prop · G203190 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbankerna totalt sell kan förändringen av placeringarnas expansionsulrymmeuttryckas så, all, om placeringarna ökar med 10 proceni åriigen och del egnakapilalel är oförändrat del lar atl förbruka det lillkommandeexpansionsutrymmet. Utredningen anser all modellens effekter är av tillräckligomfaUning för all bankerna skall få ell acceplabell kapilalläckningsläge. I bilaga 6 redovisas uppgifter som beskriverkonsekvenserna av denna modell för individuella banker. I labellen redovisasmotsvarande uppgifier som i bilaga 4 avseende ireprocenlsmodellen. Som lidigare nämnls har utredningen undersökt effekten avalt endast medräkna en neiloreserv för obligationer i stället för helavärderegleringskonlot, dvs. reducerat konlot med lagens minimikrav pånedskrivning. Svårigheler uppslår härvidlag att direkl jämföra utfallet medtidigare be- 1978/79:190 113 beror på all alla banker inle redovisalell lioärigl ränleme-dellalsvärde och all sysiemaliska fel i jämförelsen kanuppslå. Med reservalion för dessa felkällor har ulredningen funnil allexpansionsulrymmei enligt labell 10 skulle minska med 4 procenlenheler föraffärsbankerna, 8 procenlenheler för sparbankerna och förföreningsbankerna. kl e r pu bankernas placeringspolilik Vid lillämpning av 50-procenlsmodellen kommer kapitalbaseninle all påverkas av en ökning i placeringarna. innebär all de lolalakapilalkraven blir lika med de marginella kapilalkraven i de olikariskklasserna. Modellen slammer härvidlag överens med nuvarande regler. Någonändring av bankernas placeringspolilik kommer därför sannoliki inle alt ske omkapitaltäckningsregler grundade på 50-procenlsmodellen införs. L å n g si kl i ga effe kl er på kapi t all äc kn i n ge n 1 diagrammen i bilaga 7 redovisas en framskrivning avbankernas kapilalslruklur med denna modell som grund. Samma förulsältningargäller i övrigi som vid motsvarande framskrivning för ireprocenlsmodellen. Med denna modell uppgår behovet av exlernltillskottskapital 1985 lill ca . vid 10 procenls expansion ochmed hisloriska bokslulsdisposilioner. Med en maximall anpassad boksluispolilikbehöver bankerna knappasl något sådani lillskoll vid den lidpunkien. 50-procentsmodellen är neutral mot hisloriskl fördboksluispolilik, kapilalbasen blir stabil, inslilulsgmpperna och de enskildabankerna får sinsemellan i slort selt lika behandling, den omedelbaraförbättringen av kapilalbasen blir lillfredssiällande och framlidaavsällningar lill värderegleringskonlona ger god uidelning ikapiialläckningen. På grund härav anser ulredningen att denna modell bäsluppfyller de krav på ell nyll syslem som tidigare redovisals. Denna modell innebär atl bankerna får ulöka sin kapitalbasmed av medlen på värderegleringskontona inlill ett belopp motsvarandeeget kapilal. Modellen har analyserals mol bakgrund av samma krav ochmed samma förutsättningar som redovisats i anslutning lill föregående modeller. Till skillnad från 50-procenlsmodellen är denna variantinte neutral mol hisloriskl förd boksluispolilik. De banker som byggi upp egetbeskallal kapital på relativ bekoslnad av värderegleringskonlona får ell sämreul-8 1978179. 1978/79:190 114 Efter beskattning kvarslår knappt 50 proceni avrörelseöverskollel för överföring lill egel kapital. Vid avsällning lillvärderegleringskonlon kan samma bruttobelopp lill 75 proceni inräknas ikapilalbasen inom given maximigräns. 