prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Delär därför nödvändigi all med uigångspunki i den svenska alliansfria politikensom syftar till neulralilel i krig överväga avvägningen mellan desäkerheispoliliska medlen samt all närmare pröva lolalförsvarets och dåsärskilt del militära försvarels uppgifter och inrikining. Målel måsle vara allskapa rimlig balans mellan uppgifter och resurser. Riksdagenhar vid 1976/riksmöie (FöU 1976/77:13, rskr 1976/ 77:311) som sin meninggett regeringen lill känna vad försvarsutskottet anförde om arbetel mednäslkommande försvarsbeslut. Enligt ulskollei finns det skäl som talar för alten parlamentarisk granskning bör ske tidigt i arbetet med alt skapa underlagför nästa större beslul om lolal försvarels utveckling. Granskningen bör ske ide former och med de resurser som tillkommer en . 1 ell lidigiskede bör granskningen gälla inte minsl del säkerhetspolitiska underiaget. Desspolitiska relevans, de planerande myndigheternas sätt all utnyttja underiagetoch möjligheterna alt öppet presentera problemen är frågor som enligt utskottetbör behandlas av ulredningen. anförde vidare att en nyförsvarsutredning med hänsyn till tidsförhållandena för helaplaneringsprocessen kan behöva arbela i etapper. Motbakgrund av del anförda förordarjag att en kommitté tillkallas för atl övervägaoch lämna förslag om säkerhetspolitikens inrikining och totalförsvaretsfortsatta utveckling m.m. efteråt 1982. Med hänsyn lill frågornas vikt börkommittén vara pariamentariski sammansatt. Sverigessäkerhetspolitik syfiar till atl bevara landets frihet och oberoende. Denkommer lill uitryck såväl i den alliansfria politiken i fred syftande lillneutralitet i krig som i strävandena alt minska riskerna för krig ochkonfiikier i världen. Denna inrikining har formulerats i del mål för vårsäkerhetspolitik som antogs av riksdag och som därefter har bekräftatsav . Kommittén bör utgå från alt delta mål alltjämtskall gälla. Vårsäkerhetspolitik formas således genom en samverkan mellan utrikespolitiken,försvarspolitiken, vår politik i inlernaiionella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Somgrund för sina överväganden om totalförsvarets uppgifter och inriktning börkommittén i en försia etapp av sitt arbele studera samspelet mellan desäkerhetspolitiska medlen och därvid särskilt överväga försvarspolitikens rollinom säkerhetspolitiken. Kommittén bör analysera utvecklingen i omvärlden ochde hot mot vår frihel och vårt oberoende som kan uppkomma i framliden samlbedöma vilka av dessa som bör las lill utgångspunkt för den långsiktigaplaneringen av totalförsvaret. Kommittén bör la del av genomfördasäkerhetspolitiska studier och del säkerhetspolitiska underlag som utnyttjas iperspeklivplaneringen saml pröva i vilken omfattning underlaget överenssiämmermed den syn som kommittén kommer lill i sin analys. Kommitténbör också analysera den svenska samhällsutvecklingen från sårbarhets- ochresurssynpunkl. Del nuvarande samhällel och utvecklingen inom dettakännetecknas av stor komplexitet och av alt olika verksamhetsgrenar i ökadutsträckning påverkar och griper in i varandra. Del II Fö:4 Skr 1978/79:103 88 därigenommer känsligi för störningar . På flera säll blir också detinternationella beroendet allt större. Kommittén bör som bakgrund lill sinaöverväganden även la del av gjorda bedömningar rörande den långsiktigaekonomiska utvecklingen i . Inomförsvarspolitiken förutsätts ell samspel och en samverkan mellantotalförsvarets olika grenar - militärt försvar, civilförsvar, ekonomiskiförsvar, psykologiskt försvar och övrigt totalförsvar. Kommittén bör molbakgrund av sina överväganden om försvarspolitikens roll inom säkerhetspolitikenoch sina analyser av den internationella och inhemska utvecklingen överväga deolika lotalförsvarsgrenarnas roll inom försvarspolitiken. Kommittén bör därförhålla sig informerad om myndigheternas arbeie under perspektivplaneringens fasI och granska hur det säkerhetspolitiska underlaget utnyttjas. Kommitténbör lämna förslag till säkerhets- och försvarspolitikens inriktning ochlotalförsvarsgrenarnas uppgifier i slort inom ramen för denna i sådan lid allförslagen kan beaktas i regeringens anvisningar inför perspekiivplaneringensandra fas. Bl.a.med ledning av myndigheternas perspektivplan (molsvarande) del I bör kommiuénidentifiera sådana problemområden inom totalförsvaret som kan behöva utredas isärskild ordning eller som bör beakias särskilt under del fortsattastudiearbetet. 