prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad jag harföreslagit innebär sammanfattningsvis att avdrag skall vägras dels förutdelning på aktier som innehas av ett förvaltningsföretag om företagetsinnehav motsvarar mer än 50 96 av röstetalet, dels för utdelning på aktier somtillhör andra aktiebolag eller ekonomiska föreningar än förvaltningsföretag ominnehavet motsvarar av röstetalet och aktieägaren inte visas varaskattskyldig för utdelningen. Den omständigheten att avdrag vägras enligt dessaregler skall inle hindra avdragsrätt för utdelning pä övriga aktier i bolaget. Fråganom avdragsrätt föreligger för utdelning pä dessa övriga aktier bör fortfarandeprövas enligt samma princif)er som . Bestämmelserna bör dock formuleras omså att de direkl anger vilken utredning det utdelande bolaget bör göra för attfö avdrag. Kan bolaget dokumentera att minst hälften av aktierna ägs av annanän svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening eller utländskt bolagföreligger avdragsrätt. Till den grupp av aktieägare vars innehav inte hindraravdrag hör också förvaltningsföretag vars innehav inte motsvarar mer än 50 96av röstetalet, svenska aktiebolag och ekonomiska föreningar som visas varaskattskyldiga för utdelningen och utländska bolag som har att betalakupongskatt med helt eller reducerat belopp. Jagföreslår att de nya reglerna tillämpas på utdelning pä sädana aktier somemitteras efter utgången av . Beredningensslutbetänkande spänner över stora delar av företagsbeskattningen. Jag har idet föregående uppehållit mig vid vissa frågor inom två delområden. En raddetaljfrågor inom dessa delområden, liksom beredningens många förslag iövrigt, har tills vidare lämnats åt sidan. Islora delar utgör betänkandet tillsammans med de många synpunkler 1978/79:210 183 somhar framkommit vid remissbehandlingen elt lämpligt underiag för fortsattlagstiftningsarbete. Enligt min bedömning bör del vara möjligl för regering ochriksdag att successivt behandla flera av de frågor somjag här har förbigått. Jag tänker bl. a. på de förslag som rör avskrivning avinventarier och byggnader samt avdrag för subslansminsk-ning. Vidare syftar jagpå de särskilda värderings- och nedskrivningsregler som har föreslagits förvissa verksamheter, bl. a. för byggnadsrörelse, lomlrörelse och handel medvärdepapper. I del föreslående lagstiftningsarbetet finns det också anledningatt ta upp en del lekniska frågor som inte särskilt har berörts av beredningen,t. ex. anpassningen av beskattningsreglerna lill fusionsbestämmelserna i 1975års aktiebolagslag. Inomandra områden av den direkta förelagsbeskattningen finns det däremot behov avatt låta eventuell lagstiftning föregås av ytteriigare utredningsarbete. Jagskall här avslutningsvis beröra några angelägna utredningsuppgifter. Somtidigare nämnts har regeringen redan aviserat sin avsikt att låta utreda fråganom kulturarbetarnas ställning inom skatte- och avgiftssystemet. Inom ramen fördenna utredning finns det enligt min mening anledning att också uppmärksamma deskatteproblem som kan uppkomma för en annan kategori, nämligen uppfinnarna.Även denna gmpp utövar ofta sin verksamhet under förhållanden som kan motiverasärskilda åtgärder från skattelag-stiftarens sida. Närjag i det föregående har diskuterat frägan om aktiebolagens dubbelbeskattning,har jag konstaterat att det inte är möjligt att ta ställning till frågan om eneventuell övergång lill ett s. k. avräkningssystem förrän frägan har utrettsfrån både materiella och tekniska synpunkter. Jag anser alt en sådan utredningbör komma till stånd. I det arbetet finns det anledning att bl. a. kartläggaeffekterna av det komplicerade system för dubbel- och kedjebeskattning avaktiebolagens vinster som lillämpas f n. och samordningen av detta system medkoncernbeskattningsreglerna och andra delar av företagsbeskattningen. Beredningenhar föreslagit flera ändringar som rör skattesatsen för juridiska personer. Enviklig del av förslaget innebär atl den kommunala