prop · G20333 · 1978-12-31 00:00:00 — Svenska företagares riksförbimduttalar atl likvidilelspåkänningar vid en övergång lill faktureringsmetoden skullebli särskilt stor för företag med relativt sett liten ingående mervärdeskatt,som t. ex. agenturföretag. Flertalet remissinstansertillstyrker i princip förslaget om att redovisningsskyldighet vid försäljningav vara enligt lagen om avbetalningsköp skall mlräda i takt medavbetalningarna. Man är dock allmänl av den uppfattningen attredovisningsskyldigheten enbart skall bestämraas enligt rent kontantmässigaprinciper. Finansieringsföretagens föreningframhåller att avdragsrätten för skattskyldig köpare bestäras i en för allagemensam ordning. Det finns enligt föreningen inget att invända mot attredovisningsskyldighet och avdragsrätl inträder i takt med avbetalningen. Detmåste dock vara själva betalningen som skall vara den utlösande faktorn. En kopplingtill förfallotiderna, som utredningen föreslagit, torde stöta på praktiskasvårigheter utan att medföra några särskilda fördelar. Föreningen förutsättervidare att föreslagna bestämmelser ora avbetalningshandeln blir tillämpligaäven på sådan försäljning som sker enligt den antagnakonsumentkreditlagen (1977: 981). i länföreslår alt skattskyldigheten vid försäljning mot avbetalning skall inträdaenligt huvudregeln, dvs. vid leveranstillfället, men anser det med hänsyn tUlde missförhållanden som förekommit och de därav följande förlustriskerna fördet allmänna befogal att skaltskyldig köpares rätt till avdrag för ingåendeskatt begränsas till alt omfatta endast skatt som belöper på fullgjordavbetalning. i , somförordar att kontantmetoden behålls för alla skattskyldiga som ej huvudbokförfordringar och skulder inför skatteredovisningen, anser attredovisningsskyldighet och avdragsrätt vid avbetalningshandel inte börsärregleras. Prop.1978/79: 33 97 Länsstyrelserna i ,och , LRF ooh tar upp fågan om behandlingen av ersättning för avverkningsrätttill skog. LRF framhåller att i del fall avverkningsrätt tiU skog har upplåtitsmot betalning, som skall erläggas , får som intäkt för varje årtas upp den del av köpeskillingen, som influtit under samraa år. Etl sådantavsteg från den bokföringsmässiga redovisningsprincipen måste göras även vidmervärdeskatteredovisningen. Redovisningsskyldigheten bör således inträdaförst när de olika delbeloppen inflyter, förutsatt givelvis alt den skattskyldigeutnyttiar sin rätt att uppskjuta inkomstbeskattningen. Det bör i sammanhangetbeaktas att avverkningsuppdrag enligt fast gmndad praxis jämställs medupplåtelse av avverkningsrätt. 3.2 Redovisningsperioderna, m. m. Utredningens förslag beträffanderedovisningsperioderna biträds av de flesta remissinstanserna. iUppsala län anser emellertid att årsomsättningens storlek i och för sig inteutgör skäl för längre perioder än enligt huvudregeln. Generellt medgivande attfå redovisa en gång bör dock av praktiska skäl lämnas den som har enårsomsättning som regelmässigt understiger . 1 övrigt bör möjlighetfinnas atl medge redovisning i perioder omfattande fyra kalendermånader ellerhelt beskattningsår när särskUda skäl föreligger. Årsomsättningen skall därvidendast utgöra en övre gräns för skattskyldiga som över huvud taget skaU kunnakomraa i fråga. RSV delar i och för sigutredningens uppfattning att en samordning av upprättandel av deklarationernaför såväl inkomst- sora raervärdeskatt är önskvärd. Med hänsyn till deträntebortfall som redan den förlängda redovisningsperioden åsamkar statsverketifrågasätter RSV ora ytterligare två månaders förlängning av respittiden förskattskyldiga med helårsredovisning kan motiveras av de anförda skälen. RSVvill dock inte motsätta sig att deklarationstidpunkten skjuts till den 15februari, vilket gällt för helårsredovisande lantbrukare. Länsstyrelserna i ,, , , , , och länavstyrker förslaget vad gäller redovisningsperiod, främst av det skälet atthelårsredovisning för skattskyldiga med så hög skattepliktig årsomsättning som200 skulle innbära ej motiverade skattekrediter med uppenbara förlustriskerför det allmänna. i ,som i princip tillstyrker förslaget, har mfordrat yttrande i frågan frånkronofogdemyndigheiema i och EskUstuna. iNyköping ser flera fördelar med förslaget tUl utvidgad helårsredovisning, menanser att helårsredovisningen dock bör begränsas tUl skattskyldiga med årsomsättningom högst . 