1 belänkandei 1976/77:13 har försvarsutskotlet behandlal någrafrågor som enligt ulskollei skulle kunna las upp av en parlamentariskförsvarskommilté. Utskoitetlillslyrkle bl.a. alt man ytterligare integrerar och samordnar militära ochcivila funktioner i totalförsvaret. Med anledning av motionen 1976/77:342 logutskottet upp vissa folkrättsliga aspekier på en sådan integration ochsamordning. Utskottet konstaterade atl dessa aspekter sländigi måsle hållas iåtanke i försvarsplaneringen. Jag förutsätter att kommittén beaktar vadutskottet har anfört i denna fråga. Somjag redovisade bl.a. i prop. 1977/78:100 (bil. 7) innebär kostnadsutvecklingeni fråga om bl.a. personal och materielunderhåll, främsi inom försvarsmaklen,atl sådan verksamhei som brukar betecknas som vidmakthållande av befintligaresurser lar i anspråk en allt större andel av den ekonomiska ramen. Den nuaktuella tolalförsvarskommiltén börenligt min mening ägna större uppmärksamheiål della förhållande än vad som har varit fallel i tidigareförsvarsutredningar. 1 della sammanhang är det angeläget atl också beakta depersonalpolitiska aspekterna på försvarels uiformning. Isamband med försvarsbeslut underslröks all totalförsvaret bör vara såuppbyggt atl del är en hela folkets angelägenhet. Varje medborgare bör beredaslillfälle att efter sin förmåga bidra lill landets försvar. Denna grund förtotalförsvarets uppbyggnad bör gälla som utgångspunkt för kommitténsöverväganden. Gällande lagar om plikttjänstgöring inom samhället vid beredskapoch krig innebär atl vi under dessa speciella förhållanden tillämpar en form av"tolalförsvarsplikt". Del finns dock anledning alt fortlöpande prövahur våra totala personallillgångar bör disponeras och fördelas inomtotalförsvaret liksom vilken utbildning i fredslid som med stöd av plikilag börläggas på medborgarna för atl de skall kunna fullgöra sina olikatolalförsvarsuppgifter. 1fråga om fördelningen av personaltillgångarna inom totalförsvaret villjagerinra om alt totalförsvarets chefsnämnd uppdrog åt överbefälhavarenoch att i samverkan med bl.a. värnplikts-verket ochcivilförsvarsstyrelsen se över totalförsvarets personalbehov. 89 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:4 ellled i detla arbete har överbefälhavarens värnplikisplan arbetats om. Enligtmin mening är värnplikten och annan plikttjänstgöring och deras uiformningallljäml av grundläggande belydelse för toialtorsvareis styrka och förankring isamhällel. Del är därför nalurligl alt kommiuén ägnar särskild uppmärksamhei åtdessa frågor. Med hänsyn till atleventuella framlida krig och kriser bedöms komma all i allt större utsträckningberöra hela samhällel och befolkningen, måsle även civilförsvarets utvecklingstuderas mot bakgrund av samhällsutvecklingen. En bätire samordning mellantotalförsvarets olika funklioner i samhällel bör eftersträvas. Ökad vikt börsärskili läggas vid ell gemensami och effeklivare utnyttjande av samhälletssamlade resurser för skadeavhjälpande ålgärder under fred och krig. Som ell ledhäri bör lämpligheten och möjligheterna av all öka samordningen mellancivilförsvaret och den kommunala verksamheten studeras. Regeringensanvisningar för perspeklivplanering innebär bl.a. ettuppdrag all bedriva fortsätla siudier inom della område. Resullalei avcivilförsvarsstyrelsens studier bör prövas av försvarskommittén. Om dennafinner alt en ökad samordning bör ske, uppkommer en rad frågor avförfatlningsmässig, organisatorisk och finansiell art. Även om sådana frågorkan behandlas av kommittén, kan det dock vara lämpligare att dessa merpraktiska frågor behandlas i annan ordning på grundval av kommitténsöverväganden och förslag. bör lägga förslag härom. Detbör stå kommittén friu atl la upp även andra frågor som kommiuén finner börundersökas särskili under det fortsalla studie- och planeringsarbetet. 