prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid beräkning avårsvinsten bör därför frånräknas intäkter som inle alls är skattepliktiga ellerinte hänförliga lill förvärvskällan, exempelvis realisationsvinster, vilka oftakan uppgå till stora belopp. För all man ine skall behöva justera årsvinstenför bagalel lånade dylika belopp bör justering av årsvinsten kunna underlåtasom dylika intäkter understiger 10 96 av årsvinsten. Länsstyrelseni anser det omotiverat att fondavsättning skall H göras påskattefria inkomster och inkomster hänföriiga till andra inkomstslag än rörelseoch jordbruk. Liknande synpunkler framförs av i . Någraav näringslivels organisationer lar upp det förhållandel att en förutsällningför att H göra en fondavsättning är att företagel redovisar vinst.Näringslivels skalledelegation erinrar om all de mindre aktiebolagen ochframför allt de som ägs av en enda person eller familj traditionellt inleredovisar någon skattepliktig inkomsi av verksamheten. I stället sökerföretagsledaren/aktieägaren ta ut bolagets vinst i form av lön. Självfallethar de företag som främsi söker undvika denna dubbelbeskattning genom aubolagsvinsten delas ut i form av lön inte samma fördelar som andra att anslutasig till och använda sig av konjunkiurinvesteringsfonds-systemei. Härför krävsalt förelaget redovisar vinst som oftast blir beskattad. Emellenid är det avvärde att även dessa företag kan utnyttja investeringsfondssystemet och därmedfå snabb avskrivning av belopp som tas i anspråk under lågkonjunkiurerna. Delär också av värde för det allmänna att även denna gmpp förelag ihögkonjunklurlägen binder belopp för framtida investeringar i stället för attgenom invesieringar i högkonjunkturen 1978/79:210 252 medverkatill en överhettning. För atl göra della ekonomiskl möjligl för dessa förelagskulle den ändringen i konjunklurinvesleringsfondslagsiiftningen kunna görasalt avsättningsbeloppet inle nödvändigtvis alltid begränsas till en viss andelav årsvinsten. Förelag, och dä särskilt de mindre, skulle kunna tillålas göraavsättning oberoende av om del redovisar vinsl eller ej och oberoende av hurslor vinsten är. Naturligt är då all avsättningens storiek begränsas,exempelvis till 100000 å . anser all beredningens förslag all inflationenseffekt pä avskrivningsreglerna skall lösas genom investerings-fondavsättningargör del angeläget all även de mindre aktiebolagen får praktisk möjlighet attgöra sådan avsäuning. Enligl organisaiionerna skulle del bl. a. med lanke påsamhällets siabiliseringspolitik vara lämpligt att även dessa företag gesmöjlighet lill investeringsfondavsäiiningar. Organisationerna föreslår därföratt alla aktiebolag skall fä göra avsättningar lill investeringsfonder oavsettde visar vinst eller ej samt all den tillåtna avsättningens storlekinledningsvis bör begränsas till exempelvis 100 000 eller . Beloppetskall justeras med hänsyn lill penningvärdels ulveckling. framhåller all ett avskaffande av kravet att avsättningendasi Hr ske av viss del av årsvinsten avsevärt skulle uppmuntra användningenav investeringsfondssyslemet. Förbundet föreslär därför atl även bolag utanredovisad årsvinst ges rätt atl, åtminstone inom vissa gränser, göra avsättninglill investeringsfond. 3.5 Avsättningensstorlek och spärrkontoinbetalning Beredningensförslag att den andel av årsvinsten som får sällas av till investeringsfondökas till 50 96 saml all 50 96 av del avsatta beloppel skall inbetalas tillriksbanken tillstyrks eller lämnas ulan erinran av samtliga remissinstanser medundanlag för , som anser det befogat med en större höjning avprocentsatsen för inbetalning till . LO lillstyrker förslagetunderden förutsättningen att investeringsfondssystemet äterHrsin roll somstabiliseringspolitiskt styrmedel. Enligl organisationen bör ändringengenomföras försl dä normala förhållanden uppnåtts och generella tillstånd aUanvända fondmedel inte givits . 