prop · G20337 · 1978-12-31 00:00:00 — För regeringar,som har deponerat instnmient avseende godtagande eller anslutnmg under de 24månader som har angetts, skall godtagandet eUer anslutningen träda i kraftnär konventionen träder i kraft eUer efter dagen för depositionenav instmmentet avseende godtagande eller anslutning, om sistnämnda daginfaller . För regeringar, som har deponerat instrument om godtagandeeUer anslutning efter dagen för konventionens iljaftträdande, träder denna ikraft efter dagen för depositionen av sådant instrument. Artikel 18 reglerar frågor om ändringar ikonventionen. Dessa kan vidtas genom enhälligt godtagande, efter prövning inomIMCO eller genom en konferens. Bestämraelser om uppsägning finns i artikel 19.Uppsägning får ske när som helst efter utgången av från den dag dåkonventionen trädde i kraft för staten i fråga. Artikel20 handlar om territorier. Artikel 21 ger bestämraelser ora deponering ochregistrering av den ikraftträdda konventionen. I artikel 22 sägs att konventicmen är upprättad iett enda exemplar på engelska och franska språken vUka båda texter äger likavitsord. Officiella översättningar tUl ryska och spanska språken skallutarbetas och deponeras tiUsammans med det tmdertecknade originalet. Av konventionens bUagor återges här i korthetendast bUaga I med regler om fastställande av fartygs brutto- ochnettodräktigheter. EnUgt regel 1 skaU ett fartygs dräktighet utgörasav bruttodräktighet och nettodräktighet faststäUda eiJigt bestämmelsema ireglerna. Flaggstalen bestämmer hur bmtto- och nettodräktighetema skaUfaststäUas för fartyg av ny typ vars konstruktion är sådan atl tUlämpning avbe- 1978/79: 37 37 stämmelsernai reglema skuUe vara orimlig eUer omöjlig. När dräktigheten har fastställts,skaU flaggstaten tiUställa IMCO meddelande med detaljer om den metod som haranvänts. IMCO skall informera övriga fördragsslulande regeringar härom. Regel2 innehåller definitioner av vissa uttryck. Dessa är övre däck, maUdjup, bredd,slutna utrymmen, uteslutna utryraraen, passagerare, lastmm och vädertält. Avdessa uttryck redovisas här endast uttrycken slutna utrymmen, uteslutnautrymmen och lastrum. De bestänmielser sora innefattas i definitionerna avdessa senare tre uttryck påverkar särskilt faslsläUandet av dräktigheter förs. Gränsdragningen mellan slutna utryraraen, som inräknas ifartygsvolymen, och uteslutna utrymmen, som inte inräknas i denna volyra, kan iprincip och scheraatiskt anges så, att alla utrymmen är slutna såvida de intekan anses såsom verkligt öppna och därmed skall uteslutas vid volymberäkningen.Öppet utrymme behandlas såsom slutet utrymme i vissa fall. Av utrymme, som inteär helt slutet, utesluts endast den del som ligger innanföröppningen, vUket innebär att resten av utrymmet betraktas såsom slutet. Bihang1 tUI reglerna innehåller skisser avsedda att förtydUga vad som räknas somuteslutna utrynmien. Lastmm är aUa slutna utrymmen avsedda för transport avlast som skall lossas från fartyget. Regel 3 upptar en formel för fastställande avfartygs bruttodräktighet, dess totala volym. Formeln innehåller en koefficient,som har utformats i avsikt att brattodräktigheten skaU bU så nära lUia medbruttodräktigheten enligt gäUande regler som det är möjligt. Bmttodräktighetenär enligt formeln Uka med koefficienten gånger den totala mal-lade volymen avfartygets alla slutna utrymmen i kubikmeter. I regel 4 finns formeln for fastsläUande av ettfartygs nettodräktighet, dess nyttiga volym. Formeln har två komponenter. Avdessa formelkomponenter gäUer den ena för lastfartyg/fartyg med högst 