prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Permanenta transfereringar till hushåll 1,1 0,9 Direkta skatter -1,0 -0,8 Indirekta skatter -1,1 -0,9 I tabell 8:6 redovisas beräkningaröver finanspolitiska effekter . Beräkningarna fram t.o.m.1977 gjordes i anslutning till de reviderade nationalbudgeterna 1975-1978. Denoffentliga sektorn beräknas ha haft en i avtagande grad expansiv effekt påsamhällsekonomin 1976. beräknas den offentligasektorn ha haft en stimulerande inverkan på ekonomin motsvarande avbruttonationalprodukten. Den expansiva effekten beräknas huvudsakligen kommafrån staten, medan kommunernas inverkan i stort sett skulle ha varit neutral. Både beräknasden offentliga verksamheten ha expansiva effekter på ekonomin av ungefär sammastorleksordning som Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 151 Detta återspeglar effekterna av de ökandeunderskotlen i finansiellt sparande som den konsoliderade offentliga sektornuppvisar under dessa år. Tabell 8:6 Finanspolitiska effekter 1974-1979 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt -0,2 Kommunerna: direkt effekt -0,1 -0,7 -1,0 -0,2 ' Inkl. allmänna pensionsfonden. Av tabell 8: 7 framgår att denexpansiva effekten från staten till största delen kan hänföras tillstatens inkomstsida. De totala statsinkomsterna beräknas i reala termer sjunkamed 1977-1978, vilket beräknas innebära en stimulerande effekt påsamhällsekonomin motsvarande ca 2,av bruttonationalprodukten. Framförallt ärdet inkomslskatteomläggning och eftersläpningen i utbetalningarna avkommunalskattemedel som bidragit till all de direkta skatteinkomsterna 1978blev lägre än 1977. Till följd av att den allmänna arbetsgivaravgiftenavvecklades fr. o. m. beräknas också de indirekta skatternaminska realt sett . På utgiftsidan är del främ.sl transfereringarnatill hushållen och de starkt ökade statliga byggnadsinvesteringarna som svararför positiva bidrag. De uppskattningar som gjorts aveffekterna från vissa särskilda åtgärder tyder på alt åtgärderna i stort settneutraliserar varandra 1978. Å ena sidan resulterar investeringsstimulerandeåtgärder (fondfrisläpp, bidrag och avdrag för investeringar) och vissaindustripolitiska insatser i en stimulerande effekt. Å andra sidan harlagerstödet en återhållande effekt på produktionen under1978. De till stor del med statliga bidrag uppbyggda lagren under 1975 och 1976medför nämligen att lagerneddragningen blir i motsvarandemån större. På samma sätt har även stödet till lagerhållning under 1977antagits ha en negativ effekt . beräknas de negativaeffekterna från lagerstödel ha upphört som de industripoliiiskainsatserna väntas fortsätta att öka i omfattning. Den massiva satsningen påindustripoliiiska åtgärder har betalningskonsekvenser under1979 som ett antal nya beslut tagits . Inkl. effektenav de investeringsstimu- 1978/79:150 152 lerande åtgärder som är i kraft hårdeindustripolitiska åtgärderna uppskattats innebära en expansiv effektmotsvarande ca I % av bruttonationalprodukten. Tabell 8:7 Finanspolitiska effekter 1977-1979 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: Inkomster varav direkt skatt indirekt skatt 2,0 -0,4 -0,5 -0,3 -0,2 konsumtion och investeringar' 0,9 -0,3 Kommunerna: Inkomster varav skatter -2,5 -1,8 -2,3 -1,9 -0,9 -0,3 konsumtion och investeringar' -0,1 1,4 -1,0 ' Direkt och indirekt effekt. Statens direkta skatteinkomsterökar åter i reala termer , men ökningen blir relativtmåttlig främst genom införandet av index-reglerade skatteskalor och sänkningenav marginalskatterna . Även statens inkomster av indirekta skatter ökarrealt sett efter minskningen . Omsvängningen från minskadprivat konsumtionsvolym 1977-1978 till en ökning 1978-1979 medför ökadeintäkter från mervärdesskatten och andra indirekta konsumtionsskatter. a. höjningen av barnomsorgsavgiften den till ökadeindirekta statsinkomster. Den köpkraftsindragning som de realt sett ökadeskatteinkomsterna innebär motverkas emellertid mer än väl av expansionen påutgiftssidan. Det är framför allt