prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — De krav som ställs pä underlapsdata förbostads-försÖrjningsplanenngen är dock sä klart uttalat att kommittén ändå föresläratt gä ut till allmänheten med en blankett. Ett annat alternativ skulle vara att man i HBS 80 dessutomhar med frä-por om sysselsättningen på personblanketlen. Det skulle fördyraundersökninpen med 5,5 milj. kronor jämfört med huvudalternativet. Föreningen avstyrker bestämt det första alternativet att iHBS 80 slopa personblanketten. : I länsplaneringen är län ochkommuner planeringsenheter. Även delar av kommuner är aktuella vid analyser avlokala arbelsmarknader. På dessa nivåer erfordras slatislik avseende i försiahand befolkning, sysselsättning och pendling. Statistikbehovet över befolkningenär väl tillgodosett genom SCB:s Demopak. Förhållandet är däremot detrakt motsatta när det gäller sysselsättnings- och pend-linpsdata. Härföreligger enbart upppifter frän folk- och bostadsräkningarna vad avserpendling och heltäckande sysselsättningsstatistik för samtliga näringsgrenar.Intermittenla undersökningar för variabeln sysselsättning är i regel avbegränsat värde. Enbart uppgifter om sysselsättningen kan förmånga näringsgrenarge en felaktig bild av utvecklingstendenserna på grund avkonjunkturlägets inverkan på sysselsättningsnivån. För länsplaneringen är det nödvändigt med årlig statistiköver sysselsättningen på läg regional nivå. Data måsle finnas om såväl antaletarbetsplatser (dagbefolkningen) som antalet förvärvsarbetande(nattbefolkning). har också visat pä att det finns ett stortbehov av ärlip sysselsättningsstatistik. Kuliurgeografiska insiiiuiioncn vid Siockholms universilelanser att HBS 80 ur forskningens aspekt kan göras så liten som möjligt förslagsvis i form av nks- och länstabeller för primära demografiska data.Institutionen anser atl de resurser som därigenom frigöres skall användas tillanvän-daranpassning av olika för forskningen aktuella register på länsnivå.Målet Prop.1978/79:128 45 här bör vara att kunna utforma regional eller lokalslaiislik efter respeklive användares önskemål, och all pe velenskaplipainsiitiitit)ner tillpäng till sädana repister. Detta är fullt möjligl med ellinlerakiivt lerminalsysiem lill de olika länsslyrelsernas datorregisier överbelblkninp elc. Evenluella sekretessaspekter bör kunna lösas. Vidiilformninpen av ett sädanl interaktivt system anser institutionen attläpesaspekten specielll bör beakias genom att fastighetsläpeskoordinatersuccessivt päföres personbanden. Institutionens undervisninp är utpräglat laborativ. Isamhällsplanerarut-bildninpen fär studenterna själva ta fram olika typer avtiiredningsimder-lag, göra upp förslag till kommun- och länsplaner etc. Sädanaövningsmoment kräver en detaljerad statistik av tvärsnittstyp pä läg (lokal)nivä, och för ett antal tidpunkter. Folk- och Bostadsräkningar med mera har häranvänts i viss utsträckning. För att pöra realistiska övningar vore aktuellareoch med individuell användaraccess tillpänglig statistik mera lämplip.In-stitiitionen anser ej att RSDB i sin nuvaiande utformninp med ett antal fixatabeller är särskilt väl anpassad till dessa önskemal. Vi föreslär här i ställeten omformning sä att RSDB innehäller en databas där invidider och ej tabellerutgör byggstenar. Därigenom ges möjligheter till länkninp av olika variablertill samma individer för atl bättre beskriva en komplex verklip-het. Pä vilkennivå sedan uttag skall pöras torde bli en förhand-lingsfräpa mellan SCBoch Datainspektionen. Institutionen vill dock här anföra att det vore fulltgodlapbart ur vär synvinkel att här fä fram avidentifierade data för mindreområden. Det väsentliga är atl länkningar kan göras inom databasen.Institutionen anser del lämpligt alt ett antal kommuner eller motsvarandeområden (regioner, län) väljes ut som 'intensivdata-omräden"" förRSDB och att ett system med lägesbestämda individdata bypgs upp. Därigenomfaller även här kravet pä en detaljerad folkräkning av sedvanlig