prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — slutavverkning av överårig skog, som åsyftas i 8 7 börutformas så alt skogsägaren inte tvingas lill åtgärd , då denskulle medföra oskälig förlust, alltså i en utpräglad lågkonjunktur. -------- ser det--- som mycket värdefullt atlmöjlighe ter öppnas alt med lagens hjälp kräva utförande av röjning i rätt tid. Avverkning.------- måste---- erinra om attvi fortfa rande inte har fullgod kunskap om möjlighetema att utnyttja vissa fjällnära marker på annal sätt än genom den förhållandevis extensiva bmknings- form, som kallas fjällskogshuggning. En urkopplingsregel för dessa områ den, där irakthyggesbruk kan leda till oönskade effekter, bör finnas i likhet med vad som är fallet i anvisningama till 14 8 i nuvarande skogsvårdslag. kan helt ansluta sig till utredningssynpunktemabeträffande bestämmelserna om avverkning. förutsätter, att tillämpningsanvisningamatill S 11 kommer att starkt betona vikten av att avverkningsmetoderna vidgallring måsle vara skonsamma mol mark och kvarstående bestånd. ----- anser det--- angeläget altanmälningsplikten bibehålls också fortsättningsvis. Nalurvårdshänsyn.--- ansluler sig härtill,men del är styrelsens uppfattning atl, om konkretaförelägganden med vite skall kunna utfärdas, måsle tillämpningsföreskrifternapreciseras jämfört med de nuvarande. har intet att invända mot att detnu gällande förfa randel med överenskommelse utbyts mot ett föreläggande. 4.42 Sju av ledamöterna i länsstyrelseni (, . , , , Schmidtoch ) anför i reservation; Vi instämmer i ulredningens konstaterandeatt en god lönsamhet för skogsbmket är en förutsäitning för att uppnå detförordade höga produktionsmålet. 1 följd härav bör frågan om lönsamheten pålämpligt sätt inskrivas i skogsvårdslagen. 4.43 i : AUmänl.Den allmänna modemise- Prop.1978/79:110 161 ringen uv lagens utformning och förenklingen avprocedurreglerna hälsas med stor tillfredsställelse. Inledande bestämmelser.- tillstyrkerslopandet av omläggningsbeslämmelsema men anser atl tilläntpningsföreskrifiernabör utformas så att längre anmälningslid tillämpas när avverkning föranleds avall mark skall nyttjas för annal ändamål än skogsproduklion. Anläggning av ny skog. Den nya bestämmelsen om avverkningav överårig skog torde inte i dagslägel kunna bilda underlag för ingripande i specielllmånga fall men principen alt i lagen införa gardering mot destruktivöverhållning motiverar bestämmelsen. 4.44 Delegationen för företagens uppgiftslämnande:Avverkning. DEFU ifrågasätter om inle ulredningen i siörreutsträckning borde ha övervägt olika former av undantagsrapportering ellerdispensförfaranden i stället för ett allmänt anmälningsförfarande. omläggning är ell exempel där delta borde vara möjligl. DEFUs mening bör nian--- kunna förutsätta att befogenhelemainom skogsvårdslagens ramar definieras så tydligt all del slår klarlför den enskilde skogsägaren vad som är tilläiei. En anmälan som inteföranleder någon reaktion från myndigheten skulle då kunna undvikas. Utredningen framhåller behovet avkontroll och dokumentation när del gäller skogsodlingsmalerial eftersomanvändningen av sticklingar kan komma ifråga i större skala och nyakategorier plantprodu-center kan komma in i bilden. Det är vikligl att betonadetta samt atl understryka alt en eventuell användning inom skogsbrukel av klonmaterial(t ex. sticklingar) kräver en uppläggning av skogsodlingen som garanterarerforderlig variation inom skogsbeståndet och regionen. Bestånd som gmndats på ellfåtal kloner eller kloner som år fått dominera skogsodlingen inom endel av landet kan eljest utsätta skogsbruket för stora framtida risker i formav t. ex. svamp- och insekisangrepp. 