prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den statliga sektorn var däremot mycketrestriktiv. Vad gäller den offentligasektorns köp av varor och tjänster som ökade med 1978, föll denstörsta ökningen på kommunerna. I den ekonomiskapolitiken ligger att konsumentprisernas ökningslakt skall halveras mellan 1978och . Flertaletkonsumenter torde komma att få vidkännas minskade realinkomster under 1979.Extra satsningar görs dock för alt kompensera de mesl utsatta grupperna -pensionärer med låg pension samt barnfamiljer. Sammantaget förväntas denprivata konsumtionen stagnera, i linje med regeringens intentioner. Under de senaste tre årenhar statens finansiella ställning försvagats med växande underskott 1977 och1978; en utveckling som speglar stålens ökade insatser inom industripolitikenoch på arbetsmarknaden. Med nuvarande prioritering av en återgång till extern balans, beräknas den nödvändigafinanspolitiska restriktiviteten resultera i en marginell ökning för statligainköp av varor och tjänster, och i en minskning med förinvesteringarna. Också på den kommunala sidan väntas en lägre aktivitet, istort en halvering av ökningstakten jämfört med . Brullonalionalproduktenvänlas öka med 1979. Oljesektorn bidrar fortsatt positivt i form avökade exportintäkter. Sjöfartens inseglade netto vänlas bli ännu mer negativt 1979.Borträknas båda dessa sektorer, kan bruttonationalprodukten knappast komma attöka mer än 1978. skulle därmed, både inkl. och exkl. olja och sjöfart,tillväxten komma att ligga väsentligt under trenden för 1970-talet. Inom de skyddade sektorernaav den norska ekonomin väntas en något lägre aktivitet för såväl industrin somför byggnation och anläggningar. Minskningen i byggnads- ochanläggningsaktiviteten sker dock från en hög nivå. Enkäter bland företag tyderpå en försiktig optimism. Sammantaget beräknas dock industriproduktionen minskaockså 1979. Sysselsättningen kandärmed komma alt minska . Den uppgång i antaletregistrerade arbetslösa som kan väntas, kommer att mötas med olikaarbetsmarknadspolitiska insatser. I budgeten har 450 milj. norska kr. avsattsför detta ändamål. De fastabruttoinvesteringarna antas fortsätta alt minska 1979, men takten beräknas istort bli halverad jämfört med . Oljesektorns investeringar, som nått enhög nivå och utgör av de totala investeringarna, antas komma alt avtamen i lägre takt 1979. Inom sjöfartssektorn förutses obenägenheten attinvestera kvarstå. Slutförandet av betydande induslriprojekt kanförklara den relativt stora minskningen för denna typ av investeringar.Positiva bidrag emotses från kraftförsörjningen och jordbruket. Lageravtrappningen ansesi stort vara avslutad efter den kraftiga neddragningen 1978, menlagerutvecklingen får ändå bedömas vara en osäker faktor. Exportprognoserna baseraspå en 5-procenlig efterfrågeökning i de stora avnämarländerna; utvecklingen förstapelvaror av metall och trä. traditionell norsk export, som utgör nästan40%. av det totala exportvärdet, är härvid viktigast. Vidare förutsätts attmarknadsandelarna bibehålls. Deprecieringarna samt pris- och intäktsstoppetväntas gynnsamt påverka företagens kostnadsläge. Den traditionella exportenberäknas kunna öka med 1979. Exporten av råolja och naturgas väntas,genom en uppgång på , ge ett väsentligt positivt bidrag. Negativaimpulser förutses från sjöfartssektorn. Sammantaget vänlas exporten av varoroch tjänster komma att stagnera och den totala nivån ligga kvar på 1974 årsnivå. Den förutsedda ökningen iinhemsk efterfrågan väntas härröra främst från lagerutvecklingen.Importvarulagren väntas öka, vilket kan ge en uppgång på för dentraditionella importen, som svarar för ' av del totala importvärdet.Minskningar väntas för såväl importen av fartyg som för utrustning tilloljeulvinningen. Totalt pekar importprogno-sema på en marginell nedgång ellermöjligen slagnation. Denna utveckling av utrikeshandeln skulle leda till althandelsbalansen åter försämrades, kanske med . kommerräntorna på den ökande utlandsskulden alt stiga ytterligare. Bytesbalanssaldotför 