prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Räntebidrag m. m. Degaranterade räntor somjag där har förordat för lägenheter som påböijas åren1979 och 1980 samt de nya regler somgäller för begynnelsetidpunkten för räntebidrag till hyres-ochbostadsräitshus är avsedda atl stimulera till en fortsatt ökning av bostadsbyggandet. 1978/79:100 Bilaga 16 Bostadsdepai-tementet 119 Åven i fråga ombostadsbyggandets inriktning har de ekonomiska villkoren stor betydelse. Engrundläggande lilgångspunkt för det statliga bo-stadslånestödets utformning äralt skapa likvärdiga förutsättningar i fråga om lägenhetsstoriek och standardför småhus och flerbostadshus. Jag vill i sammanhanget erinra om riksdagensbeslut vid 1977/atl begränsa ökningstakten i fråga omsmåhusens storlek genom att den sänka kostnadsgränsen för småhus(prop. 1977/78:100 bil. 16, CU 1977/78: 27, rskr 1977/78:264). I sammanhanget finner Jagdet lämpligt att för anmäla atl regeringen den 2 november 1978beslöt om vissa preciseringar av kostnadsgränsen. Beslulel innebär atlkostnader för yttervägg och yttertak utöver enklaste utförande skall liggautanför kostnadsgränsen. Tillämpningen av kostnadsgränsen innebär bl. a. atlolikheter i k-värdekrav i olika delar av landet inte påverkar möjligheteraa atlfä bostadslån. Vidare innebär beslutet att beräkningen av kostnadsgränsenheller inte skall påverkas av kostnader fördet konsumentskydd - kontroll,besiktning, garanti och försäkring - som fattade beslul om vid1977/(prop. 1977/78:93, CU 1977/78:28, rskr 1977/78:265).Regeringen har också beslutat höja kostnadsgränsen från . Höjningen är en teknisk följd av att regeringen har ändrat det s.k.grundbeloppet för beräkning av låneunderlaget. Bostadsslyrelsen harockså redovisat vissa uppgifter om ombyggnadsverksamhelen.Moderniseringsverksamheten nådde en topp omkring bl.a. som en följd avdel s.k. initialstödet. Moderaiseringen har därefter minskat. Enligl uppgifterfrån SCB minskade modemiseringen mätt i antal lägenheter före moderniseringfrån 12200 till 11 400 . Antalet lägenheter eftermodernisering minskade från 10400 till 8 IOO. haremellertid ombyggnadsverksamheten tagit ny fart. Del beror främst på altmodemiseringen av flerbostadshus nu har börjat öka. Sålunda ökade långivningenlill flerbostadshusen mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78 , från ca8200 till ca 9900 lägenheter. Under beräknas ökningen uppgålill jämförl med . Uppgifterna omlångivningen tyder sålunda på alt stalsmaklemas åtgärder för atl stimuleraombyggnadsverksamheten har lett till avsett resultat. Jag tänker särskilt påreglerna om ingångsvärdets behandling och mina tidigare uttalanden om attpantvärdel vid ombyggnad inte skall begränsas av en avkastningsvärdekalkyl.Ytterligare generella åtgärder, utöver dem som jag har beskrivit under anslagetB 4. Räntebidrag m. m., torde därför f. n. inte anses behövliga. Jag är motdenna bakgrund inte beredd att biträda förslag om atl införaetl tidsbegränsat stöd för ombyggnad av flerbostadshus. 1 fråga omkreditförsörjningen för bostadsbyggandet vill jag anföra följande. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 120 uppstod beiydandestörningar i byggnadskreditgivningen. De medförde att igångsättningenförsenades. En huvudorsak lill de problem som uppkom var att det rådde delademeningar mellan bankerna om fördelningen på olika bankgrupper av den meddelegationen för bostadsfinansiering (DFB) överenskomna byggnadskredilvolymen. Svårigheterna under år1977 gav anledning till vissa nya inslag i den överenskommelse omkredilgivningen som träffades mellan DFB och bankerna. 1 likhetmed lidigare år ålog sig bankerna atl kollektivt svara för nödvändigabyggnadskrediter. För atl undvika de svårigheter som uppkom träffadebankerna en överenskommelse om samarbetet dem emellan . Vidare ladesriktpunkten fast för fördelningen av det gemensamma åtagandel på olika banker.