prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — () samlar i sin löpande verksamhei in data om jordarternastekniska egenskaper, risker för skred och sättningar m. m. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () samlar in och bearbetar förutomklimatdala bl. a. hydrologiska data om sjöar och vattendrag. Miljödatanämndenleder olika utvecklingsprojekt under samlingsnamnet MiljövårdensInformationssystem (Ml). Projekten syftar till alt bistå myndigheter,organisationer, forskare m. fl. med informaiion om utvecklingen i landet inommiljöområdet. a. utvecklat en metod för informaiionrörande tillsyns- och kontrollverksamheten enligt miljöskyddslagen saml ellprogram för övervakning av luft-, land- och vattenmiljön. Inomskogsstyrelsen har utförts eller pågår ett antal projekt av intresse isammanhanget. Exempel på sådana är upprättandet av skogskartor. 367 Kommittéer: Del II Bo:7 inventeringav skogsbrukets intresseområden, utarbetandet av metoder för presentation avmarkdala, skogsvärdering m. fl. har i en rapport om samordnaddalainsamling redovisal möjlighelerna atl bl. a. samordna skogsbrukelsdalainsamling med lantmäteriets datainsamling för äjourhållning av de allmännakartverken. a. en gradering av landels . Naturvårdsverketgenomför inom ramen för sin fiällutredning bl. a. en översiktligvegetationskartering och en geomorfologisk karlering. Verket bedriver även ettantal melodstudier avseende produktion och användning av markdata. Verkeiutarbetar f n. en särskild vattenatias. () inventerar bl. a. förekomsten av fasta fomlämningar i riket.Fornlämningarna redovisas på den ekonomiska kartan. Knuten tillbostadsdepartementet finns en särskild markdatagrupp med uppgift att bl. a.behandla frågor rörande fortsall utveckling och samordning av insamling ochpresentation av markdata som är av särskild betydelse för den fysiskaplaneringen. Olika myndigheter som producerar eller använderlandskapsinformation har presenterat sin verksamhei inom delta område förmarkdatagruppen. Samarbetsorganisationenför fordon-markforskning (SFM) har gjort en översiktlig kartläggning av ettantal myndigheters, institutioners och organisationers behov och produktion avmarkdata. En rapport har överlämnats till som har inhämtatkompletterande upplysningar. En slutredovisning av kartläggningen kommer allske inom ramen för markdalagruppens arbete. Vad som har kommii fram imarkdalagruppen och i lyder på alt det flnns uppenbara risker fördubbelinvesteringar och dubbelarbete vad gäller utveckling och produktion avlandskapsinformation. Genom all ge detta verksamhelsområde en mer samladbehandling torde rationaliseringsvinster kunna uppnås. Det har vidareframkommit att det finns behov av en bättre systematisering och samordning avlandskapsinformationen. LMV:s betydelse som samordnande myndighet inomlandskapsinformationen har härvid framgåti. Det är därför angeläget all LMV;suppgifter inom detla område preciseras. Det ärockså av stor vikt att derationaliserings- och samordningsvinster som kan komma till stånd inomlandskapsinformationen las till vara och atl LMV:s roll även i delta sammanhangpreciseras närmare. Ensärskild utredare bör tillkallas med uppgifi alt närmare överväga vilkauppgifter lantmäteriei bör ha som producent, samordnare och distributör avlandskapsinformation. Utredarens arbete bör syfta lill att åstadkomma eneffektiv organisation och ralionella arbetsformer för insamling och behandlingav landskapsinformation. Somallmänna utgångspunkter för ulredningen bör gälla följande. Lantmäterieibör även i framliden ha en ceniral roll när det gäller att samla in och lagrainformation om landskapet. Lantmäteriei bör liksom tillhandahålla vissgrundläggande information om landskapet, molsvarande nuvarande allmänna kartor.Olika avnämargrupper bör lillförsäkras ett inflytande vid lantmäterietsplanering inom detta område. Detta sker i fråga om allmänna kartor främsigenom det lill LMV knutna karlrådel. Lantmäteriverketbör även