prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — För dessa arbetsuppgifter har jag beräknatmedel för ytterligare en handläggare. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statenskärnkraftinspektion: FörvaUningskostnader för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 133 1977/78 Överskott '8 162896 Reservation 16678823 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgått til! Slalenskämkraftinspektion har ansvaret för all beställa del forsknings-ochutvecklingsarbete som inspektionen finner nödvändigt för atl trygga säkerheteni beslutade kärnkraftanläggningar. Det åligger dessutom kärn-kraftinspeklionenalt pröva behovet av forsknings- och utvecklingsarbete av mer långsiktigkaraktär. VerksaiTihetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421, ändrad senast 1978:686)om vissa avgifter till . Anslagel förs därför upp medelt formelll belopp av . Del får inle belastas. Denkärnsäkerhetsforskning för vilken kärnkraftinspektionen har programansvar ärhuvudsakligen inriktad på de problem som aktualiseras av tillsynsverksamheten.Samtidigt beaktas de mer långsiktiga kraven. Under /79 planerasen slörre salsning på Avfallshantering. Området Värmetekniska försök ochprogramutveckling kommer atl omfatta en mindre del av den totalaforskningsvolymen än /78. Områdena Man-maskinproblem, Komponentprovningoch instrumentering samt Haveri- och säkerhetsanalys kommer fortfarande attprioriteras. Ansvaret för huvuddelenav den forskning som beställdes av delegationen för forskning rörandekärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor (Kärn-säkforsk) har sedan år 1976åvilat kärnkraftinspektionen och moisvarande medel härför har överförts tillinspektionen. Denna verksamhet slutfördes lill största delen under budgetåret1977/78. Återstående projekt förutses bli avslutade under /79.Kärnkraftinspektionen förutser inte något behov atl f. n. ökasäkerhetsforskningens totala volym. Områdena Man-maskinproblem,Komponentprovning och instrumentering samt Haveri- och säkerhetsanalys har högprioritet. Till följd av inträffade fördyringar inom forskningsorganisationenoch ökade lönekostnader för konsulter erfordras enligt inspektionen enuppräkning av kostnadsramen med 2 milj. kr. till 23 milj. kr. för budgetåret1979/80. Statenskärnkraftinspektion har ansvar för att beställa det forsknings-ochutvecklingsarbete som inspektionen finner nödvändigt för att trygga säkerheteni beslulade kärnenergianläggningar. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 134 också säkerhetsinriktat utvecklings- ochforskningsarbete avseende kärnbränsle och radioaktivt avfall. Vid sidan härav bedrivsvissl forsknings- och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär, vilket intedirekt kan utnyttjas för att förbättra säkerheten hos de anläggningar som nuär i drifl eller under uppförande. Denna verksamhet finansieras inomenergiforskningsprogrammel och, vad beträffar viss forskning inom områdetradioaktivt avfall, med avgifter via programrådet för radioaktivt avfall. Inspektionens samladeansvar för kämsäkerhetsforskningen ger goda möjligheter alt överblicka pågåendeoch planerad forskningsverksamhet. En sådan överblick ger i sin tur gmnd föratt samordna och prioritera sådant forskningsarbete som är av särskild vikt förinspektionens tillsyns-och kontrollverksamhet. Den av inspektionen initieradeforskningsverksamheten är mot denna bakgrund en av fömtsättningarna för attinspektionen skall kunna bedriva en effektiv tillsynsverksamhet. Jag delar istort kärnkraflinspektionens bedömning av säkerhetsforskningens inriktning /80. Till följd av kostnadsfördyringar m. m. bör medelsramenräknas upp med 2 milj. kr. Jag beräknar således att 23 milj. kr. bör slällaslill inspektionens förfogande för kämsäkerhetsforskning under budgetåret1979/80. Chefen förutbildningsdepartementet har tidigare denna dag vid sin anmälan av anslagetTekniska fakulteterna efter samråd med mig förordat atl en tjänsl som professori kärakraftsäkerhet, personlig för