prop · G203127 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:127 Regeringens proposition omåtgärder för att främja sysselsättningen i Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som föredragandena harhemställt om. 1propositionen läggs fram förslag om åtgärder för att främja sysselsättningen iNorrbotten. Förslagen är mycket omfattande och beräknas kosta ca 1 000 milj.kr. De inriktas främst på åtgärder som långsiktigt kan förbättrasysselsättningen i länet. 1 1978/79. 1978/79: 127 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Bondeslam Föredragande:statsråden , , , , , och Propositionom åtgiirder för att främja sysselsättningen i Sysselsättningslägeti inger oro. Arbetslösheten i länet har under en lång följd av årvarit mer än dubbelt så hög som genomsnittligt för riket. Under delar av år1978 var av arbetskraften arbetslös, var sysselsatta medberedskapsarbete. Vidare deltog drygt 3 Tf. av befolkningen i förvärvsarbetandeålder i någon form av arbetsmarknadsutbildning. Inget annat län hade underdetta år tiUnärmelsevis så höga värden. har i jämförelse med riketlåga sysselsättningsfrekvenser, dvs. andelen sysselsatta i förhållande tUlantalet invånare är låg. Det är främst kvinnorna som har lågsysselsättningsfrekvens. Men också bland de äldre männen är andelensysselsatta låg vilket avspeglas i en omfattande förtidspensionering.Ungdomsarbetslösheten är också betydande. Denuvarande problemen bör ses mot bakgrund av de senare decenniernas utveckling.Norrbottens län var till ett in-flyltningslän. Delvis ävdenna orsak, men också på grund av de traditionellt höga födelsetalen hadelänet en mycket ung befolkning och sökte sigstora ungdomskullar ut på arbetsmarknaden. När sedan rationaliseringen inomjordbruket och skogsbruket ledde till en snabbt minskande efterfrågan påarbetskraft, medförde detta en mycket omfattande utflyttning från länet underfrämst den senare delen av . uppgicknettoutflyttningen per femårsperiod till mellan 20 000 och 25 000 personermotsvarande inemot av länets totalbefolkning. Inget annat län kunde underdenna period uppvisa en utflyttning av jämförbar storlek. Statensinsatser i länet för att främja industrins utveckling gjordes 1978/79:127 3 främstinom gruv-, järn- och skogsindustrin. Dessa- utbyggnader, som alla byggde pålänets naturliga resurser, svarade för större delen av expansionen inomindustrisektorn och bidrog första hälft till en förbättringav sysselsättningsläget och stabilisering av länets folkmängd. Även den snabbautbyggnaden av den offenlliga seklorn spelade en betydande roll för attförbättra sysselsättningslägel. Trotsatt förhållandena i länet förbättrades första hälft hadelänet vid mitlen av decenniet ändå en svagare arbetsmarknad än något annat län.De senare årens strukturproblem inom basindustrierna och beslutet atl skjuiaStålverk 80-projektet förorsakade sysselsättningsproblem i ettlän med redan svåra förhållanden på arbetsmarknaden. Dennuvarande arbetslösheten och den låga sysselsättningsfrekvensen i länel berorfrämst på ett totalt sett för litet antal arbetstillfällen. Det stora beroendetav tyngre industri har tillsammans med rådande traditionella yrkesval lett tillatt arbetsmarknaden har blivit begränsad för kvinnoma. Även länets mycket glesabebyggelsestruktur medför speciella problem. Expansionen försiahälft skedde huvudsakligast i några få orter medan problemen stod kvar i stortsett oförändrade i länets mindre kommuner. Nästan70 % av länets industrisysselsättning finns inom gruv-, järn-och skogsindustrinmot endast i övriga landet. Denna dominerande ställning för den tyngrebasindustrin har lett tiU att de senaste årens strukturproblem hardrabbat nästan samtliga större industrier i länet. Järnmalmshanteringen harunder senare år givit belydande förluster till följd av bl. a. sänktaråvarupriser på järnmalm. De berörda företagen har därför nödgats minskasysselsättningen. Inom det nybildade , pågår ennödvändig rationalisering av produktionen som kan leda till