prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet och under remissbehandlingen har åtskilliga frågor, utöver dem somredan har behandlals, lagiis upp till behandling. Jag vill här kort beröranågra av dessa. Enligt25 § dalulugen får lulun mol dulainspeklionens beslut föras hos regeringengenom besvär.Av 11 § förvultningslugenl 1971:290) frumgår ull lalan mol ettsådani beslul av myndighei som kan överklagas genom besvär får föras av den sombeslutet angår, om det hur gåll honom emoi. Del innebär ull denregisierunsvarige kan föra lalun moi eu för honom negaiivi beslul avduluinspeklionen. Den regislrerude unses däremoi inie ha besvärsräll ilillslåndsärenden. För atl iniegriieisiniressena skall tillgodoses innehållerdärför den nämnda paragrafen i datalagen en föreskrift om rätt för JK att föralalan mol datainspektionens beslut för atl la tillvuru ullmänna inlressen. DALKhar övervägt alt införa bestämmelser om laleräit för enskilda registrerade ochför iniresseorganisaiioner men har avslålt från att lägga fram något förslag omdelta. Denna ståndpunkt har vid remissbehandlingen kritiserats av LO och TCO.Organisalionerna anser atl arbetstagarorganisaUon bör ges besvärsrätl, i denmån suken rör medlemmurnus iniresse och Prop.1978/79:109 29 organisationentidigare har yttrat sig i tillslåndsärendel. Somjug lidigare hur union (avsnilt 2.1) unser jag att de anställdas medverkan vidinrättandet av personalregister bör lösas inom ramen förmedbestämmandelagstiftningen. Härtill kommer alt frågan om besvärsräll förintresseorganisationer m. fi. i fall där beslutet inte kan sagas "angå"dem i förvaltningslagens mening måsle ses i ett vidare perspektiv. Kommittén(Ju 1978:09) lor översyn av förvaltningslagen m. m., som enligt sina direktivbl. a. har all se över besvärslorfarandei, lorde komma au ta upp frågan lillbehandling. Jag är alllså inte beredd all nu föreslå någon ändring i fråga ombesvärsrälten. 1 sammanhanget vill jag dock nämna att det kan vara lämpligt alt- såsom också har föreslagils i en reservation lill DALK:s belänkande -datainspektionen i anslutning till besvärshunvisningen i sina beslut upplyserom alt JK har klagorätt. Enligt11 ij första stycket datalagen krävs dalainspektionens medgivande till u 1 lämnande av person u ppgi ft, om del finns anledning anta att personuppgift skallanvändas för auiomalisk dalabehandling i utlandet. Också den som avser attsända primärmalerial utomlands för databehandling och som vill ha resultatet avdenna behandling i form av listor eller på annal medium som inte är allbelrakia som ADB-medium skall enligi datainspektionens praxis ha både lillsiåndenligt 3 § datalagen och medgivande enligt II §.Inspekiionen anser alt det är sannolikt atl en del regisieransvariga inte haruppmärksammat deua och har ifrågasatt om inte datalagen bör förtydligas pådenna punkl. DALK haremellertid funnil alt det r n. inte är påkallal med någonändring av paragrafen. En remissinstans har riktat invändningar mol kommitténsslällningslagande (se bilaga 3 avsniii 19.3.2). Förmin del anserjag atl 11 § försia siyckei andra meningen dalalagen är lillämpligpå personuppgifter vare sig uppgifterna ingår i personregisier i datalagensmening eller inte. Deua kommer till klart uitryck i lagtexten. Skälet lill alliveksamhel möjligen råder på denna punkl är därför snarare all 2 ;j datalageninte tillräckligt klarl utsäger all lillsiånd av datainspektionen krävs redanvid insamling av uppgifter som skall ingå i personregister. I del följandeföreslår jag au sisinämnda beslämmelse förtydligas så alt della förhållandeframgår. Någon ändring av i I ij dalalagen anser jag alllså inie behövlig. Tilldenna beslämmelse kan emellertid finnas anledning all åierkomma när resuliaieiav det pågående arbeiei i Europarådei och föreligger (jfr avsnitt 2.1). DALKhar tagil upp reglerna i 21 och 23 §§ datalagen om d aia i n l rå ng och skadesiåndlill behandling. Kommiuén konstaterar härvid att man saknar praklisk erfarenhelav dessa regler och att det inte finns