prop · G203201 · 1978-12-31 00:00:00 — omändrade regler för exportkreditgaranti m. m. Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås alt maximibeloppet för statens betalningsansvar i formav garanti för exportkredit ökas från 29 000 milj. kr. till 39 000 milj. kr. i frågaom normalgarantier (n-garantier). Vidare föreslås all nuvarande garantier påsärskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiskautveckling (u-garantier) kompletteras med en ny garanliform för exporiaffärermed elt särskilt samhällsintresse (s-garantier). För dessa två garantisystemföreslås etl sammanlagt från högst 11 000 milj. kr. till högst 13 000 milj. krutökat statligt betalningsansvar. Vidare föreslås atl s. k. motgarantier skallkunna ges lill banker och försäkringsbolag för säkerheter som de ställer videxport. Slutligenföreslås vissa justeringar av nuvarande system för investerings-garantier ochen ökning av länderkretsen så atl systemet utvidgas till samma länderkreis som industribiståndsfonden. 1978/79. Prop.1978/79:201 2 Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , , De , ,, Propositionom ändrade regler för exportkreditgaranti tn. () har i skrivelse till regeringen hemställt om enhöjning av maximibeloppet för statens betalningsansvar i form av garanti förexportkredit från nuvarande 29 000 till 39 000 milj. kr. i fråga omnormalgarantier (n-garantier). För krediter som inle kan komma ifråga för n-garanlioch som är av betydelse för ekonomiska ulveckling eller som avserexportaffärer med eU särskilt samhällsintresse föreslås etl maximibelopp förstatens betalningsansvar på 13 000 milj. kr. (su-garantier) innefattande ävenden nuvarande av beviljade ramen för u-garantier pä II 000milj. (u-garantier). Vidarehar EKN i skrivelse lagt fram förslag om bemyndigande förnämnden atl lämna motgarantier till utställare av säkerhet samt förslag om enändring av täckningsgraden vid vissa typer av kreditga-rantigivning. Frågan omkreditgarantier behandlas även i en inom industridepartementet upprättadpromemoria (Ds I 1978: 39) om Systemleveranser till industri- och anläggningsprojekt. Efter remiss har yttrandeöver EKN:s skrivelser avgivits av bankinspektionen, (),statskontoret, (), kommerskollegium (KK),(), styrelsen för internationell ulveckling (SIDA),fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskontorel,landsorganisationen i (LO), tjänstemännens centralorganisation (TCO),(), exportråd, . Svenska byggnadsenlreprenörförening-en, ,, hantverks- och induslriorganisalion -familjeföretagen (SHIO-familjeförelagen), . 1978/79:201 3 konsultföreningen,statsföretag , investeringsbank AB, , och AB (). och mekanförbundhar avgivit gemensamt remissvar över EKN:s skrivelser. De kommerfortsättningsvis att refereras till som m. fl.organisationer. Även SAF, . Svenska handelskammarförbundetoch har förklarat sig ansluta sig till dettaremissvar. Efterremiss har yttrande över den inom industridepartementet upprällade promemorianavgivits av bankinspektionen, RRV, statskontoret, EKN, KK, AMS, statensindustriverk, styrelsen för teknisk ulveckling (STU), exportråd, SEK,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskontorel,(), LO, TCO, SAF, . , investeringsbanks AB, SHIO-familjeförelagen,, , statsföretag och konsultexportutredningen(B 1978: 03). () ansluter sig till industriförbundsyttrande. Ävenfrågan om etl effektivt svenskt garaniisystem för investeringar i u-länderbehandlas. Förslag till ändringar i systemet har lagts fram av industribiståndsutredningi betänkandet (SOU 1972: 90) Industriulveckling och utvecklingssamarbete.Yttranden över dessa förslag avgavs av bl. a. AMS, bankinspektionen, EKN,försäkringsinspektionen, handelskammarnas nämnd, KK, LO, palenlverkel, SIDA, STU,, exportråd, och u-landsforskningsutred-ningen.Investeringsgaranlisystemet har senare diskuterats summariskt i både bislåndspolitiskautredning och industribiståndsutredning. Verksamhelenvid den inrättade fonden för industriellt samarbete med u-ländema harytterligare