prop · G203181 · 1978-12-31 00:00:00 — Det Hr dock antas att försöksverksamheten i försia hand kommeralt avse kultur- och fritidsområdena. Jag anser dock all det måste bliförsökskommunernas sak alt bedöma för vilka verksamhelsgrenar de lokala organenkan anses mest lämpliga. Jag vill erinra om atl vissa specialförfaltningar lillålerall insiiiuiionssiyrelser e. d. inrättas inom den specialreglerade seklorn.Denna möjlighet påverkas naturligtvis inte av den nya lagen. Denna böremellertidulformas så alt den blir lillämplig också på sådana organ. Dessa är f ö. redannu atl belrakia som fakulialiva nämnder, eftersom specialförfaliningarna inteinnehåller några föreskrifier om sådana lokala organ. Näslafråga blir då vilka uppgifter som bör kunna anförtros ett lokalt organ som inleulesluiande skall svara för förvallning och drift av en eller fleraanläggningar. Ulöver förvallning av inslilulioner som kan finnas inom det geografiskaverksamhetsområdei bör organei t. ex. kunna ansvara för 1978/79:181 21 fördelningav anslag till organisationer inom områdel. lokalt organ på frilidsområdelbör kunna anordna olika frilidsaktivileler i bostadsområdena och svara för denallmänna frilidsverksamheien i anslutning lill skolan. När det gäller kullurseklornbör en lokall organ kunna svara för kuliurarrange-mang och för konlakler med föreningsliveii bosladsområden och på arbeisplat.ser. Del nu sagda fårendasi ses som exempelpå vad som bör kunna ankomma på lokala organ. Jag anser all kommunerna bör ges frihelalt själva avgöra vilka uppgifter som bör läggas på ett lokall organ. Den nyalagen bör alllså innebära all samtliga uppgifier som kan läggas på en fakuliaiivnämnd också kan läggas på ett lokall organ med den begränsning som ligger i allverksamheten enbart avser en del av kommunen. Enannan sak är om del är prakliskl lämpligi att låla de lokala organen få så vidsträckiauppgifter. Man kan enligi min mening inle bortse från au del kan vara lämpligaslatl lägga lednings- och samordningsfunktionerna inom en seklor hos en centralfacknämnd. När del gäller förvaltningsuppgifter kan diskuleras huruvida t. ex. personaladminisiraiioneller upphandling bör anförtros ål lokala organ. Jag vill erinra om au sådanauppgifter kan centraliseras lill en enda nämnd med stöd av 3 kap. 14 i;kommunallagen. Frågor som rör l. ex. fasiigheisförvaltning eller inköp av maierielkan också behöva bedömas centralt. Del normala får därför anias vara att centralafacknämnder behövs också i ett syslem med lokala organ. De får då lämpligen svaraför planeringen och samordningen inom resp. verksamhelsområde men de kan ocksåha hand om vissa förvaltningsärenden. Den cenlrala nämnden kan t. ex. ha handom personaladministrationen också för den lokall placerade personal som biiräderde lokala organen. Jag anser emellerlid all lagen inle bör lägga hinder i vägenför andra lösningar som man på kommunall håll kan anse lämpliga. Jag förordar alt det i dennya lagen föreskrivs all kommunfullmäklige bestämmer de lokala organensuppgifter. Också de geografiska verksamhels-områdena bör naluriigivis beslämmasav fullmäktige. Kommunerna bör enligt min mening ges så fria händer som möjligtnär del gäller de lokala organens arbelsformer och deras förhållande lillfacknämnderna. Jag vill erinra om all eU lokall organ, t. ex. ell kommundelsråd,enligt vad jag har förordal i del föregående, skall kunna överta förvallnings-och verksiälligheisuppgifter från flera fakultativa verksamhelsgrenar, allisåfrån flera fakultativa nämnder. Kommunalrältsligi seil får lokala organ med förvallnings-och verksiällighelsuppgifier ställning av nämnd, medan nuvarande kommundelsrådmed enbarl rådgivande och beredande uppgifter oftast är all anse somberedningar. Närdet gäller förhållandet mellan de lokala organen och den eller de centralanämnderna bör flera möjligheter finnas. En lösning är atl de lokala organen fåruppgifier inom endasl en verksamhetsgren, l. ex. fritids- eller kulturområdel.En annan kan vara alt de lokala organen lar över uppgifier inom flera områden -i. ex. kultur- och fritidsområdena. 