prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — I samband med ell skandinaviskttrafikminislerbeslui i augusli 1978 om att avvakta med etl ställningstagande ifrågan om fraklcharlerliberalisering har ministrarna åt ett skandinavisktdeparlementalt arbetsutskott (DAC) uppdragit atl följa verkningarna av vissanya lågpriser för frakt, som SAS infört , lill FjärranÖstern och över samt atl parallellt härmed undersöka deleventuella behovet för "split charter" till/från deslinaiioner sominle trafikeras av SAS eller som SAS ej har planer på alt trafikera. DAC skallavge rapport härom lill ministrarna . Det nordiska samarbetetpå transport- och kommunikationsområdet, som bedrivs under ledning av och med nordisk ämbelsmannakommitté för transportfrågor (NÄT) somsamordnande organ, har fortsalt. Som en fortsättning pådel nordiska samarbetet inom vägforskningen, som inleddes genom del s.k.STINA-projektet, redovisades i en rapport till NÄT det s. k.KAPRI-projeklel (Kartläggning, analys och prioritering av pågående ochplanerade forskningsprojekt inom väg-byggnadsområdei i ). Syftet medprojektet är atl erhålla underiag för eventuella ytterligare samnordiskaprojekl inom vägområdet. Del s. k. MALIN-projektei (Mätning av axehryck hoslastbilar i ) påbör- 1978/79:100 Bilaga 9 20 jades Luider , Projektet syftar tillalt värdera lämplig utrustning saml utarbeta en siralegi för mätning avaxellasten hos tyngre fordon i rörelse. Projektet kommer att redovisas i enrapport till NÄT . Ylterligare projekl inom vägforskningenhåller på all utredas av ell särskilt planeringsutskotl. Det s,k,NORDKOLT-projeklet. som avser framlida kollektivtrafik-system lör nordiskatätorter, är inne i sin slutfas. En slutrapport över projektet beräknasföreligga . Den under hösten 1977överlämnade rapporten i Trondheimsleden (NU A 1977: 10) harremissbehandlats. Ärendel bereds f n. inom kommunikationsdepartemenlel resp.Samferdselsdepartementet i . Den arbetsgrupp som harbehandla! frågan om samordnings- och utvecklingsmöjligheterna på nordirk basisav telehjälpmedel ät handikappade har publicerat sinslutrapport (NU A 1978: 2). Liksom lidigare har NÄTföljt utvecklingen av mellanriksförbindelserna och de fortsatta pl mernabelräffande dessa. Mellanriksvägen har påbörjats på svensk sida.I fråga om samordningen av irans-porisiaiisliken i Ncrden upprätthålls koniaklmellan NÄT och Nordisk ulvalg for samferdselsslatislikk (NUSA). Den särskildaarbetsgruppen för glesbygdsproblem på Iransportområdel syftar i projektarbetettill atl - med utgångspunkt i olika alternativa samhällsstrukturer - studeraolika iransporilösningar, ägnade alt medverka till en lillfredsslällandeiransporiförsörjning i glesbygd. Avsikten är alt först värdera vilkaytterligare erfarenheter som kan dras av de försök med glesbygdslrafik somgjorts i vissa av de nordiska länderna och att därefter initiera liknandeförsök i andra nordiska länder. Projektarbetet fortsätter och beräknas bligenomfört under är 1981. Den av NÄT tillsalla arbetsgruppen med uppgift atlföreslå ålgärder som kan underlätta för handikappade alt använda kolleklivasamfärdsmedel har fortsatt sill arbete. Arbetsgruppen har lillsall tvåprojektgrupper som behandlar problem kring handikappades och äldres resor medlåg resp. buss. Projektgrupperna beräknas kunna avsluta sill arbete under 1979.Planering pågår av ell projekl rörande handikappanpassning av fartyg. Den arbetsgrupp som harlill uppgift atl klarlägga behovei av en harmonisering av reglerna förtransportstöden i , och väntas redovisa resultatet av sittarbete . För all bl. a. samordnaden iranspo"lekonomiskaforskningen inom arbetar under för transponekonomisk forskning (NKTF). Under aret har kommitténarrangerat fyra konferenser. För kommande verksamhetsår planeras bl.a.konferenserom NORDKOLT-projeklet, om gång-, cykel- och mopedlrafikanier saml omframlidens transporter - Trafik . 1 anslutning till det senare projektetpågår arbete med en publikation om transportarbetet i . 