taxeringen av aktiebolag,ekonomiska föreningar och andra juridiska personer skall avskaffas. I likhetmed bl. a. RSV anserjag att ställning till förslaget inte kan tas förrän demånga tekniska och administrativa konsekvenserna har blivit ytteriigare belysta.Ett sådant arbete planeras inom budgetdepartementel och kommer atl bedrivas isamråd med berörda myndigheter. Defåmansägda företagen möter särskilda problem vid beskattningen. Ett sådantproblem gäller kapitalbeskattningen. När regeringen i den s. k.småföretagspropositionen (prop. 1977/78:40, bil. 3) föreslog bl. a. särskildalättnader i beskattningen av kapital som har nedlagts i småföretag, uttaladejag au förslaget inte skulle ses som en definitiv lösning utan att frågan omkapitalbeskattningen av småföretagens ägare borde utredas ytteriigare. 1978/79:210 184 Samtidigtborde ulredas om del fanns möjlighet att genom beskattningsreglerna underiätlasmåförelagens kapitalanskaffning och enskilda personers köp av småföretag. Vidremissbehandlingen av företagsskatteberedningens förslag haren rad andra frågoraktualiserats som särskilt rör Hmansföretagens beskaUning. a. har kritikriktals mot vissa av de s. k. stoppregler och andra särskildabeskattningsregler för Hmansföretag som infördes . Enliglmin mening bör frågor som rör de mindre och de fåmansägda förelagensbeskallning nu bli föremål för en samlad översyn. Jag avser all inom kortåterkomma till denna fråga. Deutredningsfrågor som jag nu har nämnl kan närmast ses som exempel på nägra avde mer angelägna uppgifterna för ett kommande utredningsarbete päföretagsbeskattningens område. Beredningens betänkande och remissyttrandenahar aktualiserat en rad andra frågor som kan behöva utredas ytteriigare. Somexempel kan jag nämna möjligheterna att fä avdrag för reserveringar för olikaslags framtida utgifter, utformningen av de regler som gäller för andra fonderän allmänna investeringsfonder samt den skattemässiga behandlingen avstatsbidrag och andra stödformer. Vidare har det både vid remissbehandlingenoch i väckts frågor som rör företagens möjligheter attutnyttja föriustavdrag efter ägarskifte. En annan aktuell fråga avserbehandlingen av sådana s. k. utvecklingsbolag som redan har bildats eller planeraspä olika orter för att bl. a. stimulera etableringen av nya företag. Jagåterkommer i annat sammanhang till formerna för behandlingen av dessa ochandra hithörande frågor. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att anta inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1 lag om allmän investeringsfond, 2 lag om allmäninvesteringsreserv, 3 lag om upphovsmannakonto, 4 lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 5 lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, 6 lag om ändring i lagen(1941:416) om arvskatt och gåvoskatt, 7 lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 8 lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 9 lagom ändring ilagen(1960:63)om rätt till föriustuljämning vid taxering för inkomst, 10 lagom ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. 1978/79:210 185 Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anla de förslag som föredraganden har lagtfram. 1978/79:210 Bilaga1-3 1 Sammanfattningav företagsskatteberedningens slutbetänkande 3 Sammanställning av remissyttranden 1978/79:210 187 Sammanfattning av betänkandet Beskattning av företag (SOU1977:86 ocli 87) Ibegreppet företagsbeskattning inryms elt flertal skilda skatleformer. Sålundakan såväl olika bmlioskaiter som skaller pä företagens nettovinster betecknassom företagsskatter. En huvuduppgift för beredningen har varil atl diskuteraeffekterna av och de inbördes sambanden mellan dessa olika skatleformer. Betänkandetär disponerat på följande sätl. 1 kapitlen 1-4 redogörs för beredningensdirektiv m. m. och för de olika delarna i del nuvarandefö-relagsbeskallningssyslemel. Kapitel5 innehåller en översikllig framställningav regionalpolitikens mål och medel. Dessa inledande kapitel ligger till