prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inteberoende av den underhållsskyldige förälderns förmåga att betalaunderhållsbidrag. Bidragsförskott utgår med 40 96 av basbeloppet vilket innebär 5 240kr. Bidragsförskott utgår f n. för drygt 200000 barn. I enlighet med förslag i proposition 1978/79:12 om underhåll tillbarn och frånskilda m. m. kommer vissa förändringar att genomföras av reglerna för underhållsbidrag ochbidragsförskott. a. kommer bidragsförskott att i vissa fall kunnautgå till föräldrar med gemensam vårdnad. En pariamentariskutredning arbetar med att pröva frågorna om hur samhällsstödet lillde ensamstående föräldrarna och deras barn skall utformas med hänsyn till de förändringar som skett i olikaavseenden sedan vissa av stödformernainfördes. Kommittén skall bl. a. kartlägga de stödbehov som finns ochhur de nuvarande stödformerna svarar mol dessa behov. Följandesammanställning visar omfattningen och utvecklingen av samhällets direktaekonomiska stöd till barnfamiljerna (milj. 1 Före är 1974 förmäner frän moderskapsförsäkringen. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 52 1977/78 Utgift 3 833 932 342 1978/79 Anslag 4 025 000 000 1979/80 Förslag 4 420 000 000 Allmänna barnbidragutgår fr, o, m, med , och barn under 16års ålder. Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administrationen av barnbidragenhandhas av och försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna återfinns ilagen (1947:529)om allmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senast1978:34). Verket beräknarmedelsbehovet för /80 till 4 000 milj. kr. vid oförändrad bidragsnivå. Beräkningarna grundas på statistiskacentralbyråns befolkningsprojektionför riket . Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigade barn vara ca 1 770 000 vid utgångenav . har antagit regeringens förslag omhöjning av det allmänna barnbidraget . per barn och år fr. o. m. . Medutgångspunkt i del nya bidragsbeloppet och med beaktande av att det skett enviss minskning av antalet bam i bidragsberättigad ålder beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 4 420 milj. kr. Det innebär en Ökning med 395 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Allmänna barnbidrag /80 anvisa ett förslagsanslag av 4 . Ersättning till postverket för utbetalning avallmänna barnbidrag m.m. 1977/78 Utgift 9 475 018 1978/79 Anslag 13 500 000 1979/80 Förslag 13 700 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag och bidragsförskott.De månader barnbidrag betalas ut görs utbetalningen av bidragsförskott på samma anvisning sombarnbidragen. Övriga månader betalas bidragsförskott ut på särskild anvisning.Ersättning eriäggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för /80avser alltså kostnader förutbetalningar under . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 53 Ersällningen tillpostverket har för utgjort , för varje utbetald barnbidrags- eller bidragsförskotlsanvisning. Medutgångspunkt i den för år 1978 tillämpade ersättningen beräknarriksförsäkringsverket anslagsbehovet för nästa budgetår till 13,1 milj. kr. har därefter i framställning begärt attersättningen avseende år 1979 skall höjas till . för varje utbetald barnbidrags- eller bidragsför skotlsanvisning. Med den högreersättningen kan medelsbehovet beräknas till 13,7 milj. kr. Riksrevisionsverkethar i yttrande över postverkets framställning inte haft någon erinran mot de föreslagnaersättningsbeloppen. Jag har inte något att erinra mot den av postverketföreslagna ersättningen. Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed avrundat till13,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillErsättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78 Utgift 301797 328' 1978/79 Anslag 360000 000' 1979/80 Förslag 410 000 000 1 Anslaget Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen. Från anslaget utgårstatsbidrag lill försäkringskassornas utgifter för föräldraförsäkringen i form avföräldrapenning vid vård av barn. Föräldrapenningutgår med en garantinivå av . per dag ianslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen.Till försäkrad som har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopp utgår föräldrapenningen med samma belopp somsjukpenningen, dvs. av densjukpenninggrundande inkomsten. Föräldrapenningen utgår till den av föräldrarna som stannar hemma och vårdarbarnet. Föräldrarna harockså rätt till särskild föräldrapenning under sammanlagt förvarje barn som fötts efter . Föräldrarna kan ta ut densärskilda föräldrapenningen enligt egen önskan fram till ochmed barnets första skolår. Den särskilda föräldrapenningen beräknas på grundval av förälderns aktuella sjukpenninggrun- Prop.1978/79:100 Bilaga 8 54 dande inkomst, dock lägsl garantinivån. Under återståendeen månad utgår föräldrapenningen med belopp motsvarande garantinivån. Den särskildaföräldrapenningen får tas ut vid heltidsledighet eller vid förkortad arbetstidoch utgår som hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Var och en avföräldrarna disponerar av ersäitningsti-den, men förälderkan genom en anmälan till avstå från sin rätt lillsärskild föräldrapenning till förmånför den andra föräldern. Ensamståendeförälder får själv disponera hela ersättningstiden . För barnfödda gäller särskilda övergångsregler med viss ersättningslid. Förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt ta vård om barn har också rätttill föräldrapenning. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan utgånär barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk samt när förälder behöver följamed barnet till barnavårdscentral m. m. Rätten till föräldrapenning förtillfällig vård av barn gäller också för fadern i samband med barns födelse. Föräldrapenningen kan vidareutnyttjas -alternativt två halva dagar - per kalenderår och förälderför kontakt med samhällets barnomsorg. Föräldrarna disponerar följande antaldagar , familjer med ett barn12 dagar, familjer med två barn , familjer med tre eller flerabarn . Föräldrapenning förtillfällig vård av barn ulgår med samma belopp som sjukpenningen. Föräldraförsäkringenaren integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vad gällerfinansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderna förföräldrapenningen finansieras således till genom statsbidrag och till85 % genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Bestämmelserna omföräldrapenning återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630,ändrad senast 1978:256). Med utgångspunkt ifastställd lagstiftning beräknar de totala kostnadernaför föräldrapenning till 2 540 milj. kr. för och 2 625 milj. kr. Anslagsbehovet /80 beräknas därmed till 385 milj. kr. Med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på föräldrapenningen och inverkan av kommandeproposition enligt vad jag anfört i avsniltsinledningen beräknar jagde totala kostnaderna för föräldraförsäkringen till 2 750 Prop.1978/79:100 Bilaga 8 55 för nästa budgetår. Därav avser ca 1 800 milj.kr. föräldrapenning i samband med barns födelse, ca 310 milj. kr.föi-äldrapenning för tillfällig vård av barn och ca 640 milj. kr. särskild föräldrapenning.Statsbidragskostnaderna blirdärmed avrundat 410 milj. kr.Anslagsrubriken bör förkortas tillBidrag till föräldraförsäkringen. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl tillBidrag iHIföräldraförsäkringen för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78 Utgift 756 464 498' 1978/79 Anslag 500 000 000 1979/80 Förslag 480 000 000 ' AnslagetErsättning för bidragsförskott. Bidragsförskottutgår för barn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om ellersom står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ettgenerellt ekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar 40 96 av basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. I den mån ersättningför bidragsförskott inte kunnat tas ul av den underhållsskyldige, bekostasbidragsförskotten till 75 96 av staten och till av den kommun där barnets vårdnadshavare ärmantalsskriven. Vidare betalarkommunerna en ersättning för administrationskostnaderna. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsför-skou (omtryckt 1976:277, ändrad senast1978:35), Verkel beräknarkostnaderna för /80 lill 480 milj. kr. Antalet barn förvilka bidragsförskott ulgår kan beräknas lill ca 201 000 vid utgången av , vilket motsvarar drygt 10 96 av samtliga barn. Ca35 % av de utbetaladebidragsförskotten beräknas bli återbetalda av de underhålls-skyldigaföräldrarna. Administrationen avbidragsförskotten överfördes från kommunerna till försäkringskassornaoch . Denna omläggning har inneburitatt anslagel övergångsvis belastats av dels ersättningar till kommunerna för tidigare utbetalningar av bidragsförskott, dels Prop.1978/79:100 Bilaga 8 56 kosinader för löpande bidragsförskottsutbeialningar.Denna dubbla belastning harnu upphört, vilket medför en viss minskning av anslagsbehovet. Liksom beräknar jag anslagsbehovetför nästa budgetår rill 480 milj. kr. Jag hemsläller att regeringenföreslår att tillBidragsförskott för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 57 Insatser för äldre och handikappade Ekonomisk trygghetoch självständighet, bra boende och en god service avpassad efter den enskildesbehov är vägledande mål för samhällets insatser för de äldre och ulgör grunden iäldreomsorgen. Samhällets insatser för de äldre tar i anspråk stora ekonomiska och personellaresurser. Antalet äldre ökar markant. fanns det ca 880 000 personer iåldrarna , vilket utgjorde av totalbefolkningen. Antaletpersoner i dessa åldrar hade ökat till 1 251 000, vilket utgjorde avtotalbefolkningen. Tillgängligaprognoser visar alt denna andel kommer att öka till fram . Grundvalen för deäldres ekonomiska trygghet och självständighet utgörs av folkpensionen och - omATP saknas - pensionstillskott. Många pensionärer har numera, uiöver sinfolkpension, förmåner från den allmänna tilläggspensioneringen (ATP). Andelenpensionärer med ATP ökar successivt. Den allmäntförbättrade bostadsstandarden är den viktigaste insatsen för atl tillgodosekravet på etl bra boende för de äldre. De kommunala bostadstilläggenökar pensionärernas möjligheter all bo kvar i sin tidigare bostad eller attefterfråga nya bostäder med god standard. Fr. o. m. kanstatskommunalt bostadsbidrag utgå även till folkpensionärer utan barn. Förbältringslånen och bidragen till handikappanpassning av bostad har väsentligt bidragit till att rusta upp ett äldre bostadsbestånd. För att de äldreskall kunna bo kvar i sin invanda miljö så länge de önskar måste dock en godbostadsstandard kompletteras med andra insatser. Dit hör en utbyggnad av denkommunala sociala hemhjälpen. Av följande tabell framgåratt hemhjälpen byggtsut kraftigt . Såväl antalet hjälpta personer som antaletarbetstimmar har mångdubblats . fick 346 000 äldre ochhandikappade hemhjälp under igenomsnitt 139 limmar per hushåll. timmar (milj,) milj, kr. 2 Inkl, hemsjukvård. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 Utöver insatser somger ekonomisk trygghet, etl bra boende och en god service måsle samhället skapa möjlighetertill etl - efter vars och ens personligaförmåga - aktivt liv med gemenskapmänniskor emellan. Färdtjänsten förhandikappade, som har svårigheter atl använda allmänna kommunikationer, bidrar till sådana möjligheter.Socialstyrelsen har fött i uppdragatt se över och förtydliga anvisningarna för statsbidragen lill färdtjänsten. Översynen syftar till att göra det lättare för kommunerna att urskilja den grupp som den stalsbidragsberältigadefärdtjänsten är avsedd för. Ensärskild utredning kommer vidare atl tillsättas för atl utreda frågan om stödtill anskaffning av bil till handikappade. Statsbidrag utgårtill färdtjänsten och lill den sociala hemhjälpen. Statsbidraget beräknas påkommunernas bruttokostnader för verksamheterna. I det statsbidragsgrundandeunderlaget får också medräknas kostnader för arbetsledande insatser och förservice i form av