prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt arbetsgruppen behöver ettkommunalt kraftföretag med kraftvärmeverk sluta avtal med sin kraftleverantörom bl.a. maskinskadekraft, kompletteringskraft och samkörningsprinciper.Olikheter i utgångspunkter, värderingar m.m. kan göra det svårt att nå förbåda parter acceptabla överenskommelser. Även frågan om värmefallsersättning,dvs. fördelning av eventuell samproduktionsvinst mellan kraftföretag ochkommun, har angivits vara en stötesten för kraftvärmeprojekt. Arbetsgruppensslutsats är dock att förutsättningar finns för att denna typ av svårigheter kanlösas genom förhandlingar mellan parterna. Arbetsgruppenpekar vidare på att finansieringsproblem medför betydande svårigheter förutbyggnaden. Långfristigalån med anläggningen som säkerhet kan i allmänhet erhållas med ett beloppmotsvarande av investeringen. Långivare är bl. a. allmännapensionsfonden. De tidigare nämnda Qärrvärmelånen (avsnitt 9.2.1) kan användasför finansieringen av den del av investeringen i kraft- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 237 värmeverketsom motsvarar värmeproduktionen. Ungefär en tiondel av kostnaden för ettoljebaserat kraftvärmeverk kan därigenom finansieras på detta sätt.Finansieringsproblemet gäller således främst resterande avinvesteringen. Kommunernaär enligt arbetsgrappen i allmänhet inte beredda att med egna medel svara förnågon del av investeringar i kraftvärmeverk där de föratsätts ingå som ägarehelt eller delvis. De är inte heller beredda att ta upp lån för ändamålet omderas lånemöjligheter i övrigt skulle begränsas därigenom. Denna inställningfrån kommunernas sida beror enligt arbetsgruppen på att de har att finansieraen lång rad andra verksamhetsgrenar än elproduktion. Arbetsgruppenframhåller att utbyggnaden av kraftvärmeverk skulle underlättas väsentligt omlån på samma villkor som för Qärrvärmelånen kunde disponeras till en del ävenför utbyggnaden av kraftvärme. Finansieringssvårigheternaför kommunerna gäller dock enligt arbetsgrappen inte generellt. Kommuner medetablerad produktion har möjlighet att UtnytQa avskrivningsmedel frånbefintliga anläggningar för att finansiera en ökning avproduktionskapaciteten, i den mån medlen inte behöver tas i anspråk föramortering av befintliga lån eller reinvesteringar i anläggningarna. Arbetsgruppenföreslår föQande program för utbyggnaden av kraftvärmeverk. Arbetsgruppenanför att utrymmet på kort sikt för kraftvärmeutbyggnader är begränsat enligtbedömningar som gruppen tagit del av. Redan under senare delen av 1980-taletkan dock kraftvärmeverk behöva byggas ut i mer betydande omfattning. Omvillkorslagens krav inte kan uppfyllas och nya kämkraftblock därför inte tas idrift uppstår ett behov av snabb utbyggnad bl.a. av kraftvärmeverk redan under1980-talets första hälft. Något direkt ekonomiskt stöd till kraftvärmeverk tordedå inte behövas. Föratt möjliggöra en framtida kraftvärmeutbyggnad bör utbyggnaden avQärrvärmenäten hållas på en hög nivå. Arbetsgruppen föreslår därför attsystemet för finansiering av Qärrvärmeutbyggnad permanentas. Det är därvid avvikt att lånefrågan kan prövas för projekt som sträcker sig . Vidarebör enligt arbetsgruppen planeringssamarbetet mellan de parter som är berördaav en kraftvärmeutbyggnad fortsätta och utvidgas. Några stattiga insatser föratt förbättra samarbetet bedöms inte nödvändiga. Arbetsgruppen föreslär ocksåatt forsknings- och utvecklingssatsningen inom Qärrvärmeområdet intensifierasbl. a. för att möjliggöra Qärr-värmemedislribulion baserad pålågtemperaturteknik. Slutligenanser arbelsgruppen att ett antal kraftvärmeverk bör komma lill stånd redan iett kortare tidsperspektiv där Qärrvärmeunderlaget är tillfredsställande,främst för att ge möjligheter till prakriska erfarenheter avfastbränsleeldning. Kommunernas möjligheler att få lån för kraftvärmeutbyggnaderbehöver därför förbättras. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 238 Kommunernaslånemöjligheter bör enligt arbetsgrappen ökas så att de kan få lån upp till100% av investeringen i kraftvärmeverk. För att avsevärda likviditetsprobleminte skall uppstå bör lånen till så stor del sommöjligt utgå i form av annuitetslån. Det är vidare av vikt att lånen ärlångfristiga. Förden del av anläggningen som ersätter hetvattencentraler kan redan i dagerhållas s.k. Qärrvärmelån, dvs. 23-åriga annuitetslån med en räntesatssom är 0,högre än för 15-åriga kommunlån. Huvuddelen av återståendelånebehov, åtminstone , förutsätts kunna tillgodoses på samma sätt somnormalt sker för kraftutbyggnader. Även för resterande del av investeringen upptill bör enligt arbetsgruppen kommunerna garanteras lån enligt sammasystem som beträffande Qärrvärmelånen. När ett kommunalt bolag svarar förinvesteringen bör gälla att bolaget mot borgen får samma villkor somkommunen. Medhänsyn till önskvärdheten att minska oljeberoendet bör det enligt arbetsgruppeneftersträvas att bygga anläggningarna för fastbränsleeldning eller medlångtgående förberedelser för eldning med fasta bränslen. Förslaget ovaninnebär att merinvesteringen för fastbränsleeldning skall kunna lånefinansierashelt. Fråganom införandet av särskilda statsbidrag eller andra subventioner bör enligtarbetsgruppen övervägas när erfarenheter av de föreslagna åtgärderna, främstlånen, föreligger eller om statsmakterna på grundval av en energipoliliskbedömning anser att en snabbare utbyggnad av kraftvärmeverk bör äga rum. Föregen del kan jag i huvudsak ansluta mig till de av arbetsgmppen framlagdaförslagen och därmed också till vad anfört med sammainnebörd. Det är sålunda väsentligt för möjligheterna till kraftvärmeproduktionatt Qärrvärmeutbyggnaden stöds genom att finansieringen tillgodoses på långsikt. Denna fråga har jag tidigare behandlat (avsnitt 9.2.1). Vadgäller forskning och utveckling rörande Qärrvärmedistribution får jag hänvisatill att del löpande energiforskningsprogrammet ger vissa möjligheler tillstöd för ny teknik inom detta område, främst i samband med Qärröverföring avhetvatten, utnytQande av industriellt spillvärme och solvärme. Dessutom lämnasbidrag till prototyp- och demonstrationsanläggningar inom ramen för anslagetE5 Energibesparande åtgärder inom Jaghar i samband med behandlingen av värmeförsörjningen (avsnitt 9.2) berörtolägenheterna med Qärrvärmeförsörjningens oljeberoende. Det kapital som ärbundet i ett kraft värme verk är betydande. Kostnaderna för att bygga omanläggningen till fasta bränslen är avsevärda. Vidare kan en omställning tillfasta bränslen var olämpligt med hänsyn till anläggningens läge. Givetvis ärdet dock önskvärt att befintliga kraftvärmeverk byggs om tillfastbränsleeldning där förhållandena medger det. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 239 Ettoljebaserat kraftvärmeverk innebär således att Qärrvärmeförsörj-ningen i ortenbinds långsiktigt till oQa på ett sätt som kräver betydande insatser för atl enövergång till andra bränslen skall kunna genomföras. bör därför enligt min mening byggas så att de från början kan eldasmed andra bränslen än olja. Utom att anläggningarna tekniskt sett bör varalämpade för eldning med fasta bränslen, eventuellt efter en begränsadomställning, bör de givetvis utföras på sådant sätt och förläggas till sådanplats att fastbränsleeldning kan godtas enligt miljöskyddslagen och frånkommunens sida. Dentidigare nämnda kommittén om omställbara eldningsanläggningar har att redovisanärmare förslag i fråga om krav på fastbränsleeldning. Efter vad jag erfaritavser kommittén att lägga fram ett betänkande . I avvaktanhärpå bör byggandet av nya kraftvärmeverk för enbart oljeeldning få påbörjasendast om det kan visas att andra godtagbara alternativ saknas. Jag vill isammanhanget erinra om att bl. a. denna fråga kan beaktas vid prövningen enligt136 a § byggnadslagen i de fall sådan prövning kommer till stånd. Dennabestämmelse innebär att tillkomsten och lokaliseringen av bl. a. kraftvärmeverkmed en tillförd effekt överstigande 500 MW skall prövas av regeringen, såvidainte