prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Skälen för atl dubbelbeskattningsavtal saknas i dessa fall är olika.Överiäggningar om avtal har skett med samlliga uppräknade länder menöverenskommelse har inte kunnat träffas bl. a. på grund av skiljaktiga meningari vissa sakfrågor. Svenska företag med dotterföretag i dessa länder har därförell handikapp i förhållande lill många utländska företag. Som antytts tidigarehar flertalet länder med vars förelag de svenska konkurrerar internabestämmelserom skatleläUnader för utdelning till sina moderförelag. Därtillkommer all konkurrentländerna ofta har lyckats all i dubbelbeskattningsavtalreglera frågan om utdelningsskattefrihet. Denu nämnda förhållandena har föranleU svensk induslri alt framföra önskemål omatl det i svensk skatlelagstiflning införs regler om skallebefrielse förutdelning från utländskt dotterföretag lill svenskl moderförelag. Man har somytteriigare argument för sådana regler även uppgivit aU Prop.1978/79:210 159 nuvarandetillstånd i praktiken hindrar en företagsekonomiskt motiverad utdelning avhopsamlade vinstmedel, vilka skulle kunna användas i moderföretagets svenskaverksamhei. Enliglmin mening föreligger här ell berättigat önskemål. Möjligheten alt i en näraframlid genom avtal läcka alla de viktigare fallen får bedömas som liten.Övervägande skäl lalar därför för alt i vår interna lagstiftning införareglerom skattefrihet för utdelning från utländskt dotterföretag till svensklmoderförelag. Saknas dubbelbeskattningsavtal är enligl nuvarande reglerutdelningen i moderföretagets hand fullt skattepliktig i även i de falldå den vinsl av vilken utdelningen utbetalas har burit full bolagsskall idotterbolagets hemland. Skalleavräkning enligl reglerna i lagen (1947:576) omstailig inkomstskatt, , eller annan lättnad av dubbelbeskattningen kan skeendasi i fråga om ulländsk källskatt pä utdelningen men däremoi inle för denutländska bolagsskatten, efiersom skatten har påförts olika subjekt. Enlagändring av antytt slag skulle även ha den fördelen alt bällre balans skapasi fråga om valel av verksamhetsform i den främmande staten. gynnasverksamhet i form av filial framför dotterbolag, eftersom den utländska skattenpå filialens vinsl är avräkningsbar vid beskattningen lill stailig inkomstskattoch avdragsgill vid kommunalbeskatlningen. Jag förordar därför atl i KL och SItas in beslämmelser som medför att kedjebeskatining av utdelning från utländsktdotterföretag lill svenskl moderföretag förhindras. Dessa beslämmelser skallbaseras på den reglering som gäller i fråga om skaltefrihet för utdelningmellan svenska förelag. Givetvis får beslämmelserna inle medföraskattebefrielse i vidare omfattning än som gäller mellan svenska företag ellerpä grund av beslämmelse i dubbelbeskattningsavtal mellan dolterföretag iavtalsslat och svenskt moderföretag. Skallebefrielsen i dessa fall grundar sigsom har nämnts på kunskaper om den skatlemässiga behandlingen avutdelningen och den bolagsvinst av vilken utdelningen utgår. Engenerell regel om skattefrihet kan givelvis inle beakta de skillnader i behandlingeni skattehänseende av utdelning och bolagsvinst som föreligger i olika stater.Det väsentliga lorde dock vara alt den bolagsvinst som ligger till grund förutdelningen har beskattats i den stal där utdelningen har sin källa, antingenhos del utdelande företagel eller hos dess dotterföretag i samma stat. Denskalt som uttagits där bör vara jämförlig med den skatt som utgår på svensktaktiebolags inkomsi. Å andra sidan bör jämförelsen inle drivas för långl. verkar under andra ekonomiska förhållanden än förelagi . Skallebelastningen på bolagsvinst är givelvis beroende av bl. a.ulformningen av skattesystemet i dess helhet. Med hänsyn till deosäkerhetsmoment som alltid föreligger vid jämförelser mellan olika skattesystembör man i detla sammanhang kunna anse en skatt av ungefär 30 96 päbeskattningsunderlaget, sådani det skulle ha beräknals enligt svenska regler,som "jämförlig" med svensk bolagsskatt. Bolagsskall av dennastorleksordning har vid förhandlingar om dubbelbeskattningsavtal Prop.1978/79:210 160 ansetislillräcklig för atl motivera skattefrihet för utdelning lill svensklmoderföretag. Skaltefrihetenkommer givetvis i första hand alt avse utdelning på aktier i utländskaaktiebolag. 