tillräckliga skäl att ändå göra ändringi dem. Detla ställningstagande har kritiserats i några remissyttranden (sebilaga 3 avsnitt 19.3.6). Beiräffandestraffbestämmelsen anserjag att den även i fortsättningen bör vara subsidiärtill regler. Det finns nämligen ingen anledning 1978/79:109 30 tillatt brotl som faller under de allmänna slrafföestämmelserna i balken skallsärbehandlas enbarl därför alt ADB har använts som hjälpmedel vid brottet ellerutgjort en föruisättning fördetia. Jag delar emellertid uppfattningen all bådesirafrbesianimclserna och skadesiåndsreglerna bör ses över. 1 synnerhet desenare reglerna är i behov av en meru inträngande undersökning. En sådanundersökning bör enligt min mening göras i samband med att frågan om engenerell lagstiftning om personregister utreds. Medanledning av alt några remissinstanser har tagit upp frågan om datainspektionenssammansäitning (se bilaga 3 avsnitt 19.8) vill jag framhålla att även dennafråga bör övervägas i samband med utredningen om en generell lagstiftning ompersonregisier. Enligtparagrafens./ö/s/o siycke får personregisier inte inrättas eller föras ulantillstånd av datainspektionen. Genom eti tillägg till stycket slås nu fast alttillstånd av dalainspeklionen krävs redan vid insamling av uppgifter som skallingå i personregisier. Enligimin mening innebär regeln i 2 ij i dess gällande lydelse all uppgifter somskall bearbetas med hjälp av ADB inie får samlas in ulan all dalainspeklionenhar meddelal lillsiånd lill det. framgår av att personregisier inte fårinrälias ulan lillsiånd (jfr prop. 1973:33 s. 120). Dalainspeklionen anseremellerlid all del finns anledning alt förtydliga paragrafen så all dellaförhållande framgår klarare. Detär självfallet av vikt all uppgiftsinsamlingen lill ell planerat register intebörjar innan datainspektionen har tagit ställning till registret. Uppgiftsinsamlingenkan nämligen redan i sig innebära risk för otillbörligt intrång i vederbörandespersonliga integritet. Genom atl den regisieransvarige på ett tidigt stadiumvänder sig till datainspektionen får denna också möjlighet att påverka sättetför uppgiftsinsamlingen genom föreskrifter enligt 6§ försia slyckel I. Ävenom della alllså kan åsladkommas redan inom ramen för gällande rätt, delar jagdaiainspekiionens uppfattning au 2 § bör förtydligas. I paragrafen har sålundagjorls ell lillägg som klargör att också insamling av personuppgifter förbehandling med hjälp av ADB är tillståndspliktig. Förall bestämmelsen skall bli tillämplig fordras all den regisieransvarige redannär insamlingen börjar har klan för sig atl uppgiftema skall behandlas med ADB.I allmänhet torde någon iveksamhel ime behöva uppkomma huruvida tillstånd krävseller inte. Redan de planerade insamlingsmetoderna bör ge svar på denna fråga.Det kan emellerlid inie uteslutas att det förekommer fall där denregisieransvarige först under pågående insamling eller när insamlingen äravslutad finner all dalabehandlingen av olika skäl bör ske med ADB och inte påannal säu. Dessa fall bör enligi min mening bedömas på samma sätt som narinnehavaren av t. ex. ett manuellt regisier överväger au föra över deua påmaskinläsbart medium, dvs. 1978/79:109 31 intriider när den regisieransvarige beslutar sig för attövergå till ADB och innan han påbörjar överföringen. Huruvidadatabehandlingen av de insamlade uppgifterna skall ske i ellerutomlands .saknar betydelse för lillämpningen av förevarande paragraf Insamlingav uppgifter som skall sändas ulomlands för automatisk databehandling där fåralltså inte ske utan datainspektionens tillstånd. Som framgår av 11 ij förstasiycket får personuppgift som skall användas för automatisk databehandling iutlandet lämnas ut endast efter medgivande av dalainspeklionen. Innebörden idetia stadgande är att personuppgifter som har samlals in för au behandlas medADB men som ännu inte ingår i personregister i dalalagens mening inie lär förasulomlands för dalabehandling ulan särskili medgivande enligi II ij. Någoi hinder mot att medgivandelämnas