prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — De särskilda flyktinginsatser-na bör i slällel bottna i kunskap om ochförståelse för den enskilde flyktingens bakgrund och speciella problemsamtidigt som individuella behov måste respekteras och beaktas sä långtmöjligt. Slutligen är det framförallt av flyktingensvistelse här som särskilt stöd behövs. Jag övergår nu till att behandla de enskildaförslagen i promemorian. Med hänsyn tillflyktingfrågornas internationella karaktär instämmer jag i de förslag frånarbetsgruppen, som syftar till elt ökat internationellt engagemang från svensksida för flyktingfrågorna. Jag tänker här närmast på gmppens förslag om ökalinternationellt utbyte av erfarenheier i form av såväl kontakter iinlernalionella organisationer som seminarier och konferenser omflyktingfrågor. Hitlills har AMS hafl detformella ansvarel för utlagning av flyktingar inom ramen för flyktingkvoten.Arbetsgruppen föreslår att generellt bör ges ansvaret för denna utlagning.Jag anser, i likhet med en enig remissopinion, att förslaget innebär ennaturlig ansvarsfördelning, eftersom i egenskap av centralutlänningsmyndighet har ansvarel för lillståndsgivningen. En sådan förändringinnebär en anpassning till vad som har gällt i praktiken under större delen av1970-talet. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 154 tagningen uteslutande skett på dossierbasis, dvs.svenska utlandsmyndigheter har till förmedlat uppgifter om de personer, som harbehövt lämna vistelselandet,varefter verket har beslutat om ultagning genom att utfärda visum för inresa.Det kan dock åter bli aktuellt att använda den lidigare tillämpadeutlagningsformen med särskilt utsända delegationer. Det bör ankomma på deberörda myndigheterna att i den samråds-gmpp, som jag tänker föreslå i detföljande, komma överens om vilka formerför uttagningen och handläggningen av enskilda flyktingärenden som flyktingsituationenkräver. Arbetsgruppen framhåller atl en snabbåterförening mellan flyktingen och hansnärmasle anhöriga är en grundläggande förutsättning för atl han skall finna sigtill rätta i . Oro förkvarvarande familjemedlemmar kanallvarligt försämra flyktingens möjligheter alt leva ett normalt liv här. Sedannågra år finns möjligheter alt inom ramen för flyktingkvoten ta ut även nära anhöriga till kvotflyktingar. Däremot finns inte motsvarandemöjligheter till hjälp till familjeåterförening för personer som kommer hit påegen hand - vid sidan av flyktingkvolen - och som sedan får stanna här som politiska flyktingar. De nära anhörigasaknar ofta ekonomiska förutsättningar att förena sig med denhärvarande. Jag delar arbetsgruppens bedömning atl ensnabb familjeåterförening bör främjaflyktingamas möjligheter att finna sig till rätta i vårt land. Jag anser därför, i enlighet med arbetsgruppensförslag och de flesta remissinstansernas uppfattning, att staten bör vidtasärskilda åtgärder för att främja familjesammanföringen bland flyktingar.Särskilda medel bör avsättas under AMS program Åtgärder för flyktingar,delprogrammet Överföring av flyktingar,för en försöksverksamhet som ger nära anhöriga - make/maka och minderåriga bam - till flyktingar möjligheter att få bidrag till resekostnadernafrån staten. Bl.a. ochsocialstyrelsen har föreslagit atl verksamheten skall avse nära anhöriga till personer har fått stannahär med lilllämpning av andra eller tredje stycket i 2 § utlänningslagen. Jagär emellertid inle beredd attföreslå en så långtgående försöksverksamhet. Förmånen bör i stället avse endast anhöriga tillpolitiska flyktingar enligt 2 § andra stycketutlänningslagen. Denna distinktion kan leda till vissa praktiska problem för , som i dessa fall måste ange omden härvarande tillhör denbidragsberättigade kategorin. Jag bedömer dock att risken för sådana problemär liten. Bidrag bör kunnabetalas ut av AMS efter särskild ansökan och behovsprövning samt eftersamråd med i frågan om flyktingstatus. Utrymmet föröverföring av nära anhöriga inom ramen för flyktingkvoten bör i fortsättningenavse endast sådana anhöriga som kommer hit med flyktingen eller därefter. I syfte attunderlätta återförening av flyktingarnas familjer har arbelsgmppen vidareföreslagit en generösare praxis för uppehållstillstånd för andra släktingar tillflyktingar än de närmast anhöriga. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-knadsdepartementet 155 slaget ske genom en vidare tillämpning förflyktingars släktingar av de "synnerliga skäl" som enligt gällanderiktlinjer för utlänhingspoliiiken (prop. 1968: 142, s. 114) krävs förhumanitärt moliverad invandring vid sidan av rena asylfall. Under remissbehandlingenhar man från och slälll sig tveksam till förslaget. SIVmenar atl en sådan praxisändring skulle medföra en förhållandevisslor invandring av släktingar till flyktingar här. Verket föreslår attregeringen i stället beslutar om en särskild kvot för andra anhöriga än denärmaste familjemedlemmama. Inom kvoten skulle etl visst antal personer varjeår få tillstånd atl komma hil vid sidan av rådande praxis. i och avstyrkerarbetsgruppens förslag. Konsekvenserna avarbelsgruppens förslag är svåra alt bedöma. Enligl vad jag har erfarit kommerutlänningskommittén (A 1975:04) i sitt fortsatta arbele atl behandla frågor somhar nära anknytning till vad arbetsgruppen och remissinstanserna här har tagitupp. Mol den bakgrunden är Jag f. n. inte beredd alt biträda något av de två förslagen.Jag anser i stället alt frågan bör utredas närmare av utlänningslagkommittén. Arbetsgruppen diskuterari promemorian för- och nackdelar med de tre olika inkvarteringsformer som f n.tillämpas, nämligen permanenla flyktingförläggningar, tillfälligaförläggningar och enskild inkvartering i lägenheter. Gruppen konstaterar altingen av dessa är helt tillfredsställande. De kollektiva förläggningsformernamedför risker för isolering från samhällslivet uianför förläggningen och förpassivisering. Trots dessa nackdelar konstaterar gruppen atl AMS permanenlaföriäggningar erbjuder klara fördelar, särskill för flyktingar som lagils utinom flyktingkvolen. De tillfälliga förläggningarna medför däremot ofta storanackdelar för både flyktingarna själva och för personalen. För att minskabehovet av tillfälliga förläggningar och öka kapaciteten och beredskapen attta emot flyktingar har arbetsgruppen föreslagit atl en ny permanenlflyktingföriäggning byggs, helst i anslutning till ett AMU-cenler. Vid en sådanny förläggning bör, enligt arbetsgruppen, en kombination av kollektivt boendeoch lägenheter i det allmänna bostadsbeståndet kunna användas, så atl manuppnår en viss flexibilitet och valfrihet. Jag delar arbetsgruppensbedömningar när det gäller att minska beroendet av alt använda tillfälligaförläggningar. En ny permanent förläggning bör därför, såsom också de allraflesta remissinstanser menar, inrättas. Samlidigl bör enskild inkvarteringalltid kunna användas som komplement, främst för dem som kommer hit på egenhand vid sidan av flyktingkvoten. AMS fick under sommaren1978 i uppdrag att närmare uireda de praktiska och ekonomiska fömtsättningarnaför en ny permanent förläggning. Som ett resultat härav har styrelsen redovisattvå olika förläggningsaller-nativ - ett enligt arbetsgruppens förslag och eltsom bygger enbart på en- 1978/79:100 Bilaga 15 156 skilt boende - och jämförl dem med kosinader m.m. för entillfällig förläggning. AMS har därvid förordal att mottagningskapacitetenökas enbart genom all lägenheter hyrs i ökad utsträckning och all man därmed satsar enbart på enskiltboende. Försök med en sådan mollagningsform i kommun har gett så positivaresultat att en utvidgning, enligt AMS, börske för atl ge plats ål ytterligare 150 flyktingar. För administration, barnomsorg m. m. förhyrs, enligt förslaget,ytterligare ett antal lägenheter. Lokaler för undervisning m. m. finns i ettAMU-cenler, som är beläget inärhelen av bostadsområdet. Fördelarna med en sådan föriäggnings-form är enligl AMS stora. Risken för isoleringoch passivisering minskas samtidigtsom möjligheterna lill planering