prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — a. den ökade likviditeten på den svenskapenningmarknaden samt den stagnerade investeringsutvecklingen. Trots atlföretagens totala registrerade upplåning var lägre 1978 än 1977 blev sålundaderas likviditetsuppbyggnad betydligt större vilket tabell 9: 2 och diagram 9:6ger en indikation på. Bakom den omfattande likviditetsuppbyggnaden låg bl.a. att resultatförsämringen upphörde. Även en viss förbättring i helaföretagssektorns bruttosparande kan ha ägt rum. Delårs-resuliat för de större industriföretagendvs. med fler än 500 anställda uppvisarunder 1978 en smärre nedgång av rörelseresultatet eller , jämfört under motsvarande delar 1977. Förhela tyder en sammanställning av samtliga sektorers finansiellasparande på att företagen klartskulle ha förbättrat sittbruttosparande. som företagssektornsbruttosparande åtminstone inte torde ha sjunkit förelåg en neddragning av dess fasta investeringarmed . till 33,3miljarder kr. Dessutom fortsatte lageravvecklingen i snabb takt ochuppskattas till . 4000 3000 2000 1000 0 -1000 A A . r\ 1 Företagens finansiella sparande kan härigenom haförbättrats avsevärt 1978. Sammanlaget resulterade företagens svagainvesteringsutveckling och snabba lageravveckling i kombination med en i stortsett oförändrad vinstnivå i en förbättrad likviditet och svagkredileflerfrågan. Utifrån de inkomst- ochutgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen,framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansiellavariabler . Statens budgetunderskottberäknas fortsätta att öka 1979 till ca . med åtföljandelikviditetsskapande effekt och därmed en tilltagande risk förbalansrubbningar i samhällsekonomin. Bytesbalansens utveckling talar i och försig för att statens upplåning utomlands kan bli större 1979 än 1978. Statensanspråk på den inhemska kredilmarknaden både vad gäller kapitalmarknaden ochbankerna kommer ändock alt bli synnerligen betydande 1979. En viss försvagning ikommunernas finansiella sparande förväntas äga mm 1979. Sektornsinkomstöverskott kommer ändock atl bli relativt stort. Dess totala upplåningtorde även 1979 komma atl ligga på en låg nivå. En fortsatt förstärkning avkommunernas likviditet 1979 är härvid att vänla. Prop.1978/79:100 176 Under 1979uppskattas färdigställandet av bostäder bli större än 1978 eller 59000 lägenheter. Samtidigtberäknas igångsättningen av bostäder öka mednärmare eller 4000 lägenheter till 62000, dvs. en tillväxt i något lägre takt än 1978. Bosladsinvesteringarnasökning väntas bli lägre 1979 än 1978. Delta gäller även investeringarnasmotsvarande värdemässiga ökning,varför behovet av bosiadsbyggnadskrediier kan förmodas visa en måttligtillväxt 1979. De icke-finansiellaförelagens finansiella sparande väntas förbättras ytterligare, även omförbättringen kan väntas bli mindre än under1978. Bakom förbättringen 1978 låg dels ett kraftigt minskal finansieringsbehov för investeringar och lager, dels entrolig förbällring i sektorns bruUosparande.Under 1979 kommer däremot investeringsutvecklingen att innebära ett ökatfinansieringsbehov. De fasta investeringarna antas nämligen volymmässigt stigamed 7,, vilket ger ca . Lageravvecklingen fortsätter visserligen1979 men förutses uppgå till endastca . visar en reslpostberäkning alt de ickefinansiellaföretagen, med de prognoser som i övrigt orts, kommer alt öka sitt brultosparande i väsentlig grad. Ävendet finansiella sparandet kommer enligt dessa kalkyler att stärkas.Förbättringen i sektorns finansiella sparande samt dess godalikviditetssiluation tyder sålunda på en ännulägre kredileflerfrågan 1979 än 1978, detta trots en viss uppgång i de fasta investeringarna och en lägrelageravveckling. Fortsatt likviditetsuppbyggnad inom företagssektorn och minskal intresse för utländskupplåning kan därmed väntas 1979. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 177 Delprognoser och arbetsfördelning rörande denpreliminära nationalbudgeten 1979 Av inledningen framgårvilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet (E) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgårE:s och Kl:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. (1,8)' (1.8)' Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineral- brott, tillverkningsindustri och ' Lagerförändring i % avföregående års BNP, Prop.1978/79:100 178 1 SammanjatUinde översikt 2 1.1 Deninternationella konjunkturutvecklingen 2 1.2 Densvenska ekonomin 6 1.3 Utblickmot 1979 13 2 Det internationella lägel 27 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 85 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher 86 4.3 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 98 5.1 Lägetpå arbetsmarknaden 101 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 114 6.3 Hushållensdisponibla inkomster 120 6.5 Denprivata konsumtionen 126 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen saml 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden 131 8 Den offentliga verksamheten 147 8.5 Dentotala offentliga sektorn 156 8.6 Beräkningav finanspolitiska effekter 158 9.3 Densektorvisa upplåningen 171 Delprognoser och arbetsfördelning 177 Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 179 1:1 Försörjningsbalansens utveckling1975-1978 6 2 Förändringi BN P-komponenterna i procent av bruttonationalprodukten föregående år 1974-1979 7 4 Jämförelsemellan preliminärt utfall och prognos 12 6 BNPfrån produktions- och användningssidan 1977- 1979 20 8 Finansielhsparande 1977-1979 22 2; I Bruttonationalproduktens utvecklingi vissa 3 Bytesbalansutvecklingeni vissa länder 1975-1978 32 3: 1 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD- området 1971-1979 66 2 Sverigesexport av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderomräden 68 3 Världsmarknadspriserna(enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 1971-1979 70 4 Exportutvecklingenför olika varugrupper 1977-1979 72 5 Importutvecklingenför olika varugrupper 1977-1979 75 6 Försörjningsbalans för raffinerade mineraloljeprodukter 1977-1979 76 4:1 Industriproduktionens utveckling1976-1979 85 2 Försöijningsbalansför rundvirke 1977-1979 91 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 1977-1979 95 4 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 1977-1979 97 5: 1 Relativa arbetskraftstal, tredjekvartalet 1970, 1974-1978 102 2 som uppgivit brist påarbetskraft och 4 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1976-1978 106 6 Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1974- 1978 109 7 Antalpersoner berörda av varsel om personalinskränkningar 1973-1978 110 8 Produktivitetsutvecklingeninom olika näringsgrenar 1973-1978 III 9 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1979 112 6: I De enskilda konsumenternas inkomsteroch utgifter 2 Inkomstutvecklingefter skatt 1976-1979 117 3 Inkomstöverforingartill hushåll 1976-1979 120 Prop.1978/79:100 180 4 Hushållensdirekta skatter och avgifter 1975-1979 122 5 Konsumentprisindexdecember 1977-oktober 1978 124 6 Konsumentprisföråndringen1977-1979 uppdelad på komponenter 125 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling1975-1978 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling1975-1978 samt prognos för privat och offentlig sektor 131 3 Lågenheteri påbörjade och inflyttningsfårdiga bostadshus 1975-1979 133 4 Antallägenheter med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslån samtenergisparstöd första tre kvartalen 1975- 5 Planeradeoch faktiska förändringar av industrins totala investeringar 1969-1979 137 6 Statligainvesteringarnas utveckling samt prognos 7 Kommunalainvesteringarnas utveckling och 1978 samt prognos 142 8 Planeradeoch faktiska förändringar i de borgerliga primärkommunernas och landslingenstotala investeringar 1970- 9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1975- 8: I Statens inkomster och utgifter 1977- 1979 148 2 Kommunernasinkomster och utgifter 152 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 156 4 Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar 1977- 