prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — För forskningsrådsorganisationen anvisas medelunder ett anslag till vart och ett av de tre forskningsråden , medicinska forskningsrådetoch naturvetenskapliga forskningsrådet samt ett anslag tillforskningsrådsnämnden. Medel för teknisk forskning anvisas under det underindustridepartementets huvudtitel uppförda anslaget till styrelsen för tekniskutveckling. Det finns enUgt min meningskäl som talar för att anslagssystemet bör vara mer detaljerat för högskolan änför forskningsrådsorganisationen. Högskolans anslag avser uppbyggnad och driftav en fast organisation och det är inte orimligt att regering och riksdag harett mer ingående inflytande däröver än över områdesfördelningen av de i principrörliga forskningsmedel som anvisas via forskningsrädsorganisationen. En anslagsindelning ienUghet med FUN:s förslag skulle leda till betydUgt fler anslag tiU forskning ochforskarutbildning inom högskolan. EnUgt min bedömning har ochregeringen f. n. inte behov av en än mer ingående anslagsuppdelning avseendeforskning och forskarutbildning inom högskolan. Eftersom den nuvarandefakultets- och sektionsindelningen också i huvudsak fungerattillfredsställande med avseende på de uppgifter som fullgörs av lokalafakultetsorgan finns det, enligt min mening, inte f. n. skäl att besluta om engenereUt ändrad sådan indelning. Viduniversitetet i förbereds f. n. en temaorienlerad forskningsorganisation.Denna forskning står utanför den sedvanliga disci- Prop.1978/79:119 75 De uppgifter somankommer på fakulletsorgan fullgörs av bl. a. temaråd. Ett bibehållande av den nuvarandefakulletsindelningen i stort bör, enligt min mening, inte innebära någothinder för en särskild organisation för t. ex. temaorienlerad forskning. Dentemaorienterade forskningen i bör hänföras till en särskild fakultet. Jagövergår nu till att i korthet kommentera FUN:s förslag avseendeekonomiadministration och redovisning för forskning och forskarutbildning inomhögskolan. FUN har här föreslagit att ekonomiadministration och redovisningskall omfatta samtliga resursströmmar inom högskolan. Högskolansekonomiadministration och redovisning föreslås vidare vara baserad på projekt,där varje projekt hänförs till ämne och då så är möjligt tillproblemområde, som definieras med utgångspunkt i samhällsintresset.Utredningen vill också att ekonomiadministration och redovisning skallutformas så att det blir möjUgt att lägga samman uppgifterna ämnesvis,fakultetsvis och problemomrädesvis för hela högskolan. Fleraremissinstanser anser att FUN har föreslagit en onödigt hög ambitionsnivå förhögskolans ekonomiadministration och redovisning. a. RRV tillstyrkerinförande av projektredovisning. En sädan redovisning förutsätter emeUertid,framhåller verket, en fördelning av bl. a. lönekostnaderna på de olikaprojekten. UHÄ föreslär en försöksverksamhet med projektredovisning. FUN:sförslag avseende ekonomiadministration och redovisning gäller i huvudsak frågori vilka det ankommer på berörda myndigheter att besluta. För statligverksamhet finns ett infört ekonomi-administrativt system,statens ekonomiadministrativa system (SEA). På förslag av regeringen i prop.1976/77:130 har antagit riktlinjer för modernisering av det statUgabudgetsystemet (FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19). Dessa innebär bl.a. attekonomiadministrationen inom den civila statsförvaltningen skall förbättrasgenom successiv, myndighetsan-passad UtveckUng av SEA-systemet. Endast vissa avrutinerna i SEA-syste-met är obUgatoriska för alla statliga myndigheter. 