prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Företrädure för oliku samhällsorgan, politiska purtier ochföreningar saml för arbelslivel stimulerar till ökul sumhullsengagemung och börförekommu i undervisningen. SSA-iåden har härvid en viktig funktion. Skolan spelaren vikiig roll i arbetel med all förverkligade mål slaismakierna fuslslälll för samhällets kullurpoliiiska insulser.Tidiga erfarenheler UV olika kullurukliviieier slimulerur burnens iniresse förull i fortsättningen delta i kullurukliviieier. har varil enuigångspunki för urbelet med kursplunernu. TV, tidningur, böcker, filmer,konserter, teulerföresläll-ninguroeh utställningar kan vara betydelsefullainslug i skolarbelel. Barn från skilda miljöer måste i skolan fä slöd altulveckla sill egel kulturella mönster. Skolarbetet bör bidra lill ull skupa medvetenhet om dekrafter och värderingar som ligger bakom del kommersiella kullurulbiidet samlvisa pä alternativ och utveckla beredskup företi självsiändigi val. 4 Innehållet i skolans arbete. Innehållei i kursplunerna får genom översynen en siarkureverklighels-anknyining. 1 kursplanerna ges ulrymme för innehåll som hurunknyining tiil elevemas situation, liJI deras upplevda behov och problem ochtil) derus aktuella erfarenheler och kunskuper. Elevernu kommer från sociall,kullurelll och ekonomiskt olika grupper i samhällel. Kravet på allsidighetinnebär alt olika elevers eller elevgruppers erfurenheier och livsvillkor fårge underlag för urbete. Verklighelsunknyiningen innebär vidare uu kursplunernu fåren klurure inrikining på siudier av de sloru sumlevnuds- ochöverlevnudsfrågornu såväl i vårt egel samhälle som i världen för övrigt. Av denyu kursplanerna framgår alt följunde kunskapsområden inle får försummas iskolarbetet: arbelslivsfrågor, ekonomiska frågor, familjefrågor,inlernaiionella frågor, invandrarfrågor, konsumentfrågor, könsrollsfrågor,miljövårdsfrågor, sexual- och samlevnadsfrågor, irafikundervisning samlundervisning om alkohol, narkotika och tobak. Studie- och yrkesorienleringskall, liksom enligi Lgr 69, ingå i ullu ämnen. Den nalurvelenskapliga och lekniska Inriktningen i skolunsurbeie försiärks, främsi genom förändringur i oienieringsämnenu och i slöjd.Ålgärder mol miljöföroreningar, hushållning med naturresurser och allmän naturvärdbehandlas i flera ämnen. Genom mussmedierna får barn och ungdomar viktiga kunskuperom mänsklig förhållanden och livsvillkor, om den värld de lever i. Men de ulsallsockså för en i många fall krafiigl snedvriden bild av verkligheien. Denkommersialiserade barn- och lonårskulturen präglas i hög grud av normer ochvärderingar som slår i skarp motsättning till den människosyn som bör utmärkaurbelet i skolan. Massmediesludier får därför ökal utrymme i kursplanerna. Både del hisloriska perspektivet och framtidsperspektivbetonas siarkare än lidigure. Kullururvels belydelse för möjlighelernu ull tadel av och tu ställning till aktuella företeelser och förhållanden framhävs. 