prop · G203146 · 1978-12-31 00:00:00 — För detta ändamål kan nämligen utgå lån från statens fiskredakapalånefond enligt beatämmelaema i kungörelsen (1962:100) om fiskredskapslån (ändrad senast1977:515). Härför krävs att redskapen skadats eller förlorats vid utövningav yrkesmässigt fiske och att fiakaren till följd av akadan eller förlusten behöver ekonomiskt bistånd för att kunnafortsätta med yrkesfiske. Lån får intebeviljas på grund av skada eller förlust som normalt hänger samman med redskapens användningoch inte heller med mindre sökanden gjortvad på honom ankommit för att motverka skadan eller förlusten. Plskredskapslånfår inte beviljas till högre 'belopp änsom motsvarar av redskapens värdedå de akadadea eller gick förlorade. Lånebeloppetfår inte överstiga . eller, om sökanden redan häftari skuld för fiakredakapslån, . minskat med skuldsumman. Prop.1978/79:146 31 Fiskredskapslånskall återbetalas med en femtedel . Vid särskildaskäl får amorteringatiden förlängas intill åttaår för lånets beviljande. Sedan eller i särskilt ömmande fall 60 io av lånet återbetalats kan låntagarenbefrias från kvarstående betalningsskyldighet, om han alltjämt bedriver yrkesmässigt fiske och genom svåreller upprepad akada pä eller förlust av fiskredskap fått sin ekonomi så hårt ansträngd att han är i synnerligt behov av befrielsen. Även i vissa andra fall kan befrielse medges. Fonden disponeras av kammarkollegiet, Den anlitas iringa utsträckning. Vid utgången av budgetåret1976/77 uppgick utlåningen från fonden till . Pondens behållning var ca 1,1 milj. kr, 6 ÖVERSYN AV STORMSKADESKTDDET 6.1 Utvecklingen inom ålfisket Som framgår av redogörelsen i kapitlen 3 och 4 känneteclmas utvecklingen inom blankålafisket under den senaste tioåra-perioden av minakande fångater och upprepade, omfattande stormakador på fiskeredskapen. Att näringen det oaktat inte fördagen befinner sig i någon egentlig, akut krissituation berorenligt kommitténs mening till inte oväsentlig del på attpriset för ål har stigit relativt kraftigt. Vad gäller problemet med de minskade fångatema har kommittén i annat sammanhang föreslagit åtgärder i formav intensifierad ålutsättning i våra vatten vilket börinverka gynnsamt på ål beståndet. Problemet med stormskadomaskulle självfallet minska väsentligt, om redskapen vore konstruerade så att de bättretål höststormarna. Helst bör de även kunna bärgassnabbt inför annalkande oväder som hotar att medföra allvarligare skador. Kommitténförordar att ett utvecklingaarbetesnarast kommer till stånd i syfte att förbättra red- 1978/79:146 32 Det ankommer påfiskeristyrelsen att ta erforderliga initiativ. Fiskeriptyrel.ien och fiskenämndema böräven bedriva rådgivning till ennkilda fiskaro om l!impliga redskaps-typerm.m. Kommittén anaeremellertid att det likväl även i fortsättningen krävs någon form avsärskilt stöd till ålfisketsom kan sättas in med anledning avstormskador av större omfattning. 6.2 Utgängapunkter för överaynen Kommitténs föralag, som redovisas i det följsinde, omfattar stormskadeskydd för blankålafisketmed faata fiskredskap. Kommittén har somutgångspunkt för sitt arbete haft att ersättningasystemetskall vara administrativt enkelt, att det skall omfatta alla som bedriver blankålsfiske med fasta redskap att en självriak skallfinnas men behovsprövningen slopas att systemet akall finanaieras helt eller delvis medavgifter, Kommittén har undersökt olika altemativa utformningar av stormskadeskyddet. Kommittén har prövat möjlighetenatt hos befintligt försäkringsbolag ta individuell eller kollektiv skadeförsäkring. Ett sådant förfarandeär tekniskt möjligt. Premiema blir emellertid enligt uppgift från föraäkringsbranschen sähöga att försäkringssystemeti realiteten inte kommer att fungera. 