4.46 Hushållningssällskapens förbund:Även om förbundet finner, atl flera av bestämmelserna i den nya skogsvårdslagenblir betungande för skogsägarna, vill förbundel icke molsäila sig dem. 4.47 : Allmänt. Vi delar i många siycken ulredningenssyn på ambilionsni-vån för de framlida skogsvårdsinsatserna och de krav som börställas i en ny skogsvårdslag. dock med reservalion för att en bristandelönsamhet i skogsbrukel kan komma att lägga hinder i vägen. Vi anser alt kravel på lönsamhet i skogsbrukel inte kanefterges. Det måste därför framgå av skogsvårdslagcn alt skogsbruket skallbedrivas med en ekonomisk målsättning som grund. Vi delar utredningens uppfattning att den nuvarandelagstiftningen är i behov av översyn och vi är i slort positiva lill den inriktning det presente rade förslaget har fått.- Vi kan inte godta en ordning där tillsynsmyndigheten gesmyckel stor frihet att utforma lagens faktiska innehåll. Vi vill därför yrka på att lagtexten skall vara så precisi sin utformning att inga oklarheter kommer all råda om vad som avses. Vi förutsätter alt företrädare för olika intressenter inomskogsnäringen 1978/79:110 162 får möjlighet atl delta i utformningen av den nämndatillämpningsförfatt ningen. Vi har i och för sig inget att invända mol att del iparagrafen införs ett krav på "hög virkesavkastning". Vi vänder oss emellertid medskärpa emot all paragrafen får en sådan formulering atl ingen hänsyn tas till skogsbrukels krav på lönsamhet Vi vill därför föreslå all 1 S får följande lydelse;"Skogsmark och därå växande skog skall skötas så atl den varakiigt ger enmed hänsyn lill markens virkesproducerande förmåga hög virkesavkastning och såatt ett tillfredsställande ekonomiskt ulbyle vinnes". Vi godtar det förslag lill lydelsesom paragrafen (om skogsmark) fått. Den förändring av begreppet skogsmark somföreslås finner vi motiverad. Vi förutsätter atl det inte finns något samband mellanbegreppet pågående markanvändning i naturvårdslagens ersättningsregler ochskogsvårdslagens nya skogsmarksbegrepp. Anläggning av ny skog. 1 paragrafens andra styckesägs; "Närmare föreskrifterom föryngringsmetod, markberedning, sådd,plantering, plantskogsvård eller andra åtgärder meddelas av ...". Vi anser alt denna beslämmelse kan komma atl medföra enolämplig detaljstyrning av återväxtarbetets ulförande och föreslår därför altparagrafens andra stycke skall utgå. Avverkning.------- Vi anser------ alt bestämmelsen omgenerell för handsanmälan skall slopas. Vi kan däremot se vissa motiv för en obligato risk anmälan i efterhand vid slutavverkning och föreslår därför en utred ning om formema för en sådan. I från naturvårdssynpunkt speciellt känsliga områden böräven någon form av förhandsanmälan vara aktuell. Liksom ulredningen anser vi att deprinciper som låg till gmnd för alt i SVL 1975 införa en aklsamheisregel medhänsynstagande till naturvårdens intressen också bör gälla i fortsättningen.Det är vår uppfattning att erforderlig hänsyn till naturvårdens krav på denövervägande delen av skogsmarken kan tillgodoses med de åtgärder som åsyftasi denna regel. Utredningens förslag att överföra naiurvårdshänsynen särskild paragraf i SVL och att sanktionsbelägga denna innebär att mantillskapar två lagar med samma syfte och delvis samma verkningsområden. Vianser det i och för sig felaktigt att i två författningar reglera samma frågormed vad det innebär att i lag söka fastlägga gränser för vad markägarna bör låla.Trots della kan vi ansluta oss till ulredningens uppfattning att det kan varaändamålsenligt att låta SVL styra viss naturvård. Vi menar----- att det hänsynstagande som kan bli aktuelltenligt SVL måste underordnas det krav - enligt första paragrafenslydelse i vårt förslag - som stadgaratt skogen skall skötas så att"tillfredsställande ekonomiskt utbyte vinnes". Som 8 22 har utformats i utredningens förslag öppnar denmöjligheter för regering eller lillämpningsmyndighet att gå in medförelägganden som inle kan överblickas. Vi anser därför att det på dennapunkt måste skapas klarhet vid utarbetandet av ny skogsvårdslag. Vi föreslär att 8 22 ges följande lydelse: "Vidskogens skötsel skall hänsyn tagas till naturvårdens intressen inom ramen förvad som sladgas i första paragrafen." Vi förutsätter vidare all handläggare av SVL respektive NVLhar klara 1978/79:110 163 Markägarna måste kunna kräva fullklarhet i vilken myndighei som har ansvar för en viss fråga. 