typ och HBS 80kan i stället fä den utformning som föreslops i föregående avsnilt. Vi villdock betona atl vårt förslag ej är atl se som ett totalt besparingsförslag utanatt alla eveniuelli frigjorda resurser skall läggas pä de förslag som givitshär. Ceiilrahitinuulen för fusiigheisdaia (CFD): Utredninpensförslag ligger i linje med det diskussioner att församhällsplanering i större utsträckning än utnyttja administrativa register.Fastighetsregisterutredningen (SOU 1966: 63) var pä denna punkt särskiltframsynt och framhöll fastighetsregistrets inklusive koordinatregistrets storabetydelse som ett av de basregister som efter sambearbetning med andrabasmaterial skulle utgöra grundvalen i samhällsplaneringensinformationsförsörjning. CFDs utvecklingsenhet har i sitt arbete inom delprogrammetrepistrens innehåll och användninp inriktat sip pä användninp av administrativadata för samhällsplanerinp. Därvid har data ur fastighetsdatasystemet sambearbetatsmed data ur främst ADB-systemet för folkbokförinp och beskaltninp med syfte attframställa lägesredovisat planeringsunderlag. Det finns därför inom CFD enförhållandevis stor erfarenhet av sambearbetning av data frän olika register.Den principiella utformningen av utredningens förslap är ett betydelsefulltsteg i riktninp mot ett större utnyttjande av administrativa data församhällsplanering och även ett steg mot en samordning av administration ochplanering. I har sedan flera årlett en sådan utveckling genom att ge ut föreskrifter om hur de lokalamyndighelerna med hjälp av s. k. management information systems (MIS) kanfullpöra sina upppiftsskyldigheter gentemot centrala myndigheter somman på lokal nivå kan effektivisera sin administration och planering. Prop.1978/79:128 46 De säkerhets-, sekreless- och integritetsproblem som ärförenade med utredningens förslag bör kunna lösas, särskilt vid beaktande avden siora medvetenhet om dessa problem som inblandade parter nu fiiii. Daiainspckiii)iu'ii: Insamling avsysselsällningstipppifter avses enligt förslapet ske via KU. Dalainspeklionenlörutsäller att tieita iipppirtsläm-nande sker pä sädanl säu atl den enskildeges möjligheter att lä del av de lämnade uppgifterna och anföra erinringar nioievenluella felaktipheier i dessa. Del ankommer inle pä datainspektionen att taställninp till datakva-liién i annat avseende än dess betydelse för den personlipaintegrileten. Enlipt inspektionens mening är förutsättningarna atl uppräuhällaen pod datakvalité bäure om sysselsältningsuppgifterna insamlas via personuppgifterän via KU. Inspektionen vill därför peka pä den belydelse som da-takvaliién kanha för den enskildes personlipa intepritct särskilt vid samköming mellan olikaregister. Förslaget synes kunna medföra eu större behov av olika evalveiingsundersökninpar än som skedde t. ex. vid FoB 75. DEFU: Den förcslapna användninpen av KU innebäratt kontrolluppgiftenbygps ut till atl även omlätla uppgifter om arbetad tid och en identitet förarbetsstället. I sammanhanget kan noteras att utredningens ledamöier Ruist ochWallberg ocksä lör fram förslapet att insamla sysselsätlninpsiipp-gifter medhjälp av en utökad insamlinpsblankett från allmänheten utan atl för den skullminska arbetspivarnas uppgiftsskyldighet om arbetad tid. DEFU anser endubbelinsamling av sysselsättningsuppgifterna vara omotiverad. Om insamlinp avsysselsättningsupppifter via KU skulle vara alltför osäker finns det. menarDEFU, anledning att ompröva förslagets in-samlinpsteknik i dessa stycken. Inuläget ärdet svårt att avgöra uppgifternas kvalitet eftersom KU ej lidigarehar använis som statistikkälla. Vidare har utredningen, enligt DEFUs mening,genomfört sä bepränsade fältstudier (nio förelag), atl dessa inte kan utgöratillräckligt underlag för utredningens bedömning om förslagets praktiskapenomförbarhet. Av de ca sju miljoner KU från arbetsgivare som skallframställas , manuelli eller via ADB, lorde ett belydande antal(åtskilliga hundratusen) avse ersättningar för uppdrap, arvoden