prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Härvid harjag ocksä beaktatatt om inte uppgifter i folk- och bostadsräkningens form samlas in, kommersäkerligen en rad kommunala och andra statistiska undersökningar av liknandelyp atl genomföras. Mot denna bakgrund förordarjag att en folk- ochbostadsräkning genomförs är 1980. Utredningen har visal att vissa uppgifter som ingått ilidigare folk- och bostadsräkningar haft en ringa användning isamhällsplaneringen. Andra uppgifier har visat sig komma till användning päfrämst central myndighetsnivå, där man inte haft speciell nytta av demöjligheter till regional och lokal redovisning som FoB-statistiken erbjuder.Det är enligt min mening nödvändigt att fortlöpande pröva behovet av olika slagav statistik mot bakgrund av de förändringar i samhällsplaneringen som ständigtsker. Den information som krävs för samhällsplaneringen måsle tas fram. Å andrasidan är det en självklarhet atl onödig statistik läggs ned. Jag kommer i detföljande att redovisa den avvägning jag gjort i fräga om omfattningen av FoB80. I enlighel med sina direkliv har, som jag redan nämnt,ulredningen också övervägt alternativa sätt att ta fram de behövligastatistikuppgifterna. Det värdefulla arbete utredningen här utfört har mynnatut i ett principförslagtill förenklingar och rationaliseringar i frågaominhämtande av uppgifter om hushåll, bostäder och sysselsättning. Enligt minmening bör vissa av dessa förslag genomföras . I andra fall bedömerjag, i likhet med många remissinstanser, att en betydande del av deförenklingar som utredningen pekat pä bör kunna genomföras först efter närmaretekniska, organisatoriska och ekonomiska överväganden. De krav pä resurser som föranleds av samhällsplaneringensönskemal 1978/79:128 13 om statislikiipppgilter mäste självfallet vägas mol andrafakiorer. Del slalsfinansiella lägel gör del enligi min mening nödviindigi atlbesparingsmöjligheter inom alla områden tas till vara. En slrävan bör därförvara alt begränsa kosinaderna för framställningen av FoB-slalislik sä limgsonimöjligt. En annan viktig fakior är att i görligaste män begränsa allmänhelensoch företagens uppgiftslämnande. Jag vill här erinra om de förslag somförelades i prop. 1976/77:115 och som ledde till inrättandet av ettsärskilt organ - DEFU - med uppgift att liigga grunden lill en fortlöpandebevakning av uppgiftslämnandet. Vidare villjag nämna alt frägan om begränsningav uppgiftslämnande berörts i prop. 1978/79; 111 om åtgärder mot krångel ochonödig byråkrati, m.m. De förenklingar i samband med inhämtandet av FoB-datasomjag föreslår i det följande skall ses som ett led i regeringens arbete pådetta omräde. Ytterligare en faktor som aktualiseras i samband med folk-och bostadsräkningar är sårbarhets-, sekretess- och iniegriieisfrågorna. Eiiframlida utnyttjande av skilda administrativa register för inhämlande avstatistiskt material förutsätter självfallet att betryggande garantier kan gesför atl den enskildes integritetskrav inte eftersatts. Mot denbakgrund jag nu har redovisal bör utgångspunkten vara att del efter är 1980inle skall behövas nägra blankettundersökningar utan all den statistik sombehövs för samhällsplaneringen tas fram genom samutnytljande ochsambearbetning av skilda administrativa register. De tekniska lösningarna föratt med hjälp av sådana metoder få fram uppgifter om hushåll, bostäder ochsysselsättning är enligt vad flera remissorgan påpekat ännu inte tillräckligtutredda för alt i full skala sättas i praktisk tillämpning. Jag delar dennabedömning. Det blir därmed nödvändigt att även i viss utsträckningutnyttja blanketter till allmänheten för att samla in de uppgifter som behövs. Det förslag till folk- och bostadsräkning som jag förordari det följande innebär emellertid betydande förenklingar och rationaliseringarjämfört med FoB 75. Bostadsuppgifterna föresläs inhämtade i samband med fastighetstaxeringenoch de frågor som ställs till allmänheten har begränsats. Förenklingarna medförbetydande