prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — RRV ifrågasätter belydelsen av en ökad avstånds- och viktsdegressiviteteftersom priset för transporten har visal sig få en allt mindre betydelse vidval av transportlösning. Inte heller /SR är positiv till en ökaddegressiviiet, som man menar skulle få liten effekt efiersom de fiestatransporter går med fraktavtal. Vidare hävdar förbundet atl det inte finnsekonomiski ulrymme för ökad degressiviiet och att möjlighelerna är siörreau anpassa sig lill marknaden genom selektiva ätgärder. och SJ menar atlavständsdegressiviieten i nuvarande godstaxa redan är för stor och atlnettoeffekten av laxesänkning för längre järnvägstransporter bedöms bli negalivför järnvägarna trots viss volymökning, öm det finns samhällsekonomiska motivför en sänkning bör della ske genom andra ålgärder, i. ex. en ökning avtransportstödet för dessa järnvägstransporter. SJ menar vidare all taxorna redan anpassats lill deförändringar i kostnadsbilden som skeu genom atl kostnaderna förlerminalbehandling ökal mer än siräckkosinaderna. SJ menar vidare alt del med hänsyn till utvecklingen avSJ:s koslnader i och för sig finns skäl för en ytteriigare ökning avviklsdegressiviieien i nuvarande tariffer. SJ anser sig emellerlid i nuvarandeläge inle böra förorda nägon sädan ändring. Länssiyrelsen i framhäller allavslåndsdegressiviietens betydelse från regionalpolitisk synpunki inte harbelysis tillräckligt av Ulredningen. menar vidare liksomlänsstyrelsen i lån all marginalkosinadsprincipen för taxesäuningbör utvärderas. Prop.1978/79:99 38 Transporlarbetareförbundetanser att utredningens förslag atl genom förändringar i SJ:s laxepolitiköverföra gods frän landsväg till jämväg är klart olillräckliga för allförbättra SJ:s konkurrenskraft. 1frågaom persontrafiken ,har utredningens förslag till en ny form av rabattkortoch synpunkter i övrigi på SJ:s rabatter mön delade meningar blandremissinsianserna. Några inslanser har dessulom framlagl andra raballförslag. SPKliksom länsstyrelserna i . ochVäsiernorriands lån lillsiyrker del föreslagna rabattkortet. LOmenar däremot atl något ytteriigare rabattkort, ulöver nuvarande i 2 klass inlebehövs. Om en subvenlion av personlrafiken anses önskvärd i syfte att föra övervägtrafik lill järnväg, bör den lämpligen la formen av en prisnedsäuning fördetla rabattkort. Denna inställning kan sägas delas av RRV, som framlägger enrad andra raballförslag. Även /SR ställer sig tvekande lill förslaget. 57,i län och menar all delföreslagna raballkortet inle torde alstra lillräcklig nytrafik för atl bliförelagsekonomiskl moliverai. Som ett alternativ förklarar sig SJ berett attpröva ett nyll rabattkort för 2 klass resor, som skulle gälla måndag-lorsdagoch lördag lill lägre pris än del nuvarande rabattkort för 2 klassresor. Nägraremissinsianser har lagit fasta pä ulredningens synpunki att utvecklingsarbeteti fråga om rabattkort bör inriktas pä familjens situation med beaktande av SJ:smöjligheler lill ett bälire uinyttjande av kapaciteten. Så förordar t. ex. RRV, i och /SR förbällringar i nuvarandefamiljerabail, bl. a. i syfte all öka jämförbarheien mellan tåg- och bilresa.SPK anser alt ett återinförande av semesterbiljeiien skulle kunna slimulerabarnfamiljer au oftare välja tåget för sina rekreaiionsresor. Vidare föreslårSPK atl priset på 1 klassbiljelierna höjs så atl ulrymme skapas t. ex. för attutöka bambiljeitens omfattning. RRV kan sägas föra ell i sak liknanderesonemang. Beträffande konfiikten mellan SJ:s kapaciletsknapphei underveckosluten och angelägenhelen i alt dä förbättra särskilt familjerabaiien,bedömer /SR atl en anskaffande av vagnar specielll för veckosluts- och helglrafikenskulle vara företagsekonomiskt motiverat för SJ. SJfinner det självfallel önskvärl all öka irafiken och intäkterna under veckansmellandagar. Eftersom familjebilen främsi används under de lider då SJ har höglkapacitetsutnyttjande, menar dock SJ att den inte kan konkurreras ut genomtaxesänkningar