ellerliknande. I dessa fall är det förenat med betydande arbete att uppskatlaarbetad lid. Hur dessa KU skall behandlas har iitredninpen inte berört. Deanförda skälen talar för att ett försök i mindre skala bör genomföras, varefterställning kan tas till om metoden är användbar. Beiräffande utvidgningen av KU med uppgifter om arbetadtid, avstyrker DEFU det föreslagna förfaringssättet. DEFU saknar iutredningens betänkande alternativ till den föreslagna KU-ansalsen. DEFU finnerdet inte belagt i betänkandet att KU är det bästa och mest rationella sättetatt fä sysselsättningsupppifter. Enligt DEFUs uppfattning per KU även utanarbetstidsuppgifter värdefiill informaiion om arbelsmarknaden på regional ochlokal nivå dä ett arbetsställeregisier utvecklats. Uppgiften om arbetstid ärinte heller nödvändip för identifiering av förekomst av förvärvsakti-vitel,eftersom denna tillfredsställande bör kunna skattas via inkomslupp-giflerna,och behöver följaktligen inte av detta skäl infordras från arbetsgivarna. Detbör vidare uppmärksammas all utredningen inte klarlagt nödvändigheten av ärligstatistik med den detaljeringsgrad som föreslagits och atl arbetad lid av dettaskäl skall tas in pä KU. 1978/79:128 47 Uiiedningen borde ha iiireil möjlighelerna afi genomurvalsundersökningar fa fram erforderliga slalislikiipppifter. Som alternativtill den av utredningen föreslagna meloden alt fä in upppifter om arbetad tidoch sysselsäuning vill DEFU preseniera följande förslap. Detta kan enligtDEFUs upprättning pe motsvarantle resultat som utredningens lillvägagängssättmen lill läpre koslnader och med myckel mindre besvär för uppgiltsläm-nariia.Förslagets hiivudtanke är all sysselsättninpsberäkninpar i HBS 80 kan pörasuiitiän de inkomstuppgifter som lämnas pä KU. För atl fä lill siänd en enligt DEFUs mening nödvändigmetodutvärdering bör HBS 80 i denna del genomföras enlipt nedanstående modelloch med Ivä lestpopiilationer. Populalion I avpränsas enligt följande modell Slickprov av arbetspivare dras - urvaletarbelsgivare dras sä all det totalt motsvarar ett tillräcklipt stort antalarbetstapare för all tjäna som hjälpinformation vid sysselsättninpsberäkninparvia inkomsldata - urvalet avarbetspivare mäste vidare vara sä avvägt att del möjliggör viss redovisningefter säväl peoprafisk fördelning som branschfördel-ninp. De iarbetspivartirvalel berörda arbetstaparna fär en enkät meduppgifter om sysselsäuning enlipt Riiist-Wallberp-modellen. Ett urval avnämnda arhelspivare fär i särskild ordning lämna upppifter om arbetad tid förde anställda den aktuella mätveckan. Tillvägagänpssätiel enligt ovan används för atl fåen utvärderinp och kvaliietsjämförelse mellan de bada insamlingsförfarandena. Konsekven serna för iipppiftsläninarna kan ocksä studeras nopa. Populalion II utpöresav övripa individer. Dessa får inte nåpon blankett alls. För dem tas inteheller näpra exira upppifter via KU. Över denna populalion fär manföljaktligen inpå explicita sysselsällninpsupppifter vare sip genomtipppiftsinhämlande frän företag eller allmänhet. I stället porssysselsättninpsberäkninpar utifrän inkomstupppifter och med hjälp av beräknaderelationer mellan lön och arbetad tid från populalion I. DEFUs förslap innebär följaktlipen att man, i stället föratt ta in syssel-sättninpsiippgifter penerellt via KU. använderinkomstuppgifter och en kontrollgrupp. DEFU ärmedveien om alt den föreslagna modellen kräver ett stort urval för att klaraanvändarnas krav på detaljerad redovisning, men menar atl vid jämförelsen meden totalundersökning innebär förslaget belydande besparingar föruppgiftslämnarna. Vidare har förslaget den fördelen atl förberedelser,genomförande och resultatredovisning kan ske snabbt jämfört med entotalundersökning. Möjligheterna att genomföra ovan skisserade modell - ellernågon liknande ansats byggd pä stickprov och särskilda riktade urval - bör motbakgrund av dessa klara administrativa fördelar snabbutredas. Vad gäller utvidgningen av CFR till att omfatta ett