1976/77:74erinrade jag bl.a. om behovet av en allsidig information om vår omvärld och vårsäkerhetspolitik samt om säkerhels- och försvars-poliiikens mål, medel och möjligheler.För alt stimulera försvarsdebaiten har åtskilliga uppgifter omkrigsorganisationens storlek m.m. som lidigare har varit hemligaoffentliggjorts. En mängd rapporter om studieresultat m.m. har publicerats ochstatsbidrag har lämnats lill organisationer som svarar för försvarsupplysning.Riksdagen ansåg att del är önskvärt all se över informationen om vårsäkerhetspolitik. En möjlighet är därvid enligt försvarsutskottet att en sådanöversyn görs av försvarskommilién. Kommittén bör övervägadessa frågor och lämna förslag lill lämpliga ålgärder. Som jag har anförttidigare skall överbefälhavaren och civilförsvarssiyrelsen redovisa resultatetav perspekiivplaneringens fas 2 . Underdenna fasskall dessa myndigheter ulforma och värdera förslag lill beslut och ålgärderunder den närmaste fem- lill tioårsperioden som syftar till en viss effektunder och en viss handlingsfrihet atl på längre sikl förverkligaskilda sammansättningar m.m. av resp. lolalförsvarsgren. Syftet är detsamma förden andra fasen av del ekonomiska försvarels perspektivsiudier och motsvarandesiudier inom övrigt lolalförsvar. 1en senare etapp av sill arbele bör tolalförsvarskommiltén på grundval avmyndigheternas perspektivplaner (molsvarande) del 2 överväga och lämnaförslagom de olika lotalförsvarsgrenarnas utveckling . Kommitténsöverväganden och förslag i denna del bör redovisas i sådan lid att de kanbeaktas i regeringens anvisningar för myndigheternasprogramplaner för perioden /83-1986/87. Dessaprogramplaner representerar handlingsprogram för den akluella Del 11 Fö:5 Skr1978/79:103 90 femårsperiodenför resp. lolalförsvarsgren. Jag är inte beredd att redan nu ta ställning tillom kommittén i ytterligare en etapp skall ha lill uppgift att också granskadessa programplaner utan frågan torde fö avgöras vid ell senare tillfölle. Medden uppläggning som jag här har redovisal är det sannolikt alt kommiuén i ettsenare skede, när den kommer in på frågorom totalförsvarsgrenarnas utveckling,behöver ett siörre antal experter, sakkunniga m.m. än i den inledande etappen.Bl.a. bör då företrädare för arbetstagarorganisationerna i någon form della ikommitténs arbeie. Jag vill däruiöver redan nu förulskicka alt jag kankomma atl föreslå atl kommittén ges vissa lilläggsdirekliv. Jagvill i delta sammanhang peka på atl den eiappvisa uppläggning av kommitténsarbele som jag har angett ökar möjlighelerna för en offentlig deball kring defrågor som kommiuén har behandlat, t.ex. genom ell remissförfarande. Kommitténbör bedriva siu arbele under så stor öppenhet som möjligl och stimuleradebatten i frågor, som är föremål för utredning. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet atttillkalla en kommitté med 13 ledamöier med uppdrag all överväga och lämnaförslagom säkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsattautveckling m.m. , atlulse en av ledamöterna atl vara ordförande, atlbesluta om sakkunniga, experier, sekreterare och bilräde åt kommittén. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Samordning av arbetet med att genomföra den nyabefälsordningen för det militära försvaret Departemenischefen,slalsrådel Krönmark, anför. Pågrundval av riksdagsbeslut (prop. 1973:128, FöU 1973:23, rskr1973:309) om principer för en enhetlig befölsordning inom del militäraförsvarel har regeringen i prop. 1977/78:24 lagl fram förslag lill en nybefälsordning. har godkänt de riktlinjer fören nybefalsordning för del miliiära försvaret som har förordats i proposilionen (FöU1977/78:10, rskr 1977/78:179). Riksdagensbeslut innebär all den nya befälsordningen skall börja genomföras underprogramplaneperioden /79-1982/83. De försia ansökningarna oin antagning somyrkesbefälsaspiranl skall kunnaskeunderår l979och den försia omgångenyrkesbefälsaspiranter skall kunna genomgå officershögskolan . Genombeslul denna dag har regeringen gett till känna beslul 91 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:5 ochlämnal överbefälhavaren vissa uppdrag. Detåterstår emellertid åtskilligt planläggningsoch detaljarbete innan den nyabefälsordningen kan börja genomföras. 1 samband med atl den nya ordningeninförs måste också övergången till del nya sysiemel regleras för redan anställtbeföl och för de befälsaspiranter som redan har påbörjat utbildning enligtdagens system. Vidare måsle bl.a. behovei av kompleiie-rande uibildningfastställas. Det finns däruiöver många frågor som måste övervägas ytterligare. Genombeslul denna dag har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift atluireda och lämna förslag om kategoriiillhörighei, rekrytering och utbildningför viss civilmilitär personal m.m. Ansvareiför att under regeringen inom försvarsmakten leda genomförandet av den nyabefälsordningen ligger på överbefälhavaren. Viss del av arbetel kommer dock atlbedrivas inom försvarsdepartementet och i nämnda uiredning. Regeringenhar tillkallal en särskild beredning (Fö 1975:01) föratt föravidare det påbörjade arbetet med att skapa möjligheter för kvinnor all föbefälsansiällning inom del miliiära försvaret. Ensärskild delegation bör tillkallas med uppgift alt följa och samordna arbetelmed alt genomföra den nya befälsordningen. En väsentlig uppgift blir därvid altsamordna försvarsdepartementets och myndigheternas ålgärder föratt utbildningenm.m. av yrkesbefäl enligt det nya systemet skall kunna genomföras och förattövergången till del nya sysiemel skall kunna regleras för den personal som ärutbildad eller har påbörjat utbildning enligt dagens system. Delegationen börockså kunna lämna underiag för regeringens beslul och föreslå myndighelernaålgärder som kan vara behövliga lill följd av samordningsarbetet. 1delegaiionen bör ingå förelrädare för försvarsdepartementet, överbefälhavaren,försvarsgrenscheferna och vämpliktsverket. Riksdagenhar förutsatt atl del fortsatta arbetet bedrivs i aktiv samverkan med berördapersonalorganisationer. Delegationen skall därför arbela i nära kontakt meddessa organisaiioner. För della ändamål bör en särskild samverkansgrupp bildasmed representanter från personalorganisationerna föratt säkerställa au defrågorsom ärav belydelse fördel fortsatta arbetet blir tillräckligt belysta. Samrådbör ske med den nämnda utredningen om kategoriiillhörighei, rekryteringoch utbildning för viss civilmilitär personal m.m. och beredningen för detfortsatta arbetet om kvinnan i försvarel. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen bemyndigarchefen för försvarsdeparlemeniei alttillkalla högst nio ledamöier att ingå i en delegation för samordning avarbelel med atl genomföra den nya befälsordningen för det militära försvaret, attUlse en av ledamöterna atl vara ordförande, allbesluta om sakkunniga och experier, sekreterare och annat bilräde åtdelegationen. Vidarehemsläller jag alt regeringen föreskriver allförordningen (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag ej skall lillämpas påuppdrag som ledamol i delegaiionen, attkostnaderna för delegationen skall belasta Qärde huvudtitelns kommiltéanslag. DelllFö:6 Skr1978/79:103 92 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Kategoritillhörighet, rekrytering och utbildning för visscivilmilitär personal m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Regeringenhar i prop. 1977/78:24 lagt fram förslag lill en ny befälsordning för delmilitära försvaret. godkände de riktlinjer fören nybefälsordning som förordades i proposilionen (FöU 1977/78:10, rskr1977/78:179). I propositionen framhölljag all