fortsättningsvis ha vissa samordnande uppgifter när det gäller delarav andra myndigheters produktion av landskapsinformation samt ha till uppgift alt informera vissa Del II Bo:7 Skr1978/79:103 368 avnämargrupperom sådan produktion. Förall kunna tillämpa de möjligheter som erbjuds genom introduktion av nyteknikbl. a. för insamling och bearbetning av informaiion, är det viktigt att LMV gesmöjlighet all bedriva utvecklingsarbete. Ettförsta Sleg i utredningsarbetet bör vara atl kartlägga vilka organisaiioner ochmyndigheler som arbetar med insamling m. m. av landskapsinformation. Utredarenbör grovt ange huvuddragen i uppgiftsfördelningen mellan dels olika statligamyndigheter, dels statliga och kommunala myndigheler. Vidare bör en beräkninggöras av kosinaderna för denna verksamhet fördelat på olika huvudmän. Molbakgrund av en sådan kartläggning bör uiredaren översiktligt belysa hurtillgängliga statliga resurser bäsl kan utnyttjas för all svara motkonslaterade behov. Uiredaren bör vara oförhindrad alt i den utsträckning sombedöms erforderlig föreslå sådana omprioriteringar inom nuvarande verksamhetsom kan leda till ett effektivt utnyttjande av tilldelade statliga resurser.Utredaren bör överväga vilken typ av landskapsinformation som bör finansierasöver statsbudgeten. Närdet gäller den totala omfatiningen av landskapsinformationsverk-samheien ochvilken andel av denna som bör finansieras över statsbudgeten bör uiredaren angenågra alternativa ambitionsnivåer. Därvid bör gälla all något nämnvärt ulrymmeför ökning av den loiala anslagsfinansierade volymen inte kan förutses under denärmaste åren. Molbakgmnd av den översiktliga karlläggningen bör utredaren överväga vilkauppgifter som bör tillkomma lantmäteriei vad gäller insamling, lagring ochdistribution av grundläggande landskapsinformation. Uiredaren bör härvid ävenöverväga vilka mera speciella behov som med fördel kan tillgodoses avlantmäteriei genom uppdragsverksamhet. Utredaren bör ange de tekniska lösningarsom kan utnyttjas för alt inom lantmäteriei åsiadkomma ett samlal och flexibeltsystem för landskapsinformation som ger erforderiiga möjligheler lillsamutnytljande med annan informaiion, t. ex. SCB:s statistik, och som gördelmöjligl att ta fram varierande produkter i form av kartor, bilder, diagram etc. Somen utgångspunkt bör gälla atl grundläggande landskapsinformation som motsvararnuvarande allmänna kartläggning huvudsakligen bör finansieras via anslag överstatsbudgeten. Med hänsyn till bl. a. kosinaderna är det viktigt atl väldefiniera denna produktion. Lantmäteriei bör, föruiom den slatsfinansieradeproduktionen, inom ramen för sin uppdragsverksamhet tillhandahålla informationom landskapet i sådana former som är avpassade efter speciella behov. Dennasenare produktion bör finansieras av uppdragsgivaren, som därvid bör svara försåväl särkoslnader som, i förekommande fall, andel i koslnader förbasmaterialet. Sådan landskapsinformation bör så långl möjligl samordnas medprodukiionen av den landskapsinformation som finansieras över statsbudgeten. Påså sätt bör ell brett ulbud och en effektiv produktion kunna erhållas. Uiredarenbör vidare överväga vilken samordnande roll lantmäteriei bör ha när det gällerdelar av andra myndigheters produktion av landskapsinformation samt vilkauppgifter LMV bör ha när det gäller all informera vissa avnämargmpper om sådanproduktion. SCB:s roll som överordnat organ för samordning avstatistikproduktion i måste härvid beaktas. Uiredarenbör särskilt bedöma fjärranalysens framlida roll inom landskapsinformationen och mot bakgrund av della överväga 369 Kommittéer: Del II Bo:7 lantmäteriverketsuppgifter i fråga om utveckling, datafångst, datalagring och tillhandahållande. Uiredarenbör siudera möjlighelerna all i större utsträckning än för närvarandedecentralisera delar av LMV:s landskapsinformalionsverksamhetlill regional och lokal nivå och härvid belysa frågan om teknisk utmstning.