kostnadsbesparingar jämfört med tidigare undersökningar. Vad först gäller frägan om behovet av uppgifier ombosiadsbesiåndei visar utredningens användaranalys enligt min mening atlsådana uppgifter utgör ett viktigt underlag för de bostadsbyggnadsprogram somkommunerna är skyldiga att upprätta varje är. Denna bedömning görs ocksä av deremissinstanser som yttrat sig i frågan. Underiaget för bostadsbyggnadsprogrammeni fråga om lägenhetsbeståndets egenskaper baseras till större delen påuppgifier från folk- och bostadsräkningarna. Dessa uppgifter har i tidigareräkningar samlats in genom särskild blankett till allmänheten. I enlighet med sina direktiv har utredningen undersöktalternativa sätt att samla in de uppgifter som behövs för planeringen. Prop.1978/79:128 14 förslag bör bostads- och liigenhcisuppgifier avseende iir1980 ttis in i samband med deklarationen lill den allmännafastighetstaxeringen 1981 (.AFT 1981). För enfamiljshus skall uppgifter omlägenheten redovisas pä fasiig-helslaxeringsblankellen medan uppgifier förflerfamiljshus lämnas pä en siirskild liigenhcisröricckning som bifogasfastighetstaxeringsblankeiien. Framställningen av slatislik insamlad fränfastighetstaxeringen beriiknas av inredningen kosia ca 5 milj. kr. i pris- ochlöneläge . Ulredningens förslag i della avseende tillslyrks medfä reservaiioner av samtliga remissinsianser. Ensamordning av inhiimiandet av bostadsuppgifter för FoB 80 medupp-giftsinhämtandei förden allmänna fastighetstaxeringen 1981 i enlighet medutredningsförslaget innebär enligt min mening avsevärda förenklingar. Förslagetinnebär atl sädana uppgifier som eftertVägas för bada ändamålen - vilka klart böranges - endasl behöver lämnas vid ett och samma tillfälle och inle som tidigarevid tvä. Fördelarna i form av minskad uppgiftsläm-narbörda för allmänheten ärsäledes mycket påtagliga. De samhällsekonomiska vinster som följer av enminskad blankettmängd och en samordnad hanlering väger enligt min mening tyngreän de av nägra remissinstanser påpekade nackdelarna i form av delvis minskademöjligheter till jämförelse med uppgifter som samlats in vid tidigare folk- ochbostadsräkningar. Utredningens förslag i detla avseende bör därför enligt minmening genomföras. Jag gär nu över till frägan om inhämtande avhushållsiippgifier. Utredningens användaranalys visar att uppgifierna omhushåll har en betydande användning inom samhällsplaneringen. Hushällsdaia utnyttjasenligt utredningens kartläggningar framför allt i bostadsbyggnadsprogrammenvid beräkningen av det totala behovet av lägenheter och i kommunaladelom-rädesprognoser. I viss utsträckning används dessa uppgifter även i sambandmed upprättande av bostadssaneringsprogram. Enligt utredningen är förfrågningarlill allmänheten pä totalbasis f. n. den enda metoden för att fä in uppgiftersom ger möjlighet att beskriva utvecklingen av den faktiska hushällsbildningenför de områden som behövs i bostadsplaneringen. Utredningens slutsatser beiräffande behovei av och sättetför att inhämta uppgifter om hushällen delas av flertalet remissorgan somyttrat sig i frågan. 1 vä remissinstanser ger stöd åt det av /Karlssonframförda alternativet med en undersökning utan hushållsdala. Flera avstyrkerå andra sidan bestämt detta alternativ. Mänga remissorgan betonar vikten av kombineradehushålls- och lägenheisdala. Insamlandet av uppgifier om hushållen via blankett innebärenligt min mening olägenheter för allmänheten. Kostnaderna för stat och kommunär också betydande, ca 45 milj. kr., enligt de beräkningar utredningen låtit utföra.De trögheter i anpassningsprocesserna som är särskilt påtagliga påbostadsförsörjningens omräde gör del emellertid enligt min mening nödvändigtmed en god framförhållning i fräga om bostadsplaneringen. 