totaltarbetsställeregister sä ser DEFU delta som ett positivt förslag. Enföruisättning vid utformningen av ett arbetsställeregister är emellertid attde registerarbeten som fortgår framför allt pä regional och lokal nivå hosett flertal myndigheter och orpanisationer kan upphöra och ersättas medarbetsställeregistret. Behovet av alt bygga upp lokala och regionala registert.ex. hos länsstyrelser, yrkesinspektioner och på enskilda kommunalaförvaltningar minskar när data finns tillgängliga i ett fullständigtarbetsställeregister. Delta innebär att företagens uppgiftslämnande kanbegränsas i dessa avseenden. Prop.1978/79:128 48 Ulredningens förslap för registrering avarbelsslälleidenlifiering bör enlipt DEFUs uppfatininp ytterligare utredas. Enarbetsställeniimrering av varje enskild KU-blankeit trän nerarbcisslällelöretagkan vara oralionelll. Arbelsställeredovisningen berör en myckel bepränsad delav arbetsgivarna. En metod niasle därför eftersträvas som anpassas till enbarldessa och som inte belastar övriga arbelsgivare i näpol avseende. En prakliskförutsäuning för föreiapens vidkommande är vidare all de föreslapnaideniitets-upppilierna fär lämnas i ett arbetsmoment som inte stör företagensordinarie KU-riitiner. DEFli presenterar ett alternaiiv till iitredninpensförslap om repislrering av arbetsställeidentifiering och väcker ocksä frägan ommöjlipheterna att införa en präns som beftiar de mindre företapen fian att delaupp de anställda pä arbetsställe. Koiijiinkitiriiisiinnei: Del förslap lill iippläpgning avsysselsättninpsdelen, som Iitredninpen har gjort, finner institutet värdefull.Under förutsättning alt de i MBS 80 föreslapna tilläppsiippgifterna omarbeislillfälle får kvarstä i systemet även efter 1980 erhålles enkvalitetsförbättring i syssel-sättninpsstatistiken inle endasl utanäven för framliden. Indirekt skulle deua kunna leda till betydlipt säkrareberäkningar av den utbetalda lönesumman och därmed bättre underlap förbedömningar av utvecklinpen av skatte- och konsiimiionsposlerna, som titpörlimpa och viktiga komponenter i BNP-beräkninparna. Med hänsyn till alt man avser att använda en helt ny metodför alt erhälla de önskade sysselsättningsupppifterna kan stora problem kommaatt uppstå vad päller jämförbarheten med tidigare folk- och bosladsräkningar.Sålunda torde den föreslagna metoden att ta fram uppgifter om sysselsättningenvia KU-blanketten otvivelaktigt innebära att sysselsättningsvariabeln, jämförtmed tidigare folk- och bostadsräkningar kommer alt fä något ändrad innebörd iåtskilliga hänseenden. En systematisk genompång av konsekvenserna avomläggningen i detta avseende hade därmed varit av intresse. En sådan genompänpsaknas dock i utredningen, vilket gör behovet av en konlrollundersökning försysselsätiningsvariabeln än mer uttalat. För att fä jämförbarasysselsättningsdala och en möjlighet att kontrollera det nya materialetsfullsländighel har ledamöterna lagt fram ett förslag omkompletterande uppgiftsinsamling vad avser sysselsättningen. Dennakomplettering skulle kunna göras lill relalivi begränsade merkostnader. Medhänsyn till den vikt som bör tillmätas frägan om jämförbarhet, vill institutettillstyrka detla förslag att insamla sysselsättnings-uppgifter även päpersonblanketten. Utredningens förslag om att kontrolluppgiften (KU) skallinnehålla en arbetsställekod är i huvudsak betingad av de uppgiftskrav somönskemålen om god sysselsättningsstatistik på regional nivå samtpendlingsstatistik ställer. Ur synvinkel är det däremotfrämst i samband med en annan variabel, lönesumman, som en arbetsställekod päKU är av intresse, och delta förutsatt att den bibehålles även efter 1980. Delö-nesummeeiemeni som redovisas på lorde därigenom ge en betydligt säkrareberäkningsgrund för de olika komponenterna i den totala utbetalda lönesumman.Ett önskemål beiräffande denna slatislik är vidare alt lönesumman skall kunna näringsgrenfördelasoch för detta krävs uppgifter om arbetsställebransch. Det vore sålunda förinstitutels vidkommande olyckligt