prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag förordar därför att 50 milj. kr. tas upp istatsbudgeten för nästa budgetår under ett förslagsanslag benämnt Särskiltstatsbidrag till landsfingskommuner m. fl. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilt statsbidrag till landstingskommuner m. fl. /80 anvisa ett förslagsanslag av . 2 Statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala taxeringsrevisorer Enligt13 § taxeringslagen (1956: 623) kan en kommun förordna tjänsteman hos kommunenatt granska deklarationer och andra handlingar. Sådana tjänstmän skallgodkännas av och detta godkännande kan när som helst återkallas.Enligt den före gäUande lydelsen av detta lagrum föreskrevsatt dessa tjänstemän hade att granska deklarationer och uppgifter enligt denärmare föreskrifter som och ordföranden i vederbörandetaxeringsnämnd fann skäl att meddela. De skulle vidare göra de erinringar hosnämndens ordförande som granskningen ger anledning tUl och i övrigt bilrädaordföranden vid fullgörandet av dennes åligganden. Denna inriktning av arbetetkvarstår i sak även om den inte längre finns inskriven i lagtexten. Om de särskilda anstalterför taxeringsarbetet som en kommun har åtagit sig genom att på delta sättställa tjänstemän till förfogande anses ha särskUt värde för det allmänna kankommunen enligt 129 § 1 mom. 1978/79: 95 8 2)taxeringslagen få statligt bidrag till de kostnader som kommunen härigenom harfått vidkännas. Beslut om sådant bidrag meddelas av enligtnärmare bestämmande av regeringen. Enligt 59 § taxeringskungörelsen (1957:513) skall kommun, som vill framställa anspråk på bidrag, komma in tilllänsstyrelsen under taxeringsåret med framställningavseende tiden året före taxeringsåretden taxeringsåret.Uppgift om kommunens kostnader skall fogas tUl framställningen. Länsstyrelsenskall i sin tur under taxeringsåret göra enframställning tUl regeringen om anvisande av medel till bidraget. Desamlade statsbidragen till kommunernas kostnader för dessa s. k. kommunalataxeringsrevisorer har successivt minskat i omfång sedan uppbördsväsendetförstatligades . Regeringens senaste beslut om bidrag, som meddelades idecember 1978 och avsåg /78, omfattade bidrag om sammanlagt . tUl de åtta kommunerna . Bidraget utgjorde hälften av lönekostnadenför ifrågavarande tjänstemän. Bidragsunderlaget omfattade nio heltidsarbetandetjänstemän, vartill kom tre tjänstemän som ägnat delar av sin arbetstid åthithörande arbetsuppgifter. Vidsin genomgång av de speciella statsbidragen till kommunerna har 1976 årskommunalekonomiska utredning funnit att det i de flesta fall inle finns fastasamarbets- och samverkansformer mellan den statliga skatteadministrationen ochde kommunala taxeringsrevisorerna. Utredningen ansåg att den totalaeffektiviteten i skatteadministrationen skulle höjas om de kommunalataxeringsrevisorerna inordnades i den statliga administrationen. Personalenskulle därigenom också få bättre möjligheter lill utveckling i arbetet ochdärmed på ett för staten effektivare sätt ulföra löpande arbetsuppgifter.Utredningen har därför föreslagit att statsbidraget skall upphöra och alt dekommunala taxeringsrevisorerna skall överföras tUl den statligagranskningsorganisationen. Dennafråga berör endast en begränsad del av kommunerna i riket. Flertaletremissinstanser har heUer inte kommenterat den särskUt i sina yllranden överkommunalekonomiska utredningens förslag. De som har särskilt behandlat frågan,nämligen i , och kommuner samtFöreningen taxeringsrevisorer har inte tUlstyrkt förslaget;kommun har dock tiUstyrkt det under förutsättningen att man tar bortbidraget i samband med att ett nytt skatteutjämningssystem införs och att denkommunala beskattningen av juridiska personer avskaffas. Föregen del anser jag att även om de hittillsvarande erfarenheterna av dekommunala taxeringsrevisorernas arbetsinsatser i nuvarande former är positiva förutsättningarna för ett effektivt och väl fungerande taxeringsarbete ärstörst