docenten , inrättas den 1 juli 1979vid lekniska högskolan i . Jag har inom den angivna medelsramen förkärnsäkerhetsforskning beräknat medel för de med tjänslen förenadekostnaderna. Internationell uivärdering av kärnbränslecykeln Som ett led i en delvisförändrad amerikansk politik på kämkraftens område inbjöd den amerikanskepresidenten intresserade stater till en internationellutvärdering av kämbränslecykeln. Denna utvärdering, International Nuclear FuelCycle Evaluation (INFCE), har som främsta syfte att minska risken förkärnvapenspridning i samband med användandet av kärnkraft. Frågoraa omkämkraftens säkerhet och miljöpåverkan har också fått en central plats iarbetet. Vid en organisatoriskkonferens har de stater som har accepterat den amerikanskainbjudan lagt fast ramen för det fortsatta arbetet. Utvärderingen har enhuvudsakligen teknisk inriktning som det politiska syftet kvarstår.Tidplanen för arbetet förutsätter att det avslutas . Utvärderingen genomförsav olika internationella arbetsgmpper, en för vart och etl av huvudämnesområdensom har fastställts. Inom varje arbetsgmpp behandlas ett flertal ämnesområden.Huvudämnesområdena för arbetet är följande: Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 135 1. tillgång till kärnbränsle och tungtvatten 2. tillgångtill anrikningsljänsler 3. långsiktigaleveransgarantier beträffande teknologi, kärnbränsle, tungt vatten och tjänster i enlighet med nationella behov och medhänsyn till viljan att förhindra kärnvapenspridning 4. upparbelning avanvänt kärnbränsle 6. hanteringav använt kärnbränsle 7. hanteringoch slutförvaring av radioaktivt avfall 8. avanceradealternativ vad gäller bränslecykel och reaktorer. är medordförande i arbetsgrupp 7samt deltager därulöver aklivl i arbetet i arbetsgmpperna 3 och 6. 1 övriga arbetsgmpper har svenskadeltagare medverkat som observatörer. Det svenska deltagandet i INFCE samordnas genom ensärskild beredningsgmpp med deltagande bl.a. från , statensstrålskyddsinstitut, ,programrådet för radioaktivt avfall, , AB ASEA-ATOM ochSvensk Kärnbränsleförsörjning AB.Vid en plenarkonferens med de deltagande länderaa ladesriktlinjerna för att slutföra arbetet fast. Avslutandet vänlas ske genom enliknande plenarkonferens . Genom INFCE-arbetethar ett omfattande material beträffande kärnbränslecykeln tagits fram. Avsikten äratt detta material skall användas av dedeltagande ländema vid val av teknik på kärnkraftområdet för att minska risken för kärnvapenspridning och ökasäkerheten vid användandet av kärnenergi. Del svenskadeltagandet i utvärderingsarbetet inom INFCE är av stort värde. Medel fördetta deltagande bör liksom föregående budgetår anvisas över anslaget förkämsäkerhetsforskning. Jag beräknar medelsbehovet för /80 fill 1,5 milj. kr. Deställningstaganden somjag har redovisat innebär sammanfattningsvis att jag för denverksamhet som finansieras över anslaget under /80 beräknar totall 24,5 milj. kr. Anslaget tillförs som jag redan har nämnt medel frånkärnkraflsprodu-cenlema genom avgifter. Det bör därför liksom för innevarande budgetår föras upp med med ettformellt belopp av I . för nästa budgetår. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer Jag alt regeringen föreslår att till Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 136 Kostnader för vissa nämnder 1977/78 Uigift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Under anslaget redovisasarvoden och expenser för slatens ström,och m. m. tar upp de prisfrågorrörande strömleveranser som av statens industriverk överlämnas lill nämnden.Krigsskyddsnämnden behandlar frågor bl.a. rörande kraftanläggningars skydd motbrand- och bombskador samt rörande skydd åt personal som är sysselsatt vidkraftanläggningar. har till uppgift att på begäran av partyttra sig i fråga om ekonomiska villkor i samband med överlåtelse aveldistributionsanläggning eller av eldistribulionsrörelse. För /78uppgick kostnaderna för prisregleringsnämnden lill , förkrigsskyddsnämnden till . Krigsskydds- ochprisregleringsnämndernas