prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — De boende har därvid försl kunnai utnyttja fördelen avandelshusets reparaiionsavdrag och därefter kunnai övergå lill enschablonmässig intäkisbeskatlning som bygger bl. a. pä förulsältningen atlreparationsavdrag inte Iir göras. Denna möjlighet kommer till följd av miuförslag om au kraftigl begränsa rälten lill omedelbara reparationsavdrag iandelshus inle längre atl slå öppen. Medlemmari bostadsföreningar som drar fördel av de ränteavdrag som fördelade lån ger,kommer vidare i forlsällningen alt träffas av en personlig förmånsbeskattning,som står i proportion lill graden av lånefördelning. Jag har angivit att nivånpä denna beskattning sådan den nu föresläs är au uppfatta som eu provisoriumoch att man bl. a. mol bakgrund av erfarenheterna från de försia laxeringarna Hrbedöma om den innebär en rimlig avvägning. fastighetstaxeringskommittéskall ocksä pröva frågan om nuvarande sätt atl beslämma taxeringsvärdena förfastigheter som ägs av bostadsföreningar ger etl i sammanhanget hell lillfredsslällanderesultat. Jag har slutligen också erinrat om au uppdrag har givits ål en ulredningatt lägga 1978/79:209 30 framförslag om en evig realisationsvinstbeskatlning i fråga om bostadsrätter. 2.4Ändrade regler för vissa reparationsavdrag 1departementspromemorian (Ds B 1978:7) Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheterhar förslag lagts fram som bl. a. syftar till att åstadkomma en bäitresamordning mellan skatteregler och de slalliga bosladslånereglerna. En bakgrundlill förslagen är de önskemål härom som lidigare framförts av riksdagen.Villkoren för slalliga bostadslån lill enskilda ägare av flerfamiljshus varnämligen tidigare mindre förmånliga vid ombyggnad än vid nybyggnad något somberodde på skattereglernas olika effekler i de två fallen. Vid nybyggnad medgesavdrag för byggkostnaderna i form av äriiga värdeminskningsavdrag. I fråga omsådana arbeten som utförs i samband med ombyggnad har däremot den förut nämnda ägarkalegorinräll lill avdrag vid taxeringen för den del av kostnaden som avser reparationeller underhåll medan övriga kosinader beaktas genom värdeminskningsavdrag. Promemorieförslagelsyftade till en samordning på sådant sätl att det statliga bostadsstödet vidgasför sådana arbeten som avser ombyggnad m. m. samlidigl som avdrag förreparations- och underhållskostnader inte skall medges ulan i formav åriiga värdeminskningsavdrag. Förslagelhar filt etl blandat mollagande av remissinslanserna. De som har lillstyrkt förslageleller lämnat del ulan erinringar har i allmänhel menat atl det innebär eu steg molökad likställdhet i kostnadshänseende mellan olika ägarkategorier eller atl delöver huvud taget leder lill mer rättvisande förhållanden på boendesekiorn. Kritikernahar gjort gällande att förslaget skulle inverka menligt på saneringsverksamhelenoch all en olika behandling av avdragsrätlen efter finansieringsform ärolämplig. Kritik har även framförts mol vissa delar av förslagels närmare ulformning. Innanjag redovisar mina överväganden och förslag vill jag kort redogöra förbosiadslånereglernasnärmare utformning i de delar som är av iniresse. Bosladslånereglerna är somlidigare nämnts differentierade i olika hänseenden. I detla sammanhang är detlånegränsens nivå och räntebidragets sloriek som har betydelse. Frågan omlånegränsen vid ny- och ombyggnad av enskilt ägda hyreshus behandlades ingåendeav bl. a. (prop. 1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:18, rskr1976/77:187). Därvid behölls lånegränsen vid ombyggnad medan motsvarandegräns vid nybyggnad av sädana hus höjdes lill 92 96. har efter riksdagsbeslul(CU 1978/79:26, rskr 1978/79:250) i anledning av motion 1978/79:789 sisinämndalånegräns sänkts lill fr. o. m. den . Lånegränsen är alllsååter enhellig i fråga om enskilt ägda hyreshus. Ifråga om räntebidragets sioriek gäller en särskild garanterad räntesals på 5 %om låntagaren är konventionellt beskattad och har vall atl i låne- eller 1978/79:209 31 