utan skadeverkningar på SJ:s ekonomi. Detidéförslag till ny huvudlaxa gemensam för SJ:s låg- och bussirafik mellan kommu ncen t ra . som utredningen framlagl. har mött övervägande posiliva reaktioner.Flera inslanser beionar jämlik-hetsaspekien i tanken på en gemensam tåg- ochbusstaxa. Prop.1978/79:99 39 ningenoch del prakliska genomförandel av en ny huvudlaxa bör dock, enligi flerainslanser. samordnas med periodkortsutredningens förslag. Sågoll som saniiliga hörda länsstyrelser tillstyrker förslaget. iÖrcbrn län ser t.ex. förslaget som eti slorl steg mot all grundlägganderegionalpoliliska mål blir acceplerade. En likartad syn redovisar ävenlänssiyrelsen i län. i framhåller särskiltdet angelägna i en gemensam laxa. Länssiyrelsen i släller sigposiii\ till förslaget och serdet somelijämlikhelskravallen laxa kommer lillsiånd som är lillämplig på all kollekliv irafik mellan laxepunklerna.Länsstyrelsen framhåller vidare all även kommundelscentra bör uigöralaxepunkler i den nya laxan. i lillsiyrkerförslaget men förutsäUer all lill ytan stora kommuner inle kommer allmissgynnas av au endasl kommuncentra blir laxepunkler. Länssiyrelsen iGöleborgs och län inslämmer i förslaget, men menar all del bör uiökas ochäven möjliggöra samordning mellan den lokala malartrafiken med buss och denregionala lågirafiken. Länssiyrelseni läsieibönens län saknar i ulredningen mera genomgripande laxeförslag menanseratt förslaget är en i och försig värdefull retuschering av nu rådandeförhållanden. Flertaletlänsstyrelser menar vidare au ulredningens laxeförslag bör samordnas medperiodkortsutredningens förslag. Länssiyrelsen i går därvid eusteg längre och menarall frägan om förslag till ny persontaxa hell börhänskjutas till periodkortsuiredningen. RRVfinner det uppenbart au ett enda taxesyslem bör gälla för all interregionallinjetrafik. Man beionar vidare vikten av en administrativ enkelhel i taxan ochtillstyrker därför en begränsning av antalet laxepunkler i enlighel medulredningens förslag. SPKanser det vara angeläget av rättviseskäl all SJ fär en gemensam laxa för sin järnvägs-och busstrafik. SPK tillslyrker därför förslaget. Det förefaller nalurligl,säger vidare, atl börja med SJ:s tåg och bussar, men målsällningen bör varaatt pä sikt läla laxeberäkningen även omfatta icke-siallig kollektivtrafik. Bussbidragsnämndenanser det rikligl och logiskt alt välja kommuncenira som laxepunkler i enrikstäckande laxa för regionala och inlerregionala resor. Med hänsyn lill altendasl ett fåtal kommuncenira f n. trafikeras av annan irafikuiövare än att samtliga kommuncenira av rättviseskäl bör inlemmas i sysiemelredan frän början. Detaljutformningen bör ske mot bakgmnd avjjeriodkortsutredningens resullai. Nämnden understrv ker vidare önskvärdhelenalt en utjämning av nivåer och konstmktioner av de a\ olika bussförelag lokaltlillämpade taxorna kan ske. finner del angeläget alt olikheterna i busstrafikens laxor utjämnas,detta bl. a. för alt skapa bätire förutsättningar för ett utvidgatsamtrafiksystem. Bussirafikförbundeimenar likaså alt belydande samordningsfördelar kan 1978/79:99 40 vinnasgenom en harmonisering av busslinjeiaxorna. Förbundet har ingel att invända motatt SJ uppdras att närmare penetrera förulsäuningarna för en gemensam laxa förall regional och interregional kollektiv irafik i landet, men ullalar en vissiveksamhel till möjlighelerna atl pä ell praktiskt och ekonomiskt sätlgenomföra det skisserade taxesyslemet fullt ut. Eu alternativ skulle kunna varaall en för all busstrafik gemensam normaltaxa genomförs, som skulle tillämpasinom de olika bussirafikföretagen. skulle utvecklas ett syslem förbiljellsamtrafik inom ramen för den offentliga trafikplaneringen. Ulredningensförslag och synpunkier beiräffande persontaxorna bör emellertid, enligtförbundet, tillsammans med periodkortsutredningens ställningstagande kunnauigöra utgängspunkt fören ny samlad syn på kollektivtrafikens laxor. SACOISRanser atl utredningens förslag sammanvägt med periodkortsutredningens förslagkan innebära ett belydligt förenklat taxesyslem. Förbundet tillstyrker därförall det föreslagna systemet för knutpunktsiaxa och lokaltaxa blir föremål fördetaljbearbeining och därefter genomförs. 