1978/79:128 |S planeringsmetoder som f. n. används pä detta omräde är delnödvändigt med uppgifter om hushallen. Dessa uppgifter är ocksä av betydelse dådet giiller atl följa upp elTekleriia av gjorda bostadspolitiska insatser.Nägot annal säll atl samla in dessa uppgifier än genom blankett tillallmänheten finns f. n. inle. I ett kort perspektiv är det inte hellerrealistiskt att räkna med siidana förändringar av meioder och modeller förbostadsplaneringen att hiishallstippgifter kan avvaras. Jag anser det därförnödvändigt att , trots de pälagliga olägenheter och kostnader dettainnebär, inhämta uppgifter medelst blankett till hushållen. För att tillgodoseplaneringens behov av kombinerade hushälls- och bosiadsdata bör dennaundersökning tidsmässigt samordnas med tippgiftsinhämtandet förfastighetstaxeringen I9HI. Jag anseratl uigängspunkien för framtiden bör vara att göra insamlingen av sävälhushälls- som bostadsuppgifter registerbaserad. Allmänheten skulle därmedslippa ifrån ett uppgiftslämnande som det betydande gransknings- ochkodningsarbete som kommunerna lägger ned pä just denna del av folk- ochbostadsräkningarna nedbringas. Under förutsättning att integritetskraven inteeftersatts skulle detta innebära betydande vinster. SCB bör däiför ges iuppdrag att i samråd med berörda parter utreda förutsättningarna att tillgodosesamhällsplaneringens behov av hus-hällsuppgifter via regislerbearbeiningar.Visar det sig inte möjigt atl få fram de uppgifier som behövs med rimligainsatser, får det noga övervägas om alternativa metoder och modeller kanutformas för den samhällsplanering som föruisäiier tillgång lillhushållsdata. Härigenom hörde framlida kostnaderna för att ta fram etttillräckligt beslutsunderlag kunna minskas. Uppgifterna från folk- och bostadsräkningarna omsysselsättning och resor mellan bosläder och arbeisplaiser har givitett dominerande underlag för analyser av sysselsättningsutvecklingen i sambandmed regional och utvecklingsplanering. har dock vissabegränsningar i användbarhelen av dessa uppgifter - främst på grund av detstora avståndet i tiden mellan mätningstillfällena - påtalats. Enligt FoB-iilredningens förslag kan uppgifier omsysselsättningen tas fram genom sambearbetning av dala frånskatteadministrationens kontrolluppgift, centrala företagsregistret samtinkomstregistret. Förslaget förutsätter därvid att vissa kompletterandeuppgifter förs in på kontrolluppgiften och att i företagsregistret las inuppgifter som gör del möjligt att specificera redovisningen påarbetsställenivå. Genom atl i detta sammanhang även utnyttja registret övertotalbefolkningen skulle det enligt utredningens mening ocksä vara möjligt atterhälla uppgifter över pendling, dvs. arbetstagares resor mellan bostad ocharbetsplats. Ett betydande antal remissorgan intar allmänt sett en positivståndpunkt till utredningens förslag även om flera påpekar altbetydande tekniska och organisatoriska problem måste lösas innan denna metodkan användas. Prop.1978/79:128 16 Enligi min mening iir ulredningens förslag all genomsambcarbelning av olika regisier förse främsi den regionala och lokala planeringenmed sys-sclsiiliningsuppgifier en i princip lämplig nielod. Den kan lillgodosesamhällsplaneringens behov som den innebär säväl förenklingar i frågat)m uppgiftsliimnandet som siora kostnadsbesparingar för slal och kommun. Jaganser emellerlid alt man miiste närmare siudera fönilsällningar-na för alt iprakiiken klara av sambearbelningen av de mycket stora register del här ärfräga om. Ocksä de synpunkter som DEFU. remissorgan liimnai ifräga om utnyttjandet av KU-systemet hör övervägas. Bl.a. bör undersökasmöjlighelerna att fä fram en användbar sysselsätlningsslatistik medutgångspunkt i en oförändrad KU-iippgift. Som jag nämnt förut är det ocksä ensjälvklar förutsättning all skyddel av den enskildes personliga integritet inteeftersatts. Dessa frägor är av sädan art och omfattning att det inte ärrealistiskt att räkna med att använda re-gislermeloder för att ta framsysselsällningsuppgifter för är 1980. Ocksä med lanke pä det heslut beiräffandesysselsättningsplaneringens framlida utformning, som kan väntas efter det atlsysselsättningsulredningen lämnat sitl huvudbetänkande i vär, är