gmndför de i kapitel 6 redovisade utgångspunkterna för beredningens överväganden. Ikapitel 7 behandlas brultoskaller. En bmlloskatl utgår oberoende av förelagelsresultat och beräknas t. ex. på förelagets totala intäkter eller kostnader.Skallen kan vara antingen generell eller selekliv. Med generella bmlioskaitermenas i princip skaller som träffar samtliga produktionsfaktorer inom en stordel av samhällsekonomin (skatter med bred bas). exempel pä en sådan skallär mervärdeskatten som grundar sig pä företagens nel-toförädlingsvärden. Somexempel på selektiva brultoskaller kan nämnas arbelsgivaravgifter ochenergiskatter, dvs. skaller som utgår i förhållande till kostnaden för vissproduktionsfaktor. En annan använd beteckning pä selektiva bruttoskatier ärproduktionsfaktorskatler. Iavsniu 7.2 diskuterar beredningen olika modeller för ulformning av skal-ter påförädlingsvärde. Som utgångspunkt las nuvarande mervärdeskall vilken kankarakteriseras som en mervärdeskatt av konsumlionstyp(K-moms). K-momsenberäknas i princip på skillnaden mellan företagels försäljningsintäkter ochföretagels kostnader för inköp av varor och maskiner. I avdraget för maskinerfär inräknas kostnaden för såväl ersättningsanskaffningar som nyinvesteringar.Skatten kommer härigenom inle all belasta del enskilda företagets helaförädlingsvärde utan endast detla värde minskal med värdel avnettoinvesteringarna. Delta förhållande anses allmänl innebära alt skatten harregressiva inkomstfördelningseffekler och all den är behäftad med nackdelarfrån stabiliseringspolilisk synpunkl. a. denna bakgrund har beredningenansett det erforderiigt att överväga om inte basen för mervärdeskatten kanutvidgas med avseende på investeringarna. En sådan lösning skulle ocksåtillgodose del ofta framförda kravet på en breddning av basen för nuvarandemervärdeskall. Enmervärdeskall med ökad belastning på invesieringar kan enligl be- 1978/79:210 188 redningenkonstrueras antingen sä att bruttoinvesteringarna (BNP-moms) eller endastnettoinvesteringarna (I-moms) inkluderas i basen. Beredningen har undersökt hursädana syslem kan uiformas och vilka de sannolika effekterna skulle bli. 1 delsammanhanget har beredningen också sökt bilda sig en uppfattning om vad ellslopande av den nuvarande beskattningen vid import och skatleavlyftningen videxport skulle ge för resullat. Beredningens analyser lyder på allmervärdeskallens regressiva effekl skulle elimineras om något av de undersöktaalternativen valdes. Denna slutsals gäller framför alll i etl kortsiktigtperspekliv. De långsiktiga effeklerna är enligl beredningen svårare aU bedöma.Beredningen kommer dock lill den slutsatsen all även BNP-momsen och 1-momsen pålängre sikt ger regressiva fördelningseffekter men alt delta torde ske genom enmyckel trögröriig och tidskrävande process. Beredningen framhåller vidare atlen mervärdeskatt som baseras pä brutto- eller nettoinvesteringarna - ochsåledes får karaktären av en permanent investeringsskall - skulle ge mindreönskvärda effekler på resursfördelningen i ekonomin och verka återhållande påin-vesleringsbenägenheten. Elt slopande av beskattningen vid import och rältenlill avlyft vid export skulle enligl beredningen medföra slora konkurrenssnedvridningaroch stmkturella förskjutningar inom företagssektorn. Beredningenssamlade bedömning är att varken en BNP-moms eller en I-moms bör införas. Blandselektiva bmlioskaiter - eller med en annan beteckning produktionsfaktorskatler- har i avsnitt 7.3 arbelsgivaravgifter, råvamskauer, energiskatter ochinvesleringsskatier undersökts närmare. Beredningen har därvid funnil allarbelsgivaravgifter och K-moms företer betydande likheter pä lång sikt. Bådaskatterna riktas mol företagen men övervältras på konsumenter och löntagare.Medan K-momsen utgår proportionellt på konsumtionen kan arbetsgivaravgifterses som en proportionell skatt på arbetsinkomst. Båda skatterna ger därför sikt regressiva fördelningseffekter. Skatterna har ungefär samma inverkanpä benägenheten