prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — De tvingas till ett stort risktagandemed avseende 1978/79:49 20 pä t.ex. egenskaper hos nya produkter, tillförlitlighetenhos nya kunder, utvecklingen av nya marknader, svårigheter atl genomföraproduktionen och att skapa jämn beläggning med flera nya och oprövadeprodukter. För alt underlätta för varven att lösa en del av definansiella problem som uppstår vid omställningen kan bidrag till forskning ochutvecklingsinsatser, lån för att finansiera riskkapital i prototypanläggningar,investeringar i anläggningar för alternativ produktion saml investeringar inya produkter behöva lämnas. Jag återkommer i det följande lill denna fråga. Svenska Varv och har beräknat att - undergynnsamma omständigheter - kunna slutaförsäljningskontrakt för ca 12000 milj. kr. avseende alternativ produktion.Företagen understryker atl försäljningslidpunki och volym är svåra attprecisera i dagens läge. Behovet av statliga garantier har uppskattats till ca16500 milj. kr. för byggnads- och efterleveransfinansiering, fullgörandegarantieroch garantier för förskott från kunder. Det är enligt min mening önskvärt atlfinansieringen av den alternativa produktionen i störsla möjliga utsträckningsker genom befintliga system, typ garantier från exportkreditnämnden (EKN) ochlån från AB () för exportkreditfinansiering. Under enövergångslid lorde det emellertid inte vara möjligt för varvsföretagen attenbart genom att anlita sådana kanaler kunna erbjuda kunderna tillfredsställandefinansiering. Jag anser därför att vissa temporära åtgärder måste sättas in föratl ytterligare underlätta varvens övergång till den alternativa produktionenoch begränsa riskerna för företagens underleverantörer och finansiärer. De områden där ytterligare åtgärder är nödvändiga avserfrämst delar av finansieringen och för tiden efter leveranssaml garantier gentemot bank eller kund för fullgörande av leverans. Även isamband med försäljningen av kan kompletterande åtgärder visa sigbehövliga. De garantier som bör lämnas för atl klara dessa problembör ges en fiexibel utformning så atl siödet kan anpassas efter individuellaproduktidéer och konkurrensbetingade affårsuppläggningar. En sådan utformningbör kunna uppnås om stödet ges inom generella ramar till varvsindustrins förfogandeför nämnda ändamål och får utnyttjas efter ansökan från varvsföretagen ochbeslut av regeringen i varje enskilt fall. Kostnaderna och villkoren i övrigi,såsom ränta och garantiavgifter för varvsföretagen för atl utnyttja ramarna börlikaledes bestämmas individuellt. Utgångspunkten bör vara att kostnaderna ochvillkoren för stödets kommersiella motsvarighet (bankränta, avgifter förbankgarantier m. inte bör ge varvsföretagen några konkurrensfördelargentemot annan industri. Försäljningsutvecklingen för de alternativa produkterna ärf n. svår all överblicka. Jag beräknar dock, med stöd av varvens egnaberäkningar, att i ett första steg behovet av garantier för finansiering avalternativ produktion kan komma att uppgå till 3 500 milj. kr. Stödet börbegränsas till att av- 1978/79:49 21 se kontrakt som tecknas . Vid den av mig föreslagna kapaciietsreduktionen och underantagande av atl beställarstödet kommer att utnyttjas helt beräknar jag atl deutestående garantierna för fartygsproduklion till extema beställare kan kommaalt utökas med ca I 400 milj. kr. för perioden t. o. m. . Sammantagetskulle alltså de nu utestående garantierna om 12 100 milj. kr. behöva ökas med4.900 milj. kr. Jag förordar sålunda att garantier till svensk varvsindustrifår lämnas intill ell vid varje lidpunki sammanlagt belopp av högsl 17 000milj. Inom nu gällande garantisystem är del möjligt förbeställare av fartyg aft vid leverans av fartyget själv ta upp lån. Varvetlämnar då borgen för lånet, till vilken fogas en statlig efterborgen. Vissaaffärsmässiga fördelar kan vinnas om beställaren redan under byggnadstidenarrangerar en långfristig finansiering. Även för denna lorde behövas varvetsborgen och statlig efterborgen. Någon skillnad för staten från risksynpunkt iförhållande till den nuvarande finansieringen molförskottsväxlar föreligger härvid inte. Jag förordar alt garantierfortsättningsvis bör kunna utfärdas avseende beställares borgenslån även underbyggnadstiden. Jag har tidigare konstaterat att beställningsmöjligheternavad avser svenska beställare av fariyg är begränsade under de närmaste åren.