del olämpligtatt nu binda sig för en lösning beträffande metod för att ta framsysselsättningsstatistik. Jag avser emellerlid alt senare föreslå regeringenatt ge SCB i uppdrag att närmare undersöka hur det framlida behovet avsysselsättnings- och pendlingsstatistik skall kunna tillgodoses genom bl. a.sambearbetning av olika register. Det är enligi min mening nödvändigt att också i sambandmed FoB ta fram underlag för sysselsättnings- och pendlingsstatistik.De uppgifter som behövs bör hämtas in via blanketten till allmänheten ochligga till grund för näringsgrensfördelad sysselsättningsstatistik ochstatistik över den förvärvsarbetande befolkningens fördelning efterarbetsplatsens belägenhet och mantalsskrivningsort. Med utgångspunkt i dessauppgifter bör ocksä kunna las fram statistik över pendling, dock inte i frågaom färdsätt. Jag förutsätier atl uppgiflsinhämtandel begränsas till vad somoundgängligen behövs och att vunna erfarenheler från tidigare undersökningarutnyttjas fullt ut. Det av mig förordade förslaget innebär att jämförelser kangöras bakåt i tiden, vilket förts fram som angeläget av tiera remissinstanser.Vidare öppnas möjligheter att i samband med FoB genom begränsadprovverksamhet studera resultaten av skilda undersökningsmetoder. Pä basis av genomförda användaranalyserdrarFoB-utredningen slutsatsen all de uppgifter om yrke och uibildning som samlalsin i samband med tidigare folk- och bostadsräkningar inte utnyttjats i sädanutsträckning att de bör finnas med i en undersökning . Somjag redanframhållit har särskilt förslaget att slopa yrkessuppgiften mött erinringarfrån åtskilliga remissorgan. Önskemålet om att ha lillgång till yrkes- ochutbildningsuppgifter i samhällsplanering och annan verksamhet måste vägas motandra faktorer. Behovet av en totalundersökning beträffande befolkningensyrkes- och ut- Prop.1978/79:128 17 bildningsförhiillanden i landet är enligt min mening inteövertygande påvisat. Allmänheten har visat en viss motvilja att lämnauppgifter särskilt om utbildning i samband med folk- och bostadsräkningar.Kvalitetsundersökningar har visat att den slatislik över yrke och framför alltutbildning som framställts med utgångspunkt i dessa uppgifter varit behäftadmed relativt stora fel. Enligt min mening är uppgifter om yrke och utbildningemellerlid nödvändiga i flera sammanhang. Jag kan här peka på deundersökningar av skaderisker som olika kategorier av anställda utsätts för påsina arbetsplatser, andra miljöstudier och de behov som har anmälts frånutbildningshåll och från arbetsmarknadens parter. Alternativ till att genomfolk- och bostadsräkningar ta fram den statistik över utbildning och yrke somkan behövas bör därför enligt min mening närmare uiredas av SCB. Mot bakgrund av vad jag nu anfört anserjag i likhet medutredningen att uppgifter om yrke och utbildning inte bör ingå i FoB 80. I likhet med vad som gjordes vid den senaste folk- ochbostadsräkningen bör reglerna för undersökningen föras samman i en lag. Det avmig förordade lagförslaget bygger pä lagen (1975: 55) om folk- ochbostadsräkning . Delta innebär bl. a. att organisationen och förfarandeti allt väsentligt följer den ordning som gällde undersökning. Dejusteringar som har gjorts föranleds i huvudsak av att bostadsuppgifternaenligt mitt förslag skall inhämias i samband med den allmännafastighetstaxeringen. författningsförslag ochremissbehandlingen av det har därvid beaktats. Vad avserutredningens förslag till regel om SCB:s rätt alt lämna ut FoB-uppgifter tillannan myndighet (17 § utredningens författningsförslag) vill jag erinra om attsamma fråga behandlades i samband med FoB (prop. 1975: 5 sid. 37-38).Jag ansluter mig till den bedömning som då gjordes, nämligen att nägot behovinte föreligger för en bestämmelse om utlämnande av uppgift till annanmyndighet. I fråga om utlämnande av personuppgifter som har getts in tillfolk- och bostadsräkning gäller nämligen redan enligt nuvarande regler ochpraxis största restriktivitet. Den av