bidragsunderlagetlåta räkna in det s. k. ingångsvärdet. Regeln tillkom efter beslul av riksdagenår 1976 (prop. 1975/76:144, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Avslår låntagarenfrån atl låne- och bidragsmässigt tillgodogöra sig ingångsvärdet gäller sammagaranterade ränta som vid nybyggnad, f n. Densenaste ändringen av lånegränsen vid nybyggnad påverkar i och för sig de förulsäUningarunder vilka promemorieförslaget utarbetats. Enligt min mening framstår emellerliden ändring av lånegränsen vid ombyggnad lika angelägen nu som lidigare. Tillgrund för de förslag som presenterats i promemorian har nämligen inte baralegat en strävan efter en formell samordning mellan olika regelsystem utanförslagen har haft längre gående syften. Av central betydelse har varit allsöka skapa en bättre balans i fråga om de ekonomiska villkoren vid ombyggnad avenskilt ägda hyreshus som det framstått som angeläget att begränsa dei många fall avsevärda skatteförmåner som kunnai uppnås genom rätten tillomedelbara reparaiionsavdrag. Promemorieförslagel bör därför läggas lill grundför lagstiftning. För egen del vill jag framhålla all en höjning av lånegränsenvid nybyggnad lill skulle ytteriigare bidra till all den av riksdagentidigare önskade samordningen uppnåddes. Eftersamråd med chefen för vill jag ta upp de nya bosiadslånereglersomblir en följd om de förslag rörande skatteregler som jag i del följande avseratt föreslå kommer all godtas. Vid ombyggnad av enskilt ägda hyreshus börlänegränsen höjas lill och vidare bör den garanterade räntesats som gällervid nybyggnad ocksä gälla vid ombyggnad. En följd av förslagel är atl devalmöjligheter som konventionellt beskattade fastighetsägare har belräffandegaranterad räntesats och beakiande av det s. k. ingångsvärdet inte längrebehövs. Vadjag nu förordal i fråga om den garanterade räntan vid ombyggnad av enskilt ägdahyreshus bör även gälla vid energibesparande ålgärder som finansieras med stödav energisparlån. Denya bestämmelserna för lånegräns och räntebidrag som jag nu har förordal börtillämpas i fråga om ombyggnadsarbeten och energibesparande åtgärder för vilkapreliminärt lånebeslut har meddelats efter utgången av är 1979. Fleraremissinslanser har också ansett atl de nya skallebestämmelserna kan bli svåraalt tillämpa. Inte minsl har man kriliseral den föreslagna behandlingen av s.k. överkostnader och kostnader som nedlagts på lokaler som inte räknas in i låneunderiagei. Enligtmin mening är det angeläget att nya bestämmelser görs så enkla som möjligt.Härigenom kan man minska antalet svårbedömbara gränsdragningsfall liksom behovelav specialregler. Kriliken från remissinslanserna i fråga om förslagelseffekter beträffande överkostnader och lokaler är enligl min mening befogad.Jag föreslår därför en ytteriigare utvidgning av förbudet mot avdragför reparationskostnader. Huvudregeln bör således vara 1978/79:209 32 attomedelbart avdrag inle medges för reparationskostnader om byggnadsföretagetgenomförs med statligt stöd. En förutsättning för detla är emellertid alt vissaytteriigare jusleringar görs bl. a. i fråga om lånereglerna. Bosladslångivningenär uppbyggd kring låneunderlag och puntvärde. Låneunderiagei, som vid ombyggnadutgör den godkända ombyggnadskostnaden, dock högst beräknad kostnad för enmotsvarande ny byggnad, är utgångspunkt för bestämmande av bl. a. bostadslånetsslorlek. Panlvärdet anger bostadslånets placering i säkerhetshänseende. Enliglnuvarande läneregler indelas lokaler från belåningssynpunkt i låneunderlagslokaler,panivärdelokaler och icke belåningsbara lokaler. Gränsen mellan låneunderlags-och panivärdelokaler upplevs av lånemyndigheterna i många fall som oklar och svårmotiverad.Bosladsstyrelsen har således i sin anslagsframslällning för /80föreslagit alt alla bostadskompleiterande lokaler räknas in i låneunderlagetvid såväl ny- som ombyggnad. För att främja ombyggnad av flerfamiljshus börvidare enligt slyrelsen möjlighet öppnas att i pantvärdet räkna in även lokalersom inle utgör bostadskomplement. Efter samråd med chefen förbostadsdepartementet föreslår jag atl även panivärdelokaler får ingå i låneunderiagei.Förslagel bör avse både ny- och ombyggnad. Härigenom förbättras statens slödbl. a. lill ombyggnader med en slor andel panivärdelokaler. För tydlighets skullvill jag påpeka all räntebidrag inte utgår för lokaler. 