1 kursplanerna anges också vikten av utt eleverna lärkänna livsmönster och kulturtraditioner i andra kiillurkrelsar än den egna.Kännedom om invandramas språkliga och socialu situationer, deras ursprungligakullur och orsakema till all de lämnal sina hemländer kan hindra eller mildrakonfrontationer mellan gmpper av människor genom atl lägga grunden för med-9 1978179. Prop.1978/79:180 130 mänsklig förståelse i hem och på urbelsplulser.Invandrurfrägor får därför öku utrymme i kursplanernu. Kuispluncmu präglus i frågu om lorm och innehåll av ullelevernu behöver större utrymme un lidigure föi reflekiion, sumtui ochsumarbele. Elevernu behöver lid för ull reflektera över iukllugelser. prövusummunhung och hypolcser. finnu orsuker, dru slulsulser och prövuhundlingsuliernutiv. Konflikter och motsätiningur i synsätt och intressen måstefå kommu upp lill ylan. Eleverna behöver lära sig all ui dd av undras åsikteroch idéer och all sakligi hävda egna iippfullningar även då dessa slår imolsäiining lill andras. 1 kursplanerna beuktus elevemus utveckling tillsjälvständiga människor som i samarbele med undra kun lu unsvur för hurförhållunden och siluulioner ulvecklus. Kruvet pä skolan att den skall bidralill utveckling uv både självständighet och sumurbelsförmågu uttrycks ulltså ikursplunernu. All kursplunernu är tydliga i dessu avseenden ur viktigt för elevernussiluulion nu och i frumiiden. Atl få tu ansvar och kunna påverka arbelel iskolan slärker elevernas självkänsla och ökar förulsättningurna för ull arbeletskall bli meningsfulll. Del ger också en viss handlingsberedskap införfiumliden. Sirävanden ull decentrulisera i sumhällel och alt ökamed-beslämmandel i yrkeslivel kommer i framliden alt ge den enskilde ökaderättigheter och skyldigheter alt påverku människors villkor. Innehållet i de oliku ämnenu hur ulltså setts över medhänsyn säväl lill förändringslcndenser i samhällel och utvecklingen inom ämnenasom lill resultat av forskning och ulvecklingsurbele. Valel av innehållei hurgjorls med inrikining på både nuel och frumiiden. Innehållei måste hu betydelseför elevemus , dvs. hu unknyining lill deras liv, livsvillkor och inlressenunder skolåren. Men del är naiurliglvis mycket vikligl, all mun i skolunhjälper elevernu atl vidga fällel för vad som är personligl relevant.Skolarbelel skall breddu och fördjupa deras erfarenheler och förmåga, men delskall också väcka deras insikl om all deras liv ingår i och präglas av enstörte samhällelig struktur, och att de flesla sociala, ekonomisku, politiskaoch kullurella problem därför också är deras problem, problem som måstestuderas ur både lokala och globala aspekier. En annan vikiig princip förurvalel av skolans innehåll blir då, alt del skall vuru sumhälleligi relevunl. SÖ förutsätier all mun i enskildu skolor, arbetsenheter,klasser och grupper fortlöpande säller upp mål för elever och elevgrupper. Delär där man har eller kan skaffa kunskaper om elevernas sociala verklighel,deras kunskaperoch kunskapsbehov. Det är i del lokala arbelel elever och läraretillsammans kan lägga upp arbetet så all alla elever med skolans hjälp skaffarsig de kunskaper och färdigheier "som är av belydelse för deras personligauiveckling och för derus möjlighel alt påverka och leva i dagens ochmorgondagens samhälle och där fungera som yrkesutövare och samhällsmedborgare"(Lgr 69, s. 12). Enligt regeringens uppdrag skall SÖ lämna förslug om atlde huvudmomenl som är bundna lill stadier ersälls med för de tre stadiernagemensamma huvudmomenl. I den första läroplanen för . Lgr 62,liksom i Timplaner och huvudmomenten i de Uesla fallen uppdelade upp siadier.För flera ämnen och siadier kompletterades kursplanerna med ett förslag tillårskursindelad disposition av en sludieplan. När kursplanerna för Lgr 69utarbetades, behöll man uppdelningen i stadier men slopade de årskurs-indeladestudieplansförslagen. Regeringens uppdrag till SÖ leder ytterligare ell Slegmol en decentraliserad planering av arbetel i genom allsladiefördelningen tas bort. Prop.1978/79:180 131 Denna utveckling har gått hand i hand med en fortlöpandeförändring i synen på hur burn ulvecklus och skuffar sig kunskaper. Syflel medutt slopa stadiefördelningen är atl ge bätire förutsättningar för en lokalstadieövergripande planeringav undervisningen efter elevers skifiundeinlressen och behov. En för härd låsning lill de stadievis beskrivnahuvudmomenten hur i mångu fall medfört svårigheter vid studieövergångur iuppbyggundet av kunskaper och färdigheter. Elevernas reella förutsättningar ochbehov är vid vurje sludieövergång den viktigaste utgångspunkten för delforlsuiiu urbelei. Huvudmomenl som är gemensamma för de ire sludiernu blirmed nöd-vundighel mindre deluljerude än de sladiebundna huvudmomenlen i Lgr 69.Dellu siimulerar en sådan planering all elever med speciellu behov ochinlressen får bältre urbetsmöjligheler. De kan t.ex. urbeiu med momenl sompussar deras utveckling utan alt hindrus uv ull dessu av tradition hurbehandluts på ell annal stadium. Vidaie kommer samverkan mellan olika ämnen ochstadier att iinderlättus. Slopandel uv stadiefördelning kan dock medföra vissusvårigheter, speciellt i ell övergångsskede. I t. ex. orienteringsämnena kanolika skolor ai-bela med oliku områden på stadierna. Med ett traditionellt sättall planera kan detta innebära svårigheter att organisera studierna för eleversom flyttar. Fördelama som ligger i alt man lokall kan la siörre hänsyn lillelevers skilda behov lorde dock överväga. Del växande samarbelel mellan lärare i olika årskurser ochpä olika stadier lyder också på alt fördelurnu med en slopud sludiefördelningkommer att utnyttjas. SÖ föreslår därför att huvudmomentens fördelning päsiudier slopus. Frumför alli genom den starkare markeringen av grundsyneni mål och riktlinjer kommer kursplanerna all innebära ell närmande mellan grundskolanoch förskolan. De nya kursplanerna avses kunna fungera som ett praktisktunderlag för sumarbetet mellun de två skolformerna. De nya kursplanernaöverenssiämmer vidare med av aniagna mål för kulturpolitiken. Deltatorde medföra att de också blir ett prakliskl underlag för samarbetet mellanskolan och övrigi kulturliv. Förslag och kommentarer rörande kursplaner för enskildaämnen. Del obligaloriska ämnel barnkunskap samt lillvalsämnenaekonomi oh konst skall enligt SÖ:s förslag inte längre vara självständigaämnen. Innehållet i barnkunskap förs lill orienteringsämnena och till ämnelhemkunskap. Innehållet i ekonomi inarbetas i hemkunskap, orienleringsämnena(samhällskunskap) och maskinskrivning. Mål ochhuvudmomenl för konst överensstämmer lill stora delar med olika inslag i ämnenagymnaslik, musik, slöjd, svenska och teckning. 1 översynen har dessa mol ämnelkonsl svarande inslag förstärkts i olika ämnen. Den viktigaste fömtsältningenför all alla elever skall fä del av de personlighelsulvecklande erfarenheleroch upplevelser som konsl som lillvalsämne erbjudit ett fåtal är dock engenomgripande förändring av arbetssätt och relationer i skolan. Se vidareavsnitt 5, Arbetssätt. Som ett led i arbetel med att öka de leknisk-praktiskainslagen i undervisningen föreslår SÖ aU teknik blir eU obligalioriskl ämne.Del förs lill blockel av orienieringsämnen. Vidare försiärks i ämnel slöjdvissa inslag med motsvarighet i det nuvarande tillvalsämnel leknik. De för lågstadiet och mellanstadiet