prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av erfarenheterna från driften i län och ökningen avtransaktionsvolymen genom fastighetsdatasystemets införande i nya områden stårdet vidare klart att uppbörds- och reskontrasystemet redan under de närmasteåren måste underhållas i olika avseenden. Det som främst behövs är fullständigautomatisering av betalningspåminnelser, ett mer lätthanterligtidentitetsbegrepp för utgående expeditioner, minskning av antaletkassabokföringstransaktioner i system S samt åtgärder för att nedbringabehovet av arkivutrymme. Sannolikt kan dessa behov endast tillgodoses genomframtagande av ett nytt reskontrasystem och övergång till microfiche i ställetför de utdatalistor som arkiveras som räkenskapsmaterial. 6.8 System för avisering från fastighets- till inskrivningsregistersystemet föreslagna systemen för FR och IR, ingår vissa uppgifter i båda systemen.Uppgifterna ajourhålls i ett av systemen genom ärendehandläggning frånregistermyndighet. Det åligger sedan driftorganisationen att ombesörjaavisering av förändringar till det andra systemets driftorganisation som sertill att uppgifterna införs i register . Detär av yttersta vikt att avisering sker av alla förändringar som görs avinformationsslag som skall aviseras. Den systemlösning som valts för att lösaaviseringsproblematiken bygger på användande av den driftlogg som producerasvid drift av respektive system. Driftlogg skapas vid såväl online- som satsvisabearbetningar. Driftloggen innehåller uppgifter om alla gjordadatabasförändringar varför ingen aviseringsinformation kan gå förlorad.Dessutom innehåller driftloggen aktuell information även om avbrott inträffat ibearbetning till följd av dator- eller programfel. Nedanståendeskiss visar systemlösningen för den del av aviseringarna mellan systemen somutgör följdverkan av databasuppdateringarna. 1978/79:114 77 Driftlogg över ändringar som skall aviseras Urval och redigering till neutralt format (gränssnitt) Sändning till mottagande system (omsystemen är geografiskt skilda) Redigering frånneutralt format till systemberoende format. Deskilda momenten har följande innebörd: Det system som skall avisera har infört allaändringar i databaserna och loggat dessa på magnetband. En överenskommelse finns mellan systemen om vilkaförändringar, eventuellt kompletterade med identifierande uppgifter, som skallöverföras. Detta urval redigeras från det sändande systemet till enöverenskommen neutral form och läggs ut på ett aviseringsregister. Om systemen är geografiskt skilda sänds data övertelenätet till ett mottagande aviseringsregister. Detta är inte aktuellt underetapp 1. Det mottagande systemet hämtar data fränaviseringsregistret, identifierar de databaser och segment som skall förändrasoch redigerar uppgifterna till systemets interna form. När alla uppgifter kontrollerats och redigeratsuppdateras berörda databaser. Delningav driftsystem I i separata system för FR och IR innebär atl sammanställning avinformation som kräver uppgifter ur båda registren försvåras. Dels kaninformationen finnas vid olika datacentraler beroende på beslutad driftmiljö,dels kan registren förändras och ha olika struktur. Föratt möjliggöra ett likformigt datauttag ur respektive system utformas ettgenerellt urvalssystem. Data redovisas fastighetsvis och enligt fastställdlayout oberoende av hur senare bearbetningar skall ske. Datauttagkan endast ske med angivande av fastighetsbeteckning och lista över vilka datasom önskas enligt fastställd förteckning. IFR- resp IR-systemet finns ytterligare ingångar till registren. hetatt söka information med utgångspunkt från koordinatuppgifter, fastighetsadress, ägares person- eller organisationsnummer och plan-aktbeteckningresulterar i olika bearbetningssteg där första steget innebär att sökbegreppetöversätts till fastighetsbeteckning varefter begärt datauttag kan ske. I sådanafall skall beställning av datauttag göras i del system som har tillgång tilldet angivna sökbegreppet. 