om taxeringsarbetet hålls samman inom ramenför en och samma organisation. har under de senasteåren byggts ut i betydande omfattning. Det finns därför inte längre samma behovsom tidigare av biträde från kommunala taxeringsrevisorer. Jag kan med hänsynhärtill efter samråd med chefen för kommundepartementet ansluta mig tillkommunalekonomiska utredningens förslag om att den nuvarandestaisbidragsgivningen upphör. Möjligheten för en kommun att efterlänsstyrelsens godkännande förordna en tjänsteman att granska deklarationer m.m. bör finnas kvar för de fall där kommunen finner en sådangranskningsverksamhet vara av värde för kommunen. Något statsbidrag för sådanakostnader bör dock, i ljuset av den samlade bedömning av olika statliga bidragsom sker i förevarande sammanhang, inte längre utgå. Om kommunerna inte villbegagna sig av denna möjlighet bör strävan vara att bereda nuvarande kommunalabefattningshavare möjlighet att förordnas på tjänster inom lokalskattemyndighet eller länsstyrelse. Jag erinrar om att lokal skattemyndighet,och i regel också länsstyrelse, finns på de orter där de kommunalataxeringsrevisorerna f. n. arbetar. Närdet gäller tidpunkten för den förändring jag förordar bör den nya ordningentUlämpas fr. o. m. Det innebär, enligt vad som följer av deregler som gäller för bidragsprövningen enligt taxeringslagstiftningen och somjag har redogjort för i det föregående, att någon besparing inte uppkommer påstatsbudgeten förrän under /81. I det avlämnade förslaget tUlstatsbudget för /80 har medel för ifrågavarande statsbidragberäknats i hitfillsva-rande ordning inom det under åttonde huvudtitelnuppförda förslagsanslaget Koslnader för årlig taxering m. m. 1978/79:100 bil. 11 s. 75). Närdet gäller förslag till den ändring i taxeringslagen som följer av miltställningstagande i denna fråga återkommer jag i annat sammanhang. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om upphörande av den särskUdastaisbidragsgivningen för kommunala taxeringsrevisorer. Prop.1978/79: 95 10 1 § Landstingskommun, kommun, församling, pastoratoch annan kyrklig samfällighet som har beskattningsrätt kan få skatteutjämningsbidragenligt denna lag. 2 § I lagen förstås med bidragsårdet år under vUket skatteutjämningsbidrag utgår, skatteunderlag antaletskattekronor och skatteören enligt taxeringsnämnds beslut rörande taxeringentill inkomstskatt året före bidragsåret, skattekraft kvoten mellanlandstingskommuns eller kommuns skatteunderlag och antalet ilandstingskommunen respektive kommunen kyrkobokförda invånare vid ingången avåret före bidragsåret, medelskaltekraft kvotenmellan skatteunderlaget för riket och antalet i riket kyrkobokförda invånarevid ingången av året före bidragsåret. 3 §TiU landsfingskommun och kommun utgår skatteutjämningsbidrag om skatteunderlaget understiger det skatteunderlag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften erUigt 7 och 8 §§. Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av det enligt 4 § beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen för bidragsåret. Till församling, pastoratoch annan kyrklig samfällighet utgår skatteutjämningsbidrag med det belopp somenligt förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag har utgått med fem procents årlig ökning. 4 §TiUskott av skatteunderlag till landstingskommun och kommun utgör skillnaden mellan det skatteunderlag som motsvarar den tillför säkrade skattekraften enligt 7 och 8 §§ och landstingskommunens respektive kommunens skatteunderlag. Tillskott avskatteunderlag avmndas tiU närmast hela hundratal skattekronor, varvid 50skattekronor avrundas uppåt. 5 §För landsfingskommun gäUer nedan angiven skattekraft i procent av medelskattekraften som grundgaranti, nämligen : Jämfiands läns landstingskommun : , och länslandstingskom muner 6 §För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent av medel skattekraften som grundgaranti. Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften Håbq, , och , , , , , , och , , , och , , , , och Samtliga utom , och FärgelandaBengtsfors, och , , , , ,, , , , , och GuUspång, ,och , och , ,, , , , , , , , ochÅrjäng , , , , Kumla, Laxåoch 106 109 103 106 , , och och och FalunAvesta, , , och 1978/79: 95 Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften , , , , och , , , och , , och Åre , , , och Övertomeå 7§ Med utgångspunkt i grundgarantin enligt 5 och 6 §§ beräknas den tillförsäkradeskattekraften. Denna utgörs av grundgarantin med tillägg eller avdrag föråldersstrukturens inverkan på landstingskommunernas och kommunernas koslnader.För landslingskommuner och kommuner som inte ingår i landstingskommun skallhänsyn därvid tas till skillnader i fråga om kostnader för sjukvård. Förkommuner skall hänsyn tas till skillnader i fråga om kostnader för servicetill pensionärer, grundskola, förskolans deltidsgrupper, daghem, fritidshem ochfamiljedaghem, slalskommunala bostadsbidrag samt kommunala bostadstillägg tillfolkpension. I fråga om kommun vars folkmängd senaste tioårsperiod har minskatskall tillägg göras för den befolkningsminskning som överstiger . Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omberäkningen av den tillförsäkrade skattekraften enligt första stycket. 8§ Oaktat vad som följer av 7 § skall den tillförsäkrade skattekrafteninte i något fall understiga av medelskattekraften. Dentillförsäkrade skattekraften enligt 7 § får inte heller understiga vad sommotsvarar den tillförsäkrade procent av medelskattekraften, avrundadtill närmast hela tal, som gäller för , ökad med treprocentenheter. 9 §Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av bestämmelserna i 7 § vid in delningsändring som berör landstingskommun eller kommun. Vidindelningsändring som berör församling, pastorat och annan kyrklig samfällighetbestämmer regeringen hur utgående bidragsbelopp skall fördelas. 10 § För landstingskommun och kommun som har berörtsav indelningsändring bestämmer regeringen dels hur stor procent av medelskattekraftensom skall gälla som grundgaranti för landstingskommunen eller kommunen, delsden procent av medelskattekraften som enligt 8 § andra stycket minst skallfiUförsäkras landstingskommunen eller kommunen. 11 § fastställer tillskott avskatteunderlag och tillställer bidragsåretlandstingskommun och kommun uppgift om tillskottets storlek. Tillledning för landstingskommuns och kommuns budgetarbete skall länsstyrelsensenast året före bidragsåret lämna landstingskommun och kommunuppgift om uppskattat tillskott av skatteunderlag. 12 § fastställermedelskattekraften året före bidragsåret. 13 § Regeringen får efter ansökan bevilja extraskatteutjämningsbidrag. Ansökan inges till åretföre bidragsåret. 14 § I fråga om utbetalning av skatteutjämningsbidragunder bidragsåret tiUämpas bestämmelserna i 4 § lagen (1965: 269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, 15 § på grund av anmärkning ellereljest att beslut som har meddelat enligt denna lag har blivituppenbart oriktigt fill följd av skrivfel, räknefel eller annat sådantförbiseende, skall meddela beslut om rättelse. 16 § eUer länsstyrelsesbeslut enligt denna lag överklagas hos regeringen genom besvär. 17 § De ytterligare föreskrifter som behövs förverkställigheten av denna lag meddelas av regeringen eller av myndighet, somregeringen bestämmer. Dennalag träder i kraft , då lagen (1973: 433) omskatteutjämningsbidrag skall upphöra att gälla. Förbidragsåren 1980 och 1981 skall skatteunderlaget enligt 2 § vid 1979 resp. 1980års taxeringar ökas med bidragsunderlag enligt beslämmelserna i förordningen(1972: 140) om skattebortfallsbidrag och 1978/79: 95 14 justerasenligt 2 § lagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m. m. skall vidare följande gälla. Beräkningen av skatteutjämningsbidragskall utgå från det tillskott av skatteunderlag som erhålls vid tillämpning av8 § andra stycket varvid den där angivna ökningen skall göras med tvåprocentenheter i stället för tre. Detta tillskott av