Även vid den av mig förordade lägre kapaciteten hos varven måste varven exporteraen del av sin fartygsproduklion. Exporten av fartyg omfattas av en särskild överenskommelsesom har träffals inom ramen för och som stadgar bl. a. att räntan påfartygs-kredit som omfattas av statlig garanti inte får understiga . Varvenfår dock vanligen refinansiera sina fariygskrediter till högre räntesatsersamtidigt som varvens utländska konkurrenter ofta via statliga garantisystemkan erbjuda fördelaktigare räntevillkor - ned till - och genom system därvarvens valutarisker elimineras. För atl förbättra möjlighetema att exporterafartyg är del därför enligt min mening nödvändigi att förbättra de svenskavarvens konkurrensbetingelser på detta område. 1 enlighet med beslul av (prop. 1977/78:155, NU1977/78:73, rskr 1977/78: 379) har för perioden den 1 juh 1978-den 30 juni 1981införts ett system som skall underiätta svenska företags exportförsäljning. ABSvensk Exportkredit skall enligt delta system kunna lämna lån för finansieringav exportkrediter i svenska kronor eller lämplig utländsk valuta till faslränta som baseras på de lägsta räntesatserna (f. n. 7,) som har överenskommitsinternationellt för statligt stödd exportkreditgivning. Härigenom avlyfts ränte-och valutarisken från förelagen. Från systemet är fartygsexport undantagen.Föredraganden förutskickade dock i prop. 1977/78:155 att han avsåg attåterkomma i denna fråga i samband med frågor om strukturen och omfattningen avden svenska varvsindustrin. Med hänsyn till varvens behov att även i fortsättningenkunna exportera fartyg förordarjag att SEK skall kunna lämna lån för finansieringav export 1978/79:49 22 av fartyg för vilka farlygskreditgarantier har lämnats. Fartygsexporlbör alltså ingå i det s. k. SEK-syslemet. Lånen bör lämnas i svenska kronor ellerlämplig utländsk valuta. Lån eller utfästelse om lån bör lämnas före utgångenav juni månad 1981. Jag finner det angeläget atl lån kan lämnas för fartygsexportupp lill ca 2 500 milj. kr. Av den anvLsade ramen på 10000 milj. kr. försvenska företags krediter vid exporlförsäljning har ca en tredjedeltagits i anspråk. Jag finner därför ingen anledning all nu föreslå enutvidgning av ramen, utan denna bör t. v. räcka till även för fartygs-export.Jag avser emellertid atl återkomma i frågan så snart behov av att öka ramen kanuppstå. Villkoren för lånen bör utformas enligt de riktlinjer som har angivitsi prop. 1977/78: LvS. Slutligen vill jag framhålla att beräkningen av behövligagarantier har baserats på en lägre varvskapacilel än vad jag förordar. Behovav ytterligare garantier kan därför uppslå under angiven period. 2.4.4 Finansiellt slöd till 1 enlighet med beslut av (prop. 1976/77:139. NU1976/77: 53, rskr 1976/77: 343) erhöll vid bildandet ett eget kapitalpå 1 275 milj. kr. Svenska Varv-koncemen fick vidare ett särskilt anslag av 859milj. för alt täcka föriuster i samband med den avveckling avEriks-bergsvarvet som beslutade om . Bolaget erhöll dessulom35 milj. kr. alt användas för alternativ verksamhet och 25 milj. kr. för vissainvesteringar vid Cilyvarvet i Göleborg. Fullmäktige i riksgäldskontoretbemyndigades atl teckna garantier till den statliga varvskoncernen avseende föriusttäckningför högst 800 milj. kr. 1 den statligavarvskoncernen finns vidare en koncernreserv uppgående lill ca 180 milj. kr.Reserven uppstod genom atl dotterbolagens aktier upptogs till lägre värde iSvenska Varv AB:s balansräkning än deras beräknade substansvärde. 