redan i tillslåndsärendel föreligger givetvis inte. Jag villframhålla alt ändringen i 2 ij första siycket endast är ett förtydligande avvad som redan gäller . Någon motsvarande ändring behöver inte göras påövriga ställen i dalalagen där uttrycket "inrätta och föra"personregister förekommer. Under begreppei inrällande av personregisier fallersom jag lidigare har sagi också insamlande av personuppgifter, om avsiklen ärall de skall ingå i eu sådani regisier. av personuppgifter somkräver tillstånd är strafföar, om tillstånd saknas, följer sålunda av 20 ij I,och au uppgifter som har samlats in utan tillstånd kan förklaras förverkadeföljer av 22 §. Bestämmelserna i tredje och fjärde slyckena molsvarar 27ij i DALK;s förslag. Reglerna innebär all vissa enklare former avpersonregister undantas från tillsiåndskravet enligt paragrafens första stycke.Bakgrunden till bestämmelserna har redovisals i den allmänna moiiveringen(avsnilt 2.7). Enförutsäuning för all lillslåndspliki inie skall föreligga är all del med hänsynlill utförandet av den automatiska databehandlingen och lill registretsuiformning i övrigi framslär som uppenbart au olillböriigt intrång iregisirerads personliga integritet inte skall uppkomma. Som ytterligareföruisättning föreskrivs atl registret skall föras med viss bestämd lekniskutrustning. Denna bör vara av enklare slag. Som exempel på utrustning som börkunna räknas hit vill jag nämna skrivautomater och andra system förframställning av text och dokument (s. k. ordbehandling), datorutrustning förgrafisk produklion, s. k. koniorsdalorer samt vissa datoriserade konferenssystem,s. Också vissa kassa register inom detaljhandeln börkunna falla under bestämmelsen. En förutsättning för alt undanlagsregeln skallvara lillämplig på uiruslning av della slag bör dock vara att dalabehandlingensker med hjälp av slandardprogram eller andra progiam som endasl innebärbegränsade bearbeiningsmöjligheter. Om utrustningen i del enskildu fallet harlorseits med andra program eller kopplats till annan utrustning som möjliggörmera omfaitande bearbetning, är undanlagsregeln alltså inte lillämplig. I likhel med DALK villjag belöna au kravel på att undantaguppenbart inte 1978/79:109 32 lärinnebära risk för otillbörligt intrång i personlig integritet betyder allregeln skall tillämpas resirikiivi. Som jughar framhållit i den allmänna motiveringen bör regeringen bemyndigadatainspektionen att meddela närmare föreskrifter rörande tillämpningen avbestämmelsen i iredje stycket. Även om regeringen redan med stöd avregeringsformen har möjlighel atl överlåta åt underordnad myndighei all meddelaverkställigheisföreskrifter, anserjag alt del i klarhetens intresse bör framgåav förevarande paragraf all närmare föreskrifter för lillämpningen finns (sefjärde stycket). Ätt datainspektionen kan meddela föreskrifter följer av 7 ijdatakungörelsen. Självfallet möler del inte något hinder mot alldalainspeklionen föreslår regeringen alt föreskrifterna tas in idalakungöreisen, om deila skulle vara ändamålsenligt. Avslutningsvisvill jag framhålla alt undantagsregeln endast innebär att personregisier somuppfyller fordringarna enligt tredje slyckel undanlas från kravel på tillstånd.Reglerna i datalagen om den registeransvariges skyldigheter, om tillsyn m. m.saml om slraff och skadestånd gäller alltså i tillämpligu delar, även om någottillstånd inte krävs för all registret skall få föras. Skulle registerföringenleda till intrång i personlig integritet eller finns del anledning anta altsådunl inirång skull uppkommu, kan dalainspektionen med stöd av 18 § iredje siyckeii dess föreslagna lydelse förbjuda fortsatt förande av registrei. Registrei kanockså förklaras förverkal med slöd av 22 §, om del har förts i strid mol sådaniförbud och del inie är obilligt. Om den registeransvarige vill fortsätta atlföra regisirel, har han giveivis möjlighel all hos dalainspeklionen ansöka omlillsiånd i vanlig ordning. bifall lill en sådan ansökan kan mycket vältänkas, efiersom