7 1978/79. 1978/79: 33 98 framhålleratt deklarationerna blir färre och förmodligen bättre genom den fastarekopplingen till inkomsttaxeringen. Antalet skönstaxeringar nedbringas liksomantalet framställningar om rättelse, särskilt de som aktualiseras närinkomstdeklarationen upprättas. Genom arbetskrafts-besparingen kan andrainsatser inom området intensifieras, t. ex. registreringar av nyaskattskyldiga, dvs. av sådana som påbörjar skattepliktig verksamhet. Vidaretorde utredningarna, som föregår skönstaxering ra. ra., kunna göras raeraingående och samarbetet med t. ex. kronofogdemyndighet än mera förbättras. Från indrivningssynpunkt är del dock en nackdel altkronofogdemyndighet inte får kännedom om den skattskyldiges betalningssvårigheterlika tidigt sora f. n. Ett restfört belopp kan bli ganska stort och det kan isin tur medföra att vederbörande utsätts för så kännbara indrivningsåigärder,alt hans fortsatta verksamhet kan slå i fara. Beloppsgränsen framstår dock enligt myndighetensmening som väl avvägd. Om mervärdeskatteenheten hör kronofogdemyndighet innanmedgivandet lämnas annan än den som idkar jordbruk eller skogsbruk kan deantydda fallen beräknas bli få. Utredningsförslaget om atl skattskyldig somtUldelats redovisningsperiod som omfattar helt kalenderår också skall erhållaautomatiskt anstånd med sin redovisning under förutsättning att anstånd harmedgivits med avgivandet av självdeklaration avstyrks av RSV och flertaletlänsstyrelser. Man framhåller atl anstånd med självdeklaration för inkomsttaxeringenmedges av helt andra skäl och i betydligt större omfattning än vad som kanvara motiverat i fråga om mervärdeskatteredovisningen. Anstånd bör därförprövas av i särskild ordning. Utredningens förslag ora att återbetalning avöverskjutande ingående skatt även skaU göras om beloppet understiger 1 000 kr.har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Någralänsstyrelser befarar dock atl arbetsbelastningen hos länsstyrelserna skulleöka om förslaget genomfördes och avstyrker därför ett genomförande. Förslaget om att redovisningsperioden kan förkortaseller förlängas med ett mindre antal dagar i de fall kortperiodiska beslutupprättas har inte mött några invändningar. För atl vinna i precision föreslårkammarrätten i atl tidsangivelsen "ett mindre antal dagar"byts ut mot "". 3.3Uttag av vara och tjänst Utredningens förslag i fråga om beskattning avuttag av vara och tiänst har i allmänhet mottagits positivt avremissinstanserna. Länsstyrelserna i , , Kalmaroch tillstyrker förslagen, i några faU med smärre justeringar.KF till- 1978/79: 33 99 styrkerde förslag som avser att råda bot på den opåkallade skattefriheten för vissprivatkonsumtion. Övriga remissinstanser, som uttalat sig i frågan,godtar i stort sett utredningens förslag tUl ändrade regler om beskattning avuttag av vara. RSV förordar att den i punkt 2 första stycket a) avanvisningarna lill 2 § intagna beslämraelsen om beskattning av uttag av varabör utformas så att skall skall redovisas endast om rätt till avdrag föringående skatt förelegat vid förvärvet av varan. i länframför liknande uppfattning. Den föreslagna bestämmelsen om beskattning vidöverföring av skattepliktig vara från verksamhetsgren som medförskattskyldighet liU annan verksamhetsgren godtas av RSV, RN, LRF ochTravsportens centralförbund och lämnas utan erinran av övriga remissinstanser.Några remissinstanser efterlyser en definition av begreppet verksamhetsgren. Utredningens förslag om beskattning vid överföringav skattefritt förvärvat fartyg eUer luftfartyg tiU verksamhetsgren till vUkensådana varor inte kan förvärvas skattefritt godtas eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. Delsamraa gäller förslaget om atl omsättning av skattefriadelar m. ra. till fartyg eller luftfartyg alltid skall anses som yrkesmässig.Länsstyrelsen i framhåller dock att förslaget kanmedföra kontrollproblem, särskilt när del gäller fartyg för yrkesmässigt fiske. Flertalet remissinstanser godtar eller lämnar utanerinran utredningens förslag i fråga om kost åt personal. Kammarrätten i anser del följdriktigt attfri eller subventionerad kost, som arbetsgivare tillhandahåller anställda,beskattas genom att avdragsrätten avskärs. Kammarrätten finner det också önskvärtatt beskattningsfrågan uttryckligen regleras i ML. KF och LRF avstyrkerdäremot utredningens förslag på denna punkt. KF framhåller att kost åt personalmer är att betrakta som personalomkostnad än som privatkonsumtion. Nuvarandeordning anses av KF vara praktisk och neutral. Utredningens förslag medfördessutom att ett undantag införs, från vilket dessutom görs undantag. LRFifrågasätter ora personalkostnader bör särskUjas från verksamheten i övrigtoch frarahåller dessutom att personalvård i andra sammanhang ges skattemässiguppmuntran. RSV, som tillstyrker utredningens förslag på dennapunkt, anser att den av utredningen föreslagna lagtexten inte medför avsettresultat när kost tillhandahålls helt utan vederiag. De förvärv sora görs kanhänföras endast till den bedrivna verksamheten och avdragsrätt föreligger dåför skaltskyldig arbetsgivare. Verket föreslår att ett uttryckligt stadgandeom den,avskurna avdragsrätten införs i 18 §. Därvid bör anges att avdragsrättej föreligger för förvärv av annat än anläggningstillgångar. Vidare bör enligtRSV övervägas om inte den föreslagna be- 1978/79: 33 loo stämmeiseni punkt 2 fjärde stycket av anvisningarna till 2 § bör utgå och ersättas med enbestämmelse som anger att tillhandahållande av kost åt personal inte medförskattskyldighet. Remissinstanserna är allmänt sett positiva tilltanken på en beskattning av uttag av tjänst. Flera remissmstanser framhållersärskilt att det är principiellt riktigt att beskatta privat konsumtion avtiänster även i de fall tiänsterna utförs utan vederlag eller till underpris.Länsstyrelsen i framhåller att förslaget kan bidra till atlförbättra beskattningssituationen när det gäller t. ex. båtuthyrning och byteav tiänst mot tiänst eller vara. RSVifrågasätter om inte sambandet och samordningen med inkomstbeskattningen börutredas närmare innan beslut fattas om förslaget. Verket pekar bl. a. påskillnader i beskattningseffekt för enskilda företagare och anställda.Anställdas förmånsvärde iiraefattar även raervärdeskatt och uttaget avförmånen hos arbetsgivaren beskattas hos denne vilket leder till vissdubbelbeskattning. RSV liksom etl flertal länsstyrelser uttrycker ävenfarhågor för den praktiska tUlämpningen av bestämraelserna. iKalmar län anför att besvärliga problera kan uppstå när del gäller att avgöravad som är skattepliktigt, t. ex. i det fall en person utnyttjar sinafackkunskaper privat. och i länförordar atl uttagsbeskattningen begränsas tUl tjänster med väsentligt värde.Länsstyrelsen i län avstyrker förslaget med hänsyn till befaradekontrollsvårigheler. Länsstyrelserna i , samt län efterlyser en bestämning av begreppet "del allmännasaluvärdet", särskilt raed hänsyn till förekorasten av rabatter av olikaslag. Länsstyrelserna i , och saral länförordar en anknytning av uttagsbeskattningen tiU vad som beskattas enligt KLantingen sora förmån eller i form av avskuren avdragsrätt. i anser att någonuttagsbeskattning inte skall ske när en person själv utför arbete för egenräkning. Utredningens förslag ora att avdragsrätt inte skallföreligga vid förvärv av tjänst endast i syfte att tiänsten skalltillhandahållas anstäUd sora en förmån tas upp av i Ålvsborgslän. befarar att svårigheter kommer att uppstå när det gäUer attskilja sådana tjänster från tjänster sora tillhandahåUs i verksamheten. RSV anför att utredningsförslaget knappast ger stödför en enligt verket befogad beskattning i det fall