1977/78:174 om finansiellt stöd lill Svenska VarvAB, m. m. framhölls alt nämnda kapitaltillskott visat sig otillräckliga då derisker som efter hand uppstod i fråga om fraktmarknaden och rederiersbetalnings- och överlevnadsförmåga inte i tillräcklig utsträckning hadebeaktats. Inte heller hade den exceptionella kursutvecklingen för främstschweizerfrancs förulsetls. Den sammanlagda förlusten för på 2 246 milj. kr.var av en sådan omfattning att även efter utnyttjande av värdegarantier på 400milj. skulle ha förbrukats. 1 enlighet med beslut av (prop. 1977/78:174, NU1977/78:76, rskr 1977/78: 377) tillfördes bolaget yUeriigare 2 000 milj. kr. iform av dels kontanttillskott. dels ytterligare vårdegarantier avseendeförlustrisker på kundfordringar och fartygsproduklion i egen regi. Genom delta finansiella slöd återställdes det egnakapitalel och en buffert om ca 150 milj. kr. skapades för alt täcka en del avden förutsedda för- 1978/79:49 23 Föriuslen förutsågs då - trots attavskrivningslån på ca 250 milj. kr. hade tillgodoräknats resultatet - bli av sädanomfattning atl nya ägartillskott förutskickades komma atl bli nödvändiga föratt undvika likvidation av företagel. beräknar Svenska Varv nu atl dess verksamheikommer alt resultera i en förlust av ca 2 100 milj. kr. Denna beräkning är dockf. n. mycket osäker. Resultatutvecklingen är ännu svårare altbedöma. Förlusten uppskattas f n. av Svenska Varv lill ca I 300 milj. kr.Denna beräkning baseras dock på en större neddragning av kapaciteten än vad jaghar förordat. Med hänsyn härtill bör de särskilda kostnader som Svenska Varvtidigare har beräknat för annulleringar. personalminskning och nedskrivning avanläggningar nu kunna minskas med ca 100 milj. kr. Svenska Varv har vidareberäknat alt övergängen till alternativ produktion kommer att medförakostnader om ca 100 milj. kr. Vid sidan av dessa förutseddaförluster finns risker för ytteriigare förluster på bl. a. kundfordringar ochvalutor. Storleken av föriusterna kan inte nu bedömas med tillräcklig säkerhet.Det sammanlagda behovet av kapitaltillskott under åren 1978- 1979 uppgårsålunda ulan att beakta dessa risker enligt dessa beräkningar till minst 3 400milj. När behovet av kapilaltillskoil beräknas måste effekten beakiasav såväl vissa redan beslutade statliga stödåtgärder som de förslag jag lidigarehar lagt fram beträffande beställarslöd och de insatser för atl stimulera denindustriella utvecklingen i berörda regioner som jag i det följande kommer altföreslå. Redan beslutade åtgärder i form av värdegarantier och beställarslödberäknas förbättra resultatet inom koncernen under åren 1978- 1979 med ca I 000milj. kr., varav 250 milj. kr. redan tillgodoräknats del beräknade resultatetom 2 100 milj. kr. Svenska Varv beräknar atl de åtgärder i formav beställarslöd somjag har förordat skulle förbättra resultatet medytterligare ca 100 milj. kr. Jag kommer i det följande att ta upp frågan omsärskilda insatser för atl avhjälpa sysselsättningsproblemen ivarvsregionerna. Jag beräknar atl 200 milj. kr. såsom särskilda medel i ettförsta skede kan ställas lill koncernens fört"ogande för atl täcka dels denyss nämnda 100 milj. kr. i kostnader för alternativ produktion samlytterligare 100 milj. kr. för perioden därefter. Vidare bör beaktas dentidigare nämnda bufferten om ca 150 milj. kr. samt att föriuster hänförligatill sammanläggningen mellan och delvis kan täckas avkoncernreserven om 180 milj. kr. Enligt dessa beräkningar skulle alltsåbeslutade eller planerade statliga stödåtgärder, nämnda buffert ochkoncernreserv täcka ca 1 280 milj. kr. För atl Svenska Varv skall kunna behålla det ursprungligaegna kapitalel om 1 275 milj. kr. intakt behövs alltså enligt företagetsberäkningar ett kapitaltillskott om minst 2 120 milj. kr. Prop.1978/79:49 24 lillkommer dessutoni förlustrisker på valutor ochkundfordringar som lorde uppgå till minst 200 milj. kr. Sammantaget kan alltsåenligt dessa beräkningar ett kapitaltillskott om 2 320 milj. kr. komma atlbehövas för alt behålla del egna kapitalet. Beroende på när kapitaltillskottenutbetalas kan en positiv ränteeffekt på upp till 125 milj. kr. Jag finner att de bedömningar av soliditeten