1978/79:100 Bilaga 9 21 Förhandlingar har påNorges initiativ inletts rörande forlsalla svenska bidrag förliden lill kosinaderna för drifien av ell norskl väderskepp iNordaclanten. Väderskeppel drivs inom ramen för den är 1974 anlagnaöverenskommelsen om väderstalioner i (N AOS) och ersätter sedanbörjan av ett av och gemensami ägt väderskepp. Postvolymen ökade /78 irois svag konjunktur. Mätt i portointäkter i fasta priseroch inkl. ersällningen förIjänsleförsän-delser ulgjorde ökningen 2,jämfört med 1,under budgeiårel1976/ Denna ökning är lillstor del en följd av postverkets satsning på marknadsföring. Antalet brev och postkortökade under budgeiårel 1977/78 med 2,jämfört med föregående budgelår.Pakelen minskade med 0,. Mass-korsbanden ökade under budgetåret med 6,2%.Gruppkorsbanden däremot minskade . Om man bortser från de försändelsersom föranleddes av 1976 ärs allmänna val ökade emellerlid gruppkorsbanden med0,, Övriga korsband ökade med 2,. postdislribueradelidningsexemplar minskade under /78 med 0,. Utvecklingen av antaletpostförsändelser framgår av fig. 6. Poslgiroinläningen idagsmedellal ökade med eller med 1072 milj. kr. till 7 miljarder kr.under /78. Antalet till personkonton ej anslutna postgirokontonökade under samma lid med ca 50000 och uppgick till 817000. Postgirot förmedlade underbudgetåret 308 miljoner betalningar lillell värde av , vilket innebär atl anialei betalningarminskade med 0,och del förmedlade beloppet ökade med 33,. Sedan PKbanken bildadesden bedriver postverket entreprenadverksamhet för dess räkning.Följande siffror belyser postverkels åtaganden gentemot banken. På sparkontongjordes under /78 sammanlagt 19 miljoner insättningar och uttag.Under samma tid bokfördes 66,4 miljoner transaktioner på personkonton. Vidareförmedlades 0,5 miljoner betalningsuppdrag pä girokapitalkonton. diligensrörelse omsatte 59,5 milj.kr. under budgeiårel 1977/ Delta innebär en ökningmed jämfört med föregående budgetår. Ökningen hänför sig till laxehöjningar och ökade statliga och kommunala driflbidrag. Posiverkels personalbehovökar fortlöpande lill följd av främsl den ändrade boendesirukturen ochtrafikökningen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 22 O Ar 1968/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 76/77 77/78 Anlal poslbehandlade försändelser /69- Wlll% Prop.1978/79:100 Bilaga 9 23 /78 uppgick lill 850årsarbetskrafter. 1 genomsnill under budgetåret uppgick antaletårsarbetskrafter lill 45 200. Det totala antalet anställda ökade medca I 550 lill ca 61 400, Fr,o,m. den 1 september1978 omfattar poslutdelningen endast s.k. lördagsförsändelser ochvissa tidningsförsändelser. För lördagsförsändelser tillkommer en extra avgiftav . Postkontoren hälls öppna i samma omfattningsom . En Iransakiionsavgift av . per transaktion las ul för vissabetalningsuppdrag. Posibehandlingsarbeieirationaliseras fortlöpande bl. a. med hjälp av mekaniska anordningar, t. ex.brev- och pakelsorteringsmaskiner. Installationen av postkassamaskinerfortsäller och skall vara hell genomförd är 1980. då lolall ca 3 200kassamaskiner skall finnas på postkontoren. Utredning pågår om anskaffning avmaskinella brevsorteringsanläggningar i och . Vidare utnyttjasdataterminal för saldokonlroll vid vissa uliag från poslgiro- och personkonton.En genomgång av de s.k. niialposlkontoren har gjorts. På grundval av denna harriktlinjer för en översyn av filialposlkonlorsbeslåndel ularbelals. Därvid harockså kraven på ökad säkerhet för personalen beaklals. Poslverkel har förbudgeiårel \911ll? : redovisal elt överskoll efter avskrivningar om121,3 milj. kr. Med hänsyn tagen till extraordinära intäkter och kosinader samlboksluisdisposilioner bl. a. avsäiining till konsolide-ringslbnden - återståretl överskott om 30,2 milj. kr., som har inlevererats till statsverket,motsvarande förräntningskravet. Investeringarna förpostverket avser huvudsakligen byggnader saml bussar för diligensrörelsen. För budgeiårel 1979/80 föreslåsen investeringsram på 128,8 milj. kr.Invesieringsanslagel beräknas därvid till 109,7 milj. kr. expansion harfortsatt underdel senasie budgetåret. Anlalet apparater i nät var den1 drygl 5,9 milj. Detta innebären ökning av telefonlätheien underår 1977 från 689 lill 717appara-ter per 1000 invånare. Antalet beställda nyatelefonapparater uppgick /78 lill 404 000, vilket är ungefärdetsamma som föregående budgelår. har alltjämt den näst högstatelefonlätheien i världen. 