1 låneunderlaget bördäremot fa inräknas även inle belåningsbara lokaler om dessa är av ringa omfaltningeller om eljest särskilda skäl föreligger. Vad gäller icke belåningsbaralokaler i övrigt återkommer jag lill den frågan. Ävenskattereglerna bör ändras med hänsyn till vad jag anfört. Enligl promemorieförslagelskall värdeminskningsavdrag medges med i regel 1,5 96. Några remissinslanserhar menat alt högre procentsats måste gälla för all inle de ekonomiskavillkoren för ombyggnad alltför kraftigt skall försämras. Jag delar inle dennauppfattning eftersom de slalliga lånevillkoren avsevärt förbättras. För deägare som behåller sina fastigheter torde det ökade lånestödeifullt ut kompensera den uteblivna omedelbara avdragsrätlen. Jag föreslår därföratl värdeminskningsavdrag även här skall medges med 1,5 resp. 1,75 96 ochberäknas pä samlliga de byggnadskoslnader som utförs i samband med sådanombyggnad som avses. Givetvis kan liksom hiltills en högre avskrivningsprocenlvara motiverad lill den del del är fråga om särskild utmslning, typ hissar m. m.Milt förslag kräver en komplettering av den lidigare föreslagna lagtexten i 25 S2 mom. och punkl 2 a av anvisningarna till 25 § KL. Någraremissinslanser har lagit upp en del speciella frågor som kan komma atlaktualiseras genom den nya lagsiiftningen. Man har påpekat att i det slutliga låneunderiageiingåräven räntekostnader och all en aktivering av låneunderiageidå ger eu vissl dubbelavdrag vid taxeringen. Jag är medveten om delta. Denskatteförmån som följer härav lar sägas vara ganska obetydlig och inie minstförenklingsskäl kan anföras mol 1978/79:209 ' * 33 särskildaregler i denna del. Likaså har den skattemässiga behandlingen av bidrag tagitsupp i några yttranden. Det slalliga bostadsstödet avser inle bara lån ulan ävenbidrag, t. ex. för energibesparande åtgärder. Jag vill här nämna att om slalligabidrag utgått till en näringsidkare för hans näringsverksamhet skall enligt åuondestyckel av anvisningarna till 19 S KL i sådana fall som är av intresse underiagetför värdeminskningsavdrag normalt minskas med bidragel. Förekomsten av bidragkan återverka även vid beräkning av den realisationsvinst som kan uppkomma viden icke yrkesmässig avyttring av fastigheten. Enligt min mening är del naturiigtaU även i eu sådant fall minska ingångsvärdet med hänsyn till bidraget. Problemav liknande slag förekommer även i andra sammanhang där statsbidrag utgår ochjag är därför för dagen inle beredd att föreslå speciella regler för den ty pav bidrag som är akluella. Dessa frågor får ulredas i annal sammanhang. Medanledning av ett påpekande i elt remissyttrande vill jag nämna atl den av migföreslagna behandlingen av reparationskostnader inte skall återverka vid t. ex.den värdering av byggnadsförelag som sker för bl. a. förmögenhetsbeskattningen. Underremissbehandlingen har det också ifrågasatts hur de föreslagna skattereglernaskall återverka i redovisningshänseende. På sina håll har man påtalat att denföreslagna aktiveringsskyldighelen strider mol reglerna i bokföringslagsliftningen,vilket alltså medför atl man vid beskattningen i detta avseende måste tillämpaen särskild redovisning. Jag är medveten om atl della kan vålla vissa svårigheiermen jag vill framhålla alt detla inle är något unikt för de förslag som nuredovisas. Motsvarande förhållande finns i andra skallesammanhang. Miltförslag om ändrade regler för avdrag för reparationskostnader innebär all helaprojektkostnaden skall aktiveras och ge rätt till värdeminskningsavdrag enligtde regler som f n. gäller. Med anledning av några påpekanden underremissbehandlingen vill jag nämna atl kostnader för t. ex. ommålningsarbeteneller