1979 kan därmed förutses bli ett underskott på bortåt 16 miljarder norskakr. Prop.1978/79:100 64 Under senare delen av1977 började exporten återvinna marknadsandelar av mycketkraftiga andelsföriuster. beräknas dessa andelar förbearbetade varor avsalta inom OECD-området ha varit större änmotsvarande period 1977 och för bedöms andelsvinsten ha uppgått till . Den gynnsamma andelsutvecklingensynes främst få tillskrivas den kraftiga sänkning av exportens relativpris somblev ett resultat av de båda svenska devalveringarna 1977. Någon ytterligaresänkning av exportens relativpris antas inte komma att ske 1979. Fördröjdaeffekter av relativprissänkningen 1976- 1978 har emellertid antagils ge upphovtill en ytterligare andelsvinsl i storleksordningen 1979. Marknadstillväxten förexporten av bearbetade varor till OECD-området bedöms bli något större 1979 än1978 - en följd av att den sammantagna importen i våra nordiska grannländer1979 åter antas öka efter en viss neddragning 1977-1978. För exporten tillländer utanför OECD-området räknas i stället med en mindre försvagning avmarknadstillväxten. Med de anlaganden om andelsutvecklingen som gjorts beräknasden totala exporten av bearbetade varor frånsett fartyg öka med 1979,vilket skulle bli en ökning av samma storlek som det uppskattade utfallet för1978. En utomordentligt kraftigökning av råvaruexporten ägde rum . Råvaruexporten synesdärvid ha återtagit en betydande del av de närmast föregående årens kraftigaandelsföriuster. Den uppdrivna råvaruexporten var emellertiddelvis ett resultat av speciella omständigheter och synesexportvolymen ha varit betydligt lägre. Prognosen för exporten av råvaror 1979innebär en ökning med endast I 1/. För de i råvaruexporten tungtvägande varugrupperna pappersmassa och trävaror bedöms bristande utbudskapacitetkomma att utgöra en återhållande faktor 1979. Den totala exportvolymenberäknas ha vuxit med 1978. Föreliggande kalkyler pekar mot ennågot lägre exporitillväxt - .' Räknat exkl. fartygsexporlen blirökningarna väsentligt större: 1978 och ca 7 1/1979. ' Härvid avses denexportvolym som framkommer vid deflatering med enhetsvär-deindex. Den förhållandevisgynnsamma utveckling som kännetecknade den svenska exporten andra halvåret 1977synes ha bestått . Om man undantar den brant fallande fartygsexportenså beräknas exportvolymen 1977-1978 ha ökat med - en avsevärdförbättring jämfört med då exporttillväxten helt uteblev.Råvarorna och de mer stapelbelonade produkterna av bearbetat slag såsom papperoch stål utgjorde de mest expansiva inslagen i exportutvecklingen , menockså för verksladsprodukter och s.k. övriga industriprodukter blev exporttillväxtenbetydande - kring . Det faktum attexportutvecklingen blev så mycket gynnsammare 1978 än 1977 kan bara till enmindre del återföras på utvecklingen av våra exportmarknader. Den förbättringav konjunkturiäget i som framträdde /1978 ochsom fortsatte åtföljdes nämligen av en endast måttlig ökning av densvenska exportens marknadstillväxt. För exporten av bearbetade varor tillOECD-området beräknas marknadstillväxten ha ökat från 1976- 1977 tillca 5 1/1977-1978. Att ökningen blev så begränsad var en följd av denfortsatt svaga importutvecklingen i de för den svenska exporten mycket vikliganordiska länderna. De nordiska ländernas betydelseför den svenska exportens marknadsutveckling kan illustreras med hjälp avnedanstående tablå. Del som där benämns hypotetisk marknadstillväxt avser denmarknadstillväxt som skulle ha realiserats om den procentuella förändringen avimportvolymen i , och hade varit lika stor somden som faktiskt uppmätts för de övriga tagna tillsammans.' Somframgår av tablån verkade den svenska exportens starka inriktning på Nordenklart uppdragande på marknadstillväxten 1973-1975 för att under de därpåföljande tre åren medföra ett kumulerat efterfrågebortfall i storleksordningen av den svenska exporten av bearbetade varor till 1974 1975 1976 1977 1978 Den svenska exportens mark nadstillväxt i OECD-området 4 1/2 -6 121/2 4 51/2 Hypotetiskmarknadstillväxt enligt ovan 3 -9 16 1/2 7 1/2 10 1/2 ' OECD-ländernassammanlagda importtillväxt, dvs. utan sammanvägning med an delar iSveriges export uppgick till: 1974 1975 1976 1977 1978 3 1/2 -9 1/2 16 1/2 6 1/2 91/2 1978/79:100 66 Tabell 3:1 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg)' tiU OECD-området' 1971-1979 Löpande priser, Skr. -0,5 -0,5 -0,5 -6,5 -2,5 -13,5 Pris {enhetsvärde). -0,5 'SITC 5-8, exkl. 68, 793, Utom , , , , , , och . Begreppet"marknad" avser importförändringen för de olika länderna sammanvägdamed deras andelar i export.Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånliga effekter avexportens strukturellaländersammansättning. Marknadens pris avser det implicit beräknade mellan marknadi löpande priser och i volym. Källor:Utrikeshandelsstatistik från , , nationella statistikproducenter,samtberäkningar och bedömningar inom . Bilden av den svenska exportensandelsutveckling ter sig följaktligen väsentligt sämre om man direktmäter den svenska exportens andel av väridshandeln i stället för atl såsom iföreliggande kalkyler ta hänsyn till exportens ländersammansättning. Det bördock noteras att den kraftiga nedgången i importvolym 1976-1978 inågon utsträckning bidragit till den svaga importutvecklingen i de övriganordiska länderna. Den måttligaförstärkningen av exportens marknadstillväxt sammanföll meden gynnsam utveckling av exportens marknadsandelar. Exporten började återvinnaandelar och andelsvinsterna förefaller hafortsatt ehuru i avtagande takt. bedömsandelsvinsterna i fråga om bearbetade varor till OECD-området ha uppgått tilldrygt (se tabell 3: 1). Den gynnsamma andelsutvecklingen torde främst fåtillskrivas den kraftiga sänkning av exportens relativa pris som ägde rum . De båda devalveringarna av den svenska kronan ochframför allt medförde att exportens relativpris sjönk med ca 8 1/från första och prissänkningen synes ha blivitbestående . Det internationellt sett måttfulla utfallet av 1978 årsavtalsrörelse och den försiktighet som företagen förefaller ha visat i sinprispolitik har naturligtvis varit av stor betydelse i detta sammanhang. finns det flerfaktorer än relativprissänkningen som kan ha påverkat andelsutvecklingen underdet . Tidsförskjutna effekter från den avsevärda försvagning avSveriges relativa efterfrågetryck som inträf- Diagram 3:1 Sverigesrelativa efterfrågetryck 1970-1979 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Anm.:Efterfrågetrycket för varje enskilt land har mätts som den faktiska industriproduktioneni procent av den trendmässiga industriproduktionen. Trenden har beräknats genom att bindasamman topparna i industriproduktionskurvan. Det relativa efterfrågetrycket har beräknats genom att dividera det svenskaefterfrågetrycket med ett vägtmedeltal av de 14 efterfrågetryck. Vikterna i den sistnämndaberäkningen återspeglar ländernas betydelse som konkurrenter tillSveriges export av bearbetade varor. fade 1975- 1977 bör rimligen ha gjort siggällande. torde den svenska industrins hemmamarknad ha utvecklatsbetydligt svagare än konkurrenternas resp. hemmamarknadernas genomsnittligtsett.' De svenska företagens relativa marknadsföringsintensitet (i vid mening)på exportmarknaderna antas av dessa skäl ha fortsatt all öka med en positivinverkan på andelsutvecklingen som följd. Man kan å andra sidan inte uteslutaatt eftersläpande effekter av den kraftiga relativprishöjningen 1974-1976påverkat andelsutvecklingen svagt negativt ännu . Den sammantagnaeffekten på marknadsandelarna av dessa faktorer bedöms ha varit positiv ehurutämligen liten. Exporten till länderutanför OECD-området utvecklades - liksom 1976 och 1977 - betydligtsvagare än exporten till (se tabell 3: 2). De förluster avmarknadsandelar som den svenska exporten till icke-OECD-ländema fått vidkännasde synes emellertid ha upphört under loppet av 1978 och för helåretbedöms andelsföriusterna ha inskränkt sig till 1 ä . En utomordentligt kraftigökning av råvaruexporten ägde rum . a. av en oväntad uppdragning av