ett företag som endastsäljer varor låter anställd eller annan disponera en vara mot låg hyra ellervederiagsfritt. Verket föreslår att beskattning av uttag av tiänst skall skeendast när tillgångar i verksamheten i väsentlig omfattning har tagits ianspråk för utförande av tiänsten. Härigenom skulle inte heller 1978/79: 33 JOI någonbeskattning kunna korama i fråga när en skattskyldig fysisk person på sinfritid utför tiänster ål sig själv eller sin familj. I fråga om tiänst med utsträckning i tidenframhåller verket att beskattningen bör ske fortlöpande inte endast vid uttagutan även vid annan omsättning. I den föreslagna 15 § bör därför ordet"uttag" bytas ut mot "omsättning". Slutligen tar RSV upp utredningens förslag ombeskattning vid tiUhandahåUande av tjänst tUI underpris. Verket anser attsådan beskattning bör ske endast när skattepliktigt tiUhandahåUande skett utanvederlag eller mot vederlag, som väsentligt avviker från det allmännasaluvärdet och till någon som har ekonomiskt intresse eller inflytande i denskatlskyldiges verksamhet. Bestämmelsen bör enligt verkets mening bilda en ny15 a §. 3.4Uttag av byggnad och tjänst på fastighet, m. m. Mot utredningens grundtanke att en utvidgning avdet skattepliktiga området är önskvärd vid egenregiverksaraheten ibyggbranschen har principiella invändningar inte anförts. Likaså harreraissinstansema funnit utredningens lösning att med en definition fastläggabegreppet yrkesmässig byggnadsverksamhet i lagens mening och knyta an det beskattningsbaraområdet till sådan verksamhet i princip godtagbar. RN rekommenderar dock enöversyn för att göra författningstexten mera lättfattiig. Utförliga anvisningarav RSV blir enligt nämndens raening nödvändiga om förslaget genomförs. Ävenlänsstyrelsen i förutsätter atl RSV meddelar erforderligaanvisningar angående uttag av byggnad och tjänst på fastighet och att därviduppkommande kontrollproblem kommer att beaktas. Inte heller motsätter sigförslaget som sådant, men förklarar sig vilja peka på de gränsdragningsproblemsom kan uppstå mellan vad som får anses vara reparation och vad sora är atthänföra till fastighetsskötsel. SBEF finner de nuvarande principerna föruttagsbeskattning av reparations- och saneringsarbeten, enligt vilka endastmaterialkostnader beskattas, betydligt enklare än förslaget att ultagsbeskattaäven tjänstedelen, varför förslaget i denna del avstyrks. Utredningens definition av begreppet yrkesmässigbyggnadsverksam-hel tillstyrks eller lämnas utan erinran av RN, länsstyrelsernai , och län, LRF och SBEF. SBEF framhåller dockatt gränsdragningsproblem även kan uppkomma eftersom det inkomstskatterättsligaproblemet med i vilka fall en fastighet utgör lagertillgång i rörelse inte ärhelt löst. En del remissinstanser anser att den föreslagnadefinitionen har gjorts alltför snäv. i anser att,för att fullstän- Prop.1978/79: 33 102 digneutralitet mellan företagen skall skapas, även den som genom enbartupphandling av tjänster låter bebygga en fastighet före försäljning skallanses vara skaltskyldig. Liknande tankar uttrycker iSödermanlands län, som anser att detta är specieUt viktigt ismåhusproduktionen. i län menar att även den sora utförtiänst enligt 10 § första stycket 5 (arkitekter ra. bör hänföras tUl denkategori sora skall anses bedriva yrkesmässig byggnadsverksamhet. Andraremissinstanser åter ifrågasätter om inte den föreslagna definitionen kommeratt omfatta en aUtför vid krets av företag. RSV, som i och för sig tillstyrkerförslaget raed viss modifiering, påpekar alt den som driverloratslyckningsrörelse och i den verksamheten utför vissa markarbeten skuUe bliskattskyldig för uttag, trots atl verksamheten i övrigt är skattefri enligt ML.Enligt uppfattning bör allmännyttiga egenregibyggande företag, soraägnar sig i huvudsak åt bygg-nadsverksarahet för egen förvaltning, inte i dettasararaanhang anses bedriva en i egentlig raening yrkesmässig byggnadsverksamhetoch således inte omfatias av utredningens förslag. i Göteborgsoch län finner del mind:re