prop · G203162 · 1978-12-31 00:00:00 — ges emellertid en minimigaranti,innebärande att den studerade är tillförsäkrad en 1978/79:162 25 ersättningvid sjukdom motsvarande ulbildningssiödets nivå. Dessasamordningsregler har visat sig i vissa lägen medföra problem för dem som inleär sjukpenningförsäkrade eller som är försäkrade för en låg sjukpenning. Vidsjukfall som inträffar sänks ersättningsnivån sedan demedgivna frånvarodagarna med utbildningsbidrag eller vuxensludiestödförbrukats. I vissa fall är sänkningen obetydlig, men i andra fall ärdenavsevärd och ibland upphör ersättningen helt. Delta är elt problem främst fördem i arbetsmarknadsutbildning, för vilka antalet dagar med bibehållet stöd ärmindre än för dem i vuxenstudier. Molsvarande problem uppstår om deltagare iarbetsmarknadsutbildning skiljs från utbildningen pä grund av sjukdom eller omstuderande är sjuk vid ferieuppehåll eller när utbildningen avslutas. Ytteriigareett problem är atl deltagare i arbetsmarknadsutbildning som jämsides medutbildningen utför förvärvsarbete kommer att få ersättning för bortfallet avförvärvsinkomsten vid sjukdom endasi i den män hans sjukpenning överstiger utbildingsbidragel.Motsvarande gäller de vuxenstuderande, där problemet är särskilt påtagligt efiersomsjukpenning reducerar bidragel för hela bidragsperioden. Denstarkaste kritiken mot nuvarade syslem gäller för de vuxenstuderandes del atlsjukpenningförsäkringen i många fall upphör i samband med studierna tillskillnad från vad som gäller för deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Nuvarandesamordningssystem har också den motsatta effekten alt studerande vilkassjukpenning överstiger utbildningsstödetfärersättning vid sjukdom som i vissafall överstiger den ersättning de har dä de är friska och deltar iutbildningen. Denna situation, som inle överensstämmer med grundtankarna bakomsjukförsäkringen, är vanligast vid arbetsmarknadsutbildning. Iadministrativt avseende har nuvarande system vissa olägenheter och för destuderande kan det vara svåröverskådligt, genom alt ersälting kanutges från olika källor med beloppsmässig samordning. 3.5.Allmänna överväganden angående ett nytt ersättningssystem Somovan framgått medför de nuvarande reglerna i vissa situationer betydandeolägenheter för de studerande. De olika ersättningssystemen har olika bakgrundoch skiljer sig i flera vikliga avseenden, både i fräga om ersättningsnivå ochstödets konstmktion i övrigt, på ett sådant sätt atl det inte är möjligt attundanröja nackdelarna inom ramen för en princip av samordning. En enkel lösningpå denna fråga skulle kunna åsiadkommas först om ersättningarna i sig fick en bäitreinbördes överensslämmelse. I direktiven har anvisats två huvudalternativ för enpermanent lösning av de akluella samordningsfrågorna. Båda innebär principiellaförändringar i fräga om slödet vid sjukdom för de här aktuella grupperna.Enligt det ena 1978/79:162 26 alternativetskall den skattepliktiga ersättningen vid utbildning bli sjukpenninggrundandepå samma sätl som gäller vid sådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som t. ex.beredskapsarbete. Del andra alternalivet är att, i likhet med vad som gällerbeträffande den särskilda sjukförsäkringen för studerande med studiemedel, låladel stöd som annars utgår under utbildningen fortsätta under sjukdomslid sominfaller under utbildningen, i stället för att sjukpenningförsäkringen träderin vid sjukdomsfallet. Uiöver dessa två modeller har verket övervägtytterligare ett antal tänkbara lösningar av samordningsfrågorna. Verket haremellertid därvid inte funnit något ändamålsenligt huvudalternativ utöver debåda nämnda. Detalternativ som i första hand kan tyckas vara den bäst framkomliga vägen attlösa dels samordningsfrågorna och dels problemen med stödnivån vid sjukdomunder utbildning är att fullt ut jämställa utbildningsstöden med förvärvsinkomstoch låta dem ligga till grund för beräkning av ny sjukpenninggmndande inkomst.Ulbildningsstödet skulle då vid sjukdom helt ersättas av