1978/79:146 33 Många skulle på grund av premiernas storlek avatå fr\n att försäkra sina redskap. Därraed akulle skyddet inte bli allomfattande. Kommittén har därför inte funnit det möjligt att lösa frågan om stormskadeskydd genom ett traditionellt försäkringssystem. Kommittén har också prövat möjligheten att bygga upp ett individuellt system.Varje fiskare skulle i ett sådant systemges möjlighet att avsättaett visst belopp till ett särskilt stormskadekontoi bank. Ett sådant system skulle uppfylla kravetpä administrativ enkelhet och gefiskaren möjlighet att snabbt ersätta skadade eller förlorade redskap. Systemet bygger påförutsättningen att fisket ger ett sådantresultat att fiskaren har möjlighet att sättaav erforderligt belopp till kontot och att kontot nått tillräckligstorlek den dag skada inträffar. Några garantier föratt så är fallet finns inte. Härmed gerinte heller detta system erforderligt skydd.för alla. Dessutom skulle det inrymma skattetekniska problem, vilkakommittén enligt sitt ursprungliga uppdraginte skall befatta sig med. Inte heller ett individuellt uppbyggt systemuppfyller de krav på stormskadeskyddet, som kommittén ovan redovisat. Kommittén har efteringående överväganden i stället funnit att om kravet pä att alla som bedriver blankålsfiske med faata redskap skall omfattas av systemetraåste samhället stå somgarant för stormskadeskyddet, Kommittén förordar därför att ett samhällsgaranteratstormskadeskydd baserat på en särskild fond ur vilken ersättningarenligt vissa regler betalas ut skall byggas upp. Fonden bör finansieras med avgifter och budgetmedel. Systemetbör kompletteras med en utbyggnad avfiakredakapalånen, I det följande redoviaarkommittén aitt förslag till kollektivt st ormskadeskydd. Prop, 1978/79:146 34 6.4 Kommittiäns förslag till kollektivt stormskadeskydd Kommittén föreslår ett ::tonii3k,T.df).nk,v(ldför blankålafisket .Tom Innebär att oi-;i'ltt.nl nr utrr l'i''r viiui iIpI uv fikmlim, medan red.ikapeta . 'irrfi ;:'>rri ii.j.-ilvri.Tkhur att avara för återstoden. I gengild skall redskapets ägare enligt kommitténs meninginte behöva betala någon individuell premie för att fådelta i systemet. För att underlätta för redskapetsägare att klara sin självrisk föreslår kommitténatt lån skall kunna lämnas ur statens fiskredskapslånefond förden del av skadan som inte ersätts. Någon behovaprövningav ersättningabeloppet bör enligt kommitténsmening inte finnas. Ett stormskadeskydd, som utformas på angivet sättger enligt fiskerikommitténs mening ett administrativt enkeltoch rättvist ersättningssystem, som omfattar alla som bedriver blankålsfiske med fasta redskap. Mot bakgrund av att varken behovsprövning eller individuell premie skall tillämpas föreslår kommitténatt ersättningen utgår avgodkänt skadebelopp. Detta innebär att självriskenför redskapets ägare enligt kommitténs mening också bör vara av skadebeloppet, För att undvika att belasta systemet raedbagatellskador bör ersättning inte utgå för akada som underatiger . Som villkor föratt ersättning skall utgå bör gälla att akadan orsakats av storm. Vidare bör gälla attredskapet var fullgott och att redskapets ägareså långt möjligt medverkat till att avvärja och begränsaakadan. Redskapets ägare bör även varaskyldig att anmäla skadan, för att ersättningskall ktmna utgå. Prop.1978/79:146 35 6.5 Finansiering av systemet med kollektivt stormskadeskr/dd Som framgått av redogörelsen i avsnitt 4 har skadorna i genomsnitt Uppgått till ca 1,5 railj. kr, ärligen. Skadorna har varierat mellan 0,4 milj, kr,och 5,7 milj. kr. Mot bakgrund av de hittillsvarande skadorna uppskattar kommittén - med ett redskapsbestånd av i stort sett nuvarande omfattning och sammansättning - att