minskadsysselsättning. AB () har under de senasle årenhaft svårigheter på grund av den svaga konjunkturen för skogsprodukter. Därutöverhar mindre företag i andra branscher indirekl drabbats genom minskadeunderleveranser. Betydandeinsatser har gjorts för att klara förändringarna i länets näringsliv. Motbakgrund av den svenska handelsstålsindustrins svårigheter beslöt år1978 (prop. 1977/78: 87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78: 198) att staten genomfinansiellt stöd skulle medverka till att bilda där skulleingå som hälftenägare. erhöll vid bildandet ett statiigt strukturlån på 1300 milj. kr. och ett statligt rekonslruktionslån på 1 800 milj. kr. hardärefter upprättat en strukturplan för den kommande tioårsperioden. De investeringarsom där aktualiseras innebär bättre avsättningsmöjligheter för de produkter somproduceras i vilket är en förutsättning för en fortsatt tryggadsysselsättning. Vidare har anslagit 550 +1 1978/79.1 saml. 1978/79: 127 4 för medverkan i finansiering av investeringar vid bruk (prop.1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122). Investeringarna ger enbätire tillverkningskapacitet och medför att nödvändiga miljöförbättringar kangenomföras. Genom dessa investeringar tryggas sysselsättningen på lång sikt vidpappersbruket där f. n. 700 personer är sysselsatta. har vidare år1978 anslagit 200 milj. kr. till () för attlösa de sysselsättningsproblem som har uppstått till följd av den svagakonjunkturen (prop. 1977/78: 96, NU 1977/78: 50, rskr 1977/78: 225). Medlen användstill miljöinvesteringar samt tidigareläggningar av andra projekt. har ocksäerhållit 180 milj. kr. av Staisföretag för investeringar i ett apatitverk ochen anläggning för fosforrening i samt kopparbrytning i Viscaria.Regeringen har föreslagit alt anvisa ytterligare 835 milj.kr. till dels för förlusttäckning, dels för sysselsättningsskapande åtgärder(prop. 1978/79: 87). GenomNorrbottens stora beroende av några få branscher som har varit utsatta förstrukturproblem har insatserna i hög grad inriktats på slödtill dessa branscher. Stödbehovet har ökat genom de senaste årens svaga konjunktumtveckling.Hittills beräknas över 600 milj. kr. i form av regionalpolitiskt slöd ha kommitföretag i till del. Stödet har medverkat till att ca 2 700 nyaarbetstillfällen har skapals. Därutöver har glesbygdsstöd utgått i de inre delarnaav länet. Det har dock vidiagits betydande åtgärder som syftar lillatt ulveckla en mer differentierad induslri. Jag vill vidare erinra om inrättandetav Norrlandsfonden, satsningen på högskolan i , stödet till Stiftelsen förmetallurgisk forskning (MEFOS), bildandet av num.era Regioninvest i ochtillsättandet av Norrbotiendelegalionen. Samtligalänets kommuner, utom och , är i fråga om skatteutjämningsbidraggaranterade av rikets medelskaltekraft, och är garanterade120 %, Genom kommunernas låga skattekraft erhåller de betydande skatleutjämningsbidrag.De skatteutjämningsbidrag som har utgått lill kommuner och landsting iNorrbollen beräknas till 627 milj. kr. Ulöverde nyssnämnda insatserna har omfattande arbetsmarknads-politiskt stöd lämnals.Enbart under de senasle tre åren har över 1 500 milj. kr. utgått tUlberedskapsarbeten i . Därutöver har omkring 550 milj. kr. anvisats iform av statUga tidigareläggningar och nära 400 milj. kr. i form avutbildningsbidrag och bidrag tiU lönekostnader för förelag. Jagkommer att förelägga regeringen förslag om regionalpolitiken, sominnebär förstärkningar av de regionalpolitiska åtgärdema av stor bet)'delseockså för . Enligt min mening krävs därutöver insatser som tarsikte direkt på . Förutsättningarnaför ekonomisk utveckling varierar kraftigt i länet. Detta måste återspeglas ide praktiska ålgärder som vidtas. omfattning gör det emellertid nödvändigt att la i beakiandesysselsättningssitualionen i hela länet. Basnäringarna i , som bygger på utnyttjande avlänets tillgångar på malm, skog och vattenkraft, måste spela en väsenilig rollför sysselsättningen även . Men det framstår som mycket angelägetatt ge näringslivet i länet en större bredd. Aktiva försök måste göras attskapa en framtidsinriklad och teknologintensiv industri i länet, som kan svaraför den behövliga sysselsättningsökningen inom industrin. Fortsatt aktivverksamhet inom jordbruk och skogsbruk måste bli möjlig med beaktande av deförutsättningar som naturen ger. Samhällsservicen måste byggas ut så att denoffentliga sektorn även kan ge sysselsätlningstUlskott. Turism ochrekreation måste utvecklas till ett komplement till basnäringarna i . Mol bakgrund av vad jag nu har anfört lägger jag ochcheferna för industri-, kommunikations-, utbildnings-, jordbruks- ochhandelsdepartementen samt slalsrådet fram en rad förslag tillsysselsättnings-främjande åtgärder i . Förslagen är mycket omfattandeoch beräknas kosta ca 1 000 milj. kr. De inriktas främst på åtgärder somlångsiktigt kan förbättra sysselsättningen i länet. Dessa insatser skall sestillsammans med de ansirängningar som görs för att skapa lönsamhet ochstabilitet i länets stora basindustrier. Jag skall här göra en kortsammanfattning av förslagen. Åtgärderna på del regional- och industripolitiska områdetsyftar främst till att främja etablering av ny verksamhet i . a.avses det s. k, offerlförfarandet bli utnyttjat på ett mera systematiskt sättän . Överläggningar har därför inletts med isyfte att erbjuda ett antal större företag att lämna offerter för etablering avnya arbetstillfällen i . En rad förslag läggs fram som syftar till att ta hand omoch utveckla produktidéer så att nya företag kan bildas. Det gäller ökaderesurser till Norrlandsfonden för att stödja utvecklingsprojekt vid skildainstitutioner inom högskolan i som kan bedömas leda till industriell produktion.Det gäller också ett kraftigt kapitaltillskott om 75 milj. kr. spelar en central roll iansträngningarna att utveckla näringslivet. Forskningen har byggts upp underde men högskolan har trots snabb tillväxt en relativt settmindre forskningsorganisation än övriga högskolor. Högskolan har hög kompetensinom flera områden som bör vidareutvecklas. Förslag kommer därför att läggasfram om att högskolan anvisas 6 milj. kr. för utbyggnad avforskningsorganisationen. Sysselsättningsproblemen i är särskilt uttaladei inlandet. Detta beror bl. a. på att villkoren för näringslivet helt allmäntär ogynnsammare där och att utvecklingen inom de delar som har haft bätireförutsättningar har avstannat. Ett åtgärdsprogram för att avhjälpa 1978/79:127 6 sysselsättningsproblemi bör därför i särskild grad inriktas på inlandet. Detta bör gällaäven de näringspolitiska insatser jag just nu har redogjort för. Jag hartidigare nämnt det regionalpolitiska stödet där förslag kommer attläggas fram om en kraftig förstärkning till inlandet. Resursförstärkningen av motiveras också i hög grad av problemen i dessa delar av länet. Utvecklingsfondeni spelar en central roll när det gäller att stödja utvecklingenav små och medelstora företag i länet. Med hänsyn till de problem som företagenf. n. har i malmfältskommunerna är särskUda insatser i dessa kommunernödvändiga. Genomde åtgärder som jag nu har redogjort för ökar förutsättningama att etableraoch utveckla företag i . har därutöver aktualiseratsärskilda åtgärder ifråga om marknadsföring av produkter från enskilda ochstatliga företag i . Statsföretaghar sålunda förklarat sig berett att bilda eller förvärva ettmarknadsföringsbolag som skall kunna samordna försäljning från flera smärretillverkare vid stora leveranser. Förslag kommer därför att läggas fram attStatsföretag anvisas ett kapitaltillskott på 20 milj. kr. för att genomföraprojektet. Utnyttjandetav naturresurserna kommer även att ha stor betydelse för välfärdsutvecklingeni , i synnerhet gäller detta i inlandet. En fortsatt kraftig satsninginom mineralområdet i kommer därför att föreslås. Det gällerinrättandet av en forskningsstation i gruvbrytning med lokalisering tUl Luossavaarai kommun till vilken beräknas 35 milj. kr för