huvuddelen av den civilmilitära personalen har så viktiga befäls- ochutbildningsuppgifter i såväl krigssom fredsorganisationen atl den ifortsättningen bör vara militär personal. Jag anförde vidare all personalen börutbildas för samma fackuppgifter som lidigare men . dessulom för chefs- ochutbildaruppgifter på samma säll som övrigt yrkesbefäl. Detta gällerarméingenjörer samt arméns mästare och tekniker, mariningenjörer linje G(gymnasieingenjörer) saml mästare, tekniker och fiottiljpoliser vid flygvapnet.Denna personal bör i allt väsentligt följa samma villkor beiräffanderekrytering och utbildning som yrkesbefälet i övrigt. En vidareutbildning lilluppgifter som fn. fullgörs av arméingenjörer och mariningenjörer linje G börinföras för militär personal i leknisk ijänsl. Flygvapnetsingenjörer, en del av marinens och vissa av arméns ingenjörer är f n.högskoleutbildade. 1 propositionen angav jag all dessa högskoleingenjörersframtida villkor beträffande rekrytering och utbildning borde utredas närmare.Härvid borde särskilt studeras möjlighelerna lill rekrytering genomvidareutbildning av militär personal i teknisk tjänst och eventuell samordningav sådan utbildning med den som lekniskl utbildade stabsofficerare genomgår. Dennautredning bör nu komma till stånd. Jag föreslår därför att en särskild utredaretillkallas för uppgifien. Förhållandenaför den civilmilitära ingenjörspersonalen har i viss utsträckning behandlalsav personalkategoriutredning (PKU) i delbelänkandena (SOU 1972:3)Personal för tyg- och intendenturförvaltning och (SOU 1973:38) Personal förkrigsmaktens förvallningsverksamhet. Dessa betänkanden har remissbehandlats.Betänkandena och remissyttrandena bör ingå i underlaget för utredarensöverväganden. Beslutetom en ny befälsordning innebär, som jag förut har nämnl, all huvuddelen av denpersonal som är civilmilitär blir militär. Motiven för della är bl.a. desärskilda krav, framför allt i fråga om att kunna lösa huvuduppgifterna attvara chef, fackman och utbildare, som generellt måsle ställas på allbefälspersonal. I frågorom kalegoritillhörighet bör särskild vikt lillmälasuppgifierna och verksamheien inom krigsorganisationen och det befälsansvar sompersonalen har inom denna organisaiion. 93 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:6 därförockså överväga om det finns behov att behålla den civilmilitära ställningen föråterstående grupper av civilmilitär yrkes- reserv- och värnpliktspersonal. Depersonalgrupper som är aktuella i sammanhanget är bl.a. högskoleingenjörer,medicinal-, meleorolog-, flyglrafiklednings- och personalvårdspersonal samtflygfältsingenjörer. Utredaren bör klariägga de olika konsekvenserna av enordning, i vilken endasl ingår kategorierna militär och civil personal i såvälkrigs- som fredsorganisalionen. Vidare bör prövas om och i vilken omfattningsärskilda, civila personalgrupper bör ha militär kalegoritillhörighet,oavsett om de i fredsorganisalionen är civil personal. Utredaren börocksåklariägga de folkrältsliga synpunkterna i fråga om tillhörighet tillpersonalkategori. Avnyssnämnda personalgrupper har medicinalpersonalen behandlats av PKU idelbetänkandel (Ds Fö 1974:3) Personal för hälsooch sjukvård inom krigsmaklen,vilkel även har remissbehandlats. Betänkandet och remissyttrandena bör ingåsom del av utredarens underiag. Utredaren bör även beakla beslut(FöU 1977/78:27, rskr 1977/78:354) med anledning av prop. 1977/78:139 omförsvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred. För viss värnpliktigmedicinalpersonal har genomförts en förändring som kan habetydelse för bedömningen av lämplig kalegoritillhörighet för helapersonalgruppen. Genom beslut (prop. 1975:74, FöU1975/76:13, rskr 1975/76:54) har grundutbildningen lill befallning förvärnpliktig veterinär upphön. Besluiel innebär au värnpliklig som har genomgåtibefälsuibildning och därefter avlagt veierinärexamen överförs til! befattningför veterinär efter kompletterande fackutbildning inom ramen för