regeringen för visst fall medger undantag. För att kraftvärmeverk varseffekt inte överstiger 500 MW skall prövas krävs att regeringen i visst fallbeslutar därom. Underbörjan av är enligt min uppfattning vissa utbyggnader av kraftvärmemotiverade. Behovet av ytterligare produktionskapacitet under senare delen av1980-talet bör till stor del kunna täckas med kraftvärmeverk. Sådana bör somjag har framhållit baseras pä andra bränslen än olja. Jaghar därför räknat med en utbyggnad fram avfastbränsleeldande kraftvärmeverk med en effekt av 700-1 100 MW el. Föratt denna utbyggnad skall komma ttll stånd är det av särskilt stor vikt attkommunernas möjligheter att lånefinansiera investeringarna förbättras.Arbetsgruppens förslag rörande finansieringen innebär enligt min mening enlämplig lösning av frågan. Efteröverläggningar med får jag meddela att den ställt sig positiv tillatt finansieringen av kommunernas andel av kraftvärmeverk till den del som arbetsgruppenföreslagit ordnas på samma säll som f. n. sker beträffande Qärtvärmeprojekt.Något förslag till i denna fråga torde därför inte behövas. S.k.industriella mottrycksanläggningar baseras på att avloppsångan från turbinendirekt används för uppvärmning av olika apparater i en industriell process.Sådana anläggningar finns särskilt inom massa- och pappersindustrin. Liksom ikraftvärmeverk uppnår man i sådana verk en 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 240 Elutbytet blir dock något längre än vidkraft-värmedrift, eftersom ångans energiinnehåll efter turbinen är något högre. Som framgår av vad jagtidigare anfört (avsnitt 10.1) är el från industriella mottrycksverk förhållandevisbillig. Med dagens oljepriser uppgår den rörliga kostnaden till ca /kWh.Investeringskostnaden för en industriell mottrycksanläggning beräknas avindustriverket vara ca /kW, vilket är betydligt lägre änmotsvarande kostnad för ett kraftvärmeverk. F. n. finns en installeradeffekt i industriella mottryckskraflverk om ca 800 MW i landet.UtnytQningstiden har varit kortare än normalt eftersomindustrin haft ett mycket lågt kapacitetsutnylQande på grund av den djupalågkonjunkturen. producerades i industriella mottrycksanläggningar ca3,elenergi. Detta är ungefär lägre än vid normaltkapacitetsutnylQande inom industrin. harbedömt den maximala takten i utbyggnaden av industriella mottrycksverk till ca60 MW fram . I alternativ C har kommissionenräknat med en ökning av produktionskapaciteten med ca 30 MW till ca 1200 MW . av ca skulle i så fallår 1990 ca produceras i industriella mottrycksanläggningar. Detta ärenligt min uppfattning en realistisk utbyggnadsnivå. Statsbidrag tillinstallation av mottrycksanläggningar i befintlig industriell verksamhet harutgått inom ramen för reglerna om statsbidrag tillenergisparande åtgärder inom näringslivet. har föreslagitatt industriella mottrycksanläggningar även fortsättningsvis skall erhållaekonomiskt stöd. Förslaget får stöd av flertalet remissinstanser, somdiskuterat frågan. a. påpekar dock att stödformen börutredas tillsammans med vissa andra frågor av styrmedelskaraktär. har statsbidraglämnats till uppförande av tio industriella mottrycksanläggningar. Häravuppfördes sju anläggningar tilläggsbidrag . Såledeshar industrin bara beslutat installera tre mottrycksanläggningar dådet ordinarie bidraget om har utgått. har inte beslut fattatsom någon ytterligare mottrycksanläggning inom den befintliga industrin. Dettakan i viss utsträckning bero på den ogynnsamma situation vår industri befunnitsig i på grund av den djupa lågkonjunkturen, men också andra faktorer kan spelain. Det finns därför skäl atl ytterligare överväga utformningen av samhälletsstyrmedel inom delta område. Det är vidare angeläget att ett ökat utnyttjandeav andra bränslen än olja kommer till stånd också i mottrycksanläggningar. denna dag harchefen för budgetdepartementet erhållit regeringens bemyndigande att tillkallaen utredning om beskattningen av energi, m.m. Utredningen avses behandla bl.a.frågan om beskattningen av mottryckskraft och frågan om energiskattensutformning för att främja ett ökat utnyttjande av bränslen som ersätter olja. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 241 Vindkraftenbefinner sig, när del gäller vindkraftaggregat av en storlek som bedöms varaintressant från energiförsörjningssynpunkt, på utvecklings- och försöksstadiet.Stora kommersiella vindkraftaggregat har ännu inte uppförts i något land. ISverige genomförs inom ramen för det av beslutade energiforskningsprogrammetett omfattande utvecklings- och försöksprogram inom vindkraftområdet. Hittillshar inom ramen härför bl. a. utförts vissa systemstudier samt uppförts ettförsöksaggregat på 50 kW i trakten av i norra . Närmastförestående är prototypupphandling avseende vindkraftaggregat i full skala meden elektrisk effekt på 2-4 MW. Flerafaktorer kan, vid sidan av bl.a. utvecklingsarbetets framgång och de därmedsammanhängande kostnaderna för vindkraftgenererad el, komma att bli avgörandeför möjligheterna att utnytQa vindenergin. Möjligheternaatt inom kraftsystemet till en rimlig kostnad åstadkomma produktionsuQämningöver perioder med varierande vindförhållanden är av stor betydelse förmöjligheterna att utnytQa vindkraften för energiproduktion. I vårt land ärfrämst vattenkraftverk tillgängliga för sådan produktionsuQämning. Såvitt nukan bedömas kommer kraftsystemets kapacitet för produktionsuQämning sannoliktatt sätta en övre gräns för möjligheterna till framtida vindkraftutnytQande. Deneffekt som kan utvinnas ur ett vindkraftverk ökar kraftigt med ökandevindstyrka. Tillgång till områden med goda vindförhållanden är därför enförutsättning för att kraftekonomisk konkurrensförmåga skall kunna uppnås. Energikommissionenföreslår mot den bakgrunden att ökade resurser ges till meteorologiskaoch hydrologiska institut och andra organisationer för vindmätningar i syfteatt förbättra kännedomen om vindförhållandena i landet. Remissinstansernatillstyrker kommissionens förslag eller lämnar det utan erinran. Jagvill framhålla att en översikUig kartläggning av vindförhållandena i landetredan har gjorts inom ramen för energiforskningsprogrammet. Ytterligarestudier av vindförhållandena pågår. Jag anser att pågående studier inom ramenför energiforskningsprogrammet bör fullföljas. Medel för vindstudier syftandetill att få underlag för framtida beslut rörande utnytQande av vindkraften somenergikälla bör även fortsättningsvis utgå via energiforskningsprogrammet. Ävenom de rent fysiska vindtillgångarna är goda så kan olika markområdenstillgänglighet för vindkraftändamål komma att sätta en gräns förutbyggnadsmöjligheterna. Varje vindkraftaggregal påverkar nämligen direkteller indirekt markutnyttjandet inom ett förhållandevis stort markområde.Närmare studier av frågor i samband härmed pågår inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 242 Energikommissionenräknar med ett bidrag från vindkraften till elförsörjningen på 2 TWh.I ett av ahernativen har dock ett bidrag på detta år kalkylerats. 2 TWhmotsvarar 175 å 350 vindkraftaggregat och 1050 ä 2 100 vindkraftaggregatmed en tornhöjd av 80 m. Kommissionenföreslår att pågående utvecklingsarbete drivs vidare och attfullskaleprototyper byggs på olika håll i landet. Kommissionens förslag fårstöd av remissinstanserna, av vilka dock flera framhåller problem främstavseende anspråk på mark för vindkraftverken. Utnyttjandeav vindkraften i form av stora nätanslutna aggregat erbjuder enligt minuppfattning en möjlighet att få vissa bidrag till ett huvudsakligen på andraenergikällor uppbyggt elförsörjningssystem. Påbörjade forsknings- ochutvecklingssatsningar bör därför fullföljas med målsättningen att till mittenav fä underlag för vidare bedömningar rörande vindkraften. Vi börgivetvis också aktivt föQa den forsknings- och utvecklingsverksamhet inomvindkraftområdet som bedrivs utomlands. Jag återkommer vid min behandling avanslaget Energiforskning till de närmare riktlinjerna för verksamheten inomdelprogrammet Vindenergi. Närdet gäller