prop · G203125 · 1978-12-31 00:00:00 — I årets budgetproposition framhöll jag att det behövssärskilt kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser för att hjälpa de unga attklara övergången mellan skola och arbetsliv. Beredskapsarbetena har till allt siörredel haft en sådan inriktning. Av de 64000 personer som sysselsattesi beredskapsarbelen var 44000 ungdomar . lidigaresysselsatte beredskapsarbetena 39000 personer, varav 24000 ungdomar. En stordel av ungdomama återfinns i praktikarbeten. sysselsattes 21000 ungdomar i primärkommunala, 11 000 i enskilda, 6000 i statliga och 5 000 i landslingskommunalaberedskapsarbelen. Regeringen har funnit det nödvändigt att en ytterligareökning av beredskapsarbetena för främst ungdom kan genomföras under vintern.Jag förutsätter att AMS nu väljer relativt kortvariga arbetsobjekt som snabbtkan avbrytas när efterfrågan på arbetskraft ökar efter vintersäsongen. Det ärväsentligt att beredskapsarbeten ges en sådan inrikining all övergången till arbetenpå den ordinarie arbelsmarknaden underiättas. Prop.1978/79:125 44 arbetsmarknadsverket att ocksä avdela tillräckligaresurser för att hjälpa dem som anvisas beredskapsarbeten atl fortlöpandebevaka sina möjligheler att få stadigvarande arbete. Medelsbehovet för detaljplaneringsbidrag har som AMS anförblivit större än vad som tidigare beräknades för innevarande budgetår. Jag villerinra om att beredskapsarbetena har haft ovanligt stor omfattningsamtidigt som ett stort antal offentliga byggen har lidigarelagts avsysselsättningspolitiska skäl. beslutade regeringen om tidigareläggningav offentliga byggnads- och anläggningsarbeten för ca . föratt skapa sysselsättning under innevarande vinter utöver vad som kanåstadkommas med beredskapsarbeten. Även bostadsbyggandet har börjat öka iomfattning. Dessa olika insatser på byggarbeismarknaden har av regeringenbedömts motivera ett medelstillskoll för detaljplaneringsbidrag med 15 milj.kr. under innevarande budgetår. Regeringen har den med slöd av sinfinansfullmakt ställt sammanlagt 570 milj. kr. till AMS förfogande. Av beloppetavser 500 milj. kr. beredskapsarbeten och 15 milj. kr. detaljplaneringsbidrag.55 milj. kr. av det av regeringen anvisade beloppet avser i prop. 1978/79:49(NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115) aviserade jämvägsarbeten på sträckornaHalmstad-Getinge och , vilka skall motverka de negativaeffekterna av produktionsminskningen vid AB Svenska Varv. Regeringen bör nu avrik.sdagen begära att anslaget tillförs de 570 milj. kr. som regeringen hartagit i anspråk med stöd av finansfullmakten. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag allregeringen föreslår all till Sysselsällningsskapande åtgärder påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . [4] B 13. Särskilt sysselsättningsbidrag till Billerud-UddeholmsAB. Genom beslut (prop. 1977/78:25 bil. II, AU 1977/78:18, rskr 1977/78:86)beviljades () ett lån på 600 milj. kr. Bakgrunden till beslutet var bolagets ogynnsammautveckling under de närmast föregående åren. Den genomfördes enfusion mellan . UHB överlät sina skogsindustri-ochkemirörelser t ill , som efteröverlåtelsen har ändrat sitt namn tillBillerud-Uddeholms AB (). Regeringen beslöt med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1978/79:25 bil. 11, AU 1978/79:16, rskr1978/79:123) atl till BUAB överföra 200 milj. kr. av det till UHB år 1977beviljade lånet. I samband med fusionen gjordes en plan för rationaliseringoch omstrukturering som innebar en personalminskning motsvarande 832 personervid företagsenheterna i , Kyrkebyn, Gruvön, , ochUddeholm. har BUAB anmält att personalminskningen måste gälla 1 289personer om inte statligt stöd utgår. 