avflyktingmottagningen ökar och beredskapen förbättras. Vidare uppkommer ingainvesteringskostnader för staten. Slulligen är driftskostnaderna för detlaalternativ betydligt lägre än vid en tillfällig förläggning. Jag delar AMSbedömning om fördelarna med den förläggningsform som slyrelsen har föreslagit och förordar attstyrelsen får i uppdrag atl inrätta enpermanenl förläggning enligt de redovisade förutsättningarna. Detta förslagligger också i linje med arbetsgruppens överväganden om föriäggningsverksamhetensinriktning. Jag vill i detta sammanhang, i likhet med flertaletremissinslanser, särskill betona vikten av att förläggningarnas karaktär av institution tonas ned så myckelsom möjligt, att en stor öppenhet mot samhällel utanför förläggningarna eftersträvasi syfte att minska risken för isolering samt att samverkan mellan personalen och flyktingarna uppmuntras. Jagvill vidare framhålla betydelsen av att omhändertagandet präglas av flexibilitet och lyhördhet förflyktingarnas behov och egnaönskemål, att ivåspråkig personal anlilas i största möjliga utsträckning samt att behovet av personalutbildningtillgodoses i syfte atl öka kunskapenom och förståelsen för flyktingarnas särskilda problem. Eftersom antalet flyktingar i enskild inkvartering numera ärstort vill jag härvid starkt betona vikten av att dessa flyktingar får enservice och ett omhändertagande somär likvärdigt med del som erbjuds dem som inkvarteras kollektivt. AMS har bemyndigandeall, på sätt som närmare framgårav arbetsgruppens promemoria, besluta om vissasärskilda förmåner lill flyktingar. Arbetsgruppen har föreslagit atl dessa förmåner i vartfall inle bör utgå än efter det att uppehållstillstånd harbeviljats. Remissinstanserna har inle hafl några invändningar mot förslaget.Jag finner en lidsbegränsning enligtgruppens förslag rimlig. vill jag dock framhålla hur väsentligt det är atl behovet av dessaförmåner prövas utifrån den enskildes egna behov. Jag anser därför atldel bör finnas möjlighet för AMS altundantagsvis göra avsteg från irestegsregeln. 1 detta sammanhangskulle jag vilja något beröra en fråga som AMS underremissbehandlingen har tagit upp i samband med frågan om tidsbegränsning, nämligenAMS bidragsgivning lill flyktingars resor till annat land för bosättning där.Verksamheten stöds pä ett uttalande av föredra- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 157 gande statsrådet i propositionen 1950:136 (s.45). Enligl detta uttalande skall resebidrag kunna utgå till flyktingar somberäknas inle kunna bli självförsörjande här. Stora förändringar harsketl i flyktingsitualionen sedan uttalandet gjordes. Någon utvärdering av hurverksamheten har utvecklats har inle gjorts. De rikllinjer AMS har alt gå efterär knapphändiga. Mot den bakgmnden har Jag för avsikl alt i annat sammanhangföreslå regeringen att AMS ges i uppdrag att samla erfarenheterna avbidragsgivningen och redovisa verksamhelens utveckling, för all ge underlagför en bedömning av den framtida inriktningen och behovet av nya riktlinjer.Den föreslagna tidsbegränsningen av AMS insatser för flyktingar bör, iavvaktan på resultatet av denna undersökning, inte gälla bidragen tillflyktingars avresa från . Arbeisgruppen har lagtfram en rad förslag som syftar lill att hjälpa flyktingarna lill arbete ochutbildning. Som jag har framhållit är del viktigt att flyktingarna fåren bra start i . Flera av de särskilda åtgärder som föreslås här fåremellertid anses vara av allmän invandrarpoli-tisk karaktär, där flyktingarnassituation bör ses lillsammans med invandrares särskilda behov i allmänhel. Meddetta som grund vill jag stanna inför vissa av arbetsgruppens förslag. Jag delar arbetsgruppensuppfattning om vikten av all flyktingarna får utföriig information om svensktsamhällsliv, t. ex. om den svenska arbetsmarknaden och om möjligheterna till utbildning här, samt att informationenoch presentationen av denna anpassas till flyktingamas förutsättningar. Detlagäller bl.a. studie- och yrkesvägledning. Den personal som ger