dalainspeklionen då kan meddela de föreskrifter som behövs föralt förebygga risk för otillböriigt inirång i personlig integritet. Ändringeninnebär atl ytterligare självständiga grunder för tillståndsprövningen anges iparagrafen. Förslaget har behandlals i den allmänna motiveringen (avsniii2.2). Enligtden nya bestämmelsen i andra stycket försia meningen skall vidlillslåndsprövningen särskili beakias hur och från vem de uppgifter som skallingå i regisirel inhämias. innebär, somjag har framhållil i den allmännamoiiveringen, ail en särskili noggrann prövning skall göras, om de uppgifier somskall ingå i ell lillämnal regisier ursprungligen har samlals in för annaländamål än del som skall lillgodoses med del ukluellu regisirel. Syftei meddetiu är frumför allt all ge uiiryckligl lagslöd åt den restrikliviiel somdalainspektionen redan nu iakttar beiräffande samköming och annatsamul-nylljande av daia som sker med hjälp av ADB. Enligiandra meningen skall vidare särskili beakias all inte andra uppgifier ellerandra personer registreras än som svarar mol åndamålel med regisirel. Prop.1978/79:109 33 Ändringeninnebär alt den nuvarande begränsningen lill personregisier som omfattarbelydande del av befolkningen i rikel eller i område därav upphävs. Förslageihar behandlals i den allmänna moiiveringen (avsniii 2.3). Avsiklenmed 3 a § är all reglera rätten all föra omfullunde personregisier. Genombestämmelsen uppslälls en presumtion att den som bedriver viss verksamhetsaknar anledning all registrera alla eller ett betydande antal av de personersom är bosatlu inom riket eller inom visst område av detta. Som framgår av denallmänna moiiveringen har vissa tolkningsproblem uppkommil vid lillämpningenuv bestämmelsen. Vidure kun den i paragrafen föreskrivna begränsningen lillpersonregisier som omfattar betydande del av befolkningen i riket eller iområde därav leda till godtyckliga resultat. Den angivna begränsningen hardärför fött utgå ur paragrafen. Innebörden härav är atl personkretsensomfallning fullt ut får tillmätas självsiändig betydelse vidtillståndsprövningen. Genomden nu föreslagna ändringen åstadkommer man enligt min mening en bätiresamordning mellan de bestämmelser i dalalagen som reglerartillståndsprövningen. Enligt den grundläggande regeln i 3 § skull dalainspeklionenbl. a. beuklu ull inte andra uppgifier eller andra personer registreras än somstår i överensstämmelse med registrets ändamål. Av 4 § följer, oavsett vadändamålet är, atl särskilda inskränkningar gäller i rätlen att inrättapersonregisier som innehåller uppgifier av särskilt inlegrilelskänslig nalur.Genom 3 a § i dess nya lydelse begränsas slutligen rätten att föra personregistersom innehåller uppgifter om andra personer än sådana som på visst sätt haranknytning till den registeransvarige. Även detla gäller oavsett vad registrethar för ändamål. 1samband med ändringen har paragrafen justerats redaktionellt. Någon ändring isak är här inte avsedd. Regeln gäller sålunda liksom inie baraenskilda utan också allmänna register. Att särskilt nämna all tillstånd förmeddelas, om de som avses bli registrerade samiycker till registreringen, anserjag inte nödvändigt. Om samlycke föreligger, lorde de som skall registreras iallmänhet vara hänföriiga lill någon av de personkalegorier som nämns iparagrufen. Samlycke kun också vara ett särskilt skäl all lillåta registrei.Rörunde bestämmelsens innebörd i övrigi hunvisur jag till prop. 1976/77:27 s.24 och 25. Somjag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) bör förekomslen avmjukdata i ett lillämnat register föranleda en särskilt noggrann prövning ocksåi fråga om behovet av föreskrifier. En regel av denna innebörd har tagits upp iell nytt andra stycke i paragrafen. 3 1978/79. 