Överenskommelsen mellan bankerna innefattade vidare en ordning för regionalbehandling av kre-ditfrågoma. Den nya formen föröverenskommelse mellan DFB och bankerna innebär enligl min mening alt bättreförutsättningar har skapats för atl kredit-försörjningen skall fungera väl.Svårigheterna minskade också . gällde dock att anlaletanmälningar till DFB:s expert-gmpp - som beslår av företrädare förbostadsslyrelsen, och bankerna - om svårighet atl erhållabyggnadskredit låg på en alltför hög nivå. En orsak härtill kan varainitialsvårigheter i samband med den nya regionala ordningen. Del bör därförfinnas anledning alt räkna med atl mängden anmälningar kommer atl minskaframöver. Jag räknar också med, såsom i huvudsak har varit fallet under år1978, att anmälda svårigheter skall kunna upp snabbt och inte försenabostadsbyggandet. I sammanhanget vill jagerinra om all chefen för ekonomi- och budgetdepartemenlen avser alt föreslåregeringen atl en ulredning tillkallas för att se över lagen (1974: 922) omkreditpolitiska medel. Frågan huruvida nuvarande regler om särskild placeringsplikthar den bästa utformningen för en snabb och smidig fördelning avbyggnadskrediterna i ett läge då regeringen och kan behöva ingripaskall behandlas med förtur vid översynen. Vad beträffarförsörjningen med långfristiga fastighetslån träffade DFB en överenskommelsemed bankerna om deras förvärv av bostadsobligationer . Överenskommelseninnebar att bankerna åtog sig att bidra med . tillfinansieringen av färdiga bostadsfastigheter. Avlyft av byggnadskrediteravseende färdigställda fastigheter har kunnal ske i stort sett ulanproblem. Priserna inombostadsbyggandet - mätta som byggnadskostnad per kvadratmeter lägenhetsyta -beräknas ha ökat mindre än . 1978/79:100 Bilaga 16 121 infördes enny ordning för all anpassa låneunderlags- och panlvärdenivän (lånetaket) tillkostnadsutvecklingen. Medan del tidigare var normalt all sådan anpassninggjordes endast vid ell fålal tillfällen under aret, prövas lånetakel numeraregelmässigt . Den nya ordningen har inneburit en bältrebelåning för småhus som bebos av lånesökanden, s. k. styckebyggda småhus. Denhar vidare medfört att större rättvisa har uppnåtts i belåningen småhusenemellan. kunde i fråga om styckebyggda småhus beiydande skillnaderuppslå i belåningen beroende på om huset hade påbörjats strax före eller straxefter en lånetaks-juslering, trots att kostnadsförutsäitningarna var desamma.Även för småhus som uppförs för försäljning och för flerbostadshus innebär dennya ordningen förbättringar. harlånetaket höjts med sammanlagt . I syfte atl stimulera bostadsbyggandetoch röja undan en viss eftersläpning i låneiaksnivän gjordes under tredjekvartalet 1978 en förhållandevis slor höjning av lånetaket. Härigenom kundeöverkostnadema minskas i motsvarande grad. I samband med höjningen fickbostadsstyrelsen regeringens uppdrag all med skärpt uppmärksamhet följakostnadsutvecklingen beträffande den statligt belånade nyproduktionen avbostadshus. Bosladsslyrelsen redovisar beräkningar av hurdrijt- och underhållskostnaderna för bostäder har utvecklats under åren1968-1978. Beräkningarna avser kostnaderna resp. år för elt nybyggtflerbostadshus och baseras på uppgifter om kommunala taxor m. m. och vissaschabloner, l.ex. Av styrelsens redovisningframgår atl drift- och underhållskostnadema har ökat i snabb takt under nämndaperiod. Inkl. uppvärmning har kostnaderaa ökat från /m till /mmellan . har varit snabbare under periodenssenare del. 1973 var ökningen i genomsnitt ochdärefter . Utvecklingen av drift- ochunderhållskostnaderna har avvikit markant från den allmänna prisutvecklingen.Medan konsumentprisema ökade ökade drift- ochunderhållskostnaderna, inkl. uppvärmning, . Genom att drift- ochunderhållskostnaderna också har ökat betydligt snabbare än kapitalkostnademahar vidare deras andel i den totala bostadskostnaden ökat. a. denna bakgrundhar jag med stöd av regeringens bemyndigande tillkallat en särskild utredare(1978:05) för att se över föruisätlningama för underhåll av hyres- ochbostadsrättslägenheter (underhållsfondsutredningen). 