speciellaämnesbeteckningama hembygdskunskap och naturkunskap försvinner. Innehållet idessa ämnen bevaras dock inom samlingsbegreppet orienieringsämnen. Prop.1978/79:180 132 Undervisning i hemspråk som ämne skall anordnas för eleversom har ett minorileisspråk som hemspråk. SÖ föreslår av dennu anledning all enallmän kursplan i hemspråk ersäller nuvarande kursplan i finska. Maskinskrivning skull enligi SÖ:s förslug bli ellobligaioriskl ämne. En kursplan har utarbeials för detta. Förslag lill mål och rikilinjer för del av SÖ föreslagnatillvalsämnel kommunikalion har utarbeials. 1 SÖ:s kursplaneförslag belönas all målel förundervisningen är alt eleverna skull förvärvu en sådun bred språkfärdighet uttde kan redu sig i olika situationer där de har behov av atl kunnuengelska/franska /lysku. Dellu mål leder lill utt mun i undervisningen tur uppsådant sloff och övar sådana färdigheier som har klar anknytning lill desituationer i vilka eleverna kan förväntas möta språkel eller själva behöveranvända del. Inriktningen uv undervisningen bör vuru sädun ull elevemuupplever engelsku/franska/tyska som ell värdefullt redskap när de vill skuffusig kunskaper om omvärlden och när de självu vill meddela sig med människorfrån språkområden ulunför vårt egel. Undervisningen skall bidru till an förverkligu ell avskoluns övergripande mål - ull hos elevemu grundlägga iniernaiionellförslåelse och medvetenhet om inlemationelll medansvar. Eleverna skall fä utlopp för sill rörelsebehov samluppleva rekrealion och gemenskap och siimuleras all utnyuja friliden på ettrikt sätl. 1 målet för ämnet gymnaslik beionus detla siarkure än lidigare. Bl.a. undersiryks viklen av att elevema blir medvetna om sina rörelsemöjligheler.om ansvaret för sin hälsa och om vikten av lek och regelbunden molion.Ämnesinne-hållei fördelas i ell mindre anial övergripande iniresse- ochfunktionsområden än förut. Elever och lärare får på del sättet förbällrademöjligheler alt planera sin verksamhei och atl ulformu individuellu, ullemalivusludie-gångar. Elevemus intressen och behov blir därigenom bälire lillgodosedda.Tydligare än i Lgr 69 beionus belydelsen uv samarbele mellan elever och lärare,mellan flickor och pojkar, mellan gynnaslik och andra ämnen saml av skolanssamarbele med orgunisulioner. som har burn- och ung-domsverksamhel påprogrammel. 1 SÖ:s arbele med jämställdheisträgoma harhemkunskapsämnel specielll observerais. Ulvecklingsarbete har bedriviis bl. a.på låg- och mellansladierna. En förutsäuning för jämställdhet mellan könen är atl ansvureiför hemur-belei delas lika mellan kvinnor och män. ämne innehållervardagsnära iräning i jämsiälldhel. Elevemu får (pojkur och flickortillsummuns) gemensuml pluneru. fördela och ulföru oliku arbeien somförekommer i ett hem. Samlevnadsfrågor får ökad pluls genom alt delur av ämnetekonomi lörs lill hemkunskup. Från ämnet bamkunskap överförs vidare vissl innehåll lillhemkunskap. 1 kursplanen betonas starkare än lidigare de globalafrågorna om väridens resurseroch fördelning av livsmedel, och energi.Slurkure belöning får även hushållens miljövård med lunke på atl hushållen harell stort ansvar för miljön vid såväl användundet uv kemisk-teknisku produklersom nylljundei uv gemensam när- och friiidsmiljö. 