verksamhet kan i slort väntas bli oförändrad /80. En tendens har dock varit atlprisregleringsärendena ökat, medan antalet krigs-skyddsärenden gått ner. Vid fillkomsten av nämnden uppskattades antaletvärderingsärenden bli 4 ä 5 per budgetår. Nämnden har emellertid ännu inte fåttnågot ärende hänskjutet till sig. Det är ännu för tidigt att dra några bestämdaslutsatser om humvida nämndens tjänsier kommer atl las i anspråk. Nämnderna beräknar /80 kosinadema till oförändrat belopp. Anslagel bör nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår atl fill Kostnader förvissa nämnder för /80 anvisa elt förslagsanslag av . Energibesparande åtgärder inom näringslivetm. Vissa utbildningsåtgärder m. m. ienergibesparande syfte 1 statsbudgeten /79 har under dessa anslagsmbriker anvisats tvåreservationsanslag av resp. 310 milj. kr. och 5 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 137 har isina betänkanden (SOU 1978: 17) Energi och (SOU 1978:49) Energi Hälso-, miljö-och säkerhetsrisker tagit upp bl.a. frågan om energihushållning och stöd lill vissa energibesparande åtgärder.Betänkandena har remissbehandlats och förslagen bereds f. n. inom . Jag avser atl senareföreslå regeringen att lägga fram särskild proposition med förslag ominriktningen av den framtida energipolitiken. 1 avvaktan härpå bör dessa anslagföras upp i statsbudgelförslagel med oförändrade belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår atl, i avvakian påsärskild proposition i ämnel, för / 80 beräkna 1. till Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. ett reser vationsanslag av , 2. till Vis.sautbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte ett reservalionsanslag av . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1977/78 Utgift 10460160 Reservafion 8632892 1978/79 Anslag 11000000 1979/80 Förslag 7000000 Från anslaget bestridsutgifter enligt förordningen (1959:369) om statligt stöd åt landsbygdenselförsörjning (omlryckt 1977: 348). Stöd kan beviljas till nyanläggning ochupprustning av elektriska distributionsnät på landsbygden inbegripetanläggningar för lokala elverk, såsom vattenkraftverk och dieselaggregat vidavsides belägna fastigheter. Stödet utgår i form av bidrag och lånegarantier.Beslut om sådant stöd fattas av statens industriverk. Av den disponibla medel underanslaget får . användas för kostnader för arvoden till ledamöter i rådet för eldistributionsfrågoroch ersättning för resor m. m. för rådets ledamöter samt övrig expertis ielkraftfrågor och andra utredningskostnader i samband med industriverketsverksamhet på området. Övriga medel får disponeras av industriverket för attbevilja och utbetala bidrag. I avvaktan på förslag omeldistributionens framtida organisation uttalade riksdag (prop. 15 s. 77, NU 1971:13 s. 26 rskr 1971:120) att stödverksamheten avseendelandsbygdens elektrifiering borde fortsätta inom en total ram av 40 milj. kr.Bidragsramen har helt tagits i anspråk under /77. Av bidrag som harbeviljats inom bidragsramen återstod vid utgången av /78 attutbetala ca 2 milj. kr. vilka beräknas bli utbetalade under /79. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 fastställdevåren 1976 rikllinjer för strukturomvandlingen på eldislributionsområdet (prop.1975/76: IOO bil 15 s. 158, NU 1975/76:45, rskr 1975/76: 263). Riktlinjernainnebär bl.a. att rationaliseringen av eldistributionen bör bedrivas utifrånfömtsätlningen alt de enskilda elkonsu-menteraa skall tillförsäkras gynnsammadistributionsförhållanden. Enligt propositionen bör industriverket bl.a. överväga om fortsatta ekonomiskastödåtgärder är påkallade för atl påskynda och underlättarationaliserings-arbetet. uttalade år1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 211, NU 1976/ 77:24, rskr 1976/77: 206) atlstödverksamheten borde fortsätta inom en totalram av 25 milj. kr. Av dessa medel anvisades 9 milj. kr. som bidrag lill uppmstningar och nyanläggningar /78. Av anslaget har beviljats 2,2 milj. kr. somnyanläggningsbidrag och 