1978/79:125 4S De lokala arbetsmarknaderna i berörda orter har inteförbättrats sedan fusionen. I var ca 6 800personer utan arbete anmälda till arbetsförmedlingen för omedelbar placering,medan antalet kvarvarande lediga platser uppgick lill ca 800. Ca 3 400medlemmar i arbetslöshetskassor var arbetslösa, varav I 100 i industrikassor.I de orter i som närmast berörs av BUAB:s planerade avvecklingar vai-följande antal arbetssökande utan arbete : i 1 272. i Grums173, i 521 och i 508. För kommun i län varantalet arbetslösa 176 och för länet som helhet 3 600.Antalet lediga pläter var där O resp. 928. I väntas arbetslösheten inte minska i nägonstörre omfattning trots en fortsattkonjunkturuppgång. Anledningen härtill torde vara det relativt lågakapacitetsutnyttjande som fortfarande kännetecknar delar av näringslivet. Desysselsättningsminskande åtgärder som kan komma att vidlas i vissa företagtorde ocksä medverka till en fortsatt svår situation på länets arbetsmarknad. Inom pappers- och massaindustrin har den långsammakonjunktur- och prisuppgången inte inneburit nägot nyrekryteringsbehov iVärmlands län, eftersom företagen där har haft stor överskottskapacitet.Sågverksindustrin besväras liksom tidigare av brist på råvaror. Några sågverkhar bl. a. därför minskat sin produktionsvolym eller helt upphört med sinverksamhet . Utredningar pågår om ytterligare neddragningarinom sågverken. Den pågående utvecklingen mot en ökad vidarebearbetning avsågade trävaror kommer Iroligen inle atl kunna hindra att en del smä ochmedelstora sågverk måste läggas ner under det närmaste året. Denna utvecklingkan komma att betyda stora sysselsättningsproblem för berörda lokalaarbetsmarknader. Jag anser det därför angeläget att medel ställs till BUAB:sförfogande för att i möjligaste mån föriänga avvecklingsperioden för deberörda verksamhetema och därigenom underlätta lösningen avsysselsättningsfrågorna för personalen. Förhandlingar enligt lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet fördes med de fackliga organisationerna inför fusionen. Frånorganisationernas sida var man villig att gå med på fusionen underförutsättning att den nödvändiga personalreduceringen skedde utan uppsägningar.För att klara detla förutsatte de fackliga företrädarna att statliga medelskulle beviljas. Det lillfälliga sysselsättningsbidraget till förelag meddominerande ställning på orten (75%-bidraget) kan inte utnyttjas i dellasammanhang. Efter förhandlingar mellan företrädare förarbetsmarknadsdepartementet och BUAB har därför utarbetats ett förslag lillavtal mellan företaget och staten. Förslaget innebär att företaget skall få 40milj. i bidrag genom att förbinda sig att inte före den I januari 1980varsla någon anställd om uppsägning pä grund av arbetsbrist eller permitteringvid någon av företagets svenska enheter. Sysselsättningsbidraget föreslås utgå med 20 milj. kr. Prop.1978/79:125 46 slagsfrägan föreligger och med 20 milj. kr. den I januari1980. Dessa medel bör anvisas i form av ett särskilt reservationsanslag.Särskilt sysselsättningsbidrag till . Menhänvisning till vad jag har anfört hemställerjag atl regeringen föreslårriksdagen alt till Särskili syssdsällnlngsbidrag lill Billerud-UddeholmsAB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . Anmälan lill tilläggsbudget III till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde B. Bostadsbyggande m.m. [I] B 7. Bidrag till förbättring av boendemiljön. Bidrag till förbättringav boendemiljön kan utgå för olika åtgärder i första hand i flerbostadshusområden.Husen skall ha färdigställts och prioritet ges åt områden meduthyrningssvårigheter. Bidrag utgår med högst av den godkända kostnaden,dock högst I . Om synnerliga skäl föreligger får bidragutgå med högst , dock högst . Bostadslån kan utgä tillden del av bidragsgrundande kostnader som inle läcks av bidraget. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetårel1978/79 anvisats ett reservationsanslag av 35 milj. kr. har iframställning den hemställt att till anslaget för budgetåret1978/79 anvisas ett tilläggsanslag av 21 milj. kr. Styrelsen anför att det kom in218 ansökningar avseende 55 400 lägenheter och 62 milj. kr. Under hela budgelårel1977/78 kom 296 ansökningar in avseende 68 200 lägenheter och 51 milj. kr.Andelen områden med uthyrningsproblem harökai från under /78till och andelen berörda lägenheter i sådanaområden från till . Av det totalt sökta bidragsbeloppet på 62 milj. kr.avser 41 milj. kr. områden med uthyrningsproblem. Sökt belopp per lägenhet isådana områden har ökat från . har bidrag beviljats medtillsammans 56 milj. kr. Av detta belopp avser 48 milj. kr. områden medsynnerliga skäl för förhöjt bidrag eller områden med outhyrda lägenheter. 1978/79:125 48 återstod 4,5 milj. kr. Balansenav icke avgjorda ansökningar uppgick då lill 125 avseende sammanlagt 3 1 milj.kr. I 19 ansökningar avseende 19 milj. kr. har anförts synnerligaskäl för förhöjt bidrag. I ytterligare 3 ansökningar avseende I milj. kr.åberopas outhyrda lägenheter. Härtill kommer 30 ansökningar omfattande 5,5milj. i bidrag där avsevärda satsningar planeras i modern flerbostadshusbebyggelseeller för gärdssammanslagningar i innerstad. Återstående 73 ansökningar, omfaitande5,5 milj. kr. i bidrag, avser enstaka eller begränsade insatser och prioriteraslägre av . har antalet ansökningar ombidrag till förbättring av boendemiljön och sökt belopp per lägenhet ökatkraftigt. Det har också skett en förskjutning mot områden meduthyrningsproblem, vilket är glädjande. Denna utveckling torde vara en följd avriksdagens beslut (prop. 1977/78:100 bil. 16, CU 1977/78: 27, rskr 1977/78:264) att medge bidrag med högre belopp än i normalfallet i ärenden där detfinns synnerliga skäl. De gynnsammare reglerna irädde i kraft den 1 juli 1978.Ökningens omfattning har medfört att anslagel, som också är en beslutsram, interäcker till för en positiv behandling av sådana projekt och områden med uthyrningsproblemsom enligt beslut (prop. 1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372)skall prioriteras. Enligt min mening är det angeläget att dessa projekt kangenomföras utan tidsutdräkt. Av bostadsslyrelsens framställning framgår altantalet ansökningar kan väntas minska . Av inneliggandeansökningarom sammanlagt 31 milj. kr. i bidrag gäller 20 milj. kr. Av anslagel återstod 4.5 milj. kr. varförytterligare anslag på 15,5 milj. kr. erfordras för atl inneliggande ansökningarsom avser särskilt angelägna projekt skall kunna erhålla beslul om bidrag undervåren 1979. Jag förordar därför ett tilläggsanslag av 15,5 milj. kv. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till förbättring av boendemiljön pätilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetårel 1978/79 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:125 49 Anmälan till tilläggsbudget III tUl statsbudgeten /79 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Industridepartementet m. m. [l] A 3. Under denna rubrik har istatsbudgeten för /79 anvisats reservationsanslag av 45,4 milj.kr., varav 14,4 milj. kr. på tilläggsbudget I (prop. 1978/79:25 s. 99, NU1978/79:16, rskr 1978/79:122) och 20 milj. kr. på tilläggsbudget 11 (prop.1978/79:101 s. 43. NU 1978/79:21, rskr 1978/79:167). Reservationen vidbudgetårels början var 7,4 milj. kr. Utgifterna till utgången av februari 1979har uppgått lill närmare 33,4 milj. kr. 1978/79: 25 (s. 100) beräknades koslnadema för energisparkommittén(I 1974: 05) innevarande budgetår till 10,5 milj. kr. mot bakgrund av attkommitténs verksamhet senare skulle behandlas i samband med de meraövergripande energipolitiska ställningstagandena. 1 proposilionen om riktlinjerför energipolitiken (prop. 1978/79: 115 bil. I avsnitt 6.3.3) harjag beräknatmedelsbehovet för kommittén lill . under /79. Detöverskjutande beloppet, , bör nu lillföras anslaget. Regeringen har uppdragit åt energisparkommitténatt genomföra en särskild informationskampanj som skall syfta lill all stimuleraenergianvändarna till all vidta extra energihushållningsåtgärder. Kampanjeninleds omgående och avslutas senasi . Kostnaderna för kampanjenskall belalas från detta anslag. Jag beräknar det tillkommande behovet avmedel för denna kampanj lill 2,5 milj. kr. Den angivna tidplanen för kampanjeninnebär att utgifter uppkommer