prop · G203120 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:120 Regeringens proposition medförslag om inrättande av statens miljömedicinska laboratorium; Regeringenloreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade uldrag avregeringsprotokoll ovan nämnda dag. 1propositionen föreslås att den omgivningshygieniska avdelningen vid statensnaturvårdsverk skiljs från och ombildas till ett fristående miljömedicinsktlaboratorium med som chefsmyndighet. Dennya organisationen föreslås bli genomförd . I 1978/79. 1978/79:120 2 Närvarande:slatsminslem , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Bondeslam. Propositionmed förslag om inrättande av statens miljömedicinska laboratorium Denomgivningshygieniska avdelningen (OHA) vid har sittursprung i . Folkhälsoinstiluiel upphörde somsjälvständig myndighet, då inrättades den I januari1972. inordnades den omgivningshygieniska avdelningen provisoriskt istatens naturvårdsverk. Sedandess har OHA:s framtida ställning och organisation diskulerals i olikasammanhang. Frågan behandlades senasi i arbetsmiljöutredningens belänkande (SOU1976:1) Arbetsmiljölag. I betänkandet föreslogs att OHA skulle knytas tillsocialstyrelsen och bilda ett laboraiorium för miljömedicinska frågor. a. att den inle kunde ansluta sig till det förslag om inrällande avell för produktkontrollen som förts fram av kommitténför samordning av laboratorieresurserna vid arbeiarskyddssiyrelsen ochnaturvårdsverket i betänkandet (Ds A 1974:3) , vilketbetänkande jämte remissyttranden överlämnats till arbetsmiljöutredningen för beakiande.Arbelsmiljöutredningen fann det emellertid angeläget att finna en väg för attverksamheten vid den lill provisoriskt anknutnaomgivningshygieniska avdelningen skulle fä en sådan organisaiorisk ram attavdelningens resurser skulle komma till bästa möjliga användning. Arbelsmiljöutredningengranskade härvid verksamhetsområdena hos OHA:s huvudavnämare arbeiarskyddssiyrelsen,nalurvårdsverket och och fann att OH A:s verksamhet låg väl i linjemed de inlressen som har inom miljömedicinen. Prop.1978/79:120 3 Ulredningenförordade därför att OHA skulle knylas organisatoriskt till ochbilda ell laboraiorium för miljömedicinska frågor. Deremissinstanser som yttrade sig över arbetsmiljöutredningens förslag i den häraktuella delen har varit övervägande positiva till förslaget. Angelägenhetenav att , arbetarskyddsstyrelsen, produktkontrollnämnden ochandra avnämare av OHA:s tjänster även fortsättningsvis får tillgång till OHA:skunskap betonades. har i sitt belänkande ävenunderstrukit angelägenheten av all i arbetsmiljöarbetet beakta och föra fram depsykosociala frågornas belydelse. Detta har föranlett vissa remissinstanser alterinra om vikten av att verksamheten vid laboratoriet för kliniskstressforskning vid instiiutei erhåller viss basfinansiering. Någraremissinstanser föreslog även att nämnda laboratorium borde knytas till delföreslagna miljömedicinska laboratoriet. Dåvarande statsrådet i seplember 1977 en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift atl skyndsamllägga fram förslag om anknyining till av OHA och laboratorietför klinisk stress-forskning vid . Arbetsgruppensuppgifter angavs närmare i en särskild promemoria. Enligt promemorian skullearbetsgruppen pröva inriktningen och finansieringen av den fortsattaverksamheten med utgångspunkt i dels att OHA och laboratoriet för kliniskstressforskning ombildas till ett miljömedicinskt laboraiorium medsocialstyrelsen som chefsmyndighet, dels atl anknytningen till karolinskainstitutets hygieniska institution av den del av verksamheien som motsvaras avnuvarande OHA skall bestå. Vidare skulle arbelsgruppen bl. a. föreslåprogramindelning och organisaiion av verksamheien samt klarlägga deanslagstekniska konsekvenserna av omläggningen och lägga fram förslag lill ny anslagskonstmklion.Möjligheten att tillämpa den s. k. uppdragsmodellen skulle övervägas. Den nunämnda arbetsgruppen upplöstes , varefter frågan ombildande av ell miljömedicinskt laboraiorium har beretts inom regeringskanslielunder medverkan av den rådgivande arbelsgrupp och den referensgrupp somtillsatts för att se över framtida organisation ocharbetsuppgifter. Beredningsarbetet rörande fortsätter ochproposition i ärendet beräknas komma atl föreläggas under våren.Därvid kan även vissa ytterligare frågor inom det miljömedicinska området kommaatt tas upp. Förslagi anledning av arbetsmiljöutredningens betänkande samt remissutfallel över detlahar tidigare redovisats för (prop. 1976/77:49, SoU 1977/78:1, rskr1977/78:18). 