prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Civilförsvarsslyrelsenser f n. över dimensioneringen av krigsorganisationen och utbildningssystemetoch överväger hur en balanserad grundutbildnings- och övningsverksamhel skallkunna nås inom tillgängligt plane-ringsutrymme utan au lidigare beslutade principer för bl.a, befälsutbildning och övning frångås. Till följd av all kostnaderna inomutbildningsområdet har stigit mer än vad som har beräknats visarlolalkoslnaderna förden planerade utbildningen en stigande tendens som påverkargrundavvägningen för planeringsperioden. Med hänsyn lillkostnadsutvecklingen har slyrelsen funnit det nödvändigt alt vidöversynen ägna särskild uppmärksamhet ål avvägningen mellan kvalitet ochkvantitet i utbildningen. Enligl lidsplanen kommer resultatet av översynen all kunna redovisas i nästa programpianoch planeras in fr. o. m. budgeiårel 1980/81. Vad gällerverksamhelen för produklion av anläggningar för civilförsvarets krigsorganisalionredovisar civilförsvarsslyrelsen samma inriktning som lidigare.Inriktningen innebär all brister i fråga om anläggningar tillkrigsorganisationen kvarstår vidprogramplaneperiodens slut.Modernisering av äldre anläggningarmåsle till sin huvuddel uppskjutas lill kommande programpla-neperioder. Viss ökning av produktionen ijämförelse med föregående programpianhar kunnat planeras in på grund av alt skulden från /77 lill följd av ökal statsbidrag lill kommunerna har avförts enligl beslul (prop. 1977/78:100 bil. 7,FöU 1977/78:19, rskr 1977/ 78:240). Ävenmaierielanskaffningen för krigsorganisationen har i siorlseit samma inriktningoch omfattning som i programplanen för perioden /79-1982/ 83. Inriktningeninnebär au krigsorganisationens behov inte kan läckas . Förutomalarmerings- och sambandsmaleriel anskaffasbl. a, brandmateriel, skyddsutrustning och materiel för au ersätta utgåendesjukvårdsmateriel. 1 fråga om skyddetmot slridsgaser påpekar civilförsvarsslyrelsen all bristerna kommeralt vara siora under hela programplaneperioden. Den produklionsberedskapsom finns svarar inle mol behoven. Skyddsmasker för befolkningen kommerunder perioden alt anskaffas inom en oförändrad medelsram. Den årliga produktionenberäknas lill 300 000 skyddsmasker för vuxna och 7 000 skydd för barn. Sedanserietillverkning av barnskydden har kommiti gång har priset visal sig bli avsevärt högre än vad som beräknades tidigare. En anskaffning av barnskydd som ärbalanserad mot anskaffningen Prop.1978/79:100 Bilaga? av skyddsmasker motsvarar 20 000 barnskydd för år.Planeringsinriktningen innebär alltså all ell jämviktsläge i detta avseende inle nås. Del kommer atl uppslå stora brister på skydd för barn.Möjligheterna all forcera anskaffningen av skyddsmasker skall ses över. Tillsjälvskyddsulbildningen har avsatts medel för all i stort sell behållahittillsvarande inriktning och omfattning, Verksamhelen med au i ökad omfattninginformeraom civilförsvaret på regional nivå kommeratl fortsätta . Denhittillsvarande informationsverksamheten kommeratl utvärderas ochresultatet all läggas till grund för beslul om den framtida omfaiiningen av och innehållet iinformationen. Utvecklingen avinformationssystem för civilförsvaret fortsäller under prograntplaneperioden.Medel har planerats in för detta. Syftet är atl tillgodose planerings-och ekonomisysierneis behov av underlag för planeringen, den ekonomiskaredovisningen, produktions- och programvärderingen samt den operativa verksamhelen i krigslid, Civilförsvarsslyrelsenhar i programplanen bedömt all prisökningen för löner, ersättning lillcivilförsvarsplikiiga och anskaffning av anläggningar lill civilförsvarets krigsorganisalion kommeratl blistörre än vad som kompenseras avnelloprisindex. I planen har därför avsatts en reserv på 1,5 "u för dessa ändamål fr, o, m. /81. Deltainnebären loial reserv av 14,6 milj. kr, för programplaneperioden. Civilförsvarsstyrelsenräknar med all bevakningskårens uppgifier kan föras över från civilförsvaret lillförsvarsmakten och polisväsendet tidigast den 1 juli 