1 direktiven förutredningen har jag betonat att underhålls-frågoma har både bostadspolitiskaoch skaltepolitiska aspekter. Bostadspolitiskt är det bl. a. fråga om att gehyresgäster ett ökat inflytande över sitt boende och aft skapa garantier föratt medel för underhåll sätts av i tillräcklig omfattning. Småhusägare ochbostadsrättshavare har ett sådant inflytande. Det är angeläget alt finnaformer för atl öka också hyresgästernas Prop.1978/79:100 Bilaga 16 122 Skattepolitiskt är del bl. a. fråga om atlåstadkomma skatteregler för underhåll och lästighetsförvaltning, som är såneutrala som möjligt med hänsyn till fastighetsägare och besittningsform. Jag har idirektiven strukit under atl utredaren bör bedriva sitt arbete skyndsamt. Jag villi sammanhanget också erinra om del beslut som har fattat om lån för underhåll av hyreshus(prop. 1978/79:66, CU 1978/79:6, rskr 1978/79: 114). Beslutet innebär att lånkan utgå med /m bostadsyta ochår för i huvudsak lägenheter uppförda med statliga lån och färdigställdaunder perioden 1%5-1975. Lånen ulgår temporärt . Hyrorna har enligt tillgängliga uppgifterstigit relativt starkt . Denallmänna prisstegringen har varit betydligt lägre. Hyresutvecklingen har därmed, till skillnad mot lidigare , påtagligtavvikit från den allmännakostnadsutvecklingen. Mot bakgrund av den relativt måttligainkomstutvecklingen torde därför många hushåll ha känt hyreshöjningarna betungande. Genombostadsbidrag har dock effektemakunnat mildras för många hushåll med små och medelstora inkomster. Ökningen beroddeframför allt på ökade kostnader för drift och underhåll. Att bryta den uppåtgåendetrenden i dessa kostnader är en angelägenuppgift. Genom det temporära lån för finansiering av underhåll, somjag har redogjort för, har det blivitmöjligt för bostadsföretagen att avhjälpa brister i underhållet utan attkostnaderaa härför slårigenom på hyran. Lånet har också medfört att hyreshöjningaraa för år1979 har kunnat begränsas väsentligt. På är det nödvändigt att hyresgästerna i ökad utsträckning beredstillfälle all medverka till attkostnaderna för drift och underhåll hålls nere. a. formema för denna medverkan undersöks f.n. av underhållsfondsutredningen. Även omhyresgästerna successivi har fått och kommer att få etl ökat inflytande kan flertalet av dem inomöverskådlig tid inte få det inflytande somdet ekonomiska ansvaret medför för dem som bor med bostadsrätt elleräganderätt. Regeringen strävar efter att underlätta för hyresgäster som så önskar att bilda bostadsrättsförening medkommunal insyn och förvärva sina bostadsfasligheter. Genom de lån tillförvärv som (prop. 14,CU 1975:7, rskr 1975:61) vidgades tillaU avse också bostadsrättsföreningar har ca 4000 lägenheter förts överfrån privata fastighetsägare till kooperativ ägo. tillsattejag med stöd av regeringens bemyndigande en utredning (Bo 1978:06) med uppgiftatt överväga behovet av åtgärder som ytterligare kan medverka utveckling mot ökad upplåtelse av lägenheter med bostadsrätt. Utredningen skall studera vilkametoder som är lämpliga för att underiätta finansieringen av hyresgästeraasfastighetsförvärv och belysa behovetav speciella lånemöjligheter för hushåll med låga inkomster. Därutöverskall utredningen överväga behovet av statliga åtgärder för att på- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 verka prisutvecklingen av bostadsrätter ochmöjligheterna aU medge förköpsrätt för hyresgästerna. Innan jag går över tillfrågan om bostadsbyggnadsplanen vill Jag ta upp frågan om samhållets stöd tdlbostadsproduktion och ho.stadskonsumtion. Det uppgår åriigen till betydandebelopp och tillhandahålls inom såväl bostadspolitikens som skattepolitikensram. De ekonomiskl hell dominerande stödformerna på det bostadspolitiskaområdet är räntebidragen och bostadsbidragen. På det skattepolitiska områdeispelar intäkts- och avdragssystemet för en- och tvåfamiljsfastigheter enbeiydande bostadspolitisk roll. De nämnda stödformemapåverkar i beiydande utsträckning förutsättningaraa för såvälbostadsproduktion som