1 den framlida bokslulspoliliken skulle bankerna få ellförsiärki incilamenl lill avsällningar lill värderegleringskonlon genom allell belydande lillskoll lill kapilalbasen erhölls. Omedelbara och långsiktiga effe k t e r på bankernas ka pi-t a II ä c k nin g Jämföri med 50-procenlsmodcllen blir de omedelbaraeffekierna på kapilaltäckningen betydande, vilkel framgår av nedanslåendelabell. Tabell 11 Förändring av kapilalbasen m.m. vid lillämpningav 75-pro-centsmodeUen. Uppgifier per uliimo 1976 Affärs- Spar- Förenings- Samtliga banker banker' banker Nettoförändring i kapitalba sen (mkr.) 3835 1014 183 5032 Netloförändring i kapitalba sen i % av kapitalkravet 69 97 75 73 Förändring av placeringar nas expansionsutrymme, % 57 71 62 61 ' Avser 69 större sparbanker. Bankerna skulle relalivi snabbi nå maximigränsen för hurmyckel av värderegleringskonlona som får ingå i kapilalbasen. Mångaindividuella banker har redan i utgångslägel "överulrymme" påvärderegleringskonlona. Modellen medför atl bankerna såväl på korl som på långsikl blir väsentligt mindre beroende av exlernl lillskoltskapital i form avaktiekapital och förlagslån än vad fallet är med övriga modeller. Om endasl neiloreserven för obligationer räknas in ikapilalbasen minskar placeringarnas expansionsulrymme för sparbankerna med 6procenl enheler. Skillnaden i expansionsulrymme är däremot obelydlig föraffärsbanker och föreningsbanker lolalt sell. beror på att dessabankgrupper har ell "överulrymme" på väriJeregleringskonlona ochsåviii gäller föreningsbankerna även på atl de har en relalivi sett mindreobligalionsporlfölj. Del som främsi lalar mol 75-procenlsmodellen är enligtulredningens mening den alllför kraftiga effekten i initialskedet påkapilaltäckningen saml all den hisloriska bokslulspoliliken inle ger en neutraleffeki på kapilaltäckningen. 1978/79:190 115 6.3.4 Ulredningens förslag lill ulökning av kapilalbasen I enlighet med sina direkliv har ulredningen sökl arbela framell förslag lill nya kapilalläckningsregler vari värderegleringskonlona helleller delvis får användas som kapilalbas. Värderegleringskonlona slärker likaväl som del beskailade egna kapilalel en banks solidilel. De medel som finnsavsalla på dessa konton ulgör därtör från insällarnas synpunki ett lika gollskydd som del beskattade egna kapilalel. Med hänsyn lill värderegleringskonionasskyddsfunklion har ulredningen stannat för att närmare undersöka demöjligheler som finns för all partiellt räkna in medlen på dessa konlon ikapitalbasen. På ell sådani nyll kapiialläckningssyslem bör - vid sidan av allinsällarnas irygghei inle får ävenlyras - ställas en rad grundläggande krav.Exempelvis bör som lidigare har nämnls sysiemel vara neulrali i förhållandelill den boksluispolilik som hillills har förls. Den nya kapilalbasen bör ocksåkänneiecknas av slabililel och vara relalivi okänslig för volym- ellerslruklurförändringar. Vidare bör inslilulsgmpperna och de enskilda bankernasinsemellan få likvärdig behandling. Den omedelbara ökningen av kapilalbasenbör också vara av rimlig storlek och systemet så konstruerat alt incitamentskapas för framlida avsättningar lill värderegleringskonlon. Dessulom börsystemet leda till all bankernas placeringspolilik påverkas i minsla möjligaulsiräckning. Ulredningen har analyseral ell flerlal modeller motbakgrund av dessa krav. Den modell som enligt ulredningen bäsl lillgodoser deuppslällda kraven innebär all hälfien av medlen på värderegleringskonlona förutlåning, ulländska valulor och obligationer räknas in i kapilalbasen inlillell belopp som svarar mol det redovisade egna kapilalet. Förslaget löser medlillgodoseende av rimliga skyddsaspekler - bankernas akuta kapilalläckningsproblemulan yiierligare belaslning av kapilalmarknaden. Sysiemel innebär vidare kravpå bankerna att generera eget kapilal för all möjliggöra forisaiiexpansion. Förslagetatl hälfien av avsäliningarna lill värderegleringskonlona får räknas in ikapilalbasen syftar till alt rörelseöverskotl - oavsett boksluts-politik - börge i slorl sell samma lillskoll lill kapilalbasen. Med nuvarande skattesatstillgodoser 50-procenlsregeln i slorl setl detla syfte. Mednuvarande kapitaltäckningsregler kan bankerna förvänlas komma all kräva ulrymmepå den svenska kapitalmarknaden i en omfallning som med hänsyn lill andrasamhällssektorers behov inle är önskvärl. Det föreslagna nya systemet ledertill all bankernas anspråk på kapitalmarknaden lättar betydligt. Vid en samladbedömning anser utredningen all den förordade modellen bäsl lillgodoser dekrav som har slällls upp. Utredningenhar ingående studerat om ett