stormskadoma i genomsnitt kan väntas uppgåtill mellan 1,5-2 milj. kr. under de närmaste åren.Med en självrisk på kanmedelsbehovet för stormakadeersättningar uppskattas till storleksordningen 0,75-1.0 milj, kr, . Kommittén har i sitthuvudbetänkande (SoU 1977:74) Fiskerinäringen föreslagit att prisregleringsavgift tas ut på bl,a. ål.Kommitténs förslag innebär dock inte att ål f,n. skall omfattas av prisstöd, I ställetbör avgiften användas föråtgärder som främjar ålfisket, t,ex. utsättningar av ålyngel. I sina remissvar pä betänkandet harflertalet remissinstanser tillstyrkt förslageteller lämnat det utan erinran. Även företrädare förkonsumentintresset har godtagit förslaget.Dessa har emellertid ifrågasatt om inte beslut om ändrat uttag av prisregleringsavgift kan anstå till dess överläggnigar hållitsmed företrädare för konsumenterna och fiskerinäringen, I prop (1977/78:112) om riktlinjer för fiskeriplitiken har föredraganden anslutet sig till denna uppfattning. Frågan om införandeav prisregleringaavgift påål torde mot bakgrundhärav komma att tas upp i de överläggningarsom skall hållas mellan jordbruksnämnden, konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation om prisregleringen /80, Om prisregleringsavgift införs på ål i enlighet med fiskerikommitténsförslag bör denna avgift bl.a. betraktas som näringens del i finansieringen av stormskadeskyddet. 1978/79:146 36 bör budgetmedel liksom utgiför att finansiera stormakade.skyddpt.Burletmedlen bör ställas till förfogande över ett föralagnannla/% Kommittén föreslår att en stormskadefondtillskapas. Ponden bör tillföraa ett grundkapital pi 2 milj, kr. Till fonden bör vidare årligenavsätta.s . av prisregleringsraedel, Fonden bör inför varje fiskesäsong innehållaca 3 milj. kr. I den män större eller mindre belopp, utöverden årliga avsättningen behövertillföras fonden för att erforderliga utbetalningar skall kunna göras, bördetta ske raed 4/5 av budgetmedel och l/5 av prisregleringsmedel . 6,6 Ändrade regler för fiskredskapslån Sora kommitténanfört i det föregående bör fiskredskapslånenkunna utgöra ett komplement till det avkommittén föreslagna kollektiva stormskadeskyddet. För att fiskredskapslånen skallkunna fylla denna uppgift förordarkommittén att taket för sådana lån höjs fr.n f.n.25 000 kr. I likhet med fiskeril°mbör fiskredskapslån löpa med en räntesats aom motsvarar tv. tredjedelar av gällande diskonto. Länet bör normalt vara återbetalat år från utbetalningsdagen. Om låntagaren drabbas av upprepade skador på sina redskap börhan kunna beviljas räntefrihet för länet undersammanlagt högst . Anstånd med återbetalningav lånet bör på samma villkor kunna beviljas undersammanlagt två är varvid den iterbetalningstiden börförlängas i motsvarande mån, I avvaktan pånärmare erfarenheter av intresset för fiskeredskapslåntill blank.llsfisket anser kommitténatt fonden tills vidare bör kunna begränsas till 2 milj, kr. Det innebär i nulägetatt fonden behöver ett tillskott av ca 1 milj, kr 1978/79:146 37 'n n.itnrkatantrofannlaget vad gäller ntorm.ikador på finkprednkap har under .Srskötts av med biträde av lantbruksnämndernaeller fr.o.m, av fiskenämnderna.Kommittén finner det vara naturligt attstyrelsen och fiskenämnderna även i fortsättningensvarar för administrationen av stormskadeskyddet, Med hänsyn till angelägenheten av en snabb handläggning av ersättningsärendena vill kommittén starkt understryka vikten av att verksamheten organiseras enkelt ocheffektivt. Det bör ankomma på att utfärda närmare föreskrifter och anvisningar ora verksamheten. För egen del anser kommittén sig böragöra vissa rekommendationer beträffande organisationen. Kommittén förordar att fiskenämndernalägger upp register över de ålfiskeninom