1 sami Nr 109 1978/79:109 34 1fråga om regelns innebörd hänvisar jag i försia hand lill den allmännamoiiveringen. Med anledning av an fiera remissinsianser i sina yttranden hartagit upp frågan om en definition av begreppet mjukdala vill jag ånyo påpekaall del inie är nödvändigi all i lagiexien närmare ange vilka dala som avses.Regeln skall nämligen ses som en erinran lill dalainspeklionen om all särskiliuppmärksamma behovei av föreskrifter i fall då personregisier innehållerpersonuppgift som ulgör omdöme eller annan värderande upplysning om denregistrerade. Det ankommer sedan på inspektionen all från fall till fall bedömabehovet av föreskrifter. Atl vissa dala alltid måste belraklas som särskilikänsliga från inlegritelssynpunkl slår enligt min mening klarl. Exempel påsådana dala har lämnals i den allmänna moiiveringen. Vid prövningen av om behovföreligger av föreskrifier kan emellerlid inie bortses från regisireis karakläroch användningsområde saml andra omsländigheier som skiftar från fall lillfall. Som ett exempel kan nämnas all frågan huruvida särskilda föreskrifterbehövs rörande lagring och ullämnandeav uppgifterom formåliserande beiyg frångenomgången uibildning vid skolor och universitet kan få bedömas olika beroendepå om den regisieransvarige är läroanstalten i fråga eller någon annan. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) anser datainspektionen alldel i dalalagen bör slås fasl atl den som inte är registrerad i vissl regisierhar rätt atl på begäran få besked härom. Enligt min mening finns del anledningall ania att avsikten med bestämmelserna i försia siyckei av förevarandeparagraf varil alt även den som inte förekommer i ell visst regisier skall haräll att få uppgift om detta (se SOU 1972:47 s. 70). Jag delar emellerliddatainspektionens uppfattning atl bestämmelsen bör ändras så att dellaförhållande klart framgår av lugtexien. Ändringeni förstu siycket medför alt även andra siycket bör ändras. Enligt min meningbör huvudregeln vara atl underrättelse om all någon inte förekommeriregisier-liksom underrättelse om innehållet i personuppgift-skall lämnas ulan kosinadför den enskilde. För alt förebygga missbruk eller atl den registeransvarigeåsamkas koslnader som inte kan anses rimliga bör datainspektionen emellertidkunna medge att avgift tas ut i fråga om underrättelse som endast innefattarupplysning om alt någon inte förekommer i ett personregisier. En sådanmöjlighel föreligger beiräffande underrättelse om förekommandepersonuppgifter. Också den nya dispensmöjligheien bör utövas med försiktighet(jfr prop. 1973:33 s. 138). I fjärde siycket harlagits upp den undantagsregel som har behandlats i avsnitt 2.6 i den allmännamoiiveringen. Regeln bör kunna tillämpas i fråga om vissa myckel kortvarigaregisier som förs anlingen i samband med lesler inför inrältandel avpersonregisier eller för velenskaplig forskning och statistikproduktion.Undantagsregeln bör också kunna lillämpas i fråga om Prop.1978/79:109 35 vissadelar av personregisier, t. ex. registreringar över vilka uttag ochförändringar som gjorts i ett register, s. k. loggar, och säkerhetskopior uvregisier, s. k. buck-up-regisler. Jugvill belöna ull undunlagsregeln bör tillämpas mycket restriktivt. Det skallalllså vara uppenbart atl underrättelse kan underiåias på gmnd av att det inteföreligger någon risk för olillböriigt intrång i regisirerads personligaintegritet. Frågan måsle av dulainspeklionen prövas i varje enskilt fall och dåpå begäran av den regisieransvarige. Enligtförevarande paragraf skall en regisieransvarig lill dalainspeklionen anmäla närhan upphör all föra personregisier. Inspektionen föreskriver i sådani fall hurdet skall förfaras med registrei. Enligt min mening finns del inget skäl attlåla denna föreskrift gälla personregister för vilka något tillstånd över huvudtaget inte behövs. I ett nytt andra siycke har därför tagits upp en bestämmelsesom innebär alt reglerna i paragrafens första stycke inte skull gälla i frågaom personregister som avses i 2 § tredje siycket. Enligtdenna paragraf får regisieransvarig eller annan som har lagit befattning medpersonregister inte obehörigen yppa vud han lill följd därav har fåll vela omenskilds personliga förhållanden. Datainspektionenhar lill DALK framförl ull det