1 nämnda proposiiion anmäldes arbetsmiljöulredningens förslag attknyta OHA till som eu miljömedicinskt laboratorium. Med hänsyn tillatt frågan bereddes inom behandlades inte förslaget i dennadel i propositionen. Ibudgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79:100 bil. 8 s. 104) har regeringenföreslagit alt, i avvaktan på särskild proposiiion i ämnel, tillStatens 1* 1978/79. 1978/79:120 4 niiljömcdicinskalaboratorium lör budgetårel 1979/80 beräkna cu lörslags-anslag av 9 923 000 kr.Rficr samråd med jordbruksminisicni anhåller jag nu att lä la upp denna fråga. 2.1OHA:s nuvarande verksamhet och organisation Enligtinstruktionen (1967:444) för (omtryckt 1973:336, ändradsenast 1977:345) skall en omgivningshygienisk avdelning finnas inom verket.Professorn i hälsovårdslära vid inslilulel är föreståndare föravdelningen. Vid avdelningen skall också finnas en biträdande avdel ningsföreständare. OHAharenligt niinmda instruktion till uppgift atl bedriva undersökningsverksamhetinom det omgivningshygieniska området. En viktig del av OHA:s verksamhet beståri att bitriida olika statliga och kommunala myndigheler och organisaiioner.Denna verksamhei utförs i vissa fall mol ersiittning enligt bestämmelser somfastställs av efter samråd med . MåletförOH A:s verksamhet äratt främja folkhälsan genom atl medverka i samhälletsåtgärder mot skadliga fysikalisk-kemiska faktorer i omgivningen. I sitt arbetesträvar OHA efter att inte bara ge människor största möjliga säkerhet i miljönutan också främja befolkningens trivsel cx:h välbefinnande. OHA:s huvudsakliga verksamhet består i att lämna medicinskt-hygieniskt bedömningsunderlagtill myndigheter och enskilda såväl genom egen forskning och egna utredningarsom genom sanmianställningar av andras forskningsresultat. Vidare medverkar OHAi bevakningen av hiilsoliiget i landet vad avser dess beroende avomgivningshygieniska riskfaktorer, så att ogynnsamma utvecklingstendenser kanupptäckas lidigi. OHA deliar i utvecklingen av medicinska undersökningsmodelleroch den metodkontroll som krävs för förebyggande åtgärder mol skadligamiljöfaktorer. OHA medverkar också i utbildningen av hälsovårdspersonal ilandet. OHA:sarbetsuppgifteromfattarärendehandläggning,forskning, undervisning samt deltagande i nationellt och internationelltutrednings- och kommittéarbete. Avnämare är i första hand statliga myndigheler,framför allt , nalurvårdsverket, produktkontrollnämnden ocharbetarskyddsstyrelsen. Bland övriga avnämare märks bl. a. departement, konmiu-nalamyndigheter, industrier och organisationer. Ärendenaavser lill största delen frågor om kemiska produkter, luftföroreningar, bulleroch vatten inom omgivnings-, bostads- och arbetshygienens områden. Forskningenvid OHA är målinriktad. Främsi studeras effekier på människans hälsa avfysikaliska (t. ex. buller) eller kemiska (t. ex. meialler, luftföroreningar)faktorer i miljön. Härvid används toxikologisk, epidemiö-logisk, fysiologiskoch psykofysisk metodik. En väsentlig del av verksam- 1978/79:120 5 hetenär inriktad på att lösa olika mctodologiska problem. Strålskyddsproblcnieller utpräglade arbetarskyddsfrågor omfattas inte av 011 A:s verksamhet utanfaller inom statens strålskyddsinstituts och arbetar-.skytlclsstyrelsensansvarsområden. 