12passagerare. För andra fartyg än de nu nämnda gäUer såväl angiven formelkomponentsom ytterUgare en formelkomponent (en korrektionsterm) med en annankoefficient. Detta medför att nettodräktigheten för nu ifrågavarande fartyg iaUmänhet blir något mindre än motsvarande nettodräktighet enligt nuvaranderegler. I passagerarfartyg som har större påbyggnader, t. ex. bUfärjor, kandock formeln ge större nettodräktighet än vad som är faUet enligt nuvaranderegler. Enligt regel 4 uträknade nettodräktigheter får inte vara mindre än 30procent av bmttodräktigheten av resp. fartyg. Regel 5 innehåUer bestämmelser om ändring avfartygs nettodräktighet när fartyget eller dess användning ändras. Regel 6 och regel 7 ger anvisningar om beräkning avvolymer resp. om mätning och beräkning. Rekommendation 1 innehåUer en uppmaning tUl berördaregeringar att sä snart som möjligt ansluta sig till konventionen. 1978/79: 37 38 Rekommendation 2 uppmanar tUl användning av de nyadräktighetema i olika sjöfartssararaanhang. I rekommendation 3 uppraanas fördragsslulanderegeringar alt se lUl att de termer som förekomraer i koitventionen definieraspå samma sätt i nationell lagstiftning. 5 Beslut om undertecknande av konvention med förbehåll för godkännande har angetts att konvention harundertecknats för del med förbehåll förgodkännande. TUI gmnd för beslutet låg ett av den 24 november1969 avgivet yttrande över IMCO-dol , samt skeppsklarerare- och skeppsmäklareföreningtiUstyrkle att undertecknade konventionen. Sveriges redareföreningansåg att hinder inte förelåg för att den undertecknades. Rederiföreningenför mindre fartyg anförde att inte undersökt verkningarna av ettnytt skeppsmätningssystem, att detta system skulle inverka ogynnsamt påsjöfartens ekonomi, att de nya reglerna skulle vara ogynnsamma för de småfartygen, att öppna shellerdäc-kare, fartyg raed halvdäck och tankfartyg skuUefå mycket större brutto-och nettodräktigheter än enligt nu gällande regler, attäven mindre singledäck-fartyg skuUe konuna all få ökad bruttodräktighet, attdet är ett oeftergivligt krav att om ett nytt skeppsmätningssystem införs bruttodräktigheten ersätts med annan måttenhet i alla föreskrifter rörandesjösäkerhet ra. m., att det är angeläget att söka finna en annan måttenhet ännettodräktigheten :för avgiftsberäkning samt att irevisionsfrågan borde samarbeta med de nordeuropeiska länderna. hade inte någraerinringar mot konventionen och tiUstyrkte att den undertecknades. Föreningenansåg det dock nödvändigt att ersätta brattodräktigheten med annat lämpligarestorleksmått i fråga om säkerhets- och be:manningsföreskrifter. Föreningen varv, som inte avråddefrån ett undertecknande, framhöll att tankfartyg, öppna shelterdäckare,kyllaslfartyg och raised-quarlerdäckare enligt det nya systemet skuUe få högrebruttodräktighet än enligt nu gäUande regler, att en allvarlig stagnation förnybyggnad av mmdre fartyg kunde bli följden om de nya reglema m-fördes, attbruttodräktigheten måste ersättas med annan måttstock i sjö- Prop.1978/79: 37 39 säkerhets-,bemannings- och andra föreskrifter och att dessa föreskrifter borde göraslikalydande i de nordiska staterna. lUlslyrkte likaså attkonventionen undertecknades. Förbundet förklarade att del nya systemet ärgodtagbart, att det i jämförelse med nu gällande system har vissa påtagligafördelar, att den nya bmttodräktigheten är etl användbart mått på fartygetsverkliga storlek och att den andra parametern nettodräktigheten allmäntsett bättre överensstämmer med fartygets nyttiga volyra än den som användsenligt nu gällande regler. Förbundet