aktualiserat en modifikation av systemet och en utbyggnad av länderkretsenför invesleringsgarantier. Riksdagenhar senast /bemyndigat regeringen all lämna staisgaraniiför att täcka föriust i samband med export m, m, intill ett belopp av 40 000milj, kr. Av denna summa har 11 000 milj, kr, reserverats för u-garantier, dvs,garantier på särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för u-ländernasekonomiska utveckling (prop, 1977/78: 155, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379). Genombeslut har regeringen bemyndigat EKN aU Prop.1978/79:201 4 beviljaslalsgarantier för exportkredit intill ett belopp av 35 (X)0 milj. kr. varav 6000 milj. kr. har reserverats för u -garantier. Hela det belopp som är avsettför normalgaranlier(n-garanlier) har således ställts till nämndens förfogande.Av det för u-garantier, dvs. andra garantier än n-garantier, reserveradebeloppet återstår 5 000 milj. kr. EKN:sbeslut om bifall lill en ansökan om exporlkreditgaranti meddelas som regel iform av garantiulfästelse. Denna är etl erbjudande från nämnden atl utlärdagaranti på i utlastelsen angivna villkor. Utfästelsen kan under vissaförutsättningar ändras eller återkallas av nämnden. På grundval av utfästelsenkan sökanden, sedan exportkontrakt har slutits eller export har verkställts,erhålla en garantiförbindelse, genom vilken nämnden på statens vägnar iklädersig garantiansvar. Enligthittillsvarande erfarenheter leder endast en del av EKN:s utfästelser till attgarantiförbindelse utfärdas. Vid beräkning av nämndens garantiåtaganden tashänsyn till delta förhållande. Regeringen har sålunda föreskrivit altutfästelse om garanti endast skall tas upp till en viss del av det utfästabeloppet. gäller som norm att utfästelse tas avsitt belopp. Riktlinjerför ell svenskt system för statliga garantier för investeringar i u-länderangavs i prop, 1968:101 angående långtidsplan för det statliga utvecklingsbiståndetm, m. godkände de av regeringen förordade riktlinjerna samt medgav,alt staten intill etl belopp av 400 milj, kr, åtog sig betalningsansvar i formav garanti för investeringar i (SU 1968: 128, rskr 1968: 302), Kungl,Maj: t utfärdade kungörelse (1968: 447) om statlig garanti för täckning avförlust i samband med investering i u-land och bemyndigade i ämbetsskrivelsesamma dag exportkredilnämnden alt bevilja investerings-garantier lill del avriksdagen fastställda maximibeloppet enligl de riktlinjer godkänt, I prop1968: lOI angavs följande riktlinjer förstatliga garantier för svenska investeringari . Delgrundläggande syftet med garantierna är att de skall bidra till den ekonomiskautvecklingen i . Den administrerande myndigheten bör ha till uppgiftalt i varje enskilt fall pröva projekten med hänsyn lill deras utvecklingsfrämjandeeffekt. Grundläggande för bedömningen bör vara en bekräftelse från värdlandet atlprojektet i fråga betraktas som utvecklingsfrämjande och i överensstämmelsemed landels utvecklingsplan. En förutsättning för statlig garanti bör vara attdet investerande företaget ger de anställda tillfredsställande anställnings-och arbetsvillkor och visar en positiv inställning till fackföreningsverksamhetinom företaget i u-landet. Garantiverksamheten bör till en början avse enbart huvudmottagariändernaför det bilaterala svenska biståndet i konsekvens med den starka betoningen avde bislåndspolitiska aspekterna för ett svenskl garantisystem. Den administrerandemyndigheten bör dock när vissa erfarenheter av verksamheten 1978/79:201 j 5 vunnitsges möjlighet atl lämna garantier för invesieringar även i andra länder.Garantierna skall avse endast direkta invesieringar och därmed jämföriigatransaktioner. De böravse enbart politiska risker(nationaliserings-risk, kalamitetsriskoch iransfereringsrisk). Investerarens självrisk bör vara lägst av det vidvarje tidpunkt gällande värdet av investeringen. Garantierna bör meddelas iform av avtal mellan garantigivaren och garanlitagaren. Den administrerandemyndigheten bör i varje särskilt