011Asvarar tor viss utbiklning av dels hälsovårdsins|x:ktörer (övergångsvis), delsdricksvattenundcrsökare i vad avser deras fysikalisk-kemiska behörighet. OIIAdeltar också i utbildningen av toxikologer vid ochanordnar i samarbete med kurser för läkare och annan personalinom hiilsovården med uppgifter inom . Vidareiir OHA f n. centralt laboratorium för undersökningar av dricksvatten ochmedverkar under i tillsyn, kontroll och utveckling avvattenundersökningsverksamheten i landet. I OHA:s åligganden som centralt laboraioriumingår också att handlägga frågor rörande undersökning av simbassängvatten. OHAutför även mot ersäuning vissa undersökningar och analyser åt bl. OHA har lokaler bl. a. ianslutning till hygieniska institutionen vid och iir ivetenskapliga frågor samordnad med denna institution. Som har nänmtsär professorn i hälsovårdslära också föreståndare för OHA. Verksamheten vid hygieniskainstitutionen bedrivs i allt väsentligt i linje med arbetsuppgifierna vid OHAoch i den mån arbetsuppgifterna sammanfaller, utnyttjas tillgängliga resursergemensamt. Den verksamhet vid OHA som finansieras genom forskningsanslag ochuppdragsmedel bedrivs också ofta i samarbete med hygieniska institutionen. F. n.genomförs ett flertal projekt gemensamt av institutionerna. Praktiska skäl avgörom medlen för sådana uppgifter disponeras av OHA eller av hygieniskainstitutionen. Integrationen med hygieniska institutionen underlättarrekrytering av personal till OHA. Vidare svarar hygieniska institutionen inomkarolinska institutet fören väsenilig del av den velenskapliga utbildningeninom miljömedicinens område. , som utsågs till ett väridshälso-vårdsorganisationens(WHO) samarbelscenlrum rörande hälsoeffekter av miljön', deliar även OHA i WHO:sarbeie rörande sådana hälsoeffekter. De båda institutionerna har sedan år 1978den vetenskapliga ledningen för WHO:s globala mätprogram rörande metaller hosmänniskan. OHAär indelad i sex sektioner, nämligen en medicinsk, en sociologisk, en kemiskoch två tekniska sektioner sann en undervisningssekiion. Därutöver finns enadministrativ enhet som svarar för avdelningens budget- och personalplanering,inköp av utrustning, intendentur m. m. Inom OHA anses den nuvarandesektionsindelningen olämplig, efiersom den inte är problem-orienterad på ettsätt som motsvarar dagens komplexa miljöfrågor. Den forsknings- och undersökningsinrikiadeverksamheien bedrivs därför inom Prop.1978/79:120 6 trearbetsgrupper (toxikologi, fysiologi med psykofysik samt epidemiologi), vilka harbildats över sektionsgränserna. Arbetet bedrivs också i myckel stor utsträckningi projektgrupper som har bildals över sekiionsgränserna. I projektgruppernaingår också ofta representanter för nalurvårdsverkel och institutetoch andra institutioner. Som exempel på sådana projektgrupper kan nämnasgrupper för meiallforskning, siudier av luktande luftföroreningar,trafikbullerundersökningar och studier av miljöpåverkan av bl. a. användningenav fossila bränslen samt studier av luftkvalitet i bostiider. Dentoxikologiska arbetsgruppen tar i samarbete med övriga delar av avdelningenfram erforderiigt medicinskt-hygieniskt bedömningsunderiag till myndigheler ochandra beträffande gifiiga substansers verkan på människan. Den toxikologiskagruppen utvecklar också medicinska undersökningsmetoder och modeller som gördet möjligl att förutsäga loxiska effekier av olika substanser som släpps ut imiljön. OH A:s kemiska sektion ingår i den toxikologiska gruppen och är ävenansvarig för dricksvattenfrågor inom OHA. Arbetsgruppenför fysiologi med psykofysik har lill uppgifi att ta fram erforderligt psykofysiskloch fysiologiskt bedömningsunderiag för medicinska bedömningar av luftföroreningar,buller, klimat m. m. inom främsi omgivningshygien och bostadshygien. Gruppenarbetar också med att utveckla metoder för studier av sensoriska och andrapsykologiska och fysiologiska effekter på människan av kemiska och fysikaliskamiljöfaktorer samt med att anpassa och förbättra tillgängliga metoder för kemisk-fysikaliskdosbeskrivning för all man med mätningar bättre skall kunna uppskatta effekternaav sådana