lämpligt att hos företag som bankrörelse ochförsäkringsrörelse ultagsbeskatta de tjänster de förvärvar med avseende påfastigheter som är lagertillgång i sådana rörelser. Utredningens förslag om hur beskattningsvärdet skaUbestämmas vid uttag av tiänst som avser faslighet har tillstyrkts eller lämnatsutan erinran av länsstyrelserna i och . Även länsstyrelseni finner förslaget i denna del rationellt och praktiskt menunderstryker behovet av att RSV i samråd med branschorganisationernafastställer enkla och enhetliga regler och anvisningar. Nödvändigheten avsådana anvisningar framhålls också av i , somdessutom anser att, när det gäller nyproduktion för försäljning, utgångspunktenför skatteredovisningen bör vara försäljningspriset. Även iKristianstads län, som i och för sig inte ställer sig avvisande tillutredningens förslag, efterlyser närmare regler om hur värdet av berördatjänster skall beräknas. EnligtSBEF:s mening bör lagen ges den utformningen att den skattskyldige eUervederbörande länsstyrelse bereds möjlighet att utreda annat uttagsvärde ännedlagda kostnader. RSVfinner det principieUt felaktigt att undanta vinsten från beskattning vid allegenregiverksamhel. Verket anser att någon form av schablonmässig beräkning avvinsten bör kunna användas vid beräkning av det allmänna saluvärdet på uttagnabyggnader. Med det förbehållet tillstyrker verket utredningsförslaget i dennadel. Inte heller länsstyrelserna i och län anser att någondel av vinsten bör undantas från beskattning. Prop.1978/79: 33 103 manlandslän bör marknadsvärdet, vid försäljning i nära anslutning till färdigställandetav byggnad, läggas till grund för beräkning av mervärdeskatt med avdrag förvad som under byggnationen redan avskattats. å andra sidan anser, underanförande att det föreligger bristande konkurrensneutralitet mellanegenregibyggande och entreprenadbyggande, atl räntor skall vara skattefriaäven vid egenregibyggande. Utredningens förslag beträffande skattskyldighetensinträde och löpande avskattning saml förslaget om lagstadgad rätt tilluppdelning av beskattningsvärdet har mottagits positivt av länsstyrelserna iHallands samt . Den sistnämnda påtalardock alt problera kan uppkoraraa ora en i egen regi uppförd byggnad säljs innanavskallningen är avslutad. Därför bör en bestäraraelse införas ora attbeskattning skall ske i sådana fall, varvid avräkning skall göras för tidigareavskattade belopp. Länsstyrelsernai Ålvsborgs och anför betänkligheter inför de komplikationer,kontrollproblem och tillämpningssvårigheter de föreslagna reglerna skulle kommaatt medföra. Med hänsyn till bl. a. kontrollsvårigheter föreslår länsstyrelseni att avlyftningsrätten för ingående skatt som belöper påegenregiarbeten uppskjuts lill avskattningstillfället vid uttag eUerförsäljning. i föreslår i förenklingssyfte, atlmervärdeskatt skaU tas ut på delbeskattningen efter en enhelUg procentsats, förslagsvismed tillämpning av 60-procentsregeln, och atl slutiig justering skall ske isamband raed slutredovisningen. i län anser attreduceringsreglerna vid en successiv beskattning av entreprenadarbeten ochegenregiproduktion lägger så stora hinder i vägen att etl någorlundarättvisande beskattningsresultat synes svårt att uppnå. HSB uttalar att utredningens förslag, ora detgenoraförs, skulle raedföra ytterligare räntekostnader för byggnadema ochdessutom en kraftig likviditetspåfrestning. Enligt vad förbundet befarar skullebyggnadskost-nadema komraa totalt att öka med räntan på det ytterligarekapital, som finansieringen av skattebetalningarna skullekräva, ora det är möjligt att anskaffa sådant kapital när det behövs. Med detföreslagna undantaget för en- och tvåfamiljsfastigheler blir, enligt förbundetsraening, raervärdeskatten på nybyggnader inle konkurrensneutral inorabostadsbyggandet. Mot bakgrund av det anförda hemställer förbundet all i frågaom byggnads- och anläggningsentreprenader nuvarande bestämraelser bibehåUs såatt skattskyldighet inträder i samband med slutfakturering av en entreprenadoch inom