1981.Civilförsvarets kosinader skulle då minska med drygt 6 milj. kr. om årei eller 19 milj. kr, under den aktuella programplaneperioden. Nya regler förskyddsrumsbyggandel lillämpas fr. o. m. . Ersättning avstatsmedel skall ges till dem som i samband med prövning av byggnadslov åläggsatt anordna skyddsrum i nya byggnader. För delta ändamål behövs bemyndiganden som kommeratt motsvaras av krav på betalningsmedel kommande budgetår. Enligt den inriktningav skyddsrumsbyggandet som försvarsbeslut anger behövs för vart och ell av budgetåren underperioden ett bemyndigande av 187 milj. kr. Vissdel av bemyndigandet bör användas för skyddsrumsåi-gärder som det ankommer påkommunerna att vidta. Beräkningarna av medelsbehovet föratt förse tillkommande byggnader iskyddsrumsorter med skyddsrum tyder på atl den planeringsram som anges iförsvarsbeslutet inte kommer att räcka till för alt producera skyddsrum i takt mednybyggnationen i skyddsrumsorlerna. 1avvaktan på ytterligare underlag planerar civilförsvarsstyrelsenskyddsrumsverksamhelen i programplanen inom oförändrad ram. Civilförsvarsslyrelsenplanerar skyddsrumsbyggandel /80-1983/84 enligt följande. Prop.1978/79:100 Bilaga? Enligt de äldrereglerna för skyddsrum skall enskilda skyddsrum anordnas bl. a. vidundervisningsanstalter (s. k. skolskyddsrum) och för trafikanläggningar. Statsbidragulgår med två tredjedelar av fastställd normkostnad. Medelvärdet för defem senaste årens produklion av skyddsrumsplatser i skolor har legal påca 16 000 skyddsrumsplatser för budgetår. För budgetåren 1977/78-1978/79räknar civilförsvarsslyrelsen med 14 000 platser för budgetår. Förtrafikanläggningar beräknas bidrag lill skyddsrum som anordnas för tunnelbanestationer i . Medel harplanerats in för nämnda ändamål under periodens fyra första budgetår. För all minskabristen på skyddsrumsplatser i innerområdena i de 14 tätorter, där delunder en lång lid har saknats skyldighet att anordna enskilda skyddsrum, kanavtal träffas med byggherrar all mot ersättning anordna skyddsrumsplatserutöver vad som följer av skyldigheten enligt lag. Fram till den1 har avtal träffats lill eltvärde av 20,7 milj. kr. i prisläget februari1978. Avtalen omfattar ca 22 600 platser. Under /79 väntas ytterligare avtal tecknas för 5,5 milj. kr.Försök bedrivs också med alternativa skyddsrumslösningar i olika slag avbyggnader. Betalningsmedel för dessa ändamål har planerats in. För bidrag tillkostnaderna för skyddsrum i bostadshus enligt de äldre reglerna har tagits upp 68,5 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsen har /78 utarbetat nya lekniskabestämmelser för skyddsrum (TB 78). Bestämmelserna är anpassade till de mål för skyddet som försvarsbeslut harangett. 1 samband härmed harstyrelsen genomfört kostnadsulredningar som underlag för beräkning av ersättning lill dem som bygger skyddsrum. Följande schablonvärden redovisas i programplanen (prislägefebruari 1978). Grundschablon, fast kostnad (kr, per Grundschablon, rörlig kostnad (kr, per Tillägg för lokal lill vilken fordon skall kunna köras (kr, per skyddsrum) Tillägg för lokal där personer skall kun- na vistas stadigvarande (kr, per plats) Tillägg för dimensionering mol raslasi (kr, per plats) Tillägg för besvärliga grundförhållanden Den genomsnittliga kostnaden förskyddsrum i byggnad med bärande väggar av betong beräknas till . Prop.1978/79:100 Bilaga? skyddsrum i annan byggnad till I . Kostnaden för atlbygga samma skyddsrumsprogram som anges i programplanen för perioden /79-1982/83, totalt 191 800skyddsrumsplatser, beräknas med dessa schabloner öka till 268 milj. kr. av denna skillnad förklaras av den allmännakostnadsutvecklingen och av högre tekniska krav på skyddsrummet. Denövriga delen av kostnadsökningenberor i huvudsak på att det moderna byggandet inle erbjuder så många utrymmen som är enkla att kombinera medskyddsrum, I och med att lokaler med kvalificerad fredsanvändning måsleanvändas lill skyddsrum ökar den genomsnittliga merkostnaden för skyddsrummen.Denna faktor bedöms förklara merparten