5 Den totala offentliga sektorns inkomsteroch utgifter 1977- 6 Finanspolitiska effekter 1974-1979 160 2 Bankernasinlåning sektorvis 1977-1978 167 3 Bankernaslikvida tillgångar 1976-1978 168 4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1977 och 1978 169 5 Affärsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 170 6 Statensbudgelutfall samt upplåningsformer 1976-1978 171 7 Kommunernasfinansiella sparande 1976-1978 172 8 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden 173 9 Näringslivetsupplåning på kreditmarknaden 174 I: 1 Större industriföretags likvida medel1975-1978 11 2 Hushållenssparkvot och finansiella tillgångar 1969- 1977 16 3 Skillnadermellan utfall och planer för industrins investeringar 1968-1979 samtkapacitetsutnyttjandet 18 2: 1 Utvecklingen avslutlig inhemsk efterfrågan i vissaOECD- länder 1976-1979 34 2 Utvecklingen av effektiva kurser för dollar, D-mark och yen 1977-oktober 1978 37 3:1 relativa efterfrågetryck1970-1979 67 2 Marknadsandelaroch relativa priser för export av bearbetade varor till OECD-länderna1969- 1979 69 3 Exportutvecklingen,totalt och för vissa varugrupper 1972-1979 73 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1974-1978 102 2 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 104 3 Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser 107 6:1 Sparkvoten1963-1979 114 2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 7: I Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på sek torer 1970-1979 132 2 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1972-1979 137 3 Totalaindustrins lagervolymförändring 1966-1979 145 9:1 Statens budgetunderskott 1976-1978 163 2 Penningmängdenoch bankernas likvida tillgångar 1976-1978 164 3 Affärsbankernaslikviditetskvoter 1975-1978 165 4 Bankernasutestående krediter till andra ändamålän bostadsbyggande 165 5 Reallikviditet 1967-1978 167 inkomstberäkning för budgetåret1979/80 () instruktion skall RRV till regeringen lämna enberäkning av statens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underlagför inkomstberäkning i budgetpropositionen. RRV redovisar idenna skrivelse förslag till beräkning av statens inkomster för budgetåret1979/80. Beräkningarna har gjorts för varje inkomsttitel var för sig. I anslutning till beräkningama harbedömningar även gjorts av utfallet för /79. Underlag förberäkningarna har hämtats från berörda myndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVstaxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats. Inledningsvispresenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten. Som en allmän bakgrundtill beräkningarna redovisas därefter en sammanfattning av totalbudgetens utfall de senaste fem åren.Sedan följer en sammanställning avskatteunderlagets utveckling och en redovisning avde förutsättningar och antaganden beträffande skatteunderlagetsframtida utveckling som ligger till grund för beräkningarna. I dennadel ingår även en redovisning av RRVs taxeringsstatistiska undersökning. Till grund för antagandet om bolagens inkomstutveckling ligger resultaten av . I den återstående delenbeskrivs beräkningsresultaten för de olika inkomsttitlarna. Inkomsternapå totalbudgeten budgetåren 1973/741977/78 framgår av bilaga A. I bilagorna Boch C redovisas eii specifikation av statsbudgetens inkomster för budgetåren1978/791979/80. För att underiätta jämförelse med prognoserna i denpreliminära nationalbudgeten presenteras i bilaga D beräkningsresultatenkalenderårsvis för åren 19751980. Den av RRV utgivna Inkomstliggaren /79 kan användas som ettkomplement till RRVs inkomstberäkning. Inkomstliggaren innehållerutföriiga beskrivningar av vad de olika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Beslut i ärendet har fattats avgeneraldirektören i närvaro av avdelningschefen ,byrådirektörerna ochSvahlstedt, förste revisorerna samt revisionsdirektören ,föredragande. G 1 1978179.1 saml. inkomstberäkning för budgetåret1979/80 Statsbudgetens utfall budgetåren 1973/741977/78 9 /78 jämfört med statsbudgeten