5/understrykerdeiangelägna i att en gemensam laxa införs för all regional och interregional irafik.Arbetet med en lösning av denna laxefräga bör starta så snart förslagen frånperiodkortsuiredningen presenterats. En liknande syn anförs även av LO. Varkenstatskontoret, kommunförbundet eller Landstingsförbundei tar i sill remissvardirekt ställning lill personlaxans utformning, detla i avvaklan påperiodkortsutredningens ställningstagande. har dock ingetemot att ulredningens synpunkier bildar utgångspunkt i fortsalla övervägningenom en ny SJ-taxa. befarar alt den föreslagna huvudtaxan kombinerad med ensärskild lokaltaxa kan bli administrativt belungande i förhållande tillnuvarande situation. Ulredningens idéförslag bör överarbetas försl sedanperiodkortsutredningens förslag behandlals. SJmenar beträffande förslaget lill gemensam taxa för låg och buss atl det inlebara är företagsekonomiskt utan ocksä samhällsekonomiskt motiverat attskillnader i tekniskt och ekonomiskt hänseende mellan olika irafikmedel kommertill uitryck i de olika trafikmedlens taxeslmklurer och taxeniväer. Ätt uppgekravet på kostnadstäckning i busstrafik och betrakta bussirafiken som en del avjärnvägslrafiken kan, menar SJ, inte förenas med strävandena att upprätthållaoch utveckla rationell busstrafik och järnvägslrafik med utgängspunkt frånrespektive trafikmedels förutsättningar och möjligheter. SJ gör vidare denbedömningen alt förslaget i praktiken skulle bli ett nytt statligt bussbidragfinansierat över SJ:s järnvägstrafik. Vidare menar SJ all alternativbiljetlgiltighet mellan trafikmedel eller transportförelag skulle innebäramindre iniäkter samt merkoslnader för bl. a. administration, eftersombiljettsystemet då skulle bli komplicerat. Beträffandeförslaget till ny huvudtaxa med de taxepunkter som utredningen anger, framhållerSJ att detta torde innebära för järnvägsresor över 1978/79:99 41 laxepunklerna lill laxepunkler i den kompletterandelokallaxan. atl avgif-lerna för en järnvägsresa lill skillnad från nuvarandejärnvägstaxa skulle sniltbe räknas. Enligt ulredningenärdet av väsenilig viki alt frågan om personlaxans avslåndsdegressivitel prövasi syfte atl göra medellånga och länga järnvägsresor mer attraktiva och föreslårdärvid en sänkning av taxenivån på avstånd från . förslaglillsiyrks av SPK saml länssiyrelserna i . Några inslanser, däribland länsstyrelserna i sann Nnnbniicns län anser all frägan bör övervägas i ansluining lillperiodkortsutredningens förslag. /SR ställer sig skeptisk till en ytterligare ökning avpersonlaxans avständsdegressivitet med hänsyn till atl det samiidigi skulleinnebära en höjning av laxan på korta avsländ, vilkel påverkar järnvägenskonkurrensförmåga genlemoi privatbilismen. SJ menar all en degressiv personlaxa inle längre är likaförelagsekonomiskl moiiverad som lidigare. Man uppger sig redan lidigare habedöml del rimligt atl minska degressiviielen i nuvarande laxa, vilket skulleförbäura SJ:s resullai med 15 milj. kr. En sänkning av personlaxan med15 % på avsländ skulle leda lill en resullalförsämring om 60-80milj. En ökad avslåndsdegressivitel inom oförändrad inläktsraminnebärall axgifterna för kortare avsländ måsle höjas. SJ menar alt det redanur kostnadssynpunkt är moliverai atl höja avgifterna för korla järnvägsresor.Volymutvecklingen för korta järnvägsresor är emellerlid ogynnsam varförresultatförbättringen av en laxehöjning på sädana resavstånd inie kan beståendekompensera en märkbar avgiftssänkning för längre resor. Som ett alternativ till utredningens förslag om ökadlaxedegression, föreslår SJ dels all ToR-biljetten slopas - vilkel skulle ge enangelägen förenkling av biljelisystemet - dels alt priset för en enkelresasänks med i genomsnitt 27-30 "., vilket molsvarar av priset