prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — omriktlinjer för energipolitiken; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen läggs fram förslag till riktlinjer för energipolitiken fram tillomkring . Detbetonas att god tillgång till energi är en grundläggande förutsättning förekonomisk och social utveckling. Vidare framhålls att energipolitiken är ettmedel i strävandena att nå angelägna sociala mäl såsom ekonomisk tillväxt, fullsysselsättning, regional balans, social och ekonomisk utjämning och god miljö. Ipropositionen framhålls att de närmaste årttondena kommer att utgöra eftövergångsskede mot en kommande epok när uthålliga, helst förnybara ochinhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan svarar för huvuddelenav vårt lands energiförsörjning och att inriktningen av energipolitiken under1980-talet bör ges mot denna bakgrund. Detframhålls att den centrala energipolitiska uppgiften för vårt land är attstegvis förbättra vårt försörjningsläge genom att minska det storaoljeberoendet. Ipropositionen redovisas ett flertal åtgärder för att begränsa energianvändningen.Det betonas att energihushållningen måste planeras så att insatserna sätts indär de får störst effekt. Förslagläggs fram om fortsatt stöd till energibesparande åtgärder inom näringslivetm.m. Stödet till prototyper och demonstrationsanläggningar för bättreenergihushållning föreslås ökas. Översynav den prövning av industrins energihushållning som f. n. sker enligt 136 a §byggnadslagen aviseras. I detta sammanhang avses också frågan om en särskildenergihushållningslag prövas. 1978/79:115 2 Ipropositionen lämnas förslag till ändringar av stödet till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. Syftet är att ge möjligheter att mer aktivt styrastödet till de åtgärder som är önskvärda från samhällets utgångspunkter. Ianslutning härtill behandlas frågor om finansiering av stödet. Till kommunernasrådgivning föreslås ett ökat stöd under en treårig uppbyggnadsperiod. Vidare föreslåsökade satsningar på utveckling och införande av ny teknik förenergihushållning. Beslut om lån och bidrag, inkl. utvecklingsstöd, föreslåskunna meddelas med sammanlagt drygt 2000 milj. kr. under /80. Förslagläggs fram om höjning av skatten på vissa oljeprodukter med . per m.Skatten på motoralkoholer föreslås bli sänkt. Ökning av energiskatten förmycket energikrävande industrier aviseras. Ökningen sker genom attnedsättningsgränsen höjs från 1,3 till 1,av produkternas försäljningsvärde.Utredning om beskattningen av energi redovisas. Översynav myndighetsorganisationen inkl. forskningsorganisationen inom energiområdetaviseras. framtida uppgifter och organisation avses ocksåutredas i detta sammanhang. Det innebär att användningen av energiberäknas öka med 0,4-1,fram . Det framhålls att detta ären väsentligt lägre ökningstakt än vad andra industriländer räknar med. Ipropositionen betonas att det är nödvändigt att energiförsöijningendimensioneras så att det finns utrymme för en något snabbare industriell ochekonomisk utveckling än som syns trolig. Det framhålls attenergitillförselsystemet bör planeras så att en användningsnivå kring den övregränsen av det angivna inlervallel skall kunna tillgodoses. Omfattande insatser föratt ersätta olja med andra energislag föreslås. Trots dessa åtgärder bedömsoljan under hela den aktuella perioden komma att lämna det största bidragettill landets energiförsörjning. Ätgärder i syfte att öka försörjningstrygghetenpå den svenska oljemarknaden aviseras. Den statliga kreditgarantin förinvestering i produktion och distribution av bl. a. olja föreslås få utökatanvändningsområde. Fleraförslag rörande oljans hälso- och miljöproblem förutskickas, bl. a. aviserasökade insatser för forskning om skadeverkningarna vid oljeförbränning och omåtgärder för att minska utsläppen av föroreningar. Denaturgasprojekt som aktualiserats bedöms medföra mycketbegränsade fördelar i förhållande till de höga