nytl system förutsätter alt värderegleringskonlolför obligationer reduceras för orealiserade kursförluster. Utredningen har funnilalt någon sådan reduktion inte är nödvändig. Härvid har avgörande vikt fästsvid all bankernas obligationsinnehav är av långsiktig karaktär. Det ärorealistiskt all länka sig atl en bank i Prop.1978/79:190 116 siörre omfallning skulle realisera sitlobligalionsinnehav. Slällningslagan-del leder lill myckel siora prakliskafördelar. Genom atl utgå från värderegleringskontol för obligationer i sinhelhet undviker man nämligen alt kapitalbasens storlek varierar i lakl med allobligalionernas värde skiftar på grund av förskjutningar i del allmännaräntelägel. Som lidigare framhållits skulle en på så säll röriig kapilalbasbli både opraklisk och svåriillämpad. Ulredningen föreslår slulligen atl affärsbanker ochsparbanker i likhel med vad som gäller för föreningsbanker, får med egetkapilal likslälla det nominella värdel av förlagsbevis inlill ett belopp somsvarar mot bankens lolala redovisade egna kapital. Vidare föreslås slopande avden begränsningsregel som finns för föriagsbevis som långivaren kanåterkräva . Moliven för dessa förslag är främst önskemål om enlikformig behandling av de olika bankgmpperna saml om en förenkling av regelsyslemel.Den omsländigheten all begränsningsregeln slopas har också den fördelen allbankerna i något mindre utsträckning behöver ta kapilalmarknaden i anspråk förall förbättra sin kapiialläckningssilualion. Som framgåu av avsnilt 6 har ulredningen funnit delbefogal all på ett par punkter föreslå förändringar i riskkalalogen. I delföljande redovisas Ulredningens ställningstaganden i dessa frågor. 7.2 Betydelsen av borgen för hänförande av placering tillviss riskgrad Till riskklass C har förls bl.a. vissa inteckningslånunder föruisättning alt säkerhelen är försiärki med borgen. Till dennariskklass har vidare förls lån med enbarl namnsäkerhel, dock ej till högrebelopp för varje lånlagare än . Enligt vad ulredningen har inhämtat har förlusterna på deinteckningslån som återfinns i riskklass C varil mycket små. Kravel på borgenlorde uppfattas mer som en formell föreskrift än som en nödvändig reellförstärkning av inteckningssäkerheten. Mol denna bakgrund föreslår ulredningenall kravet på tilläggsäkerhel i form av borgen uimönsiras. De mindre lån med enbarl namnsäkerhel som har förts tillriskklass C spelar enligi vad ulredningen har erfarit en hell obelydlig roll.Ulredningen anser därför inle en särbehandling av dessa lån moiiverad ulanföreslår atl bestämmelsen om all hänföra vissa borgenslån till riskklass Cslopas. Förslaget innebär atl samtliga lån med enbart namnsäkerhel förs tillriskklass D. 7.3 Garantiförbindelsernas behandling ikapitaltäckningssammanhang En bankgaranli är ell åtagande av banken all inlill ellvissl belopp fullgöra de belalningsförpliktelser som en i garanlin angivenperson iklätl sig. Garanlin ulformas som en borgen ingången av banken. Vidulfärdan-del av bankens garanliålagande förbinder sig uppdragsgivaren all hållabanken skadeslös. För denna förbindelse kräver banken i regel säkerhei såsomför lämnad kredil. Bankernas garaniirörelse omfaiiar många olika slag aväiaganden. såsom borgen för kunders lån i eller i ullandel, belalningav skadesiånd i samband med entreprenader och älerbelalning av förskoll vidbrisiande leverans. Beroende på del bakomliggande avlalel brukar följandeindelning av garantierna göras: Garantiförbindelser är enligt gällandekapilalläckningsregler i princip all jämställa med utlåning och underkasiadekrav på kapilalläckning lill hela sitl nominella belopp. I bankernas praxis har del visal sig alt föriuslriskernanär del gäller garantier, och särskilt andra garantier än kreditgarantier, ärmycket begränsade. Detla kommer också till ullryck däri all bankernairadilionelll nöjer sig med sämre säkerheter för sina garantiengagemang än närdel gäller den egenlliga kreditgivningen. Följden härav är att garantierna lenderaralt i slörsla ulsiräckning hamna i