtal. Förden första trafikperioden - som bör omfatta tidsperioden Prop.1978/79:149 16 1979 - bör särskilda avtal rörandetrafiken på sträckorna och träffas mellan å enasidan de länder som närmast berörs, och å andra sidan de flygföretag som skallutföra trafiken. 1 avtalen bör regleras de organisatoriska, tekniska ochekonomiska betingelserna för trafiken. Det bör ankomma pä regeringen attträffa erforderiiga avtal. Trafiken bori första hand bedrivas under en försöksperiodav . Det bör vara möjligt att påbörja verksamheten redan den 1 juni 1979.Anslag för riskgarantin torde emellertid inte behöva anvisas förrän / 80. Med tanke bl. a. på att det är fråga om enförsöksverksamhet och all de berörda länderna engagerar sig ekonomiskt iverksamheten är det vikligl all resp. regering ges möjlighet att följa upptrafiken och göra de eventuella anpassningar som kan behövas. Det bör därförankomma på varje land alt utse representanier för sitt kommunikalionsdepartemenletresp. luftfartsmyndighet all handha vissa frågor rörande irafiken. De olikaländernas representanter bör samverka i ett samarbetsorgan som inte behöver inslil-utionaliseras. Resp. lands representanier bör ha till uppgift alt bl. a.följa trafikutvecklingen och det ekonomiska utfallet av flygverksamheten.Vidare bör de vid behov föreslå lämpliga anpassningar av irafiken och granskade förslag lill ändrade irafiklösningar som kan aktualiseras. De bör lämpligenockså utarbeta förslag till de nya trafikavtal som kan komma att behöva slutasmellan regeringarna och flygförelagen. De medelsbehov som föreligger börårligen redovisas för resp. regering. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna deriktlinjer för flygtrafik mellan de nordliga delarna av , ochFinland som jag har förordal, 2. lillRiskgaranti till viss flygtrafik på för /80 anvisaett förslagsanslag av . Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom propositionen föreslå atl aniaga de förslagsom föredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:149 17 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Utdrag av protokollet vid regerings.sammanträde1979-03-01 2 1 Inledning..................................................... 2 2 Betänkandet (NU 1976:17)Flygförbindelser mellan de norra delarna av . 3 Remissyttrandena......................................... 6 4 Den fortsatta behandlingen av frågan............... ..... 7 5 Föredraganden............................................. 11 6 Hemställan.................................................. 16 7 Beslul......................................................... 16