3.6 Tidpunktför inbetalning till och påföljd vid för sen inbetalning Flertaletremissinstanser instämmer i beredningens uppfattning att försen inbetalningtill skall kunna godtas om företaget eriägger en särskild avgift.Kritik har dock riktats mot reglernas närmare utformning. Endasi länsstyrelseni avstyrker helt förslaget. Prop.1978/79:210 / 253 Länsslyrelsenavstyrker förslagel alt företgen skulle få rält all mot viss avgift senareläggasin inbetalning till . Denna möjlighet kan komma alt utnyttjas isådan utsträckning all bestyret med kontroll och indrivning av den föreslagnasärskilda avgiften blir betungande och personalkrävande. Nuvarande föreskrifti 4 §, som ger regeringen möjlighet all -om synnerliga skäl föreligger- medgeau inbetalning Hr verkställas , är ur administrativsynpunkl lätthanterlig och lorde ge föreiagen ell lillräckligt skydd mol"olycksfall" i samband med inbetalning av kontomedel. Denföreslagna beslämmelsen att.en inbetalning skall kunna - evenluelll eftereriäggande av särskild straffavgift - godtas under hela laxeringsperiodenkritiseras av flera remissinslanser. Kriliken går ul på all del förlaxerings-nämndernas del är opraktiskt all låta företag göra inbetalningar tillriksbanken, som skall beakias av nämnderna, på den som nämndernahar behörighet att fatta beslut. RSV, AO och länsslyrelserna i , ,och anser därför alt tidsgränsen bör sältas säatl taxeringsnämnderna för sin handläggning får en månads rädmm oavsett närtaxeringsperioden slutar. och länsstyrelserna IStockholms, , , , och samtJämtlands län anser atl inbetalningen skall få ske senast den 30 junitaxeringsåret även sedan taxeringsperioden numera förlängts. Enligtlänsstyrelsen i bör en inbetalning endast godtas om den görssenast efter den dag förelaget haft atl avlämna självdeklaration. Nägra remissinstanser framförkritik mol avgiftssystemets utformning. Länsstyrelserna i och ,samt anser att avgifien vid försenadinbetalning bör bestämmas till om inbetalningen sker högst en månad försent och av det för sent erlagda beloppel i andra fall. iÖstergötlands län menar all avgifien bör sättas lill 2 96 om inbetalning skerhögst en månad för sent och till om inbetalningen sker mer än en månad menmindre än tvä månader . Enligt i län och böravgiften beräknas med utgångspunkt från den dag då självdeklaration enligthuvudregeln skall vara avlämnad. Kammarrätten i och föreslår att avgiften beräknas efter en ränta på för varjepåbörjad kalendermånad räknat från den lidpunkl då självdeklarationen normaltskall vara avlämnad. Mångaav de företag som inbetalar medel pä invesleringskonto åtnjuter anstånd meddeklarationen. Motsvarande anstånd med inbetalningen till åinjutes.Genom den förlängda laxeringsperioden kommer sannolikt anståndstiderna attföriängas. Rättviseskäl lalar för att den särskilda Prop.1978/79:210 254 avgiftsom utgår vid försenad belalning anknyts lill deklaralionstidpunklen enligt 34§ taxeringslagen i stället för anståndsiidpunkten. Del kan inle anses rimligtatl de förelag som inle i lid kan fullgöra sina förpliklelser enligl 34 §laxeringslagen förutom deklaralionsansländel erhåller en ränlevinst genom ensenare inbetalning lill räntelösl konto hos . I enskilda fall kanränievinsien uppgå lill avsevärda belopp. Enligl lagstiftningen om arbetsmiljöfondskulle ränta eriäggas efter 12 procenl för år. Avgiften vid försenadinbetalning kan lämpligen beräknas efter en ränta om för varjepåbörjad kalendermånad räknat från de tidpunkter som anges i 34 §laxeringslagen. Avgifien bör vara avdragsgill vid taxeringen. AOanser all beredningens förslag till avgiftssystem fått en mindre lämpligulformning. Han erinrar försl all ell anstånd med deklarationens avlämnandemedför au inbetalning fär göras senare än respektive den 31mars och anför vidare: Förelagenfär alltså etl ekonomiskl iniresse av att fä avge deklaration så sent sommöjligl. Betydelsen av detta bör ses mot bakgrund av den fr. o. m. år 1979förlängda laxeringsperioden. I regel lorde invesleringsfondsavsätining-arnaplanerats och beräknats långt före deklarationens avlämnande. Inle minst gällerdetta i de stora företagen