prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:49 104 4.1 för statliga kreditgarantier m.m. Nuvarande ram för kreditgarantier för fartygsproduktionuppgår enligt lidigare riksdagsbeslut till 17 750 milj. kr. och avser garantiersom utställes den - . Av ramenhade per 5 700 milj. kr. Del begränsade utnyttjandet berorpå atl varvsförelagen bibehållit lidigare upptagna lån varvid tidigare lämnadeoch förfallande säkerheter ersatts med nya stats-garantigrundandesäkerheter. Då avräkning mot garantiramen endasl sker i samband med all garantilämnas för nyuppiagna lån, medför ett utbyte av slatsgaranligrundandesäkerheter ej någon ramaviäkning. har storvarven i allt högreutsträckning kommii att arbeta med krediter som ej har någon direkl koppling tillvissa säkerheter, ulan där lånet kan ha lång löplid ulan amortering och där-säkerheter successivt byts ut. Med hänsyn till den framförhållning somerfordras i varvens orderteckning bör de ramar inom vilka kontrakt kan tecknasnu fastställas för perioden fram l.o. För färdigställda fartyg producerade i varvsföretagensegen regi har bemyndigat en garantiram pä ett intill varje tidpunktsammanlagt belopp av högst 2 000 milj. kr. Per hade garantierännu inte utfäsls inom denna ram. 1 ovanslående belopp har ej inräknats de kreditgarantierom 3 700 milj. kr. som utfäsls i samband med del s. k. beslällarstödet. Statens uteslående krediigarantiålaganden uppgick den 31juni 1978 lill ca 12 100 milj. kr., vilkel således är ett mått på statensriskåtagande om ej värdet på bakomliggande säkerheter beaktas. Eftersom deexisterande ramarna avser summan av enskilda garantier vid uifäslelselidpunktenoch då de garanterade lånen under hand amorteras är del utestående garantiåtagandelej jämförbart med ramama. Med den teknik för ramangivelse som hittillstillämpats kan det statliga riskengagemanget framstå som större än vad somegentligen är fallet. Mot denna bakgr-und bör en teknisk förändring i garanlisystemetvidtagas såtillvida att ramama för statens garantiåtagande ej längre ges iform av ell garantibelopp som får ulfäslas utan somett högsia belopp för storleken av de uteslående garantierna under motsvarandetidsperiod. Denna teknik användes redan beiräffande den särskilda ramen på2000 milj, kr, för fäidigslällda ännu ej sålda lagerfartyg. Vidare bör varvsföretagensegel dir-ekta och indirekta fartygsinnehav i enlighel med lidigare redovisadeöverväganden innefattas av en särskild garantiram. Baserat på denna indelningsgmnd beräknas varvsföretagensgarantibehov per lill 13 300 milj, kr,, varav 5 500 milj,kr, för egel och därmed jämställt fartygsinnehav. Vid den föreslagna kapaciietsreduktionen och underantagande av atl 1978/79:49 105 beställarstöd kommer all utnyttjas med 3700 milj, kr,beräknas ramen för totalt utestående garantier behöva utökas lill 13 500 milj.kr. för perioden I.o.m. , dvs, statens garantiåtagande ökar med högst 1400 milj, kr, jämfört med nuvarande läge, I samband med den ovan diskuterade tekniska översynen avangivandet av ramar för kreditgarantierna har även vissa andra frågor avteknisk karaktär i sumband med garantigivningen uppmärksammats bl, a, avseendes, k. beställares borgenslån. Sådana lån upplages direkl av beställaren mol allvarvet lämnar borgensutfästelse lill vilken fogas statlig efterborgen. F.n. kanslatsgaranli i dessa fall utställas först fr. o.m. leveranstidpunkten medanbyggnadsfinansieringen får ske medelst konlanlförskotl och förskotts växlar.Ur affärsmässig synvinkel kan det dock ofta vara en fördel all beställarenredan under byggnadstiden kan arrangera en långfristig finansiering, varfördel vore önskvärt alt slatsgaranlier kunde utställas även under byggnadstidenför redares borgenslån. Någon skillnad för staten ur risksynpunki jämfört medfinansiering mot förskottsväxlar föreligger härvid inte. Garantier bör därförfortsättningsvis kunna utfärdas avseende redares borgenslån även underbyggnadstiden. Kapitalbehov för den statliga varvskoncemen för åren1978 1980. I enlighet med regeringens prop. 1976/77: 139 erhöllSvenska vid den statliga varvskoncernens bildande ett eget kapital på 1275 milj. kr. Bolaget fick vidare ett särskilt anslag på 859 milj. kr. för alttäcka föriuster i samband med avvecklingen av Eriksbergsvarvet, 35 milj. kr.för projektering av alternativ verksamhet och 25 milj. kr. för vissainvesteringar vid Cityvarvet i . Svenska Varv-koncemen tillfördesslutligen ytterligare 189 milj. kr. i eget kapital i form av en koncemreserv.Denna uppstod genom all aktiema i dotterbolagen vid koncemens bildande värderadesmed nämnda belopp högre än bolagens matematiska värde. Kapital-lillskoltetsstorlek gmndades på övervägande om vad som i ett varaktigt skede kunde