storleken av vindkraftens eventuella bidrag till den framtidasvenska energiförsörjningen vill jag framhålla att det ännu är för tidigt att,innan bl. a. de nämnda insatserna inom energiforskningsprogrammet harslutförts, göra någon närmare bedömning. I energibalansen för harjagräknat med högst från vindkraft. Isammanhanget bör också nämnas att visst bidrag från vindkraften kan erhållasgenom att utnytQa små lokala, nätanslutna eller icke nätanslutna,vindkraftaggregat. Tillgängligt underlag tyder emellertid på att energibidragetfrån sådana lokala aggregat blir obetydligt för energiförsörjningen totaltsett. Det kan däremot vara intressant för elförsörjning av enskilda fastigheterinom vissa områden i landet. Grundläggandebestämmelser om att dra fram och begagna starkströmsledningar finns i lagen(1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen)och kungörelsen (1957:601) om elektriska starkströmsanläggningar. Därtillkommer de starkströmsföreskrifter enligt vilka stålens industriverk meddelarnärmare föreskrifter om utförande och skötsel av elektriska anläggningar. Enligtellagen krävs tillstånd för att dra fram eller begagna elektriskstarkströmsledning. Sådant tillstånd meddelas av regeringen eller av statensinustriverk. Avsikten med koncessionsplikten är att staten skall ta till varadet allmännas intressen och utöva kontroll över kraflföretagen så att inteenbart företagsekonomiska synpunkter bestämmer planeringen, samt kontrolleraatt kraven på säkerhei är tillgodosedda. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 243 Deflesta elproduktionsanläggningar av betydelse är anlutna till de riksomfattandestamnätet, som består av ledningar och transformatorstationer för och400 kV. Stamnätet utnyttjas för överföringen av elenergi på större avståndmellan produktionsanläggningar och konsumtionsområden. Stamnätet är vidare enförutsättning för samkörningen mellan kraftföretagen, vilket gör det möjligtatt utnytQa den totala elproduklionsapparaten på ett ekonomiskt sätt. Störredelen av stamnätet ägs av . Tillfälliga störningar iproduktionssystemet liksom fel på större ledningar m. m. kan i de allra flestafall utan avbrott för abonnenterna under förutsättning att stamnätet ärrätt dimensionerat. En ändamålsenlig utbyggnad av stamnätet är sålunda ettvillkor för en säker och ekonomisk framtida elförsörjning. Utbyggnadoch drift av stamnätet ombesörjes av vattenfallsverket i samråd med de övrigakraftföretag som utnytQar stamnätet. Villkoren för överföring på stamnätet ärreglerade i ett avtal mellan vattenfallsverket och ett antal kommunala ochenskilda kraftföretag. Denregionala kraftöverföringen från kraftverk och från uttagspunkter på stamnätet(stamstationer) till storkonsumenter och återdistributörer ombesörjs avvattenfallsverket samt kommunala och privata kraftföretag. Planverkethar gemensamt med , industriverket och vattenfallsverket gjorten utredning om kraftledningar i fysisk planering. Syfiet med utredningen harvarit alt ge information och förslag till samord-ningsruiiner av ömsesidigtintresse för kraftindustrin och den statliga och kommunala planeringen medanknytning till markanvändning och naturresursfrågor. Utredningsarbetet harredovisats i rapporten i fysisk riksplanering, som haröverlämnats till vid planverkets rapportering tillregeringen i samband med den fysiska riksplaneringens planeringsskede.Regeringen har i anslutning till sitt beslut , med uppdragtill vissa myndigheter att medverka i den fortsatta fysiska riksplaneringen,angett att den av verken föreslagna handläggningsordningen bör vara vägledandevid planering av kraftledningar. Inombostadsdepartementet pågår arbete med dels en ny plan- och byggnadslag, delsmed en ny rapport om hushållning med mark och vatten. Inom ramen för detla arbelebör en del av de brister som i olika sammanhang påtalats beträffandeplanläggningen och handläggningen av koncessionsärenden enligt ellagen kunnaavhjälpas. Det kan emellertid också bli erforderligt att göra ändringar iellagen. Denna fråga