sinrepeiitionsutbildningsskyldighet. Enligt den departementspromemoria (Ds Fö1974:6) som låg till grund för prop. 1975:74 borde utredas möjlighelerna altinföra motsvarande utbildningssystem för övrig värnpliklig medicinalpersonal. Mot bakgrund av vad som nuhar sagts bör utredaren i anslutning lill sin prövning av frågan om lämpligkalegoritillhörighet för den värnpliktiga medicinalpersonalen också göra den inyssnämnda departementspromemoria föreslagna utredningen och föreslå däravmotiverade förändringar. Det beslut som (prop. 1977/78:63, FöU 1977/78:9, rskr 1977/ 78:174) har fattat omförsvarsmaktens centrala ledning m.m. innebär bl.a. all de cenlrala och högreregionala myndigheternas personal skall minskas med sammanlagt ca 1.850anställda. Minskningen förutsätter all vissa förändringarsker i organisationenoch all vissa upgifier som f n. löses av de berörda myndighetema utgår ellerdelegeras. En stor del av den civilmililära högskoleutbildadeingenjörspersonalen saml en del av den civilmiliiära medicinalpersonalen ochmeteorologpersonalen är verksam inom försvarsmaktens cenlrala myndigheler. Deföreslagna förändringarna kan därför komma all påverka dessa civilmililäragrupper i fråga om såväl antalet anställda som personalens arbetsuppgifter ochdärmed också i fråga om rekrytering och utbildning fördessa uppgifter.Resultaten av de berörda myndighetenas översyn av den centrala ledningens m.m.organisaiion för därför belydelse för utredarens arbele. Utredarenbör i förekommande fall också överväga behovei av förändringar av nuvarandepersonalkårer och kårtillhörighei förde personalgrupper som berörs avulredningen. Utredarenbör samråda med beredningen (Fö 1975:01) för del fortsatta arbelel om kvinnan iförsvarel, med delegaiionen lor samordning av arbetet med att genomföra den nyabelälsordningen för del militära försvarel och Del II Fö:7 Skr 1978/79:103 94 medulredningen (S 1976:05) om sjukvården i krig. Utredaren bör också beaklaresullalen av de fortsätla övervägandena om meteorologulbildningen Gfr prop.1977/78:5, /78:5, rskr 1977/78:16). Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag atl regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet alltillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utreda frågan omkategoriiillhörighei, rekrytering och utbildning för viss civilmilitär personalm.m., attbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal bilräde ål utredaren. Vidarehemsläller jag alt regeringen föreskriver altkostnaderna för ulredningen skall belasta fiärde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Genomförande av organisationsförändringar m.m. inom försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred Departementschefen,slalsrådel Krönmark, anför. Försvarsmakienshälso- och sjukvård i fred på lägre regional och lokal nivå omfattar hälso- ochsjukvård av värnpliktiga, medverkan i krigsförberedel-searbele och utbildning,hälsoundersökningar av anslälld personal m.m. För dessa uppgifter finns pådenna nivå förbands- och tjänsteläkare. Inom marinen finns vid örlogsbaserna,kusiartilleriförsvaren och kustfioltan siabsläkare för främstkrigsförberedelsearbeie. Läkare har också anställts mot arvode för entjänstgöring . De arvodesansiällda läkarna disponeras iförsia hand för lillfälliga behov inom förbandssjukvården. Härutöversvarar anvisningsläkare enligt anvisningsläkarkungörelsen (1955:666) för visssjukvård av anställd personal. Anvisningsläkarkungörelsen är nu ersatt avförordningen (1976:1060)om sjukvård i statligt reglerad anslällning, m.m.Enligt förordningen bör myndighet om möjligt komma överens med läkare omåtgärder som gör det lältare för arbetstagare hos myndigheien alt anlitaläkaren. Läkare som har förordnals som anvisningsläkare innan förordningen harträtt i kraft för dock kvarslå med oförändrade villkor. Samma läkare är oftaförbands-, ijänste- och anvisningsläkare. Vidförsvarsmaktens förband finns ett åttiotal hälso-och sjukvårdsenheter, varav cafemtio har sjukrumsavdelning.