ansesutgöra en acceptabel nivå för koncernens soliditet och likviditet. Det fömtsalttessålunda atl huvuddelen av de förluster som kunde fömtses föråren 1977 - 1979 skulle kunna täckas dels genom alt nya kontrakt om orderproduklionskulle tecknas med utnyttjande av det särskilda beställarstödet till svenskarederier, dels genom att s. k. värdegarantier på sammanlagt 800 milj. kr. fickanvändas för läckande av föriuster på lagerproduktion. Utvecklingen under år1977 blev emellertid sådan att de erforderiiga förlustreserveringarna samtslutligt konstaterade förluster på farlygsproduktionen översteg vad som fömtsattesdå de ursprungliga ramama för beslällarslöd och värdegarantier fastslogs.Vidare tillkom valutaförluster och behov av reserveringar för kundfordringsriskermed I 760 milj. kr. som likaledes i sin utsträckning inte var förutsedda. Prop.1978/79:49 106 Den sammanlagda föriuslen för . 1 846 milj. kr.efter utnyttjande av värdegarantier på 400 milj. kr., varav sådan omfattningatt förbrukats redan vid årsslutet , Följaktligenuppkom krav på ytteriigare kapitaltillskott lill bolaget om skyldighet förbolaget att träda i likvidation skulle undvikas, I enlighel medaktiebolagslagens regler måste kapitaltillskott ulfäslas före ordinariebolagsstämma, dvs, före , Mol denna bakgmnd beslöt ianslutning till regeringens prop. 1977/78: 174 all tillföra bolaget 2000 milj.kr., dels i form av konlanl-lillskoU, dels i form av ytterligare värdegarantieravseende förlustrisker på kundfordringar och lagerproduktion. Beloppels storlekvar sådani att till fullo kompenserades årsförluster saml alt en buffert om ca 150 milj. kr. skapades för atl täcka en delav förutsedd föriust . 1 proposilionen angavs att dettatillskott inom snar framlid avsågs att bli följt av ytterligare medel så attkoncernen skulle erhålla en med hänsyn till verksamhetens omfattning lämplig soliditet. Resultatutvecklingen kan till vissadelar förutses relativt väl men är i andra avseenden förenad med storosäkerhet. Den del som kan skattas relalivi väl avser resultatet av denproduktion som finns kontrakterad med leverans huvudsakligen under åren1978 och 1979. Vidare gäller della även leveranser eftersomkontrakt för denna produktion måsle tecknas relativt omgående och därför tillde villkor- som f. n. råder på marknaden för nybeställningar. Betydandeosäkerhet föreligger däremot med avseende på riskema för ytteriigaretillkommande valuta- och kundfordringsförluster saml för driftsresullat och förlustreser-veringsbehovelpå koncemens egel fariygsinnehav. prognostiserar Svenska Varv att resultatet förkoncernen kan komma atl visa en förlusl av ca 2 100 milj. kr., vilket innebären ökning med 550 milj. kr. jämfört med den prognostiserade föriust på 1 550milj. som redovisades i piop. 1977/78: 174. Försämringen är huvudsakligenatt hänföra lill atl kundriskema ökat med ytteriigare 300 milj. kr. och att enavsättning av 300 milj. kr. för tillkommande kostnader för samgåendet mellan Arendaloch ulöver lidigare avsättning, enligt företagets bedömning ansetts erforderiig.Samtidigt hårde aktuella valutariskerna reducerats med 150 milj. kr. Nelloförändringenav övriga posler har ökat förlusten med 100 milj. kr. Resultatutvecklingen är svår atlbedöma. Föriuslen uppskattas f. n. av Svenska Varv till ca 2700 milj. kr. Vidsidan av dessa fömtsedda föriuster åren 1979 - 1980 finns risker för ytteriigareförluster på bl. a. kundfordringar och valutor. Dessa föriuster kan inte nu kvaniifierasmed rimlig precision. Den sammanlagda föriuslen under åren 1978- 1980 exkl.nämnda risker uppgår enligt Svenska Varvs beräkningar till minst 5050 milj. kr.Vid beräkningen av behovet av kapitallillskotl måste effekten av dels vissaredan Prop.1978/79:49 107 beslutade statliga stödåtgärder, dels ett fortsatt beslällarstödbeakias. Redan beslutade åtgärder i form av värdegarantier och beslällarslödberäknas förbättra resultatet inom koncemen med ca 1 300milj, kr. Svenska Varv beräknar att ett foilsatl beslällarstöd enligt de riktlinjersom tidigare redovisats skulle förbättra resultatet med ytterligare ca 400milj, kr. Vidare bör beakias den lidigare nämnda bufferten om ca 150 milj, kr, samlall förluster hänförliga till delvis kan täckas genom ianspråktagandeav befintlig koncernreserv på ca 180 milj, kr, Enligt dessa beräkningar skulle alltsåbeslutade eller planerade statliga stödåtgärder, nämnda buffert och koncemreservtäcka ca 2030 milj, kr, av förlusterna - 1980. Utgångspunktför del ställningstagande som måste tas om koncernens kaplialförsörjning förnämnda år bör vara all kapilallillskoll ges i erforderlig omfallning för atlsäkerställa och trygga verksamheten under dessa år. Detta bör ske pä ett sådantsätt att