de statliga transfererings-utgifterna tillföretag och kommuner som ökar starkt. Vidare kan nämnas, att de starkt ökanderänteutbetalningarna på statsskulden innebär ett relativt stortinkomsttillskott för bl. a. hushållen. Däremot väntas de statliga utgifternaför konsumtion och investeringar endast medföra relativt små finanspolitiskaeffekter. Sammantaget beräknas den expansiva effekten från staten uppgå till1,, vilket är klart lägre än . Kommunernas skatteinkomster ökadesom nämnts tidigare mycket kraftigt . Härav följde en återhållandeinverkan på ekonomin, som inte uppvägdes av de expansiva effekterna från konsumtions-och investeringssidan. Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 153 väntas den totala effekten åter bliexpansiv. Kommunernas inkomster ökar i långsammare takt och den negativaeffekten från inkomstsidan blir klart mindre än . Konsumtionen ochinvesteringarna beräknas ge en expansiv effekt motsvarande 1,avbruttonationalprodukten. Transfereringsutgifterna, som är betydligt mindre änför staten och socialförsäkringssektorn, ger endast begränsade finanspolitiskaeffekter. Sammantaget beräknas den expansiva effekten frän kommunerna uppgåtill . Inkl.effekterna frän socialförsäkringssektorn skulle den samlade offentligasektorns verksamhet bidra till bruttonationalproduktens ökning medca av den totala ökningen på . Under både 1977 och 1978fiar de finanspolitiska effekterna uppskattals till , vilket skalljämföras med en minskning av bruttonationalprodukten med 2,resp.en ökning . Kreditmarknadsutvecklingendominerades helt av statens tilltagande upplåningsbehov (diagram9:1). Trots en fortsatt betydande stalsupplåning utanför banksystemet kombankerna all i allt högre grad involveras i budgetens finansiering. Härigenomslog en väsentlig del av budgetunderskottet igenom på likviditeten inom såvälbanksystemet som samhällsekonomin i övrigt. Penningmängden ökade i snabb takt(diagram 9:2). Allteftersom bankernas likvida tillgångar ökade företogriksbanken successiva höjningar av likviditetskraven i syfte att hållabankernas möjlighet till kredilexpansion under kontroll. Ökningstakten iaffärsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande, dens. k. övrigutlåningen, var 1978 något lägre än 1977 (diagram 9:6). Diagram 9:1 Statens budgetunderskott 1976-1979 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 8 7 6 5 a. med en låg krediteflerfrågan i sambandmed en svag inhemsk efterfrågan. Bankerna fortsatte atl beviljakrediter i ungefär samma omfattning som . De beviljade krediternatogs emellertid ej i anspråk i lika snabb takt som . Affärsbankernasbeviljade men ännu icke utnyttjade krediter kom till följd härav att växakraftigt (diagram 9:8). Denna utvecklingstendens kommer även tilluttryck i statistiken över industrins och handelns outnyttjade checkräkningskrediter(diagram 9:8). Den fortfarande låga aktivitetsnivån i den svenska ekonomin ochden därmed sammanhängande dämpade kreditefterfrågan från förelagen,tillsammans med den starka likviditetstillväxten i , fick ocksåpåtagliga återverkningar på den korta och medelfristiga utlandsupplåningen.Sålunda sjönk takten i bankernas refinansiering av utländska krediter under1978 (diagram 9:6). Härtill bidrog även ett ökat gap mellan de svenska ochinternationella räntorna. Även den direkta utlandsupplåningen var lägre 1978 än1977. Detta gäller för såväl den statliga som den privata delen avutlandsupplåningen. Den minskade statliga utlandsupplåningen motiverades av enförbättring i bytesbalansen samt en stabil valutasituation. Prop.1978/79:150 156 Diagram 9:3 Real likviditet 1967-1978 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Den reala likviditeten ärdefinierad som kvoten mellan ett index för penningmängden och etl index förbruttonationalprodukten till löpaijde priser. Den reala likviditeten harenlångsiktigt fallande trend. Källor: , och statistiskacentralbyrån. Mot bakgrund av lågapenningmängdslillväxt framstår det senaste årets snabba ökning avpenningmängden ej som