H Utvecklingenav skalteunderiaget för fysiska personers inkomster verksamhetsåren 19721977 17 Taxeringsstatistik avseende taxering 20 Utvecklingenav skatteunderlaget för svenska aktiebolag verk samhetsåren 19721977 23 Antaganden för fysiskapersoners inkomster Antagandenför aktiebolagslagens inkomster verksamhetsåren 1978 och 1979 III.Beräkning av de olika inkomsttitlarna 29 Skattpå inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgif ter m. m. 29 Allmänt 29 Skatt på inkomst ochförmögenhet m. m. 32 Uppbörds för farandet förskatter och avgifter som berör skatt på inkomst och förmögenhet 32 Slutlig debitering avskatter och avgifter som berör skatt på inkomst och förmögenhet 35 Beräkning av skatt påinkomst och förmögenhet m. m. bud getåren 1978/79 och 1979/80 44 Arbetsgivaravgifter m. m. 56 Uppbördsförfarandeför arbetsgivaravgifter 56 Beräkningarav arbetsgivaravgifter 58 Socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen 59 Socialavgifttill barnomsorgen 59 Socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna m. m. 60 Arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen och utbetal ningar till de allmänna försäkringskassorna samt de erkända arbetslöshetskassorna 63 Övrigaarbetsgivaravgifter 64 Bilaga 2.1 inkomstberäkning 3 Avsättningartill och återföringar från budgetutjämningsfon den av kommunalskattemedel 66 Inkomstskattetitelnsutveckling budgetåren 1973/741978/79 67 Sammanfattning avberäkningarna på inkomstskattetiteln 67 Kupongskatt 68 Utskiftningsskattoch ersättningsskatt 69 Skogsvårdsavgifter 69 Bevillningsavgifterför särskilda förmåner och rättigheter 70 . 'arvsskattoch gåvoskatt 70 Lotterivinstskatt 71 Stämpelskattoch stämpelavgift 72 Bensinskatt 73 Vägtrafikskatt 74 Allmänarbetsgivaravgift 77 Tullmedel 77 Mervärdeskatt 81 Särskildavaruskatter 84 Försäljningsskatt påmotorfordon 86 Tobaksskatt 87 Rusdrycksförsäljningsmedelav partihandelsbolag 88 Rusdrycksförsäljningsmedelav detaljhandelsbolag 88 Skattpå sprit 89 Skattpå vin 89 Skatt på malt- ochläskedrycker 90 Energiskatt 9] Särskildberedskapsavgift för oljeprodukter 94 Skatt på annonser och reklam 94 Skattpå spel 95 Särskildavgift på svavelhaltigt bränsle 96 Reseskatt 97 Uppbörd i statens verlisamhet 98 Räntoroch amorteringar på energisparlän 110 Övriga diverse inkomster 111 Statens affärsverksfonder 1 ] 3 Prop.1978/79:100 4 Statens allmänna fastighetsfond I35 Fonden för låneunderstöd 137 Fonden för statens aktier I37 Fonden för beredskapslagring 138 Beräknad övrig finansiering I40 Inkomster på statsbudgeten budgetåren1973/741977/78 148 Beräkning rörande utfallet av statsbudgetens inkomst sida för /79 152 Specifikation av inkomsterna påstatsbudgeten för bud /80 156 Inkomster på statsbudgeten kalenderåren 19751980 16O RRVs förslag tillberäkning av statsbudgetens inkomster under /80 och den nugjorda uppskattningen av inkomsterna under /79 har utförts underantagande om oförändrad ekonomisk politik. Förändringar av ekonomisk-politiskkaraktär har beaktats endast i de fall det föreligger beslut av statsmakternaeller förslag därom har lagts fram av regeringen i propositioner. Förutom dessainstitutionella förutsättningar är bedömningen av konjunkturutvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den inriktning avden ekonomiska politiken som regeringen presenterat (prop. 1978/79:50) har tillsammans med den bedömning som presenterades i konjunkturinstitutetshöstrapport utgjort det huvudsakliga underlaget för antagandena om densamhällsekonomiska utvecklingen. RRV har även kunnat stämma av en del antagandenmed de bedömningar som kommer att redovisas i den preliminära nationalbudgeten1979. Antagandena omlöneutvecklingen har central betydelse för RRVs beräkningar. Dessa grundas påantagandet att den totala lönesumman ökar mellan åren 1977 och 1978och . harökningen schablonmässigt satts till . De svenska aktiebolagensstatligt taxerade inkomster förutses öka mellan åren 1977 och 1978.Underlaget för denna prognos har hämtats från enkäten till svenska aktiebolagsom