1 en del länder förekommer emellerlid vissa slag av bolag som, ulanall benämnas aktiebolag, i huvudsak liknar svenska aktiebolag och enligt därgällande skatlelagstiflning behandlas väsentligen som aktiebolag. Utdelning påandel i sådani bolag bör därför även kunna omfattas av skattefrihet. kandäremot naturligtvis inte gälla i fräga om inkomst från bolag som behandlas somexempelvis etl svenskt handelsbolag, dvs. bolag vars inkomsi beskallas inle hosbolagel ulan endasi hos delägarna. Somframgår av vad jag nu har anfört lorde tillämpningen av de skisseradebeslämmelserna om skaltefrihet för utdelning förutsätta ganska ingåendebedömningar av olika slag. Enligt min uppfattning är det därför inte lämpligt -i varje fall inle innan viss erfarenhel har vunnits - atl uifärda direklverkande lagbestämmelser. Del synes lämpligare atl bestämmelserna får formen avregler om dispens som skall handläggas av RSV. Med hänsyn lill all avgörandetskall fallas på basis av uppgifter om främmande lands skattelagstiftning fördelanses naiuriigi atl del måste åligga dispenssökanden atl förete erforderligulredning till slöd för ansökningen. Före dispensprövningen har sedan RSVtillfälle all göra de ylterligare nödvändiga utredningar som kan behövas ochsom inle skulle kunna ske lika lätt inom ramen för del ordinarielaxeringsförfarandet. För att undvika onödig byråkrati kan RSV givetvis ibeslut om dispens föreskriva att den kan gälla , om inte ändradeförutsättningar, faktiska eller rällsliga, medför atl grunden för dispensbortfaller. Ienlighel med del anförda föreslär jag all en dispensregel av skisserat innehålllas in i en ny anvisningspunkt lill 54 § KL och atl SI kompletterasså all del framgår all RSV kan ge dispens även från skallskyldighet lillstatlig inkomstskatt. Avvad jag har sagt framgår all dispens skall kunna medges i fråga omutdelning från utländska aktiebolag och andra utländska bolag som i sitthemland behandlas som skattesubjekt vid inkomstbeskattningen. Detla bör anges iförfattningstexten. Av praktiska skäl är del lämpligt atl använda ett särskiltullryck för all beteckna de berörda bolagen. Uttrycket "utländsktbolag" är mindre lämpligt, eftersom vissa subjekt som inle iskattehänseende behandlas pä samma sätt som ett svenskl aktiebolag enligt 67 §KL och 16 § 2 mom. SI likställs med ulländskl bolag. Jag föreslår därför allullrycket "utländskt förelag" används i della sammanhang. Iförstaslyckel av den nya anvisningspunkten har detla begrepp införts och definierats. Iandra stycket anges de lidigare berörda huvudfömlsätlningar som måste varauppfyllda för alt RSV skall kunna ge dispens. Det första kravet är aUutdelningen skulle ha varit skattefri om del utdelande företagel hade varilsvenskl. Del andra kravet är au den inkomstbeskattning som del utdelande 1978/79:210 161 företagetär underkastat i sitt hemland är jämförlig med den inkomstbeskattning somskulle ha skelt enligl KL och SI om inkomslen hade förvärvats i avsvenskl förelag. Somjag har antytt lidigare skall dispens inle kunna medges i de fall då frågan omskattebefrielse eller skatlenedsättning för utdelning i har reglerats idubbelbeskattningsavtal. om della har tagits in i tredje -Stycket. Talanmot RSV:s beslut bör kunna föras hos regeringen. En besvärsregel av dennainnebörd har lagils in i fiärde stycket. Avflera skäl är del önskvärt all de nya beslämmelserna kan lillämpas så snart sommöjligl. Jag föreslår att RSV skall kunna ge dispens i fräga om utdelning somblir tillgänglig för lyftning efter utgången av . Somlidigare har framhållits utgör varje företag inom en koncern etl särskiltskattesubjekt. Koncernen som sådan beskattas inle. Vid utformningen avbeskattningsreglerna har dock i många fall hänsyn tagits till koncernförhållandet.Principen har varit alt skattebelastningen på koncernen som helhet så långtmöjligt skall bli densamma som om koncernföretagen hade varit sammanslagna tillett enda förelag. Elt exempel är de behandlade reglerna om skattefrihetför utdelning på organisationsaktier. Ett annat exempel är reglerna om öppnakoncernbidrag. Bestämmelseromöppna koncernbidrag finns i 43 § 3 mom. KL. Under de förutsättningar som angesdär för ett öppet redovisat bidrag som ett koncernföretag lämnar ett annatbehandlas som avdragsgill omkostnad för givarföretagel och skattepliktig intäktför del mottagande förelaget trots att bidraget enligt vanliga regler inte kanbetraktas som driftkostnad i givarfö-retageis verksamhet. Inom ramen för dessabestämmelser medges alltså en renodlad vinstöverföring och resultalutjämningmellan koncernföretag. Koncernbidragsreglernaär relativt komplicerade. Detta sammanhänger bl. a. med att det har varitnödvändigt att hindra att reglerna utnyttjas för kringgående av denkedjebeskattning som i vissa fall upprätthålls vid utdelning mellankoncernföretag. En annan komplicerande faktor är att koncernbidragsreglernamåste utformas och tillämpas så att de inte leder till resultat som strider molprinciperna för den kommunala beskattningen. Möjlighetentill avdrag för koncernbidrag står öppen i koncerner där moderföretaget är ettsvenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening. Till aktiebolag räknasäven bank- och försäkringsaktiebolagen. Avdrag kan medges för bidrag som lämnasav moderföretaget lill svenskl dotterbolag eller som lämnas i motsatt riktningoch för bidrag mellan två svenska dotterbolag till samma moderföretag.Moderföretaget kan också få avdrag för koncern- II 1978/79. Prop.1978/79:210 162 bidragtill annat förelag inom koncernen, t. ex. dolterdollerbolag och bolag längrener i sanima kedja, under förutsättning alt mollagaren genom en eller flerafusioner hade kunnai bringas atl uppgå i moderföretaget eller - ommoderförelaget är en ekonomisk förening - i dotterbolag till moderföretaget. En grundförutsättning föravdrag är att såväl givarens som mollagarens huvudsakliga verksamhei avserjordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse, dock med undanlag förförsäkringsrörelse som bedrivs av försäk-ringsanstali. Detla innebär bl. a. attkoncernbidrag till eller från etl förvaltningsföretag inte medför avdragsräii.En formell förutsättning är all givare och mottagare redovisar bidragel öppetlill samma års taxering. En tredje förulsätlning är alt kvalificeratkoncernförhållande skall föreligga i den meningen att av aktierna idotterbolag som lämnar och i dollerbolag som mottar bidrag skall ha ägts avmoderföretaget under hela beskattningsåret för både givare och mottagare ellersedan dotterbolaget började bedriva verksamhei av någol slag. Ärde nu nämndaförulsäliningarna uppfyllda, medges avdrag för koncernbidrag som moderföretaglämnar lill dollerbolag. När däremoi dollerbolag lämnar bidrag tillmoderföretag eller sysierbolag, måste ytterligare krav vara uppfyllda. Dessahar uppställts för att hindra kringgående av kedjebeskattningsreglerna. Omdotterbolag ger bidrag lill sitt moderföretag, fordras alt moderförelaget ärfrikallat från skattskyldighet för utdelning från dotterbolaget och all dennaskattefrihet gäller oberoende av moderbolagets uldelningspolilik. En följd avdetla är atl koncernbidrag lill moderföretag som är fömansägi är avdragsgilltbara under förutsällning att aktierna i dotterbolaget ulgör organisaiionsakiieri moderbolagets jordbruk, skogsbruk eller rörelse. Närbidrag lämnas mellan tvä dotterbolag med gemensamt moderförelag, medges avdragendasi under förutsättning att moderföretaget antingen är skattskyldigt ellerfrikallat från skattskyldighet för utdelning från båda dotterbolagen ellerockså - oberoende av den egna uldelningspolitiken - är frikallat frånskattskyldighet för utdelning från givarbolagel. Avdragkan, som redan framgått, också medges när moderföretaget ger bidrag lill annatbolag än dotterbolag. I sådana fall är kravet