av kostnadsökningen. beräknar behovetav skyddsrum för nytillkommande bebyggelse enligt följande. kr, per plats (milj, kr,) byggnad (96) våningar eller mer) (mindre än tre vå- Medelsbehovet fördet redovisade behovet av skyddsrumsplatser beror bl, a. på hur dessafördelas på olika slag av byggnader. Antaganden om fördelning, kostnaden perskyddsrumsplals och behovet av betalningsmedel framgår av tabellen. Civilförsvarsslyrelsenframhåller all del redovisade behovet av skyddsrumsplatser skall uppfattas som ellminimibehov. Behovet av skyddsrumsplatser för bostäder och verksamheter i nybyggnationenläcks i redovisningen. 1 befintliga byggnader som ligger i närheten av nybyggnation kandet finnasett överskoll eller underskott av skyddsrumsplatser. Detta påverkar behovet avskyddsrumsplatser i nybyggnationen. Underskottet av skyddsrumsplatser ianslutning till nybyggnation kommer säkerligen atl vara större änöverskottet. Hur mycket det verkliga behovet överskrider det som redovisas i tabellen är enligt slyrelsen svårtall uppskatta innan man har fått Prop.1978/79:100 Bilaga? erfarenheter från den nya skyddsrumsplaneringen och dessaerfarenheter har utvärderats. 1 nuvarandeskyddsrumsorter finns ett antal områden med underskoll på skyddsrumsplatser.Sådana brislområden finns i de största städernas centrala delar och i regel ilåghusbebyggelse, Elt av syftena med del nya skyddsrums-systemet är allsådana brister skall kunna bygp:;.s bort. 1 första hand bör bristerna avhjälpasgenom alt skyddsrum anordnas även för närliggande bebyggelse i ny-och lillbyggnadsprojekl inom brislområdena, 1 vissa områden kans-ärskilda ålgärder behövas för att avhjälpa den mest påtagliga bristen. Detankommer på kommunen alt i förekommande fall inrälta och utrusta skyddsrum somskall anordnas i befintliga byggnader, atl inrälta och utrusta skyddsrumpå mark som är avsedd för gala, torg, park eller annan allmänplatsoch all vidta förberedelser för att s. k. beredskapsulrymmen skall kunnaställas i ordning lill skyddsrum närdel blir civilförsvarsberedskap. Civilförsvarsslyrelsentänker sig all de ålgärder som ankommer på kommunerna vidtas i etapper.Arbeisetapper kan t. ex, vara byggnadsprogram, projektering av förslagshandlingar ochkostnadsberäkningar. Dessa etapper kan utföras innan skyddsrummetbyggs. Om eiappindelning lillämpas ftr man en s, k. projekibank. Dennaprojektbank innehåller färdigprojekterade objekl som kan genomföras snabbi omdet finns konjunkturskäl. Civilförsvarsstyrelsenanmäler att kontrollen och besiktningen av befintliga skyddsrum f n.är otillräcklig. Länsstyrelserna har inte resurser för annat än en myckelbegränsad slickprovsbesiktning av skyddsrum. Både civilförsvarsslyrelsen ochlänsstyrelserna anser all del är väsentligt att en regelbunden och relativtomfattande underhållsbesikining bedrivs. Del är civilför-svarsslyrelsensuppfattning att frågan om underhållsbesiktning bör få en långsiktig lösning. utreder f n. lämpligaorganisationsformer för underhållsbesiktningav befintliga skyddsrum och åtgärder för att få felen avhjälpta. Slyrelsen utreder organisationsformerna förbrisiiäck-ning i befintligbebyggelse, eftersom en gemensam organisalion för de olika åtgärderna troligen är lämplig.Civilförsvarsstyrelsen avser att senare komma in med förslag till ambitionsnivå och organisation för denna verksamhet. Den tillgängliga planeringsramen förskyddsrum bör i första hand användas föratttillgodose behovet av skyddsrumsplatser i anslutning lill den fortlöpandenybyggnadsproduklionen. Eftersom planeringsramen inte räcker för alt bygga skyddsrum i takt med den fortlöpandebyggnadsproduktionen bör den del somanvänds till ålgärder som kommunernaskall ulföra vara 1978/79:100 Bilaga? Det är angelägel alt en viss verksamheibedrivs för dessa senare ålgärder dels för att skapa en projekibank som kananvändas för konjunktur-åtgärder, dels föratt erforderlig kompetens inom områdetskall kunna byggas upp och vidmakthållas. Det är angelägel alt fördelningen avmedel mellan de olika slagen av åtgärder fortlöpande