6,8 milj. kr. För /79uppgår anslaget till 11 milj. kr., varav 9 milj. kr. får disponeras för bidragtill uppmstningar och nyanläggningar. Återstoden 2 milj. kr. är avsedda förutbetalning av bidrag som har beviljals med stöd av lidigare bemyndigande. Av ramen om 25 milj. kr. återstår 7 milj. kr. Slatens industriverk Inneliggande ansökningar Den förelågansökningar om nyanläggningsbidrag med . och om upprustningsbidragmed 23 181 kr. har låtit genomföra enteknisk-ekonomisk undersökning av distributörernas verksamhet i syfte att få enuppfattning om omfattningen av eftersatt underhållsarbete och förnyelse.Resultatet av undersökningen har redovisats i utredningen enekonomisk analys. Utredningen visar att detföreligger risk för att många företag eftersätter underhåll och förnyelse avsina nät främst på gmnd av glest kundunderlag och i vissa fall i förening medför låg taxesättning. Det är endast enmarginell del av det totala antalet eldistributörer som arbetar underekonomiskt ogynnsamma förhållanden. En grov uppskattning ger vid handen attdet rör sig om ca 40-50 distributionsföretag. Del statligabidragsbehovel är enligt verket svårt att ange men kan komma att röra sigbortåt flera hundra milj. kr. På grundval av deerfarenheter industriverket har av den hittillsvarande verksamheten anser sigverket inte kunna föreslå några nya åtgärder, som är att föredra framförnuvarande system med statsbidrag för raUonalise-ringen av eldistributionen. Verket kommer dock även ifortsättningen att närmare analysera alternativa möjligheter för att främjastrukturomvandlingen. Verket föreslår därför att systemet medstatsbidrag fortsätter under åtminstone ytterligare en treårsperiod. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 139 har i enpromemoria Glesbygdselektrifiering - en inventering av elektrifieringsbehoveti , och närmare redovisat detåterstående elektrifieringsbehovet. Trots omfattandein.satser från det allmänna finns det fortfarande ca 400 helårsbeboddafastigheter i som saknar el. Kostnaden för erforderliga elledningartill dessa har industriverket uppskattat till i runt tal 55 milj. kr. Av dessafastigheter torde det vara ekonomiskt realistiskt atl ca 300 st förses med el.Det statliga bidragsbehovet härför uppskattas till ca 30 milj. kr. En alternativ lösning äratt förse fastigheterna med lokala elverk. Det torde emellertid endast vara ettbegränsat antal fastigheter, som kan bli aktuella atl förse med sådana elverk.Industriverket anför i anslutning härtill bl.a. att den försöksverksamhet meddieselaggregat som bedriviis av isamarbete med industriverket inte har visat sig vara tillfredsställande. För /80begär industriverket ett anslag om 8 milj. kr. för utbetalning av beviljadebidrag. Verkel hemställer vidareom ett förnyat rambeslut på 60 milj. kr. för budgetåren 1979/80- 1981/82,varvid verket bör få bemyndigande all /80 bevilja bidrag förnyanläggning och uppruslning av eldistributionsnät till elt belopp av 25 milj.kr., /81 20 milj. kr. och /82 15 milj. kr. Medelsramen inbegriper de7 milj. kr. som återstår för / 80 av ramanslaget om 25 milj. kr. uttalade (prop. 1976/77: 100bil. 17 s. 211, NU 1976/ 77: 24, rskr 1976/77: 206) att stödverksamheten för denärmaste tre budgetåren borde fortsätta inom en total ram av 25 milj. kr. Avdessa medel anvisades 9 milj. kr. som bidrag tillupprustningar och nyanläggningar under ett var av budgetåren 1977/78 och1978/79. Under nästa budgetår bör7 milj. kr. utgå till upprustningar och nyanläggningar inbegripet anläggandeav lokala elverk, såsom dieselaggregat för elproduktion vid avsides belägnafastigheter. Anslaget för /80 bör alltså tas upp med 7 milj. kr. Det nuvarandestödprogrammet löper ut /80. Jag har för avsikt att i denproposition om inriktningen av den framtida energipolitiken somjag ämnarföreslå regeringen att lägga fram för återkomma tillfrågan i vilka former och i vilken takt en eventuellt fortsatt stödverksamhetbör bedrivas. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Främjande avlandsbygdens elektrifiering för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 140 Åtgärder för hantering av radioaktivtavfall m. m. 1977/78 Överskott '728 175 Reservation 2286433 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgått till . Från anslagel bekostasutvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall och utbränt bränsle frånkärnkraftanläggningar. Arbetel leds av programrådet för radioaktivt avfall(Prav). Kosinaderna förarbeti bestrids helt av kärn-kraftproducenlerna, varföranslaget har förts upp med ett formellt belopp av I . Det får intebelastas. För innevarande budgetår har medelsförbrukningen beräknats till ca12 milj. kr. Programrådet förradioaktivt avfall har i sin verksamhet för innevarande budgetår angivithuvudområdena för sitt arbete. - hanteringav låg- och medelaktivt avfall, - transportoch cenlral lagring av bränsle och reaktorkomponenler, - behandlingav utbränt bränsle och lågaktivt avfall för slutförvaring, Inom huvudområdenabedrivs f. n. omkring 20 projekt. Bland de projekt som har drivits och f. n.bedrivs inom ramen för programrådets verksamhet kan nämnas följande. Under ledning avprogramrådet har en förstudie genomförts av ett centralt lager för använtkärnbränsle. Materialet har överlämnats till (), som harerhållii lokaliseringstillständ för atluppföra ett centrallager för använt kärnbränsle. Enligt tidplanen avses lagretstå färdigt alt tas i bruk . Programrådets planeromfattade ursprungligen insatser beträffande upparbelning och överföring tillfast form av högaktiva avfallsprodukter. Insatser på upparbetningsområdet harinte aktualiserats utöver en begränsad uppföljning av den lekniska utvecklingeninom området bl. a. inom ramen för INFCE-arbetet. Programrådets verksamhet hari stället koncentrerats på avfallsbehandling och utsträckts till att omfatta behandling av avfall medlånglivad aktivitet oavsett dess ursprung. Forsknings- och utvecklingsarbetethar särskilt inriktats på att få fram produkter med förbättrade egenskaper medhänsyn till lämpligheten för slutlig förvaring. Under /77igångsatte programrådet vissa grundläggande utvecklingsarbeten rörandegeofysiska mätmetoder för undersökning från markytan av sprickighet ochvattenföring i djupliggande berglager. Även vissa arbeten påbörjades somsyftade till att med hjälp avspårämnesteknik studera nukliders rörelse i grundvatten i bergsprickor. Vidarestartades karteringar av berggrunden i Oskarshamns- och Forsmarksområdena somett första steg i en inventering av områden som- kan vara lämpliga för Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 141 slutförvaring av radioaktivt avfall. Dessapåbörjade arbeten påverkades av projekt kärnbränslesäkerhet (KBS) genom attKBS-proJektet i betydande omfattning tog tillgänglig expertis i anspråk. Dettainnebar atl vissa projekt försenades medan andra kunde drivas vidare iaccelererad takt. Vidare genomfördes /78 en förstudie av en central anläggning för mellanlagring avlåg- och medelaktivt avfall frän kärnkraftverken. Under arbetets gång framkomstarka skäl att utvidga förstudien till all omfalta även slutlagring av deltaavfall. Det fortsaUa arbetel inriktas därför på förhållanden av betydelse isamband med slullagringen. 1 och med budgetåret1978/79 har programrådets långsiktiga arbetsprogram återupptagits. Det har somallmän målsättning att klariägga alla relevanta geologiska och säkerhetsmässigaförutsättningar för slutförvaring av radioaktivt avfall i berggrunden. Som en följd av de kravsom ställs i lagen (1977: 140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktorkärnbränsle, m. m., den s. k. villkorslagen, bildade kärnkrafiproducenterna idecember 1976 KBS. Målet för dess verksamhet var att beträffande använtkärnbränsle och aktivt avfall - konkretbeskriva hur de olika hanteringsstegen t.o.m. slutförvaring tekniskt kanutformas, - redovisade geologiska förutsättningarna för ett slutförvar och peka ul en eller fleraplatser där dessa förutsättningar uppfylls, - analyserasäkerheten i hela