fall ta ställning lill om avtalet bör omfatlaen uppgjord plan för nedskrivning av den investerade egendomens värde ochdärmed garaniibeloppei. Nedskrivningstakten bör i så fall anpassas efter deför den enskilda investeringen gällande förhållandena. Garantitidens längd börinte överstiga . Undanlagsvis kan tiden utsträckas till högst 20 är.Myndigheten bör även kunna föreskriva en kortare garantilid, t, ex, fem är, medmöjlighet till föriängning efter omprövning, 1 garanliavialel bör medlasföreskrifter om regelbundet ålerkommande redovisning och om skyldighet tillsamråd med den administrerande myndigheten där sä bedömslämpligt. Medhänsyn till de krav som ställs på investeringarnas utvecklingsfrämjande effektbedömdes det enligl propositionen motiverat att den svenska premienivån liggernågot lägre än genomsnittet för anara nationella investe-ringsgarantisystem.Premierna borde läcka dels administrationskostnaderna för garantigivningen,delsen inte oväsentlig del av de risker som är förbundna med investeringarna. Delbör ankomma på den administrerande myndigheten an fastställa premien. Omtillräckliga premiemedel inle fanns för att bestrida förluster lorde medel förderas täckande fö anvisas i samma ordning som när det gäller u-garantier lillexport. Ärendensom rör investeringsgaranti skall handläggas av EKN och beredas i samråd medSIDA, 3.EKN:s skrivelser om vissa reformer i garantiverksamheten 3.1 Frägan omaffärsmässighet EKNkonstaterar att kreditgaraniigivningen med början under 1970-talel vuxit mycketsnabbt och hänvisar till vissa riktlinjer departementschefen angett i prop,1974: 183 om garaniibelopp m, m. Där konstaterade denne aU intäkterna i etllängre perspektiv skall täcka skadefail och administrationskostnader. Därkonstaterades också atl EKN:s verksamhei däremoi skulle inle dimensioneras medhänsyn lagen lill väridskriser, för av flera genomförda moraloriere. Nämnden pekar pä att det därvid också gjordes vissa överväganden för risktagandenutöver de riktlinjer som angetts. Sådana överväganden kan föranledas av sysselsättnings-eller handelspolitiska eller andra omständigheter, t. ex. ett intresse allgynna vissa marknader eller stödja speciella svenska exportansirängningar. Prop.1978/79:201 6 EKNsäger vidare all del ekonomiska läget i ökat kraven på EKN-garantier.Industriproduktionens och betalningsbalansens negativa ulveckling har medförtnya exportansträngningar och därmed nya önskemål om garantier.Sammanfattningsvis konstaierar EKN att vad gäller n-garantigivningen har desenaste fem årens utveckling försvagat EKN:s förmåga atl med egna medelabsorbera skadefall. Enligt nämnden förmår den premiehöjning som vidtogs 1977inte återställa balansen. EKNnämner att under senare är, med en allmän utveckling mol mjukare kreditvillkorvid exportaffärer, har u-garanligivningen kommit att ändra inriktning. Från attursprungligen ha varit avsedd som en möjlighet att ge garanti för krediter medfördelaktigare villkor har den utvecklats lill aU framförallt avse etl allthögre risktagande. Garantiförbindelserna och garanliulfästelsernahar nästan femdubblals . Den kraftiga ökningen av åtagandena gällersåväl n- som u-garantier. Nämnden anger i skrivelse som exempel på verksamhetenskraftiga volymökning att nya garantiförbindelser kan uppgå till mellan 500 milj.kr. och 1 000 milj. kr, jämfört med i genomsnitt l(K)milj, kr. Utvecklingen av garantigivningenhar gått mot en allt större koncentration. Av EKN:s totala åtaganden svararidag endast tio länder för och tre till fyra länder för vardera ,En annan tendens är en förskjutning mot svagare länder, Garantigivningen på merriskfyllda länder har ökal sin andel av engagemanget från är 1973 tillnärmare . För alt i framliden kunna uppfylla kraven pä affärsmässighet ochöka reserverna mäste EKN troligtvis höja premierna. En utväg all klara detta äratl i ökad utsträckning endasi göra åtaganden vad gäller export lill mindreriskfyllda marknader. En annan möjlighet är att EKN inför krav på försäkring