kostnaderna. Projekten avvisasi propositionen. Ipropositionen framhålls att ökad kolanvändning erfordras för att minskaoljeberoendet. Ett omfattande arbete för att lösa de miljöproblem som ärförenade med koleldning och kolhantering aviseras. Användningav torv för energiändamål bör enligt propositionen öka. Vidareberäknas skogsavfall och biomassa få större betydelse för energiförsörjningen. Prop.1978/79:115 3 Ettbrett program för att ta till vara solenergi för uppvärmningsändamål föreslås ipropositionen. Sol 85; ett målinriktat solvärmeprogram, läggs fram. Åtgärderför förbättrad långsiktig finansiering av fjärrvärmeutbyggnaden redovisas ipropositionen. Generella restriktioner mot elvärme avvisas. Förslagtill lag om ändring i lagen om vissa rörledningar och förslag till lag omändring i lagen om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m. m.läggs fram. Ändringarna innebär att rörledningslagens koncessionskrav kommeratt gälla också Qärrvärmeledningar av större omfattning. Behovetav elkraft beräknas i propositionen komma att uppgå till MOMS TWh . Utbyggnadenav vattenkraft begränsas till . 1 propositionen föreslås utvidgadreglering av sjön inom Pieljekaise nationalpark. Regleringenaktualiseras av utbyggnad av Sädva kraftstation. Kärnkraftprogrammetbör enligt propositionen begränsas till tolv reaktorer. Någon utbyggnaddärutöver bör inte komma i fråga. Ökade resurser till statenskärnkraftinspektion för insatser som höjer säkerheten i befintligakärnkraftverk föreslås. Utredning om hur en eventuell uranutvinning skall kunnaske på ett miljösäkert sätt aviseras. Därutöverföreslås i propositionen att i första hand kraftvärmeverk baserade på fastabränslen byggs ut, främst . Förbäitradfinansiering av kraftvärmeverk redovisas. Strukturomvandlingeninom eldistributionsområdet föreslås fortsätta. Stöd till restelektrifieringenföreslås utgå . Dettreåriga energiforskningsprogram som antogs av föreslåsfortsätta. Väsentligt ökade insatser beträffande användning av solvärmeföreslås. Ökade insatser rörande ny miljövänlig teknik för utnyttjande av kolaviseras. Planeringeninom energiområdet föreslås inriktas efter de riktlinjer somläggs fram i propositionen. Det betonas att kriser i energittllförseln ochbetydande omställningsproblem kan bli aktuella. I propositionen framhålls attdetta kan komma att medföra att riktlinjerna för energipolitiken får omprövasoch ytteriigare åtgärder vidtas. Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , , , . Föredragande:statsråden , , och . Propositionom riktlinjer for energipolitiken StatsrådenTham, Eiilund, och anmäler sina förslag. Anförandena redovisasi underprotokollen för industri-, jordbruks-, bostads- resp.budgetdepartementet. StatsrådetTham hemställer att regeringen i en proposition förelägger vad han ochstatsråden , och har anfört för de åtgärder ellerändamål de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad här har anförts för de åtgärder ellerändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 4. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 1 Anmälan till proposition om riktlinjer för energipolitikensåvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Jag kommer i det följande att lägga fram förslag tillriktlinjer för energipolitiken. Mina förslag grundar sig främst på det arbetesom (I 1976:05) har bedrivit. En sammanfattning av kommissionenshuvudbetänkande (SOU 1978: 17) Energi och slutbetänkande (SOU 1978:49) EnergiHälso-, miljö- och säkerhetsrisker och sammanställning av remisyttrandenahäröver bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga I.I. Som underlag för mina ställningstaganden harjag vidarebl.a. ett flertal rapporter och promemorior som i sin helhet eller isammanfattning bör fogas till regeringsprotokollet som bilagor, nämligen sammanfattning av energi- och miljökommitténs betänkande(SOU 1977:67) Energi, hälsa, miljö och sammanställning av remissyttrandenahäröver (bilaga 1.2), förhandsrapport från statens