1 fig. 7 visas utvecklingen av anlaletsamtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang. Antalet telefonsamtalunder /78 motsvarade drygt 21 miljarder samlalsmarkeringar, enökning med jämfört med föregående budgelår. Den inländskalelefontrafiken är fullständigt automaliserad och av telefontrafikenlill utlandet kopplades vid utgångenav budgetåret av samtalen automatiskt. 1978/79:100 Bilaga 9 24 (Sept 1972=100) (Gept 1972=100) tagare och liknande) / -I / 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Antal samlalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang (index för glidande12-månadersperiod) Telefonnälel kommeratt moderniseras genom all bl. a. ny elektronisk utrustning, lyp , installeras itelefonstationerna. En ny knappvalsap-parat, DIAVOX, kommer alt erbjudas fr. o. m. sommaren1979. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 25 Telegramrörelsen ärkoncentrerad till Slockholm ochGöleborg, Övriga stationer är indragna senasi . Telegramtrafiken är sedan många är klartvikande med försämrat resultat för rörelsegrenen som följd. Koncentrationen avverksamhelen har emellertid inneburit en betydande rationalisering. Antalet telexanslulningari televerkels nät ökade under budgetaret frän ca 11 900 lill ca 12600, enökning med . Telexlrafiken till utlandet, som mäts , ökadeunder med medan den inländska trafiken, som mäts imarkeringar, minskade med . Moderniseringen av det inländska telexnäielfortsätter. Under är 1979 kommer den andra helelektroniska telexsiationen inäiei atl tas i drift i Göleborg, Den första togs i bruk i är 1977. Dehelelekironiska lelexslaiionerna medger atl en rad nya funktioner och tjänsierkan erbjudas abonnenterna. Den starka expansion, somhiuills kännetecknal dalakommunikalions-rörelsen. bedöms komma all fortsäila.Televerket tillhandahäller sedan början av 1960-laletdalaöverföringsulrusining, s. k. modemer, för abonnemang. Enliglriksdagsbeslut påbörjas innevarande budgelår uppbyggnaden av ett allmäntdatanät. Ungefär hälften av det lolala antalet dalaabonnemang beräknas kommaatt vara anslutna till det allmänna datanätet i mitten av 1980-talel. En särskild larmdivision,som bildades , har hand om larm verksamhei.Larmdivisionen svarar för försäljning, installation och underhåll avlarmanläggningar lill en rad olika kundkategorier. Utbyggnaden av denmanuella mobiltelefontjänslen, MTD, fortsäiter i syfte att elimineraläckningsluckor främsl i och för alt tillgodose behovet avtrafikkanaler på basstationer med alltför låg trafikkapacitet. Antaletabonnemang ökar med ca 2 600 och uppgår f n. till ca 15000. Budgetåret1981/82 kommer en automatisk landsomfattande mobiltelefon-tjänst, NMT, attinföras. Den nya tjänsten mobilsökning, MBS, logs i drift . Tjänstenfungerar som elt personsökningssystem där man över hela landet från den egnatelefonapparaten kan nå en person som är utrustad med personsökningsmottagare. Uivecklingen inomtelekommunikationsområdet är expansiv, och räknar med att under denärmaste åren introducera nya typer av produkter och ijänster, som kan kommaall utöka och delvis förändra televerkels verksamhei. En ny generationabonnentväxlar, som baseras på moderna elektroniska komponenter, är underutveckling. ELLEMTEL, det av leleverkel och LM gemensamiägda utvecklingsbolaget, har kon-slmerat en sådan elektronisk abonneniväxel för200600 anknytningar. Serieproducerade växlar börjar levereras . Den första helelektroniska abonnenlväxeln i föranslutning av upp lill storieksordningen 5000 anknytningar avser verkel altintroducera från millen av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 26 