resp. län som omfattas av stormskadeskyddet.Ett sådant register bör lämpligeninnehålla uppgifter bl,a,orainnehavarens namn, adress och telefonnummer, fiskeplatsens läge, placeringen av varje redskap samt inträffade stormskador och utbetalade ersättningar m,m. Aktuella kopior av registren bör finnas hos . Redskap som omfattasav stormskadeskyddet bör vidare vara märkt på tillfredsställande sätt. För att få ersättning för stormskada påfiskredskap bör innehavaren vara skyldig attsnarast anmäla skadan till fiskenämnden. Med utgångspunktfrån uppgiftema i ålfiske-registret bör akadan besiktigas så snabbt sommöjligt. Protokoll över besiktningen och nämndens yttrande 1 ersättnings- 1978/79:146 38 frågan bör skyndsamt tillställas fiskeristyrelsen.Styrelsen bör kunna ta ställning relativt snabbt. Den totala handläggningatiden börnorran.ltinte överstiga . Slopandet av behovsprövningenbör väsentligt underlägga administrationen av stödet. Kommitténbedömer att och fiskenämndema inte kommer att behöva tillförasytterligare personal för att administrera stormskadeskyddet.Styrelsen bör sörja för att fiskerikonsulentema hos nämnderna fårerforderlig utbildning för verksamheten. Enligt min mening vore det önskvärt om kommitténs förslag omslopandet av behovsprövning vid ersättningar till följdav stormskador på fasta redskap för blankålsfisketfått en utformning som gav skyddet enbetoning av "försäkring" genom krav påmotprestation ("försäkringspremie") av berördafiskare. För den typ av skydd som det här är frågan om anser jag ett sådant krav angeläget. En utformning av nu nämnt slag kunde tänkasske enligt följande riktlinjer. Fiskare som vill komma i åtnjutande av stormskadeskydd -utan behovsprövning - har att ,före ålfiskesäsongen, anmäla sig till fiskenämnden på särskild blankett, där redskapsinnehavetspecificeras och uppgift lämnaa om bl.a, uppskattat värde för varjeredskap. Fiskaren har att erlägga avgiftsom sätts i relation till det angivna värdet förredskapen (t.ex, i io). Avgiftsmedlen tillförs en särskildstatlig fond, I den mån avgiftsmedlen i fonden ej räcker till förskadereglering bör budgetmedel tillskjutas. Fiskare somerhållit akada på redskap har att omgående anmäla skadan till fiskenämnden. Med utgångspunkti uppgiftema i anmälningsblanketten besiktigas skadansnarast och protokoll över besiktningen samt fiakenämndena yttrande i ersättningafrågan tillatälls för beslut. Självrisken på skadebeloppet - lika ator för saratliga fiskare - skulle kunna reduceras med hänsyn till den avgiftsstorlek som bestäms. Prop, 1978/79:146 39 Remissyttranden över fiskerikommitténs promemoria (Ds Jo1978:10) Nytt stormskadeskydd för blankålsfisket med fasta redskap Det helt övervägande antalet remissinstanser stöder detförslag beträffande utformningen av stormskadeskyddet som förts fram i detsärskilda yttrandet. Detta gäller RRV, , slalensJordbruksnämnd, länsslyrelserna i , och samtSveriges fiskares riksförbund. Endast länsslyrelsen i län anser attkommittémajoritetens förslag till utformning av stormskadeskyddet börgenomföras. De remissinstanser som stöder förslaget om avgift haranfört att en sådan skulle bidra till fmansieringen och underlättaadministrationen av systemet. framhåller att förutom att bidratill fondbildningen den föreslagna avgiften skulle underlättaskaderegleringen. En anmälan om redskapsinnehav utan koppling till erläggandeav avgift i förhållande till redskapsvärdet torde i många fall leda till attalltför höga värden anges. Vid en eventuell senare skadereglering, då kanskeredskapet är helt söndertrasat, kan det i sådant fall bli svårt och i varjefall förenat med irritation att få en rättvis värdering gjord. Det är främstfrån denna synpunkt finner det önskvärt att