riskkalalogens högsia klass, och därmedkräva högre kapitalläckning än vad som genomsnittligt är fallel för rörelsen iövrigt. Förhållandel belyses i följande labell. Tabell 12 Kapilalkrav för ställda garantier och förövriga placeringar. Övriga pl; mkr. ' Avser de femton slörsla sparbankerna. Prop.1978/79:190 118 Garantirörelsen kräver således ell siörre riskkapilal änövriga placeringar ulan alt för den skull riskmomentel kan anses vara siörre.Bankerna måsle därför i sina lönsamhetskalkyler belasla garanlirörelsen medrelalivi höga kapilalkoslnader. förhållande och den låga föriuslriskenhar skärpi konkurrensen på denna marknad från exempelvis försäkringsbolag och ulländskabanker, som inte är underkasiade samma regler för kapilalläckning sombankerna. Bankerna hardärför på grund av kapilalläckningsreglernas utformninghamnai i ell underläge i konkurrensen. Garaniierna har sedan 1960-lalet expanderat slarkl ochrelativt krafligare än bankernas balansomslulninger. Tillväxten har hosaffärsbankerna i genomsniii varil , medanbalansomslul-ningen ökat med knappl . Denna utveckling lillsammansmed del högre kapilalkravel har resuliera! i all garanlirörelsen lar i anspråk20% av del egna kapilalel medan garantiernas volym molsvarar . Mol bakgrund av del framförda förordar utredningen en visslättnad i kravel på egel kapital för garanlirörelsen. På det kreditpoliliskaområdet görs skillnad mellan kredilgaranlier och övriga garaniier (jft- lagen1974:922 om krediipoliliska medel). Ulredningen har funnil au denna uppdelningav garaniierna är lämpad också för användning i kapilalläckningssammanhang.För all åstadkomma samma relativa lättnad för samtliga bankgrupper och bankerföreslås all andra garaniier än krediigarantier vid kapilaliäckningsberäkningenmedräknas lill endasl . I följande labell belyses vilka effekter delta får påkapilaltäckningen. Tabell 13 Beräknade förändringar i kapUalkravet ochplaceringarnas expansionsutrymme vid föreslagen reducering av kapitalkravet förvissa garantiförbindelser. Affärs- Spar- Förenings- Samt- banker banker' banker liga Minskning i kapilalkravel, mkr. 196 6 6 208 Minskning i kapilalkravel, % 4 1 3 3 (50-procenlsmodellen) 5 14 5 ' Avser 69 större sparbanker. 7.4 Bankernas engagemang i utländska sidobolag I fråga om bankinslilulens innehav av aklier i sidobolag,dvs. svenskt eller utländskt företag som driver någon form av bankverksamhet,gäller med vissa undantag ett kapitalkrav på . Bakgrunden härtill ärbl. a. all del egna kapilalet som en bank enligi lag skall hålla som skydd förinsätlarna inte skall få utgöra riskkapital i ett annatkreditinstitut. Man har med andra ord sökt undvika alt en bank genom att bildaett 1978/79:190 119 doiierbolag vidgar sin kredilkapacilel jämföri med omrörelsen drivs i moderbanken. För alt en sådan likslälldhel skall uppnås medhjälp av ett kapilalkrav om 100 proceni fordras emellerlid alt dolierbolagel ärunderkastat samma rörelseregler som moderbanken. Denna fömtsättning föreliggernaluriigtvis sällan i fråga om utlandsengagemang, som därför i realitetenalltid får en viss - lättande eller belungande - effeki på bankenskapiialläckningssilualion. I ullandel har man därför på sina håll gåll över lill altberäkna kapilalkravel för en bankgrupp efter en för hela gruppen sammanslagen,s. k. konsoliderad balansräkning. Delta innebär all samma kapilalkravtillämpas för en placering oavsell var den bokförs inom bankgruppen. Inomulredningen har diskulerals en övergång till ell sådani syslem. Frågan äremellerlid yllersl komplicerad och ulredningen har ännu ej analyserat alla deproblem som kan vara förknippade härmed. Utredningen har därför avstått frånatt nu lägga fram någoi förslag i denna del, men avser all åierkomma lillfrågan i del forlsatta utredningsarbetet. En annan fråga utredningen diskuierai i della sammanhangär om del inle kan finnas skäl all sänka kapitalkravet för bankernas mindreengagemang i utländska bolag. Risken för en bank kan nämligen i sådana fallsägas vara begränsad till aktieinnehavet. Ulredningen