1978/79:181 22 möjlighelär all man i del sistnämnda fallel lägger samman de båda cenirula nämnderna central . Den mest långlgåendelösningen är all de cenlrala facknämnderna avskaffas. Del endasamordningsorganet blir då kommunsiyrelscn. Jag anser emellertid all del knappaslär troligt all en sådan organisalionsform kommer att väljas underförsöksverksamheten. Med lanke på au en grundläggande princip vid den senaslekommunallagsreformen var all kommunema skulle ges siörsia möjliga frihel atlanpassa sin organisaiion och sina arbelsformer lill de lokala förhållandena börden nya lagen dock inle uiesluia denna möjlighel. En vikiigfråga är hur samordningen mellan den cenlrala nämnden och de lokala organenskall ske. Jag har i del föregående förordal en föreskrift om an kommunfullmäkligebesiämmer de lokala organens uppgifter. När del sker, måsle fullmäktige laställning lill uppgiftsfördelningen mellan den cenlrala nämnden och de lokalaorganen. Desamordningsproblem som kunde uppkomma mellan sociala disirikisnämnder ochsociala ceniralnämnden diskulerades i samband med lillkomslen av lagen omsocial ceniralnämnd m. m.(prop. Föredraganden framhöll au man iniekunde hell borlse från risken för alt en självsiändig besluianderäii för disirikisnämndernaskulle medföra all skilda normer och principer i forlsällningen kunde komma alllillämpas också inom olika delar av en och samma kommun. En garanii förutvecklingen av en enhellig praxis inom kommunen borde enligt föredragandendock ligga i all centralnämnden hade möjlighel alt utfärda allmänna råd ochanvisningar för dislriklsnämndernas verksamhei och i an minsl en ledamoi avvarje dislriklsnämnd avsågs vara ledamol även av ceniralnämnden. Dessulom fick förulsällasau en samordning skedde på ijänsiemannaplanel. Kommunens förtroendevalda och ijänslemäninom socialvården fick vidare förulsällas samlas lill återkommande konferenserom gemensamma problem. De allmänna beslämmelserna i vårdlagarna omsocialstyrelsens och länsslyrelsens lillsyn över resp. vårdområde skulle enligiförslagei i propositionen också gälla dislriklsnämndernas verksamhei. I 10 §tagen om social ceniralnämnd m. m. logs in regler som kan sägas innebära all disirikisnämndernai viss mån gavs en underordnad siällning i förhållande lill socialacentralnämnden. Tjänsier hos disiriklsnämnden skulle lillsäilas av sociala ceniralnämnden.Det skulle vidare ankomma på sociala ceniralnämnden all göra framställning ochavge yllrande lill kommunfullmäklige. I 8 § föreskrevs au minsi en av ledamöternai en social dislriklsnämnd borde vara ledamol i sociala centralnämnden. Bestämmelsenom alt minst en ledamot i varje dislriklsnämnd bör vara ledamol i socialacentralnämnden slopades i samband med alt biföll prop. 1976/77:1 omminskad statlig detaljreglering av kommunerna m. m. Anledningen härtill var bl.a. all social dislriklsnämnd kan väljas proportionellt (prop. s. 66). Densärskilda regeln om lillsällning av ijänsler hos social dislriklsnämnd logsbort vid samma lillfälle, Kvar slår numera endasi au 1978/79:181 23 rånenall väcka ärenden hos fullmäklige förbehålls sociala ceniralnämnden. Regelnbehölls, eftersom de sociala disirikisnämnderna annars skulle få en annanställning än den som ursprungligen hade