övervägs f. n. i . Valtenfallsverkethar, bl.a. som underlag för den fysiska riksplaneringen, presenteratöversiktliga planer för utbyggnad av ett överföringssystem för spänningsom förbinder vissa produklionsanläggningar med siörre konsumtionsområden isödra och . Väsentligt för valet av ett sådant system ärenligt vattenfallsverket att såväl energiför- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 244 lustersom anspråken på mark kan bringas ned vid övergång till högre spänning. Fråganom ett system för har aktualiserats bl. a. genom att verket hos statensindustriverk ansökt om koncession för en sådan ledning med en sträckning frånForsmarks kraftstation till . koncessionsbehandlingpågår f. n. Ändamålet med ledningen är bl.a. att täcka en ökad elförbrukning iStorstockholmsområdet. Avsikten är att denna ledning till atl börja med skalldrivas med spänning men vara så dimensionerad att det senare är möjligtatt öka spänningen till och därmed flerdubbla överföringskapaciteten ochminska överföringsförlusterna. Industriverkethar på regeringens uppdrag låtit utreda det framtida behovet av kraftledningarför att tillgodose behov av elenergi. Utredningen redovisarbehovet av kraftledningar fram . Som underiag för bedömningen avelnätets utbyggnad har två elprognoser använts. I den ena prognosen antaselförbrukningen öka och i den andra med 5,. Den faktiskaelkonsumtionen har inom ökatmed i medeltal . Den kraftiga konsumtionsökningen medför att ett antalnya kraftledningar måste byggas och vara klara att tas i bruk senast under år1983 för att dagens leveranssäkerhet ska kunna upprätthållas. Detsvenska kraftöverförings- och eldistributionssystemet kännetecknas vid eninternationell jämförelse bl. a. av en hög driftsäkerhet i elleveranserna tillsåväl storförbrukare som övriga elkonsumenter. Kraftöverföringssystemet byggsupp och drivs på sådant sätt att enstaka fel i ledningsnätet - som normallinträffar - inte påverkar elleveranserna tillabonnenterna. I vissa fall kan emellertid mer omfattande stömingar ge upphovtill avbrott i eldistributionen. Erfarenhetsmässigt är störningar av störreomfattning ytterligt sällsynta och är i allmänhet kortvariga. Jaganser att det är angeläget att driftsäkerheten i elkraftsystemet ävenfortsättningsvis hålls på en mycket hög nivå med hänsyn till den cenlralabetydelse som elenergin har för samhällets funktion. En ändamålsenlig utbyggnadav kraftöverföringssystemet är därför nödvändig. Därvid bör särskilt beakiasmöjligheterna att genom övergång till ledningar med högre spänning ellerkraftigare dimensionering minska överföringsförlusterna. Utbyggnaden avledningssystemet blir härigenom även ett led i en förbättradenergihushållning. Jag anser emellertid med hänvisning till vad jag tidigareanfört om behovet av kraftutbyggnader, att utbyggnad av ett omfattande 800kV-nät knappast är behövligt. Däremotkan det bli aktuellt att i vissa fall bygga enstaka ledningardimensionerade för med hänsyn lill bl. a. knappa markresurser. a. viktigt att får en tryggad elförsörjning, vilket kräverutbyggnad av nya ledningar. Den planerade ledningen från Forsmark harstor betydelse i detta sammanhang. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 245 Distributionsnätenomfattar högspänningsledningar för 20, 10 och och lågspänningsledningarför 380/. Distributionenav elström till över fyra miljoner abonnenter sköts av drygt 400företag. Mer än hälften av dessa är privatägda och förser av abonnenternamed elenergi, medan kommunerna svarar för och staten . har eldistributionen genomgått en kraftig strukturförändring sommedfört att inte mindre än 1600 företag har upphört. Huvudparten av landetseldistributörer har ingen egen elproduktion ulan elenergin levereras frånnågon av de större elproducenterna. Större industrier inom ettdistributionsområde får ofta elenergin direkt från kraftleverantören. Riksdagenfastställde riktlinjer för strukturomvandlingen påeldistributionsområdet (prop. 1975/76: 100 bil. 15 s. 158, NU 1975/76:45, rskr1975/76:263).