liknande efter eU anlal år på en fastighet där ombyggnad tidigare skeltmed slatligl länestöd avses vara avdragsgilla på vanligt säll. De tidigare koslnadernaför molsvarande arbeten som finansierats med statligt stöd och alltså ingår iavskrivningsunderlaget skall inte avföras från avskrivningsplanen. Någrasärskilda reglerom detla är knappast påkallade. Genomall milt förslag medför en vidsträcktare aktiveringsskyldighel än del som harpresenterats i departementspromemorian lorde svårigheterna bli mindre när delgäller bristande överensstämmelse mellan del preliminära och det slutligalånebeslutet. Genom atl mitt förslag innebär alt samtliga de kosinader, somuppkommer i anslulning lill ett ombyggnadsprojekl med slalligt lånestöd skallaktiveras, begränsas i stort sett fallen av bristande överensslämmelse tillsådana där lån inle alls beviljas vid den slutliga prövningen. Fall kanemellertid tänkas där en del av kostnadema avser ålgärder av sådant slag sominte alls kan belånas. 3 1978/79. 1978/79:209 34 åtgärderskall behandlas enligt nu gällande regler. Dessa situationer kan förmodas blimycket ovanliga och inskränker sig i huvudsak till ombyggnadsarbeten på sädanafasligheler som till övervägande del innehåller exempelvis kontors-, industri-,hotell eller liknande lokaler som inte är beläningsbara. Här kan bostadslänbara beviljas för bostäder och lokaler som flr ingå i låneunderiagei. 1 dessafall, där alllså ombyggnadsarbetena sker gemensamt för lokal- ochbostadsdelarna utesluter det preliminära lånebe-slulel enligl huvudregelnomedelbart avdrag för reparationskostnader. Av billighelsskäl bör enligl minmening undantag göras för del fall den inte belåningsbara lokaldelen är ytmässiglbelydligl siörre än bostadsdelen. 1 en sådan situation bör nuvarande reglertillämpas. Eljest får vid den slutliga prövningen en uppdelning göras mellan dekosinader som avser bostadsdelen och de som hänför sig till lokaldelen. Den delav de sistnämnda kostnadema som kan anses avse reparation eller underhåll äromedelbart avdragsgilla. 1 tydlighetens intresse vill jag nämna all om enspeciell åtgärd vidtas -exempelvis en energibesparande ombyggnad -skallgivetvis inle koslnaderna för andra byggnadsarbeten som saknar anknytningdärtill och finansieras på annal sätt än med statligt lånestöd behandlas på annalsätt än som f n. är fallet. Deregler som jag nu redogjort för bör tas in i punkl 7 av anvisningarna lill 25 §KL. Med anledning av påpekanden under remissbehandlingen vill jag nämna att dennatyp av reparationskostnader skall kunna fördelas även om de - vilketär teoretiskt länkbart - inte uppgår till . Deförslag som jag har redovisal i detta avsnitt torde påkalla alt RSV utfärdaranvisningar lill ledning för det praktiska laxeringsarbetet. Del är ocksäangelägel att finna former för etl smidigt samarbete mellan lånemyndigheteroch skattemyndigheter. Sä bör lånemyndighelerna t. ex. underrättataxeringsmyndigheterna om både preliminära och slutliga lånebeslul. Föreskrifterom detta kan utfärdas av regeringen. Denya reglerna bör lillämpas på sådana ombyggnadsarbeten för vilka preliminärtlånebeslut har meddelats efter ulgången av . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsföreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om bostadslånm.m. och räntebidrag till enskilt ägda flerfamiljshus, 2. godkänna vad jag har förordat i fråga om bostadslåntill panivärdelokaler, delsföreslår alt anla inom budgetdepartementel upprättade förslag till 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Prop.1978/79:209 35 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposiiionföreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagl fram. 1978/79:209 36 Ifråga om s. k. andelshus och bostadsrättsföreningar med s. k. fördelade lånredovisar kommittén sammanfattningsvis följande. Ensärskild form för bostadsinnehav är atl flera personer gemensaml äger ellflerfamiljshus, vars lägenheter de genom överenskommelse fördelar sig emellanoch själva bebor. Andelsägare skattar i princip på samma säll som en ensamägare. Intäkten består i försia hand av hyresvärdet för lägenheten. Avdragmedges för kostnader för drift, reparation och underhåll, värdeminskning samträntor. Iprincip finns enligt vår uppfattning inget att invända mot denna metod. Enförutsättning för att den skall fungera är dock alt hyresvärdet tas upp med riktigtbelopp. Den svårighet som kan ligga häri synes kunna i stort sett bemästrasav taxeringsmyndigheterna. 