investerings- ochdriftskostnader. Det gäller vidare mineralprospektering i kommuninom en ram av 40 milj. kr. Det finns ytterligare mineralprojekt som kan bli avbetydelse för sysselsättningen i inland. Ett projekt som diskuterasär en försöksanläggning för utvinning av industrimineral i Aitik. Sysselsättningeninom de areella näringarna har minskat betydligt i liksom i riket iövrigt . Det är därför viktigt att olika insatseräven fortsättningsvis görs för att stärka jordbruket och skogsbruket för attuppnå balans i den regionala utvecklingen. avses bli anvisade till Norrbottendelegationen för stöd till iståndsättningav , specialproduktion i jordbruksföretag, stöd till kompletterandesysselsättning i länets glesbygder inom hantverk, turism, insatser iskogsbruket m. m. Detfinns inom vissa statiiga sektorer investeringar som genom tidigareläggningkan ge värdefullt sysselsättningstillskott i . Förslaghar förts fram om olika uppmstnings- och ombyggnadsåtgärder på främstmalmbanan men även på andra bandelar. Det saknas emellertid underlag för ettställningstagande nu till vilka av dessa åtgärder Prop.1978/79:127 7 som bör genomföras. Regeringen har därför gett statensjärnvägar i uppdrag att inom en kostnadsram på 250 milj. kr., efter sanuåd medarbetsmarknadsstyrelsen, i och i förekommandefall inventera och föreslå sysselsättningsfrämjande åtgärder inom länet iform av investeringar i SJ:s fasta anläggningar. Vägbyggandet har under en följd av år svarat för belydandesysselsätlningsinsalser i . Ytterligare insatser föreslås nu genom tidigareläggningav vägprojektet till en kostnad av 100 milj. kr. Denna kostnadsram avseråtgärder både på det statliga vägnätet och på det stalsbidragsberättigadekommunala väg- och gatunätet. Av de väg- och gatuprojekt som kan tidigareläggasingår flera angelägna, direkt trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder. måste enligt luftfartsverket ett nyttstationsområde anläggas på . I sysselsättningssyfte föreslås attdessa arbeten tidigareläggs. Jag vill i sammanhanget även nämna attlänsstyrelsen i i samråd med berörda parter på uppdrag avregeringen utreder förutsättningarna för anläggande av en flygplats iArvidsjaurregionen. Självfallet skall alla de arbetsmarknadspolitiska medelsom samhället ställer till förfogande användas för att hjälpa de enskilda människoisom drabbas av arbetslöshet eller som har svårigheter att komma in påarbetsmarknaden. När det gäller beredskapsarbeten, tidigareläggningar m. m.utöver de större projekt som jag nämnt kommer jag att förorda att en extraram för beredskapsarbeten som tillägg till de belopp som ställs till länetsförfogande ur de reguljära anslagen för beredskapsarbeten om 175 milj. kr.tilldelas länsarbetsnämnden i att fördelas på projekt inom länetefter samråd med . Vidare avses frågan om alt inrätta en särskildservicecentral för statsverken i eller bli skyndsamt utredd. Det tinns slulligen en rad angelägna insatsbehov ochprojekt däi ytterligare beredning är nödvändig innan beslut kan fattas. Det gällejförstärkta insaiser i glesbygderna, åtgärder inom turism och rekreation, stödtill avloppsreningsanläggningar, vissa åtgärder på energiområdet, insatser iskogsbruket m. m. Jag kommer att föreslå alt en särskild me-ddsrain pä 160milj. ställs till regeringens förfogande för åtgärder av detta slag. Ifråga om dessa insatser vill jag framhåUa följande. De regional- och sysselsättningspolitiska insatserna somgörs, både när det gäller stöd till näringslivet och påverkan av den offentligasektorns lokalisering, når i allmänhet inte ut till de mest glesbygdsbefolkadeområdena. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder av speciell karaktär där.De mera generellt inriktade glesbygdsinsatserna kommer jag att ta upp bland deförslag om regionalpolitiken som jag kommer att redovisa senare under våren1979. Särskilda för anpassade insatser kan därutöver bli nödvändiga. 