stålproduktionen i ochav en gruvstrejk i . ' Eftersom den svenskaexporten 1978 växte betydligt snabbare än i våra mer betydandekonkurrentländer så inträffade emellertid ingen nämnvärd ytterligare försvagningav det relativa efterfrågetrycket så som detta redovisas i diagram 3: 1. Tabell 3:2 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg/ till olika länderomräden Andel av totalsumman 1977,% därav: och OPEC-länderna Andra länder 4.6 -13,3 27,8 1,7 34,6 12,4 39,6 60,2 23,8 -11,6 -8',0 -18,2 -12,1 -4,3 -12,7 -9,5 -1 4.5 5 9,6 -9,5 -0,7 ' S1TC5-8, exkl.68, 793. Utom , , , , , , och . ' , , , , , , , , ,och . Källor: Statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . Massaexportens kraftiga ökning betingades delvisav en mycket snabb avveckling av massaindustrins överlager, bl. a. med hjälp avstora utförsäljningar till . synesexporten av råvaror ha varit betydligt lägre än och för helåretberäknas ökningen ha stannat vid . För de i råvaruexporten tungtvägande varugrupperna massa och trävaror förefaller betydande andelsvinster hagjorts 1978. Exporten av dessa varuslag gynnades nämligen inte bara av enpåtagligt ökad efterfrågelillväxt i utan också av en starkt minskadkonkurrens från de nordamerikanska producenterna - en följd av den fortsattaexpansionen av ekonomi men också i någon mån ett resultat avde förbättrade möjligheter tillpriskonkurrens som de både devalveringarna 1977 medförde för de svenska producenterna. Konjunkturläget iVästeuropa väntas undergå en fortsatt måttlig förbättring 1979 somden ekonomiska utvecklingen i antas komma att försvagas; senärmare kapitel 2. totala import beräknas stiga med 1979efter en ökning med ca 4 1/1978. Den kraftiga imporltillväxten iOPEC-länderna närmast efter den stora prishöjningen på olja harefterhand kommit atl dämpas avsevärt. 1978 synes importtillväxten ha inskränktsig till ca 4 1/och motses bara en obetydlig uppdragning avimporttillväxten. De icke-oljeproducerande utvecklingsländernas import beräknasha ökat med 1978. Trots den kraftiga försämring avbytesförhållandet som dessa länder åsamkades 1978 bedöms deras möjligheter attfinansiera en förhållandevis hög importtillväxt även 1979 såsom tämligen goda.Länder-gruppens valutareserver har nämligen ökat kraftigt Diagram 3:2 Marknadsandelaroch relativa priser for export av bearbetade varor till OECD-länderna1969-1979 Säsongrensade halvårsdata.Index; 1970= 100 Marknadsandel, >« löpande priser \ /V A 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Anm.:Relativpriser har angivits med avdrag för en konstaterad historisk trend -motsvarande en ökning på ca 0,per halvår - som kan vara utslag av systematiska mätfel. 1 motsvarande gradhar marknadsandelen i volym justeratsså att den multiplicerad med det justerade relativpriset är lika med marknadsandeleni löpande priser. Se också anm. till tabell 3:1. A:ä//a; Se tabell 3:1. - huvudsakligen till följd av en omfattandeinternationell upplåning. För statshandelsländerna, slutligen, väntasimporltillväxten 1979 liksom 1978 inskränka sig till någon procent. En bedömning av marknadstillväxten 1978-1979 iOECD-området för den svenska exporten av bearbetade varor har grundats på deprognoser för den reala utvecklingen i olika länder som redovisas i kapitel 2samt på vissa antaganden om relativprisernas utveckling i fråga om bearbetade Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna(enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 1971-1979 Källor: FN, samt beräkningar ochbedömningar inom . varor i de olika avnämariänderna. Beräkningarna ger enmarknadstillväxi kring6 1/- högre än det preliminära utfallet . Exportens strukturella ländersammansättningblir enligt dessa beräkningar endastsvagt oförmånlig 1979. Den sammantagna importen i våra nordiskagrannländer bedöms nämligen komma att öka med ca 4 1/1978- 1979 efter att 1977- 1978 ha minskat med ca2 1/. Prissiegringstakten förbearbetade varor i internationell handel har varit mycket dämpadalltsedan senare delen av 1977 - i årstakt mätt i nationella