hårvård, fotvård, badservice och matdistribution. Anlalet kommunermed bidragsberättigad social service till äldre utöver hemhjälpen framgår avföljande uppgifter. Under enundersökningsvecka utnyttjades service avseende härvård av ca 1 300personer, fotvård av ca 20 000, badservice av ca 4 100 och matdistribution/matservering av ca 83 000personer. Utvecklingen avfärdtjänsten framgår av följande sammanställning. milj, kr. Kommunerna strävarockså efter att på andra sätt tillgodose behoven av gemenskap ochaktivitet. I de flesta kommuner ordnas sysselsättnings- och fritidsverksamhet för äldre. Omkring 29000 personer deltog i 1978/79:100 Bilaga 8 59 pensionärsgymnaslik eller motion och ca 52 000 personer iandra former av sysselsättningsverksamhet. Ofta knyts verksamheten lilldagcenlraler som i växande antalbyggs ute i kommunerna. Antalet dagcentraler, som uppgick till 266, hade ökat till 382. Även pensionärernas egna organisationer bidrar genom sin verksamheiväsentligt lill att tillgodose dessa behov. Kommunerna införockså i växande omfattning boendeformer som skall kunna tillgodosebåde självständighelskravet, hjälp- och trygghetsbehovet ochgemenskapsbehovet. De s. k. servicehusen kan, rätt utformade, ge etl sådant boende.Sådana bosläder kan också utgöra en bra bas för fritidsverksamhet och liknandeaktiviteter. Dagcenlraler knutna till servicehusen betjänar ofta såväl hyresgästerna i servicehuset som pensionärer iområden däromkring. fannsomkring 12 000 lägenheter i fördelade på 157 anläggningar i sammanlagt 77 kommuner. Av kommunernas planer tillsocialstyrelsen framgår aU ytteriigare ca 12000 lägenheter beräknas vara färdiga fram t. o. m. . Genom ålderdomshemkan vissa äldres speciella krav och behov av omsorger tillgodoses. Antalet platser i ålderdomshem var år1977 totalt 59 286. Fram t. o. m. år 1979planeras nybyggnad eller om- och tillbyggnader för ca 2 000ålderdomshemsplalser. har i sitt slutbetänkande (SOU 1977:40)Socialtjänst och socialförsäkringstillägg redovisat sin syn på etl boende som skall kunnatillgodoseolika behov av service och trygghet för de äldre. En särskild utredning,pensionärsundersökningen, som haft i uppdrag att kartlägga de äldres situation dådet gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser, har avlämnatbetänkandet (SOU 1977:98) Pensionär 75, Kartläggningen avses bilda underiag förden framtida utformningen och inriktningen av samhällets insatser för attunderiätta övergången och anpassningen lill livet som pensionär och ge deäldres tillvaro ett sådant innehåll att pensionstiden blir meningsfull och positiv. För att stödja utvecklingsprojekt och försök av särskildbelydelse för omvårdnaden och aktiveringen av de äldre har jag beräknat 3 milj. kr.för nästabudgetår under anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet. Barnomsoig m. m. Barnomsorgensfortsalla utbyggnad intar en central plats när del gäller samhällets åtgärderför social service och omvårdnad. Följande sammanställning visar utvecklingenav antalet platser samt det beräknadeplatsantalet enligl kommunernas utbyggnadsplaner. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 60 familjedaghem 0-6 är 7-12 år 67 100 20 500 72 800 24 400 76 900 25 800 Detutbyggnadsprogram som anslöt sig tillinnebär att det under perioden1977-1981 skall färdigställas 100 000 nya platser i daghem och 50000 nya platser i fritidshem. Härutöverberäknas en ökning av platstillgångeni familjedaghem. Kommunernas utbyggnadsplaner av planeringsperioden visar att ca 54000 nya platser i daghem och ca 21000 nya platser i fritidshem kommer att färdigställas. När del gäller daghemmen stämmer denna utbyggnad väl överens medden beslutade utbyggnadstakten. Förfritidshemmen innebär planerna att ca 6 000 platser saknas för attutbyggnadsbeslutet skall uppnås. För helafemårsperioden innebär motsvarande planer att ca 89 000 daghemsplatser ochca 39 000 fritidshemsplaiser beräknas tillkomma. harpåbörjats överiäggningar med omkring dessa frågor.Syftet med