1978/79:180 133 Enligi beslul är hemspråk ett ämne igrundskolun från 1977-07-01. Undervisning skall anordnas förelever som har ettminoriietsspråk som hemspråk, dvs. såväl invandrarelever som elever tillhörandeandru språkliga minoriteter i . Syfiet med hemspråksundervisning för invandrarbarn ärenligt riksdagsbeslutet all vidmaklhålla och utveckla kunskaper i del språksom barnel använder i sin dagliga miljö. Därigenom främjas barnetskänslomässiga och iniellekluella uiveckling. Barnel ges också möjlighel allleva sig in i och känna samhörighet med föräldrarnas/vårdnadshavarnaskullurella bakgmnd. Syflel med undervisningen är vidare atl eleverna senareskall kunna ulveckla en ivåspråkighel som gör del möjligl för dem att kännasig hemma i två kulturer. 1 kursplanen framhävs all undervisningen skall ge elevernastöd och uppmuntran för utvecklingen av derus förmåga atl lyssna, förslå, lala,läsu och skrivu. Målet är att eleverna skall vilja, kunna och våga använda sitlhemspråk. I kursplanen betonas att undervisningen skall väcka elevernasintresse och svara mol deras språkliga och utvecklingsmässiga nivå. Maskinskrivning blir enligi SÖ:s förslag ell nylt ämne. Enkursplan har därför utformats. 1 målel för ämnel anges att eleverna skall lärasig använda skrivmaskinen som ett skrivredskap likvärdigt med pennan. Arbetetmotsvarar till en del konlorsarbelei i nuvarande tillvalsämnel ekonomi.Eleverna bör både få skriva ner egna texter direkl på maskin och göra utskrifterav maskin- och handskrivna förlagor. Samverkan med svenska är hell naiurlig för undervisningeni maskinskrivning, där både rätlsluvning och ordkunskap iränas. Med hjälp avindividuelll valda lexier kan mun i undervisningen i muskinskrivning slärkaelevernas språkkänsla. Au bäde pojkar och flickor lär sig att skriva maskin tordei någon män bidra lill atl en meru likartad arbetsfördelning mellan män ochkvinnor uppnäs i yrkeslivel. Utvecklingen på räknehjälpmedlens omräde gör det mindreväsentlig! alt med hög säkerhei kunna ulföra komplicerade beräkningar med hjälpav logaritmer. Det är vikligare all vela vilkel räknesätt som skall lillämpasoch atl kunna göra en grov uppskallning av resullalei om man inte skall hamna ide tekniska hjälpmedlens våld. Detla fordrar hög säkerhei vid enkla beräkningaroch förmåga all genom överslagsräkning kontrollera resullalen. Undersökningar har emellerlid visal all mänga elever inlchar tillräckliga kunskaper i stora delar av nuvarande kurs och altde saknar säkerhei i enkla beräkningar. SÖ anser därför all vissa momenl i kursplanen börpriorileras hårdare än i Lgr 69. Dessu moment är beräkningur med hjälp uvhuvud- och överslugs-räkning, räkneuppslällningar och lekniska hjälpmedel samlgrundläggande begrepp, egenskaper och samband inom ariimelik, geomeiri ochstalislik. Prop.1978/79:180 134 För atl kunna intressera och aktivera elever med olikainiresseinriki-ningar erbjuder kursplanen i musik i Lgr 69 ell riki utbud uvskifiunde ukiiviieler. Erfurenheier har emellerlid visul att del har varilsvårt atl genomföru musikundervisning på ell för ulla elever meningsfulltsätl. För en del elever kun någonting lill synes sä självklurtsom att sjungu en sång vara ett överkruv - en preslation som de trots uppmuntranoch slöd inle klurar av ulan au lidigare ha fåll ulveckla sin musikaliiei genomandra musikaktiviieler. 1 den nya kursplanen framhålls därför lydligare än i Lgr69 atl musikundervisningen skall utgå från elevemas förväntningar och behovoch all varje elev har egnu upplevelser och erfarenheler då del gällerljud/lon och rylm/rörelse som undervisningen kan bidra lill alt ulvecklu. 