1systemet ingår dock en rad frivilliga rutiner, som troligen skulle kunnatillgodose en stor del av FUN:s önskemål om förbättringar iekonomiadministration och redovisning. Jag har tidigare angett att UHÄ och RRVbör fä i uppdrag att studera möjligheterna att ur systemen förekonomiadministration och redovisning få fram uppgifter som kan tillgodosebehov av FoU-statistik. De berörda myndigheterna bör även pröva möjligheternaatt tillgodose de av FUN framförda förslagen om förbättringar i högskolansekonomiadministration och redovisning. En förbättradredovisning av kostnaderna per forskningsprojekt är enligt min meningangelägen. Det är dock viktigt att de olika rutiner som krävs i dettasammanhang utformas så att de inte ökar den administrativa bördan påinstitutionsnivå. Jag anser att en försöksverksamhet med projektredovisning börinledas vid någon eller några fakulteter och hög- Prop.1978/79:119 76 skoleenheter.Till grund för försöksverksamheten bör ligga den till FUN:s betänkande fogaderapporten frän RRV angående ekonomisk redovisning. Jag kommer i annatsammanhang att föreslå regeringen att uppdra ät UHÄ och RRV att svara för ensådan försöksverksamhet. Jag tar nu upp FUN:sförslag rörande högskolans institutionella organisation. FUN har här lagt framförslag som berör institutionerna, fakultets/ sektionsnivån och UHÄ. FUN:sförslag innebär att vissa nya organ skulle inrättas. FUN lämnar ocksä förslagtiU sammansättning av organen. FUN utgår här ifrån en principiell uppfattningatt det finns en gräns för vilka frågor inom forskningsområdet som företrädareför samhällsintressen bör engageras i. Företrädare för samhäUsintressen börfrämst återfinnas i högskolestyrelsen och pä de regionala och centralanivåerna inom högskole-området. På institutions- och fakultetsnivåerna är,enligt FUN, de beslut som fattas av en sådan karaktär att de bör överlåtas tillföreträdare för forskarna. FUN:s förslag i fräga omden institutioneUa organisationen har blivit föremål för många kommentarer iremissyttrandena. Vissa allmänna övergripande synpunkter återkommer i flerayttranden. En sådan synpunkt, som återfinns i yttranden bäde frän organ inomhögskolan och frän andra remissinstanser, är att FUN gör en alltför strängåtskillnad mellan frägor som "samhällsintressena" skall få vara medoch påverka och frågor som skaU avgöras utifrän "vetenskapensintressen". FUN drar här en ganska skarp gräns vid fakultetsnivän mångaremissinstanser anser detta vara en konstlad gräns. En annan vanlig synpunkt iremissyttrandena är att det finns mer än nog av organ av skilda slag inomhögskolan och att man bör akta sig för att inrätta nya. De nya organ som FUNföreslär möts av mycket ringa entusiasm. Högskolans institutionellaorganisation är mycket differentierad och uppbyggd på ett stortantal organ. I linje med den allmänna strävan att minska byråkratiseringeninom det statliga verksamhetsområdet som kommit till uttryck bl. a. i denantibyråkratiproposition som regeringen lagt fram bör det endast undermycket tvingande omständigheter inrättas ytterUgare organ inom högskolan. Jagvill i detta sammanhang erinra om de förslag som i betänkandet (DsU 1979: 1)En decentraliserad högskola lagts fram av en inom utbildningsdepartementettillkallad sakkunnig som gjort en översyn av befogenhetsfördelningen mellanolika myndigheter och organ inom högskolan. Förslagen remissbehandlas förnärvarande. Jagvill erinra om vad jag inledningsvis har anfört om allmänintressenas inflytandei forskningsfrågor inom högskolan. I likhet med många remissinstanser anserjag att nägon skarp gräns inte gär att dra mellan nivåer inom högskolansbeslutshierarki som behandlar frågor med forskningspoU-tisk innebörd ellereljesl är av sådan karaktär att representanter för allmänna intressen bördelta i behandlingen och nivåer som behandlar frågor som kan bedömas endastutifrån inomvetenskapliga kriterier. Prop.1978/79:119 77 Enligt min mening är emellertid arbetsuppgifterna påfakultetsnivån i huvudsak sådana att bedömningar utifrån inomvetenskapligakrilerier här bör väga tyngst. Detla synsätt ligger till grund för de förslagangående sammansättningen av fakultets/sektionsnämnd, som jag kommer attredovisa i del följande. FUN föreslår, som jag berört i det föregående, i fråga omorganisationen pä institutionsnivå att ansvaret för antagning av studerandetill forskarutbildning läggs på en antagningsnämnd vid varje institution. Antagningsnämndenskall, enligt utredningen, beslå