hanteringskedjan, både för normala och onormala förhållanden,som underlag för regeringens prövning enligt villkorslagen. KBS har i september 1978färdigställt en rapport om slutlig förvaring av använt icke upparbetatkärnbränsle. Därmed har projektets uppgifter enligt dess ursprungligamålsättning i huvudsak slutförts. KBS fortsätter dock med de kompletterandegeologiska undersökningar som föranleds av regeringens beslut med anledning avansökan om laddningslillstånd enligl villkorslagen för och Forsmark1. Kärnkraftproducenterna har beslutat även om en mer långsiktig fortsättningav inom ramen för SKBF. Fortsätlningen omfattar ytterligaregeologiska och hydrologiska studier bl.a. i Finnsjö-området och iStripagruvan. Studierna i Slripa drivs i samarbeie med Förenta Staternasenergidepartement. Vidare fortsätter KBS arbeten beträffande studier av bl. a.avfallsglas, inkapslings-material och metoder för säkerhetsanalyser.Kärnkraftproducenterna har även uppdragit ål SKBF/KBS atl studeraomhändertagandet av låg- och medelaktivt avfall dels av den typ som erhålls viddriften av kärnkraftverken, dels sådant som kan komma att återsändas tillSverige efter upparbelning av svenskt kärnbränsle utomlands. 1 enlighet med vad somuttalades i budgetpropositionen 1978 har programrådet samrått med KBS om detfortsatta långsiktiga programmet. Detta har avvägts så att de bådaorganisationernas sammantagna arbeten skall täcka den för landet erforderiigainsatsen. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 142 analys och av projektkaraktär har därvid ihuvudsak finansierats av SKBF/ KBS medan mer långsiktiga sludier ochutvecklingsarbeten genomförts i programrådets regi. Insaiserna rörandekärnkraftens radioaktiva avfall har ökat väsentligl . Avbelydelse i sammanhanget är bl. a. de resultat som har kommit fram genom det avprogramrådet ledda arbetet, resultatet av saml de remissynpunktersom framkommil på om hanlering och slutlig förvaring av högaktivi avfall från upparbelning arbete. Utvecklingsarbetet på detta område har på myckelkort lid nått långt, såväl kvanlilativi som kvalitativt. Därigenom harförutsättningarna förbättrats för konkreta diskussioner med sikte på meralångsiktiga ställningstaganden lill de problem och risker som är förbundna medhanteringen och förvaringen av det radioaktiva avfallet och det utbrändabränslet. Redan från början förutsattes atl programrådetför radioaktivt avfall skulle ha en interimistisk karaktär, främst för attfullfölja sådant utvecklingsarbete som utredningen om använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall () bedömde som angeläget och brådskande. Ibudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78: IOO bil. 17 s. 201) framhöllföredraganden att programrådet, i avvakian på en mera permanent lösning avfrågoraa om organisationen av hanteringen av det radioaktiva avfallet och delutbrända bränslet, borde fullfölja sitt arbete enligl tidigare givnariktlinjer. Till grund för detla ställningstagande låg uppfattningen att deorganisatoriska frågorna med anknytning till hantering och förvaring avradioaktivt avfall och använt bränsle så långt möjligt bör lösas i ettsammanhang. Detla innefattar också ansvarel för utvecklingsarbete på området.Jag ansluter mig till denna uppfattning. För att möjliggöra ettställningstagande till de organisatoriska och finansiella frågorna vad gällerhantering och förvaring av radioaktivt avfall kommer jag med stöd avregeringens bemyndigande atl tillkalla en särskildutredare med uppdrag att närmare belysa och utarbeta förslag om dessa frågor. I avvaktan härpå bör programrådet förradioaktivt avfall under /80 fortsätta alt fungera i enlighetmed de riktlinjer för programrådets verksamhet som har meddelats. Jaganser att det är av betydelse att programrådet vid sina överväganden ominsatser bl.a. av resursskäl beaktar den verksamhet som SKBF, inom ramen förfortsättningen av , planerar bedriva. Jag förutsätter attprogramrådet och Kärnbränslebolaget nära samråder i dessa frågor.