avsells. Frågan om dislriklsnämndernas siällningborde enligi vad som anfördes i proposilionen i siällei bedömas från sammautgångspunkter som motsvarande problem på andra kommunala områden, exempelvisskolans. Del fanns därlor anledning all åierkomma lill frågan (prop. s. 85). Socialutredningenföreslår i belänkandei (SOU 1977:40) all regeln behålls. Enligimin mening är de grundläggande problemen i förhållandel mellan eit lokalt organoch en ceniral nämnd på del fakulialiva områdel i slort desamma som de problemsom gäller förhållandel mellan en social dislriklsnämnd och en socialcentralnämnd. Jag vill tillägga atl behovei av enhetlighet inom enförvaltningsgren måsle vägas moi önskemålel om en självsiändig besluianderäiiför de lokala organen. Behovei av enhetlighet kan vara olika i olika ärenden. Iärenden som gäller likvärdig siandard för medborgarna inom kommunen som helhetär behovei av enhellighei siort. Där kan också den kommunala likslällighelsprincipenfå belydelse. I andra frågor kan utrymme finnas för olika bedömningar inomolika distrikt. Del bör enligt min mening ankomma på den cenlrala nämnden atlgöra resursavvägningen för sin verksamhetsgren med avseende på hela kommunen. Kommunstyrelsenoch fullmäklige gör sedan prioriteringarna mellan de olika verksamheisgrenarna.De lokala organen böremellertid inom sin anslagsram ha möjlighel alt göra vissapriorileringar i fråga om verksamheien inom resp. distrikt. Här kan man gå merellermindre långl. Avgörande är i försia hand på vilkel säu och i vilken omfallningbudgeten används som styrmedel. Jaganser atl del i huvudsak bör överiämnas åt kommunema all bedöma hursamordningen skall gå lill. Om inte särskilda regler skrivs in i den nya lagen,kommer emellertid de lokala organen all vara sidoställda den cenlrala nämnden,liksom f n. är fallel med inslilulionsslyrelserna. För all samordningen skall underiättaskan del finnas skäl all ge lokala organ med förvallnings- ochverkställighetsuppgifter en i viss mån underordnad ställning i förhållandetill centralnämnden. En viktig fråga i dellasammanhang är om de lokala organen bör kunna väcka ärenden hos fullmäktigeeller ej. Fullmäklige kan med slöd av 2 kap. 15 § kommunallagen ge enlokal beredning, i. ex. eu kommundelsråd, en sådan initiativrätt. De kommunalanämnderna har enligt 2 kap. 15 § rätl all väcka ärenden hos fullmäklige, om inleannal är föreskrivel i lag. sådani undantag har, som framgår av delföregående, gjorts i fråga om de sociala disirikisnämnderna. Jag anser del lärnpligasiau i den nya lagen föreskrivs all fullmäklige avgör om eu lokall organ skall fåiniiialivrätl hos fullmäklige eller ej. Erfarenhelerna från den vidgade försöksverksamhelenfår sedan avgöra vilken lösning som på sikl kan yara den mesi lillfredssiällande. Lokalaorgan med förvallande och verkslällande uppgifter är kommunala 1978/79:181 24 nämnderoch fördemgällerdärför kommunallagens regler om nämnder. Om ingel annal särskiliföreskrivs, innebär della au ell sådani organ med slöd av 4 kap. 4 §kommunallagen kan lämna in sill budgelförslag direkl lill kommunstyrelsen. Ensådan ordning kan emellertid vara lill nackdel från samordningssynpunki. Jagföreslår därför all del i lagen anges au fullmäklige Hr föreskriva alt eUlokall organs budgelförslag skall lämnas lill facknämnden. En sådan möjlighelslammer bäsl överens med principen all kommunerna själva bör beslula om sina arbelsformer. Kommunernahar naiurliglvis möjlighel all förbäura samordningen genom all la inbestämmelserom samrådsskyldighel m. m. i reglementen för lokala organ och genomau anordna överläggningar mellan förtroendevalda och ijänslemän hos den cenlralanämnden och de