av handledarna vid institutionen. Vidareföreslås att antagningsbesluten skall fastställas av de av FUN föreslagnaforskarutbildningsnämnderna. Flertalet remissinstanser avvisar förslaget om . De anser att i första handinstitutionsstyrelsen bör kunna klara antagningen. Enligt min bedömning föreligger inte tillräckliga skäl föratt gå ifrån nuvarande ordning för antagning av studerande tUlforskamtbildning. Denna innebär att för varje institution högskolestyrelsenefter samräd med företrädare för dem som är verksamma vid institutionenbeslutar vilken av tvä modeller antagning genom institutionsstyrelsen ellergenom prefekten som skall tillämpas. Handledarna vid institutionen börsjälvfallet delta i beredningen av frågor som rör antagning avforskarstuderande. Hur detta skall organiseras bör emellertid avgöras lokall. Huvuddelen av FUN:s förslag rörande den institutionellaorganisationen gäller fakultetsnivån. FUN:s förslag innebär i korthet följande. Indelningen avfakulteter i sektioner avskaffas. Fakultetskollegiet bevaras med oförändrade uppgifter ochoförändrad sammansättning. En liten, forskardominerad fakultetsnämnd skapas.Fakultetsnämnden skall bestå av dekanus och prodekanus, som väljs av fakultetskollegiet,en, tre eller fem andra ledamöter som väljs av kollegiet, en företrädare förde forskarstuderande och en för teknisk och administrativ personal inomfakulteten samt, om sä beslutar, en företrädare förgrundläggande högskoleutbildning, som saknar eller har liten representation ifakultetskollegiet. Av de ledamöter som väljs av fakultetskollegiet skall två,fyra resp. fem vara professor. Efter förslag från kollegiet och beslut avhögskolestyrelsen skall en av de ledamöter som utses av kollegiet i ställetkunna vara förelrädare för FoU uianför högskolan. skall ha övergripande planeringsuppgifterinom sitt verksamhetsområde samt avge petita till UHÄ angående forskningen ochforskarutbildningen inom fakulteten. En forskarutbildningsnämnd med självständigt ansvar förforskarutbildningen inrättas inom varje fakultet. Forskarutbildningsnämndenskall bestå av dekanus, som är ordförande, samt två, tre eller fyra före- 1978/79:119 78 trädareför vardera fakultetskollegiet och de forskarstuderande. Forskarutbildningsnämndensuppgifter skall vara att planera forskarutbildningen och inom givna ramarbesluta om dess innehåll, organisation och dimensionering samt att tillfakultetsnämnden avge förslag till petita rörande forskarutbildningen. Någraremissinstanser berör fakultetskollegiet och framhåller vikten av att man inomberörda högskoleenheter vidtar åtgärder för att få kollegierna att fungera somfora för vetenskapUga kontakter och diskussioner. Flertaletremissinstanser avstyrker förslaget att inrätta en särskildforskarutbildningsnämnd. I stäUet föreslås att forskarstuderande och gruppenövrig personal får vidgat inflytande i fakultetsnämnden. Det mindre antalremissinstanser som är någorlunda positiva till förslaget om enforskamtbildningsnämnd anser i regel att en sädan nämnd skall vara underställdfakultetsnämnden eller fungera som ett beredningsorgan till fakultetsnämnden. Någraremissinstanser berör frågan om fakultetsnämndens storlek; de befarar attnämnden skall bU för Uten för att kunna rymma representanter för alla tungavetenskapsområden. I frågan omfakultetsnämndens sammansättning redovisas i remissyttrandena en radsynpunkter. UHÄ förordar att andra gmpper än professorsgruppen ges en starkareställning i fakultetsnämnden än enUgt FUN:s förslag. EnUgt UHÄ:s mening börytterligare erfarenheter av nuvarande ordning (dvs. en fakultetsnämnd beståendeav dekanus, prodekanus, fem ytterUgare ledamöter av fakultetskollegiet, tvåanställda, två studerande) avvaktas innan sammansättningen ändras. Möjligheterbör dock öppnas för atl låta en ledamot ingå i nämnden som företrädare förgruppen "övriga lärare", dvs. lärare som inte ingår ifakultetskollegiet och som tjänstgör i utbildning som saknar institutionellanknytning till forskning. Vidare bör med hänsyn till den