Bland nya tjänster somteleverket planerar alt erbjuda kan nämnas data-TV, leleverkel kommer underinnevarande budgelår all starta provverksamhet i liten skala. Inomlelekommimikationsomrädel pågår en omfattande internalionell verksamhei. Inom etl av FN:sfackorgan, inlernationella teleunionen (ITU), behandlastelekommunikationsfrågor av världsomfattande nalur. F. n. pågår bl. a.förberedelsearbetet inför den värtdsadministraiiva radiokonferensen (WARC79). Konferensen skall göra en lolal översyn av del inlernalionellaradioreglemeniel. deltar iIntelsats arbete. Inlelsal har lill uppgift alt förvalta elt globalllelesalellilsystem. De nordiska televerken utreder f. n. om den gemensammajordsiationen i lanum skall byggas ut för atl kapaciteten för Irafiken viaInietsalsyslemet skall kunna ulökas. Som nämnts i det föregående deltarSverige även i arbetet med att upprätta en ny internationell organisalion -- med uppgift alt skapa ell system för kommunikation med fartyg viatelesalelliier. inträddeteleverket i en ny organisation - Eutelsat Intérimaire - som skall förberedaanvändningen av satelliter av västeuropeisk tillverkning för trafik inomEuropa och med fartyg. a. det svenskateleverket ell avtal om uppbyggande av ett syslem för fasl trafik ochtelevision. Inom den västeuropeiskasammanslutningen CEFT, i vars arbete posl-och teleförvaltningar frän 26 staterdeltar, samordnas frågor som rör post-och telekommunikationer mellan dedellagande slalerna. Antalet anslällda iteleverket uppgick den till ca 43 200, vilket innebar en ökningunder med ca 600 personer. har /78 redovisal ell överskott efter avskrivningar om 127 milj.kr. För /80föreslås för investeringar i teleanläggningar en investeringsram av 1 180 milj.kr. Investeringsanslaget skulle därvid räknas upp med 190.2 milj. kr. iförhållande lill innevarande budgelår.dvs. lill 1 198,1 milj. kr. Anslagen för nästabudgetär inom verksamhetsområde beräknas lillsammanlagt 8666,0 milj. kr. - en ökning med 500.3 milj. kr. jämfört medstatsbudgeten för /79. Av totalbeloppet hänför sig 2 299,6 milj.kr. Anslagsförändringen inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /79 framgår av sammanställningen. För alt komplellera bilden avkommunikaiionsdepartemeniets verksam- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 27 hetsområde bör nämnas, all driftkostnaderna förstatens affärsdrivande verk inte tas upp pä slalsbudgelen ulan i särskildadriftbudgeiar som regeringen faslsiäller. De sammanlagda kosinaderna - exkl.avsäiining lill värdeminskningskonlon - för poslverkel. leleverkel, SJ ochluftfarlsver-kei har för innevarande budgetår beräknats till ca 15,4 miljarderkr. Kostnaderna läcks av verkens intäkter. Antalet statligtanställda, uttryckt i helårsarbelande inom departementets verksamhelsomräde,ulgör i genomsnitt ca 143 900 imder innevarande budgetår. Därav hänför sig ca129 300 lill de fyra affärsverken. milj, kr. m, m. E, institut m.m. -)- 86.4 6 013,7 6 366,4 -1352,8 V Fondenför låneunderstöd IX Diverse kapitaljonder Statens vägverks förrådsfond Sjöfartsverketsfond 2152,1 2299,6 +147,5 Totalt för kommunikations departementet 816S,8 8666,0 -1-500,3 ' Slalens jämvägars investeringsverksamhetkommer att behandlas i den trafikpolitiska propositionen , 1 avvaktanhärpå beräknas anslaget för /80 utifrån en i förhållande tillförslagen i fjolårels budgelproposilion oförändrad medelsförbrukning. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 28 Anmälan till statsbudgeten för /80 såvittavser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1977/78 Utgift 12 189681 1978/79 Anslag 11932000 1979/80 Förslag 12 878000 Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) + 726000 + 23 000 + 197 000 Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för näsiabudgetår lill . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all lillKommunikalionsdcpariemeniet för /80 anvisa ellförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 29 Kummitléer m. m. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag 6 7000(K) Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avuiredningsverksamhelen bör anslaget föras upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för budgeiårel 1979/80 anvisa ellreserva-lionsanslag av ,varav hälften alt avräknas mol automobi Iskallemedlen. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Anslagel bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /80 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 30 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden rörande allmänna vägar ochgalor saml slalsbidrag m. m. till den kommunala och enskilda väghållningen. Verketutövar även viss tillsyn över enskilda jämvägar, spårvägar ochtunnelbanor. 1 sin verksamhethar verket omfattande samråd och kontakter med myndigheter och organisationer på central, regional ochlokal nivå. Den centralaverksamheten är fördelad på planeringsavdelningen, driftavdelningen,byggnad.savdelningen, lekniska avdelningen, ekonomiavdelningen,administrativa avdelningen och revisionsseklionen. På det regionala planel finns en vägförvaltning ivarje län, sju byggnadsdistrikt samt Ivåprojekleringskontor. De lokala enheterna inom driftverksamhelen är drift- och arbetsområden och inombyggnadsverksamheten vägbyggnads-arbetsplatser. 1 planeringshänseende ärverksamheten fördelad på sju planläggningsområden. Väg- ochirafiklagsliflningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen. hari skrivelse lagt fram förslag till anslagför /80 () m.m. Verksamhetsberättelse har lämnats för verksamhetsåret 1977.Vidare har statens vägverk den 17augusli 1978 överiämnat programpian för verksamhet inom det ekonomiska försvaret för perioden1979/80-1983/84. Allmän översikt över utvecklingen Trafikförsörjningen i landet kankvantitativt beskrivas med utgångspunkt från utförda iransporiprestationer. Transporlpreslationernabeslår dels av personlransporlarbeie mall i personkm, dels av godstransporlarbeiemätt i tonkm. avpersontransportarbetet och av godstransportarbetet i sker på väg.Persontransporterna uttryckt i personkm skertill med personbil. Dryglhälften av all kollektivtrafik mätt i antal personkilometer sker vidare på väg.Vägtrafikens dominerande ställningförklaras inte minst av den tillgänglighet väg- och gatunätet ger till bostäder, arbetsplatser, service- ochfritidsanläggningar. DeUa nät om sammanlagtca vägar och gator utgör basen i landels ulan jämförelse mest förgrenade trafiksystem, medvilket så gott som all bebyggelse kan nås från dörr till dörr. Persontransportutvecklingen styrstill stor del av hur lokalise-ringsmönstrelav bostäder, arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar Prop.1978/79:100 Bilaga 9 31 Det ökade resandet är dock inteenbart en följd av lokalise-ringsmönslrels förändringar ulan också en följd avden höjda levnadsstandarden. Vid utgången av år 1977uppgick det sammanlagda bilanlalet till ca 30.39000 fordon fördelat på ca 2 857100 personbilar, 169 100 lastbilar och 12800 bussar. Billälhelen mall i anlalpersoner per personbil var därmed 2,89 eller ca 350 bilar per 1000 invånare,är därmed elt av de billätasle länderna i världen. Del inrikes godstransport arbetet beräknas 1975 ha ökat från drygl 23miljarder tonkm till ca 47 miljarder tonkm, dvs. med i genomsnitt per år.Av iransporlarbetel svarade lastbilslrafiken för närmare hälften ellerca 22 miljarder tonkm. Den övervägande delen av lastbilstransporterna ärrelativt kortväga, vilket framgår av all av godsvolymentransporteras på avstånd mindre än . Den årliga trafikökningen pä del statliga vägnätet(exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknas 1970 ha uppgåtttill . För beräknas trafikarbetet på hela vägnätet haökat med i genomsnitt . I samband med oljekrisen minskadetrafikarbetet med . Mellan och skedde en ökning med ca 5%per år. Preliminära uppgifter pekar på atl ökningslakten troligen dämpatsmellan . Sammanfattningsviskonstaterar atl en fortsatt ökning av både antalet personbilar ochtrafikarbetet kan förväntas även om det råder en viss osäkerhet ompersonbilsantalels framtida tillväxt. 