4.48 Skogssällskapet:Inledande besiämmelser. En ny skogsvårds lag skall gälla samtliga skogsägare. Mot denna utökade giltighet torde intet vara att erinra men om den nya skogsvårdslagen skall få erforderlig effekt måste skoesvårdsslvrelsernas oersonella resurser väsentligt utökas. Nalurvårdshänsyn.---- 1 sin omfattande prakliskaverksamhet med avseende pä lälorlsnära skogsbruk har Skogssällskapel funnilatt konflikter med allmänheten uteblir i de fall anvisningartill skogsvårdslagen av 1975 tillämpas med urskiljning och omdöme. 4.49 : / .s''. sida vänder vi oss mot atl lönsamhelskravei, som det ärformulerat i nu gällande lag, upphäves.- Avverkning.----- Vi ulgär från att S 14 får tolkas så attom exempelvis en häradsallmänning är belägen i mer än en kommun, allmänningensom sådan betraktas som en brukningsenhet 4.50 : Allmänt. Samarbetsul skottet förutsätter vid sill ställningstagande till lagförslaget att tillämp ningsanvisningarna kommer att i allt väsentligt baseras på de analyser och uttalanden som återfinnes i betänkandet Del är vidare angeläget att till- lämpningsanvisningarna lämnar ett så stort utrymme som möjligt för an passning lill de starkt skiftande förhållanden som kännetecknar skogsbru kel. För uppnående därav måste tillämpningsanvisningama utarbetas i nä ra kontakt med förelrädare fördel prakliska skogsbruket. I §.------ Enligt vår uppfattning har- ulredningen påflera ställen i betänkandet understrukit att de ekonomiskaförutsättningarna ytterst blir avgörande för den intensitet med vilken skogenkan skötas och alltså även för de krav som skall kunna ställas på skogsägarna.Mot bakgrunden av den oklarhel. som tycks råda på denna vikliga punkl vill viföreslå en omformulering av 8 I av vilken klarl framgår att de ekonomiska förutsättningamaför skogsbruket skall utgöra ett av de kriterier som åsyftas med formuleringen"och övriga förutsättningar". A\'\erkning.----- 1 strävandena atl så snabbi som möjligtuppnå en hög och värdefull tillväxt är en riktig prioritering av slutavverkningsobjek-tenav grundläggande belydelse. S 12 kan vid en bokstavlig tillämpning molverka ensådan inrikining. Del främsla kriteriet för en slutavverkning bör icke varaåldern utan tillväxtens storiek i relation till den möjliga tillväxten jämtedet aktuella beståndets trädslagsblandning och kvalitet. Denna synpunkt måstekomma till klart uitryck i tillämpningsanvisningama. -------- En restriktiv tillämpning av jämnhetskravet påenskilda bruk ningsenheter kan med hänsyn till den stora variation i skogens ålder som föreligger mellan olika brukningsenheter lätt leda lill underavverkning. ----- Vid ularbetandel av föreskrifterna lill 8 14 bör särskiliobserveras atl kommunen endasl undantagsvis är en lämplig enhet inombolagsskogsbruket. Vi förutsätter därför alt som förvaltningsenheteller annan för företagel gällande resultatsenhel skall få utgöra brukningsenheti lagens mening. Inte minst viktigt är detla för möjliggörande av en effektivoch långsiktig planering av sysselsättningen. Beträffande skyldigheten att i enlighel med 8 15 slutavverkaskog vill vi understryka atl begreppei "inom skälig tid" i 8 6 punkt3 måste ges en med 1978/79:110 164 hänsyn till vederbörande skogsägures ekonomiska situationanpassad tilllämpning. Utredningen föreslår-- attskogsvårdslagens naturvårdsföreskrifier--- skall förenas med sanktionsmöjligheter. Del hade varil önskvärt all parallelll härmed de i mångaavseende mol-sägelsefullu eller överlappande beslämmelserna i skogsvårds- resp.naturvårdslagarna och för dessa gällande lillämpningsanvisningar hade lagilsupp lill behandling av ulredningen i syfte atl uppnå klarlägganden och förenklingar.Del är en rimlig begäran att en skogsägare skall kunna vela vilken lugsliftningoch vilken tillsynsmyndighet han i olika situationer har atl hålla sig lill. Enöversyn av hela problemkomplexet bör komma lill stånd. I avvuktun härpå