inom vissa fakulteterbetydande samverkan med intressenter utanför högskolan möjlighet öppnas förrepresentation i fakultetsnämnden också för allmänna intressen. TCOanser att representation för allmänna intressen i fakultetsnämnderna skallvara regel och att denna kategori bör företrädas av två personer. LOföreslär att i fakultelsnämnderna skall ingå representation för yrkeslivetgenom löntagarorganisationerna. Statensråd för byggnadsforskning m. fl. anser att fakultetsnämnden obligatoriskt skallinnehålla företrädare för relevanta samhällssektorer. Fleraremissinstanser, bl. a. regionstyrelser och vissa mindre högskoleenheter, villatt en företrädare för grundläggande högskoleutbildning, som saknarrepresentation i fakultetskoUegiet, skall ingå i nämnden. Jagdelar den uppfattning som kommit till uttryck i flertalet remissyttranden, attplanerings- och ledningsuppgifterna för forskning och forskarutbildning inomen fakultet/sektion i en högskoleregion måste hållas samman och bör anförtrosen nämnd, fakultets/sektionsnämnden. 1978/79:119 79 ningen av uppgifter mellan fakultets- och sektionsorganbör göras enligt nuvarande principer. Fakultets/sektionsnämndenbestår f. n. av dekanus, prodekanus, fem ytterligare ledamöter avfakultets/sektionskollegiet, två företrädare för de anställda och två för destuderande. En av de fem ledamöter som väljs av fakultets/sektionskollegiet kanersättas med en företrädare för FoU utanför högskolan med anknytning tillnämndens verksamhet. På motsvarande sätt kan en av företrädama för de anställdaersättas med en företrädare för FoU utanför högskolan. De nuvarande reglernaför fakultets/sektionsnämnds sammansättning har gällt sedan år 1977.Ytterligare erfarenheter bör enligt min mening avvaktas innan principerna försammansättningen ändras. Jag förordar dock, i överensstämmelse med vad UHÄförordat, att viss möjUghet att komplettera fakultets/sektionsnämnden införs. I enUghet med FUN:s förslag bör möjUghet öppnas att inämnden låta ingå en ledamot företrädande gruppen "övriga lärare"dvs. lärare som inte ingär i fakultetskollegiet och som tjänstgör i utbildningsom saknar institutionell anknyining till forskning. Det bör ankomma påhögskolestyrelsen att för resp. fakultet/sektion bedöma behovei av sädanrepresentation och efter samråd med utse ledamoten i fråga. Vidare bör med hänsyn till den betydande samverkan medintressenter utanför högskolan som finns inom vissa fakulteter möjlighetöppnas för en representation i fakultets/sektionsnämnden också för allmänna intressen.Detta kan enligt min mening ha flera fördelar: förtroendet mellan allmänhetenoch forskningen ökar och kommunikationerna underlättas som nykompetens tillförs. Efter vad jag har erfarit är erfarenheterna avrepresentation för allmänna intressen inom den interimistiskaforskningsorganisationen vid i enbart positiva. Såvälföreträdare för arbetslivet som företrädare för seklorsmyndigheter etc. bör idetta sammanhang kunna ses som allmänrepresentanter. Representation försjukvårdshuvudmannen i fakultetsnämnd med uppgifter på vårdområdet harförordats av vissa remissinstanser. Också på det tekniska området torde ivissa fall starkt intresse finnas för en representation för det omgivandesamhället i fakultets/sektionsnämnd. Högskolestyrelsen bör, efter förslag avfakultets/sektionsnämnd, kunna besluta att en företrädare för allmännainlressen skall ingå i nämnden. Högskolestyrelsen bör också utse denna ledamotsedan förslag inhämtats i lämplig ordning. I den mån önskemål finns om störrerepresentation för allmänna intressen bör regeringen efter särskUdframställning kunna medge detta i fråga om viss fakultets/sektionsnämnd. Fakultets/sektionsnämnd kommer säledes enUgt vad jag nysshar förordat att få följande sammansättning. 