1ett hänseende är emellertid nuvarande ordning inte tillfredsställande. Om manförvärvar andelar i fastighet med nedsliten byggnad som mstas upp kan man draav en stor del av kostnaden såsom reparationskostnad. Reellt sett erhållshärigenom avdrag för en del av anskaffningskostnaden för bostaden.Denna förmån är enligt vår mening opåkallad. Vi föreslår därför att avdragsrättenför reparationskostnader i samband med förvärv av andelslägenhet begränsas. Enliglvårt förslag skall, vid laxering för förvärvsåret och de fyra därpå följandebeskattningsåren, avdrag för reparation och underhåll begränsas lill hyresvärdetför lägenheten, sedan från detta dragils koslnaderna för drift ochvärdeminskning. Fördelning av reparationskostnad enligt punkt 7 avanvisningarna lill 25 § KL skall inte fl göras. Kostnad för vilken avdragvägras bör jämställas med anskaffningskostnad vid beräkning av värdeminskningsavdragoch realisationsvinst. Bostadsrättsföreningarbeskattas efter en schablonmetod enligl vilken 3 96 av fastighetenstaxeringsvärde tas upp som intäkt och avdrag medges för räntor.Bostadsinnehavet föranleder i princip ingen beskattning för medlemmarna. Dettasystem bygger på förutsättningen att fastighetslånen tas upp av föreningen ochalt medlemmama i grundavgift endasi tillskjuter vad som fattas. Påsenare år har fördelar vid beskattningen åstadkommits på följande sätt. Finansieringenav fastigheten sker formellt inte så att föreningen upptar 1978/79:209 37 lånenutan genom atl medlemmarna i grundavgifter tillskjuter hela eller större delenav del erforderliga beloppel. Medlemmarna står i stället själva som låntagare,men föreningen släller fastigheten som säkerhet och/eller tecknar borgen. Genomdenna ålgärd - fördelning av lånen - föriäggs det taxeringsmässiga underskott,som normalt uppkommer, hos medlemmarna i form av ränteavdrag. Enligtvåra direktiv har vi all försöka motverka denna form av skatteflykt. , vilkenhar grundavgifter och liknande kapitaltillskott som överstiger halvaanskaffningskostnaden för fastigheten, beskattas enligl de regler som gällerför s. k. oäkta bostadsföreningar. Enligl dessa regler skattar föreningen förinbetalningar från delägare m. m. (ej kapitaltillskott) samt värdet av ev. hyresbilligaupplåtelser. Avdrag för kostnader medges på konventionellt sätt. Ikonsekvens härmed skattar medlem i bostadsrättsförening med fördelade lån påsamma sätt som medlem i oäkta förening. Detta innebär att han som intäkt Hr taupp hyresvärdet för sin lägenhet. Avdrag Hr göras för inbetalningar lillföreningen (ej kapitaltillskoU), för egna kostnader för reparation ochunderhåll av lägenheten samt för räntor. Reglernabör gälla för föreningar som upplåter lägenhet med bostadsrätt efterikraftträdandet av våra förslag saml för befintliga föreningar som fördelarlånen efter . 1978/79:209 38 Sammanställningav remissyttrandena över bostadsskattekommitténs slutbetänkande (SOU 1977:11,Bostadsbeskattning II). 