om delar av KU-maierialet saknadearbetsställeuppgift. RSV: Beträffande förslaget i betänkandet (s 157- 167) atlvia KU kräva in HBS-uppgifier vill RSV anföra följande. KU skall avlämnas tillledning vid inkomsttaxering. Enligt RSVs mening bör KU endast innehålla infor- Prop.1978/79:128 49 mation som är nödvändip för taxerinpen och krediterinpenav källskatt. Alt pä KU kräva in andra upppifter är riskabelt bl. a. avföljande skäl. Dels försvåras arbetsgivarnas arbete med KU, vilket kaninnebära förseningar av inlämnadet. Dels kan det befaras att ju flera upppifterKU innehäller desto sämre fylls blanketten i av arbetspivarna. Skullekvaliteten pä uppgifterna försämras är det mycket allvarligt eftersom KU skallligga till grund bäde för taxeringen och för kiediterinpen av källskatt. RSVanser alltsä inte alt KU är rätt väp för att kräva in andra uppgifter än sädanasom är avsedda för skatteadministrationen. KU skall lämnas till skattemyndigheterna senast den 31januari under taxeringsåret. Sedan skall alla KU som avfattats på blankettdatarepistre-ras. Antalet KU som skall regislreras upppär till ca 6 milj.Repistrerinpsar-betet skall av för att taxerinpenskall kunna påbörjas . Detta innebär att KU-registreringen är myckettids-pressad. RSV har beräknat att varje tecken som skall registrerasfrån KU kräver 5 stycken registrerinpsutrustningar med personal. Repistrerinpavveckoarbetstid (3 tecken) och arbetsställenummer (8 tecken) skulle motsvara ca40-50 repistreringsutrustningar med personal. Dessa resurser i form av personaloch utrustning saknas inom skatteadministrationen. Dennadatarepistrering skulle dessutom drabba en redan tidigare besvärligarbetstopp. RSV vill även peka på svårigheterna i att redan efter tväär ändra i de nya KU-rutinerna. Såväl blanketter som magneibandsbeskrivningarmåste modifieras om nya uppgifter kommer till. Erfarenhetsmässigt är det mycketsvårt att påverka samtliga arbetsgivare till sådana förändrinpar. Underår 1980 penomförs ändringar i rutiner för uppbörd avskatt. Det är därför mycket svårt resursmässigt hos RSV att genomföraförändringar i KU-systemet som utveckling av nya rutiner pågår inomandra områden. Såvitt RSV kan finna är utredningens mening attHBS-uppgifterna och KU för beskattningsändamål enligt taxeringslagen skalllämnas på en och samma blankett. En sådan ordning medför - i de fall KU inteavlämnas eller på KU utelämnas säväl någon uppgift av betydelse förbeskattningen som någon HBS-uppgift - att både taxeringslagens bestämmelser(45, 51 -55 SS) om anmaning och vitesföreläggande beträffande kontrolluppgifternaoch utredningens föreslagna motsvarande bestämmelser (14 S) beträffandeHBS-uppgifterna blir tillämpliga. Även om RSV därvid förutsätter att det av KUklart framgår vilka uppgifter som skall lämnas med slöd av laxeringslagen ellerHBS-lagstiftningen, måste ett sådant förfarande enligt RSVs meninguppenbarligen innebära risk för missförsiånd av anmaning ochvitesföreläggande. Samordningen kan härigenom få oönskade effekter förtaxeringsarbetet och medföra rättsosäkerhet. RSV vill i detla sammanhang understryka alt någonsamordning i den meningen att skattemyndigheterna skall medverka vid anmaningoch vitesföreläggande av HBS-uppgifler inte får förekomma. En klargränsdragning mellan skattemyndigheternas och statistiska centralbyrånskompetensområden måste upprätthållas. Utredningen har i motiveringen till förslaget inte berörtskattemyndigheternas rätt att ta del av de HBS-uppgifter som föreslås lämnaspå KU. Genom den utformning 17 S i lagförslaget fått kan dock tveksamhetföreligga om skattemyndigheterna skulle äga rätt att ta del av dessa uppgifter.Eftersom gemensam blankett föreslås bli använd och det är såvitt RSV kan 4 1978179, 1 saml. 1978/79:128 50 finna en förtitsättninp för att den föreslagna lösninpenskall ha nägon fördel gentemot uppgiftsinsamling utan samband med KU tordedet däremot praktiskt inte kunna undvikas all skattemyndigheterna ocksä fär delav sysselsättningsuppgifterna. Sammanfattningsvis