skatteunderlag skalldärefter ökas med hälften av skillnaden mellan å ena sidan vad som erhålls vidtillämpning av 7 och 8 §§ och å andra sidan tUlskottet av skatteunderlag enligtföregående mening eller det egna skatteunderlaget, om detta är högre. Bestämmelsernai 7 § om kommunala bostadstillägg till folkpension tUlämpas första gången ifråga om . Äldrebestämmelser skall alltjämt tillämpas i fråga om och tidigareår. Prop.1978/79:95 Bilaga 4 Proposition om den kommunala ekonomin 1978/79: 95 Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 1 Bidrag till driften av grundskolor m. m. Chefenför budgetdepartementet har i sitt huvudanförande behandlat förslag från 1976års kommunalekonomiska utredning (KEU 76) om utbetalningsregler för bidragettill driften av . Han har i det sammanhanget berört vissa andrafrågor som gäller statens bidrag till kommunernas kostnader för driften avgrundskolan, bl. a. arbetsgivaravgifter, samt kostnaderna för arbetsvärd ochomplacering av lärare och skolledare. Chefenför budgetdepartementet har vidare behandlat frågor som rör förordningen (1962:696) om bestridande av vissa kostnader på skolväsendets område. Förordningenreglerar ersättningen av statsmedel till huvudmännen för dels vissasjukvårdskostnader för rektor eller lärare vid statsunderstödd särskola samtbl. a. lantbruksskola och lanthushållsskola, dels ersättning i vissa fall förförrättning, tjänsteresa och flytt ningskostnad för rektor, studierektor eUerlärare vid . Jag delar chefens för budgetdepartementet uppfattningatt staisbidragsgivningen enligt den s. k. bestridandeförordningen bör upphörafr. o. m. och avser att återkomma till regeringen i dennafråga. 2 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet ni. KEU76 föreslår att kapitalmarknadsutredningen får ta ställning till om det ärmöjligt att låta reglerna för de statliga bostadslånen även gällaskolbyggnader. För den händelse att det inte skulle visa sig möjligt att ersättastatsbidragen till skolbyggnader med statliga lån anser KEU 76 att en översynav investeringsbidragen till skolväsendet bör verkställas, som syftar till attfinna mer enhetliga principer för bidragens utformning. Riksdagenhar som sin mening gett regeringen till känna att regelsystemet förfinansieringen av skolbyggandet bör ses över och att de för- 13 1978/79. 1978/79: 95 2 slagsom översynen kan ge anledning till, i den mån så är erforderligt för derasgenomförande, utan dröjsmål föreläggs för beslut (UbU 1977/78: 17,rskr 1977/78: 194). Jagvill härmed anmäla att en översyn av regelsystemet för finansieringen avskolbyggandet pågår inom . KEU76 anser att investeringsbidragen till och gymnasieskolanselevhcinsbyggnader är beloppsmässigt' små och därmed är av ringa betydelse förkommunernas ekonomi. Utredningen föreslår därför att dessa bidrag upphör attutgå och alt medlen överförs till skatteutjämningssystemet. Deremissinstanser som har tagit upp denna fråga hävdar att investeringsbidragettill elevhemsbyggnader har karaktär av stimulansbidrag, Bidraget har enligtdessa remissinstanser stor ekonomisk betydelse föl glesbygdskommuner och förkommuner som anordnar utbildningar med mycket stort upptagningsområde. Enligtmin mening bör bidrag till investeringar för och gymnasieskolanselevhem kunna utgå även i fortsättningen. Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om enhetliga bestämmelser för statsbidragtill kostnader för uppförande av elevhem m. m. Statsbidragsreglerna kanvariera beroende på vilka linjer berörda elever har valt i den numeraintegrerade gymnasieskolan. Bidraget utgår således enligt fem olikaförfattningar och bidragsprocenten varierar . I något fallkan bidrag utgå . Enligt min mening bör statsbidrag fr. o. m. den 1juli 1979 i samtliga fall utgå av de beräknade kostnaderna föranskaffande eller förhyrande av elevhem avsett för elever i grundskola ochgymnasieskola samt för studerande i högskoleutbUdning. När särskUdaskäl föreligger bör emellertid bidrag till anskaffande