6.10 System för tillämpningar inom samhällsplaneringen Delningenav driftsystem 1 kommer givetvis att påverka även utnyttjandet församhällplanering. I de delade systemen kommer utnyttjandet församhällsplanering och liknande, t ex forskning, att tillgodoses i systemet förtillämningar inom samhällsplaneringen (SP), vars olika delar framgår avnedanstående figur. --- 1 ] Urval, matchning, rättning, redigering, generellt delsystem --- 1 I Polygonurval --- 1 I Radiellt och sektoriellt urval System för tillämpningar inom samhällsplaneringen --- 1 I Allokering till utbudspunkter --- 1 [Rut-, prick- och isaritra- --- 1 I Diagramritning --- 1 ISkraffering {Kartogram) 1 [Fastighets- och delgivnings förteckningar m m --- [ I Automatisk avgränsningav Sambandenmellan SP-systemet och FR- respektive IR-systemen finns dels via det i avsnitt6.9 beskrivna urvalssystemet dels via koordinatre-gistersystemets delsystem förurval. SP-systemet består av fiera delsystem. Idet generella delsystemet för urval, matchning och redigering görs ett urvaloch en omformning av de uttag som gjorts från FR och IR för vidare bearbetningi övriga delsystem eller andra ADB-system. För att skapa koordinatsatta datamatchas urvalet med uttag ur andra datakällor såsom folkbokföringenspersonband och fastighetsprisstatistikens 1978/79:114 79 lagfartsband.Eftersom matchning på adress är relativt speciell har den förts till ett egetdelsystem. Genom redigering kan utdrag efter speciella önskemål presenterasliksom enkla tabelluppställningar. Deövriga delsystemen är alla avsedda för bearbetning av koordinatsatta data. Medpolygonurval förstås att man avgör till vilken polygon varje koordinatsattenhet hör. Vid radiellt och sektoriellt urval utgörs polygonerna av områden somavgränsas av att man från en punkt drar ett antal sektorer och låter sammapunkt vara medelpunkt för ett antal cirklar. Exempel på användning är alltifrånbullerzoner för fiygplatser och katastrofplanering kring kärnkraftverk tillberäkning av kundunderlag för dagligvarubutiker i glesbygd. Medallokering till utbudspunkter menas att varje tänkbar kund tilldelas dennärmaste utbudspunkten för varje servicekategori. Varje utbudspunkt harkoordinatsatts och kan t ex vara busshållplats eller dag-ligvarubutik. Den kundsom har längre än ett visst maximiavstånd till närmaste utbudspunkt kan om såönskas föras till en särskild datamängd för vidarebearbetning till prickkarta.Även i övrigt kan det till polygo-ner, sektorer och utbudspunkter fördeladematerialet presenteras grafiskt i andra delsystem, men i huvudsak skerpresentationen i form av förteckningar och tabeller i det generella delsystemetför redigering. ISP-systemet har särskilt stor uppmärksamhet ägnats åt grafisk presentation iform av tematiska kartor. Rut-, prick- och isaritmkartering av befolkningsdatahar haft relativt stor omfattning men även bebyggelsetyper,fastighetsförvärv och taxeringsvärden karteras på detta sätt. Diagramritningenanvänds som ett komplement till den tematiska kartan där diagrammet ger enöverskådlig presentation av en komplex variabel för ett större område. Medskraffering avses ett yttäckande mönster, t ex linjeraster, som läggs över ettgeografiskt område i form av en polygon. Skrafferade kartor kan endasl görasför klassindelade variabler på så sätt att ett intervall svarar mot ett visstmönster eller för s k kvalitativa variabler där ett visst mönster svarar mot enegenskap. Diagram och skrafferade kartor (även kallade kartogram) kan alltidockså redovisas i tabellform. Kartan är endast avsedd att redovisa den rumsligadimensionen. Fastighets- och delgivningsförteckningar inrymmer ett fiertalolika förteckningstyper som behövs vid åtgärder enligt byggnadslagen,naturvårdslagen, vattenlagen osv. Dessa förteckningar är den enda hittillsframtagna produkten som kräver information ur både FR och IR och således detenda delsystemet som påverkas av delningen. Medlokalisering menas en enkel matematisk modell för beräkning av läget för ettantal servicepunkter på så sätt att det sammanlagda förfiytt-ningsavständet föralla kunder för att nå den närmsta servicepunkten minimeras. Kännedom ommodellen har ännu inte spridits men den har ändock använts för lokalisering avhögstadieskola i samt låg- och mellanstadieskolor i Lidköpingskommun. 