på ägarsamband i princip uppfylltom moderförelaget tillsammans med eller genom förmedling av 90-procenligt ägdabolag innehar mer än 90 96 av aktierna i del mollagande bolaget. Dehär beskrivna reglerna har kompletterats med en dispensregel som ger regeringenmöjlighet atl medge all koncernbidrag skall godtas trots att allaförutsättningar för avdrag inte är uppfyllda (lex Asea-Atom). För dispensfordras atl bidraget lämnas för verksamhet som har väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk synpunkl. Dispensregeln är i försia hand avsedd allmöjliggöra all undantag medges från kravet på mer än 90-procentigi ägande i defall då tvä eller flera företag går samman i ett projekl som har väsenllig 1978/79:210 ' 163 betydelseför t. ex. energiförsörjning, kommunikationer eller försvar. Jag har lidigareframhållil all en grundläggande princip för koncernbeskaltningen är atlbeskaltningsresultalet skall bli detsamma när verksamhet bedrivs av två ellerflera koncernförelag som när verksamheterna har bedrivits av ett enda företag.Detta måste beaktas bl. a. vid den kommunala beskattningen av koncernbidrag. som är verksamt i en kommun lämnar bidrag lill ellkoncernförelag som är verksamt i en annan kommun, fär bidragel inle leda lilllängre gående resullaluljämning över kommungränsen än om verksamhelerna hadebedrivits av ell och samma företag. Önskemålet lillgodoses genom särskildaregler som har preciserats i lagstiftningens förarbeten (prop. 1965:126 s. 77)och bekräftats i praxis. Reglernas innebörd kan sammanfattas enligl följande,öm givande och mollagande förelags verksamheler är integrerade pä etl sådantsäll all en enda förvärvskälla skulle ha förelegat om verksamhelerna hadebedrivits av samma företag, behandlas bidragel hos mollagaren som intäkt i denegna verksamheten. Föreligger inte sådan integration, räknas bidragel sominläkt i särskild förvärvskälla som är lokaliserad lill givarförelagels kommun.Dessa principer fär särskild betydelse i del fall dä bidragel lämnas för atlläcka underskott i motlagarföretagels verksamhet. Vid integration fär bidragetkvittas mot underskottet. När verksamhelerna inte är integrerade, får kvittninginte ske. I del fallet beskattas i stället hela koncernbidraget igivarförelagels kommun (s. k. återläggning). Resultatet överensstämmer i bådafallen med vad som skulle gälla om elt och samma förelag hade bedriviiverksamhelerna. Förbudetmol kvittning i de fall där integration inle föreligger har anseits kunna föeffekler som inle är önskvärda från allmän synpunkl. Den kommunalaåteriäggningen i dessa fall kan nämligen försvåra ulgivandet av koncernbidraglill bl. a. föriuslförelag på sysselsättningssvaga orter. För alt möjliggöraall ell sådani resultat kan undvikas har en särskild dispensregel införts i 57§ 3 mom. KL. Dispensregeln ger regeringen möjlighet atl medge all koncernbidragsom lämnas för alt täcka underskott hos mottagande förelag fär kvittas molunderskottet trots att integration inte föreligger. En förutsättning fördispens är att synneriiga skäl föreligger. I delta ligger bl. a. aU detmollagande förelagels verksamhei skall ha väsentlig betydelse försysselsättningen på en eller flera orter eller atl del i övrigt från samhällsekonomisksynpunkl är angeläget atl förelagels fortlevnad tryggas (prop. 1977/78:79 s.21). Beredningenanser att det nuvarande syslemet för koncernbeskattning i slort sett harfungerat tillfredsställande, även om svårigheter har förekommii i den prakliskatillämpningen. Enligt beredningens uppfattning saknas anledning all föreslånågra mer genomgripande ändringar av reglerna om öppna koncernbidrag. Vissamindre ändringar föreslås dock. Enändring avser utformningen av kravet på kvalificerat koncernförhållande.Beredningen erinrar om atl nuvarande krav på innehav av mer än 90 96 Prop.1978/79:210 164 avaktierna har formulerats mol bakgrund av beslämmelserna om tvångsinlösen ochfusion aktiebolagslag. Enligl nuvarande aktiebolagslag (1975:1385)gäller aU moderbolag som självt eller tillsammans med dollerbolag