1978/79:119 80 5 ytterligare ledamöter av fakultets/sektionskollegiet av dessa skall, i överensstämmelse med nuvarande reglerfyra vara professor, två varaprofessor, docent eller forskarassistent och en vara universitetslektor 2företrädare för de anställda 2företrädare för de studerande 1 av de 5 ledamöter som utses avfakultets/sektionskollegiet kan ersättas med enföreträdare för FoU utanför högskolan 1 företrädare för de anställda kan ersättas med enföreträdare för FoU 1 företrädare för lärare som inte ingår ifakultets/sektionskollegiet och som tjänstgöri utbildning som saknar institutioneU anknytning tUl forskning 1 företrädare för allmänna intressen För forskning och forskarutbildning som byggs upp medutgångspunkt i samhällsproblem eller samhällssektorer, t. ex. dentemaorienterade forskningen i , kan det vara motiverat med ettannorlunda sammansatt lednings- och planeringsorgan än fakultets- ochsektionsnämnden. Regeringen bör därför få möjlighet att i sådana fall gesärskilda regler om organ för ledning och planering av verksamheten. Förslag omdylika organ bör komma från vederbörande högskoleenhet och UHÄ. Vad jag har anfört om fakultets- och sektionsnämndssammansättning samt om möjligheten för regeringen att ge föreskrifter om andraorgan för ledning och planering föranleder ändring i 16, 23 och 24 §§högskolelagen (1977:218). Förslag tiU ändring bör fogas tiU detta protokoU. Det kan eventuellt finnas anledning att återkomma tillfrägan om fakultetsnämndens sammansättning när ytterligare erfarenhetervunnits av denna ordning. Även med de möjhgheter till komplettering avfakultets/sektionsnämnden som jag här förordat kommer ledamöterna normalt attvara hämtade endast från en mindre del av samtliga ämnen m. m. inom nämndensverksamhetsområde. Eftersom detta är ett förhällande som beklagats av mängaremissinstanser vill jag i detta sammanhang framhålla att fakultets/sektionsnämndernagivetvis har möjlighet att inrätta oUka slag av beredningsorgan i vilka ingårrepresentanter för ämnen etc. som inte är direkt företrädda i nämnden. avger fakultets/sektionsnämnden till UHÄ förslagtill anslagsframställning avseende forskning och forskarutbildning inom sinaresp. Berörda högskolestyrelser avger yttrande över dessaförslag. För övriga delar av verksamheten inom högskolan avgerhögskolestyrelsen förslag tUl ansIagsframstäUning. Högskolestyrelsen har detövergripande ansvaret för all verksamhet inom högskolan. Jag ansluter mig till FUN:s förslag att högskolestyrelsenalltjämt i motsats till vad som gäller i fräga om grundläggandehögskoleutbildning inte skall avge petita för forskning och forskarutbildningutan här yttra sig över fakultets/sektionsnämndernas förslag. I Ukhet med UHÄvill jag emellertid framhålla att också detta yttrande måste ses som ett led iplane- Prop.1978/79:119 81 Högskolestyrelsen bör vara ett väsentligtorgan när det gäller att väga olika förslag rörande forskning ochforskarutbildning mot varandra, dels från den grundläggande utbildningens ochforskningsanknytningens synpunkt, dels också frän mera allmänna synpunkier påhögskoleenhetens profil och samspelet mellan enhetens forskning och detomgivande samhället. FUN föreslår att UHÄ fär i uppgift att svara förlångsiktig forskningsplanering och sammanställning av underlaget förstatsmakternas beslut rörande högskolans forskning och forskarutbildning. Dessauppgifter förutsätter, framhåller utredningen, ett omfatlande och närasamarbete framför allt med seklorsorgan, forskningsråd och FRN. Enligt FUN börde nya uppgifterna få konsekvenser för UHÄ:s lednings- och kansliorganisation. Remissinstanserna redovisar i fråga om förslagen rörandeden centrala verksnivån vissa farhågor för utökad byråkrati. harremissinstanserna dock förståelse för behovet av ökad samordning, överblick m.m. UHÄ framhåller i sitt remissyttrande att verket efter riksdagsbeslut medanledning av förslagen i FUN:s och FRU:s betänkanden bör få i uppdrag attutarbeta konkreta förslag till förändringar i och resurser.Det ankommer pä UHÄ att inom ramen för befintliga resurser aktualisera deförändringar i den permanenia organisationen som kan behövas. FUN föreslär vidare bl. a. att regeringen och riksdagenskall ange riktlinjer för forskning och forskarutbildning genomforskningspoUtiska program