industriverk rörandeutvärdering av statsbidragen för energibesparande åtgärder inom näringslivet(bilaga 1.3), sammanfattning av statens industriverks utredning (SIND1978: 6) Prototyper och demonstrationsanläggningar för bättreenergihushållning och sammanställning av remissyttrandena häröver (bilaga 1.4), utdragur till industridepartementet inaturgasfrågan, utvärdering av rapporten, sammanställning av remissyttrandenahäröver och utdrag ur (bilaga 1.5), sammanfattning av elvärmeulredningens betänkande (Ds I1977:9) Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer och sammanställning avremissyttrandena häröver (bilaga 1.6), I 1978179. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 2 eninom industridepartementet utarbetad promemoria om koncessionsplikt för vissafjärrvärmeledningar, som också innehåller förslag till lag om ändring i lagen(1978; 160) om vissa rörledningar och sammanställning av remissyttrandenahäröver (biVflga 1.7), ScandpowerA/S rapport kostnader (bilaga 1.8), sammanfattningav rapporter från och om värmeöverföringfrån kämkraftverk (bilaga 1.9), rapportfrån arbetsgruppen för kraftvärmefrågor (bilaga 1.10) samt en stor mängdsynpunkter och förslag rörande åtgärder inom energiområdet från kommuner,organisationer, företag och enskilda. Jag lägger i det följandefram förslag till lag om ändring i lagen (1978: 160) om vissa rörledningar ochförslag till lag om ändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder förvissa kraftanläggningar m. m. Mina förslag bör fogas till dettaregeringsprotokoll som bihang. Sombakgrund till mina förslag lämnar jag i det följande en kort redogörelse förutvecklingen inom energiområdet fr. o. m. . fattade år 1975ett energipolitiskt beslut av stor betydelse (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr1975:202). Utgångspunkten för det program som i sina huvudpunkter då antogs medstor majoritet var att den energipolitiska planeringen skulle förbättras ochutvidgas till atl i princip omfatta hela energiområdet. Detta innebar attprogrammet inriktades starkt på hushållning med energi och planering för intebara tillförseln utan även användningen av energi. Som mål sattes attenergikonsumtionens ökningstakt skulle begränsas till i genomsnitt per årför . För tiden därefter skulle en ytterligare nedpressningeftersträvas så att om möjligt en nivå skulle hållas från omkring år1990. Inom ramen för det samlade två-procentmålel sattes som mål föranvändningen av elenergi att ökningen skulle begränsas till i genomsnitt högst6% t. o. m. mot 1 . För atl åstadkomma ensänkning av energikonsumtionens ökningstakt vidtogs ett antal åtgärder. Förberedelsergjordes för att införa en energiplanering och förbättra uppföljningoch statisttk. Möjligheter infördes för staten att ställa villkor omenergieffektivitet vid tillstånd till ny- eller utbyggnad av energikrävandeindustri. Informations- och utbildningsinsatser gjordes. Det statligaekonomiska stödet utvidgades till alt förutom energibesparande åtgärder ibyggnader gälla också industrins investeringar för energieffektivare processerm.m. Skärpta normer för byggnaders isolering m.m., vilka innebar ungefär enhalvering av den beräknade energiåtgången i ett nytt hus, jämfört med ett husbyggt efter lidigare normer, initierades också. Den allmänna energiskattenhöjdes. Medden tillväxttakt som beräknades för elkonsumtionen skulle behovet avelproduktion bli nära , varav beräknades bli produceradei kärnkraftv k. Det innebar att 13 kämkraftblock skulle vara Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 3 Det skisserade utbyggnadsprogrammet avsågs utgöra en ram inomvilken modifieringar kunde vidtas om utvecklingen visade sig motivera detta.Riktlinjerna för elförsörjningen innebar vidare dels en planerad utbyggnad avvattenkraften med ca till ca , dels en betydande satsning påanläggningar för kombinerad el- och värmeproduktion. Försörjningen med bränslenskulle enligt programmet tryggas genom bl.a. en