äger mer än90 96 av aktierna med av röstetalet för samtliga aklier i ettdotterbolag har rätt atl lösa in återstående aklier i dotterbolaget.Beredningen konstaierar alt reglerna om ivångsinlösen alllså har ändrats i tvåavseenden i förhållande till aktiebolagslag, nämligen dels genom attinte bara andelstalel ulan även röstetalet beakias, dels genom altmoderbolagets och andra dotterbolags sammanlagda aktieinnehav är avgörande förom tvångsinlösen får ske. Enligt beredningen är del önskvärl att avdragsrättenför koncernbidrag knyts till de civilrättsliga bestämmelserna. I beredningensförfattningsförslag har koncernbidragsreglerna också anknutits till 1975 årsaktiebolagslag, vilket bl. a. innebär atl avdragsrätten skall bedömas medhänsyn till såväl röstetal som indirekl aktieinnehav. anserberedningen dock att bestämmelserna om hänsynslagande till indirekt innehav isin nuvarande utformning kan få inte avsedda effekter. Beredningen förutsätteratt de civilrättsliga reglerna kommer att justeras. Enannan ändring som beredningen föreslår är att avdrag för koncernbidrag skallkunna medges i koncern vars moderföretag är ömsesidigt sakförsäkringsbolag. Slutligenföreslår beredningen att reglerna om koncernbidragens behandling hosmottagande företag skall förtydligas. Mottagaren bör redovisa bidraget i denförvärvskälla som har sådan släktskap med givarens förvärvskälla att endast enförvärvskälla skulle ha förelegat om verksamheterna hade bedrivits av ett endaföretag. Föreligger inte sådant släktskap, bör bidragel enligt beredningensmening redovisas som intäkt av särskild förvärvskälla. I detta sammanhangkonstaterar beredningen att den kommunala återiäggningen av koncernbidrag oftahar skapat praktiska och tekniska problem, men beredningen erinrar om attproblematiken bortfaller om den kommunala taxeringen av aktiebolag m. fl.juridiska personer avskaffas på sätt beredningen har föreslagit. Flertaletremissinstanser lämnar beredningens förslag angående koncernbidragsreglernautan erinran. Med hänvisning till pågående översyn av det civilrättsligakoncernbegreppet avstyrker dock företrädare för näringslivel attavdragsreglerna f n. anknyts till reglerna aktiebolagslag ombeaktande av röstetal och indirekt aktieinnehav. I ett annat yttrandeunderstryks att bestämmelserna om återiäggning är svårtillämpade. Föregen del anser jag i likhet med beredningen au det f. n. inte finns anledningaU göra några mer genomgripande ändringar av koncernbidragsreglerna. I detföljande behandlar jag först de förslag till justeringar som beredningen harlagt fram. Därefter tar jag upp dels den tidigare berörda frågan omavdragsförbud i vissa fall för fastighetsförvaltande fåmansbolag, dels den avnågra remissinstanser väckta frågan om utvidgning av den särskildadispensregeln (lex Asea-Atom). Jag kommer ocksä att föreslå vissa 1978/79:210 165 ändringari syfte all förenkla reglerna om s.k. återiäggning. vid den kommunalabeskattningen. Slutligen behandlar jag frågan om koncernbidragsreglernasförfaltningslekniska utformning och föreslår i det sammanhanget vissajusleringar som föranleds av milt förslag om ändring av utdelningsreglerna. Jaglillstyrker beredningens förslag atl förelag inom koncern vars moderförelag ärett sådant ömsesidigt försäkringsbolag som vid inkomstbeskattningen behandlassom skadeförsäkringsanstalt skall fä rätt till avdrag för koncernbidrag. Vidaretillstyrker jag förslaget om uttryckliga regler som klargör i vilkenförvärvskälla företag skall redovisa mottaget koncernbidrag. Förslagel innebären kodifiering av de regler som - med slöd av lagstiftningens förarbeten -redantillämpas i praxis. Enmer tveksam fräga är om man skall följa beredningens förslag till ändring av dekrav som gäller beträffande moderföretags aktieinnehav. F. n. fordras - som jagredan nämnt - atl moderföretaget direkt äger mer än 90 96 av aktierna i detdotterbolag som ger eller mottar koncernbidrag. Beredningens förslag innebäratl anknytning skall ske lill aktiebolagslag som för Ivångsinlösenfordrar att innehavet