att arbeta och alt spara. Påkort sikt torde däremoi enligl beredningen överväliringseffekterna avmervärdeskatter och arbetsgivaravgifter inte vara likartade. Genom sin konstmktionövervältras mervärdeskatten snabbt framåt pä priserna och får därför sannoliktmycket begränsad inverkan på företagens produktionsstruktur,konkurrensförhållanden, lokalisering o. d. (s. k. allokeringseffekter). Beträffandearbetsgivaravgifterna är övervältringsprocessen mer omdiskuterad. Beredningengör här den bedömningen alt höjda arbetsgivaravgifter ger vissa allokeringseffekter.Speciellt torde detla vara fallet när betydande avgiftshöjningar genomförs medkorta mellanrum pä det sätl som skett i . Beredningensslutsats blir att fortsatta höjningar av arbetsgivaravgifter i denna takt intebör förekomma. I princip bör arbetsgivaravgifterna reserveras för finansieringav kosinader för de mot avgiflema svarande förmånerna. Beredningen anför ocksäall hänsynen lill kommunernas finanser motiverar en stor försiktighet iutnyttjandet av arbelsgivaravgifter som en mer allmän finansieringskälla förden offentliga sektorn. Vad beträffar råvaruskatter konstaterar beredningen altsädana är behäftade med en rad nackdelar som motverkar evenluella fördelar iform av t. ex. bäitre hushållning med knappa råvarutillgångar. 1978/79:210 "' 189 skullemedföra att antalel skattskyldiga blir slort. Undantas vi.ssa råvaror uppstårföljdverkningar på prisbildningen för färdigvaror beroende på om dessatillverkals med skattebelagda råvaror eller inte. Konkurrensförhållandenamellan olika förelag påverkas och risken för skatteundandraganden blir stor. Enrävamskati kräver att imponerade råvaror beskattas. Därmed kan skatten också gehandelspolitiska komplikationer. Beredningen avvisar därför tanken på en allmänråvaruskatt. När det gäller energiskatter anser sig beredningen inte kunnalägga fram någol konkret förslag, på grund av au f n.utreder frågan om det totala energiskatieut-taget. Beredningen begränsar sig därförpå denna punkt till att göra en principiell analys av energiskatters effekt pånäringslivet. Iavsnitt 7.4 har beredningen tagit ställning till flera tekniska frågor rörandemervärdeskattens och arbetsgivaravgifternas konstruktion. Vad först gäller mervärdeskattenhar dessa överväganden lett fram lill slulsalsen alt det inle är möjligt altulvidga beskaliningsområdel, dvs. alt införa skatteplikt för varor och ijänslersom f n. ärskatlefria. 1 vart fall gäller della utvidgningar som skulle fånågon påtaglig statsfinansiell betydelse. Frågan om en differentieradmervärdeskatt har övervägts på grundval av material som tagits fram av 1972 årsskatteutredning. Beredningen avvisar en sädan reform med hänsyn bl. a. till alldel från teknisk synpunkl är olämpligl alt belasta merväideskatlesyslemel medingrepp av detia slag. Samma syften kan enligt beredningens mening näs medprissubventioner eller punktskatter. Beredningenlägger inte fram någol förslag om s. k. generaliserade arbetsgivaravgifter,dvs. avgifter som skall utgå på annan inkomst än inkomst av förvärvsarbete.Beredningen föreslår dock en utvidgning av underiaget för de traditionellaarbetsgivaravgifterna i så måtto all värdel av bilförmän - i likhel med vad som f n.gäller belräffande förmån av kost och logi - skall räknas in iavgiftsunderiaget. Neltovinstbeskatlningssyslemels principiella utformningbehandlas i kapitel 8. Inledningsvis (avsnitt 8.1) analyseras effekterna avsystemet i dess nuvarande utformning. Beredningen konstaterar alt det nuvarandesystemet - vilket ger ulrymme för bildandeav betydande skattekrediter genom av-och nedskrivning av maskiner resp. lager -synes ha haft en inte oväsentlig betydelse för de svenska företagens tillväxt,effektivitet och internationella konkurrenskraft. Den slarka kopplingen mellanskatlekrediler och innehav av lager har dock gjort atl fördelarna av syslemetinle alls eller endasi i ringa utsträckning kunnat utnyttjas av förelag i vissabranscher. Beredningenultalar också att