aktiv statlig oljepolitik. för kommersiell verksamhet inom oljeområdet bildades. Detstatliga stödet för prospektering efter och utvinning av olja och naturgas iSverige och utomlands utvidgades och förstärktes. Principbeslut fattades omytterligare beredskapslagring av olja och oljeprodukter för att förbättrauthålligheten mot s.k. fredskriser. Energiprogrammetinnehöll även ett treårigt program för forskning och utveckling inomenergiområdet, omfattande såväl produktion och distribution sora användning avenergi inom industri, transporter och bebyggelse. Programmet innebar en ökningav forsknings- och utvecklingsinsatserna rörande förnybara energikällor bl.a.sol, vind och biomassa. De sammanlagda kostnaderna för programmel beräknadestill 366 milj. kr. för treårsperioden /76-1977/78. 1975års enei-gipolitiska program avsåg tiden fram . Nyttställningstagande innehållande riktlinjer för energipolitiken efter år 1985förutsattes komma att ske . Somen följd av det energipolitiska programmet vidtogs ettantal åtgärder, bl. a. utvidgning och förbättring av energistatistiken,utökning av det ekonomiska stödet till energibesparande åtgärder inäringslivet, förstärkning av myndighetsresurserna inom kärnsäkerhets-områdetoch utvidgning av forsknings- och utvecklingsarbetet inriktat på ökad säkerheti kärnkraftverken. Vidare lades riktlinjer fast för eldistributionensfortsatta omstrukturering med bl.a. ökat utrymme för lokala intressen. Hösten1976 godkände lag (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar ochvåren 1977 antogs lag (1977:439) om energiplanering. beslötstatsmakterna också att förstärka energiberedskapen genom bl.a. vissa insatserinom det petrokemiska områdel. fattades beslut om den forlsattaberedskapslagringen inom energiområdet lill . Beslutet innebar enprioritering av beredskapsåtgärder mot fredskriser. Ifebruari 1976 tillkallade dåvarande chefen för den s.k.energi- och miljökommittén (Jo 1976:02) med uppdrag att ge en översiktlig ochlättillgänglig redovisning av hälso- och miljöeffekterna vid användningen avolika energislag. Kommittén framhåller i sitt betänkande alt del inte finnsnågra enkla svar på frågan om hur energiförsörjning skall se ut -inte ens om man enbart skulle se lill verkningarna på 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 4 Kommittén framhåller att alla de energislag som i detta perspektivkan spela en mer betydande roll är förknippade med skadeverkningar som äreller kan bli ett allvarligt hot mot vår hälsa eller vår miljö. Åtgärder förökad energihushållning och forsknings- och utvecklingsinsatser med sikte påökad användning av förnybara energikällor bör därför vidtas. Kommitténframhåller vidare att det från hälso- och miljösynpunkt förefaller rimligastatt bygger sin elenergiförsörjning på en kombination av olikaenergislag. I den regeringsförklaringsom den nytilllrädda regeringen avgav betonades starkt riskernamed hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Det framhölls atten satsning på kärnkraft inte kunde ske om inte riskerna bemästrades.Regeringen lade fram förslag till lag om särskilt tillstånd atl tillförakärnreaktor kärnbränsle, den s. k. villkorslagen, som antogs av riksdagenvåren 1977 (prop. 1976/77:53, NU 1976/ 77:23, rskr 1976/77:205). Enligt lagenkrävs atl vissa frågor om hantering av använt kämbränsle och högaktivt avfallskall vara lösta innan en reaktor får tas i drift. Tillstånd enligt lagenmeddelas av regeringen. Som villkor för tillstånd gäller att innehavaren avreaktorn skall dels förete avtal som på ett betryggande sätl tillgodoserbehovet av upparbetning av använt kärnbränsle, dels visa hur och var en heltsäker slutlig förvaring av det högaktiva avfallet från upparbetningen kan ske.Alternativt kan tillstånd ges till en reaktorinnehavare som kan visa hur ochvar en helt säker slutlig förvaring kan ske av använt kärnbränsle utanföregående upparbetning, s. k. direktdeponering. Lagen gäller endast dereaktorer som inte hade