Överlanimäiarmyndigheterna har med sin närhei lill viktiga grupper avproducenter och konsumenter av landskapsinformation goda förutsättningar atl taaktiv del i lantmäteriets verksamhet inom landskapsinformationens område. Dettabör tas till vara. Utredarenbör studera LMV:s nuvarande kontakter med producenter och konsumenter avlandskapsinformation och härvid föreslå de förändringar som erfordras för attett effektivt informationsutbyte skall kunna erhållas. Utredaren bör särskiltöverväga del till LMV knuina karlrådets funktion samt vilken roll som överlanimäiarmyndigheternabör spela. Utredarenbör i sina överväganden beakta att landskapsinformation måste kunnatillhandahållas även under kris- och krigsförhällanden. Utredaren bör ävenbeakta behovei av sekretessgranskning av kartor och annan landskapsinformation. Utredarenbör lämna förslag lill de författningsändringar som föranleds av de förslag somuiredaren i övrigi lämnar. Uiredarenbör i sitt arbete med att belysa sambanden mellan olika producenter avlandskapsinformation samräda med berörda myndigheter, organisationer ochinstitutioner. män utredarens överväganden kan förutses leda till större förändringar iorganisations- eller personalhänseende bör samråd ske medpersonalorganisationerna. Uiredarenbör även samråda med pågående utredning (Bo 1977:1) angående sammanföring avvissa verksamheter avseende allmänna kartor saml med den av regeringentillsatta kommittén (Jo 1978:7) med uppgift att utarbeta riktlinjer för denframlida naturresurs- och miljöpolitiken. Uiredarenbör samråda med den lill knutna markdatagruppen och i sininledande kartläggning ulnyllja del material som har tagits fram inom ramen förmarkdatagmppens arbete. Uiredarenbör redovisa sill arbete senast före uigången av är 1980. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för alltillkalla en särskild utredare med uppdrag atl utreda lantmäteriets uppgifterall tillhandahälla informaiion om landskapet allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ål utredaren. Vidarehemsläller jag atl regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. 2ARiksdagen 1978/79. Del II 1:1 Skr 1978/79:103 370 Departementschefen,statsrådet , anför Lagrademaltdrycker tillverkas fn. på 23 orter i landet. Vid samtliga anläggningartillverkas även läskedrycker. Därutöver finns ell antal oftast mindre enhetermed svagdricks- eller läskedrycksiillverkning. Tillverkningens saluvärdeuppgick lill ca 1.500 milj. kr. Antalet sysselsatta var samma är drygt5.000. Dentotala konsumtionen i landet uppgick till ca 475,4 milj. literlagrade maltdrycker och 323,3 milj. liter kolsyrade läskedrycker. Konsumtntionen av lagrade maltdrycker ökade fram lill 1975.Ökningstaklen har varil lägre under 1970-ialet än under andra hälften av1960-lalet. Under del har en viss nedgång i konsumtionenkonstaterats. Konsumlionsutvecklingen har varil olika för olika produkter.Mellanölet introducerades och ersatte pilsnern som den dominerandemaltdrycken. Lättölet har ökat sin marknadsandel.Konsumtionen av starköl ökade fram lill för atl därefter minska; underden senasle liden har emellertid siarkölskonsumlionen äter ökat kraftigt.Läskedryckskonsumlionen har-bortsett från en viss nedgång under del senasleåret - ökal kontinuerligt. Densvenska konsumtionen av mall- och läskedrycker tillgodoses näslan hell genominhemsk produktion. Exporten av malt- och läskedrycker är av lilen omfallning. Sedanbörjan av 1960-lalet har produktionsstrukturen inom mall- ochläskedryckstillverkningen starkt förändrats. Antalet dryckesproducerandeenheter minskade från 1960 till 1975. Tillverkningen av lagrademaltdrycker, som skedde vid 85 enheter, hade koncentrerats till29 anläggningar. Antalet är nu 24. ökadeproduktionsvolymen inom bryggerinäringen med . Under samma periodminskade antalet anställda . Arbetstiden har förkorials under periodenoch därför har del lolala anialei utförda arbetsiimmar minskal ännu snabbare.Produktionsvolymen per arbetad limma har sålunda uivecklais gynnsaml vilketsammanhänger med