överiäggningarna är att säkerställa att utbyggnadsprogrammeii dess helhet genomförs. Avsikten är att också la upp Överiäggningar om elt nytlutbyggnadsprogram för barnomsorgen för perioden . En särskildarbetsgrupp, planeringsgruppen för barnomsorg, med representanter för bl. a.socialdepartementet, , kommunförbundet och LO har iuppdrag att på grundval av de prakliska erfarenheterna förbättra det underlag sombehövs för kommunernas utbyggnadsplanering och beräkningar av platsbehovet inombarnomsorgen vid den fortlöpande uppföljningen av barnomsorgsplanerna. Planeringsgruppenberäknas lägga fram resultatet av si« arbete . Gruppen har inovember 1978 lagt fram eltmaterial som belyser platsuinyttjandet inom barnomsorgen. fattade beslul om ett nytt statsbidragssystemför barnomsorgen.Driftbidraget till daghemmen höjdes kraftigt fr. o. m. , Driftbidraget fördaghem utgår med . per plats och för fritidshem med . I bidragsbeloppen är beaktade kapital-tjänslkoslnader.Likaså har hänsyn tagits till behovet av extra insatser för barn medbehov av särskilda stödåtgärder. För familjedaghemmen utgår statsbidrag av kommunernas Prop.1978/79:100 Bilaga 8 61 brultokostnader för verksamheten. Härtill kommer eligrundbelopp som för barn i förskoleåldern utgår med . per barn underår 1979. För barn i skolåldern ulgår grundbeloppet med hälften av del beloppsom nämnts för förskolebarn. Bidragen ärvärdebeständiga genom anknytning till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Nästa reglering avbidragsbeloppen kommer att ske iapril med ledning av då kända uppgifter för . Inom pågår en översyn avsialsbidragsreglerna och frågan om gruppsloriek, personaltäthet m. m. Det statliga stödettill kommuneras barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas lill sammanlagt 3 637 milj. kr, vilketjämfört med innevarande budgetårinnebär en anslagsökning med 1 012 milj, kr. Härtill kommer medel som utgår iform av statliga bostadslån tillförskolor och fritidshem från bostadshuvudiiteln. Statsbidragssystemetskall enligl tidigare beslul finansieras genom en socialavgift från arbetsgivare. Den är för fastställd till1,av del löneunderlag som gällerför de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Avgiften föreslås för år1980 höjd till 1,9 96. Fr. o. m. den 1juli 1977 utgår ett särskilt statsbidrag lill kommunerna för hemspråksträning förinvandrarbarn. Bidraget ulgår för sexåringar som deltar i hemspråksträning somanordnas av kommunen. Jag kommer i det följande att föreslå att bidraget fr. o. m. utvidgas lill atl också omfatta femåringar som deltar ihemspråksträning anordnad av kommunen. För varje bidragsberättigat barn somdeltar i grupp där hemspråksträning bedrivs minst fyra limmar utgår bidrag med 2 100 kr.per år. Även delta bidrag är anknutettill löneutvecklingen för anställdai offentlig ijänsl och kommer atl räknas upp med ledning av dåkända uppgifter om löneutvecklingen . En omfattandeutvecklings- och försöksverksamhet inom förskoleområdet bedrivs undersocialstyrelsens ledning i anslutning lill de reformer som beslutats . Försöksverksamheten avser bl. a.utformningen av verksamheten inomden allmänna förskolan och daghemmen, uppsökande verksamhet bland barn i förskoleåldern samt ålgärder för barn medsärskilda behov av stöd ochstimulans. Häri ingår bl. a. försök med mångsidigt användbara lokaler för förskolor och fritidshemsom sker i samverkan med byggforskningsrådet. Vidare görs försök med lekterapiför barn på sjukhus och med s. k.