koncernledningen kan ta itu med och ägna sig ål de vikligastrukturella uppgifier och framiidsinriktade problem som ligger framför koncemen. Det egna kapitalel som erhöll vidbildandet kan med beaktande av ovanslående utgångspunkter alltjämt anses varaväl avvägt i ell långsiktigt perspektiv. För altbehålla ett eget kapital om 1 275 milj. kr. erfordras alltså enligt SvenskaVarvs ovan redovisade beräkningar ett kapitaltillskott om minst 3020 milj. kr.under åren 1978 - 1980. Föraren 1979 - 1980 tillkommer dessulom de diskonteradeförluslriskema för valutor, kundfordringar m, m, som torde uppgå till minsl 400milj, kr. Totalt erfordras enligt dessa beräkningar ett kapilallillskoll om 3420milj. för alt bibehålla bolagels egna kapital. Beloppet kan reduceras någotberoende på när kapitaltillskotten utbetalas. En positiv ränleeffekl på upptill 250 milj. kr. kan härvid erhållas. Beloppens storlek och den osäkerhetsom prognoserna är behäftade med kan göra det olämpligt att omgående falla beslulom definitiva kapilallillskoll. Del beräknade beloppet bör därförställas lill regeringens förfogande all utbetalas i omfattning och vid lidpunkidä del av solidilets-och likviditelsskäl kan anses erforderligt. Om så finnesmotiverat bör del nv tillskottet kunna utgå i form av s. k. värdegarantier. Detslutliga tillskottet för de enskilda åren bör fastställas senast den 31december resp. år. Koncernenslikviditet är f.n. mycket god. dels på grund av att likvida medel vid koncemensbildande tillfördes i sådan omfattning att viss framförhållning skulleföreligga, dels lill följd av atl betydande belopp kunnat lånas på utländskakapitalmarknader. Efter beaktande av de enligt propositionen 1977/78: 174anvisade medlen beräknas likvida medel och statsgaranterade direktbelåningsbara fartygskreditgaranlier uppgå lill ca 2000 milj. kr. vid 1978 årsslut även utan atl ytterligare kapitaltillskott verkställts. Likviditetenmåste dock bedömas mol bakgrund av alt enskilda transaktioner kan förorsakamyckel stora svängningar och atl en god likvi- Prop.1978/79:49 108 ditet kan anses vara angelägen för atl ge koncementillräckligt stort handlingsutrymme atl smidigt agera i den svåraomställningsprocess som föreligger. Icke desto mindre kan del konstaterasall kapitaltillskott i kontant form enligt vad som förordas ovan vid resp. årsutgång skulle medföra en likviditet som överstiger vad som kan anseserforderligt. Detla är ej förenligt med slalsfinansiella intressen varförregeringen i samband med atl slutlig utfästelse om kapitaltillskott vid resp.års slut bör ha möjlighet att föreskriva att beloppet i fråga skall utbetalasmed viss tidsförskjutning som anpassas lill koncemens likvidilelsulveckling. Prop.1978/79:49 109 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................... ..... i 1 Inledning........................................................................ .... 3 2 Föredragandensöverväganden..................................... .... 4 2.1 Varvsindustrins marknadssituation .......................... .... 4 2.2 Svensk varvsindustris struktur.................................. .... 7 2.3 Mindre och medelstora varv ..................................... Il 2.4 Finansiering av varvens produktion........................... .. 14 2.4.1 Lagerproduktion m.m......................................... .. 14 2.4.2 Stöd beställare av fariyg .............................. .. 16 2.4.3 Fartygskreditgaranlier lill varven,exportstöd m. m 19 2.4.4 Finansiellt slöd till Svenska VarvAB................... 22 2.4.5 Sammanfattning................................................. .. 24 2.5 ........................... .. 25 2.6 Insatser föratt avhjälpasysselsättningsproblem i varvsregioner 27 2.6.1 Åtgärder för att ökasysselsättningen i varvsregionerna 27 2.6.2 Arbelsmarknadspoliliska insatser....................... 33 3 Hemställan...................................................................... .. 35 4 Beslut ............................................................................. .. 37 Bilaga 1 Sammanfaltning av marknadsgruppens rapportrörande de svenska varvens situation .................................. 38 Bilaga 2 Strukturfrågor...................................................... 49 Bilaga 3 Sammanfattning av rapport av analysgruppen förmindre och medelstora varv ............................................. .. 58 Bilaga 4 Sammanfattning av arbetsmarknadsgruppens analyserav sysselsättningskonsekvenser vid minskning av kapaciteten vid slorvarven ...................................................... .. 69 Bilaga 5 Sammanfaltning av finansieringsgruppens analyserrörande finansiering av de svenska varven ...................... .. 81 Tryclteri, Stockhiolm 1978