kan anpassas lill byggnadsproduklionen och sysselsättningen i byggbranschen m. m. Deproduktionsberäkningar som görs iprogramplanen bör ses som etl rimligt exempel på hur mycket medel sombör avsättas för olika typer av åtgärder. Med utgångspunkt iatt planeringsramen för skyddsrum enligl anvisningarna för planeringen skallvara 187 milj. kr. för budgetår i prislägel redovisarcivilförsvarsslyrelsen följande planeringsinriktning för perioden /80-1983/84 (milj. Besked enligl 32 § civil- rum i samband med ny- ligl 40 !j civilförsvarsla- gen (åtgärder som an- Till statsbidragför skol- och trafikanlskyddsrum enligl de äldre reglerna behövs övergångsvisell sammanlagt bemyndigande av 20 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsensfördelning av kostnaderna på delprogram framgår av följande tabell (prisläge ; milj. Summa 1979/84 21 1978/79. I samL Nr IOO Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga? 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa 1979/84 Justering på grund av överplanering ' Avser annan verksamheiän skyddsrum, Civilförsvarsslyrelsens fördelning av betalningsmedlen på anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj, kr,). 1978/791 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa G 1, Civilförsvar G2, Civilförsvar: Skyddsrum 11 6, Civilförsvar: Jag vill erinra om att grunderna för denfortsatta utvecklingen av civilförsvarethar lagts fast genom försvarsbeslut (prop. 1976/77:74 bil. 1, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311). har i sin programpian för perioden /80-1983/84 utgåttfrån i stort sett samma förutsättningarsom i närmast föregående programpian. Tyngdpunkten har lagts på förebyggande åtgärder som skyddsrum,självskydd, förvarning m. m. ochålgärder som syftar till alt kunnaundsätta och bistå människor som har drabbats av slridshandlingar. Särskildvikt har i planerna lagts vid att anpassa civilförsvarets verksamhei tilldet fredstida samhällets och totalförsvarets utveckling. Civilförsvarsslyrelsenföljer upp dessa frågor, som har en mera långsiktig inverkan på civilförsvarets utveckling, vid denperspektivplanering som regeringenhar uppdragit åt styrelsen au utföra. 1 detta sammanhang fortsätter också arbetet med att på både kort ochlång sikt samordna civilförsvarets förberedelser med annan verksamhetsom rör totalförsvaret. Civilförsvarsslyrelsenerinrade i sin programpian för perioden / 79-1982/83 om att de mål som sattesupp i försvarsbeslutet inte kan nås i alla avseenden inom den ekonomiska ram somhar anvisats för verksamheten. Skälet till detta var främsl kostnadsökningar iutbildnings- och övningsverksamhelen. Civilförsvarsslyrelsen var tvungen atl planeraför en minskad takt i uppbyggnaden av det beslutade utbildnings- ochövningssystemet och av Prop.1978/79:100 Bilaga? den nya krigsorganisationen för undsättning och ledning. Enligl civilförsvarsslyrelsen har de ekonomiskaförulsältningarna för planeringen nu ändrats ytteriigare. Särskilt gällerdetla de lidigare beräknade kostnaderna för atl uppföra den nya skol- ochförrådsanläggningen i för del västra upptagningsområdet. Investeringskostnadenför skol- och förrådsanläggningen beräknas till 55 milj. kr. mot tidigare beräknade 30 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsen anser att de ökadekosinadema för utbildningsverksamheteninte kan planeras in på bekostnad av andra produktionsområden. I stället föreslås att detantal utbildnings- och övningsdagar som skall genomföras minskasytterligare. Av programplanen framgår alt civilförsvarsslyrelsen f n.ser över dimensioneringen av krigsorganisationen och utbildningssystemet.Avsikten är att undersöka huren balanserad grundutbildnings- och övningsverksamhet skall kunna uppnås inom det tillgängliga ekonomiska planeringsutrymmet ulan alt tidigare beslutade principer för bl. a.befälsutbildning och övning av personalenbehöver frångås. a. skall avvägningen mellan kvalitet och kvantitet iutbildningen uppmärksammas liksom frågorom krigsorganisationens storiek ochuppbyggnadstakl. Resultatet