framhöU dock att bordeutreda huravida de nya reglernas beslänMnelse ora att nettodräktigheten mtefår vara av brattodräktigheten är tUlräcklig för attförhmdra att vissa fartyg får förhållandevis låga värden på nettodräktighetensamt att vidare borde undersöka huruvida inte t. ex. enkorabination av brutto- och nettodräktighet skulle vara en bättre grund föravgiftsdebitering än nettodräktigheten. För egen del uttalade följande omkonventionens bestämmelser rörande faslsläUandet av bmtto- och nettodräktighetema. Verket delar inte för mindrefartyg mening att det nya systemet skulle inverka ogynnsamt på sjöfartensekonomi. Skeppsmätningen syftar bara tiU att ta frara etl mått på fartygetsstorlek som skall ligga tiU grand för fördelningen av avgiflsbördan och förgradering av vissa säkerhets- och sociala krav. Fördelar (rabatter) för engrupp, vilka slutgUtigt medges vid faslsläUandet av tarifferna, medförnackdelar för andra grapper. Man torde däremot kunna säga att nuvarande reglermedför vissa onödiga kostnader för sjöfarten, t. ex. kostnader som avser ettandra däck som inte alltid har praktisk funktion, onödigt hög dubbelbotteneller bottenstockar, onödigt djupa spant, oanvända last-, förråds- ochvattenbarlastmm och onödigt koraplicerad skeppsmätning. Verket delar ej heller samma förenings åsikt attdet nya systeraet skuUe vara ogynnsamt för sraå fartyg. I själva verket är detså att de antagna koefficientema i formlema favoriserar små fartyg, en konstantkoefficient skuUe gett omkrmg högre dräktighet för en s. k.paragraftanker och orakring lägre dräktighet för våra störstatankfartyg. Verket anser för övrigt att frågan om ändringar i fördelningen avavgiftsbördan bör avgöras vid fastställandet av tarifferna och ej vidskeppsmätningen. Det är likaså enligt verkets raening fel atl dispensera frånsäkerhetskrav genom orealistiska uteslutningar vid beräkning av fartygetsstorlek. Sådana dispenser bör övervägas av de för säkerheten ansvariga pårealistiska grunder. framhöll mera aUmänt omkonventionens bestämmelser i vad dessa avser bruttodräktigheten följande. Den nya bruttodräktigheten baserad på fartygetstotala volym bUr ett användbart mått på fartygels verkliga totala storlek ochger raöjlighet tiU en rättvisande järaförelse raellan fartyg av olika typeroch storlekar. Övergången tiU det nya systemet underlättas av att koefficienternai formlema enligt reglema 3 och 4 utformades (valdes) så, att de 1978/79: 37 40 nyadräklighetstalen för flertalet fartyg nära stänuner med dräktighetema enligtexisterande system angivna i registerton. Atl man för vissa fartyg och vissatyper av fartyg får avvikelser, som i en del faU blir ganska stora, kunde inleundvikas. De beror tUl största delen på orira-Ugheter i nuvarande systera somkonstraklörerna förstått atl utnyttja. De stora avvikelserna när det gällerbUfärjor och s. k. paragraffartyg är raed andra ord resultatet av en anpassningtUl nuvarande skeppsraät-nings-, säkerhets- och sociaUagstiflning. Enöverväldigande majoritet ansåg all man nu skulle gripa tUlfäUet att avskaffasådana orunUgheter, t. ex. reduktion av fartygs bruttodräktighet genomuteslutning av mellan-däcksram och andra s. k. öppna ram vUka i själva verketär helt slutna rum. frarahöUs visserligen från vissa håll att det skuUevara önskvärt att utesluta besättningens bosläder, förråd och vattenbarlastmmvid beräkning av bruttodräktigheten "för att inte straffa generösaredare". Med stor majoritet beslöts dock att inga slutna rum skalluteslutas vid beräkningen av brattodräktigheten. Andra konventioner får tahand om