införaavgiftsskyldighet för anslutning till stormskadeskyddet. Liknande synpunkter framförs av ,i samt . RRV anser att avgiften bör avvägas så att fonden i principblir självbärande. I motsats härtill anser att avgiften börvara relativt låg och således inte avvägas efter vanliga försäkringsmässigaprinciper. Om avgiftsmedlen inte räcker till för skadereglering, bör enligtjordbruksnämnden, budgetmedel tillskjutas. Även fiskares riksförbundoch länsstyrelserna i och anser att fonden bör kunnatillföras budgetmedel. är tveksamt till kommitténsförslag att prisregleringsmedel till viss del skall finansiera stormskadeskyddet. Samtliga remissinstanser, som berört frågan om utfornmingenav stormskadeskyddet, är positiva till att den tidigare behovsprövningenslopas. RRV, , länsstyrelserna i län samt anser att ersättningen bör varahögre än av skadebeloppet, om en avgift tas ut. Flertalet av dem anser attersätt- 1978/79:146 40 ningenbör vara medan föreslår . RR'V påpekar atten högre ersättning medför att även avgiften blir högre om fonden skall varasjälvbärande. 1fråga om omfattningen av stormskadeskyddet förutsätter flertalet remissinstanseratt skyddet endast skall gälla fiskare som beviljats licens enligtförordningen (1978:517) om licens för yrkesfiskare. Fiskeristyrelsenoch påpekar att stormskadeersättning enligthittills gällande regler utgått även för fasta redskap för laxfiske. Enligt fiskeristyrelsenbör det övervägas att låta även fasta redskap för t. ex. laxfiske omfattas avsystemet. föreslår att systemet, om det visar sig kunna fungerabra, utvidgas till att gälla också andra typer av redskap. Kommitténsförslag till ändrade regler för fiskredskapslån tillstyrks i huvudsak av ,länsslyrelsen i län, fullmäktige i samt . RRVanser atl storleken av fiskredskapslån bör avvägas mot den självrisknivå sombeslutas. Vid en väsentligt lägre självrisknivå än är det enligt RRVtveksamt om fiskredskapslån överhuvudtaget skall utgå till den som omfattas av stormskadeskyddet. ,som påpekar att fiskredskapslån inte har varit en särskilt välutnyttjad lånetyp, anser att en amorteringstid av med möjlighet tillförlängning till är för lång. Mera rimligt är enligt styrelsen enamorteringstid av . Fullmäktigei , som förutsätter att de föreslagna ändringama skall omfatta allalån som kan komma att utges från statens fiskredskapslånefond, har inget atterinra mot huvudpunkterna i förslaget om ändrade regler för lån från fonden.Beträffande räntan finner fullmäktige det dock olämpligt att lån skall utgesmed en ränta motsvarande 2/3 av gällande diskonto. Enligt fullmäktiges meningkan en önskad subvention av fiskredskapslån ske på andra och bättre sätt, t.ex. genom ökade möjligheter till räntefrihet under lånets första löptid, enperiod då låntagaren i regel är i störst behov av subvention. Med hänsynhärtill avstyrker fullmäktige foreslagen räntesubvention och förordar attränta på fiskredskapslån även fortsättningsvis skall utgå med en räntamotsvarande statens normalränta. Ifråga om lägsta lånebelopp föreslår fullmäktige i att dettafastställs till . 1978/79:146 41 Flertaletremissinstanser finner den föreslagna ordningen beträffande administration av stormskadeskyddetändamålsenlig. En avgiftsbeläggning anses allmänt underlätta arbetet medregistrering och värdering av redskap. föreslåratt fiskenämndema i vissa län bör ha möjlighet att anlita särskildavärderingsmän för skadevärderingen. Kostnadema härför, som styrelsenuppskattar till ca . och värderingsman, bör täckas av fondmedel.Styrelsen anser att en sådan ordning skulle främja en snabb och säkerskadereglering som den torde bidra till att belastningen på fondenblir mindre. Ävenlänsslyrelsen i anser att särskilda besiktningsmän bör finnastillgängliga.