1 syfte ull siödja en forlsull utveckling mol ettundersökande och probleminrikiul urbeie med nära anknytning till verklighetenhur en gemensum kursplan för orienteringsämnena utarbeials. Dåorienteringsämnena tillsammans innefallar siora områden skrivs målen iförhållandevis generella formuleringar. Hiiviidmonienieii belyser orienteringsämnenas samband och ämnes-blockelscentrala innehåll. De är i enlighel härmed färre och mer generella än i Lgr 69. 1 Lgr 69 är sloffels uppdelning i ämnen oliku i olikuårskurser. På lågsladiei är de flesla orienleringsämnena samlade underbeieckningen hembygdskunskap. Mellansladiels nalurkunskap beslär uv sumlligunaiurori-enlerunde ämnen. Pä högsiudiel är däremoi gränsdragningarna mellun deoliku ämnenu klura. Den för sumlligu orienieringsämnen gemensumma kursplanen,som utur-betats i läroplansöversynen, bör göra det lättare atl i undervisningenutgå från för eleverna väsentliga frågor som måsle lösas under arbele inom elleller flera orienteringsämnen. 1 siu förslag lill . Maj:i ungående översyn avläroplun för grundskolun. . föreslog SÖ, ull ämnel krislendomskunskapi limpluner på samiliga siadier bälire skulle inordnas i gruppenorienieringsämnen. Mäl och huvudmomenl ändrades och omdisponerudes.Momenlgruppen "Ickekrislna religioner" fick beieckningen "övrigureligioner" och frum-hävdes på sumlligu siadier. SÖ ville genom dessa ochandra ändringar lillgodose kraven på tunke- och irosfrihel. Ämnel kom dessulomsenure ull kaWas rdigionskimskap. vilkel också föranledde en ändring av 27 § iskollagen. Genom de i läroplansöversynen föreslagna gemensamma målenoch huvudmomenlen för orienleringsämnena kommer religionskunskap all inordnasi gruppen orienieringsämnen. DeUa innebär all den befrielsemöjlighet som nuföreligger för vissa irosbekännare blir svår all lillämpa pä så säll somföreskrivs i unslulning lill 27 S skollugen. En strikt tillämpning uv dessaföreskrifter innebär alt ämnel religionskunskap måsle brylus ut ur de samladeorienteringsämnena. gäller både kuisplunen och timplanen. Innehållet i en samlad undervisning i orienteringsämnenabestäms utifrån vud som med tillvarutugande av elevernus egna eifarenheler ochslåndpunkier bedöms varu väseniligt för dugens ungu männniskor. I dennaallsidiga uppläggning ligger en slrävan all grundlägga och vidareulveckla Prop.1978/79:180 135 sådana egenskaper hos elevema som kan bära upp ochförslärka demokratins principerom tolerans, samverkan och likaberättigandesamt att lära elevema inse belydelsen av goda mellanfolkliga relalioner ochiniernaiionell samverkan. Ett särskiljande av ämnet religionskunskap kansvårligen ske utan att ovanstående syften blir lidande. Befrielsen av en elevpåverkar hela undervisningsgrupper. Mot bakgrund av ovanstående föreslår SÖ atttillämpningsföreskrifterna till 27 § skollagen ändras så, att principen om allaelevers räu lill en objektiv, allsidig och saklig undervisning iorienieringsämnen inle bryts. Enligtregeringens uppdrag skall SÖ undersöka möjlighelema all slärka denaturvetenskapliga ämnenas ställning i . sker genom atl dennaturvetenskapliga delen av orienteringsämnena betonas i mål och huvudmoment.Vidare föreslås all ämnel teknik blir obligatoriskt och förs till gruppennaturorienterande ämnen som då kommer all omfaila biologi, fysik, kemi ochteknik. Därigenom utnyttjas de naturliga beröringspunkler som dessa ämnen har.Genom all man lillvaralar de möjligheler lill manuellt och tekniskt arbete somteknikinstitutionerna ger, förstärks den prak-tiskl-experimeniella inrikiningeni undervisningen. Delar av barnkunskap samt tillvalsämnet ekonomi förs tillorienleringsämnena. Enligt SÖ:s förslag skall elevema på högsladiel fåundervisning i både lexlilslöjd och trä- och metallslöjd. Förslaget lillkursplan hur utarbeials med hänsyn lill della. 