sjukpenning. Det äremellertid endast inkomster som kan antas bli varaktiga, dvs. bestå minsl sexmånader, eller kan antas bli regelbundet återkommande som ärsjukpenninggrundande. Regeln skulle därför endast gälla för sådana utbildningarsom kan beräknas pågå än , vilket emellertid skulleinnebära att försäkringsadministrationen skulle fö använda två olika normsystemför ersättning vid sjukdom under ulbildning - ett för de längre och ett annatför de kortare ulbildningarna. Nackdelarna härmed skulle naturiiglvis kunnaminskas genom att stödet ocksä vid kortare utbildningar görssjukpenninggrundande i de fall man kan anta att utbildningen kommer attefterföljas av förvärvsarbete med inkomster motsvarande minst slödet underutbildningen samt att utbildningen och förvärvsarbetet tillsammans skulle pågåi . Ett sådant system möter emellertid betydandeadministrationssvårigheter och skulle ändock i vissa fall medföra samordnings-och nivåproblem av samma art som finns . Enannan invändning mot att låta utbildningsstöd ligga till gmnd för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst är att sjukförsäkringens kompensationsnivå oftaskulle bli påfallande låg, betydligt lägre än enligt nuvarande regler. mening är det även principiellt tveksamt att låta ett socialpolitisktbidrag, utformat som en inkomstbortfallsersättning, läggas till grund för enannan likartad stödform. Avnu nämnda skäl kan inte förorda ett system som innebäratt utbildningsbidrag och vuxenstudiestöd läggs till grund för beräkning av sjukpenninggmndandeinkomst. 1978/79:162 27 Ulbildningsstödet behålls under sjukdom Delalternativ som inom ramen för verkets uppdrag bedöms bäst lösa problemen inuvarande system är atl deltagare i arbetsmarknadsutbildning eller vuxensludierfår behålla silt uibildningsslöd ocksä under sjukdom som inträffar underutbildningstiden i stället för att sjukpenningförsäkringen Iräder in vidsjukdomsfallet. Genom en sådan modell kan i huvudsak samma fördelar som iföregående alternativ uppnås, dvs. ersättningen grundas pä kursdeltagarens inkomsisom frisk och ersättningen beräknas efter enhetliga principer. Flera av de svårigheiersom är förknippade med SGI-modellen och som berörts ovan skulle dock undvikas.Den närmare utformningen av delta alternativ skisseras i det följande. sjukdomsfall som infaller under arbetsmarknadsutbildning skall enbartutbildningsbidrag utgå. Kursdeltagarens sjukpenninggrundande inkomst görs"vilande" och sjukpenning enligl AFL ellermotsvarande ersättning enligt annan författning skall i princip inle utgå. Molsvarandeskall gälla den frivilliga sjukpenningförsäkringen enligt AFL. Rätten lillutbildningsbidrag under sjukfrånvaro skall inle vara begränsad lill visst antaldagar , utan fortlöpa under hela den beviljade utbildningen eller lilldess arbetsmarknadsmyndigheterna vid omprövning av rätten lill arbetsmarknadsutbildningfunnit atl sådan rätt ej längre föreligger. Isamband med detla alternativ uppkommer också frågan om stödet skall utgåoavkortat vid sjukdom eller efter viss mindre reduktion, t. ex. lill 90 96 av eljestugående belopp. Verkets förslag innebär atl utbildningsbidrag vid sjukdom skallutgå ulan reduktion. För dem som jämsides medutbildningen eller studierna utför förvärvsarbete skulle emellertid systemetmedföra att de inte skulle kunna få någon ersällning för bortfallet avförvärvsinkomsten vid sjukdom. För att lösa denna fråga föreslår verkel att etlstadgande införs i AFL av innebörd att sjukpenning skall kunna ulgå under tiddä kursdeltagare är berälligad till utbildningsbidrag eller vuxensludiestöd iden mån sjukpenningen gmndar sig på inkomst av utfört förvärvsarbeie.Dä sjukpenning skall kunna utgå med utbildningsbidrag bör en särskildmaxime-ringsregel införas. Verkel föreslår att sjukpenning för dag tillsammansmed vad som utgår i utbildningsbidrag för inle får översliga denhögsta sjukpenning som kan ulgå enligl AFL:s huvudregel. Verkelhar vidare övervägt i vilken mån sjukförsäkringens regler bör överföras påutbildningsbidrag under