den strukturrationalisering som har ägt rum. Ävenföretagsstrukiuren har förändrats. dominerade de tvåstora koncernerna AB Bryggerier och AB Pripp & Lyckholmmarknaden. gick de samman under namnet AB Bryggerier, varigenomdet första rikstäckande bryggeriföretagei uppstod. .Sedan AB Bryggerierlidigare förvärvat Falken och AB 371 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:1 SandwallsÅngbryggerier, finns vid sidan av tvä siörre bryggeriföretag med merabetydande marknadstäckning. De är TILL-Bryggerierna med en dominerandemarknadsslällning i och med produktionsenheter i , ochÖstersund samt , som ägs av Kooperativa förbundel. Dessulomfinns det åtta smärre oberoende bryggerier, flertalet belägna på mindre orteroch med förhållandevis stor belydelse för den lokala sysselsättningen. År1975 förvärvade staten av aktierna i (prop. 1975:7,NU 1975:8, rskr 1975:41). Övriga aklier i förelaget innehas av BeijerinvestAB. Enligt avtal mellan de båda aktieägarna skall drivas enligt gängseförelagsekonomiska riktlinjer. Marknadssituationen är den att har en marknadsandel om vad avser lagrademaltdrycker och vad avser kolsyrade läskedrycker. TILL-Bryggeriernasandel av den totala bryggerimarknaden är ca 7 9é, Wårby Bryggerier AB:s ca 1196. Utvecklingen inombryggeribranschen påverkas i betydande utsträckning av statliga regleringar avolika slag. Bakgrunden lill della är del iniresse från skaltepolilisk ochalkoholpolilisk synpunki som statsmaklerna fäster vid ölhanteringens olika led.Därtill kommer de miljöaspekter som har kommii atl läggas påförpackningarna. Införandet av nya gränser för alkoholhalten iölsortimentet samt nya skattesatser har inneburil förändrade villkor förbranschen. Produktionskapaciteteninom bryggeribranschen som helhet överstiger efterfrågan. osannolikt atl efterfrågan inom en överskådlig framlid kommer all öka såatl branschens överkapaciteisproblem kan elimineras den vägen. stårdet klart att produktionskostnaderna vid de större modernatillverkningsenheterna är lägre än vid de mindre bryggerierna. Därtill kommeratt stordriftsfördelar torde finnas även i andra avseenden. Med undanlag förPripps är lönsamheten inom branschen över lag svag. Ytteriigarestrukturförändringar inom branschen är därför alt vänta. Den utveckling som kanemotses inom bryggeribranschen under den närmaste liden motiverar au en samladanalys och bedömning görs av branschens nuvarande situation och av dessutveckling på . En sådan analys bör i försia hand inriktas på deförelag som tillverkar lagrade maltdrycker. För uppgifien bör tillkallas ensärskild utredare. Uiredarenbör inledningsvis kartlägga de nuvarande förhållandena inom branschen. Molbakgrund av en analys av marknadens utveckling på något längre sikl bördärefter sannolika strukturförändringar och innebörden av dessa redovisas.Utredaren bör vidare bedöma om den nuvarande stmkturen och nämnda förändringaröverenssiämmer med samhällets iniresse av en rationellt fungerandeproduktionsapparat och en balanserad sysselsättningsutveckling pä Orter medbryggerier eller därmed sammanhängande verksamhet. Vid bedömningen bör hänsyntas till inlresset av att konkurren.sen inom branschen inte begränsasytterligare och att koncentrationen till ett dominerande företag på densvenska marknaden inte går längre än f n. Utredarens arbele bör utmynna iförslag till de åtgärder som han kan finna motiverade. Utredningsarbetet börbedrivas i nära kontakt med de berörda fackliga organisationerna,branschsammanslutningarna och företagen. Utredningsarbetet bör bedrivas medstor skyndsamhel. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jag atl regeringen Del II 1:2 Skr 1978/79:103 372 atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att uireda frägan om utvecklingeninom bryggeribranschen, allbeslula om sakkunniga, experter och annal biträde ål utredaren. Vidarehemställerjag att regeringen föreskriver altersältning till utredare, sakkunnig och experier skall utgå i form av dagarvodeenligt kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrives, allkosinaderna skall belasla fiortonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Utredning om Statsföretags verksamhetsinriktning och mål Departemenischefen,statsrådet , anför StatsföretagAB bildades enligt beslul höslen 1969 (prop. 1969:121, SU 1969:68,rskr 1969:381) för all överta och därefter förvalta statensaklier i flertalet av de aktiebolag, vilkas aklier förvaltades under fondenförstalens aklier. Tyngdpunkten inom Statsföretag kom att ligga inomgruvindustrin, stålindustrin och skogsindustrin med förelag somLuossavaara-Kiirunavaara AB (), () och ABStatens skogsindustrier (). Men även belydande förelag inom en rad andrabranscher fördes in i koncernen, t.ex. , , () och AB Kabi. Destatliga kreditinstituten, vilkas speciella uppgifier inte ansågs passa in ikoncernen lämnades utanför Statsföretag. Vidare undantogs de statliga företageninom kommunikations- och transportområdet. De s.k. flskala bolagen, dvs. AB Vin& Sprilcenlralen, , och ansågs skilja sig sä frän andra statliga bolag genom sin funktion avmonopolfdrelag med fiskala uppgifier atl de inte lämpligen borde ingå iStalsföretaggruppen. Utöver dessa tre grupper av förelag lämnades ytterligarenägra bolag med särskilda uppgifter utanför Statsföretag. Som exempel på sådanabolag kan nämnas AB Asea-Atom och AB Atomenergi. bildades affärsverksdelegationen med huvudsaklig uppgift allfungera som ett kontaktorgan mellan affärsverken och de statsägda aktiebolagen.Till ledamöter i delegaiionen utsägs styrelseledamöterna i och enföreträdare för kommunikationsdepartemenlet. 1969:121 angavs de huvudsakliga motiven för bildandet av Staisföretag. Destatliga aktiebolagen borde organiseras så att slörsla möjliga effektivitetuppnåddes säväl i fråga om att uppfylla näringspolitiska som företagsekonomiskamål. Fördelar slod atl vinna genom all ett organ skapades med möjligheler allbedriva en systematisk framlidsplanering för 373 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:2 Genom bildandel av Statsföretag skulle det vidare bli möjligl att iframliden ta inilialiv lill och förverkliga nya och angelägna projekt med kravpä samverkan mellan flera förelag eller med siora resursbehov. Väsenlligafördelar ansågs också slå all vinna genom alt dotterföretagen kunde utnyttjavissa gemensamma funktioner inom Statsföretag. En bätire rollfördelning kundeuppnås om politiska beslul och beslut av verkställighetskaraktär kunde hänföraslill skilda organ. Denallmänna övergripande målsättningen för Statsföretag gavs den vidaformuleringen all under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion.Någon annan övergripande målsättning ansågs inte lämplig eller möjlig om destatliga företagen framgångsrikt skulle kunna fullgöra sina näringspolitiskauppgifter. Målen och villkoren fördessa förelags verksamhet ansågs inte fäinnebära sådana inskränkningar i rörelsefriheten atl de kom i ett underläge iförhållande till andra företag. De statliga företagen skulle även i framtidenha ett särskilt ansvar alt ta hänsyn lill samhällsintresset vid val mellanolika produktions- och lokaliseringsalternaliv. Enligt uttalande i prop.1969:121 ansågs slalen efteren övergångstid kunna Slälla samma anspråk päutdelning på sina i förvaliningsbolaget investerade medel som genomsnittligtställs i vårt land på förelag av samma slag. Del var också naturiigt all en delav vinslen återinvesterades i företag med goda utvecklingsmöjligheter. Efter enuppbyggnadsperiod borde Statsföretag lämna åtminstone lika stor utdelning somslalen erhållit från de förelag som hade överförts lill bolaget. 