avett förelags hela export, kallat "whole-turnover Insurance", Iskrivelsen påpekas att de fl skadefallen under 1960-lalet möjliggjorde för EKNall bygga upp premiereserver till en relativt rimlig nivå. svarade reservernaför av de totala garantiförbindelserna. Den andelen beräknas sjunka till1,8 96 eller ca 100 milj, kr, under nästa budgetår. Skälen till nedgången undersenare tid är de stora skadefallen pä vissa länder, 1 sin skrivelse lämnar EKNsin syn på de senaste årens utveckling av det ekonomiska läget i världen.Nämndens slutsats blir att den oro som hystes föromfattande gemensamma skuldkonsolideringar -särskilt genom snabbiökande skuldutveckling - inte är lika påfallande längre. Ett generellt ökandeskuldtryck kan dock enligt nämnden öka antalet enskilda skuldkonsolideringar. Mot bakgrund av atl delsnämndens verksamhet volymmässigt har ökat mycket kraftigt och kommit atl inriklaspä länder där riskerna relativt sett är större, dels den positiva utvecklingenav premiereserver har brutits förklarar nämnden atl det inte är uteslutet allutbetalningar över statsbudgeten kan komma i fråga relativt snart. Delta sker iförsta hand genom ianspräklagande Prop.1978/79:201 7 avden rörliga krediten på 400 milj, kr. EKNmenar all den internationella konkurrensen i vissa fall har gjort det nödvändigtall la siörre risker än en försiklig försäkringspolilik borde motivera. Nämndenpekar också på att statsmakterna i lidigare beslut har gett nämnden riktlinjerav denna innebörd. Nämndens verksamhei skall emellerlid i princip bedrivasaffärsmässigt, definierat så att intäkter och kostnader skallbalansera. Principenom affärsmässighet bör, framhäller EKN, i första hand gälla den dominerandeformen för garantiförsäkring, nämligen n-garantier. Den reservnivå som EKN börhålla inom detta system bör kunna klara rimliga variationer iskadeutbetalningarna. EKN anger inte själv någon lämplig nivå utan nämnerendast atl för det molsvarande engelska institutet riktmärket är avingångna förbindelser. Förreservuppbyggnaden pekar EKN på följande riktlinjer som bör gälla. Nämnden hänvisartilletl tidigare riksdagsbeslut (prop. 1974:183)enligl vilket vid riskbedömningenhänsyn inle skall behöva las till risken för väridskriser eller samtidiga moralorieri elt stort antal länder. EKN menar att denna naturliga utgångspunkt bör gällaäven framöver. Nämnden uttalar att den inte bör ta större risker inormalgarantiverksamheten än atl reserverna åtminstone skall kunnatäcka uppkommande skadefall. Emellertid mäste vid kalkylering av framtidareserver hänsyn tas till den senare tidens utveckling där skuldkonsolideringarinträffat betydligt oftare än lidigare. Vissa skuldkonsolideringar kansannolikt bli mycket långvariga och oförmånliga, I enstaka fall kanskuldkonsolideringar t, o, m, utvecklas till en totalförlust. Vissmer riskfylld garantiverksamhet utanför n-garaniisyslemet bör enligl EKN kunnaförekomma, dels inom det redan tillämpade u-garantisyslemel, dels inom eltsystem för tillgodoseende av särskilda samhällsintressen (s-garantier). Fördenna mer riskfyllda garantiverksamhet bör en särskild ram anges. Med hänsyn tillatl EKN i internationella sammanhang har atl redovisa sin totala verksamhet börinte, anför nämnden, ramen för särskilt riskfyllda kreditgarantier (su-garantier)översliga av den totala ramen. Vadgäller den särskilt riskfyllda garantigivningen konstaterar EKN vidare, atloberoende av de skäl som ligger lill grund för en garantigivning i ett vissl fallen risk dock inle synes kunna accepteras om sannolikheten för en beiydande slutligförlust är väsentligt större än sannolikheten för att en sådan förlust inleuppstår, EKNförklarar vidare all statsmakterna mot bakgrund av den stora omfattning EKN:sverksamhet har filt - de samlade förbindelserna kan komma aUuppgå lill 30 ä , -oftare än hiuills måste ta ställning tillgarantiverksamheten, EKN bör därför redovisa sin verksamhet förregering och riksdag med angivande av de totala avvägningar nämnden har attgöra. En