som fastställs per fakultet. Till grund förprogrammen skall ligga förslag och bedömningar frän högskolemyndigheterna. FUNmenar att med en sådan ordning och regeringen inte längre skullebehöva styra forskningsverksamhetens inriktning genom att fastställaämnesinnehåll för högre tjänster. FUN:s förslag rörande delta planerings- och styrinstrumenthar behandlats endast i ett litet antal remissyttranden. UHÄ ser den av FUNskisserade ordningen som ett viktigt led i de markeradesträvandena att åsiadkomma en dialog meUan de poUtiska instanserna ochhögskolans organ. UHÄ förklarar sig berett atl medverka i en fortsattdiskussion om utformningen av sädana styrinstrument. Statskontoret däremot anser att skäl talar för attregeringen och behåller möjligheterna att påverka forskningensinriktning genom ämnesbenämningar på professurer. Inriktningen inom ett visstvetenskapsområde har, enligt statskontoret, betydandekonsekvenser i form av särskilda krav på teknisk personal, lokaler ochutrustning. Sådana frågor bör därför inte avgöras på den lokala nivå inomhögskolan som fakultetsnämnden representerar. Som jag har framhållit har ochregeringen endast ett begränsat antal instmment till förfogande för planeringoch styming av forskning och forskarutbildning inom högskolan. 6 1978/79. 1978/79: 119 82 strumentendast planering och styrning i mycket grova termer. FUN har, enligt minmening, pekat på en intressant möjlighet att vidareutveckla formerna förriksdagens och regeringens planering och styrning av forskning ochforskarutbildning inom högskolan. De av FUN förordade dokumenten med mål ochriktlinjer måste dock konkretiseras närmare. De för nyligenredovisade förslagen till program för den temaorienterade forskningen iLinköping är ett exempel på sådana mer konkreta måldokument. Jag kommer iannat sammanhang att föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ att på försök förnägra discipUnorienterade fakulteter utarbeta förslag till sådana dokument medmål och riktUnjer för verksamheten som FUN föreslår. Först när resultatet avnågra sådana försök föreligger och det finns underlag för att bedömamöjligheterna att utforma meningsfulla sädana dokument även inom endisciplinorienlerad fakultetsorganisation kan ställning tas till frågan om ettsystem bör införas där forsknings- och forskarutbildningsverksamheten meragenerellt styrs med hjälp av mål och riktlinjer som anges av ochregeringen. FUNför fram en rad förslag som syftar tiU att förverkliga ett samspel mellanforskningen och all grundläggande högskoleutbildning. Förslagen innebär bl. att forskare inom högskolanmedverkar vid utveckUng av studieplaner och utbildningsutbudet att självständigt arbete försin i den grundläggande utbildningen i ökad utsträckning att lärarlag bildas för dengrundläggande utbildningen med lärare från enheter med och enheter utan fastforskningsorganisation att utbudet av enstaka kurserplaneras så att det tillgodoser behoven hos dem som behöver komplettera sinaförkunskaper i ett eller flera ämnen inför studier inom forskarutbildning att UHÄ ges i uppdrag attplanera och genomföra ett program för fortbildning av högskolelärare som i sinutbildning saknar forskningsan-knytande moment av det slag som förutsätts kommatill inom all grundläggande utbildning att undervisningsskyldighetenför universitetslektorer (den nya tjänsten som docent) minskas med minst 36timmar att samtliga lärare inomhögskolan ges administrativ anknytning till närmast berörda institution medfasta resurser för forskning att forskningsprojekt, somförläggs till orter utan fast forskningsorganisation, utformas på ett sådantsätt, att även lärare utan forskarutbildning ges tillf alle att medverka att informella referensgmppermed anknytning till den grundläggande utbildningen och yrkesUvet inrättas ianslutning till forskningsprojekt attregionslyrelserna tilldelas ytterUgare resurser för att främja kontak- Prop.1978/79: 119 83 ter mellan lärare och studerande vid enheter ulan fastforskningsorganisation och enheter med sådan.