oroväckande. Den har närmast lett till en vissåterhämtning av den reala likviditeten (diagram 9:3). Om penningmängden skullefortsätta att växa i samma takt som finns det dock risk att detta pålängre sikt skulle kunna få balans-rubbande konsekvenser för samhällsekonomin. En fortsatt snabbpenningmängdstillväxt skulle bl. a. kunna leda till en kraftig expansion avefterfrågan på varor och tjänster med åtföljande acceleration av importen ochhärav uppkommande påfrestningar på bytesbalansen. En fortsatt stark ökning avpenningmängden skulle också kunna medverka till en tilltagandeprisstegringstakt. Vid en snabb likviditetstillväxt inom banksystemet vidgasbasen för bankernas kreditkapacitet, vilket kan leda till en förstärkning avstatsbudgetens likvidiserande inverkan på samhällsekonomin. slogdock ej inlåningsökningen igenom på bankernas övrigutlåning (diagram 9:6).Detta sammanhängde dels med att företagens kreditefterfrågan var svag, dels medatt politik inriktades på alt öka bankernas medverkan ifinansieringen av statens budgetunderskott. Till följd av de stora outnyttjade produklionsreservernahar riskerna för Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Slockuppgifter vid slutet av 20 19 18 17 16 15 14 13 12 11 10 en efterfrågeinflalion varit begränsade. 1 taktmed att det ekonomiska läget förbättras, ökar de risker som är förknippade meden alltför stor likviditet inom samhällsekonomin. En stark allmänkredilexpansion skulle i ett sådant läge kunna få ogynnsamma återverkningar påbytesbalans, inflation och yttre kapitalrörelser. Den ökade kreditefterfrågansom kan uppkomma till följd av ett ökat behov av rörelsekrediter och en ökadinvesteringsvilja inom industrin bör därför tillgodoses inom ramen för enmåttlig total kreditexpansion. Efter devalveringen i augusti 1977ägde ett återinflöde av valutor rum (diagram 9:4). Tillsammans med detomfattande statliga budgetunderskottet resulterade detta i entilltagande stegringstakt för penningmängden. fortsatte denna taktsuccessivt att stiga och kom under loppet av året att uppgå till (diagram9:2). Bruttonationalprodukten i löpande priser ökade . Efteren successiv nedgång i den reala likviditeten under de fyra föregående åren,innebar 1978/79:150 158 Penningmängd, ökning: Statens upplåning i utlandet Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -| Medel på investeringskonto i riks- banken (ökning = -) Bankernas utlåning till allmänheten exkl. refinansiering i utlandet Bankernas netloförvärv av hypoteks- Bankernas fordringar pä övriga kredit- delta en viss återhämtning av penningmängden satt irelation till bruttonationalprodukten i löpande priser (diagram 9:3). Under förstakvartalet steg penningmängden i ungefär samma takt som under motsvarandekvartal 1978 eller med . Den beloppsmässiga ökningen avpenningmängden var 1978 mer än dubbelt så stor som . (tabell 9:1). Den snabbare tillväxttakten 1978 kunde helt hänföras till statensfinansiella transaktioner. Faslän statens upplåning utanför bankerna tilltogblev budgetexpansionens likviditetspåspädning ändock betydande. En minskningav statens upplåning i bankerna på . 1977 förbyttes sålunda ien upplåning på . Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer En övervägande del avpenningmängden utgörs av allmänhetens inlåning i bankerna. Av tabell 9:2framgår, att tendensen i samhällsekonomins totala likviditetsutveckling 1978även speglades i inlåningen från samtliga större sektorer. Företagens starkalikviditetsförbättring i nominella tal 1978 bekräftas också av statistiskacentralbyråns uppgifter om de större industri- och handelsföretagens likvida medel. Diagram 9:5 ger en samlad bild avde olika samhällssektorernas reala likviditet. Vid skattningen av den realalikviditeten är avsikten all relatera den monetära likviditeten till etl måttpå transaktionerna. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Tabell9:2 Bankernas inlåning sektorvis 1977 och 1978 Milj. är något godtyckligt och kan vara missvisande vad gällertrenden. I diagrammet har för kommunernas del deras konsumtion ochinvesteringar valts som deflator. Härvid flnner man, alt sektorns utgiftertrendmässigt har ökat snabbare än dess monetära likviditet. Denna utvecklingkan möjligen förklaras av kommunernas minskade behov att hålla kassa iförhållande till sina utgifter. Kommunernas reala likviditet, ställd i relation Diagram 9:5 Olika sektorers reala likviditet 1969-1978 90 80 70 60 50 40 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Den reala likviditeten är förkommuner, industriföretag och hushåll definierad som kvoten mellan ett indexför vissa likvida tillgångar och ett realekonomiskt aktivitetsindex.Omvandlingen från monetär till real likviditet har åstadkommits genom endivision för kommunernas del med utgifterna för konsumtion och investeringar,för industriföretagens del med industriproduktionen och för hushållens del medden privata konsumtionen, allt i löpande priser. 1978/79:150 160 till trenden, framstår enligt diagrammet ej som extremt låg1977. har även kommunernas reala likviditet ökat och kan nuförefalla större än normalt. Industrins monetära likviditet växte kraftigt1978. vände de senaste årens produktionsnedgång till en uppgång,vilket begränsade uppgången i företagens reala likviditet. Till följd av statsbudgetensutveckling och finansiering var bankernas likviditetsläge under större delen av1978 synneriigen lätt (tabell 9:3). och leddeemellertid säsongmönstret i statens budgetutveckling till en övergåendeförsämring av bankernas likviditetsläge. ökade affärsbankernasinnehav av statsobligationer väsentligt i samband med statens långfristigadubbelemission ijuni 1978. Vidgningen av marginalen mellan långa och kortaräntor utgjorde incitament till förvärv av statsobligationer. Dessafinansierades delvis genom riksbanks-Tabell 9:3 Bankerna likvida tiUgångar1976-1978 Milj. Statens upplåning i utlandet (ökning = -) Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning = -) Medel pä investeringskonton i (ökning = -) Kassakvotsmedel i (ökning = -) A,ffärsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringarpå nettofordringar på Statsobligationer Korta nettofordringar på spar- och föreningsbanker Sparbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar påriksgäldskontoret Statsobligationer Korta nettofordringar på affärs- och föreningsbanker Statsobligationer -9 -1 - Korta nettofordringar på affärs- och spar banker 110 112 427 Summa 101 111 427 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 161 Även vid den statliga långfristiga dubbelemissionen iseptember 1978 företog affärsbankerna stora placeringar i statsobligationer.Likviditetsläget förbättrades , varvid affärsbankerna i viss månminskade sin skuld i och . Trots den godalikviditeten under de tre första kvartalen 1978 kom ändockbankernas skuld i att växa i samband medstalsobligationsemis-sionerna ijuni och september. Visserligen emitteradestaten även två långfristiga lån enligt samma linje somtidigare , dvs. lån med respektive utan ränteändringsmöjlighet. Dåemellertid bankernas köp av statsobligationer redan under de två föregåendedubbelemissionerna var omfattande blev deras engagemang i decemberemissionenbegränsad. Det lätta likviditetsläget resulterade ien avveckling av skulden till . Dessutom placerades överskotls-medeli . Utlåningen på den organiseradekreditmarknaden växte med . (tabell 9:4). Den registrerade svenska upplåningen i utlandet minskadesamtidigt med . Expansionen i den inhemska kreditgivningenbetingades till största delen av statens ökade upplåningsbehov. Affärsbankernas köp avstatsobligationer var myckel omfattande och uppgick till knappt 13miljarder kr. Kreditgivningen i svenska kronor till de övriga sektorernatotalt stannade dock nivå. Kreditgivningen till bostadssektorn varav ungefär samma storleksordning som 1977. Tillväxten i stocken uteståendebyggnadskrediter halverades jämfört med beroende på en snabbareökningstakt för avlyften än för utbetalningarna av bosladsbyggnadskrediler.Samtidigt och särskilt företog affärsbankerna