översikt över väntade intäkter och kostnader fpr Prop.1978/79:201 8 kommandefem- eller tioårsperioder bör också ingå, 1 redovisningen kan vidare angesangelägenheten av exportsatsningar i förhållande lill statens föriustrisk.Regering och riksdag fär genom den föreslagna redovisningen också en möjlighet atlbedöma huruvida den till förfogande stående röriiga krediten är tillfyllest. Enredogörelse kan även kompletteras med en översikt av andra länders exportförsäkringsinstitutsverksamhet, 3.2Ramen för normal kreditgarantigivning EKNlämnar i sin framställning bl, a, följande uppgifter om utfästelser och förbindelseravseende både n- och u-garantier per , samt per den 31december 1978, Nämndensåtaganden (milj, kr,) Garanliutfäslelser* Garantiförbindelser Summa N-garantier Garanliutfäslelser* Garantiförbindelser Summa » tilt av sitt belopp Denram för n-garanliersom tilldelades EKN genom beslut vid riksmötet1976/77 beräknas bli tagen i anspråk. EKN föreslår därföralt ramen för n-garantigivningen höjs med 10 000 milj. kr. till 39 000 milj.kr. 3.3Kreditgarantier vid särskilt samhällsintresse EKNkonstaterar i sin skrivelse att s. k. u-garantier kan användas i fall då enrent affärsmässig bedömning av en affär inte skulle motivera alt garantimedges. Delta är fallet när affären gäller etl u-land samt främjar landets ekonomiskaulveckling enligt de principer som gäller för svensk biståndspolitik. EKNmenar emellertid atl det kan finnas även andra skäl atl ge garantier för riskfylldaaffärer. 1 de fall dessa omständigheter har sammanfallit med kriterierna för u-garantiernahar sådana garantier medgivits. Det kan emellertid förekomma fall därsamhällsintresset finns men marknaden inte är ett u-land eller affären inteavser projekt som har den utvecklingseffeki som krävs för att erhålla en u-garanti.EKN föreslår därför atl gällande system Prop.1978/79:201 9 utvidgas.En särskild ram bör ställas lill nämndens förfogande för atl efter särskildprövning kunna lämna garanti för exportaffärer med elt särskilt samhällsintresse(s-garantier). Denna ram skall komplettera u-garantierna. Ramen, som årligenbör bestämmas av regering och riksdag, skall kunna utnyttjas för garantigivningmed större risker än under n-garantisystemet. Nämnden föreslår atl ramen förnästkommande budgetår fastställs till ett belopp av 13 000 milj. kr.,innefattande den nuvarande av beviljade ramen för u-garantier pä 11 000milj. 3.4 Ändringav garantiprocentsatsen i vissa fall EKNtar i sin andra skrivelse också upp frågan om garantiprocentsatsen för icke-kommersiellarisker vid s. k. bank-till-bankkrediter. Nuvarande regler föreskriver atl garaniiprocentsaisenpå lånedelen kan utgöra vid bank-till-bankkrediter. Ges däremoi krediterav säljarens bank till någon annan institution får täckningsgraden endast högstutgöra . EKN anför att det ofta kan vara så att en regering, eltministerium, exempelvis finansministeriet,ellerett annal molsvaranderegeringsorgan med bankfunktioner, är mottagare av en bank-till-bankkredit.Den svenske exportörens bank kan med nuvarande regler inte erhålla den högreprocentsatsen. EKN menar att detla försämrar konkurrenskraften på kreditsidanför den svenske exportören. EKN föreslår därför att nämnden bemyndigas all äveni dessa fall kunna låta garanti täcka av krediten. 3.5 Motgarantitill utställare av säkerhet EKNföreslår i skrivelsen även all nämnden bemyndigas lämna s. k. motgarantier tillutställare av säkerhet. EKN anför sålunda att enny form av garanti infördes . Denna garanti syftade till all läckarisker vid ställande av säkerhet i samband med export. Detla system (SÄ-garanlier)skyddar exportören mot föriuster då sådana säkerheter otillböriigt tas ianspråk av exportörens motpart eller då hinder för medgiven återbetalning av ianspräktagensäkerhet uppkommit. Del vanliga är emellerlid att en bank, ett försäkringsbolageller annan institution utställer säkerheten på uppdrag av exportören. Dennasäkerhetsgivare har vanligtvis omedelbar regressrätt mol