1978/79:114 80 Automatiskavgränsning av bebyggelsekoncenlrationer innehåller metoder för lokaliseringoch avgränsning av mindre bebyggelsekoncentrationer samt för sammanställningav information för de avgränsade områdena. Denna information är intressant vidbyggnadslovsprövning av kompletteringsbebyggelse, bedömning av vatten- ochavloppsfrågor samt för markhushållningsplanering m m. Delsystemet är ännu inteproduktionsanpassat, men en försöksproduktion har genomförts för Uppsalakommun. Fastighetsdatasystemetsdrift genomförs f n på en dator av modell 370/155 och med operativsystemOS/MVT. Samma dator skall användas för de nya FR- och IR-systemen under enförsta etapp. OperativsystemetOS/MVT uppfyller de funktions- och säkerhetsmässiga krav som bör ställas påett operativsystem i den miljö driften sker under etapp 1. Det skall dåkonstateras att miljön i det närmaste är att betrakta som en dediceradanläggning och att andra system ej kan störa driften på det sätt som är möjligtvid drift vid datacentral som har omfattande servicebyråverksamhet. Byte avoperativsystem för att minska risken för manipulation i systemen utifrån andrasystem torde ej behövas under förutsättning att andra kundsystem ej tillförsanläggningen. OperativsystemetOS/MVT har dock ersatts av andra modernare operativsystem varför underhålletav /MVT upphört. Det innebär inte någon nackdel då de operativsystemdelarsom används är uttestade vid fiera datacentraler varförfelfrekvensen är praktiskt taget noll. Däremot saknar operativsystemet stöd förny hårdvara som kan komma att annonseras vilket medför att ny teknologi ej kanutnyttjas. Enövergång till ett modernare operativsystem av det slag som här åsyftats kanberäknas kräva en resursinsats av ett par personår. Eventuelltbyte av operativsystem bör övervägas när ny datorutrustning installeras, dvsefter den första etappen. Detta operativsystem bör då bl a bero på datornsstorlek och systemets driftmiljö. En övergång till modernare operativsystem kaninte ske på den nuvarande anläggningen (370/155). Någotalternativt operativsystem till /MVT förutses ej under första etappen ochbeaktas ej i systemomläggningen. 6.12 StyrsystemetAROS/ROSAM Isamband med att IBMs databas/datakommunikationssystem IMS/ 360 utgick ursortimentet och ersattes av IMS/VS gjorde CFD i samarbete med DAFA,och en utvärdering av fastighetsdatasystemets krav påstyrsystem samt en genomgång av tänkbara i 1978/79:114 81 marknadenförekommande generella styrsystem. Utvärderingenhar dokumenterats i två rapporter, DB/DC-system för driftsystem 1 somrikssystem och jämförande prestandastudie mellan IMS och AROS/ROSAMi fastighetsdatasystemet . Avde system som studerades bedömdes AROS/ROSAM vara bäst lämpat förfastighetsdatasystemet. De främsta motiven för denna bedömning var framförallt systemets prestanda samt dess säkerhetsfunktioner och möjligheten attregionalisera stora databaser i fristående och oberoende deldatabaser. Ettytterligare skäl var att övergången från IMS till AROS/ROSAM skulle krävajämförelsevis mycket små resursinsatser eftersom systemen är närbesläktade. Övergångentill AROS/ROSAM skedde . Delningenav fastighetsdatasystemet medför ej några betydande förändringar i kraven påstyrsystem. De krav som ställs på de skilda systemen vad gäller drift i fieradatorer med möjlighet att skicka frågor mellan dessa kan erhållatillfredsställande lösning i styrsystemet. Något systemmässigt hinder motanvändande av AROS/ROSAM finns sålunda icke. Ettbyte av styrsystem kräver i allmänhet stora resurser. Vid de undersökningarsom gjordes av CFD i samarbete med två konsultföretag , beräknades atten övergång från IMS/360 till IMS/VS skulle kräva . En övergäng tillAROS/ROSAM beräknades ta i anspråk