1 kursplanen för lillvalsämnelteknik i Lgr 69 finns vissa inslag som har sin motsvarighet i slöjd. 1kursplanen för ämnet slöjd försiärks nu denna inriktning. Ämnel slöjd har sin lyngdpunkt i praktiskt arbete.Konsument- och kulturfrågor inom slöjdens områden iniegreras efter elevernasförutsättningar och önskemål i arbelel. Eleverna skall aktivi della i helaarbelel, från planering lill genomförande och uppföljning. Dessa lie steg göratl eleverna får förståelse för arbetsprocessen och därigenom ökar sin förmågaall handla självständigt inom slöjdens material- och teknikområden. 1 förslaget lill kursplan framhävs siarkare än i Lgr 69 auspråklräningen skull byggu på ell för elevema meningsfulll innehåll. Elevernaserfarenheler, deras upplevelser och iakiiugelser av den värld de lever i samtlilleralur, massmedier och språk utgör grundstommen i innehållet. Tyngdpunkleni lilleralursiudiernu läggs på skönlilieralur som ger elevemu möjlighel all tadel av livsmönsier och samhällsuppfallningar i vår egen och undruskiillurkrelsar och all skaffa sig ell hisloriskl perspektiv på dagens förhållunden.Mussmediemas roll i samhällel saml den massiva påverkan de ulövar på barn ochungdomur moiiverar alt de får ett i förhållande lill Lgr 69 ulökal omfång. Den dramaliska verksamheten markeras tydligare än i Lgr69. Åtgärden har slöd i erfarenheler av bl. a. lillvalsämnet konsl. SÖ har för avsikl alt ularbela särskilda anvisningar förundervisningen i svenska som främmande språk. Uigängspunkien för arbetet med förslag till kursplan ärgrundsynen all Prop.1978/79:180 136 förmågan ull upplevu. värdera och producerubilder är en del uv den ullmänna komnumikutionsförmågun. Olika former av bildskapande ryms i ämnel.Ämnesbeieckningcn leckning upplevs mot dennu bukgrund som ulllför snäv. 1 veienskupligi och luckmässigt språkbruk används ordetbild för alt be-leckiiu både ivå- och liedimensionellu objekl, vilkel uvspeglusi. ex. i ordet bildhuggare. Begreppet bild är inarbetat blandfacklärare och unvänds i summunsäiiningur som bildlurare, bildundervisning,bildarbele, bildpedagogik osv. SÖ föreslåralt ämnet kullas Bild. Förslagen i läroplunsöversynen syftar till atl åsiadkommaen lokall styrd utveckling uv innehåll och urbelssäll i skolan. SÖ vill ge slödoch slimuluns ål forlsull Ulvecklingsurbele uiun all läsu del lill vissumeioder. Principiellu beskrivningur uv hur urbelei kan läggas upp harularbelals. På de fiesia punkler innebär förslaget ell förtydligande avprinciper i Lgr 69. Den pedagogiska grundsyn som ullrycks i Mål och rikilinjeruttrycks siarkare än lidigare. - ellundersökande och experimentelll arbele - medinflylandeoch medunsvur Läromedlens roll diskulerus också. Elevema skall kunna utnyttja urbelsiiden i skolun lill attutforska sin närmasle omgivning, lära känna sill samhälle och den värld demöier genom massmediu. Manuelli och lekniskl inriklal arbete skall ges stortutrymme. Konkreta handlingar ger slöd ål elevernas länkande och är oftavillkor för förslåelse. Vunligu urbeismeloder skall vara experiment,obser-valioner, exkursioner, intervjuer, rollspel elc.