bostadsproduktionen lika för flerfamiljshus samt en- ochtvåfamiljshus. Utredningens förslag om successiv avskattningavstyrks av , , SAF och SBEF. 1978/79: 33 104 3.5 Uthyrning av fastighet, m. m., Utredningens förslag ora enfrivillig skattskyldighet för uthyrning av fastigheter och lokaler tillhyresgäster som är skattskyldiga enligt ML har i sina huvuddrag tillstyrkts avflertalet remissinstanser. Några avstyrker dock förslaget och anvisar andramöjUgheter att lösa problemet raed de kuraulativa och konkurrenssnedvridandeeffekter sora utredningen pekat på. Kritik har också framförts från flera hållmot utredningens förslag alt den s. k 60-procentsregehi skall tillämpas ochatt återförings-liden satts till . Förslaget om frivUligskattskyldighet tillstyrks av kammarrätten i , länsstyrelserna iStockholms, , , , , , och ,och , KF, LRF, SBEF, . , , samt . Länsstyrelseni och bokförings- och revisionsbyråers förbund sig inte förslaget raen hävdar att det medför kontroUproblem och attfördelningsproblemet när det gäller fastighet som används för såvälskattepliktig som icke skattepliktig verksamhet kan bli svårbemästrat. Länsstyrelserna i ,, , , , och länsamt Svenska avstyrker förslaget. Man pekar härvidlagfrämst på kontroll-och fördelningsproblem och hävdar därutöver att antaletskattskyldiga kommer att öka avsevärt och att systemet blir administrativtbetungande. Länsstyrelserna i , och förordari stället det av utrednmgen diskuterade alternativa förslaget med överflyttningav ingående skatt från fastighetsägare tUI skaltskyldig hyresgäst medanlänsstyrelsen i anser alternativet att göra byggnadsföretagentekniskt skattskyldiga för tjänster som avser fastighet sora hyrs ut tillskattskyldig är atl föredra. RSV delar utredningens uppfattning attbestämmelserna bör ändras så att avdragsrätt konstitueras även för skattskyldigasom driver verksamhet i förhyrda lokaler. RSV (majoriteten) anser dock att denföreslagna möjligheten till frivilligt inträde bör begränsas och ha somförutsättning att ny-, tUl- eller ombyggnad av fastighet har ägt rum. Dekumulativa effekter sora kan uppkomma på grund av enbart underhåUs-,reparations- och liknande kostnader torde enligt RSV vara försumbara. RSV anserockså atl frågan om alt införa s. k. teknisk skattskyldighet förfastighetsägaren bör övervägas. Med utredmngens förslag att undanröjakumulativa effekter på begagnade varor genom avdrag för beräknad ingåendeskatt har emellertid enligt RSV:s menmg även skapats utrymme för att pröva enlikartad lösning för förhyrda verksamhetslokaler. 1978/79:33 105 Förslaget att beskattningsvärdetskall beräknas enUgt den s. k. 60-procentsregeln avstyrks av länsstyrelserna iUppsala, , , och , , ochVästmanlands län. De anser i stället att uthyrning av rörelsefastighet skallbedömas på samma sätt som jordbruksarrende och att skall skall utgå påoredu-cerat beskallningsvärde. Viss kritik har även framförts mot del föreslagnaålerföringsinstitutel. Aterföringsförfarandet kommer, enhgt DEFU, att medföraåtskUliga problem av administrativ och kontrollleknisk natur, varför förslagetavstyrkts. Enligt i bör reglema ora återföringulforraas så all skattskyldig som en gång har medgivits inträde i mervärdeskattesystemetskall kvarstå i detta så länge uthyrningen av rörelselokaler pågår.Länsstyrelsen anser också alt återföringsregler bör gälla även vid användningför verksamhet som medför skattskyldighet i skattskyldigs egen fastighet. Kammarrätten i , länsstyrelserna i ,, , , , och anseratt den föreslagna tidsfristen för återföring av åtnjutna avdrag, , äralltför kort och föreslår att den sätts till . RN anser att tiden börsättas till . finner den föreslagna tidenväl avvägd. RSV och SBEF anser att återföringen bör kunna ske avtrappningsvisunder 5 resp. . Flera remissinstanser finner utredningens förslag attåterföring skall ske endast i det fall kostnaden för enskilt förvärv enligtfaktura uppgår till . i län vill införabegreppet totalkostnad medan i vill knytaåterföringen till den sammanlagda kostnaden.