1.2 Vägnätets omfattning och standard Ansvaret för väg- ochgatuhållningen i landet är fördelat mellan staten, kommuner och enskilda. Hurväg- och gatunätet fördelade sig på de olika väghållarkalegorierna den 1januari 1978 framgår av följande sammanställning. Av sammanställningenframgår all slalsvägnälel indelas i riksvägar, genomgående länsvägar och övrigalänsvägar. Indelningen av länsvägar har visal sig vara mindre lämplig, dä deninte sammanfaller med vägarnas Irafikuppgifler och trafikflöden. För alt få enmera ändamålsenlig indelning urskiljs därför numera i den statligavägplaneringen tre typer av länsvägar nämligen primära, sekundära och lertiära.Eftersom de primära länsvägarna har irafikuppgifler, som står nära de mindreriksvägarna, har de sammanförts med riksvägarna i begreppet huvudvägar. Anlalet broar på delallmänna vägnätet uppgick lill 10661 st., en ökning med 172från . innefattade del statliga vägnätet även 74färje- och bålleder. Del är svårt att mätastandarden på vägnätets Ijänster och dess utveckling i skilda delar av landetoch för olika vägkalegorier. 1978/79:100 Bilaga 9 32 och gator i kommuner, somär väghållare inom områden där kommunenär väghållare - Icke statsbidragsberätligade gator inom övrig stadsplanelagd bebyggelse - Enskilda vägar som uppbär statsbidrag för driften - Enskilda vägar utan statsbidrag, till stor del skogsbilvägar 'Beräknad våglängd enligt "Trafikolyckor och statistik"belänkande av trafik-olycksstalistikkommittén(SOU 1975:40 bil. kvalitet kommer främst lill uttryck i den transport standardsom olika vägar erbjuder trafikanter och transportörer. De viktigaste komponenternai transporlslandarden är reshastigheten, trafiksäkerheten och lastförmåganeller bärigheten, samt trafikens miljöpåverkan. Den genomsnittliga reshastigheten på slalsvägnälel beräknasav lill /h. En tredjedel av trafikarbetet på statsvägarna skerpå vägar med reshasligheter /h. Dessa består framför allt av vägar itätorter, belagda vägar med dåligsikt och grusvägar. Om även vägar och galor där kommunerna är väghållare samlenskilda vägar beaktas sker ungefär hälften av allt trafikarbete i landet påvägar med en genomsnittlig reshaslighet /h. Medelhastigheten påhuvudvägnätet uppgår till /h. Den genomsnittligaolyckskvoien, vilken utgör elt mått på vägnätels trafiksäkerhelsslandard varför slalsvägnälel 0,75 olyckor per miljon axel-parkm 1975.Statsvägarnas trafiksäkerhet är lägst på lätortsvägar och på smala vägar.Olyckskvoien överstiger där 0,90. Olycksnivån varierar vidare kraftigt mellanolika län. Bärigheten, uttryckt i det tillåtna axel- och boggitrycket, är viktig för transportstandarden.En successiv utökning av det tunga vägnätet (10/16 lon) har skett i helalandet. gällde etl lillälel axeltryck av på av vägnätetoch 8 och på resterande delar, medan den 1 1978/79:100 Bilaga 9 33 av vägnätet var upplåtet för 10lons axellryck, ca 6,för 8 lons axeltryck och 0,för högst 6 lons axeltryck.En beiydande höjning av transporlslandarden, mätt på detta sätt, har såledesåstadkommits för den lunga lastbilslrafiken. Mänga viktiga vägar måste dockfortfarande stängas av för lung trafik under tjällossningen. Förbättringar av beläggningen (slitbanan) kan ses som eltled i strävandena atl höja vägslandarden. var av destatliga vägarna belagda. Motsvarande andel var för bidragsberättigadekommunala vägar och gator samt för enskilda vägar med statsbidrag 11 %.Andelen beläggning var för riksvägar , för genomgående länsvägar ochför övriga länsvägar . Europavägarna var belagda till . Det planeringssystem förväghållningen såväl på kort som på lång sikt, som introducerades i sina förstadelar har förändrats enligt förslagen i prop. 1977/78: 10 (/78:10, rskr 1977/78:95) om ändring av statens vägverks organisalion och om vissavägplaneringsfrågor. Del nya systemet tillämpas fr. o. m. . 1 det nya systemet har enperspeklivplanering införts. Härigenomskapas underlag för en diskussion om väghållningens mål och medel.