sådan vägledningbör ha goda kunskaper om de aktuella flyktinggmpper-na, deras bakgrund ochsärskilda problem. Arbetsgruppen har laglfram olika förslag som syftar till att flyktingar med yrkesutbildning frånhemlandet lättare skall kunna utöva sina yrken i . a. föreslåskomplettering av yrkesutbildningen från hemlandet och högre yrkesinriktadekurser pä svenska. Båda förslagen torde kunna genomföras inom ramen förbefintliga resurser. Jag vill här erinra om atl AMS har möjlighel att beviljaarbetsmarknadsutbildning vid enstaka korta yrkeskurser på eftergymnasial nivå. Arbetsgruppen har vidareföreslagit alt kretsen berättigade till s.k. näringshjälp utökas medflyktingar, vilka skulle kunna beviljas sådan hjälp om de har svårigheter påarbetsmarknaden. 1 regeringens proposition 1978:73 med förslag till åtgärderför arbetshandikappade framhåller chefen för attnäringshjälp skall kunna beviljas invandrare i samma utsträckning och eftersamma principer som gäller andra arbetssökande. Jag anser atl del inte finnsanledning alt här ha särskilda regler för flyktingar. Del är vidare av vikt altde berörda myndigheterna noggrant inventerar och tar till vara de möjlighetersom står till buds för atl bereda flyktingar 1978/79:100 Bilaga 15 158 sysselsättning i lämpliga arkiv- ochberedskapsarbelen, för all underlätta deras anpassning till svenskt arbetsliv. Mänga av de uppslag ochidéer som arbetsgruppen har presenterat är värdefulla och bör bearbetas vidare,främst inom ramen för den samverkan som bör komma till stånd mellan berördastatliga myndigheter och kommunerna, till vilken jag återkommer i delföljande. Detta gäller inle minst vissa av arbelsgruppens förslag om olikasärskilda insatser på utbildningsområdet. Jag vill här kort beröra några avdessa förslag. När del gällerarbelsgruppens förslag om uiformningen av svenskundervisningen förflyktingarna vill jag hänvisa till alt den nyligenbeslutade utredningen om svenskundervisning för invandrare enligt direktivenskall beakta vad arbetsgruppen har föreslagit. Detta gäller även vissa andra avarbelsgruppens förslag som rör frågan om svenskundervisning. Jag finner del välmotiverat all om möjligt öka samarbetet med folkhögskolorna. Ulbildning vidfolkhögskola kan vara en god förberedelse för annan ulbildning eller förarbetslivet och underiätta anpassningen lill svenskt samhällsliv ochkonlaklerna med svenskar. En snabb ulplacering från förläggning tillfolkhögskola kan bl.a. indirekt medföra alt mottagningskapaciteten påförläggningarna höjs. AMS bör undersöka möjligheterna atl i lämpligutsträckning träffa avtal med folkhögskolor om sådant samarbeie. Arbetsgruppen har vidareframhållit det angelägna i att underiätta tillträdetlill högre utbildning för flyktingar med viss förutbildning. Gruppen nämnersärskilt yrkeskategorier som psykologer, kuratorer och förskollärare.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i sitt yttrande över rapportenhärvid fäst uppmärksamheten på att vissa möjligheter till ökad intagning lillhögskolan av utländska sluderande finns . UHÄ ifrågasätter dessulom ominte flyktingstuderande som har påbörjat högskolesludier i hemlandet bör haföreiräde vid konkurrens om elt begränsat anlal utbildningsplatser. Densamrådsgrupp, somjag tänker föreslå i det följande, bör kunna tillsammans medUHÄ undersöka möjligheterna att vidareutveckla denna tanke samt komma in medeventuellt erforderliga förslag. De höguibildadeflyktingar som på olika sätt kan ges möjlighet att verka inom sina yrken, börkunna engageras i arbetet bland sina landsmän. I det sammanhanget börmyndigheterna, som arbetsgruppen har förordat, hålla nära kontakt med berördafackliga sammanslutningar och yrkesorganisationer. Jag delar arbetsgruppensbedömning atl åtgärder bör vidtas för att underiätta situationen påbostadsmarknaden, bl.a. för flyktingar och andra invandrare. Svårigheter att fålämplig bostad lägger inle sällan hinder i vägen för flyktingar att accepteraelt erbjudande om arbete. Inom pågår arbete med frågan omalt ge bostadsförmedlingama bättre möjligheter att hävda bosladssökandes rätt.Jag vill vidare särskilt nämna det bostadssociala råd, som knyts tillbostadsstyrelsen. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 159 nar med att rådet kommer att ta upp även frågorom invandrarnas och därmed flyktingarnas boendesitualion. 1 rådet ingårföreirädare för bl.a. . Jag biträderarbelsgruppens överväganden och förslag i syfte att öka beredskapen ikommunerna. Arbelsgruppens förslag i denna del omfattar åtgärder för atl görautplaceringsarbetet smidigare och bältre planerat, så atl kommunen inleoförberedd ställs inför krav på olika insatser för flyktingar som vill slå signed där. Det gäller beredskapen hos bl. a. kommunala bostads-, skol-, social-och kulturmyndigheter och naturligtvis hos kommunens invandrarfunktion.Informationsutbyte mellan cenlrala statliga organ och kommunen äretl sätt alt höja denna beredskap. Arbetsgruppens förslag om lokalaprojektgrupper som kan förbereda mottagandet i kommunerna är ett bra exempel påen åtgärd i delta syfte som bör kunna prövas i prakliken. Behovet av religiösservice har i delta sammanhang berörts av vissa remissinslanser. Dessa frågorbör också ägnas uppmärksamhet i planeringsarbetet. Arbetsgruppen har i etlsärskilt avsnitt i promemorian presenterai förslag som rör fördelningen mellanstat och kommun av ansvarel för olika sociala kostnader som blir följden avflyktingpolitiken. Vidare behandlas frågor om förenkling av reglerna om statligersättning till kommuner och landstingskommuner för vissa sådana kosinader.Förslag ges också om särskilda åtgärder till förmån för flyktingar ochutlänningar som väntar på besked i fråga om uppehålls- och arbetstillstånd. Vissa av frågorna börenligt arbetsgruppen utredas ytterligare. Jag delar denna uppfattning. Ensärskild arbetsgrupp har därför tillsatts av chefen för föratt närmare utreda bl.a. förslagen på slatsbi-dragsområdet. Det gäller bl.a.atl utforma etl nytt system för statsbidrag lill kommunerna för socialhjälptill flyktingar m. fl. Bland utredningsuppgif-tema ingår också förslagel ominsatser vid extraordinära situationer, t. ex. vid slark flyktingtillströmningi en kommun. I detla sammanhang hararbetsgruppen också föreslagit atl invandrarverket ges ökade resurser för s.k. projektbidrag lill främst lokala insatser till förmån för flyktingar. Jagbiträder detta förslag och Jag kommer i det följande, för bl. a. detla ändamål,atl föreslå en icke obetydlig höjning av anslagsposten Bidrag till avgränsadeprojekl under anslaget Åtgärder för invandrare. Arbetsgruppen harföreslagit att etl särskill samrådsorgan för flyktingfrågor inrättas meduppgift alt främsl samordna de berörda ämbetsverkens åtgärder för flyktingar.Förslaget har tillstyrkts av i stort sett alla remissinslanser. Jag delararbetsgruppens uppfattning om behovet av ökad samverkan mellan berördaämbetsverk och mellan cenlrala organ och kommunerna. 1 detla sammanhang villJag anföra följande. Enligt beslutom riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken ankommer det på resp.myndighet atl inom silt verksamhetsområde beakta behovet av åtgärder förinvandrar- och minoritetsgrupper i . Prop.1978/79:100 Bilaga 15 160 har till uppgift atl initieraoch samordna sädana åtgärder. Detla utesluter inle att samrådsfunktioner skapasför åtgärder för särskilda gmpper i samhällel. samrådsgruppför zigenarfrågor är ett exempel härpå. Jag finner deländamålsenligt att det samråd i flyktingfrågor som har förekommit nu får fastare former utan attansvarsfördelningen mellan de berörda verken rubbas. Jag finner följande formerför samråd lämpliga. Det bör bildas en samrådsgrupp som består avgeneraldirektörerna för , , AMS och . Den sistnämnde börvara sammankallande. I gruppen bör vidare ingå representanter för utrikesförvaltningenoch . Dämtöver bör även andra myndigheter kunnaadjungeras, då det är påkallat. Samrådsgruppen bör ha främsl initiativtagandeoch samordnande uppgifter samt i övrigi fungera som ett forum för diskussion