sjukdom. Verket föreslär att arbetsmarknadskungörelsenkompletteras med bestämmelser motsvarande reglerna i AFL om sjukanmälan,läkarintyg och indragning eller nedsättning av Prop.1978/79:162 28 sjukpenningdä den sjuke vägrar ta emot besök av kassans kontrollant, ändrar vistelseorteller avreser till utlandet. Verket föreslår vidare att i arbelsmark-nadskungörelseninförs en bestämmelse om att ersättning kan nedsättas eller indragas om densjuke vägrar underkasta sig läkarundersökning eller följa läkares föreskrifter.Kassan bör ocksä, när så kan anses påkallat, undersöka om skäl föreligger attvidta åtgärd som är ägnad all förkorta sjukdomstiden. Verketföreslår all frågor om rätt lill utbildningsbidrag vid sjukdom skall prövas avkassan. Verketföreslår atl kursdeltagare som är sjuk dä utbildningen upphör skall varagaranterad sjukpenning med belopp minst motsvarande siödnivän under detpågående sjukfallet, även efter det atl utbildningstiden gått till ända.Garantisjukpenningens dagbelopp skall därvid beräknas lill fem sjundedelar avutbildningsbidraget vartill kommer sådan sjukpenning som kan ulgå tillsammansmed utbildningsbidraget. Garantisjukpenning skall under motsvarande förutsältningarkunna ulgå även vid sådana ferier då utbildningsbidrag ej kan utgå. Verkelföreslär att om en kursdeltagare på grund av sjukdom måste avbryta sinutbildning skall hela sjukdomsfallet regleras enligt den stödnivå som kursdeltagarenhar genom sin "vilande" sjukpenninggrundande inkomsi, om della blirfördelaktigare för honom. Deovan redovisade reglerna rörande utbildningsbidrag föreslås gälla i molsvarandefall även för studerande som uppbär vuxenstudiebidrag. Föralt vinna överensstämmelse med reglerna om arbetsmarknadsutbildning föreslårverket att den sjukpenninggmndande inkomsten inte för sänkas denförsäkrade är berättigad till vuxenstudiestöd. Verketsförslag innebär vidare atl den nuvarande begränsningen av vuxensludiestöd undersjukdom till i princip under två på varandra följandekalenderhalvår slopas. Verket föreslär även slopande av den nuvarandekarensregeln som i princip innebär krav på en månads studier för rätt tillvuxenstöd under sjukdom. För att den studerande skall bli berättigad till stödunder sjukdom skall dock krävas atl den studerande påbörjat utbildningen ochatt han dä var studieför. Vadavser vuxenstudiestödets länedel föreslår verket atl den nuvarande karensregeln,som innebär att återbetalningsskyldigheten avskrivs efter 14 dagars sjukdom,ersätts med en 3-dagarskarens. Verket föreslär vidare atl återbetalningsskyldighetenefter karenstiden helt avskrivs. Dåvuxensludiestöd vid sjukdom enligt verkets förslag kan utgå ulan begränsning tillviss tid bör rätten till vuxenstudiestöd tas upp till omprövning vid längresjukfall på motsvarande sätt som redan sker vid arbetsmarknadsutbildningen. 1978/79:162 29 Föräldrapenningi samband med barns födelse kan utgå lill förälder som inle förvärvsarbetar ochsom har barnel i sin vård. I praxis har regeln tolkats så atl förälder somstuderar ulom hemmet under tid som molsvarar normal arbetstid ansetts ha barneti sin vård. Detta medför att dellgare i arbetsmarknadsutbildning som uppbärutbildningsbidrag och studerande med vuxensiudiebidrag jämsides med dessabidrag kan uppbära hel föräldrapenning. Verket anser det olämpliglatt en person kan uppbära tvä olika bidrag som båda i principavser all läcka inkomstföriust. Verkel föreslår därför alt utbildningsbidragetminskas med föräldrapenning som utgår för . Molsvarande skall ävengälla vuxenstudiestödets bidragsdel. Detla bidrag skall därvid omräknas tilldagbelopp. Ibetänkandet, som avlämnades är 1977, föreslär verket atl de nya reglerna skallträda i kraft den . Kostnadenför ändringen av reglema om sjukpenning för vissa intagna i kriminalvårdsansialioch ungdomsvårdsskola beräknas uppgå till 1 ä 2 milj.kr. De nya reglernabeträffande deltagare i arbetsmarknadsutbildning beräknas medföra enkostnadsomfördelning frän sjukförsäkringen, vars kostnader minskar med ca 16 milj.kr.tillutbildningsbidragen, som ökar med ca 19 milj.kr. I fräga om de vuxenstuderandeblir kostnadsökningen obetydlig. Även här sker en viss mindrekostnadsomfördelning. Den sammanlagda kostnadsökningen till följd av verketsförslag kan således beräknas till omkring 5 milj.kr. Därtill kommer tillfälligakostnader för utbildning och information m. m. i samband med ikraftirädandet avde nya reglerna. 