haremellertid alldenna fråga bör behandlas med den berörda problematiken ochlägger därför inle nu fram någoi förslag i denna del. 8 Samordning av kapitaltäckningsregler och skatteregler lypiskl inslag i del svenska netlovinslbeskatlningssystemelav förelag är de regler som gör del möjligl för förelagen all la upp s. k.skattekrediler. Innebörden härav är all förelagen - temporärt - inte behöverbelala skall på den verkliga vinsten utan har möjlighetatt disponera skattemedlen i den fortsatta verksamheten. Tekniskt gårkreditupplagningen till på så säll att företagel vid beräkningen av verksamhetsperiodensresullai får göra vissa avdrag. Dessa avdrag moisvaras i förelagetsbalansräkning av reserver på balansräkningens skuldsida. I vissa fall minskasi stället värdet på tillgångssidan i balansräkningen. De i skatlelagsliflningenangivna skattesatsema appliceras därefter på vinsten efter nämnda avdrag. Dendel av vinsten som molsvarar avdragen beskattas således inte, utan företagetfår behålla den del av vinstmedlen som annars skulle ha eriagts i skatt.Eftersom de på skuldsidan upplagda reserverna inte motsvaras av någon faktiskskuld, kommer en återföring av reserverna all medföra redovisning av en "fiktiv"inkomst. Beroende på avdragsreglernas utformning och företagetsresultatutveckling kan nya 1978/79:190 120 skattekrediler las upp konlinueriigi år . För ellvinstgivande och ständigt tillväxande förelag behöver återföring av reserveroch därmed amortering av skaliekredilen leoreiiski sell aldrig ske. De meioder för upplagande av skaiiekrediler som medges idel svenska skallesyslemet är i huvudsak lagernedskrivning,inventarieavskrivning och invesleringsfondavsäiining. Del bör dock belönas alllagernedskrivning och inveniarieavskrivning dels betingas av tillgångarnasinkurans och förslitning, dels också syftar lill all möjliggöra en belryggandenedvärdering av tillgångarna. Sysiemel med skallekrediter är föreslaval avframför allt ivå skäl. Del möjliggör för det försia för förelagen all uijämnanormala resullatsvängningar mellan olika är. räkenskapsår är inte alllid ennaturlig beskatlningsperiod för ett förelag, vars vinstutveckling snarare börses över en hel konjunkturcykel. För det andra medför skallekredit-syslemel allförelagen kan konsolidera sig och bli mer molslåndskrafliga mol långvariga ochmera djupgående resultatförsämringar. Investeringsfondssyslemels lillkomsi har primärt inledikterats av behovet av atl skapa skallekrediter eller möjliggöraresuliatutjämning. Sysiemel har konsiruerals i försia hand för all geslaismakierna ell siabiliseringspoliiiski insirumeni. 8.2 Skattekrediter i bankrörelse När del gäller bankerna är nu beskrivna regler i principtillämpliga. Bankföretagens lager i egenilig bemärkelse saml maskin- ochfastighetsbestånd utgör dock en försvinnande lilen del av dessa företagslillgångar. Maximall uinytljande av reglerna ger därför obelydligaskaiiekrediler. För placeringar i aklier, obligationer och lånefordringarlillåls inte nedskrivning ulöver vad som med hänsyn lill risk för förlusl,prisfall m. m. framslår som skäligt. Enligt anvisningar friin riksskatieverkeiRSV Dl 1975:53 medges nedskrivning av lånefordrin.gar av beviljatbelopp samt av garantiförbindelsers belopp. Nedskrivning av obligationermedges intill av marknadsvärdet eller inlill det värde som ger en effektivförräntning som motsvarar över statens normallåneränta. Slulligen fårfordringar i utländsk valula skrivas ned lill av marknadsvärdei. Enligtberäkningar som gjorls av ulredningen var nedskrivningsutrymmet vid utgången avår 1977 av aflärsbankernas balansomslutning inkl. obligalionersbruttovärde och garantiförbindelser. De faktiska nedskrivningarna uppgick lill4,av balansomslutningen. Motsvarande lal inom föreningsbanksseklorn var 4,resp. av balansomslutningen. För de femton störsla sparbankerna uppgicknedskrivningsulrymmel lill och det ulrymme som lagils i anspråk var . 