1978/79:127 8 Vidsidan av de traditionella basnäringarna i har turism fått en alltstörre betydelse för sysselsättningen. Olika turistprojekt har framför allthaft betydelse för utvecklingen i de inre delarna av länet. Förutsättningarskapas nu att fullfölja de turistsatsningar som redan har gjorls i Norrbottengenom ökade möjligheter till stöd till utbyggnad av sådana anläggningar. Föratt så god ekonomi som möjligt skall garanteras dels vid de redan befintligaturistanläggningarna, dels vid de ytterligare utbyggnader som kan komma atl skebör slöd lämnas till särskilda samordnade marknadsföringsåtgärder. Detfinns inom energiområdet projekt som är intressanta från såväl energi- somsysselsättningssynpunkt och som bör stödjas. Det gäller bl. a. planerna påutvinning av torv i . Vidareföreligger förslag om att i kommun uppföra ett kraftvärmeverk för attutnyttja masugns- och koksgas vid . Ytterligareåtgärder som bör finansieras inom den särskUda medelsramen kan komma attaktualiseras. Genomde omfattande åtgärder som jag nu har redogjort för skapas förutsättningar föratt långsiktigt förbättra sysselsättningsläget i . Den fortsattautvecklingen måste emellertid följas med stor uppmärksamhet bl. a. inomlänsplaneringen. Norrbottendelegationenfortsätter sitt arbete tiU årets slut. Jag återkommer i samband med minaförslag om regionalpolitiken till frågan om de utredningsresursersom därefter kan behövas för att få underlag för den framtidasysselsättningspolitiken i . StatsrådenHuss, , , , , och anmäler sina förslag.Anförandena och förslagen redovisas i underprotokoll för industri-,arbetsmarknads-, kommunikations-, utbildnings-, jordbruks- resp.handelsdepartementet. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag nu har anfört om åtgärder föratt främja sysselsättningen i , delsföreslår att antaga de förslag som jag och övriga föredragande harlagt fram. Regeringenansluter sig tiU föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förlägga vad här har anförts för de åtgärder och deändamål som föredragandena har hemstäUt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen bifogaspropositionen som bilagorna 16. Föredragande.Statsrådet såvitt avser punkten 2, StatsrådetWirtén såvitt avser punkterna 1 och 3, Statsrådet såviti avser punklen 4. Anmälantill proposition om åtgärder för att främja sysselsättningen i 1slutet av tillkallades Norrbottendelegationen (I 1976: 04) för att tasig an sysselsättningsproblemen i . Arbetet skall enligt direktiveni försia hand inriktas på konkreta projekt inom den industriella sektorn samtjord- och skogsbmk. Vidare skall delegationen verka för att eventuella bristeri den näringslivsinriktade servicen undanröjs. Arbetet har organiserats i trearbetsgrupper för frågor som rör industri-, jord- och skogsbruk resp.näringslivsservice. Delegationen har lagt fram en rad förslag till åtgärder somsyftar till att främja sysselsättningen i länet. En rapport över delegationensarbete har redovisats . De förslag delegationen har lagt frambildar underlag för de förslag som kommer att lämnas i det följande. Länsstyrelseni har i rapporteringen av den årliga uppföljningen ochutvärderingen av länsplaneringen beskrivit nuläge och utvecklingstendenser förbl. a. sysselsättningen i länet samt föreslagit en rad åtgärder för att lösa deproblem som finns. Även detta material ulgör underlag för förslagen i detföljande. Enhuvuduppgift för industripolitiken i är att ge förutsättningar förfortsatt verksamhet i de statliga basindustrierna som sysselsätter avde industrianställda i . har fattatbeslut som har stor betydelse för den fortsatta verksamheten inombasindustrierna i . Jag tänker på bildan- 1978/79:127 10 detav (prop. 1911/: 87, NU 1911/: 45, rskr1977/78: 198) medelstillskott tUl () (prop. 1977/78: 96, NU 1977/78: 50, rskr 1977/ 78:225) och AB StatensSkogsindustrier () (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1977/78: 16, rskr1978/79: 122). Regeringen har lagt fram förslag (prop. 1978/79: 87) om yUeriigaremedelstillskott till . Enannan huvuduppgift för industripolitiken i är att bidra