1 sista handvar del dock staten som avgjorde i vilken utsträckning dotterbolagens vinstkapacitet borde tas i anspråk för utdelning. Förall förena det förelagsekonomiska intresset med det samhällsekonomiska åladesStatsföretag skyldighet att på anfordran lämna offert för fullgörandet avsådana speciella uppgifter som ägaren begär. Hur offertför-farandel praktisktskulle utformas fick prövas i varje enskilt fall. Vidsidan av de övriga målen skulle också för de statliga företagen gälla atl näallt större arbetstillfredsställelse för de anställda. Regeringensägarfunktion kunde efter tillkomsten av Staisföretag koncentreras påförvaliningsbolaget självt. Att uppslälla målen för detta bolag och följa dessverksamhei och därmed indirekl den statliga koncernens långsiktiga utvecklingsamt att integrera den statliga företagsgruppen i den allmänna näringspolitiskaplaneringen blev den huvudsakliga uppgiften i utövandet av ägarfunktionen. SedanStatsföretag inledde sin verksamhet har koncernens faktureradeförsäljning i del närmaste tredubblats och uppgick lill ca 9.750 milj.kr. Det åriiga investeringsbeloppet har följt samma utveckling. Således uppgickkoncernens totala invesleringar lill drygl 500 milj. kr. och är 1976lill närmare 1.850 milj. kr. Antalet anslällda i har under samma periodökat från ca 34.000 lill närmare 45.000. Totalt sysselsätts avSlalsföretaggruppens anslällda i , då främsi i . Avgruppens anläggningsinvesteringar har kommii della län lill del. Statsföretaggruppensinrikining har i stor utsträckning koncentrerats lill basindustrierna.Investeringarna i gruvor, järnverk, skogs-och petrokemisk industri uppgickunder till ca 3.000 milj. kr. Pä senare år har omkring tvåtredjedelar av koncernens anläggningsinvesleringar gjorts inom basindustrierna. Rörelseresultatenhar varierat slarkl mellan åren. DelII 1:2 Skr 1978/79:103 374 siellaintäkter och koslnader har uppgått till 1.043,353 och -437 milj. kr. Resultatet för förutses kommer alt visa ell underskott avdrygt 1.200 milj. kr. Resultaten medför en kraftigförsämring av Slaisföretags solidiiet. Företagsgruppens starkt varieranderesullai får i första hand tillskrivas dess beroende av konjunkturkänsligabasindustrier, främst , NJA och . Statsföretag fick närverksamheien började ett bundet eget kapital av närmare 1.750 milj. kr. var motsvarande kapital närmare3.600 milj. kr. varav 2.775 milj. kr. Huvuddelen av ökningenhärrör sig från aktieteckningar som slalen till viss överkurs gjorde iStatsföretag under budgetåren 1975/76 och 1976/77 om sammanlagt 1.500 milj. kr.för alt skapa underlag för invesleringar under ålersloden av 1970-lalet och föralt ge en sädan soliditet atl nödvändig upplåning kunde ske (prop. 1975/76:99,NU 1975/76:39, rskr 1975/76:220). För olika företag inom gruppen har vid skildatillfällen beviljals ägartillskott av . Del mest belydande, 1.800 mij.kr., lämnades är 1976 för all läcka föriuster vid NJA (prop. 1976/77:57, NU1976/77:21, rskr 1976/ 77:152). börjadesin verksamhei har företagsgruppen alltmer kommii atl fungera som ensammanhållen koncern. Moderbolaget har fält en ceniral roll i fräga omfinansiering och andra samordnande uppgifter. Riktlinjer för gemensamt agerandeinom en rad olika områden har också utarbetats. Jämfört med andra koncerner ärdock beslutsfattandet i belydande ulsiräckning decentraliserat. Staisföretaghar sedan sin tillkomst förvärvat och bildat nya företag. Vissa rörelsegrenarhar avvecklats eller fält en ny inriktning och ägarförhåflandena i gemensamiägda förelag har i en del fall förändrats. Den för koncernen mest genomgripandeförändringen är att Uddevaliavarvet och lämnade koncernen . Enligt sialsmakiernas beslul (prop. 1976/77:139, NU1976/77:53, rskr 1976/77:343) har den statliga varvsgruppen, bestående av ABGölaverken, Uddevaliavarvet och med dotterbolag, sammanförtstill en koncern under ett särskilt moderbolag vars aklier ägs direkl av slalen. Statsmaklernakan även i framliden vänlas ta Statsföretags kapacitet i anspråk inom olikabranscher. En bransch som är aktuell för ökade insaiser från koncernens sida ärtextil- och konfektionsinduslrin. Pä liknande sätl kan Statsföretag även ifortsättningen pä olika sätl komma alt medverka lill atl främjasysselsättningen inom utsatta regioner. Del s.k. offerlförfarandet kan i dessasammanhang komma alt användas.