RRV utfört . antas derasinkomster vara oförändrade. En specifikation av RRVsberäkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1978/79 och 1979/80framgår av bilaga B resp. bilaga C. En sammanfattning av beräkningsresultatenredovisas i tabell 1. Utvecklingen av inkomsterna /79 Enligt de nu redovisadeberäkningarna skulle statsbudgetens inkomster /79 uppgå till116 209 milj. kr. Det är 1 429 milj. kr. eller mer än som beräknades istatsbudgeten . Ökningen jämfört med /78 är 4 096milj. eller vilket är ungefär samma ökning som antogs . Mervärdeskatten beräknas bidra med 2 916 milj.kr., arbetsgivar- 1978/79:100 6 Utvecklingen avstatsbudgetens inkomster budgetåren 1977/78, 1978/79 och 1979/80, milj. kr. till 1978/79 till 1979/80 Skatt pä inkomst och för- mögenhet (exkl. arbetsgivar- -2,6 Arbetsgivaravgifter (exkl. allm. Övriga skatter på inkomst. förmögenhet och rörelse samt -89,7 -87,9 Övriga tullar och acciser -2,3 -0,7 -15,0 Inkomsterna av skatt pä inkomst och förmögenhet(exkl. arbetsgivaravgifter) och arbetsgivaravgifter (exkl. allmän arbetsgivaravgift)utgör tillsammans de inkomster som i statsbudgeten redovisas under titeln skattpä inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. avgifterna (exkl. allmän arbetsgivaravgift) med2 618 milj. kr. och bilskatterna med 1 601 milj. kr. till den totala ökningen.Inkomstskatterna och den allmänna arbetsgivaravgiften svarar däremot förminskningar på 764 resp. 5 338 milj. kr. Inkomstskatterna minskadeunder budgetåren 1976/77 och 1977/78 och beräknas fortsätta att minska ävenunder /79. Nedgången innevarande år beror i mindre grad änunder de närmast föregående åren på kraftiga ökningar av utbetalningen avkommunalskattemedel. Det är främst justeringen av inkomstskatteskalan, bl. a.till följd av inflationsskyddet, som bidrar till att statsskatterna väntassjunka. Arbetsgivaravgifterna(exkl. allmän arbetsgivaravgift) beräknas öka kraftigt, men i avtagande taktmellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. De ökar med 2 618 milj. kr. eller med15,. Det är mindre än hälften av ökningen mellan de två närmast föregåendebudgetåren. Sjukförsäkringsavgiften höjs från 9,till10,. Den beräknasöka med 769 milj. kr. eller mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79.Folkpensioneringsavgiften förutses öka med 1 394 milj. kr. eller med 8,7 %under samma period. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 7 höjdes bensinskattenkraftigt / liter.Samtidigt överfördes den särskilda vägtrafikskalten, som /78uppgick till 166 milj. kr., tillinkomsttiteln vägtrafikskatt. De totala bilskatterna (bensinskatt ochvägtrafikskatt) beräknas därför öka kraftigt /79, med 1 601milj. Den allmänna arbetsgivaravgiften slopadesden . Kvarstående avgifter avseende kommer att betalasin både under /79 och 1979/80. Inbetalningarna beräknas uppgåtill 611 milj. kr. resp. 74 milj. kr. förde båda budgetåren. Det innebär en avsevärd minskning innevarande budgetårjämfört med det närmast föregående då den allmänna arbetsgivaravgiftenuppgick till 5 949 milj. kr. Den svagatillväxten av den inhemska efterfrågan, främst den privata konsumtionen, har bidragittill att prognoserna för mervärdeskattenhar justerats ned i jämförelse med beräkningen . Inte heller denmomspliktiga delen av importen har utvecklats i den takt man då räknade med.Mervärdeskatten antas nu öka mot . Genom en uppbördsteknisk omläggning avinbetalningarna av sprit-och vinskatt senarelades inbetalningarna av dessaskatter . Uppbörden uteblev i stort sett. Det harmedfört att vid en jämförelse mellanbudgetåren 1977/78 och 1978/79 spritskatterna visar en förhållandevis kraftigökning med 558 milj. kr. Denna förändring återspeglar således inteförändringar i spritkonsumtionen . Energiskatten fömtses öka med 74 milj.kr. eller under /79 jämfört med föregående budgetår.Det är en väsentligt mindre ökning än under de närmast föregående åren. Den inrättade nyaskatten på utrikes charterresor med flyg,benämnd reseskatt, väntas ge staten 100 milj. kr. De statliga