1978/79:162 30 Sammanställningav remissvar över betänkande (Ds S 1977:4) Stödet vidsjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl. Yttrandeöver förslaget har avgeits av , ,statskontoret, (), (),socialpolitiska samordningsulredningen, ulredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring (), sludiestödsutredningen. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (), hantverks- och industriorganisation (SHIO), (), Försäkringskasseförbundel. , samarbets-organisalionenförSverigesvuxenstuderande och (). 1.Rätt till sjukpenning i vissa fall för intagna inom kriminalvården och iungdomsvårdsskola Flertaletremissinstanser har lämnat förslagel ulan erinran. De remissinstanser somyttrat sig har genomgående tillstyrkt förslagen. Socialstyrelsenanser det vara särskilt betydelsefullt - bl. a. med lanke på äteranpassningsprocessen- all intagna i kriminalvårdsansiali fär rält till sjukpenning under tid då depå grundval av beslämmelserna i 34 § lagen om kriminalvård i anstalt (KvaL) ärintagen för vård på nykterhets- eller narkomanvärdsinslilulion. Kriminalvårdsstyrelsen- med vilken samråd ägt rum under utredningsarbetet - vill starkt understrykavikten av atl nuvarande särreglering i sjukpenninghänseende slopas för deintagna. Införande-och driftkostnaderna för de nya reglerna torde enligt statskontorets bedömningvara relativt obetydliga. RRV anser all sjukpenning bör beviljas för intagnasom beviljats frigäng för förvärvsarbete. Kriminalvården bör därvid debiteraden intagne samma avgift för kost och logi som underden lid klienten är fulltarbetsför. Sjukpenning till den som enligt 34 § KvaL vistas ulanför anstalt börenligl RRV endasi beviljas den som därvid utför förvärvsarbete. Detsamma börgälla för den som har frigivningspermission. I annat fall skulle dessa intagnavid sjukdom komma i ett bättre ekonomiskl läge än eljesl. Det är enligt RRVrimligt att ungdomsvårdsskoleelever behandlas på samma sätl som intagna inomkriminalvärden. Även LRF delar de av RRV framförda synpunkterna atl sjukpenningbör utgå då sjukdom leder till föriust av förvärvsinkomsten. Försäkringskasseförbundel- som lillstyrker förslagel - framhåller att elt genomförande fömtsätteruppbyggnaden av ett bättre informationssystem än Prop.1978/79:162 31 mellan kriminalvårdsorganen, och försäkringskassorna. 2.Stödet vid sjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning och vuxenstuderande Förslagenhar tillstyrkts eller lämnats utan erinran av , . och sainarbeisorganisationen för Sverigesvuxenstuderande. Socialstyrelsenhar säsom samrådsparlner deltagit i arbetet med detta betänkande. Enighel harnåtts i de delarav de framlagda förslagen som berör styrelsensverksamhetsområde. Styrelsen vill gärna understryka angelägenheten av atl de ibelänkandet framlagda förslagen genomförs. För de grupper som saknar lidigarearbetsinkomst - framför alll handikappade ungdomar m.fi. - måste förslagen sessom en väsentlig förbättring. Riksförsäkringsverkethar ej ansett sig kunna förorda etl syslem som innebär alt utbildningsbidragoch vuxensludiestöd läggs lill grund för beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst. Statskontoret anser alt det ändå bör prövas huruvida etl sådant syslemkan innebära en framtida förenkling av administrationen. Denna fråga bör i etllängre perspektiv prövas inom ramen för socialpolitiska samordningsutredningensarbete. Statskontoret delar uppfattning attföreliggande förslag eliminerar vissa påtagliga brister i dagens syslem ochdärmed skapar en bäitre grund lor ersättning vid sjukdom. Statskontoretansluter sig vidare till verkets uppfattning att förslagen leder