högst , medanövergångskostnaderna för övriga studerade system (ADABAS, IDMS, TOTAL ochSYSTEM 2000) i betydande grad beräknades överstiga motsvarande kostnader förIMS/ VS och AROS/ROSAM. Övergångentill AROS/ROSAM, som genomfördes, kom att kräva . Delningenav driftsystemet i skilda system för FR och IR innebär förändringar avbefintliga driftrutiner men även tillskapande av nya rutiner. Förändringaroch tillägg blir aktuella framför allt beträffande följande systemavsnitt ochdelsystem: Laddningssystem anpassning till separata systemFR IR System för batchorienterad presentation i principen dubblering av nuvarande driftrutiner Uppbörds- och reskontrasystemförändringar ienlighet med vad som sägs i avsnitt 6.7 Avisering FR IR. 1978/79:114 82 Förutomovanstående måste ny driftdokumentation framställas samt omfattande förändringargöras av innehållet i det data dictonarysystem som används för att hållareda på samband mellan system program moduler databaser/register databassegment/poster m m. Dådet gäller styrsystemet måste samtliga databasdefinitioner, rando-miseringsmodulersamt beskrivningar av samband program databaser databassegment arbetas omoch genereras. Ävenbeskrivningen av samband terminaler transaktioner måste förändras ochgenereras bl a p g a förändrade och tillkommande transaktionskoder samt systemför sammankoppling av datorer. Slutligenmåste rutiner för konvertering av befintliga databaser framställas. 1978/79:114 83 7 Systemen från användarsynpunkt, dokument m m 7.1 Registermyndigheternasärende- och handläggningsrutiner Registermyndigheternashantering av ärenden förändras inte genom skapandet av skilda system. Denskillnad mellan FRM och IM som finns när det gäller ärendehandläggningenbestår. FRM registrerar i princip information om redan fattade beslut under detatt IM prövar, beslutar och registrerar. Delningenfår naturligtvis konsekvenser för registermyndigheterna genom att en delfunktioner på terminalerna måste ändras. Ändringarna bedöms dock bli få. Genomatt IR-systemet ges tillgång till alla de FR-uppgifter som IM behöver för sinhandläggning behöver IMs handläggningsprogram inte ändras urhandläggningssynpunkt. De systemtekniska ändringarna framgår av avsnitt 5. Vidregistrering i FR införs eller ändras registeruppgifter genom generellahandläggningsprogram. Vid ärendehandläggning i FR ingår ett inledande skede,registerförberedelse, där registerinformation beställs tillregistermyndighetens skrivare. Delningen medför inga förändringar när detgäller tillgång till FR-uppgifter. Vid åtminstone en ärendetyp måsteIR-uppgifter användas. FR skall redovisa avtalsservitut underinformationsslaget rättigheter och redovisningen sker både på tjänande-ochhärskandesidan. På båda sidor anges härskande respektive tjänande fastighet.Nytillkomna, förändrade eller dödade avtalsservitut aviseras från IM till FRM.Maskinell avisering införes i samband med delningen. Efter delningen får FRMtillgång till IRs avtalsservitut genom att ställa en separat fråga tillIR-systemet. Antalet ärenden hos FRM avseende avtalsservitut uppgår till ca 15000 . Registermyndigheternasmöjligheter att lämna information från både FR och IR blir desamma som förövriga användare, se avsnitt 7.3 Innehålleti de officiella registerutdragen regleras i driftsystem 1 i en särskildbeviskungörelse. Förslag till ändringar av författningsregleringen presenterasi avsnitt 10. Delningeninnebär säsom framgår av direktiven att fastighetsbevis och andra handlingar,som tas ut i löpande produktion och innehåller uppgifter ur bäde FR och IR,inte kan tas fram maskinellt på sätt som sker i driftsystem 1. Dokumentenbeställs från registermyndigheterna eller från andra anslutna användare.Utskrift sker sedan vid datacentralen och distribueras till beställaren. Fastighetsbevisetföreslås efter delningen redovisa fastighetsregistrets uppgifter om enfastighet. Exempel på ett fastighetsbevis finns bifogat sist i detta avsnitt. Isamfällighetsbeviset utgår avdelningen annan ägare. Delningen innebär