bostadskonsumtion. Av slöd-formeraa är endastbostadsbidragen inkomstprövade. En närmare redogörelse för stödformen.alämnade Jag i förra årets budgetproposition. Jag vill nu komplettera förraårets redogörelse med en beräkning också av den skatteminskning som blirföljden av aU villaägare får dra av bl.a. räntan från inkomsten vidinkomstbeskaftningen. Vid beräkningen har underskotten och skatteminskningenför samtliga villaägare i olika inkomslskikt räknats fram. Stödens beräknadeomfattning framgår av följande tablå. Skatteminskningför innehavare av en- och tvåfamiljsfastigheter (exkl, fritidshus) Bostadsbidrag därav statligt och statskommunalt bostadsbidrag kommunall bostadstillägg till folkpension ' Uppgifterna avseende år1978 är preliminära, Beräkningen grundas på (RRV:s)prognoser och på en genomsnittligkommunal utdebitering på . Beräkningengrundas på en genomsnittlig utdebitering på . Det är således fråga ombetydande stöd som samhället tillhandahåller. 1 förra årets budgetpropositionbetonade jag alt del inte är rimligt att räkna med någon väsentlig höjning avsubventionsnivån och att det därför finns anledning att fortlöpandeöverväga inriktningen av dessa subventioner med hänsyn till såväl derasfördelningspolitiska som deras bostadspolitiska effekter och till deekonomiska konsekvenserna för stat och kommun. Jag vill nu tillägga attdet enligt min mening också är angeläget att beräkningar av skafteeffektemafortlöpande utförs. Jag har för avsikt att ta initiativ till att så sker. Även medoförändrad målsättning i fråga om inriktning av subventionerna är detnödvändigt att fortlöpande följa och utvärdera Prop.1978/79:100 Bilaga 16 124 Delta gäller särskilt under lidermed hög inflationstakt, eftersom sysiemel på grund av sin nominella uppbyggnadmedför olika konsekvenser beroende på inflaiionsiaki. Jag vill i dettasammanhang erinra om all chefen för ekonomi- och budgetdepartemenlen med stödav regeringens bemyndigande har tillkallaten särskild utredare (1978: 07) för alt se över de tekniska möjligheierna attinföra real beskattning av räntor och kapitalvinster m.m. I direktiven lill utredarens arbete framhålls bl.a. altden nominella behandlingen av ränteutgifter starkt har försvårat uppfyllandetav önskemålet om neutralitet i fråga om kapitalkostnader mellan olikaägarkategorier och upplåtelseformer. När räntenivån har stigit som enåterspegling av inflationen har kosinaden för det i en fastighet nedlagda kapitaletsålunda alltmer kommit att överstiga det schablonmässigt beräknade belopp som- såvitt gäller egna hem och flertalet nyproducerade flerbostadshus - skalltas upp som inläkt vid beskattningen. Värdet av skattelättnaden beroremellertid helt på ägarens marginalskatt. Etl uppkommet underskott saknarexempelvis belydelse för en fastighetsägare som inte kan kvitta underskottetmot andra inkomster. Statsmakterna har sökt motverka detta genom atl i denstatliga bosladslångivningen garantera en lägre räntesats för de ägarkategoriersom normalt inte kan utnyitja underskottsavdrag. De stora variationerna påmarginalskattesidan gör det dock ytterst svårl all med tillräcklig flexibilitetutjämna den effekliva kapitalkostnaden mellan olika kategorier avfastighetsägare. Etl annat besvärande problem inom bostadssektorn är altnominella lån i en inflalionsperiod ger en ojämn fördelning i tiden av de realakapitalkostnaderna. Lånen utformas som regel med lika annuiteter vilkas realavärde minskar i takt med penningvärdets fall. efter det att ett hushar färdigställts är kostnaden således störst för atl sedan successivi minska.Denna sneda fördelning leder lill all boendekostnaden i etl nyproducerat husofta ligger på en högre real nivå än som är långsiktigt motiverat. Även detta harstatsmakterna sökt motverka genom åtgärder i samband med bostadslångivningen,nämligen genom att ge en räntesubvention som är störst och somsedan successivt minskar. Det har emellertid ifrågasatts om delta system avgenerella subventioner till fastighetsägama innebär den bästa