lillförenklingar i ärendebehandlingen på försäkringskassorna och tillstyrker därförförslaget. RRVanser all en modell där utbildningsbidragen görs sjukpenninggrundande innebäralt personens slöd vid sjukdom anknyler till den aktuella inkomslsitualionen. Svårigheierall bedöma framlida förvärvsinkomst behöver inle uigöra hinder för en sädanlösning. Den främsta invändningen mol elt sådant syslem är att nivån påersättningen under utbildning ofta skulle bli påfallande låg. Detta är enligl RRV:smening en vägande invändning. Orsaken till förhållandet är främsi principernaför beräkning av den sjukpenninggrundande inkomslen. Dessa regler gäller emellerlidgenerellt och molsvarande effekler uppstår för alla personer som har inkomstviss del av året eller . Förslagel atl göra ulbildningsslödensjukpenninggrundande har inle övervägts av utredningen och de administrativakonsekvenserna har inte tillräckligt belysts. RRV vill därför inle i nulägetmotsätta sig riksförsäkringsverkels förslag som har vissa praktiska fördelar. Alternalivelall utbildningsstödet görs sjukpenninggmndande bör emellerlid kunna las upp i etlannal och siörre sammanhang. C5/Vtillstyrker i huvudsak förslag. Speciellt positivt ärförslaget att studerandes sjukpenninggmndande inkomsi görs vilande Prop.1978/79:162 32 understudietiden och att detla görs även om studierna inte bedrivs inom eget tidigareyrkesområde. Det är mycket viktigt alt nuvarande karensregler för rätt tillsärskilt vuxensludiestöd under sjukdom förändras. Speciellt vikligl är attkravet på en månads studier innan vuxensludiestöd kan utgå under sjukdom lasbort. Enligt skall studiestöd under sjukdom kunna utgå omden studerande påbörjat den utbildning för vilken vuxensludiestöd beviljats.Beslut om vuxensludiestöd kan fattas för högst två terminer i laget.Riksförsäkringsverkets förslag kan därför tolkas som att kravet måste uppfyllasför varje ny beviljningsperiod. Enligt CSN:s mening bör del vara lillräckligtalt den studerande någon gäng uppfyllt de uppställda kraven. Vuxensiudiestödetunder sjukdom bör kunna utgå längst t. o. m. beviljningsperiodens slut. CSNhar varil tveksam till att ändra karenstiden för avskrivning av studiemedelsskulderfrån 14 . Eftersom de flesta sjukperioderna är relativt kortainnebär sänkningen av karenstiden alt antalet avskrivningar för ett fåtal dagarkommer alt öka avsevärt. Det är dessutom fråga om små belopp, endast någratiotal kronor. Mot bakgrund av att lån under sjukdom bör undvikas finner CSNdet dock rimligt att sänka karenstiden . AMSbegränsar sitt yttrande till atl gälla deltagare i arbetsmarknadsutbildning.AMS har särskilt övervägt om utbildningsbidraget skall utgå oavkortat vidsjukdom eller med viss mindre reduktion. Med hänsyn till atl många kursdeltagareredan fått sin inkomstnivå sänkt och att utbildningsbidraget dessutom har enlägre maximigräns än sjukpenningen skulle det le sig oskäligl med en ytteriigarereducering. Utredningens förslag flnner slyrelsen därför motiverat. Underutredningsarbetet har styrelsen fungerat som samrådsmyndighet. Enighel harnätts i alla uppkomna frågor och styrelsen ställer sig därför bakomriksförsäkringsverkets förslag i de delar som berör styrelsensverksamhetsområde och tillstyrker au förslagen genomförs. hälsar med tillfredsställelse riksförsäkringsverketsförslag att deltagare i arbetsmarknadsutbildning och vuxenstudier fär behällasitt utbildningsstöd vid sjukdom som inträffar under utbildningstiden.Utredningen anser det värdefulll all bidragsformerna renodlas. a. undvikshärigenom variation i ersättningsnivån och rationaliseras administrationen avbidragsformerna. Enligt är det inle möjligt alt tänkasig ett ersättningssystem där utbildningsstöd eller arbetslöshetsersättninggörs sjukpenninggmndande. Beträffande tanken att låtaarbetslöshetsersättningen utgå under sjukdomstid som infaller under arbetslöslid vill ulredningen peka på atl man i så fall mäsle ge avkall pä de krav somanger att den arbetslöse skulle vara arbetsför och stå till arbetsmarknadensförfogande. Kravet