redan innan beslut i medelsfråganföreligger. Dessa utgifter bör få bestridas från lillgängliga medel underanslaget. Prop.1978/79:125 50 har ett betydande antalutredningar tillkallats för uppgifier inom induslridcpartementelsverksamhetsområde. Bland ilcssa kan nämnas en särskild utredare för kärnkraftensradioaktiva avfall -- organisations- och finansieringsfrågor, delegationen för civiltutnyttjande av flygindustrins resurser, kommissionen för mindre och medelstoravarv. delegationen för solvärme och bränslen som kan ersätta olja, utredningenför planering av allernaiiv produklion och sysselsättning inom vissa delar av försvarsmaterielindustrinoch kommittén för översyn av lagstiftningen pä atomenergiomrädet. Flertalet avdessa utredningar skall redovi-s;i förslag inom sådan tid att betydandeutredningskostnader kan beräknas uppkommil redan under innevarande budgetår.Vidare har chefen för industridepartementet i propositionen om riktlinjer förindustripolitiken m.m. (prop. 1978/79:123 bil. 1) och jag i propositionen omriktlinjer för energipolitiken redovisat vär avsikt att inhämtaregeringens bemyndigande att tillkalla ytterligare utredningar, som kanberäknas medföra ytterligare kostnader under anslaget detta budgetår. Motdenna bakgrund harjag bedömt att tillgängliga medel under anslaget inle kommeratt räcka för de aii.språk som det nu angivna utredningsarbetet ställer. Jagberäknar det ytterligare behovei av medel till 2 milj. kr. Med hänvisning till det anförda bör alltså anslagettillföras ytterligare (2785000 + 2 500000 + 2000000 =) . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. pä tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av 7 285 000kr. Industri m. m. [2] Ökad garantifond för Skeppsfartens sekundärlånekassa.Svenska bildades och omorganiserades ,som Skeppsfartens sekundärlånekassa inrätiades (prop. 1965: 99. BaU1965: 38, rskr 1965: 289). Kassomas verksamhet regleras i lagen (1965:139) omSvenska och Skeppsfartens sekundärlånekassa (ändradsenast 1978:113) och reglemente (1965:593) för kitssorna (ändrat senast1975:17). Kassorna har lill uppgift att lämna lån, huvudsakligen av långfristigkaraklär, till svenska rederiföretag eller ikläda sig gaianti för sådana lån.Länen lämnas som inte får överstiga, och för sekundärlånekassan . skallkassan i regel utlämna lånet alt återbetalas genom avbetalningar enligtfastställd plan. För lånen skall ställas betryggande säkerhet i form av inleckningi svenskl fariyg eller borgen av staten eller bank. Inleckning skall i fråga omlån från ligga inom och i fråga om lån från sekundärlånekassaninom av det värde till vilket styrelsen uppskattar fartyget. Prop.1978/79:125 .M För kassornas förbindelser har låntagarna ett vissl kollektivt;m>vai. Som särskild säkerhet har bildats garantifondcr genom att staten harställi till förfogande garantiförbindelser som har utfärdats av fullniäktige i riksgäldskontorei.Sädana garantiförbindelser har utfärdats pä 100 milj. kr. (or Skeppshypotekskassanoch på 52 milj. kr. Bestämmelse om garantifond återfinnsi 6 S lagen om och Skeppsfartens sekundärlånekassa(6 S ändrad senast 1978:113). För sin verksamhet anskaffar kassorna medel genomupplåning pä kapitalmarknaden, huvudsakligen mol utgivande av obligationer. Detsammanlagda beloppet av läncskuld och garantiförpliktelsei' fär för Skeppshypotekskassanuppgå till högst tio gånger och för Sekundärlänckassin lill högst sex gångerbeloppet av resp. kassas garantifond och reservfond. Vissa frågor rörande kassornas långivning har behandlats iprop. 