av översynen beräknas kunna redovisas inästkommande programpian och tas med i underiagel för de överväganden som försvarskommitté kommeratt göra. Jag kan godta denprincipiella avvägning belräffande utvecklingen av verksamheten somcivilförsvarsstyrelsen har redovisat i sin programpian. En viss omplanering kandock visa sig nödvändig inom den tillgängliga ekonomiska ramen. Jagvill i likhet med min företrädare (prop. 1977/78:100 bil. 7 s. 342) framhålla alt del alltjämtbör vara en stark slrävan alt behålla den inriktning av verksamhelen som förutsattes i1977 års försvarsbeslut. Mot bakgrund av de ökade kostnaderna för främstutbildnings- och övningsverksamheten är del angeläget alt alla möjligheter tas lill vara alt ytterligare rationalisera verksamhelen. Jag vill erinra om alt civilförsvaret har organiserats om på etl flertalområden inom såväl fredsadministrationen som krigsorganisationen. Styrelsenscentrala del har omorganiserats ochgrunderna för utbildnings- och övningsverksamheten lagts fasl. Vidare haren ny skol- ochförrådsorganisation . De fortsatta rationaliseringssträvandena bör t. v. utgåfrån dessa förutsättningar förverksamheten. Jag räknar med atl ytterligare rationaliseringar skall vara möjliga bl. a. inom utbildnings- ochövningsområdet samt iförrådsverksamhelen. Ledningen och kontrollen av produktionen och datorstödet åt olika delar avverksamheten bör vidare kunna rationaliseras.Datorstödet bör utvecklas i nära samverkan med försvarsmak-len. En samlad plan förralionaliseringsverksamheten bör utarbetas och åtgärderna genomföras i den takt som är rimlig med hänsyn lill de omorganisationersom har företagits. 1 fråga om de olika delarna i programplanen villjag anföra följande. Prop.1978/79:100 Bilaga? Enligt riksdagenstidigare beslut (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) skall enny utbildnings- och övningsorganisation införas för civilförsvaret.Beslutet innebärbl. a. alt en ny utbildnings- och förrådsorganisation inrättas ivästra . Regeringen har uppdragit åt alt i samrådmed civilförsvarsslyrelsen upprätta förslag till byggnadsprogram föranläggningen. har i sin programpian anmält atl slyrelsen har påbörjat enöversyn av de utbildnings- och övningsbehov som finns och förutsättningarna föratt kunna tillgodose dem. Jag finner detangeläget au byggnadsprogram förden nya utbildnings- och övningsanläggningenför civilförsvaret utarbetas . Jag ulgår från altcivilförsvarsslyrelsen i sitt arbete beaktar resultatet av den nämnda översynen ochatl de nödvändiga investeringsmedlen planeras inom den tillgängliga ramen. Motbakgrund av vad jag nu har anfört förordar jag i det följande en sådan verksamhei förcivilförsvaret under /80 atl utrymmet för investeringar i en anläggning i planeringsperioden kan ökas i jämförelse med vad civilförsvarsslyrelsen harföreslagit- Med det underiag förberäkningarna som har redovisal kan jag godtaau utbildnings- och övningsverksamheten t. v. inriktas mol 216 000 utbildnings-och övningsdagar per budgetår. Jag har inte någolall erinra mol den inriktning av maierielanskaffningen och anskaffningen avanläggningar för krigsorganisationen som har redovisats i programplanen. a. au utrustning för alarmering kan anskaffas i ökad omfattning. Civilförsvarsslyrelsenhar påpekat att bristerna i fråga om skydd mol slridsgaser kommer atl varastora under hela programplaneperioden och all den produktionsberedskap som finnsinte svarar mol behoven. Jag vill erinra omalt försvarsbeslut inte innebär alt skyddsmasker skall anskaffas till hela befolkningen i fredslid. Beredskapskall däremot upprätthållas för att kunnaöka anskaffningen när lägel påkallar del. Jag är inte beredd att föreslå någon utökning av det hittillsvarandeanskaffningsprogrammei för skyddsmasker. Delta innefattar också enproduktionsberedskap. Denna beredskap bör enligt min mening göras så effektivoch förutseende som möjligt inom den anvisade ramen. Slrävan bör vara atl finnaett sådant jämviktsläge att beredskapenför anskaffning av skydd för barn inle blir