lösningen och ominte realt utformade bostadslån vore att föredra. Jag vill också erinra omriksdagens fattade beslut (prop. 1978/79:55, CU 1978/79:7, rskr1978/79:119) beträffande köpeskillings-kontrollen vid överiåtelse av statligtbelånade småhus. Beslutet innebär att den tid under vilkenköpeskillingskontrollen skall kunna lillämpas för ett hus som byggs med stöd avstatligt bostadslån föriängs från två till och att tidpunkten förkontrollperiodens början flyttas fram lill tidpunkten för när lånet betalas ul.Dessulom uividgas kontrollen till atl omfatta alla statligt belånade småhus sombebos av låntagaren, dvs. även s. k. styckebyggda småhus. I propositionenframhöll jag att kommuneraa har möjlig-, heter att också efter det att tidenför köpeskillingskontrollen har upphört förhindra spekulation och oskäligavinster genom att avstyrka ansökningar om övertagande av lån för småhus. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 125 Jag övergår nu lill frågan ombosiadsbyggnadsplanen. Den preliminärt anlagnabosiadsbyggnadsplanen för omfatlar en ram våningsyta förbeslul om bostadslån lill nybyggnad av bostäder jämle lokaler. Med denproduktionsinriktning som framgår av de kommunala bosladsbyggnadsprogrammen ochmed de genomsnittliga vå-ningsylor som kunde beräknas skulleramen kunna medge lånebeslui för ca 59000 lägenheter. För lokaler Inkl.förskolor och fritidshem har 550000 m beräknais. Vidare beräknadespreliminärt för en ram om 8000 lägenheler för beslut ombyggnadstillstånd för bostadsbyggande ulan statliga lån. De båda ramarna förbostadsbyggandet skulle således kunna ge uirymme för beslut om bostadslån ochbyggnadstillstånd för nybyggnadsföretag om sammanlagl ca 67 000 lägenhelerunder . Tillgängliga uppgiftertyder på att del har meddelats beslut om statliga bostadslån för ca 57 000lägenheler . Det innebär en betydande ökning i förhållande lillår 1977. Bostadsslyrelsen beräknar, enligt vad Jag har erfarit, atllångivningen kommer att ligga på ungefär samma nivå som . Igångsättningen under år1979 kan f.n. beräknas tillsammanlagt drygt 60000 lägenheter. Med hänsyn till vad Jaghar anfört i fråga om riktpunkten för bostadsbyggandets omfattning börbosiadsbyggnadsplanen dimensioneras så att den gerutrymme för en fortsatt ökning av bostadsbyggandet. När det gäller det förstaåret i planperioden, dvs. , finns det skäl atl ifrågasätta om en ramfyller någon egentlig funktion. Somjag har visat behöverbostadsbyggandet ökas ytterligare. Från övergripande ekonomiska synpunklerfinns det inga hinder mot en sådan ökning . Någon nybyggnadsrambör således inte fastställas fördetta år. Regeringen bör i stället utverkariksdagens bemyndigande att anpassa det statligt belånade bostadsbyggandetsomfattning med hänsyn till uppkommande behov. När del gällermöjlighetema atl säkra krediterna till bostadsbyggandet vill jagerinraom atl DFB:s överenskommelser med bankerna om krediterna lillbostadssektorn i huvudsak grundas på den bedömning av bostadsbyggandetsomfattning som lånemyndighetema gör. Att ramen slopas medför således inte någongmndläggande ändring i detta avseende. När det gäller denadministrativa tillämpningen av den ordning somjag har förordat vill jag iklarläggande syfte anföra följande. Länen bör tilldelas ramari den omfattning som länsstyrelserna finner nödvändig. Inom länen börlänsstyrelsen som besluta om ramfördelning på kommuner. Del förhållandet att dencentrala nybyggnadsramen slopas får alltså administrativt sett tillämpas såatt regeringen tilldelar länen ramar i den omfattning som behovet föranleder. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 För åren 1980 och 1981bör nybyggnadsramen fastställas till 7 810000 m Medelsramen jör beslut omlån jör ombyggnad och räntebärande jörbättringslån har preliminärt fastställtstill 655 milj. kr. Ilikhet med vad Jag har förordat i fråga om nybyggnadsramen för bör någonram inle fastställas av . bör ramen fastställas till 825milj. 1 följande tablå redovisar jag det beräknadebehovet av byggnadskrediter för bostadsbyggandet under år 1979.Föruisätlningama för beräkningama är aU antalet lägenheter som får beslut omlån och byggnadstillstånd uppgår till 63000 lägenheler och den statligt stöddaombyggnadsverksamhelen till 25000 lägenheter. 