betydandeköp av bostadsobligationer. Enligt överenskommelsen om bostadsfinansieringen1978 förklarade sig affärsbankerna villiga atl öka sitt neltoinnehav avbostadsobli-galioner med ca , vilket de med god marginalgjorde. Som framgår av diagram 9:6 ökadeaffärsbankernas stock av utestående krediter till andra ändamål änbostadsbyggande exkl. refinansiering i utlandet, s, k, övrig utlåning isvenska kronor, i samma takt som 1977. En omfördelning av denna utlåning mellansektorerna ägde dock rum. Industrins finansieringsbehov skulle i första handtillgodoses och utlåningen till hushållen vara återhållsam. Företagenskreditefterfrågan blev dock svagare än väntat, varigenom bankernas utrymme förhushållsutlåning ökade. Som framgår av tabell 9:4 kom också affärsbankernasutlåning till företagen i svenska kronor atl sjunka 1978, medan den samtidigtväxte till hushållen. Bland sådana hushållskrediter ingår även icke prioriteradfastighetsbelåning. Företagens svaga krediteflerfrågan speglades även i af-11 1978/79. Tabell 9:4 Kreditmarknaden och 1978 färsbankernaslägre refinansiering utomlands jämfört med (diagram 9:6 och tabell9:4). Affärsbankernas totala övriga utlåning till företagen kom härigenom attbli ca . lägre än 1977 (tabell 9:5). Spar- och föreningsbankernas kreditgivning 1978blev ej lika markerad till sin sammansättning som affärsbankernas. Visserligenköpte även spar-och föreningsbankerna statsobligationer. Deras kreditgivningtill staten dominerade dock ej, utan även utlåningen till de övriga sektorernaexpanderade (tabell 9:4). Avlyften av sparbankernas bostadsbyggnadskrediterökade något snabbare än utbetalningarna av dem, varigenom stocken avutestående bostadsbyggnadskrediter kom att växa i långsammare takt än under1977. Sparbankerna köpte 1978 bostadsobligationer i Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Diagram 9:6 Affärsbankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande / '** A Totalt, exkl. refinansiering i utlandet sådan utsträckning, att deras åtagande gällandebostadsfinansieringen mer än väl uppfylldes. Föreningsbankernas köp avhypoteksobligationer understeg dock det överenskomna beloppet på 350 milj. kr.Som framgår av diagram 9:7 var både sparbankernas och föreningsbankernasövrigutlåning större 1978 än 1977. Huvuddelen av ökningen berördehushållssektorn (tabell 9:6). Försäkringsbolagens höjdakonsolideringsgrad samt uppbyggnaden av arbetsmarknadsförsäkringarna ökade 1978bolagens placeringskapacitet. Härigenom växte deras engagemang påobligationsmarknaden väsentligt och i synnerhet nettoköpen avstatsobligationer. Tabell9:5 Affärsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande1977 och 1978 Milj. kr. 524 5 585 5 237 Källor: och . Diagram 9:7 Spar- och föreningsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än bostadsbyggande bostadsobligationer blev omfattande och översteg betydligtbolagens åtagande vid överenskommelsen om bostadsfinansieringen för helåret1978. Allmänna pensionsfondensränteinkomster har varit tillräckliga för att bestridapensionsutbetalningarna. skedde en omsvängning såtillvida, attpensionsutbetalningarna översteg ränteinkomsterna. Härigenom måste en del av avgifternaanvändas för att täcka pensionsut-belalningarna. Ökningen i fondkapitalet komsålunda alt understiga de inftutna avgifterna både 1977 och i ännu högre grad1978. Tabell 9:6 Spar- och föreningsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än bostadsbyggande och 1978 Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 165 Tabell 9:7 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1976-1978 Budgetuifallet (nettoutgift = -) Statsskuldens förändring inom landet (ökning = +) Statsskuldens förändring utom landet (ökning = -I-) Anm. För att ernå överensstämmelsemellan uppgifterna för statens upplåning och budgetutfallet harriksgäldskontorets och statsverkets kassaförändringar dragits av frånskattkammarväxlar och korttidslån. Källor: och . uppgick till , vilket var 450milj. mer än 1977. Bankernas återlånegivning fortsatte 1978 att ökakraftigt. Deras refinan-sieringslån i fonden uppgick netto till 1.5 miljard kr.1978, vilket var en ökning med 400 milj. kr. Fondenskreditgivningskapaci-tet i övrigt beskars därmed i motsvarande grad. Totaltstannade dess totala kreditgivning på . 