ingaändringar för övriga officiella utdrag ur FR. 1978/79:114 84 Detaljeratinnehåll framgår av förslaget till ändring av fastighetsregisterkungörelsen,se avsnitt 10. Idet separata FR-systemet kommer följande författningsreglerade dokument att kunna framställas från fastighetsregistret. Gravationsbevisetskall i det separata IR-systemet, enligt direktiven, innehålla både FR- ochIR-uppgifter. Utökning med FR-uppgifter utöver dem som finns i gravationsbevisenligt gällande beviskungörelse har diskuterats. Församling, tidigarebeteckning, skattetal, fastighetsrättsliga åtgärder och uppgift om annan ägareär de informationsslag som är åtkomliga vid den högre ambitionsnivån (91 %alternativet). Bilaga 1 i promemoria 36:5 anger en inriktning attgravationsbeviset skall utökas med samtliga här uppräknade informationsslag.Erfarenheterna från drift med rättsverkan i län talar emot en sådanutökning. Vid de mycket ingående diskussioner med olika grupper användare somföregick utformningen av nuvarande gravationsbevis (i driftsystem 1) fannstillgång till alla uppgifter i FR. Sedan ADB-systemen fick rättskraft förUppsala län har på olika sätt framkommit att användarna har funnit att utformningenvarit bra. Det gemensamma gravationsbeviset har i något fall utsatts förkritik, dock inte från innehållssynpunkt. Den med övergången till ADBverkställda beteckningsreformen har gjort att krav rests på attgravationsbevisen tillförs uppgift om tidigare beteckning. Detta har förklaratsmed att äldre handlingar redovisar den tidigare beteckningen varför kopplingsaknas till de nya registerbeteckningarna. Förslag läggs därför attgravationsbeviset i jämförelse med gällande beviskungörelse utökas med uppgiftom tidigare registerbeteckning. Redovisningen av andel igemensamhetsanläggning avses införas i samband med införande av ga-registret. Iövrigt blir innehållet oförändrat. Utformningen av gravationsbeviset framgår avförfattningsförslaget i avsnitt 10. Exempel på ett gravationsbevis finnsbifogat sist i detta avsnitt. Uppgifternai gravationsbevis redovisas i avdelningar i följande ord ning: registerbeteckning, taxering m m, tidigareregisterbeteckning, lagfart, ursprung, tomträttupplåtelse, totalareal, tomträttsinnehav, andeli gemensamhetsanläggning, inteckningar m m, avskildmark, anteckningar, Förutomgravationsbevis föreslås att det liksom tidigare skall finnas gemensamtgravationsbevis. Förslag till ändring av författningsreglering presenteras iavsnitt 10. UprLÅTOl HD) TOfTTRATT SXRSKILT NAMN:LVCKEBO YTTERLIGARE FÖRSAML: SOCKEN:NYSÄTRA C-Nys;\TRA 3:4 ADRESS 0HFANG,LXGE ?7-72,'3? ÖVERED 3:1 OVERED 3:8 LAND VATTEN SUM. OMRÅDE: 1 1,700 1,57Cö 2 0,9500 0. 37SO 1,32'.0 TOTALT: 2,S200 C,370 2,8950 EJ AREALREDOVISAT VATTENOMRÅDE (AKT ?Y-75/UJ FISKE0MRADE:F1,F2,F3 AREAL:7S00 KVM KM M KM M PKT L0013B*6/0O45\80 BC 318» LOU13810/0045i90 C 3184,3185 ANTAL OMRÅDEN:2 ndrFX I 5AKJ AKDKL 10/. tJVEKFDEKE3Y »L:?,Ä:1. ÖVMieU ErCBY ilAil lA M.\NTAL LAGA SKIFTE AC , FASTIGHETSREGLERING UTREDNING VATTEN OCH FISKE a7-VAl.23 »7-71/IZ5 aj-75Al? FASTIGHETSBEVIS I979.09-IO FJkSTlOHrrail OVZUD IKEBY 3|4 avERED EKESV 3:6,DEL AV 3:7 TILLKOMMA OENOM OFFICIELL ATGARD VXC I OVERCD 1:4 VAG FOR OVERED 3:6 »7-71/1»5 ?7-T'/95 VATTENLEDNING 1 ilVDlEO BKEBY liU STARKSTROMSLEDNING POR OvdieD KVOI 1 »7-75/J12 »7-75/300 »7-69/llJ TILLKOMNA GENOM UPPLÅTELSE ENL JB VXG I OVERED KVEK 2:12 AKTBETECKNING IM-72/3112 VAG FOR OVERED 1:10 AKTBETECKNING 15 iT-iS/lBl BEROR OHR BEROR OMR ART:A SUMMA: 96.000 DXRAV BYGCHVXRDE: 75.000 TAT ART:J SAMTAX SUMKA: 90.000 DXRAV BYGGNVXRDE: TXT I TAXERINGSENHETEN INGÅENDE FASTIGHETER:OVERED 3 : 4 , 3l S.ENOGLA 1:4 ART:J SAMTAX SE OVERED 2:7 fASTIGHETSRECISTERMyND10HET;LAMTUXTERIENaET I ,DROTTNINGG 4,752 20 E-i « O Ol. "* o\ PI t- E(/3 uj< O LL jr: i-t c/? M « ijEH M U3 :«< PS I-I (B .4 E t/1 :-a! ti-, ta < c/: ci: ( B 1 B ! -S: ! W (i. o 1 1 1 O O (0 o > en CVl :0 1 a 1 R (& K Eh O O O tn f a(/> 1 o 1 a 1 u 1 s: 1 o 1 u 1 > 1 M 1978/79:114 88 Utöverregistermyndigheterna