tagils i drift . De första fem svenskakärnkraft reaktorerna berörs alltså inte. För den sjätte reaktorn, ,som var färdig och som är i drift, antogs särskildabestämmelser. Somen följd av de krav som villkorslagen ställer startade de berördakraftföretagen ett utrednings- och utvecklingsprogram, projekt (KBS), avseende hantering och förvaring av använt kärnbränsle. En redovisningvad beträffar hantering-och slutlig förvaring av högaktivt avfall frånupparbetning lämnades och en redovisning av hantering ochslutlig förvaring av använt kärnbränsle . Vattenfallsverketansökte om tillstånd enligt villkorslagen för kärnkraftblocketRinghals 3. En molsvarande ansökan från för Forsmark 1ingavs . Ansökningarna prövades av regeringen somdärvid fann att den i ansökningarna åberopade metoden för förvaring avhögaktivi avfall från upparbetning i huvudsak uppfyller villkorslagens krav.Regeringen beslöt emellertid att t. v. lämna ansökningarna utan bifall medmotiveringen att det fordras ytterligare geologiska undersökningar för all visaförekomsten av en tillräckligt stor bergsformation på aktuellt djup och med deegenskaper som KBS säkerhetsanalys i övrigt förutsätter. Arbetet med att tafram kompletterande geologiskt underlag har avslutats. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 5 Ökadeinsatser beträffande energihushållning vidtogs under åren 1977 och 1978.Anslaget för statsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet harsuccessivt förstärkts för att under innevarande budgetår uppgå till drygt 300milj. Anslaget för stöd till energisparåtgärder i bostäder m. m. höjdesunder . För innevarande budgetår har sammanlagt drygt 1 300 milj.kr. anvisats för detta ändamål. Ettförslag till energisparplan för befintlig bebyggelse antogs av våren1978 (prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345). Målet är enligtbeslutet att spara ca , vilket innebär avnettoenergiförbrukningen byggnadsbestånd. Planen, som omfattarinvesteringar om sammanlagt 31000-48000 milj. kr. , skallenligt beslutet omprövas . Våren1978 beslöt vidare alt förlänga energiforskningsprogrammet medytterligare en treårsperiod (prop. 1977/78:110, NU 1977/ 78:68, rskr 1977/78:341). Tyngdpunklen i programmet las på de förnybara energikällorna, främstvindenergi och biomassa, och på effektivare energianvändning i industrinsprocesser och i bebyggelsen. För perioden / 79-1980/81 angavs en ram på 842milj. Den20 höjdes elskatten från till per kWh. Skatten på bensinhöjdes med per liter . Föratt stimulera opinionsbildningen inför det kommande energipolitiska beslutethar för budgetåren 1977/78 och 1978/79 anslagits medel för särskilt stöd tillstudiecirklar i energifrågor, bl. a. för bidrag till studieförbunden förframtagning av material och utbildning av cirkelledare. Under budgetåret1977/78 ställdes också medel till förfogande för ekonomiskt stöd till informationoch kunskapsspridning som initierades av olika fristående grupper och organisationer. Idecember 1976 tillkallades enligt regeringens bemyndigande ,vars uppgifi var att samla, utvärdera och redovisa material samt göranödvändiga kompletterande studier som underiag för regeringensställningstaganden och förslag till om den svenska energipolitikensinriktning fram till omkring . prognoser SIND A och SIND B som redovisades i ulredningen (SIND1977:9) energianvändning utnyttjades arbete. I prognosen SIND A beräknas energianvändningen år1990 till ca , varav ca el. Än vändningsnivåerna motsvaras avtillförselnivåer på totalt ca och ca el. Prognosen bygger bl.a.på att omfattande insatser i energihushållande syfte vidtas. Under antagandetom en ännu högre ambitionsnivå beträffande energibesparingsåtgärder utarbetadeverket en variant på denna prognos, SIND B, enligt vilken behovet av tillfördenergi uppgår till ca , varav ca el. Påuppdrag av utarbetades bl. a. en alternativ ener- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 6 giplanav företrädare för vissa miljörörelser. Denna