1978, vilket varen halv miljard kr. mindre än 1977. Enligt överenskommelse med ökadefonden sina placeringar i statsobligationer med ytterligare en halv miljard kr.1978 jämfört med . Även kreditgivningen till bostadssektorn ökade, medannäringslivets ianspråktagande av fondens kreditkapacitet sjönk. Den minskadekreditgivningen hänförde sig helt till förvärven av obligations- ochförlagslån. Denna utveckling återspeglade i huvudsak företagens låga investeringsbenägenhetoch deras förbättrade likviditet. Kreditgivningen till kommunerna sjönk ocksåbl. a. till följd av sektorns förbättrade likviditetsläge. 9.3 Den sektorvisa upplåningen Underskottet i statsbudgeten blevför helåret , vilket var . mer än under1977 (tabell 9: 7). Den statliga utlandsupplåningen var väsentligtlägre 1978 än 1977 och uppgick till . Hela utlandsupplåningenägde rum under första hälften av året. Den starka förbättringen avhandelsbalansen föranledde nämligen staten, alt under senare delen av årettills vidare upphöra med sin upplåning utomlands. Statens inhemska upplåningökade således avsevärt eller med . 1978.Kapitalmarknadsinstitutionernas innehav av statliga obligationer kom härvid attväxa påtagligt. 1978/79:150 166 bankerna blev ändock betydande och uppgick till 20miljarder kr., varav merparten utgjordes av obligaiionsupplåning iaffärsbankerna. Utifrån de finansiellaberäkningarna uppvisade kommunernas finansiella sparande ett synneriigenkraftigt omslag i positiv riktning 1978 (tabell 9: 8). Förbättringen varpåtaglig med en stark likviditetsförbättringsom följd inom såväl primärkommuner som landsting. Kommunernasinkomstöverskott accentuerades avsevärt parallelltmed att sektorns likvida medel växte i en mycket hög takt. Den markeradeförbättringen i det finansiella sparandet tillsammans med en tilltagandeupplåning ledde inte bara till en väsentlig likviditetsförbättring utan äventill en anmärkningsvärt stor utlåning från både primärkommuner och landsting.Bakom denna utveckling låg båda dessa kommuntypers växande köp avkommunobligationer samt lån till kommunägda företag. Kommunernas neltoupplåning på deninhemska kreditmarknaden växte med . 1978 till 1,2miljarder kr. Det var särskilt affärsbankernas direkta lån till sektorn somväxte. Kommunernas upplåning utomlands var av något lägre omfattning än 1977. Färdigställandet av lägenheter varlägre 1978 än 1977 eller närmare 54000. ökade igångsättningen avbostäder med eller ca 3000 lägenheter till 57000.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökning blev därmed kraftig eller ca 18%.Investeringarnas motsvarande värdemässiga ökning uppgick till ochbehovet av bosladsbyggnadskrediler växte således betydligt 1978. Samtidigtökade bostadsinstitutens emissionsaktivitet kraftigt. Sålunda tecknadesobligationslån för . mot för närmare 12 miljarderkr. Avlyften av utestående bostadsbyggnadskrediter blev av betydandeomfattning 1978. Härigenom kunde bankernas utbetalningar avbostadsbyggnadskrediter brutto uppgå till . eller 2,5miljarder kr. mer än 1977. Tabell 9:8 Kommunernas rinansiella sparande 19761978 Summa fmansiella tillgångar (I) på svensk kreditmarknad övrig inhemsk upplåning 2 262 1044 1099 119 1206 Summa skulder (2) Finansiellt sparande (1-2) Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 167 Tabell 9:9 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden1977 och 1978 Milj. Direkta lån från bankerna Lån från enskilda och offentliga Som framgår av tabell 9:9expanderade bostadssektorns nettoupplåning på kreditmarknaden med 2,1 miljarderkr. Det var i synnerhet affärsbankerna,sparbankerna och försäkringsbolagen som företog netloförvärv avbostadsobligationer i större omfattning. Företagssektorns inhemska registrerade upplåning växte med2,. (tabell 9: 10).