lokala organen. Jaganser atl några föreskrifter om alt en eller flera av ledamölerna i ett lokallorgan skall vara ledamöier i den centrala nämnden inle bör las in i den nyalagen. Det bör vara partiernas sak all i samband med nomineringarna bedöma omnågon form av personsamband mellan de lokala organen och en central nämndbehövs. Somjag lidigare har framhållil bör del vara möjligl all införa ell syslem medlokala förvaltningsorgan, även om del inte finns eller inrälias en särskild . När så sker, ankommer del på kommunstyrelsen altmed stöd av 3 kap. 1 § kommunallagen ulöva de samordningsfunktioner sombehövs. Jag vill framhålla all uppgiftsfördelningen mellan kommunstyrelsen ochde lokala organen naturligtvis kan göras så atl slyrelsen får karaklär av ceniralfacknämnd. Särskildasamordningsproblem kan uppkomma,omen lokali förvaltningsorgan har uppgiftersom härrör från flera verksamhetsområden, t. ex. kullur-och fritidsområdena, samiidigisom del finns en ceniral frilidsnämnd och en ceniral kulturnämnd i kommunen.Var och en av de cenlrala nämnderna får ulöva samordningsfunklionerna för sill verksamhelsområde.Della leder lill att man i budgeten för en sådani lokalt förvallningsorgan börgöra en uppdelning i en del som avser kullurell verksamhei och en som avser fritidsverksamhet.Varje central nämnds yttrande över de lokala organens budgelförslag Hr dåbegränsas till den verksamhetsgren som nämnden svarar för. I samband med an delokala organens uppgifter besläms kan del vara lämpligt alt fullmäkligeföreskriver i vilka ärenden samordningsfunklionerna skall ulövas av den enaeller andra cenlrala nämnden. Lokalaorgan med förvaltnings- och verksiällighelsuppgifier inom del fakultativa områdelblir, som jag lidigare nämnl, alt anse som fakulialiva nämnder, även om derasgeografiska verksamheisområden är begränsade. innebär all de bestämmelseri kommunallagen som gäller för fakultativa nämnder i övrigi kommer alt gällaför sådana lokala organ. För tydlighetens skull bör det enligt min mening i dennya lagen anges atl kommunallagens bestämmelser om sådana nämnder som avses i 3kap. 13 § andra siycket kommunallagen gäller förde lokala organen med deundantag 1978/79:181 25 somföljerav au jag i del föregående har förordal särskilda reglerom de lokala organensräll alt väcka ärenden i kommunfullmäklige och om handläggningen av deras budgelförslag. Avvud jag nu har anfört följer ull bestämmelsen i 1 kap. 5 § kommunallagen om delegaiionav fullmäkliges besluianderäii kommer an gälla också förde lokala förvallningsorganen.Beslämmelserna i 2 kap. 14 § om nämndordförandenas yiiranderäii vid kommunfullmäkiigessammaniräden blir liHämpliga pä ordförandena i de lokala organen. Inierpellalionkommer enligi 2 kap. 24 ij all kunna siällas lill ordförandena. Samiliga besiämmelseri 3 kap. om fakulialiva nämnder blir liHämpliga. Någoi ulrymme för lillämpningav beslämmelserna i 3 kap. 14 f; kommer emellertid knappasl au finnas, eftersomde lokala organens geografiska verksamheisområden är begränsade. Avbestämmelserna i 4 kap. blir i försia hand föreskriften i 9 § om förande av räkenskaperlillämplig. Beslämmelserna om revison i 5 kap. kommer all gälla också de lokalaorganens verksamhei, liksom beslämmelserna om kommunalbesvär i 7 kap. Förde förtroendevalda i de lokala förvallningsorganen kommer kommunallagensregler om valbarhel, räll lill ledighei, ersättning, reservalionsräli m. m. allgälla. Valbarheien blir således inle inskränki lill dislrikiei. Del lar ankommapå partierna all i samband med nomineringen bedöma om ledamölerna måsie varubosalla i dislrikiei eller ej. Kommunaldemokraiiskakommiuén uireder f n. hur direklvalda kommundelsråd skall kunna inrälias. Enligimin mening är del angelägel all denna möjlighel öppnas. 