avgemensamma frågor samt utbyte av informaiion, erfarenheter och synpunkter.Enligt vad jag erfarit delar min uppfattning om formerna för samrådet. Del är av stor vikl att iarbetel med flyktingfrågorna ta vara på erfarenheter och synpunkter hosfrivilliga organisationer och flyktingarnas egna sammanslutningar. Därför bören referensgrupp enligt arbetsgmppens modell bildas. Det bör ankomma påsamrådsgmppen att utse referensgruppens ledamöter och välja lämpliga formerför samrådsarbetet. De ytterligarearbetsuppgifter som härigenom läggs på medför bl.a. behov avpersonalförstärkning. I samband med behandlingen av anslaget har jag föreslagit att en tjänst tillförs verkets samordningsbyråför bl.a. den nämnda samordningsuppgiften. Vidare har jag beräknat ökade medelför reseersällningar, expenser samt arvoden till referensgruppens ledamöter. Arbetsgruppen framhåller slufligen detväsentliga i att forskning kring flyktingfrågorna kommer till stånd och attvidtagna åtgärder följs upp. Enligt arbetsgruppen bör sådan forskning ske isamarbete med expertgmppen för invandrarforskning (EIFO). 1 EIFO är såväl AMSsom SÖ och representerade. Det är naturligt atl frågor om särskildforskning på flyk-tingområdel aktualiseras i samrådsgruppen. Vidare bordet varamöjligt för de berörda myndigheterna att inom ramen för tillgängliga resurserbekosta undersökningar, som inte är av direkl forskningskaraktär, om effektenav åtgärder för flyktingar. Jag övergår nu till att behandla AMSanslagsframställning. Som har framgått av mintidigare redogörelse har insatserna för att ta emot flyktingar i /78 varit av ungefär samma omfattning som under budgetåretnärmast före. Inriktningen av verksamheten har varit densamma ända sedanstatskuppen i . finns ett slort behov av atlhjälpa fängslade och förföljda människor i olika latinamerikanska länder undanvåld och förtryck. Det är svårt att närmare bedöma behovet avöverföring av flyktingar till Prop.1978/79:100 Bilaga 15 161 Jag räknar med att överföringen nästabudgetår kommer att ha samma omfattning som under föregående och innevarandebudgelår, dvs. Här bör också finnas utrymme för överföring avetl anlal medellösa nära anhöriga till flyktingar som las ut inom ramen förflyktingkvolen. 1 enlighet med mitt tidigare förslag om ökade möjligheter förfamiljeåterförening bland flyktingar, bör detta utrymme användas enbart för anhörigasom kommer hit som flyktingen eller därefter. för de tidigare nämnda särskilda insatserna förfamiljeåterförening i andra fall. Behovei av åtgärder föromhändertagande av de flyktingar som kommer hil, antingen inom ramen förflyktingkvoten eller på egen hand, är likaledes svårl alt uppskatta. Dethänger främst samman med atl det är omöjligt all i förväg bedöma hur mångapersoner som efter egen inresa får stanna här som flyktingar. Jag räknaremellertid med alt sammanlagt ca 2 250 flyktingar skall tas emot i AMSförläggningar eller i enskild inkvartering. Trots mitt lidigare förslag om atlinrätta en ny flyktingförläggning kommer AMS sannolikl atl även ifortsättningen behöva ta tillfälliga förläggningsplatser i anspråk, men imindre omfattning . Eftersom driftkostnaderna i den nyaförläggningen blir lägre än för motsvarande antal platser i lillfälligföriäggning har jag kunnat räkna med en genomsnittlig kosinad per förläggningsdagav ca , under fömtsättning att arbetsmarknadssituationen tillåter engenomsnittlig förläggningstid som inte överstiger . Jag förordar atl anslagetförs upp med . för /80. Därvid förutsätter jag attregeringen kan besluta om överföring, omhändertagande och övriga ålgärder sombedöms nödvändiga. Mot bakgrund av vad Jaganfört och med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna de rikllinjerför flyktingpolitiken somjag har förordat, 2. till Åtgärder förflyktingar för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 9158400 Reservation 640300 1978/79 Anslag 9950000 1979/80 Förslag 12050000 Från anslaget utgårbidrag för atl täcka underskott hos den stiftelse som ger utInvandrartidningen.