som naturligtvis har tillgång till informationsinnehålleti systemen kan andra användare hyra presentationsterminaler. Från dessa kanregisterinnehållet inte påverkas. Informationen kan presenteras på textskärmeller skrivas ut på papper hos användaren. Alternativt kan användaren beställade dokument som redovisas ovan under 7.2. deseparata systemen kan varje terminalanvändare ställa frågor till bådainformationssystemen. Användaren måste själv avgöra vilket system han villfråga och gör det genom att använda olika transaktioner (se avsnitt 6.3.5 och6.4.4). Det kommer inte att fmnas någon transaktion som resulterar i ettsammanställt svar från båda systemen. Se dock nedan under 7.4 när det gällerflera fastigheter. De användare som inte kan få komplett svar i ettdera avsystemen måste således ställa frågor till båda systemen. Påsamma sätt som dokument kan beställas för olika registerenheter kan olikasökbegrepp användas i FR-systemet. Sökbegreppen vid terminalarbete är aktbeteckningför plan och bestämmelse IIR-systemet kan enbart fastighetsbeteckning användas för att söka informationmed hjälp av terminal. Utöverde dokument som handläggningen av ärenden eller beställningar online resulterari framställs produkter inom ramen för det i avsnitt 6.10 beskrivna delsystemetför tillämpningar inom samhällsplaneringen. delningssammanhanget särskilt intressant utdataprodukt utgörs avfastighetsägarförteckningar. Vid en automatiserad framställning av dessautnyttjas information ur både FR och IR. Tillvägagångssättet kan grovtbeskrivas på följande sätt. Användaren skickar ett underskrivetbeställningsunderlag till CFD. På en karta har han avgränsat det eller deområden inom vilket han vill ha förteckning över alla fastigheter och dessägare. Vid CFD koordinatregistreras brytpunkterna för områdenasbegränsningslinjer, varefter ett datorprogram med hjälp av koordinatre-gistretsuppgifter kan avgöra vilka fastigheter som ligger inom det avgränsade området.Efter komplettering med information om ägarnas namn och adress från IR skrivsförteckningen och eventuellt även adressetiketter ut på radskrivare.Bearbetningen sker offline. Enligtsamma teknik som för framställning av fastighetsförteckningar 1978/79:114 89 kaninformation ur de olika registren väljas ut, sammanställas och presenterastill gagn för främst verksamheter inom samhällsplanering. Fastighetsdata iform av främst koordinater sammanställt med information ur andra ADB-registerhar även möjliggjort en automatisering av framställning av befolknings- ochbebyggelsekartor vilka använts i t ex länsplanering och kommunplanering. Dessahar dels fått en generell utformning, dels speciell utformning för specifikastörre tillämpningar. Bland speciella tillämpningar kan nämnassammanställningar för fysisk riksplanering, allmän fastighetstaxering,prognosverksamhet och underlag till katastrofplan kringkärnkraftverken. Som ovan nämnts pågar f n inom CFD ett projekt att skapa ettregister för lägesbestämda arbetsställen. I projektet har utarbetats metoderför påförande av fastighetsbeteckning och därmed koordinater tillföretagsregisteruppgifter på grundval av uppgifter om företagets adress.Materialet skall användas i läns- och trafikplaneringen. Arbetet sker isamarbete med i län. Hittillshar CFD genom en begränsad uppdragsverksamhet tillgodosett vissaanvändarbehov. Även i de delade systemen måste en sådan verksamhet bedrivas föratt tillgodose både allmänhetens och myndigheters rimliga krav påinformationsuttag ur ett offentligt ADB-system. Med hjälp av det tidigare iavsnitt 6.10 skisserade systemet för tillämpningar inom samhällsplaneringenkan man räkna med att de fördelar för samhällsplaneringen m m som erhållits meddriftsystem 1 kan uppnås även vid de nya, delade systemen fast till ökadekostnader för de produkter som kräver tillgång till information ur både FR ochIR. 1978/79:114 90 8 Plan för genomförande Arbetetmed delningen av driftsystem 1 till ett FR- och ett IR-system kan delas upp iföljande verksamheter.