det finns starka skäl att anta att den vidsträckta rälientill skattefria reserveringar skapar motståndskraft hos företagen mot olikakonjunkturbetingade störningar. Den ensidiga inriktningen på lagernedskrivninganlas dock i vissa lägen kunna ge olämpliga stabi-liseringspoliliska effeklervia variationer i företagens likviditet. Netiovinstbeskaltningensfördelningspoliliska betydelse ligger i atl skallen i försia hand träffarkapitalägarna och därför verkar progressivt. Denna progressiva inriktningförstärks genom att bolagsvinsterna dubbelbeskattas. Möjlighelerna att bildaobeskattade reserver anses dock - i förening med den relativt sett förmånligakapitalvinstbeskattningen - ha underiättal uppbyggnaden avprivatförmögenheler. Enbetydelsefull funktion hos nettovinslbeskaiiningssyslemet är atl del 1978/79:210 190 kanutgöra en bas för olika stabiliseringspolitiska ocii iegioiialpolitiska styrmedel.Av särskild betydelse i dessa sammanhang är investeringsfönderna. Även ominvesteringsfondssyslemet undergått en successiv förbättring är det emellerlidenligt beredningen behäftat med vissa svagheter, framför alll när det gälleratt stimulera företagen lill invesieringar i maskiner under lågkonjunkturer. Iavsnitt 8.2 anför beredningen att bl. a. likformighelsskäl och fördelningspolitiskaskäl talar för att etl netlovinsibeskallningssystem behålls. Ett framtidasystem bör enligt beredningen grundas på bl. a, följande principer. Skatlemässigresullaluljämning skall vara möjlig för alla företag. Dubbelbeskattningen avförelagens vinster bör behållas men möjligheten att anskafla nytt riskvilligtkapital bör underiältas. Statsmakterna bör ges möjlighet lill vis.si inflytandeöver förelagens investeringsverksamhet och sysselsättning. Den totalaskattebelastningen i bolagsseklorn bör behållas på ungefär den nivå som följerav nuvarande regler. Reglema bör uiformas sä alt skattereglerna inte pä ettomotiverat sätl avgör valel av företagsform. Beredningendiskuterar olika möjligheter atl inom nettowinsibeskattning-ens ram lindrabeskattningen av inflationsvinster men konstaterar atl några prakliska metoderatt bemästra della problem f n. knappast finns. a. alt komma från att förelagen prakiiski laget enbart genomlagernedskrivning kan bygga upp obeskattade reserver föreslår beredningen allförelagen får sätta av ell belopp motsvarande 20 96 av lönekostnaderna lill enfri resultatuijämningsfond. Samlidigl inskränks rälien till nedskrivning pålager från nuvarande till 45 96. En sädan omläggning har enliglberedningen följande fördelar. DFörelag som inle har lager ges möjligheler lill resultatutjämning. DArbetskraftsintensiva förelag kommer i elt relativt sett bällre läge än . DMöjligheten förbättras att tillgodose de i olika sammanhang framställda kravenom avdragsgilla avsättningar för all möta de förpliklelser som trygghetslagarnapå arbelsmarknaden ålägger förelagen. DMan får etl stabilare underlag för reservbildningen. DRisken för skaiieflyktsåigärder är mindre med lönekostnaderna som bas än medlager. Lönekostnaderna är definitiva och kan inie föras mellan olika företag.Genom alt knyta reserveringen till en kostnad kan det aldrig bli lönsamt atlöka underlaget för au komma i åtnjutande av skatlekrediler. DMetoden är enkel. En detaljerad lönekoslnadsredovisning måste alla företagändå ha. Möjlighetenatl bilda skatlekrediler genom avskrivning på maskiner och andra inventarierbehålls i oförändrad omfattning. Genom alt öka den andel av årsvinsten som fårsällas av lill investeringsfond frän nuvarande 40 96 lill 50 96 förbättras dockmöjligheten till .snabb avskrivning på anläggningstillgångar. Delta medförockså viss kompensation till de företag som fär sina skallekredilmöjlighelerreducerade genom övergången frän lagernedskrivning lilllönekostnadsreservering. Vidare föreslås all det investeringsavdrag som kanutgå när investeringsfond las i anspråk för maskininves-leringar höjs frånnuvarande 10 96 lill . Höjningen gör all man med 1978/79:210 191 investeringsfondsinslituieti högre grad än f n. kan stimulera maskininvesteringar under lågkonjunkturer. Beredningenföreslär aU de anställda skall få rätt all lämna synpunkter i ärenden omutnyttjande av medel som avsatts till investeringsfond. Till ansökan omutnyttjande av investeringsfond skall företaget därför foga yttrande fränarbelslagarorganisalionerna hos företaget. 