eftersatt i planeringen. Jag anser att detär betydelsefullt att självskyddsulbildningen fortsätter och att försöken medinformation till allmänheten slutförs och utvärderas. Jag ansluter mig till vad har anfört om detta. Fr. o. m. den 1 juli1979 gäller nya regler för skyddsrumsbyggandet. Förberedelserna för tillämpningen av de nya reglerna är ihuvudsak avslutade. Jag vill erinra om att tidigare under innevaranderiksmöte (prop. 1978/79:1, FöU 1978/79:8,rskr 1978/79:37) har beslutat om Prop.1978/79:100 Bilaga? ändring i civilförsvarslagen (1960:74) vad gällergrundema för beräkning av ersättning till dem som åläggs att anordna skyddsrum i sambandmed att nya byggnader uppförs.Beslutet innebär all skyddsrummen i princip kommer all finansieras avstatliga medel efter , Planeringen avskyddsrumsbyggandel för perioden /80-1983/84 avser dels åtagandenenligl de äldre reglerna fram till , dels verksamhet enligl denya reglerna för tiden därefter. Enligt de äldre reglerna skall enskilda skyddsrumanordnas vid bl. a. skolor och trafikanläggningar. Statsbidrag betalas med tvåtredjedelar av fastställd normkostnad för sådana skyddsrum. För alt minskabristen på skyddsrumsplatser i de större tätorternas inre områden har vidareavtal kunnat ingås om att mol ersättning anordna större skyddsrum i nyabyggnader än vad som följer av skyldigheten enligl lag. Enligl riksdagensbeslul utgår också bidrag av statsmedel lill kostnaderna för skyddsrum i flerfamiljshus.Utgifter för de nämnda ändamålenuppkommer övergångsvis i perioden. harplanerat in sammanlagt ca 80 milj. kr.för dessa ändamål och för bidrag till beslutad modernisering av vissa äldre befolkningsskyddsrum. Jag har inte något allerinra mol denna planering som avserkostnader på grund av de äldre reglerna för skyddsrumsbyggandel. 11977 årsförsvarsbeslut anges att skyddsrumsbyggandet t. v. skall inriktas mol en volymsom motsvarar en årlig planeringsram om ca 187 milj. kr. i prisläget februari1978. framhåller i sin programpian alt beräkningen avmedelsbehovet föratt förse nya byggnader i skyddsrumsorter med skyddsrum tyderpå atl den planeringsram som angavs i försvarsbeslutet inte kommer attsvara mot del behov av skyddsrumsplatser som byggnadsverksamheten tillskapar. Slyrelsen anseremellertid atl del är svårt att uppskatta det verkliga behovet innan man har fåttsådana erfarenheter av den nya skyddsrumsplanläggningen atl också den bristsituation somfinns inom fiera områden kan beaktas.Slyrelsen vill därför avvaktaytterligare underlag för sina beräkningar innan förslag läggs fram om en ändrad planeringsram för skyddsrum. Jag villi delta sammanhang beröra några av de faktorer som inverkar på de sammanlagda kosinaderna för skyddsrum, nämligen delekniska kraven på skyddsrummens utformning och schablonkostnaden för attanordna skyddsrum. Frågan om skyddsrummens kvalitet, dvs. förmåga attskydda mot olika slags verkningar av stridsmedel, behandlades i samband med försvarsbeslut(prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 278). Ställningstagandet innebär alt skyddsrum iförsta hand skall skydda mol brand, byggnadsras, sprängverkan och splitter ochvara försett med anordning för luftrening. Funktionskraven skall i alltväsentligt vara lika med kraven påhittillsvarande normalskyddsrum avlyp E, anordnat i källare till flerfamiljshus. Skyddsrum i detta utförande ger också visst skydd mot radioaktivtnedfall och den långvariga luftslötvågen från kärnvapen. Prop.1978/79:100 Bilaga? Jag vill erinra omall del ankommer på civilförsvarsslyrelsen atl meddela lekniskabestämmelser och anvisningar för anordnande av skyddsrum. om detlafinns i civilförsvarskungörelsen (1960:377)och ersätts av en motsvarandebestämmelse i de verkställighetsföreskrifter till den lidigare nämnda ändringen i civilförsvarslagen som jagkommer alt förelägga regeringen i annat sammanhang. har från dessautgångspunkter utarbetat nya tekniskabestämmelser för skyddsrum (TB 78). 1 förhållande till de tidigare bestämmelserna har utformningen av skyddsrum ändrats i några avseenden.