med tryckta årsredovisningar. Fondavsättningen arenbokslutsdisposilion och inle en deklarationsposi. Jag föreslår därför alt räntaskall utgå på medel som inbetalas efter . Räntan bör varaavdragsgill. - t. ex. en månad resp. efter detdeklaration skolat inges efter anstånd - bör räntan höjas kraftigt ellerersättas av en icke avdragsgill avgift. Inbetalninglill skall såväl enligt gällande regler som enligt beredningensförslag ske senast den dag, dä allmän självdeklaration skall avlämnas.Länsstyrelsen vill ifrågasätta om inte inbetalningen bör knytas tillbokslutstidpunkten i stället för till deklarationsavlämnandet. Inbetalning börenligl länsslyrelsen ske efter räkenskapsårels utgång. Ienlighel med beredningens förslag bör dock en senare inbetalning kunna grundaavdragsrätt. Sådan inbetalning bör dock av bl. a. kontrollskäl inte fä skesenare än 30juni, under förutsällning att taxeringsperioden utgår tidigast 31oktober. Vid sådan senare inbetalning bör särskild avgift ulgå med en procenlför varje påbörjad månad som inbetalning skett senare än enligl de ordinariereglerna. Näringslivetsskattedelegation framhåller att procenttalets storlek bör anpassas till de talsom kommer att gälla andra förseningsavgifter i uppbördssystemetoch då uiformas efter räntemodell. Enligtföretagsskatteberedningen skall restavgift utgå om den särskilda avgiften vidför sen inbetalning inle eriäggs. Delta kritiseras av i Malmöhuslän som anför: Isädana fall av ovilja eller oförmåga atl inbetala lagstadgad avgift synes dellänsstyrelsen som om utebliven avdragsrätt för avsättningen är en effektivareoch administrativt mindre betungande sanklionsform. Mot bakgrund av atl 1978/79:210 255 enav grundtankarna med investeringsfondssystemet äratt företagens vinster lillviss del och under viss lid skall "steriliseras" för att las ianspråk då del ur arbelsmarknadssynpunki eller för företaget ärmest ändamålsenligt all invesieringar göres, framstår del inle som orimligt alli sådani fall av kvalificerat dröjsmål med inbetalning - av först hälften avavsatt belopp och sedan den särskilda avgiften - avdragsrätten går förlorad. Föreiagsskaiteberedningenföreslår inga ändringar i reglerna om den s. k. fria sektorn. Näringslivets skattedelegalion saml SHIO och anser dock alt ändringar är befogade. Enviklig faktor för all investeringsfondssystemet skall kunna medföra ökadesysselsättningseffekter under lågkonjunkturer är alt förelagen har planer somär väl utarbetade, exempelvis pä att verkslälla nybyggnader och ombyggnaderunder lågkonjunkturer. Givetvis har siörre företag bällre möjligheler än demindre att med korta mellanrum ta i anspråk investeringsfondmedlen förinvesieringar i byggnader eller maskiner. De mindre förelagen somförhållandevis sällan gör stöne invesieringar inom byggnadssektorn riskerar altH en förhållandevis stor del av avsatta medel lästa pä investeringsfonden underen tämligen . Enligl vår mening bör della förhållande las lill inläktför en ändring av reglerna rörande den fria sektorn, varom beslämmelser finns i4 § i den föreslagna lagen om allmänna investeringsfonder. Enligt förslagetulgör liksom nu den fria sektorn av del ursprungligen avsattabeloppet men om fonden får las i anspråk efter tillstånd beskärs denna friasektor i motsvarande mån. Om således fonden fär las i anspråk efter tillståndinom femårsperioden med mer än 30 procenl av del ursprungligen inbetaladebeloppet bortfaller rälien att utnyttja den fria sektorn. Enligl vår mening börrätlen all använda den fria sektorn vara absolut. Om således medlen inte Hu lasi anspråk efter tillstånd lill siörre del än lill 70 procenl, bör de medel sominneslätt få användas såsom en fri sektor utan tillstånd. Sammaförslag framförs av SHIO och som ocksä framhålleratt en sådan jusiering av den fria sektorn i stor utsträckning skulle öka demindre och medelslora företagens intresse för investeringsfonder. Denstabiliseringspolitiska effeklen av dessa skulle därmed förslärkas. Förslagelall de nuvarande särreglerna för frisläpp