av elevhem, efter beslutav regeringen i varje särskUt fall, kunna utgä av de beräknadekostnaderna. Bestämmelser om bidrag tUl förhyrande av elevhem bör liksomhittills begränsas tiU gymnasieskola och högskoleutbUdning. Statsbidragettill bostäder för lärare inom det obligatoriska skolväsendet får enligt KEU 76anses vara av mycket ringa betydelse för kommu-ncinas ekonomi. KEU 76 föreslårdärför att bidraget avvecklas. Jagansluter mig till utredningens uppfattning som också delas av remissinstanserna.Jag vill tillägga att bidrag till bostäder för lärare även utgårtill huvudmännen för vissa icke-obligatoriska skolor. Bidrag till anskaffandeeller upprustning av lärarbostad vid lantbrukets yrkesskolor utgår således med50 % av den beräknade kostnaden och bidrag till anskaffande och förhyrande avbostäder för lärare för skogsbrukets yrkesutbildning av den beräknadekostnaden. Även bidrag till bostäder för lärare inom det icke-obligatoriskaskolväsendet får anses ha mycket ringa betydelse för kommunernas ekonomi. minmening bör samtliga bidrag till bostäder för lärare avvecklas fr. o. m. den 1januari 1980. Statsbidragutgår till audivisuell utrustning vid sådana byggnadsarbeten avsedda förgrundskolan för vilka statsbidrag har beviljats. Statsbidrag tiU audivisuellutrustning utgår med belopp per undervisningslokal som varierar mellan 200 kr.och . TUl gymnasiala skolor utgåt bidrag tUl audivisueU utrustningendast för lantbrukets yrkesutbUdning. Bidragsbeloppet varierar mellan 500 kr.och . Statsbidrag kan även utgå till kostnader för inventarier itcknikverkstad i . Bidragsunderlaget uppgår till 63 100 kr.Bidraget, som beviljas av (), utgår genomsnittligt med ca36 % av bidragsunderlaget, dvs. Jaganser att bidragen till audivisuell utrustning samt bidraget tiU inventarier iteknikverkstad i har mycket ringa betydelse föl kommunernasekonomi. De bör därför kunna avvecklas fr. o. m. . Uranslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. utgår även bidragtill hörselteknisk utrustning av lokal för hörselklass i grundskola och bidragtill hörselteknisk utrustning för enskilda elever i obligatoriska ochicke-obligatoriska skolor. Förslagen från kommittén (U 1978: 04) om integrationav. handikappade elever i det aUmänna skolväsendet bör enligt min meningavvaktas innan ställning tas till frågan om även detta bidrag skall avvecklas. 3 Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. KEU76 anser att statsbidraget till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel för gymnasieskolan och högskoleutbildning harrelativt ringa ekonomisk betydelse för kommuner och landstingskommuner. KEU 76förordar därför att bidraget till undervisningsmateriel inom gymnasieskolanslopas. SÖhar i denna fråga en avvikande uppfattning. Bidraget utgör enligt Sö:s meningen avgörande stimulansfaktor vid etablerandet av nya utbildningsvägar, som kanvara kostnadskrävande för berörda kommuner och landstingskommuner. Jaganser i likhet med SÖ att bidraget tiU undervisningsmateriel har stor ekonomiskbetydelse för kommunerna och landstingskommunerna vid uppbyggande av enskolenhet, vissa linjer eUer specialkurser eller en utökning av elevantalet.Jag anser därför att nämnda utmstningsbi-drag bör bibehållas förnaturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje och närliggande specialkurser,tvååriga yrkesinriktade linjer samt yrkesinriktade specialkurser och kommunalhögskoleutbUdning, den senare i vad avser tekniska yrken och vårdyrken. Bidragbör därvid utgå av den beräknade kostnaden. 