säkerhets- och sociala krav. SjöfartsverketframhöU vidare i denna fråga följande. Järaförelsen med existerande lEartyg visar mindredet nya systemets kvalitet och mera att nuvarande regler är ologiskt uppbyggdai sådana hänseenden som att artificiella uteslutningar och avdrag medges, atl reglemaoch deras tolknmg är olUca i olika länder samt att de olUca nationellasystemen inbjuder tUl manipulationer raed reglema i syfte att vinna fördelarnär det gäUer dräktighetssiffroma på bekostnad av fartygens säkerhet och/ellerbesättningens bekvämUghet. De fartyg med extrema konstmktioner som uppvisar destörsta skiUnaderna mellan nuvarande och nya dräktigheter torde inte komraa attbyggas raed oförändrade extrema konstmktioner sedan de nya reglema kommit ikraft. Redaren och konstmktören får frihet att välja det effektivaste fartygetutan att behöva ta hänsyn tUI förlegade skeppsmätningsregler. En saratidig revisionav stela föråldrade storleksgränser i säkerhets- och sociala besläraraelserkan också medverka till effektivlsering av sjöfarten. Beträffande frågan ora bindningen avsäkerhetsbestämmelser och sjöfartssociala föreskrifter på sjöfartsområdet tUldräktighetsgränser i brutto anförde , atl det är lämpligt ochönskvärt att i samband med att de nya skeppsmätningsreglerna införs se överalla storleksgränser i konventioner och nationella föreskrifter, att man iraånga fall kan uppnå fördelar genom att använda andra graderingsgmnder samtatt i de fall då storleksg:radering är lämplig den nya bruttodräktighetenär ett bättre och mer realistiskt mått än nuvarande brutto. framhöll om den nyanettodräktigheten att den är etl användbart mått på fartygets nyttiga volym.Verket skuUe närmare utreda ora den behöver kompletteras på sätt som harantytts av vid användning sora grund försjöfartsavgifter. Verket avslutade sitt yttrande med att anföra attfördelarna med skeppsmätningskonvention och dess enkla logiskaskeppsmätnings- Prop.1978/79: 37 41 regleratt användas sora grund för debitering av sjöfartsavgifter ochstorleksgradering av säkerhetskrav och Uknande är så uppenbara att konventionenborde undertecknas för del. Verket tillade att övriga nordiska länderhade undertecknat konventionen redan på konferensens avslutningsdag och attett svenskt undertecknande skulle bidra tiU atl påskynda skeppsraätningsfrågansslutgiltiga lösning. 6 framställning om ratifikation av skeppsmätningskonvention inkom med förslagora att skulle ratificera konventionen. I skrivelsen erinrades ora vadverket anfört i sitt yttrande om undertecknande av konventionen. , ,och tUlstyrker eller har ingetalt erinra mot att ratificerar konventionen. ochSvenska sjöfolksförbundet tar upp frågan om översyn av dräktighetsgränser iolika förfaltningsföreskrifter. har den reservationenatt konventionen före ikraftträdandet bör vara ratificerad av i synnerhet medSverige konkurrerande sjöfartsnationer. föreslår attvissa utredningar ora bästa avgiflsgrund kommer tUl stånd innan konventionenträder i kraft. anför för sin del att vad reserverat sig mot torde vara säkerstäUl genom konventionensbestämraelser ora ikraftträdande. Det är verkets avsikt att aktualiserautredningar om sjöfartsavgifterna när tidpunkten för ikraftträdandet närmarekan förutsägas. Genom att konventionen föreskriver att den skall tUlämpasförst har förflutit efter det att erforderligt antalratifikationer har uppnåtts ges god tid att utreda dessa och andra relevantafrågor samt att utarbeta erforderliga följdförfattningar. Verket upprepar sin iyttrandet med förslag tUl undertecknande framförda motivering alt fördelarnamed konventionen och dess enkla logiska skeppsmätningsregler att användas somgmnd för debitering av sjöfartsavgifter och för storleksgradering avsäkerhetskrav och lUcnande är uppenbara och föreslår raed åberopande av dennaraolivering att ratificerar konventionen . 