valutor.Prisstegringstakten väntas öka något och för helåret uppgå tillca . I kronor räknat motsvarar prisprognosen förutsatt oförändrade växelkurser frånprognostillfället. Den återhållsamma prispolitik från desvenska företagens sida som kunnat iakttas efter de båda devalveringarna 1977väntas efterhand bli mindre accentuerad. Enmindre återhållsam prispolitik 1979 torde i någon mån kunna ses som en fördröjdanpassning till de möjligheter att höja vinstmarginalerna som skapades av de båda devalveringarna 1977. Ökade lönekostnader per producerad enhet ochkostnadsökningar för importerade insatsvaror och bränslen väntas 1979medföra en kostnadsökning med 2 1/2 ä för de svenska exportföretagen. Enrelativprissänkning eller någotdärutöver skulle under dessa förhållanden vara möjlig alt genomföra vidoförändrade vinstmarginaler. Någon relativprissänkning har emellertid inte antagits ske 1978- 1979. Exportpriserna bedöms nämligen komma alt öka med ca 5 1/, varav dock ca1/kan återföras pådet förhållandet att priserna på pappersprodukter - en varugrupp som väger betydligt tyngre i den svenskaexporten än i avnämariän-dernas import - vänlas stiga avsevärt mer ängenomsnittligt för bearbetade varor. Relativprissänkningen1976-1978 torde komma atl påverka andelsutvecklingen med viss kraft ännu 1979.Samtidigt väntas en förstärkning av relativa efterfrågetryck ske 1979(se diagram 3: 1). Förstärkningen antas emellertid bli förhållandevis begränsad, främsttill följd av den kraftiga ökning av industriproduktionen som väntas ske i detför svensk export särklassigtviktigaste konkurrentlandet Förburldsrepubliken , och förmodas inte komma atl få någon merbetydande inverkan av negativt Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 71 slag på andelsulvecklingen. Några mer påtagligaeffekter på andelarna av en eventuellt förmånlig eller oförmånlig varustrukturhos den svenska exporten av bearbetade varor har inte antagits uppkomma 1979.Den svenska exportens marknadsandelar i fråga om bearbetade varor tillOECD-området bedöms överslagsmässigt öka med 19781979. För atl något belysainnebörden av andelsantagandet redovisas nedan en tablå över desenaste årens utveckling av exportens relativpris och marknadsandelar.Relativpriset anges där med avdrag för en konstaterad historisktrend - motsvarande en ökning med - som kan vara utslag avsystematiska mätfel. 1 motsvarande grad har marknadsandelen i volym justeratsså att den multiplicerad med del korrigerade relativpriset är lika medmarknadsandelen i löpande priser. 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Prisindex, 1974 = 100 för: enligtovan 100 110 1/2 113 108 1/2 102 1011/2 Volymindex,1974 = 100 för: enligt ovan 100 93 85 1/2 84 1/2 89 1/2 93 Som framgår av tablån ökade relativpriset medhela till Efterett likaledes kraftigt prisfall 1976-1978 antas relativpriset 1979 komma atlligga endast 1 1/nivå. Om relativpriset vore den enda faktornsom påverkade andelsuivecklingen och inga ytterligare relativprisförändringarägde rum efter 1979 så skulle - givet atl exportefterfrågans priselasticitetkan antas ligga mellan 1 1/2 och 2 - marknadsandelarna nå en nivåav ca 97 1/2 i tablån. Vi skulle med andra ord kunna vänta oss atl exportenefterhand skulle återvinna av den kumulerade andelsföriustpå ca 15 1/som ägde rum 1974- Denandelsprognos som gjorts innebär att 8 1/2 av dessa 13 procentenheterkommer atl ha ålertagits fram t. o. m. delta år. Ytteriigare andelsvinsler kani och för sig tänkas ske även efter 1979 såsom kraftigt lidsförskjuina effekterav den tidigare relativprissänkningen. Att de skulle bli så stora som 4 1/2 %efter en andelsvinst med 1978 och 1979 förefaller emellertidknappast sannolikt. Andelsprognosen kan mot denna bakgrund te sigförsiktigt hållen. Det finns emellertid skäl att iaktta en viss försiktighet ibedömningen. teknologiska och kvalitetsmässiga försprång på olikaproduktområden kan ha krympt utan att utjämnande prisrörelserdärför kommit till stånd. Försäljningen av sådana svenska produkter kan i vissmån ha upprätthållits mycket tack vare traditionella bindningar. Den starkarelativprishöjningen 1975 kan under sådana förhållanden ha utlöst en delandelsföriuster som egentligen varit latenta . Sådana föriustertorde vara myckel Tabell 3:4Exportutvecklingen för olika varugrupper 19771979 'ärde, milj. 1978 Pris (enhetsvärde) -1,8 -35,9 -17,5 -12,2 -10,4 -19,9 -13,5 -7,4 -9,5 -2,6 -7,4 -10,5 -2,6 -0,2 -12,3 -1,1 -3,0 Total export enligt na- ' Papper och papp, jäm ochstål, verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter utom elektrisk ström. Export exkl. fartyg minusde i not 1 nämnda varugrupperna. 