vill RSV ullala myckel siarka farhågorför att den föreslapna samordninpen med HBS-upppifter pä KU kan komma att innebäraej godtagbara störningar i skatteadminislrationen. RSV avstyrker därförförslaget i denna del och vidhåller den tidipare av uttaladeåsikten atl en samordning i vart fall lidigast kan övervägas till 1982 årstaxering. Verket förordar i stället att uppgift om arbetad tid inhämtas frånhushållsuppgifter och att ett arbetsställeregister läggs upp med hjälp av annanmetod än via KU. Siaiskoniorei: Statskontoret anser att formerna för hursysselsättninps-statistiken skall insamlas bör yttertigareövervägas. SCB bör få i uppdrag atl i samarbete med RSV genom särskildprovundersökning närmare pröva förutsättninparna föratt via KU insamlasysselsättningsuppgifterna från företagen och visa hur en samordning avstatistikbehandlingen med skatteadministrationen kan ske. Vid HBS 80 bör enligtstatskontoret sysselsättningsiippgifter inhämtas från allmänheten påindividblanketterna i likhet med vad som skedde i FoB 70 och FoB 75. SCBscentrala företagsregister har härvid tidigare utnyttjats som ett hjälpmedelför att tillsammans med blanketiuppgifterge information som möjliggjort enredovisning av de sysselsatta efter näringsgren. Man borde därför också i HBS80 kunna finna acceptabla lösningar vid redovisning avsysselsättningsstatislik baserad på uppgifter från allmänheten vid ytterligareett tillfälle i avvaktan på att frågan om sysselsätiningsstaiisiiken kan få enmer långsiktig lösning. Del framslår självklart som angeläget att begränsaockså allmänhetens uppgiftslämnande. Tas sysselsättningsuppgifterna med påindividblanketten för HBS 80 får dock allmänheten likafullt en kraftigreducering av uppgiftslämnandet jämfört med FoB 75. Allmänhelens merarbete fårvägas mot statliga, kommunala och privata organs kostnader i HBS-alternativet, Stalisliska centralbyrån: Det förändrade sätt atl insamlauppgifter om sysselsättning som utredningsförslaget innebär, ger enligt SCBsuppfattning en god grund för en ärligen återkommande regional sysselsältningsstaiistikmed start . Verket anser emellerlid att det är otillräckligt alt 1980enbart insamla sysselsättningsuppgifter från KU och stöder därför den avRuist-Wallberg framförda ambitionsnivån. Skälen till att insamlasysselsättningsuppgift även pä personblanketten är enligt verkets uppfattningfrämsi följande: - 1980 är förstagången som en utbyggd KU kommer alt finnas och stor osäkerhet råder om hurdenna insamling i prakiiken kommer atl fungera och därmed kvaliteten i uppgifternapå KU - populationsavgränsningarsom skall göras kräver nya krilerier som behöver kontrolleras - vid avsaknad avsysselsätlningsuppgift på KU finns ett statistikunderlag tillgängligt - underlag behövs för all skapa för statistikensanvändning erforderlig jämförbarhel med tidigare erhållna uppgifter. SCB anser därför alt sysselsällningsuppgifter måsleinsamlas även på personblanketlen 1980, : Sysselsättningsdataskall insamlas på helt nytt 1978/79:128 51 sätt, nämligen via arbetsgivarna i stället för fränenskilda arbetstagare. Förslapet är i princip acceptabelt men tveksamhet raderom möjlipheterna att klara av förberedelserna . Bl.a. däriör föreslås attstatistiska centralbyrän pes större resurser än i förslaget för att göraevalveringsimder-sökningar även för olika kommiiniyper och inle bara päriksnivå. behövs för alt hjälpligt kunna bedöma den nya metodensresultat jämfört med de tidigare undersökningarnas. : Utredningen föreslåratt sysselsättnings-och pend-linpsslatistik framställs genom utnyttjande av ett antaladministrativa register. Metoden föruisätter all ett betydanderegisterutvecklinpsarbete kan utföras före undersökningstillfället. En förutsättning är att det nuvarande centralaföretapsrepistrel kan utvecklas till ett heltäckande arbetsställeregister.Huvuddelen av detta arbete kommer att åvila kommunerna. Med insats avbetydande personalresurser bedömer arbetsuppgiften som fulltmöjlig att genomföra.