till utvecklingenav nya industriföretag i länet. Insatser i sådant syfte sker fortlöpande.Norrlandsfonden som bildades (prop. 1961: 77, SU 1961: 89, rskr1961: 233), inrättandet av högskolan i (prop. 1972: 37, UbU 1972:23, rskr 1972: 173), bildandet av (numera Regioninvest i )(prop. 1976/77: 125 bil. 12, NU 1976/77: 34, rskr 1976/77: 110) och tillkomstenav den regionala utvecklingsfonden (prop. 1977/78:40 bil, 1, NU1977/78: 34, rskr 1977/78: 110) är exempel på andra åtgärder i syfte altstimulera ökat företagande i länet. Av stor betydelse är också Norr-botlendelegationensarbete med att skapa sysselsättning i länet. verksamhet beslutades av riksdagenår 1976 (prop. 1975/76: 200, NU 1976/77: 7, rskr 1976/77: 50). Norrlandsfondenhar till uppgift alt främja näringslivet i . Fonden skall särskiltverka för utveckling och differentiering av den norrländska företagssamheten.Därvid skall fonden, med beaktande av den regionalpoliliska planeringen,stödja etablering och utbyggnad av dels industri som är grundad på norrländskaråvaror, dels sådan verksamhet i övrigt som är stödberältigad enligt normerna fördet statliga lokaliseringsstödet. Fonden skall även ta initiativ till ochstödja utredningar och inventeringar som bedöms vara av betydelse för det norrländskanäringslivet, samt främja samordning av regional industriell service i Norriand.Vidare skall fonden ta initiativ till och stödja sådant forsknings- ochutvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländska råvarutUlgångareller som på annat sätt är av betydelse för det norrländska näringslivet. Stödettill industriell utbyggnad och etablering har varit tyngdpunkten iNorrlandsfondens verksamhet. Det lämnas i regel i form av lån. Stödet tillindustriellt utvecklingsarbete har ökat kraftigt. Detlämnas i regel i form av lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Stödet tUlutredningar och inventeringar samt till forskning lämnas i regel i form avbidrag. Riksdagenhar beslutat (prop. 1978/79: 25 bU. 11, NU 1978/ 79: 16, rskr 1978/79:122) att Norriandsfonden t. v. skall Prop.1978/79:127 11 fortsätta sin verksamhet enligt tidigare beslutaderiktlinjer. utgick därvid från att en pågående utvärdering inomindustridepartementet av fondens verksamhet skulle leda till en proposition ifrågan , Jag vill vidare erinra om atl regeringen i budgelproposilionen1979 har föreslagit att Norrlandsfonden för verksamheten tillförsett medelstillskoll på 30 milj. kr. 1978/79: 100 bU. 17 s. 74), En genomgång av Norrlandsfondens verksamhet som har gjortsinom industridepartementel visar enligt min mening att fonden fyller en viktiguppgift. Genomgången ger därför inte anledning att nu föreslå någon förändringav fondens verksamhet i stort. Förutsättningarna för verksamheten har dockändrats genom att regionala utvecklingsfonder med möjlighet bl. a. att ge länmed villkorlig återbetalningsskyldighet har inrättats i varje län. Vidareavses förslag föreläggas till uibyggnad av detregionalpolitiska stödet, vilket påverkar också behovet av insatser frånNorrlandsfonden. Jag avser därför alt begära regeringens bemyndigandeatt tillkalla en särskild utredare för att närmare överväga i vilka formerinsatserna för att främja näringslivet i bör lämnas. Norrlandsfondenbör mot denna bakgrund fortsätta sin verksamhet även enligtnuvarande riktlinjer. Jag avser att återkomma senare med förslag om i huvudsakoförändrad medelstilldelning till fonden under . Jag harhärvid utgått från alt fonden inom ramen för gällande bestämmelser anpassarsin verksamhet till de ändrade fömtsättningama. Det ankommer på regeringen attom så erfordras besluta om ändringar av Norrlandsfondens stadga i detta syfte. Norrbottendelegationen har med utgångspunkt ierfarenheterna av det bedrivna arbetet med att utveckla nya företag iNorrbotten och i samverkan med regionala myndigheter, tekniska högskolan iLuleå m. fl. föreslagit en rad åtgärder som syftar till atl ta hand om och utvecklaproduklidéer så alt nya företag kan bildas.