1nationalräkenskaperna deflateras exportvärdet med Paasche enhetsvärdeindexvilket alltså ger La-speyres' volymindex. I tabell 3:4 i övrigt återgesprisindex L.aspeyres och volymindex Paasche. Nationalräkenskapemas uppgifter omden totala exportvolymens förändring visar därigenom regelmässigt en merapositiv volymutveckling. Anm.1977 års exportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Värdena ärbaserade på utvecklingen . Uppgifterna för 1979avser prognoser, 1 preliminära utfall och i prognoser är värdeuppgiftemaavrundade till 5- resp. 10-lal milj. kr. och de procentuellaförändringarna till närmaste hela resp. halva tal. svåra alt återvinna. Det kan vidare förhålla sigså att vissa delar av det svenska varusortimentet är attraktivt endast vid etthögt efterfrågetryck i världsekonomin. 1 framtida lägen med högt kapacitetsutnyttjandei utlandet skulle de svenska marknadsandelarna då kunna nå och kanske översligatidigare nivåer. De antaganden ommarknadstillväxt och andelsutveckling för exporten av bearbetade varor tillOECD-länderna som gjorts ovan innebär en exportökning med närmare 10 %1978-1979. För exporten till ländergrupper utanför OECD-området beräknasökningen bli . Diagram 3:3Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1972-1979 kr., priser.Säsongrensade halvårsdata. Verkstadsprodukter, exkl. fartyg y 28000 2400 2200 2000 1800 1600 1400 / 1 / / 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1976 1979 1972 1973 1974 1975 197G1977 1978 1979 Prop.1978/79:100 74 storleksordningen har därvid antagits uppkomma.Totalt beräknas den svenskaexporten av bearbetade varor öka med 1978-1979. Råvaruexportensökning 1978- 1979 väntas komma att inskränka sig till ca 1 1/. Även omdet internationella konjunkturläget skulle komma att undergå en betydligt större förbättring än densom förutses i kapitel 2 så ansesbristande utbudskapaciiet i fråga om massa och trävaror omöjliggöra en väsentligt större exportökning än den somprognoserats med. En systematiskoch detaljerad genomgång av bedömningarna och kalkylerna för de olikaråvarugrupperna liksom också för de del varugrupper som bygger uppfärdigvaruexporten redovisas som vanligt i produktionskapillet (kapitel 4). Den totala exporten, exkl.fartygsexporten, förutses därmed växa med ca7 1/1978-1979. Utleveranserna av fartyg väntas 1979 bli knappt hälften så stora som 1978. Räknat inkl.fartygsexporten blir exportprognosenför 1979 (i nationalräkenskapstermer). medbetydande andelsförluster för svensk industri på hemmamarknaden harutvecklingen av allt att döma inneburit en vändning så atlde svenska förelagen kunnat återta en del av de marknadsandelar som nyligenförlorats. Importen kom sålunda att falla kraftigt . Trots att enviss förstärkning kan ha inträtt beräknasimportvolymen för ha blivit lägre än under 1977.Räknat exkl. fartyg stannade importminskningen vid - farlygsimporten beräknasnämligen ha halverats 1977-1978. Enligtnationalräkenskapernas beräkningsmelod har importen fallit med nära 6%1977-1978. Det faktum attimportvolymen blev så pass begränsad kan bara del återföras på den inhemska efterfrågeutvecklingen. Även om hänsyn tas till all den försvagning av efterfrågan som ägde rumunder 1978 främst skedde inom importtunga sektorer tyderöverslagsberäkningar på att den överimportsom i samband med sänkningen av importens relativpriser kunnat registreras minskatpåtagligt.' kan denna möjligen ha elimineratshelt.