kan finnas uniedning all förtydliga innehållet iparagrafen så att det klart kommer lill utiryck atl lystnadsplikten gäller såsnart insamling påbörjats av uppgifter som skall bearbetas med hjälp av ADB.DALK har inte ansett ett sådani förtydligande av 13 § dalalagen somdatainspektionen ifrågasatt vara påkallat. Däremoi förefaller det enligtkommittén lämpligt att det nu diskuterade förhållandet klargörs närmare iinspektionens föreskrifter och anvisningar (betänkandet s. 280). Vidremissbehandlingen har JO från principiella synpunkter ifrågasatt om det ärlämpligt all avslå från lagreglering. Redan del förhållandet atldatainspektionen, som är den myndighei som i försia hand har ull ta befallningmed lagens tillämpning, anser au lagen behöver förtydligas, utgör enligt JO ellstarkt skäl för all inte låta texten kvarstå oförändrad. Föregen del anser jag att tystnadsplikt bör gälla så snarl insamling har påbörjatsav uppgifter som skall behandlas med ADB. Som framgår uv det föregåendeföreslår jag atl 2 § försia stycket dalalagen förtydligas så att del klarlframgår alt personuppgifter som skall databehandlas inte får samlas in utundatainspektionens tillstånd. Tillsiåndspliki föreligger alltså redan närinsamlingen skall börja. Emellertid uppkommer inte något personregister idatalagens mening förrän uppgifterna har överförts på maskinläsbart 1978/79:109 36 medium(jfr 1 §). Enligt min mening bör därför 13 § datalagen förtydligas så att delframgår atl tystnadsplikten inte bara gällerden som har lagit befattning medpersonregister ulan också den som har tagil befallning med uppgifter som harsamlals in för all ingå i personregister. Försia slyckel hur ändruts iöverensstämmelse härmed. 18,20 och 22 §§ Somjag har anfört i anslutning lill 2 § iredje siycket bör datalagens bestämmelserom den regisleransvariges skyldigheler, om lillsyn m. m., om straff ochskadesiånd samt om förverkande gälla även regisier som är undaniagna fråntillståndsplikten. Bestämmelserna i 18, 20 och 22 §§ datalagen har ändrats iöverensstämmelse härmed. Ändringarnabör träda i krafl . De undanlag från kravel på tillstånd som harföreslagits i 2 § iredje siyckei får inga omedelbara konsekvenser förpersonregisier som redan har inräitats. De tillstånd som har beviljats försådana register bör sålunda alltjämt gälla. De ändringar som i övrigt hargjorts innebär inte att någon ny prövning av tillstånd som har beviljats ärnödvändig. De nya bestämmelserna bör tillämpas vid all prövning som sker efterikraftträdandet. Mol bakgrund av det anförda synes några övergångsbestämmelserinte behövas. Jaghemställer att regeringen föreslår allaniaga förslaget till lag om ändring i datalagen (1973:289). Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposiiion föreslå att antaga det förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1978/79:109 37 Kommitténs sammanfattning av sitt förslag 22.1 DALKs utredningsuppdrag och elappindelning avarbelel Frågan om skytltlci fiir privatlivet vitlpersonregistrering med uinytljande av ADB tippmärksummailes ganska tidigt ivårt land. Offentlighets- och sekrciesslagsiiftningskommittcn () ficksåluntla i uppdrag atl också överväga lagstiftning rörandepcrsonoricnicrud ADB-information. presenterade sill urbete i denna del ibetänkandet (SOU 1972:47) Data och integritet och imder antogriksdagen ett förslag till en särskild datalag (prop. KU 19. rskr131). Dalulugen (1973:289) blev internationellt sett eu pionjärvcrk på sittområde. Vidtillkomsten av datalagen gjordes både i propositionen och ikonstitut-ionsulskoticts betänkande uttalanden av innebörd all lagen såsom ettRirstlingsvcrk på siu områile inom en ganska snur framtid kunde behövaäntlrasoch kompletteras. Frågorom registrering av persondata har också efterden tidpunkt då tlutalagcn beslutades rönt omfaitande uppmärksamhet Inte minsti har åtskilliga motioner i ämnet väckts . Datainspektionen avlämnade till regeringenen redogörelse för erfarenheter av datalagens lillämpning. DALK fick i uppdrag att göra bl.