av fondmedel enligt 9 § 3 mom, skallslopas och atl elt förelag som föll tillstånd alt utnyttja en framtidafondavsättning skall kunna la avsättningen i anspråk - och återfå de lillriksbanken inbetalade medlen - så snart som taxeringsnämnden godkäntfondavsättningen lämnas i allmänhel ulan erinran. Prop.1978/79:210 256 göilands,och , , saml framfördock kriiiska synpunkler. Enliglberedningen bör ell förelag, som fält tillstånd alt utnyttja kommandeavsättning kunna återfå riksbanksmedlen så snart som taxeringsnämnden godkäntfondavsättningen. Tidigaste dagen bör dock enligl länssiyrelsens mening angeslill efter laxeringsperiodens slul för atl rättvisa ska råda mellan förelagenoch för att kostsam särbehandling ska kunna undvikas av sådana företag somevenluelll begär föriursbehandling i taxeringsnämnden i syfte atl exlra snabbtkunna fä ul pengar från . Om investeringen är synnerligen angelägenbör emellerlid lillståndsgivande myndighet kunna medge dels att inbetalningentill inte behöver göras och dels att avsättningen får tas i anspråkinnan laxeringsperioden gått lill ända. Förelagsom erhållit preliminärt beslul begär ofta hos vederbörande taxeringsnämnd alldess taxering skall behandlas med förtur. Hiltills har nämnden brukattillmötesgå en sädan begäran och i protokollsutdrag redovisat silt beslul redaninnan laxeringsperioden gäll till ända. Detta har inneburit all företaget -efter erhållet slutligt beslut - kunnaffä ul medel från . Del ärangeläget att del av den nya lagtexten klart framgår medeltidigast kan få lyftas från . Sådan utbetalning bör inte fö skeinnan taxeringsnämnden avslutat sitt arbeie för taxeringsåret. Risk föreliggereljesl all taxeringsnämnden kan belastas med etl myckel stort antalframställningar om föriursbehandling. ..ultalar beredningen, alt företaget bör kunna åierfö de lill riksbankeninbetalade medlen så snart som taxeringsnämnden godkänt fondavsättningen.Frågan är när taxeringsnämndens beslul blir slutiigl. Enligl proposiiion1977/78:181 med förslag lill ny taxeringsorganisation i första instans m. m.föreslås, att taxeringsnämnd skall kunna ompröva lidigare fattat beslut intillutgången av november månad under laxeringsårei (69 § 3 mom.). Enligtlänsstyrelsens uppfattning kan därför definitivt besked om en fondavsättninginte lämnas förrän efter november månads utgång. Liknandesynpunkter framförs av i . iVästmanlands län anser all utbetalning från inte skall fö ske förränen månad efter laxeringsperiodens utgång. Förslagetlill nya beslämmelser om investeringsavdrag vid fondutnyutl-jande tillstyrkseller lämnas utan erinran av det helt övervägande antalet remissinstanser. 1978/79:210 257 som tillstyrker förslagel, kommenterar detla mer uiföriigi.Delegationen anför: Investeringari byggnader är skaliemässigl avdragsgilla genom värdeminskningsavdrag under20-50 år. Nuvärdet av dessa avskrivningar minskar ur förelagels synvinkel julängre avskrivningstiden är - från av invesleringssumman lill10-15 procenl beroende pä avskrivningstiden. Kostnaden efter skall sjunkersåledes lill 75-90 procenl av bruttoinvesteringen. Genom all utnyttjainvesteringsfonder kan kostnaden efter skatt reduceras avsevärt. Utgår vi frånberedningens förslag blir kostnaden efter skall 50 procenl avbruttoinvesteringen oavsell livslängd. Nettokostnaden kan sänkas ytterligarenågot lill , om det lO-procenliga invesleringsavdraget utgår.Möjligheten all utnyttja investeringsfonder ger därigenom företagen ellkraftigt incitament all investera vilket bör ha slarka positivasysselsättningseffekter. Äveninvesieringar i maskiner är skaliemässigl avdragsgilla, men med en betydligtkortare avskrivningstid. Nuvärdet av värdeminskningsavdrag blir därigenom högreän för byggnader eller av bruttoinvesteringen. Kostnaden efterskatt för maskiner ulgör således ca 57 procenl av invesleringssumman. För allstimulera maskininvesteringar har utgått elt särskilt invesieringsavdragvid den statliga taxeringen. har delta uppgåii lill 25 procenlvilket sänkt nettokostnaden för