1978/79:190 121 Företagsskaiieberedningen diskuierar i sill belänkande(SOU 1977:87) BeskaUning av företag olika metoder för bildandel avskattekrediler. En av utgångspunkterna för valel av skallekredilbas är deeffekier på förelagens handlande som olika baser kan beräknas ge. Genom allknyla skallekredii-bildningen till maskinavskrivningarna kan förelagen antasbli slimulerade lill uibyggnad av produklionsapparalen, vilkel bedömdes somönskvärl. Vissa skäl ansågs dock lala mol att öka avsätlningsrällen utöver vadsom f. n. gäller och som möjliggör avskrivning . På samma säll ansågberedningen all lagernedskrivningsräiien kunde anias slimulera lageruppbyggnad.En sådan effekt bedömdes dock inle som odelal önskvärd. Stora lager är inle isig önskvärda. Förelagen har också själva iniresse av all inle binda kapilal ilager. Samlidigt hävdades del från många håll all möjlighelen all bildaskaiiekrediler var olillräcklig i vissa branscher därför all lagerlillgångarsaknas saml all irygghelslagarna på arbelsmarknaden släll-de krav på särskildareserveringsmöjligheler. För atl komma lill rälla med vissa ogynsamma effekierav lagernedskrivningen och för all lillmölesgå önskemålen om nyareserveringsbaser, föreslog förelagsskalteberedningen alllagernedskrivningsräiien skulle inskränkas från nuvarande liil ochall en särskild reserv skulle få läggas upp lill ell belopp som molsvarar högsl20 % av lönekoslnadssumman. Förelagsom bedriver bank- och försäkringsrörelse undantogs emellerlid från denföreslagna regeln. Beredningen redovisar i betänkandet inle närmare skälenlill detla. Förelagsskatleberedningens belänkande bereds f n. ibudgetdepartemeniei. Några speciella skäl lorde inte föreligga mol all medgebankförelagen samma möjlighel lill konjunklurmässig resultatuljämning i allmäntkonsoliderande syfte som lillkommer induslri- och handelsföretagen och somenligt förelagsskalteberedningen bör lillkomma även särskilt personaliniensivaförelag. Den av förelagsskalteberedningen föreslagna möjligheten alt avsätta av lönekostnadssumman lill en särskild reserv lorde emellertid vara mindreintressant för bankföretagen, eftersom lönekostnaderna i förhållande tillbalansomslutningen är en relativt lilen posl i bankförelagen. En ökadmöjlighel lill skattemässig konsolidering i bankförelagen skulle slärkabankernas soliditet, dvs. förhållandel mellan egel och upplånal kapilal.Banklagens kapitaltäckningsregler har också lill ändamål all värna om bankernassolidilel för atl skydda insältare, låntagare och ytlersl samhällel molbankfallissemang. En ökad skallekonsolidering skulle såle- Prop.1978/79:190 122 deskomplellera och verka i samma riklning som banklagsliflningen. En sådansamordning av bank- och skallelagsliflningen måsle i sig ses som önskvärd frånallmänna samhälleliga utgångspunkter. Del förslag till nyakapitaltäckningsregler som utredningen framlägger i della betänkande, innebärell slarkl incilamenl för bankerna alt bygga upp sina obeskallade reserver lillell belopp dubbell så stort som det egna kapilalet. Hälfien av reserverna skallnämligen enligt förslaget få räknas som kapilalbas vid lillämpning avkapilalläckningsreglerna, dock högsl intill ell belopp som svarar mol del egnakapilalel. Ulredningen har funnil atl nuvarande skatteregler i vissa ftill kankomma alt uigöra hinder för en bank all bygga upp obeskallade reserver lill dennivå som de nya kapitalläckningsreglerna syftar till. De skallerältsliga avsättningsmöjligheternabegränsar med andra ord den breddning av kapitalbasen som ulredningens förslaginnebär. Detla förhållande hiir givil ulredningen anledning alt gå in i endiskussion av skattefrågorna. Ulredningen, som ulifrånförelagsskatleberedningens förslag, anser del följdriktigt alt också banker -som är personaliniensiva och i stort selt saknar möjlighel tilllagernedskrivning - ges sådana ökade möjligheter till konsolidering alt deföreslagna kapilalläckningsreglerna får full verkan. föruisätter allbankernas möjligheler till skattefria reserveringar omprövas i samband med atlslällnig tas lill ulredningens förslag om nya kapilalläckningsregler.