förToR-biljett. Förslaget kan dock inle genomföras inom ramen för SJ:skosinadsansvar, ulan fömtsätter en kompensation lill SJ om ca 60-80 milj. kr.per år. \'åg\-erkei framhåller, beiräffande effekien påvägtrafiken av ulredningens förslag, alt resor längre än med personbilulgör en begränsad andel, maximall 20 ''c, av trafikfiödet på alla vägarutom en del avsnitt av europavägarna och vissa större riksvägar. Vissa avvägverket genomförda intervjuundersökningar lyder på all för ortsrelationeranknutna lill den regionalpolitiska ortsklassificeringen med avstånd längre än150 km är biltrafiken i ett stort antal fall av ringa omfattning i ensiakaortsrelaiioner. Som exempel nämns bl. a. med ca 200 fordon perårsdygn, med ca 550 och med 60 fordonper årsdygn. Verket framhåller vidare atl en belydande del av det långvägabiltrafikresandei är av sädan karaklär atl den inie ulan siarka förändringar iprisrelationerna mellan kollektivt resande och personbilsre- Prop.1978/79:99 42 sandekan förväntas övergå lill SJ. Däremoi kan de föreslagna åtgärderna ochidéförslagen för all minska resliden på SJ förväntas öppna ökade möjlighelerlill resande för dem som inte har lillgång lill bil saml uigöra enkonkurrens-fakior gentemol flygresandei. Ulredningens lanke är allde framlagda idéförslagen lill marknads- och laxepolitiska ålgärder skallanalyseras och uivecklas av SJ. En sådan handläggningsordning lillsiyrks avflertalet instanser, bl. a. flenalet länsstyrelser, ,LO och SF. SJ förklarar sig bereiiall närmare ulveckla de idéförslag som ulredningen framfört och därvid meraulföriigl redovisa förslagens för- och nackdelar. Prop.1978/79:99 43 Näranog samtliga remissinsianser instämmer i ulredningens grundläggandeuppfattning au syftei med en särskild driftersällning lill SJ är an ge läckningför det underskön som uppslår vid irafikering av trafiksvaga bandelar på vilkairafiken bör bibehållas lills vidare. ErsäUningen skall således möjliggöra entaxesäuning inom SJ som enbart grundar sig på lekniska och ekonomiskaförhållanden inom affärsbanenätel. Trafikpoliliskaulredningens förslag lill avgränsning av en affärsbanenäl berörs av endasl elltiolal remissinstanser. En i del närmasle allmän mening bland dessa är auulredningens förslag, bälire än hittillsvarande ordning, är ägnal all avgränsaell bannäl där förulsäliningar finns all bedriva en ralionell järnvägslrafik påaffärsmässiga grunder. Ulredningensförslag tillstyrks av länsstyrelserna i , , Malniölnis ochVäsiernorriands lån saml av . Statsanställdas,förbund,/SR, TCO och Näringslivets irqfikddegaiion. Fleraremissinstanser instämmer i trafikpolitiska utredningens uppfattning allavgränsningen av affärsbanenälel bör ske ulifrån ett funklionelli synsäll.Exempelvis anser i län all uppdelningen av bannäieiUlförts pä ett säll som bätire än f n. tar hänsyn lill resp. bandels funklion idet loiala linjenätet. /SRunderslryker angelägenhelen av eu funktionellt avgränsat affärsbanenäl ochpåtalar särskilt att härigenom undanröjs den återkommandediskussionen om vad som skall anses tillhöra affärsbanenäiet resp. delersäliningsberälligade nälet. Trots att vissa bandelar i eu funklionellisammanhängande affärsbanenät kan komma atl kännetecknas av en relalivi läg trafikinlensilelså bör dock dessa enligt förbundels mening ej erhålla nägot ekonomiski stöd.Tillfälliga resultatförsämringar för enstaka bandelar inom della näl börrimligen ej heller enligi /SR molivera någoi bidrag. Trafikpoliliskaulredningens förslag lill uppdelning av järnvägsnälel betecknar förbundet sombäde rikligare och bälire än nuvarande principer enligt vilka sävälomfattningen av som ersättningen lill del irafiksvaga nätet kan varieraberoende på om separatredovisningen skett under ell läg- eller högkonjunkturår. Vidareframhäller /SR all om SJ skall kunna utvecklas lill ell sunt affärsföretagså måste förelagsledningen få ansvarei för ell funktionellt sammanhängandeaffärsbanenäl. Det nuvarande systemets nackdelar beror enligt förbundels meningframförallt