1 del förslag som härframläggs är emellerlid uigängspunkien ail ledamölerna i de lokala organen ulsesav fullmäklige. Härvidlag gäller beslämmelserna i 2 kap. 23 § kommunallagen om proportionellival. Del är inle möjligl an nu införa lagregler som garanlerar alt de lokaluorganen får en sammansättning som molsvarar den politiska sirukiuren i denkommundel där de verkar. Även denna fråga ligger inom kommunaldemokraiiska kommiiiénsuppdrag. Jag vill framhålla all partierna i kommunen naiurliglvis kan kommaöverens om all de lokala organen skall ges en sådan sammansäuning att deåterspeglar väljaropinionen i kommundelen. Kommunallagensbestämmelser om fakulialiva nämnder innebär all ell lokall förvallningsorgankan ha annan mandalperiod än ire år, om fullmäklige besiämmer del. Vidare har fullmäkligefrihel an besiämma anialei ledamöier och suppleanier i sådana organ. Jag vill slulligenerinra om all regeln i 2 kap. 16 § kommunallagen om an ärenden, som fullmäktigeskall avgöra, skall beredas av den nämnd eller beredning dil ärendei efter sin beskaffenheihör kan leda lill all både den cenlrala nämnden och del lokala organei måsiehöras i eu ärende som gäller del lokala organels sakliga och geografiskaverksamhetsområde. Jaghar i del föregående framhållil an kommunerna bör beredas möjlighel alt ulselokala organ med förvaliningsuppgifter redan för näsla mandalperiod. 1978/79:181 26 Jugunser au den nya lagen bör irudu i kraft . När lagen hur uifärdals,kommer kommunfullmäklige ull kunna besluiu ull lokala lörvult-ningsorgan skall inräliasnämnda dag. Vul uv ledumöler och suppleanier förräiius därefter i enlighel med beslämmelsernai 2 kap. 9 i; kommunullugen månuds uigång. Enhänvisning lill den nya lugen bör las in i 3 kap. 13 ! 1enlighel med vad jag nu anfört har inom kommundepartemeniet upprällais förslag lill 1. lag om ändring i kommunallagen (1977:179), 2. lag om vissa lokala organ i kommunerna. Jaghemsläller ull regeringen föreslår au aniaga förslagen. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och besluiar all genom proposiiionföreslå all aniaga de förslag som föredraganden har lagl fram. Exempel på plan över en nämndorganisation .,,.,i,,ll,;iLt,n Personal och organisa- i ' Två eller flera sociala disirikisnämnder kan inrälias 1978/79:181 28 Bilaga2 Kommuner som inrättat sociala distriktsnämnder 1978/79:181 29 Bilaga3 Kommuner som inrättat kommundelsråd 1978/79:181 30 Proposilionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 Förslaglill lag om ändring i kommunallagen (1977:179) 2 Förslaglill lag om vissa lokala organ i kommunerna....... 3 Uldragur prolokoll vid regeringssammanträde .. 4 1 Inledning..................................................... 4 2 Den kommunala nämndorganisaiionen................ ..... 5 3 Lokala organ i kommunerna............................. 9 3.1 Kommunen som odelad förvalinlngsenhei...... 10 3.2 Sociala disirikisnämnder........................... .... 10 3.3 Förslag om lokala ledningsorgan inomskolan .... 12 3.4 Insiiiuiionssiyrelser.................................. 12 3.5 Kommundelsråd...................................... .... 14 4 Föredragandens överväganden........................ .... 16 5 Uppräitade lagförslag..................................... .... 26 6 Hemslällan................................................... .... 26 7 Beslul.......................................................... 26 Exempel på plan över en nämndorganisalion 27 Kommuner som inräiiai sociala disirikisnämnder....... ... 28 Kommuner som inräiiai kommundelsråd ................ ... 29