också skall motsvara av röstetalet men som äandra sidan tillåter atl indirekt innehav beaktas. Jag delar uppfattningen atl deti och för sig kan vara önskvärt att beskattningsreglerna bringas iöverensstämmelse med de civilrättsliga reglerna. Nödvändigl är del dock inte,efiersom reglerna om avdrag för koncernbidrag och aktiebolagslagenskoncernregler tillgodoser delvis olika ändamål och intressen. Om man tillskatterätten i oförändrat skick skulle överföra bestämmelsen om indireklinnehav blir effekterna svåröverskådliga och det kan inte uteslutas att man fårresultat som i vissa fall strider mot principerna för koncernbeskattningen.Någon fullständig anpassning till nuvarande aktiebolagsrättsliga regler bördärför inte ske. I det läget anser jag att övervägande skäl talar för att vidkoncernbeskattningen åtminstone tills vidare behålla nuvarande bestämmelser omaktieinnehavets storiek. Jag vill erinra om att1974ärsbolagskommitté(Jul974:21)enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1978:12) har iuppdrag att förutsättningslöst pröva frågan om en ändamålsenlig utformning avdet aktiebolagsrättsliga koncernbegreppet. När resultatet av kommitténs arbeteföreligger kan det finnas anledning atl på nytt pröva frågan om detskatterättsliga koncernbegreppets utformning. Iett tidigare avsnitt har jag intagit ståndpunkten att det inte är nödvändigtatt upprätthålla kedjebeskattningen när dotterbolag lämnar utdelning tillmoderbolag som ärs. k. svart fåmansbolag. Däremot bör man införa en regel somhindrar att fastighetsinkomster inom fåmansägda koncerner med hjälp avkoncernbidrag kan helt undandras från beskattning inom bolagsseklorn. Vad del gälleratt förhindra är att fastighetsinkomsten genom avdragsgillt koncernbidrag försfrån fastighetsförvaltande företag till ett annat företag som kan överföra sittöverskott - inkl. bidraget - till koncernägarna som 1978/79:210 166 Problemet kan bli aktuellt såväl när fastighetsförvaltningen sker hos etldotterbolag som när den är föriagd till moderföretaget. För all stoppa sådanaförfaranden föreslår jag atl fåmansföretag vars huvudsakliga verksamhei avserfastighelsförvallning inle skall få avdrag för koncernbidrag. Avdragsförbudelbehöver dock inte upprätthållas när ocksä del mollagande förelagetshuvudsakliga verksamhei avser fastighetsförvaltning. Begreppel fåmansföretagbör i della sammanhang ha den innebörd som anges i 35 § 1 a mom. KL. Del kommerdå all omfatta alla förelag vari aktierna eller andelarna ägs - direkl ellergenom förmedling av juridisk person - av en eller ell fätal fysiska personer.Definitionen täcker alltså både moderföretag och dotterbolag i en fåmansägd koncern. Jagkommer till den särskilda dispensregel som ger regeringen rätt all medgeavdragsräii för koncernbidrag trots all alla förutsättningar för avdrag inle äruppfyllda (lex Asea-Atom). Dispensregeln är tillämplig bara under särskiltkvalificerade omständigheter, nämligen när bidraget lämnas för verksamhet avväsenllig betydelse frän samhällsekonomisk synpunkl. Några remissinstanseranser alt dispensmöjligheterna bör utvidgas. De framhåller all investeringarnainom flera branscher kommer atl bli av sädan slorieks-ordning atl samgåenden avolika slag blir nödvändiga. En lämplig lösning kan då vara att tvä eller flerafristående företag bildar ett gemensamt aktiebolag i vilket investeringen görs.De anser alt dispens bör kunna medges i dessa situationer. För egen del villjag inle bestrida all en avdragsräii för koncernbidrag kunde vara av värde förförelagen vid samgåenden av della slag. Å andra sidan är del av principiellaskäl nödvändigt aU upprätthålla kravet pä att särskilt kvalificerade omständigheterskall föreligga för att dispens skall kunna medges. På föreliggande underiag ärjag inle beredd alt föreslå någon uividgning såviu avser förutsättningarna fördispens. Jaganser däremoi alt dispensregeln bör förtydligas i elt par avseenden. Enligl sinnuvarande lydelse ger regeln regeringen möjlighet all medge undantag frän deolika kraven för avdragsräii.