på den bandelsindelning i korta siräckor som SJ tillämpar. Bannäieimåsie dock bli föremål för fortlöpande översyner när del gäller sävälomfallning som ingående bandelar. Vid en sädan översyn anser förbundel detangeläget att olika bandelar kan överföras till och från resp. näl Prop.1978/79:99 44 medhänsyn lill bl. a. irafikuivecklingen på olika bandelar. Sammanfattningsvisbeionar /SR nödvändigheien av au affärsbanenälel är väl avgränsat så atlingen ""konstgjord andning"" uppräiihålls av Irafiksvagabanor eller all SJ lillförs driftbidrag ulan reell grund. förslag i denna fråga betecknar förbundel som ett belydande stegframäi. Treremissinstanser har invändningar mol ulredningens förslag till avgränsning. RRVanser sälunda atl iransportsysiemel skall ulformas med uigångspunki i enövergripande iransportplanering där del framgår vilken järnvägstrafik som ärsamhällsekonomiskl motiverad. Mol denna bakgrund finner RRV ingen anledning allsärskilt avgränsa eu affärsbanenäl. LRF menar att uppdelningen i ettaffärsbanenäl och ett ersättningsberättigat näl är ett konstlat system uppbyggtmera utifrån möjlighelema all erhålla driftbidrag än utifrån en trafikpolitiskmålsättning. SJframhåller inledningsvis i sill yllrande all flertalet av de bandelar som avgranskningsmännen tidigare klassificerats som förbindelse- och dubbleringsbanoroch därmed undanlagils från ersättning inte har en sådan belydelse föraffärsbanenätel att detta och därmed SJ:s irafikanler bör belastas med dehärvid uppkomna underskotten. SJ anser detta är särskilt anmärkningsvärt motbakgrunden av alt 1963 ärs riksdag förutsatte, atl bedömningen av vilka slag avIrafik som skall kunna bli berättigade med ersättning från del allmänna, skulleske under beakiande av den belydelse, som trafikförsörjningen har förbefolkningen och näringslivet i de berörda bygderna. riksdagsuttalandemoiiverar enligt SJ en mindre restriktiv bedömning av vilka bandelar som börvara ersättningsberättigade än vad som följer av proposition och iännu högre grad av ulredningens förslag till ändringar. Detfinns enligt SJ knappast några bärande skäl atl frångå nuvarande bandelsvisabedömning för atl i stället söka konstruera nägot slags funktionelltaffärsbanenät. SJanser det som närmast uteslutet alt ett statiskt fysiskt mätt skulle gå atlrelatera till den verkliga särkostnadsläckningsgraden om inle man räknar medalt den fortsatta produktiviietshöjningen som SJ eftersträvar skall upphöra.Sålunda innebär enligt SJ den transportiekniska utvecklingen tillsammans medden av personalkostnader, trafikunderiag och laxenivä beroende utvecklingen avkostnader och intäkter en fortgående förskjutning av lönsamhetsgränser mätta isådana termer som tonkm och personkm. SJ uttalar härvid atl en fixering av enlönsamhetsgräns i tonkm och personkm och därmed en höjning av laxenivån för attuppnå och kvarhålla faktisk lönsamhet vid en sådan gräns knappasl kan varaförenligl med strävandena att tillvarata den spårbundna trafikensutvecklingsmöjligheter. Medhänvisning lill drifiersäuningens syfte framhåller SJ all de fysiska mått som iarbetsbesparande syfte ev. skall användas vid avgränsningen av detersättningsberättigade nälet i stället måste vara dynamiska i den Prop.1978/79:99 45 meningenan de på ett rimligt säu svarar mol den verkliga särkosinadsiäck-ningsgraden. SJ framhåller vidare atlen lillämpning av utredningens förslag lill avgränsningskrilerier medförbelydande nackdelar och försämringar vid beräkningen av driftersällningen samlvid planeringen och driften av \ erksamheien. Som exempel på della anför SJ atldel är både prakliskl och leoreiiski uleslulel all olönsamma bandelar.