utredningen föreslagna bestämmelsenskulle inte medföra någon ändring i delta förhållande. Frågan om utlämnande avhandling till annan myndighet bör alltså t. v. bedömas enligt gällande regleroch praxis. Den nuvarande sekretesslagen gäller visserligen endast i fråga omutlämnande av handling till enskild. Myndighei som förvarar handlingen beaktardock vid utlämnandet till annan myndighet de intressen som utgör grunden förbestämmelsema i sekretesslagen. Kan myndighelerna inte enas, ligger detslutliga avgörandet hos regeringen. De synpunkter fört fram fårbeaktas vid denna prövning. Jag vill emellerlid i delta sammanhang nämna alt förslagtill ny sekretesslag har remitterats till lagrådet . En avnyheterna i detta förslag är att sekretessen mellan myndigheterna ocksåregleras. Så-2 1978179, 1 saml. 1978/79:128 18 vitt gäller förevarande område, innebär förslaget att dennuvarande sekretessnivån upprätthålls. Den nya sekretesslagstiftningenberäknas träda i kraft den . I fråga om iniegritetsskyddel i övrigt får det - somdatainspektionen anmärkt i sitt remissyttrande - i den mån datalagen (1973:289) blir tillämplig ankomma på inspekiionen au pröva vilka närmareföreskrifier som behövs för att kravet på integritetsskydd skall uppfyllas. Isammanhanget vill jag nämna att jag har samråti med datainspektionen i fråga omdet förslag till undersökning som jag förordat i det föregående. Jag vill avslutningsvis ytterligare kommentera delutredningsuppdrag som avses lämnas till SCB. Som utgångspunkt för arbetetbörgälla att det skall bli möjligt ta fram de för samhällsplaneringennödvändiga uppgifterna utan särskild blankett till allmänheten. Det torde kommaatt krävas samutnytljande och sambearbetning av myckel stora regisier, vilketerfarenhetsmässigt är förenat med betydande svårigheler. SCB bör undersöka detekniska, organisatoriska och ekonomiska förutsättningarna för sådanasamkörningar. Vidare bör möjligheterna att genom urvalsundersökningarlillgodose delar av informationsbehovet prövas. Garaniier bör ställas upp föratt den enskildes iniegritetsintresse inte eftersatts. Möjligheterna attgenomföra nya system bör undersökas genom provverksamhet. Arbetet bör bedrivasi nära samråd med beröra myndigheler och intressenter. I fråga om sysselsättningsstatistiken bör SCB närmareutreda möjligheterna att som utgångspunkt ha de uppgifter KU-systemet erbjuderulan att ytterligare uppgifter tas in på kontrolluppgifterna. En för regionalaoch lokala behov meningsfull registersamkörning förutsätter ett regisier överarbetsställen. Centrala företagsregistret (CFR) innehåller f. n. inle alla uppgiftersom behövs. Det lorde vara förenal med avsevärt arbete att förse CFR med dekompletteringar som behövs. Med hänsyn till angelägenheten av att ha tillgångtill dessa dala har emellertid bl. a. många kommuner i sina remissyttrandenförklarat sig villiga att aktivt bilräda i delta arbete. Det får ankomma på SCBatt i samråd med kommunerna och övriga intressenter pröva lämplig metod för altfä fram ett godtagbart regisier över arbetsställen. Somjag lidigare framhållit anserjag en belysning avbefolkningens yrkestillhörighet nödvändig i skilda sammanhang. Av de skäl jagredan nämnl anserjag dock ell uppgifisinhämiande i samband med FoB 80 mindrelämpligt. Det får ankomma på SCB att utreda möjligheterna till en belysning avyrkestillhörigheten genom att använda befintliga registeruppgifter eiler dalasom samlas in på annat sätt än genom totalundersökningar. Hushållsuppgifier kan f. n. endasl erhållas genomblanketlförfrågan hos allmänheten. Som framhållil lordeavsevärda svårigheter möta när det gäller att på annal sätt få fram dessauppgifier. I SCB:s utredningsuppdrag bör emellertid ingå att pröva de hindersom förts fram när 1978/79:128 19 det gäller att pä detla omräde utnyttja folkbokföringenoch de möjligheter som kan ligga i nägon form av lägenhetsregister eller annanmetod. Jag avser i annat sammanhang att föreslå regeringen atttill SCB lämna ett uppdrag i huvudsak efter