1978/79:116 om vissa sjöfartspolitiska frågor m. m. Skeppsfartens sekiiudärluuckdssa häri skrivelser den II och den 7 december1978 anhållit att garantifonden ökas med 25 milj. kr. Ökningen behövs för attmöjliggöra ökad utlåning. Kassan anför att upplä-ningsrätten inte räcker för de län som kassan avser att placera underperioden. Kassans upplåningsrätt uppgäi f.n. till 347 milj. kr. Jag finner det angeläget att kassan även i fortsättningenkan tillgodose de svenska rederiernas behov av lån för den nyanskaffning avfartyg som sker. För att klara det nu fiireliggande behovet bör en ökning med15 milj. kr. av sekundäriånekassans garantifond vara tillfyllest. Dä uppnåsockså en god balans i kreditkapaciteten mellan de båda kassorna. Jag förordardärför att denna garaniifond ökas med 15 milj. kr. Ett genomförande av vad jag nu har förordat förutsätterändring i 6 § lagen om och Skeppsfartens sekundärlånekassa.Inom industridepartementet har därför upprättats förslag till ändring av dennalag. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 11.1. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår att 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1965:139) om Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundäriånekassa, 2. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret att utfärda ytterligare garantiförbindelser på15000 . atl inga i Skeppsfartens se-kundärlånekassas garantifond. [3] Ändrade riktlinjer för statliga lånegarantier tillspecialstålindustrin m.m. För att underlätta strukturomvandlingen inomspecialstålindustrin och stålgjuteriindustrin beslutade hösien 1977om vissa tidsbe- 1978/79:125 52 gränsade ätgärder (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30. rskr1977/78:84). Sälunda utgär slatligt stöd - län och länegarantier- enligt av godkända riktlinjer till företag som utövar eller ämnarutöva industriell verksamhet i de nämnda branscherna. Frågor om sådana lån ochlånegarantier prövas av delegationen för strukturtVägor inom vissa branscher(strukturdelegationen). Lånemedlen - investeringslån, likviditetslån ochmarknadsföringslån - uppgår till 700 milj. kr. medan ramen för lånegarantiernaär satt litl högst 600 milj. kr. Länegarantier kan beviljas för län iaffärsbanker, sparbanker, kreditaktiebolag eller annan kreditinrättning somregeringen godkänner. Närmare bestämmelser om stödet finns i förordningen(1977:1123) om slatligt stöd till slrukturälgärder inom specialstålindustrin m.m. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att länegaranti fårbeviljas endasl för län med villkor som motsvarar statliga lokaliseringsläntill industrin. Detia betyder att ränta f. n. utgär efter en räntesats som medhögst överstiger del av fastställda vid varje tidpunktgällande diskontot. Härutöver tas en administrations- och förlusttäckningsavgifiut som f.n. uppgår till pä utestående belopp. Avgiften tillfaller staten.Diskontot är f. n. varför den ränta som tillfaller långivande bank,kreditaktiebolag eller annan kreditinrättning som regeringen godkänner f.n.räknas efter . Siriikiiirddegatioiien har i skrivelse den 28 februari1979 anfört bl.a. följande. Vid normal finansiering svarar bankerna förkrediter under själva investeringsskedet medan stora delar av de långfristigakrediterna därefter lyfls av till kapitalmarknaden, bl. a. försäkringsbolag ochstiftelser. Sädana avlyft medges inte enligt nyssnämnda förordning (1977:1123).Med hänsyn till de stora lånebelopp det här är fräga om - en länegarantiram av600 milj. kr. - anses det angeläget att avlyft kan arrangerasäven för de aktuella länen till specialslålinduslrin. En förutsättning försådana avlyft är vidare att räntevillkoren för lån bringas i överensstämmelsemed de räntevillkor avlyftsinstituten tillämpar. Bl.a. tillämpas som regel fastränta. Delegationen föreslår därför att reglerna förlånegarantier ändras i vissa avseenden. Sålunda föresläs delegationen fåmöjlighet att i särskilda fall medge att lån, för vilka garanti har beviljats, övertasav annan längivare än som avses i beslut. Del bör vidare inte varauteslutet för delegationen att i dylika fall medge att lånet får löpa med fasl,till det rådande ränteläget anpassad ränta. Jag finner det angeläget att de statliga lånegarantiernatill specialslålinduslrin och stålgjuteriindustrin kan utnyttjas i avseddomfattning sä att den strukturella omvandlingen underlättas i enlighet medstatsmakternas intentioner. Jag förordar därför att riktlinjerna för garantigivningenändras i enlighet med nyssnämnda förslag. Prop.1978/79:125 53 Under äbcropaiKle av vad Jag nu har anfört hemställerjagall regeringen alt godkänna an riktlinjerna tor statliga länegaruniier lillspecialstål-industrin m. m. ändras i enlighet med vad jag har förordal. [4] Gli. Medelstillskott för AB Eiser. Något anslag fördetta ändamäl finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetaret 1978/79. Iskrivelse har till regeringen anmält sinabeslut med anledning av bl.a. prop. 