1del följande redovisas en sammanfattning av remissyttrandena i de delar somberör s. k. andelshus eller bostadsföreningar med s. k. strimlade lån. remissinslanser har granskal kommitténs samlliga förslag från mer generellautgångspunkter och även indirekl ullalat sig om de avsniu som är i fråga. Behovelav en neutral bostadsbeskattning betonas och man framhåller också att en mergenomgripande översyn måste ske. Uttalanden med detta innehåll finns bl. a. iyttrandena från , , , /SR saml 7"utlalar bl. a. all skattepolitiken utgör etlhinder mol möjligheterna att ordna bostadsförsörjningen på ett för de boendeändamålsenligt sätt. Det samhällsbyggande som sker kommer atl präglabostadsförsörjningen . Förbundet ser del som heltnödvändigt atl en bostadspolitiskt målmedveten salsning görs för altneutralisera skattereglernas effekl på boendet. Delta kan knappa,sl realiserasutan atl etl betydande ingrepp görs i reglerna för beskallning. Det måste ocksåframhållas atl en översyn av skattepolitiken från bostadspolitisk ulgångspunkt inleendasi kan omfatla beskattningen av intäkter av fastigheter utan också reglernaför beskattning av vinst vid avyttring av bostäder och bostadsfastigheter. HSB konslaterarmed beklagande att ell i förhållande till olika upplåtelseformer neutralt beskattningssyslemför bosläder ännu saknas. reform av bosladslångivningen ger inle den idella hänseende åsyftade effeklen vare sig vid upplåtelselillfällel eller änmindre därefter. tenderar skillnaderna lill nackdel för hyres- ochbostadsrätt atl efter hand öka. En av anledningarna härtill är gällande marginalskatleregler.Redan i sådana inkomstlägen, som av de fackliga huvudorganisationerna betecknassom låginkomsler, uppgår marginalskatten till eller mer. Oaktat bostadsskattekommitténsdirektiv inte givit ulrymme för förnyade överväganden i detta hänseende, understrykerbåde HSB och /SR ånyo viklen av alt frågan om ell neutralt beskattningssyslemför olika upplålelseformer av bosläder skyndsamt löses. Liknande önskemålframförs av bl. a. (s-reservation) och kommuner. Enannan genomgående anmärkning är att de framlagda förslagen ytteriigarekomplicerar skattelagstiftningen. Särskilt stark har kriliken här varil mol dedelar av uiredningens förslag som inte las upp i propositioner. Prop.1978/79:209 39 Flertaletremissinslanser tillstyrker kommilléns förslag eller anser i vart fall att ålgärderbör vidlas mol de skatteförmåner som kan uppnås genom alt begagna boendeformenandelshus. Hit hör bl. a. RSV, bostadsslyrelsen, länsstyrelserna i (m-reservatlon), Östeigötlands, Skaraboigs samt , Huddingeoch kommuner. , , kommunförbundel (m-reseivation),LO, SBC, SKB, , , , saml TCO. Fleraremissinslanser, bl. a. RSV och i , betecknar förslagelsom en provisorisk lösning. Länsstyrelseni framhäller alt kommittén i fråga om andels- och handelsbolagsfastigheierhar angripit den kanske mest stötande formen för skalteflykl inombostadsområdet, nämligen atl bereda delägarna avdrag för en del avanskaffningskostnaden för andelen. Detta sker hell öppet och anges i broschyreroch prospekt - "lägenhetens pris är . varav 250 000 ulgöravdragsgill reparationskostnad". Den ekonomiska innebörden härav är alt endel av anskaffningskostnaden betalas med obeskattade medel. För att uppnåstörsta möjliga skallefördelar har dessa delägarformer i flera fall ombildats lillbosladsrällsföreningar efter några, vanligen när reparationsavdragen uinyitjals.Schablonbeskattningen av bostadsrättsförening evenluelll i kombination medfördelade lån ger därefter fördelaktiga skatteeffekter. Man uppnår dessutom atlandelen går fri från realisalionsvinstskall vid avyttring efter fem årsinnehav. RSV kritiserar också skattefriheten efter fem ärs innehav. TCOhävdar atl det inte kan anses acceptabelt att låla del av finansieringar föranskaffning av bostäder i andelshus ske via skattemedel genom alt medge avdragför reparationskostnader. Även om delta påtalats av kommittén och man därförhar knutit denna avdragsräii till en restriktion så måste del bedömas som en brislatl begränsningen i rätten atl erhålla avdrag för reparationskostnader är klartavgränsad i tiden lill att endast omfatta förvärvsåret och de därpå följandefyra åren. TCO anser aU en fördel med alt ansluta även denna bostadsform till schablonintäklsberäkningär alt man härigenom skulle bana väg för en ren schabloniaxering, varvid avdragendasi medges för räntekostnader. RSVpåpekar atl avdragsförbudet kan leda lill vissa försök lill kringgåendenoch dessulom torde säkert en anpassning ske så atl Slora reparationer förläggssenare i tiden. Delta framhåller även bl. a. HSB.