1 fråga om om- och tillbyggnadutan statligt stöd, som inte redovisas i tablån, är det svårt att angekreditbehovet. kan långivningen för sådant byggande beräknas hauppgått till ca . Bostadslån, nybyggnad Småhus FlerbostadshusLokaler Bostadslån, ombyggnadNybyggnad utan slalligl stöd ' Avser bosladslåneärendenmed enbart lokaler Vid min behandling avramfrågorna vill jag avslutningsvishänvisa till anslaget V: 12. Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse. Under detta behandlar jag särskill den del avombyggnadsramen som avser beslut om höjt låneunderlag och tilläggslån avseendekulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Beträffandeanslagsbehovet under lånefonden för nästa budgetår får jag anföra följande.Behovet av medel har ökat kraftigt . För innevarande budgelårhar anvisats ett anslag på 3 705 milj. kr. I sin anslagsframställning beräknarbostadsstyrelsen att på tilläggsbudget för innevarande budgetår behöveranvisas 215 milj. kr. och att anslagsbehovet för /80 medbeaktande härav uppgår till 4230 milj. kr. beslut underinnevarande om lån för underhåll av hyreshus (prop. 1978/79:66, CU1978/79:6, rskr 1978/79:114) beräknas medföra ett ökat behov av medel om 500milj. för vart och ett av budgetåren 1978/79 och 1979/80. Med understrykande av attberäkningarna är osäkra och att utbelalningama påverkas av flera svårbedömbarafaklorer beräknarjag medelsbeho- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Bostadsdepbif-tementet 127 vet till 4640 milj. kr. för innevarande budgelåroch 5 IOO milj. kr. för /80. Jag beräknar anslagsbehovet påtilläggsbudget för innevarande budgetår lill 935 milj. kr. I denna fråga görjag hemställan i annat sammanhang denna dag. Anslaget lill lånefondenför nästa budgetår bör alltså anvisas med 5 IOO milj. kr. Jag övergår nu lill atl behandla vissa särskildafrågor. harsomjag har berört under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. tagit uppfrågan om lånevillkoren för bostadslån avseende ombyggnad av småhus med etllåneunderlag på högst . Räntebidrag utgår inte i samband medbostadslån för sådan ombyggnad. För lånet gäller dessulom vissa särskildaregler, som innebär bl. a. alt lånet kan fördjupas i sin helhet utan prövningav möjligheten alt få annan kredit och att krav inte ställs på borgenfördel av lånet. upprepar sitt förslag från föregående årsanslagsframställning att nämna kosl-nadsgräns höjs till . och attslyrelsen får bemyndigande att höja maximibeloppet med ledning avkostnadsutvecklingen inom byggandet. Som jag anförde i förraårets budgetproposition finns det anledning att överväga om låneformen numerafyller någon funktion. Eftersom dessa överväganden alltjämt pågår är jag f. n.inte beredd att ta ställning till bosladsslyrelsens förslag. Beträffande frågan omvissa ändringar i reglema för uthyrning av bostäder till lokaler vill Jagerinra om de beslut som fattades av riksdag (prop. 14, CU1975:7, rskr 1975:61) och av vid 1976/(CU 1976/77:18,rskr 1976/77:187). Enligt det förstnämnda beslutet utvidgades möjligheten attmedge att bostäder får utnyttjas som lokaler utan atlbostadslånet sägs upp. Utöver tidigare möjlighet för länsbostadsnämnd att lämnasådant medgivande i det fall det är fråga om lokaler som kan räknas in ilåneunderlaget fick regeringen denna möjlighet också i fråga om sådana lokalersom inte kan räknas in i låneunderlaget under förutsättning att behovet avstatligt hyresförlustlån påtagligt minskar genom uthyraingen. Vid medgivandetskall lånevillkoren för de bostäder som tas i anspråk ändras så att de lillbostäderna hänförliga räntesubventionerna inte utgår. För lokaler som inteingår i låneunderlaget beslöt dock vid 1976/att geregeringen möjlighet atl i vissa fall medge att såväl bostadslån somräntebidrag får behållas.