atl den arbetslöse skall vara arbetsför och slå lillarbetsmarknadens förfogande är av grundläggande betydelse inom arbetslöshetsförsäkringen.En lösning så att ersättning frän denna försäkring skulle ulgå även undersjukdom och atl den t. o. m skulle kunna utgå då den Prop.1978/79:162 33 försäkradeär avstängd från rätt till ersättning skulle enligt utredningens meningmedverka till atl undergräva respekten för arbetslöshetsförsäkringensgrundregler. Sludiestödsutredningeninskränker sig till att yttra sig över de delar i belänkandel som berör stödetvid sjukdom för studerande under utbildning. Bland de drygt 100 000 sludiemedelstagarnagörs under elt kalenderhalvår knappt 25 000 sjukanmälningar. Huvudsakligen på gmndav den länga karenstiden - - sker avräkning av ålerbelalningspliktigamedel endast i ca 2 000 fall. förslag innebär enväsentlig förbättring av sjukförmånerna för de studerande som harutbildningsbidrag och särskilt vuxensludiestöd. Sludiestödsutredningentillstyrker därför förslag. Förslagel bör emellertidbetraktas som ett provisorium tills en mer övergripande översyn gjorts avvilka förmåner som skall utgå lill studerande under sjukdom. Sludiestödsutredningenhar för avsikt alt i del fortsatta utredningsarbetet göra en översyn av vilkaförmåner som skall utgå till studiemedelstagare under sjukdom. Redan nu villutredningen uttala att siktet därvid bör vara inställt på att åstadkommalikartade förmåner för alla som under studier blir sjuka. TCO tillstyrker deframlagda förslagen. Man anser det positivt att de personer som påbörjatarbetsmarknadsutbildning eller vuxenstudier under sjukdom får behälla sittutbildningsstöd och att ersättningen vid sjukfrånvaro därigenom för en direktanknytning till en inkomstnivå dessa studerande har som friska. Genom attersättningen kommer att ulgå från etl och samma bidragssystem underiältasförsäkringskassornas handläggning av ärendena och de studerandes möjligheler atlkonlrollera de utbetalda beloppen. /SR tillstyrker del av riksförsäkringsverketframlagda förslaget. Dock vill centralorganisationen påpeka att förslaget omförbättringar av stödet vid sjukdom för dellagande i arbetsmarknadsutbildningoch vuxenutbildning måste fö konsekvenser även för de studerande som förutbildningsbidrag och studiemedel. /SR anser att det ur rättvisesynpunkt ärytterst angeläget att de olika former för studiestöd som finns samordnasmed avseende pä stödet vid sjukdom. SAFanser atl en och samma ersättning borde utges oberoende av anledningen tillinkomstbortfallet. F.n. försvåras en sådan lösning av att sjukpenningens kompensalionsnivåär avsevärt högre än inom andra delar av bidragssystemet. SAF är beredd atl somen temporär lösning acceptera verkets förslag i fräga om deltagare i arbetsmarknadsutbildingoch vuxenstuderande. Man framhäller dock del nära sambandet mellan denna frågaoch frågan om stödet vid sjukdom till den som uppbär arbetslöshetsersättning. ÄvenSHIO tillstyrker förslagen. Man har samrått med Svenska arbetsgivareföreningenoch ansluler sig till de synpunkter som redovisas av arbetsgivareföreningen. SHIOvill också påpeka att det ur rättvisesynpunkt är angelägel att de olika formerför studiestöd som finns samordnas. Exempelvis bör de studerande som för studiemedel erhålla samma stöd 1978/79:162 34 vidsjukdom som deltagare i arbetsmarknadsutbildning eller vuxenutbildning. LRFanser del vara en fördel atl mera enhetliga regler vid sjukdom skapas mellan detvå ersättningssystemen, utbildningsbidrag och vuxensludiestöd. Enligt LRF tillkommande regelsystemet fogas in i gällande regler pä ett överskådligt säll.Det är också rimligt att nu gällande tidsbegränsningar för vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag vid sjukdom slopas i enlighet med utredningens förslag.Försäkringskasseförbundet anser all den av riksförsäkringsverkei föreslagnalösningen för deltagare i arbetsmarknadsutbildning och vuxenstuderande innebärett avsteg frän principen om att sjukförsäkringen skall svara för ersättningvid sjukdom.