överförda till affärsbanenälel, skulle kunna drivas med de för affärsbanenälelgällande kraven på förelagsekonomisk lönsamhet ulan trafikinskränkningar.Sådana trafikinskränkningar kan komma an framslå som myckel negativa iförhållande till den trafikservice samhällel lillhandahåller på delersäliningsberälligade järnvägsnälel. Mol denna bakgrund anser SJ allulredningen borde övervägl möjlighelen lill en förstärkt driftbidrag,innefattande någon form av offert-baserad lilläggsersäiining, för den exlrairafikservice del ibland framförts önskemål om för orler vid affärsbanenälel. SJ är vidare kriiiska lillulredningens förslag all SJ skulle behöva göra en på en nedläggningskalkylbaserad framsiällning lill regeringen för alt få lill siånd en överföring avbandelar frän aflarsbanenäiel lill del ersäliningsberälligade nälet. Principerför beräkning av drifiersäliningens sioriek Ävenfrågan om metodik vid beräkning av ersältning lill SJ för driften av detrafiksvaga bandelarna har behandlals av endasl ell begränsal antal avremissinsianserna. Posiliva lill trafikpoliliska utredningens förslag ärlänssiyrelserna i . Ösiergöllands, .Malmöhus, ochVäsiernorrlands lån saml /SR och TCO. i län ansersålunda all ulredningens förslag, bälire än hittillsvarande ordning, fyllersill syfte all besiämma skillnaden i koslnader och iniäkter mellan helajärnvägsnälel och ell länkl järnvägsnäl bestående enbart av affärsbanenälel.Länsstyrelsen i län menar att utredningens förslag bör skapa ökademöjligheter för SJ au fä en siörre och rikligare driftersällning för deföretagsekonomiskt olönsamma tjänster som utförs på irafiksvaga bandelar. S.4C0/SR anser au hänsynvid separairedovisningar bör las till del under undersökningsåret akluellakonjunkturiäget så att ersättningen i möjligaste mån baseras på eu genomsnittsår. Några remissinsiansersäger sig sakna möjlighel all bedöma vilken kalkylmodell som bör användas.Bland dessa är SF, som framhåller atl ändringar i kostnadsläget m. m. mellanlidpunkierna för separalredovis-ningen helt måste beakias. I fråga omberäkningsmetodik har förbundel ingen principiell invändning men påpekar,liksom LO, alt det är nödvändigi au kalkylerna anpassas lill de ändradefömtsättningar som kan bli följden av en ändrai kosinadsansvar. SF iVamhållervidare att osäkerhelen måsle minskas i beräkningarna och föreslår all dencenlrala trafikplanerings- 1978/79:99 46 nämnden får i uppdrag atl speciellt studera de avsniu därosäkerhelen bedöms som väsentlig. Siaiskoniorei a andra sidan framhåller all de resurser somläggs ned på kalkylarbelei måsle stå i rimlig proportion till kalkylernasvärde. Ä\en om kalkylmctoderna förbättras, måste ingångsvärdena i kalkylen iflera fall anses vara myckel osäkra. Siaiskoniorei finner därför elldeialjinrikiai kalkylarbele vara föga meningsfulll ulan anser i siällei allmöjlighelema lill en mer schabloniserad beräkning bör undersökas ytterligare.Staiskonioret konslalerar vidare alt arbetet med separatredovisningen är enföljd av nuvarande förelagsekonomiskl inriktade principer för SJ:s kosinadsansvaroch förordar att utredningen i siu fonsatta arbeie rörande kostnadsansvarelsutformning och lillämpning söker finna former som medger en avveckling avseparaire-dovisningen. Siaiskoniorei kommenterar emellerlid ocksåberäkningsprinciperna och anser del därvid troligt all del långsikligamaiarvärdei för personlrafik är avsevärt högre än 10 96. Detta moliveras medall i orter som förlorat sina direkia resemöjligheter med järnvägen ökariroligen bilinnehavet med därtill följande mindre antal läglrafikanler. Jämförtmed lidigare förhållanden innebär dock enligt statskontorets meningutredningens förslag vissa förbällringar i kalkylernas verklighetsanpassning. Även LRF berör frågan om noggrannheten i beräkningama ochpåpekar risken för au arbelel med separairedovisningen kan bli byräkraiiski ochresurskrävande. Det ärenligt förbundel väsentligt au administrativa resursersparas och i stället används för exempelvis bemanning av nedläggningsholadejärnvägssialioner. Närmare synpunkter på utredningens förslag lill metodikvid beräkning av driftbidragei lill del ersäliningsberälligade bannäiei lämnasfömtom av siaiskoniorei endasl av SJ. som allmäni framhåller allhittillsvarande beräkningar och beslut rörande driftbidragei lell lillunderkompensation för SJ.