öppna förskolor. En omfattande försöksverksamhet har också bedrivits när detgäller fritidsaktiviteter för barn i åldern . a. pågår försök med s.k. utvidgade fritidshem i några kommuner på grundval av barnstugeutredningensförslag. Dessaförsöksprojekt stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden. Från arvsfonden harvidare anvisats sammanlagt 18 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 62 sommargårds- och lägerverksamhet samt annanferieverksamhet m. m. Dessutom bedriverskolöverstyrelsen inom ramen för det pedagogiska utvecklingsarbetet i samarbetemed projekt som bl. a. rör anknytningen mellan förskola och grundskola. En särskildkommitté, barnomsorgsgruppen, har i uppdrag alt göra en övergripandeutredning rörande föräldrautbildning. I betänkandet (SOU 1978:5)Föräldrautbildning, 1 Kring barnets födelse har kommittén behandlat den övergripandemålsättningen för en allmän föräldrautbildning. Vidare lämnas förslagbeträffande organisalion och innehåll i föräldrautbildning inom mödra- ochbarnhälsovården saml föriossningsvården. Förslaget avser tiden kring barnetsfödelse. Betänkandet har remissbehandlats. Avsikten är atl senare isärskild proposition lägga fram förslag om en allmän föräldrautbildning medutgångspunkt i barnomsorgsgruppens betänkande. I samband medutredningsarbetet har startats olika försök i kommuner och landsting för attpraktiskt pröva föräldrautbildningens innehåll, utformning och organisation.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivsinom mödrahälsovården, BB, barnhälsovården, förskolan och skolan. Utredningenkommer i sill fortsatta arbete atl behandla föräldrautbildning under förskole- ochskolåldrarna saml föräldrautbildning som når alla i samhället. Ett betänkande i dessa frågorberäknas kunna lämnas /80. Familjestödsutredningenhar presenterat en diskussionspromemoria där fakta ochvärderingar kring barnomsorgen för de minstabarnen belysts. Diskussionspromemorian - som f n. remissbehandlas genomutredningens försorg - kommer tillsammans med det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs inom utredningen att ge underiag för ett slutbetänkande. I anslutning till utredningsarbetet bedrivs i samverkan med forsknings- ochutvecklingsarbete, bl. a. genompraktiska försöksverksamheter i några kommuner. ,som tillkallades för att utreda frågan om barnolycksfallen, beräknas lägga fram förslag om organisationen av barnsäkerhetsarbetet på central ochlokal nivå samt om registreringav barnolycksfall. 1976 årskommunalekonomiska utredning har avlämnat de båda delbetänkandena(SOU 1977:20) Kommunernas ekonomi 1975-1985 och (SOU 1977:48) Översyn av despeciella statsbidragen till kommunerna samt slutbetänkandet (SOU 1977:78)Kommunerna. Utbyggnad, utjämning, finansiering. Utredningens uppdrag är därmed slutfört. förslag innebär bl. a. alt skatteutjämningssystemet reformeras i syfteatl öka utjämningen mellan kommunerna och förstärka det statliga stödet tillde inkomstsvaga kommunerna. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 63 Som en delfinansiering av denna reform förordarutredningen all elt antal specialdestinerade statsbidrag slopas. Syftet härmed ärockså alt öka kommunernas handlingsfrihet, minska den statligadetaljregleringen och avlasta den kommunala och statliga administrationen. Vidarediskuterar utredningen finansieringen av den kommunala verksamheten ochkostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Ett antal åtgärder föreslås somkan aktualiseras om man vill öka Överföringen av statliga medel tillkommunerna och landstingskommunerna. Betänkandena harvarit på remiss till bl. a. samtliga kommuner och landstingskommunerunder . Beredningen av de aktuella frågorna är ännu inte avslutad. Chefen förbudgeldepartemenlet avser att senare anmälafrågan om en proposition till innevarande i anledning av kommunalekonomiska utredningens förslag. Undersocialhuvudtiteln är följande anslagberörda av beredningen, nämligen D 5. Bidrag till ferievistelse för barn, D 6. Bidrag till familjerådgivning m. m., . Skyddsympningar, 14. Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar m. m., J 5.Bidrag till kommunalanyklerhelsnämnder m. m. och K 3. Bidrag till anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda. Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst 1977/78 Utgift 913 445 371 1978/79 Anslag 855 000000 1979/80 Förslag 1 110 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälp samt färdtjänst för handikappade.Bidragsbestämmelserna gäller fr.o.