maskininvesteringar från 57 lill 49 procenl. Genomall utnyttja investeringsfonder kan nettokostnaden för en investering sänkaslill 50 procenl som framhölls ovan. Vid maskininvesleringar föreslårberedningen dessutom ell 20-procenligl invesieringsavdrag som sänkernettokostnaden lill ca 40 procenl. Om man antar all det 20-procentigainvesleringsavdraget utgår med etl 25-procenligt särskilt invesieringsavdragser vi av nedanstående tabell all utnyttjande av investeringsfond visserligenär lönsamt men alt den ekonomiska fördelen är avsevärt mindre än vidbyggnadsinvesteringar. Kostnadefter skatt i % av investeringssumman för maskiner/inventarier Investeringsavdrag Investeringsavdrag Utgår Utgär ej Utgår Utgärej Avskrivning mot investeringsfond 40 50 45 50 Ingen avskrivning mot investe ringsfond 49 57 75-90 Enliglde föreslagna reglerna kan regeringen således ge de förelag som tar fonden ianspråk ell investeringsavdrag, som för byggnader är 10 procenl och förmaskiner och inventarier . Även om invesieringar i byggnader normall ärmer sysselsättningsbefrämjande inom än investeringar i maskiner, nuvarande förmånen i ekonomiskt hänseende såvitt gäller byggnader alltförmyckel skilt sig från motsvarande förmån för maskiner och inventarier. Vi anserdärför skäl tala för att en viss utjämning nu sker. Samlidiglvill vi påpeka alt kostnader som äromedelbart avdragsgilla t. ex. för forskningoch utbildning, reparationer o. d. inle gärna kan konkurrera på 17 1978/79. Prop.1978/79:210 258 likaekonomiska villkor med maskiner och inventarier eller byggnader, oavsett omianspråklagandet i dessa fall förenas med invesieringsavdrag eller ej. Det endamoliv som företaget rimligen kan tänkas ha för alt användainvesleringsfondsmedel för löpande kosinader är atl det inte tänker inom dennärmasle liden verkslälla nägra andra investeringar eller atl företaget har sådålig likviditet atl del behöver ta i anspråk medlen från investeringsfonden. RSVanser del vikligl all relationen mellan del framlida fondsystemet ochtillfälliga regler om investeringsbidrag/-avdrag granskas närmare i fortsaltlagstiftningsarbete. Sedan1978 års ingång avses tillstånd all utnyttja investeringsfond i huvudsak gesendasi med slöd av 9 § 1 mom. lagen om investeringsfonder förkonjunktumljämning. Förutsätlningen för all fonden skall fä las i anspråkenligl detla momeni för anskaffning av maskiner och inventarier är atlförelaget inle tillgodoför sig särskilt investeringsavdrag eller får statligtinvesteringsbidrag. under 1970-lalet har tillstånd all använda fondmedelendast meddelats med stöd av 9 § 3 mom. nämnda lag. Ovannämnda förutsättninggällde inle för fondutnyltjande enligl iredje momentet utan förelaget kundesamtidigt som fonden utnyttjades även göra särskilt invesieringsavdrag eller Hstatligt investeringsbidrag. Ioch med all fonderna släpptes fria enligl försia momentet har de s. k.75-procenlspärrarna bortfallit. Vid utnyttjande enligl delta moment ärföretaget dessutom berättigat lill etl exlra invesieringsavdrag vid laxeringenmotsvarande 10 96 av de utnyttjade fondmedlen. Syftet med del generellafrisläppet var främst att stimulera industriinvesteringarna. Alt denna ordningi vissa fall likväl kan fä en rakt motsatt effekt skall visas med elt exempel. Anlagatl anskaffningskostnaden för en maskin = I milj. kr. och attinvesteringsfonden uppgår till . Effeklerna blir dä följande. 9)1 mom. 9§3mom. Från fonden 100 000 75 000 Från (46 96) 46 000 34 500 Exlra invesieringsavdrag 10 000 Särskilt investeringsavdrag (statligt) - 250 000 Delökade likviditetstillskoltet vid fondutnyltjande enligl försia momentet (46000-34 500) . jämte det extra invesleringsavdraget uppvägs i exempletflera gånger om av del förlorade särskilda invesleringsavdraget. Så är fallettrots atl del särskilda invesleringsavdraget endast får utnyttjas vidslatstaxeringen, under det att det extra invesleringsavdraget vid ianspräklagandeav investeringsfond enligl 9 § 1 mom. gäller såväl vid statlig som kommunaltaxering. Länsstyrelsernai , , och saml anser alt invesleringsavdraget bör konslrueras på annat sätt. Prop.1978/79:210 ' 259 Förinvesteringar i maskiner och inventarier ifrågasattes om någon fast procentsatsbör anges i lagen. Genom varierande procentsatser (generellt eller selektivt)kan fondernas konjunkturstimulans ökas. Varierande procentsalser hartillämpats belräffande särskilt investeringsavdrag och investeringsbidrag.Genom att ianspräktaga fonden för mark- och byggnadsarbeten vilka haren längavskrivningstid och till viss del inle är avskrivningsbar(markarbe-len)åinjutes en beiydande skalleförmån som inle kommer företag som saknar fondmedeltill godo. Länsslyrelsen ifrågasätter om invesieringsavdrag skall utgå i dessafall. Liknandesynpunkler framförs av grossist förbund. Förslagetall det extra invesleringsavdraget bestämmes av regeringen (eller AMS) synesändamålsenligt då man på så sätt kan använda det som en regulator för alt vidviss lidpunkl göra etl ianspräklagande mer eller mindre attraktivt. Ettalternativ till förslaget alt del extra invesleringsavdraget - i förekommande fall- skall medges med 20 96 för maskininvesleringar och med 10 96 i övriga fallskulle vara atl stadga atl regeringen (eller AMS) äger medge att förelag somerhåller tillstånd all för i 9 § angivna ändamål ianspräktagainvesteringsfonden får åtnjuta etl extra avdrag som utgår med 10 eller högst . Regeringen skulle därigenom fä siörre möjlighet aU med investeringsavdragetsom hjälp styra investeringarna i önskad riktning, öm man exempelvis i etlvisst läge anser det angeläget alt stimulera förelagens satsning påutvecklingsarbete kan det vara lämpligt att ha möjlighet att medge högreinvesteringsavdrag än föreslagna 10 96. Länsstyrelseni anser alt investeringsavdraget liksom börbegränsas till och atl höjning av avdraget till 20 96 vid anskaffning avmaskiner skall medges endasi i speciella fall, eventuellt endasi efterregeringens besiämmande. En minoritet (sex ledamölei) av länsslyrelsenansluter sig dock lill beredningens förslag. i länifrågasätter om det finns bärande skäl all differentiera invesleringsavdragetså länge del inle finns särskilda skäl atl styra investeringarna molinventarier i stället för lill mark- och byggnadsarbeten. anserdel vara lämpligare att generellt medge i investeringsavdrag och överiålaen eventuell differentiering lill de lillståndsgivande myndigheler- Beredningensförslag att företag som önskar ta i anspråk invesleringsfondsmedel för vissinvestering till ansökan skall foga yttrande frän de lokalaarbetstagarorganisationerna hos företaget godtas av flertalet remissinstanser.Kritiska synpunkter framförs dock av Näringslivets skattedelegation.Träd-gärdsnäringens riksförbund och . 1978/79:210 260 Vadde anställda skall yttra sig om framgår inte av lagtexten. Den prövandemyndigheten skall göra en allmän bedömning med ulgängspunkl frånsysselsättningseffekterna i stort; hur sysselsättningen inom del sökande förelagetpåverkats är en fräga av sekundär betydelse. Det sägs ej heller någonting omatt den prövande myndigheten är skyldig att följa yttrandet men del kommeruppenbariigen atl vara av myckel begränsad betydelse för myndighetensställningstagande. Enligtvår uppfattning finns ingen anledning all jusl på skatleomrädel införabeslämmelser om obligatoriskt hörande av arbetstagare för alt elt företag skallkunna använda investeringsfondssyslemet på avsett sätt. 1 vad månarbetstagarnas medverkan är nödvändig eller önskvärd regleras genommedbestämmandelagarna eller i avtal mellan arbetsmarknadens parter. släller sig frågande till förslaget. leder dellill en ökad byråkratisering och försvårar handläggningen av dessa frågor. Förslagelinnebär dels atl uppgiftskrav ställs pä arbelslagare/arbetslagaror-ganisalionoch dels atl förelagen administrerar delta uppgiftslämnande. För atl förenkladet hela föreslår DEFU att sådant yttrande bifogas ansökan endast i de fallförhandlingar enligl medbestämmandelagen gelt vid handen atl företagel ocharbetstagarna inle är av samma mening.