1 avsnitt 8.3 föreslåsflera förändringar vad gäller skattesatsen för juridiska personer. För detförsia föreslås all aktiebolag och ekonomiska föreningar saml andra juridiskapersoner, som f n. eriägger statlig inkomstskatt med 40 96 eller 32 96, intelängre skall laxeras kommunalt. Dessa bolag och föreningar m. fl. skall laxerasendast lill stailig inkomstskatt. Skattesatsen - som blir densamma för alla -skall enligt förslaget vara . Beredningens förslag innebär bl. a. att dengeografiska differentieringen av bolagsskatten mellan olika kommuner avskaffas.Genom den föreslagna lösningen bortfaller vidare frågan om det nuvarandekommunalskatleavdragel skall vara kvar eller inte. Beredningenavvisar tanken på såväl progressiv bolagsbeskattning som en regionalpolitisktbetingad differentiering av bolagsbeskattningen. När det gällerdubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster erinrar beredningen i avsnitt 8.4bl. a. om de negaiiva effekler denna har på företagenskapilalanskaffningsmöjligheler. För alt inte försvära anskaffningen avriskvilligt kapital diskuteras möjligheterna all avskaffa eller reformeradubbelbeskattningen. Av fördelningspolitiska skäl anser beredningen dock altdel inte kan komma i fräga alt helt ta bort dubbelbeskattningen. Delvis avfördelningspoliliska skäl avvisas också tanken pä en övergäng lill det bl. a.inom flertalet tillämpade avräkningssyslemel. Beredningen föreslär istället all den tillämpade metoden all medge elt begränsal avdragför lämnad utdelning på nyemitterat kapital används. För all höja effeklen avavdraget föreslås au nuvarande avdragsräii på 5 96 höjs till 6 96 samt allavdrag får åtnjutas under 15 är i stället för som under . I avsnitt 8.5 tarberedningen upp vissa frågor som. rör egenföretagarnas beskallning. 1 syfte altlikställa egenföreiagare med aktiebolag föreslås att egenföreiagare skall harätt till avdrag för avsättning till en allmän investeringsreserv. Systemethar konstruerats med investeringsfondssyslemet som förebild. Avsättningföresläs fä ske med högst 50 96 av egenföretagarens inkomst av förvärvskällan.Till skillnad mol fondsystemet föresläs dock atl ett belopp motsvarande helaavsättningen skall betalas in pä bankräkning. Medlen får användas huvudsakligenför investeringar men även för underhåll av byggnader och anläggningar liksomför reparation av fartyg. Någol ansökningsförfarande föreslås inte ulan medlenfår fritt utnyttjas för de i lagen angivna ändamålen. Reserverna måste las ianspråk . Har så inte skett återförs reserven till beskattning jämteelt tillägg av 30 96,. Förkulturarbetare föreslås särskilda regler om uppskov med beskattningen.Systemet, som är utformat på ungefär samma sätl som skogskonto-systemet, gällerendasi rörelseinkomster som en kulturarbelare får i egenskap av upphovsmanenligl lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konslnäriiga verk.Uppskov med beskattningen medges enligt förslagel endast omupphovsmannainkomsien uigör den övervägande delen av kul- Prop.1978/79:210 192 tururbctarenssamtliga inkomster och dessulom med minsl 50 96 överstiger molsvarande inkomstunder närmast föregående år. Även andra begränsningar finns. För alt uppskovskall erhållas krävs att av uppskovsbeloppet inbetalas till bank.Beskattning sker när medlen las ut, dock senast efter insättningen. 1avsnittel om egenföretagarnas beskattning föreslås också en vidgad avdragsräiiför utvecklings- och försöksverksamhet. Regeln som blir tillämplig framför allli uppfinnarverksamhet går ul på att vissa kostnader, som nedlagts innanrörelsen har påbörjats, i viss omfattning fär dras av i efterhand.