1978/79: 95 4 enklass under hela utbildningen på linjen eller specialkursen m. m. bör , bidragliksom f. n. utgå . Nuvarandebestämmelser, som innebär att bidrag i vissa fall utgår tilllandstingskommun för gymnasieskola och högskoleutbildning som inte utgörsjuksköterskeutbildning, bör slopas liksom bestämmelsen om att bidrag tillkommun och landstingskommun för sjuksköterskeutbildning i undantagsfall utgårmed högst två tredjedelar av kostnaderna. DesärskUda utruslningsbidrag som utgår för speciella ändamål, t. ex. tillgymnasial utbildning för gravt hörselskadade elever och gravt rörelsehindradeelever, skaU även.fortsättningsvis kunna.utgå till kommun från förevarandeanslag. Deförändringar i bidragshänscende som har förordats under förevarande rubrik börenligt min mening gälla fr. o. m. . Fråganom bidrag till förhyrande av utrustning behöver övervägas yt-. Jaghar därför för avsikt att föreslå regeringen att uppdra åt . SÖ att inkomma medförslag till bestämmelser om bidrag tiU förhyrande av utrustning. SÖ bör isitt utredningsarbete samråda med ochLandstingsförbundet. Som riktlinje för SÖ:s arbete skall gälla att detsammanlagda bidraget till kommun för förhyrning av hela eller delar avutrustningen ej får överstiga bidraget vid inköp. Det är även viktigt attbestämmelserna utformas på ett sådant sätt att det hela blir administrativtlätthanterligt för stat och kommun. Enhetliga normer för beräkning av underlagför bidrag bör gälla för de bidragsberättigade studievägar som jag tidigareredovisat. SÖ skall i detta sammanhang även få i uppdrag att utfärdaövergångsbestämmelser beträffande bidrag tUl de studievägar som ifortsättningen inte kommer i fråga för utrustningsbidrag. Nuvarandesystem för utbetalning av bidrag till undervisningsmateriel fungerar inte påett helt tillfredsställande sätt. Således föreligger stora skillnader mellanriksrevisionsverkets och SÖ:s beräkningar av reserverade medel. Jag vUl anmälaatt jag har för avsikt att uppdra åt SÖ att i samråd med riksrevisionsverketutarbeta förslag tUl åtgärder som undanröjer de brister som kankonstateras beträffande utbetalningssy-slem m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att meddela bestämmelser om statsbidrag tillkostnader för uppförande av elevhem i enlighet med vad jag förordat, 2. besluta om avveckling av statsbidragen till bostäder för lärare,audivisuell utrustning, inventarier i teknikverkstad samt undervisningsmaterielför viss utbildning inom gymnasieskolan och högskolan i enlighet med vad jaghar förordat. Prop.1978/79:95 Bilaga 5 Proposition om den kommunala ekonomin 1978/79: 95 Bilaga 5 Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Anslagsfrågor för /80 1978/79: 100 (bU. 13 s. 127) har regeringen föreslagit att iavvaktan på särskild proposifion i ämnet för /80 beräkna tillBidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. ett förslagsanslag av 120 milj.kr. Jag anhåUer nu att få ta upp denna fråga. Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. 1977/78Utgift 174 212 547 1978/79 Anslag 120 000 000 1979/80 Förslag 100 000 000 Från anslaget utgår bidragför ny-, till- eller ombyggnad av avloppsreningsverk m. m.Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1968: 308) om statsbidrag fill avloppsreningsverk.EnUgt övergångsbestämmelserna till kungörelsen får statsbidrag enligtkungörelsen (1959: 251) om statsbidrag till vatten- och avloppsanläggningarbeviljas sådana avloppsföretag som efter särskilt tillstånd har börjat utförasföre den 1 juH 1968. Bidrag för byggande avavloppsreningsverk lämnas kommun eller huvudman för sådan anläggning som harförklarats som allmän enligt lagen (1970: 244) om aUmänna vatten- ochavloppsanläggningar eller äldre 14 1978/79.1 saml. 1978/79: 95 2 lag.Bidrag lämnas bl. a. under förutsättning att reningsverket under rådande ochväntade förhållanden kan anses tillfredsställande med hänsyn till vattenvårdenoch även i övrigt i sanitärt avseende. skall vidare betjänaanläggningar som är avsedda för minst 50 personer eller motsvarande storleksamt är avsett för längre gående rening än slamavskUjning. Bidrag utgår ocksåtill överföringsledning från ett bebyggelseområde till reningsverk i ett annatbebyggelseområde i vissa särskUt angivna fall. Statsbidragets storlek bestämmesmed hänsyn till reningsgraden och utgår med ett belopp motsvarande lägst 30 ochhögst av kostnaden. TiU en och samma anläggning får bidraget överstiga 5milj.