måslevid utarbetandet av tillämpningsanvisningarna till den nya skogsvärdslugen lillsesatl klarast möjliga gräns kommer atl föreliggu till nuiurvårdslugenskompetensområde. Samuibeisuiskotiel anser alt de naturvårdskrav somfortsättningsvis skull regleras via skogsvårdslagen och dess anvisningar böravse den allmännu hänsyn som rimligen kan begäras av skogsägaren. Längregående krav på skogsbruket, vare sig de ställes enligt naturvårdslagen ellerskogsvårdslagen, måste - pä samma sätt som enligt naturvårdslagen nu gällervid avsevält försvarad markanvändning - föranleda rimlig ekonomisk ersättningtill skogsägaren. Ifrågu om Övrigu stadganden i förslaget till SVLvill vi endast uttala önskemålet om en omformulering av ansvarsparagrafen (827), vilken fått en alltför komplicerad utformning. 4.51 : 1 §. en satsning på kvalitelspro- vilkel är nödvändigi för god lönsamhet, kan ställasi kon flikt med den föreslagna försia paragrafen i skogsvårdslagen. Avverkning.------- förslaget om ålägganden att avverkadålig eller över årig skog är bra. 4.52 Svenska pappersindustriarbetareforbundet - tillstyrker den föreslagna lagstiftningen och del lekniska utförandesom lagförslaget har. 4.53 Tjänstemännens centralorganisation:Allmänt. Del krävs tvingande regler för atl samhälleis mål för skogsbrukelskall uppnås. Del föreliggande lagförslaget har i princip fått entillfredsställande uiformning. Det krävs emellertid atl lillämpningen blirsådan att vanskötsel förhindras och att överårig skog verkligen avverkas. Del är posilivi att lagen avsesomfatta all skogsmurk oavsett ägarekategori. Anläggning av ny skog. Lagförslagets skärpningarbeträffande anläggning av ny skog är synnerligen befogade. De vidgade möjlighelersom lämnas beträffande avverkning, i första hand av träs- och restskogaruppkomna genom olämpliga avverkningsformer, är lillfredssiällande. Införandetav röjningspliklen är också synneriigen angelägen och motiverad. Ulredningen föreslår slopandet avjämnhetskravet för bruk ningsenheter vars produktionsförmåga ligger under 50 m sk . Denna gräns måste betraktas som för låg, en rationelltbedriven skogsav verkning skulle starkt försvåras med en sädan bestämmelse. 1978/79:110 165 Utredningens förslag beträffande ett bibehållande av anmälnings plikten vid avverkning--- tillstyrkes. Det kan därvid ifrågasättus om inle anmälningsplikten borde omfatia all kalavverkning. De föreslagna förenklingarna och effekliviseringurnabelräffunde tillsyn och uppföljning av föreslagen skogsvårdslag är nödvändigaom lagen i fråga skall få önskat resultat. Nuvarande lagsiiftning är i dessa avseendenbetänkligt ineffektiv. 4.54 : Allmäni. Styrelsentillstyrker huvuddra gen i del framlagda förslaget. Styrelsen vill----- skissera en modell för hurskogsvårdslagen kan anknytas till kommunernas översiktliga fysiska planering. Syfietur inte att styra skogsbruket via den kommunala planeringen ulan all finnaformer för lidigi samarbete mellan olika parter så atl onödiga konflikter kanundvikas. -------- 1 flerialel fall är kommunen mest lämpad altsamordna olika loka la intressen. Styrelsen föreslår därför atl kommunen skall la inilialiv till överläggningar rörande skogsmarkens utnyttjande inom vissa delar av kommunens yta. Kommunen bör i sin fysiska översiktsplanering avgränsa skogsområden av särskilt iniresse för naturvården och fiiluftslivet Kom munen bör vidare sammankalla berörda skogsägare, intresseorganisatio ner samt representanter för och lill ge mensamma överläggningar som ett naluriigt led i arbetel med den översikt liga planeringen. Vid överläggningarna kan parterna precisera avgräns ningen av områdena och precisera vilka av riktlinjer som är av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena. torde kommunen också genom posiliva åtgärder - t ex kommunala bered skapsarbeten - kunna bidra till ell förelagsekonomiskl skogsbruk inom de berörda områdena. Om de skogliga frågorna integreras i den kommunalaplaneringen vinner man en ökad insyn och ett bredare inflytande förmedborgarna. mäste ett sådani förfarande leda till större förståelseför skogsbrukets förutsättningar. Styrelsen hemsläller att den skisserade modellen övervägsnärmare vid arbetet med den nya skogsvårdslagen. Inledande bestämmelser.