för SvenskaVarv som gjordes i samband med bildandet är rimliga. Det gällerockså inför den omstrukturering och reducering av kapaciteten somjag har angett.Det är emellertid inte möjligt alt f. n. med någon större säkerhet ange kapitalbehovetför enskilda år med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna. Koncernens likviditetär f. n. mycket god. dels på grund av atl likvida medel tillfördes i ganskastor omfattning vid koncernens bildande, dels till följd av alt betydandebelopp har lånals upp på utländska kapitalmarknader. För att ge företaget ennödvändig finansiell stadga under de kommande årens omslrukiureringsarbetebehövs emellertid all staten tillskjuter kapital i nödvändig omfattning lillbolaget. Medel för detta ändamål bör därför finnas tillgängliga i tillräckligomfattning för verksamheten åren 1978- 1979, Jag beräknar medelsbehovet för detlaändamål till 2 200 milj, kr, vilka bör anvisas på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för innevarande budgetår. Förluster för förelaget kan förutsesäven för åren därefter. Jag avser att återkomma till denna fråga , Jag vill slutligen ta upp ytteriigare en finansiell frågasom rör Svenska Varv. 1 samband med bildandel av Svenska Varv inräknades i deav staten tillskjutna medlen lill del nybildade företagel 25 milj. kr. föruppförande av en s. k. tankrengöringS' och mottagningsstation för ballastvattenvid Cilyvarvet i . De direkta investeringskostnaderna föranläggningen var beräknade till 50 milj. kr. 1976/77:139 förutsattesatt medel i övrigt till anläggningen skulle kunna ställas till varvetsförfogande från de enligt beslul (prop. 1976/77:95 bil. NU 1976/77:35, rskr 1976/77: 279)anvisade medlen för bidrag till anordningar för mottagning och behandling avolja och oljeförorenat vatten från fartyg m. m. inom anslaget Stöd tillavfallsbehandling ni. m. varvet erhöll enligt beslut avregeringen ett bidrag med . för uppförande av etapp1 av varvels behandlingsanläggning. Varvet har aviserat att bidrag senare kankomma all begäras även för en fortsatt utbyggnad av anläggningen. Efter samrådmed chefen för vill jag på della säu anmäla förriksdagen all jag räknar med alt bidrag också lill en sådan utbyggnad skallkunna utgå från de anvisade medlen av 50 milj. kr. under anslaget Stöd tillavfallsbehandling m. m. trots all arbetena utförts efter utgången av år 1977då ifrågavarande bidragsgivning i princip upphörde. Sammanfattningsvis förordarjag beträffande finansieringenav varvens produktion följande. 1978/79:49 25 Ytterligare garantier för produktion av fartyg i egen regibör inte längre kunna lämnas. Vidare bör statens garantiengagemang avseendevarvens direkta och indirekta fartygsinnehav avvecklas. Garantiema bör minskassuccessivt för att underlätta att de försäljningar som blir följden av avvecklingenskall kunna ske i ordnade affärsmässiga former. Jag beräknar all avvecklingenbör kunna göras . För att underiättaomstruktureringen av varvsindustrin krävs ett fortsatt beställarslöd. Jag harförordat att stödet omfattar sådana beställningar som görs före utgången av år1979 och där fartyget levereras före utgången av . Utformningen av beställarstödetföreslås bli ändrad genom att en kontantinsats om kommer att krävasav beställaren. Lån bör nu kunna utgå med högst av kontraktspriset, medankreditgarantin föreslås kunna ställas till oförändrat av kontraktspriset. Beställarstödetföreslås kunna lämnas intill 2700 milj. kr. sammantaget för garantier och lån. Vidareföreslås att fullmäktige i bemyndigas att l.o. m. år 1981ikläda staten garantier till svensk varvsindustri - inkl. redan lämnadegarantier - intill ett sammanlagt belopp av högst 17000milj. för finansiering i anslutning till produktion vid varven. Detföreslås också att SEK skall kunna lämna lån för finansiering av export avfartyg för vilka fartygskreditgarantier har lämnats inom den av statsmakternaanvisade ramen om 10000 milj. kr. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr1977/78:379). Vidare föreslås att erhåller eU kapitaltillskoUom 2 200 milj. kr. för alt täcka föriusterna . Efter beslut av (prop. 1975/76:121, NU1975/76:73, rskr 1975/76:386) inrättades en rådgivande nämndsom erhöll namnet . För nämnden gäller förordningen(1976:483) med instruktion för (ändrad ochomtryckt 1977: 501). Enligt instruktionen har nämnden till uppgift att tillfullmäktige i riksgäldskonloret eller regeringen yttra sig i frågor om garantienligt förordningen (1976:482) om fartygskreditgaranti m.m., garanti eller lånenligt förordningen (1977:500) om statligt stöd till beställare av fartyg samlgaranti enligt förordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti till svensktrederiföretag. Det åligger nämnden att inom sitt verksamhetsområde bedömade risker som är förenade med statligt garantiåtagande eller långivning och iövrigt pröva förutsättningarna för att garanti eller lån skall kunna lämnas.Nämnden har också att beakta kravet att statens risk för förlust i störstamöjliga utsträckning begränsas utan att därigenom ändamålet med garantin ellerlånet åsidosätts. Vidare åligger det nämnden att beakta kravet att garanti 1978/79:49 26 eller- långivning anpassas till förutsättningama vadgäller sysselsättningsutvecklingen vid enskilda varv. Slutligen har nämndenalt fortlöpande följa utvecklingen inom varvs- och sjöfartsområdena och skaffasig överblick över risk- och säkerhetsförhållanden samt alt fortlöpande följautvecklingen i fråga om lämnad garanti och lämnat lån. Nämnden skall tillchefen för industridepartementet fortlöpande rapportera om förhållanden av belydelseför garanti- och långivningen och föreslå de ändringar eller åtgärder betr.garanti- eller lånesystemet som nämnden anser behövliga eller i övrigtlämpliga. Nämnden består av ordförande, två vice ordförande och högslnio andra ledamöter. Till nämndens förfogande slår ett kansli vars omfattningdet ankommer på regeringen alt besluta om. Kansliet beslår f. n. avkanslichef. sex handläggare, varav en med halvtidstjänst, och två assistenter.Kostnaderna för nämnden bestrids genom avgifterna för kreditgarantier inom enav regeringen fastställd stal. nämnden har verkat har nya arbetsuppgiftertillkommit, nämligen prövning av beställarslöd och kreditgarantier lill svenskarederiföretag. De nya arbetsuppgifterna har ställt allt siörre krav pånämndens sakkunskap inom ett brett område omfattande sjöfarten och varvsindustin.Jag kan här nämna att nämnden under det gångna verksamhetsåret behandlat ca 180ärenden. Nämnden har därvid tillstyrkt ansökningar om beställar-stöd till ettsammanlagt belopp av 5 136 milj, kr. och kreditgarantier till svenskarederiföretag med 264 milj. kr. Under nämndens verksamhetstid har svårigheterna ökat förberörda branscher. Statens risker inom de olika stödformerna har i motsvarandegrad ökat. Erfarenheterna ger vid handen atl rådande förhållanden ställerkrav på snara beslut i stödfrågorna. Delta gäller inte minst i fråga om beställarstödet. I dessa ärenden är del nödvändigi att berörda beställaresnabbi kan få besked om statligt stöd kan påräknas eller om beställningen måsteläggas utomlands. Även i fråga om uteslående garantiåtaganden krävs skyndsamtagerande föratt undvika föriuster. Jag bedömer att ökade krav kommer att ställas på nämndenoch dess kansli. a. som en följd härav bör för kanslichefen inrättas enordinarie tjänst med beieckningen p. Vidare bedömer jag all nämndens kansli kanbehöva förstärkas bl. a. genom all en tjänst som ställföreträdande kanslichef,ytterligare en handläggarljänsl och en bilrädesljänst inrättas, I dessa senarefrågor ankommer det på regeringen att fatta beslut. Jag anser att det mot bakgrund av vad jag har sagt omnämndens verksamhet är motiverat alt utvärdera nämndens hittillsvarandeverksamhet och ta ställning till lämpliga former för dess fortsatta verksamhet.Dessa frågor bör så snart som möjligl bli föremål för översyn. 