myndigheternas utgifter förlönekostnadspålägg (LKP) avser att täcka kostnaderna för bl. a. lagstadgadearbetsgivaravgifter och särskilda anställningsförmåner för statligt anställda,framför allt pensioner och olycksfallsersättningar. Under /79 beräknas de gjorda avsättningarna för dessa ändamålbetydligt överstiga motsvarande faktiska kostnader, överskottetredovisas som inkomster på inkomsttiteln pensionsmedel m. m. Nettoöverskottetförutses öka med 444 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Ränteinkomsterna från lånefonden förbostadsbyggande antas öka med 404 milj. kr. eller /79. Utvecklingen av inkomsterna /80 För /80 beräknasinkomsterna på statsbudgeten uppgå till 126 314 milj. kr. Det är 10 105 milj.kr. eller mer än som be- Prop.1978/79:100 8 räknasför innevarande budgetår. Ökningstakten är något större än denlönesummeutveckling som antagits för beräkningarna. Av den totalaökningen svarar arbetsgivaravgifterna (exkl. allmän arbetsgivaravgift) för 3 600 milj. kr.,mervärdeskatten för 3 100 milj. kr. och inkomstskatterna för 2 900 milj. kr. Inkomstskatterna har sjunkit tre budgetåri rad, men förutses öka /80.Omslaget i utvecklingen beror i huvudsak på förändringar i pris- ochlöneutvecklingen. Även de kommunala inkomstskatterna, som ingår i den totalainkomstskatteuppbörden, påverkas givetvis av löneutvecklingen. De betaljis uttill kommunerna med eftersläpning.De kraftiga nominella löneökningarna harsåledes bidragit till att utbetalningar av kommunalskattemedel ökat kraftigtåren och 1978. I och med att löneutvecklingstakten nu förutses avta o::hbli jämnare, kommer kommunalskatteutbetalningarna att utvecklas i en jämnarerelation till statliga inkomstskatten. Vidare innebär indexregleringen avinkomstskatten att prisutvecklingen till augusti åretdärpå, påverkar skatteskalan det tredje året. Om priserna ökar i avtagande taktblir således indexreglerings-effekten de efterföljande åren allt mindre. Detgör att inkomstskattemas ökning dämpas. Den nu förutsedda jämnare löne- ochprisutvecklingen bidrar således till attinkomstskatterna kan utvecklas i en jämnare takt. Arbetsgivaravgifterna (exkl. allmänarbetsgivaravgift) förutses öka nästa budgetår. Även höjningen avsjukförsäkringsavgiften och barnomsorgsavgiften påverkarökningen mellan budgetåren 1978/79 och 1979/80. har endast barnomsorgsavgiftenantagits öka. Enligt tidigare principbeslut skall avgiften höjas med 0,3procentenheter tills den uppgår till . Barnomsorgsavgiften ökar med 879 milj. kr. nästa budgetår och folkpensionsavgiftenökar med 1 288 milj. kr. För sjukförsäkringen förutses en ökning av nettot, somredovisas i statsinkomsterna, med 1 312 milj. kr. Det hänger samman med attkalkylerna bygger på antagandet att sjukvårdstaxorna hålls oförändrade åren1979 och 1980. Bilskatternaförutses öka i betydligt långsammare takt mellan budgetåren 1978/79 och 1979/80, än mellan denärmast föregående åren. Några skattehöjningar har inte förutsatts förberäkningsperioden. Mervärdeskatten väntas fortsätta att ökai snabbare takt än totala inkomsterna. Inkomsterna av skatten ökar med 10,5 %nästa budgetår, vilket bl. a. hänger samman med en förutsedd importökning.Energiskatterna förutses öka något snabbare nästa budgetår än under dettabudgetår. De beräknas öka med 118 milj. kr. Av affärsverken förutses endast och öka sinainleveranser av överskott. Ränteinkomsterna från lånefonden förbostadsbyggande beräknas öka med 389 milj. kr. Statsbudgetens utfall budgetåren 1973/741977/78 I tabell 2presenteras inkomster och utgifter på statsbudgeten de senaste fem budgetåren.Statsbudgetens underskott ökade successivt . /76 sjönk underskottet till 3 724 milj. kr.Därefter har det ökat kraftigt. För budgetåret1977/78 steg statsbudgetens inkomster med 7 753 milj. kr. eller jämfört med närmastföregående budgetår. Inkomsterna påstatsbudgeten för /78 blev 112 113 milj. kr. Statsbudgetensutgifter ökade med 22 447 milj. kr. och uppgick till 137 292 milj. /78. Totalbudgetens underskott blev följaktligen 25 179 milj.kr.