--- Slyrelsen anser allskogsvårdslagen in le bör gälla för omiäde med stadsplan eller byggnadsplan och atl ett sådunt uttryckligt undantag bör införas i skogsvårdslagen. skogsmark till annal ändamål bör enligt slyrelsengenerellt undantas från anmälningsplikten, om åtgärden har stöd i fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan. 1 annal fall införs dubbelprövningoch onödig byråkrati. Anläggning av ny skog.-- Det kan inte vara rimligt attkommunerna skall åläggas att avverka överårig skog, skogsplanteraicke betade hagmarker eller att vidta åtgärder för att reducera lövinslagelinom fastigheter som skall exploateras eller som förvärvats av naturvåidsskäl.Reglerna om anläggning av ny skog i förslaget lill skogsvårdslag bör därförkompletteras med regler om undanlag för ifrågavarande fasligheter. Styrelsen vill i sammanhanget ävenframhålla att skogsbrukel inte bör regleras med förordnanden enligt naturvårdslagen an nal än i undanlagsfall--- . Slyrelsen förordar i stället atl en regel om hänsyn till naturvården införs även i den nyaskogsvårdslagen, att skogsägarna själva skall ge information om planeradeskogsbruksåtgärder och all överläggningar skall komma till stånd tidigt mellanintressenter av olika Prop.1978/79:110 166 Inom vikligare friluftsområden och områden somligger nära tätorterna bör kommunen normalt kunna fungera som samordnaremellan oliku intressen. Förbundsstyrelsen har inget att invända mol att i en nyskogsvårdslag införs en bestämmelse som uttryckligt reglerar skogsbruketsnormala hänsynlagande lil! Tillsammans mednaturvårdslagens bestämmelser om naturreservat och samrådsplikt börskogsvårdslagen därmed kunna tillgodose naturvårdens och friluftslivelsanspråk på skogsmarken. 4.56 :/4vT'er/;«/«g.Någon unnan form för slutavverkning än trakthygge med eller ulan frölräd lillålesej annat än under speciella förhållanden, exempelvis i fjällskogar ellerliknande. En viss konflikt med nalurvårdsintressen kan uppslå här.En markägare som vill skydda en viss faunatyp eller enstaka arter - eller enmärklig flora - kan förbjudas atl överhålla skogsbestånd som är helt nödvändigaför det aktuella syftei. Även i andra sammanhang, exempelvis inom vilthägn, kanliknande problem uppstå. 4.57 :/ §. De flesta är idagöverens om att skogen är en resurs som ska skötas för många olika ändamål, bl. a. avverkning, frilufts liv, bete, jakt, vattenhushållning. Det är då också befogal att denna syn på skogens mångsidiga användning också markeras i lagens inledande para graf. ----- Vi föreslår-------- atl lagens första paragraf får lydelsen; "Skogsmark och därå växande skog ska skötas på del sätlsom bäst gagnar svenska folkets intresse." 4.58 : A//mä/z/. Delär angelä get att tillämpningsföreskrifterna utformas i samråd med företrädare för det praktiska skogsbruket saml alt lagtexten så långt möjligt ges en mer distinkt utformning med klarare anvisningar om vad som kan krävas av skogsägarna.---- I §.------- IVA föreslår------ att kravet på lönsamheteller ekonomisk bärkraft anges redan i portalparagrafen. 4.59 : / §. Deospecificerade "övriga förutsättningarna" är inte tillräckliga för att fö den ur samhällelig syn bästa användningen av skogsmarken. I stället bör i SVL inledningsvis fastslås att ekosystemet skogen är en resurs som utnyttjas så att den varaktigt ger den optimala samhällsnyttan.--- föreslår att helanaturvårdslagstift ningen som rör skogsbruket ses över och ges en sädan inriktning att den för framtiden garanlerar vissa fastställda miljökvaliteter. Kulturminnesvär dens bevarandeintressen bör i lika mån som naturvårdens komma till uuryck i de bestämmelser som särskilt reglerarskogsbruket. -------- Ämbetet anser att utredningens förslag börkompletteras med fö reskrifter om hänsyn till kulturminnesvårdens intressen. Bevarandeintres set skall i samband med planering av skogsbrukel beakias på samma sätt som vid övrig exploatering. 