de riktlinjer jag nu har angivit. Enligt SCBkommar statens och kommunernas koslnader folk- och bostadsräkningi prisläge att sammanlagt uppgå till ca 93 milj. kr., varavca 36 milj. kr. faller på kommunerna. Som en jämförelse kan nämnas attmotsvarande kostnader för FoB 75 av utredningen beräknades lill ca 150 milj.kr. i pris- och löneläge den . Genom en delvis förändradundersökningsmetod, ett utnyttjande av ert"aren-heler från lidigareundersökningar och en begränsning av variabelinnehäl-let har kostnaderna förFoB 80 pressats avsevärt utan att angelägna behov har eftersatts. Beiräffande kommunernas kostnader för det av mig förordadeförslaget vill jag erinra om att kommunernas uttalade behov av FoB-statstik harstarkt bidragit till attjag stannat föratt föreslå att en undersökning genomförs.Genom undersökningen kan kostsamma urvalsundersökningar i regi - somjag tidigare nämnt - undvaras och vissa kvalitetsmässi-ga fördelar vinnas. Förföretagen innebär förslaget en väsenilig minskning i uppgiftslämnandet jämförtmed utredningsförslaget. iag hemställer att regeringen föreslär att antaga inom ekonomidepartemeniet upprättat förslag tilllag om allmän folk- och bostadsräkning . 2.5 Anslagsfrågor för /80 Driftbudgeten 1978/79:100 (bil. 10 sid. 44) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillStatistiska centralbyrån: Folk- och bostadsräkning 1975/1980 för budgetåret1979/80 beräkna ett förslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta uppdenna fråga. B 3 Folk- och bostadsräkning 1980 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag ' Anslaget : Folk- ochbostadsräkning 1975/1980. 1978/79:128 20 Somjag tidigare redovisat har SCB beräknat totalkostnadenför FoB 80 till ca 93 milj. kr., varav ca 57 milj. kr. beräknas falla på SCB.SCB:s kostnader fördelar sig i huvudsak på budgetåren 1979/80- 1981/82. Förbudgetaret 1979/80 beräknas kostnaden till 11,3 milj. kr. Förde två följandebudgetåren beräknas kosinaderna komma atl uppgå lill 34 resp. 12 milj. kr. FoB80 innebär sålunda att åren 1980- 1982 blir en mycket arbetsintensiv period förSCB. Det är angeläget att SCB noga uppmärksammar detta i sin personalplaneringsä att inte övertalighetsproblem uppkommer när arbetet med FoB 80 är avslutat.Jag vill särskilt betona detta eftersom avsiklen är att FoB 80 inte skallföljas av en ny folk- och bostadsräkning med denna uppläggning. Jag hemsläller all regeringen föreslår att lill Folk- och bostadsräkning 1980 för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . B 4 Folk- och bostadsräkning 1980: Uppdragsverksamhet Nytt anslag (förslag) 1000 Materialet i folk- och bostadsräkningen ger SCB underlagför uppdragsverksamhet av inte oväsentlig omfattning. Omslutningen iuppdragsverksamheten i anslutning till FoB 75 beräknas till sammanlagt 5 milj.kr. Som jag tidigare nämnt bör FoB 80 bl. a. leda till alt kommunernas behov avatt genom särskilda statistiska undersökningar ta fram beslutsunderlag minskar.Det är därför angeläget att SCB aktivt verkar för att produkter och service ianslutning till FoB 80 används. Inkomster från och ulgifter för den uppdragsverksamhet somhänger samman med FoB 80 bör redovisas under ett särskilt anslag. För verksamhetenbör få disponeras den rörliga kredit i riskgäldskontoret som stär till SCB:sförfogande för uppdragsverksamheten i övrigt. iag hemställer att regeringen föreslår att till Folk- och bostadsräkning 1980: Uppdragsverksamhetför /80 anvisa ett förslagsanslag av I . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1978/79:128 21 Utredningens uppgift har varit atl undersöka behovet avfolk- och bostadsräkningar och visa hur samhällsplaneringens framtida behov avbe-tolknings-, sysselsättnings-, pendlings-, hushålls- och bostadsuppgifterskall kunna tillgodoses. I direktiven framhålls vikten av att ulredningen genomfören förutsättningslös konsumenianalys och prövar alternativadata-tängstmöjligheter. Utredningsarbetet redovisas i sin helhet i föreliggandebelänkande med bilagor.