7 förnyade framställning om ratifikation av 1969 årsskeppsmätningskonvention har inkorarail medförnyad framställning om alt skaU ratificera 1969 årsskeppsmälningskonvention. Av skrivelsen framgår att ratifikationsläget den 1februari 1978 var följande. 1978/79: 37 42 Trettiofyra stater med sammanlagt ca 55,0 procentav världshandelsflottans bruttodräktighet hade ratificerat konventionen. Blandländer som ratificerat konventionen märks , , , , , , och . TUl demera betydande sjöfartsnationer som förutom ännu inte haderatificerat konventionen hörde , , , ochFrankrike. (och FUip-pinema har därefter ratificerat konventionen, vUketinnebär atl tonnaget nu uppgår till .) Sjöfartsverketanmärker också atl raan inom IMCO gör en översyn av parametrar ochstorleksgränser i konventioner. bedö-raer att ett slutförande aven sådan översyn inte behöver inväntas innan konventionen ratificeras avSverige. Verket frarahåller i övrigt att angelägenheten av ett snartikraftträdande av de nya skeppsmätningsreglerna enligt verkets förraenande harökat under senare lid. Fartygstypemas utveckling har raedförl att dräktighetenenligt nu gäUande regler allt särare återspeglar fartygens verkliga storlek.Ett annat problem som har accentuerats är frågan om täckluckor imellandäck, vUka i allt större omfattning lämnas i land i strid mot de reglersom gäller för uteslutning ur dräktigheten av lastrum i mellandäcksulryinrae.Kontroll i detta avseende förorsakar en stor raängd extra arbete för både tullverketsoch sjöfatisverkels personal. Detta problera uppkoraraer inte för fartyg raättaenligt de nya reglerna. ,för mindre fartyg, , , ochSveriges varvsindustriförening har tillstyrkt eller inle haft någon erinran motatl ratificerar konventionen. för mindre fartyg, somanser att anslutning inte bör få bli avgörande för all tonnagegränsenuppnås, har bl. a. anfört atl om bmttodräktigheten kvarstår som parameterbeträffande utrustning och bemanning får nylUlkomraande fartyg ingenraöjlighet att konkurrera med befintliga. Föreningen betonar att meraverklighels-anknutna parametrar än dräktigheter torde kunna konslmeras. anser att bör bidra tUI att konventionen träder i kraftgenom att nu ratificera den. Förbundet anser vidare all bruttodräktighetenenligt den nya konventionen bör läggas tUl grund för av-giflsdebilering avhamnavgifter. Deima fråga bör dock studeras ytterligare innan det nyaskeppsmälningssystemet träder i kraft. anser att det ärnödvändigt att ansluter sig tiU konventionen, men att detta inte börske förrän vUlkoren för ikraftträdande är uppfyllda. Föreningen anser vidareatl nationellt och internationellt med prioritet och kraft börverka för alt parameter-frågan får en tUlfredssläUande lösning. 1978/79: 37 43 Propositionens huvudsakUgainnehåU ...................... 1 Utdrag ur protokoU vidregeringssammanträde 1978 ............................................................. ... 2 1 Inledning ....................................................... ... 2 2 Föredragandens överväganden ........................... ... 2 3 Hemställan .................................................... ... 8 4 Beslut ......................................................... ... 8 Bilaga 1 1969 årsinternationella skeppsmätningskonventionen 9 Bilaga 2 Redogörelse förskeppsmätning.................... .. 30