1978/79:110 167 4.61 : KF har intenågot alt erinra mot den allmänna inriktningen i utredningens förslag till nyskogsvårdslag.---------------------------------------------- 4.62 : Allmänt. 1 princip slällervi oss positiva till skogsulredningens förslag till ny skogsvårdslag. Den hargenom en välbehövlig omarbetning blivit bättre och klarare formulerad.Förslaget är överskådligt som det ger utökade och förenklade möjlighelerför att övervaka skogsskölseln och göra snabba ingripandennär så behövs. Positivt är också att den nya lagen föreslås omfatta allskogsmark, alllså även och kyrkans skogar. Vi har dock en rad synpunkterpå ett flertal av paragraferna . Skogsmark har enligt vår mening en lång rad uppgifteratl fylla för utom atl vara producent av skogsråvara, och av den anledningen anser vi all följande lydelse av S 1 är nödvändig. "Skogsmark och vad som därpå växer skall skötas pådet sätt som långsiktigt och på bästa sätt gagnar det svenska folkel.Skogsproduktionen skall ge en jämn avkastning av hög kvalitet." Vi anser att S 2 ska behålla sinnuvarande ly delse. ---- Den av skogsutredningen föreslagna skärpningen av denna paragraf anser vi vara oacceptabel. ----- Det måste anses rimligt att även en nytljanderältsinnehavare, t. ex. en rolpostköpare, skall ha skyldighet att la ansvarför utförda arbeten. Anläggning av ny skog. Denna paragraf bör enligtMiljöförbundet helt utgå. -------- Beiräffande Irädslagsblandningen anser vi altskogsodlingen i hu vudsak bör inriktas på barrträd, men all en inblandning av löv ska godtas. Kravet på trädslagets lämplighet för marken bör gälla lika för barr- och lövträd.----- Det är positivt atl röjningsplikten innefattas i SVL. 1 anvisningarna till paragrafens välformulerade punkl 2 skall hyggesstorlekens inverkan på klimat, markekologi,miljöaspekter i övrigt samt det oestetiska intrycket i känsliga lägen nogaövervägas och en begränsningav hyggesstorleken eftersträvas. Svårföryngrad skog och skyddsskog.-- vi anser attskogsvårdssty relsens tillstånd bör krävas även vid röjning och gallring. Nalurvårdshänsyn.---- Vi stöder naturvärds verkets förslagpå ett tioårigt avverkningsförbud för urskog och fjällskog i avvaklanpå all frågan om den framtida vården av dessa skogar uireds. 4.63 u.p.a.:- Förslaget lill skogsvårdslag biträdes. 4.64 : Inledande besiämmelser.En positiv förändring är atl utredningen föreslår atl all skogsmark skallunderordnas skogsvårdslagen. Anläggning av ny skog. Det är bra all även röjning kommeratt ingå i reproduklionsålgärderna och därmed omfattas av hårda regler frånskogsvårdslagens sida. Avverkning.----- Vi tycker del är fel alt man vill gå överlill generella regler vad gäller tillåtna brukningsmetoder. Förslagetinnebär t.ex. att blädningsmetoden blir förbjuden. Naturvårdshänsyn.------ CUF har krävt att allakalhyg gens storlek ska begränsas till max 5 ha, av miljöskäl. Prop.1978/79:110 168 Det sumrådsförtärunde som idug finns vid planeradhyggesplöjning, vill vi ska slopas och ersättus med ell generelli förbud. 4.65 vid : A///? (a>irUlredningen försö ker läsa också själva skogsbruksmeloderna genom lagtext. Detla kan för väntas ge en stor stelhet samt förhindra att än lämpligare metoder provas ut. Förslaget lägger mycket stora befogenheler hos skogsvårdsstyrelsernautun ull ha analyserat dessa organs lämplighet vad gäller atl falla beslut sominnebär atl samhällsintressena totalt tillvaratas. Om ny skogsvårdslag som bygger på de föreslagnaprinciperna antas, kommer svårigheterna atl inpassa användningen avskogsbruksområden i samhällsplaneringen att bli synnerligen omfattande. Dennarisk kan motverkas genom alt invänta en markanvändningslag samt naturresursulred-ningen. De krav som ställs på skogsmarksägare alt vara aktivtverksamma för alt tillgodose annan än dem själva torde vara svåra att passa ini svensk rättslig tradilion.