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 inom industridepartementetsverksamhetsområde. har därvid bl.a. som sin mening gett regeringentill känna vad näringsutskottet i sitt betänkande 1978/79:16 haranförlbeträffande riktlinjer för den statliga teko-kon-cerncns verksamhei i Norrland.Enligt borde regeringen vidta ätgärder så att driften vid fabrikerna iSkellefteå. och som tillhör den statliga textil- ochkonfektionsindustrikoncernen . kanfortsätta till dess att en samlad plan för tekoindustrin har lagts fram ochbehandlats av statsmakterna, vilket beräknas ske . Regeringenborde därför, på samma sätt som skett vad gäller Eisers enheter i ochSollefteå, uppdra ät Statsföretag att lämna offert rörande kostnaderna för atlunder upprätthälla driften vid den statliga teko-koncernensanläggningar i , och (prop. 1978/79: 43 bil. 1,NU1978/79:16s. II.rskr 1978/79:122). Mot dennabakgrund beslutade regeringen att uppdra åt Statsföretagatt till regeringen lämna koslnadsförslag för följande åtgärder: - upprätthållandeav driften vid enheter i , och ,dels och dels , - en sökprocessunder efter produkter som inte har tillverkats vid enheternai , och och som har möjlighet att bli lönsamma. I offertförfråganpåpekades att produkterna kan härröra även från andra branscher än textil- ochkonfektionsindustrierna, - utveckling avnya produkler. I offertföriVågan angavs att för beräkning av kostnader förverksamhet som rör produktutveckling samråd bör ske med direktör vilken chefen för industridepartementet har uppdragitatt utvärdera de nya produkter som de anställda vid enhetema i ochSkellefteå har utvecklat. Iskrivelse till regeringen har Statsföretag lämnat denbegärda offerten. Kostnadema för offerten är beräknade med utgångs- IVop.1978/79:125 54 punkl i all syNselsätiningsnivän i Skellcfteä. Lyckseleoch skall vaia i stort sett oförändrad undei' den lid som oflerlenomfattar och utgå frän antalet anställda sista kvartalet 1978. Storleken på delstatliga bidrag som krävs för atl iippnA delta mäl har räknats fiam genom atltotalkostnaderna för drift vid de tre lährikern;! har minskats med de beräknadeförsälj-ningsintäktei"na förlillverkade produktei-. Staisföretag framhällei all den planeiade tillverkningenvid fabrikerna pä dessa tre orter ulgörs av plagg som skall konkurrera medimporten. För-säijningspriseina iir däriör beräknade efter de priser som erläggsvid import a\ liknande plagg. .Av denna anledning väntas de tillverkadeplaggen inte i någon nämnvärd grad störa övrig försäljning av liknande plagg tillverkadei . Vid Skellefieä-enheien avser koncernen att tillverkatermobyxor, täckjackor, overaller och . Driftunderskottet för alt underförsta halvåret resp. hela ärel 1979 upprälthålla driften pä nuvarandesysselsättningsnivå, 211 anställda, har av Eiser beräknats lill 7,4 resp. 13,4milj. Driftunderskottet för att resp. sysselsätta 91 personer i med att tillverka jeans har av Eiserberäknas lill 3,1 resp. 5.7 milj. kr. I har koncernen för avsikt att tillverka herrbenkläder.Driftsunderskottet för att resp. hela året 1979sysselsätta 29 personer har a\' Eiser beräknats till 1,9 resp. 3,4 milj. kr.Det högre driftunderskotiet i per anställd förklaras främst av att tillverkningendär innehåller relativt mer av inhemsk förädling. Vidare har som ärden minsl;t enheien relalivi höga fasta kostnader per tillverkad enhet. I sinskrivelse framhäller Staisföretag atl verksamheten i och Skellefteåskall samnianföras lill ett särskilt dotterbolag till .