plan, miljörörelsernasalternativa energiplan (), grundar sig på ett väsentligt lägre energibehovbl.a. genom att man har antagit en industribranschstruktur som kraftigt avvikerfrån vad som låg till grund för industriverkets prognos. Planen, somförutsätter att kärnkraften skall vara avvecklad , bygger på ettbetydande utnyttjande av biomassa för energiändamål. Energikommissionenredovisade i sitt arbete fyra exempel för den fortsatta utvecklingen inomenergiområdet. Dessa s. k. altemativ byggdes i huvudsak upp kring olikahandlingslinjer beträffande användningen av kärnkraft. Alternativ A utgör enplan för avveckling av kärnkraften till omkring . Alternativ B innebäratt energipolitiken inriktas mot att avveckla kärnkraften under en tioårsperiodmed som riktpunkt, alternattv C att en kärnkraftutbyggnad inom ramenför beslut accepteras men att låsningar för tidendärefter undviks och slutligen alternativ D att kämkraftutbyggnad under1980-talet accepteras i något större omfattning samt att en markeradinriktning görs mot fortsatt framtida kärnkraftutnyttjande, bl.a. genom ensatsning på en inhemsk kärnbränslecykel. Användningsnivån i alternativ A och Bär begränsad till ca och understiger därmed nivån i prognosenSIND B medan användningsnivån i alternativ C och D är ungefår den samma som iSIND A. Kommissionenutarbetade också två varianter på dessa alternativ nämligen alternativ B', däranvändningsnivån i alternativ C och D förutsätts som kärnkraftenavvecklas och alternativ C som innebär ett fortsatt kämkraftutnyttjande menbaserar sig på samma energianvändningsnivå som alternativ A och B. Genomfördaanalyser och överväganden ger enligt vid handen att deriktlinjer som innefattas i ett energisystem mellan alternativen C och C ilånga stycken svarar mol de krav som kommissionen anser bör ställas påenergiprogrammet för 1980-talet, nämligen ökad försörjningstrygghet, minskatoljeberoende, flexibilitet och handlingsberedskap inför framtidaställningstaganden. Kommissionen anger vidare att vi genom utnyttjande av elliksom genom ökat utnyttjande av fjärrvärme kan pressa tillbaka oljeberoendetsamtidigt som försörjningstryggheten kan förbättras genom ökat utnyttjande avinhemska bränslen och större spridning av imporlbränslen. Ett energipolitisktbeslut med denna inriktning ger enligt möjligheter till enfortlöpande omprövning av energipolitiken, allteftersom ny kunskap erhålls omframför allt möjligheterna att införa de förnybara energikällorna i störreskala. betänkanden har avgivits reservationer med olika inriktning.Reservationerna gäller främst vattenkraft- och kärnkraflfrå-gorna. Jagdelar i stort uppfattning och kommer i det följande attlägga fram förslag till riktlinjer för energipolitiken som ansluter Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 7 sig till denna strategi. Förslagen, som i första handavser tiden fram till omkring , är således utformade med syfte attniöjliggöra en successiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat påuthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. I takt med att ytterligare kunskap erhålls får en fortlöpandeanpassning av energipolitiken mot detta mål ske. 1978/79: 100 (bil. 17 s. 137, 186 och 208) harregeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnel, för /80 beräkna 1. lillEnergibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. ett reservationsanslag av 310milj. 2. till Vissautbildningsåtgärder m.m. i energibesparande syfte ett reservationsanslag av 5milj. 3. tillEnergiforskning ett reservationsanslag av 283 milj. 4. till Kraftstationer m. m. ett investeringsanslag av 2310 milj. kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 2 Energipolitikens allmänna inriktning 2.1.1 Världens nuvarande energiförsörjning Denglobala användningen av energi har ökat snabbt under hela 1900-talet.Tillväxten har varit . har energianvändningenmer än trefaldigats. Utvecklingen har dock inte skett likformigt vad gällerolika slags energiråvaror.