exportören. Omsäkerhet tas i anspråk på grund av exportörens underlåtenhet, fel ellerförsummelse och exportören kommit på obestånd, kan säkerheisgivaren emellerlidriskera totalförlust. Exportören måste därför i mänga fall lämna säkerheisgivarengarantier. Detta kan vid stora affärer vara myckel betungande för exportören. EKNföreslär därför att ett nytt garaniisystem avseende s. k. motgarantier införs.Dessa skulle lämnas direkt till bank eller försäkringsbolag som för enexportörs räkning ställt säkerhet till köparens förmån. Enligt EKN skulle dennagaranti omfatta förutom risken på köparen och köparian- 1* 1978/79. Prop.1978/79:201 10 detäven risken atl exportören inte fullgör sina åtaganden. Enligt EKN:s förslagbör motgarantier kunna lämnas vid exportaffärer med etl kontrakts-belopp avminst 100 milj. kr. med en täckning av högst 95 96. Vid kontraktsbeloppunderstigande 100 milj. kr. - dock minst 10 milj. kr. - bör motgarantier kunnalämnas med en täckning av 50 96. Avstår garantigivaren från att kräva säkerhetav exportören för självriskandelen skulle vid kontraktsbelopp understigande 100milj. en täckning upp lill eller 95 96 kunna lämnas. Minsta beloppetför garantierna bör enligt förslaget vara 0,5 milj. kr. EKNföreslär att möjligheten att ställa motgarantier till en början fär formen avförsöksverksamhet. Möjligen bör också övervägas om regeringen i varje enskiltfall skall bevilja motgarantier eller om den skall fastställa en särskild ram. Avmedlemmarna i Bern-unionen, dvs. den internationella sammanslutningen avkreditinstitut i vissa länder, anger EKN att det f n. endast är ,, och som lämnar motgarantier. Enligt delengelska systemet kan utnyttjandet av regressrätten uppskjutas under vissaomständigheter såsom exempelvis om förlustorsakerna är att hänföra tillomständigheter utanför exportörens kontroll. Det nederländska institutet harregressrätt gentemot exportören oberoende av skälet till att säkerheten tagitsi anspråk. Denna ovillkoriiga regressrätt kan under vissa omständigheterkompenseras genom skadereglering. Det belgiska institutet ersättersäkerhetsgivaren vid försummelse av exportören, men denne bestrider allförsummelse föreligger. Fastställs slutligen exportörens försummelse kanregressrätten utnyttjas. Det danska institutet kräver i allmänhet inte särskildsäkerhet utöver regressrätten gentemot exportören. 4.Industridepartementets promemoria om systemleveranser till industri- ochanläggningsprojekt - frågan om motgarantier 1promemorian analyseras belydelsen för svensk industri av systemleveranser tillstora industri- och anläggningsprojekt (SA-projekt). Här skall översiktligtredovisas vissa av förslagen i det avsnitt som behandlar finansiella problem isamband med SA-projekl. I promemorian konstaterasatt de bankgarantier säljaren regelmässigt har att presentera kan utgöra enbegränsande faktor för förelag inriktade på SA-försäljning. Förelagensresurseratt ställa säkerheter vid stora projekt kan snabbi komma atl utnyttjas.Företagen har atl ställa särskild säkerhet - en motgaranti - tillgarantigivaren. De loiala förpliktelserna gentemot garantigivaren kan blimycket stora och belasta företaget så alt finansiering i övrigt försvåras. Det finnsell stort behov att förbättra förelagens möjligheler att ställa säkerheter förgarantierna konstateras del i promemorian. Det gäller särskilt för de företagsom kontinueriigt exporterar siörre anläggningar. Prop.1978/79:201 11 promemorianpåpekas ocksä alt brislen på säkerheter för finansieringen under byggnadstidenutgör ett hinder för vissa förelag. Denstora svårigheten med ställandet av garantier för säljarens ansvar är att få framsäkerheter för de bankgarantier som ställs. Dä den nuvarande banklagstiftningengör det svårt för bankerna atl minska sina krav pä säkerheter bör - föreslåsdet i promemorian - en annan institution kunna stå för en del av säkerheternaför motförbinddser. En sådan kompletterande säkerhet kan ha formen av en motgarantitill förmån för garantigivaren.