1978/79:49 27 Jag vill i della sammanhang ta upp en särskild fråga st>mrör den nuvarande beslutsordningen. Fullmäktige i riksgäldskontoiet har iskrivelse till regeringen föreslagit atl nuvarande besvärsregler för beslut iärenden om statligt stöd till varv och rederier ändras. Enligt nuvarande besvärsordning kan beslut av fullmäktigeendast överklagas till besväi"snämnd. Fullmäktige anser atlöverklaganden av beslut i fullmäktige om statligt stöd lill varv och rederierlämpligen bör prövas av regeringen som en del av varvs- och rederipoliiiken. Jag ansluter mig till denna uppfattning. Jag förordardärför att regeringen hemställer hos atl vidlai' sädanaåtgärder att besvär i dessa frågor får anföras hos regeringen. 2.6 Insatser för att avhjälpa sys.selsältningsproblem ivarvsregioner 2.6.1 Åtgärder för alt öka sysscisällningen i varvsregionerna Som har framgått av vad jag har anfört tidigare är detunder nödvändigt med neddragningar av sysselsättningen vidvarven. Betydande sysselsältningsminskningar- är däiför oundvikliga i de storavarvsorterna Göleborg, , och , Även vissa orterutanför varvsregionerna med underieveranlörer lill varven kommer all beröras. Den mycket omfattande och långvariga internationellalågkonjunkturen och de betydande strukturförändringarna inom svensk industriför atl möta en hårdnande internationell konkurrens har' medfört atlstatsmakterna har anvisat mycket betydande resurser för att värna omsysselsättningen. 1 kon sammandrag innebär della: - förstärkta arbelsmarknadspoliliskaåtgärder för dem som hotas av arbetslöshet - aktiverad arbetsförmedling,utökad arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten m, m, - samt stöd tillföretag för alt göra det möjligt för dem att hållakvar övertalig arbetskraft. - ökade närings-och rxgionalpolitiska insatser för den nödvändiga omstruktureringen av svenskindustri (t.ex, ekonomiskt stöd till stål-, textil- och konfeklionsbranscherna)och för atl skapa nya arbelslillfällen (t, ex, regionalpoliliskl stöd i vissaregioner utanför stödområdet och ökade resurser för den regionalanäringspolitiken), - organisatoriskainsatser för att ta lill vara och stimulera lokala initiativ som kan ge nysysselsättning - t, ex, Norrbotiendelegalionen, Gölc-borgsdelegalionen och de s,k,problemoitsgrupperna i övriga län med betydande inslag av stål-, textil- och konfeklionsindustri, - särskildaaktiviteter för atl söka produkter som kan tillverkas av befintliga företag i krisdrabbaderegioner, - statliga ochenskilda investmentbolag för vissa landsdelar, t, ex, NJA-invest förNorrbotten, Svetabs investmentbolag för Bergslagen och mellersta samtDalainvest för Borlänge- och Ludvikaregionerna. Prop.1978/79:49 28 Analyser som har gjorts av bl. a. länsstyrelserna visaratt den sysselsättningsminskning som förutses inom varven kommer atl medföraproblem på de arbetsmarknader som berörs. Arbetsmarknaderna i Göleborg ochMalmö har för svenska förhållanden betydande omfattning och borde genom sinstorlek i och för sig kunna klara av de problem som uppstår. Arbetsmarknadenär emellertid även i dessa regioner f.n. under bedömbar framtid så ansträngdatt särskilda åtgärder nu blir nödvändiga. Sysselsätt-ningsfrämjande åtgärder ide kommuner som direkt eller indirekt berörs av neddragningen inom varven kan inteavse endasl varvsindustrin. Insatser måsle också göras för all stimulerautvecklingen inom övrig industri. Förstärkta arbetsmarknadspolitiska insaler måslesältas in även för atl hjälpa de enskilda människor som berörs. De åtgärder som vidtas för atl stimulera näringslivet iberörda regioner får givetvis bäst effekt om de kan verka i konjunkturlägen somkännetecknas av expansion. Om neddragningen av varven påbörjas vid inledningentill en konjunkturuppgång finns del förutsättningar för attsysselsättnings-skapande åtgärder får störst effekt sompersonalavgången från varven blir som mest omfattande. Det finns tecken på enförestående konjunkturuppgång. Mot den bakgrunden är det en väl vald tidpunkt atlnu besluta om inskränkningar vid varven. Medlen inom såväl regional- som näringspolitik ses f. n.över. Syssel-sättningsulredningen har lagt fram förslag när del gällerregionalpolitik.