miljöfaktorer på människan. Denepidemiologiska arbelsgruppen har bildats delvis för att underiätta samarbetetmellan OHA:s sociologiska sektion och de epidemiologiskt verksammaprojektgrupperna inom hygieniska institutionen. Forskningen inom arbetsgruppenär i princip inriktad på studier av hälso- och besvärseffekter till följd avyttre miljöpåverkan (t. ex. luftföroreningar inklusive tobaksrök, buller),varvid siatistisk-epidemiologisk metodik med stark beteendevelenskapliganknytning tillämpas. För sina studier utnyttjar gruppen bl. a. det s. k.tvillingregistret som byggts upp gemensami av OHA och hygieniska institutionen.Detta register är att betrakta som ett epidemiologiskt basregister somutnyttjas för skilda ändamål, t. ex. för att belysa inverkan av förändringar imiljön och samspelet mellan sådana förändringar och arvsanlag. OHAföreslås av en avdelningsföreslåndare och underdenneen bilrädande avdelningsföresiåndare.Chef för sektionerna är den biträdande avdelnings-föreståndaren och femlaboratorer. Avdelningsföreståndaren, bilrädande avdelningsföreståndaren och defem laboratorerna har alla velenskaplig utbildning och lillsätls eftersakkunnigförfarande. Vid OHA tjänstgör ett åttiotal personer. 1978/79:120 7 2.2Behovet av ett miljömedicinskt laboratorium Enligtmin mening kommer del i framliden atl ställas ökade krav på en väl fungerandesamhällsservice inom det miljömedicinska området. Med samhällsservice avser jagtillgång till en sammanhållen organisation med såväl kunskapsuppbyggande som kunskapsförmedlande,idégivande och utredande verksamhei. Man känner till att förändringar iden yttre miljön på olika säll kan påverka människan, direkt eller indirekt.Vad man däremoi inle vel lillräckligi mycket om är vilka miljökomponenter somär särskilt riskabla, vilka grupper som är specielll känsliga för sådanpåverkan, på vilket sätt denna påverkan kan ge upphov till skador och hur viskall kunna förebygga och förhindra icke önskvärda och främja önskvärdaförändringar i människans miljö. Enligtmin uppfattning är det därför vikligl att centralt ha tillgång till resurserför en samlad bedömning av ärenden som rymmer miljömedicinska aspekter. Ett laboraioriummed bred kompelens inom delta område markerar även statsmakternas medvetenhetom vikten av att miljömedicinska frågor belyses allsidigt. Det kan ocksåunderlätta t. ex. hälsovårdsnämndernas och länsstyrelsernas handläggning avsådana ärenden. Ett miljömedicinskt laboraiorium bör därför ha som huvudsakligauppgifier atl bedriva långsiktig forskning och uppdragsverksamhet, bislå myndigheleroch andra intressenter vid rådfrågning i löpande ärenden, besvara remisser m. m.inom den fysikalisk-kemiska miljömedicinens och den allmänna hälsovårdensområde samt följa det internationella hälsovårdsarbetel, främsi inom WHO:smiljömedicinska program. Ett sådant laboratoriums verksamhet bör i försia handomfatta de uppgifter som utförs vid OHA. Dessa uppgifier omfattar ärendehandläggning,forsknings- och undersökningsverksamhet, utbildning, kommittéarbete ochsammanställningar av miljöfakta samt planeringsarbete, administration ochbasservice. BeträffandeOHA:s organisatoriska tillhörighet delar jag arbetsmiljöulredningens bedömningalt OHA bör knylas lill och där bilda ett laboratorium förmiljömedicinska frågor. Syflel med OHA:s verksamhei är att studera miljöbetingadeorsaker tili ohälsa hos befolkningen och belysa kraven på en god miljö. OH A:sverksamhetsområde är således vidare än vad som kan sägas ligga inom ramen försåväl arbetarskyddsstyrelsens som ansvarsområden. Däremoiomfattas OHA:s verksamhet i sin helhet naturligen av det övergripande ansvarsom har som central förvaltningsmyndighet för bl. a. ärendensom rör hälso- och sjukvården. Mot bakgrund härav förordarjag all OHA skiljsfrån nalurvårdsverkel och ombildas till ett fristående laboratorium knutet tillsocialstyrelsen. Jag kommer att i det följande bl. a. närmare beröra vissaväsentliga verksamhetsområden inom OHA, organisationen av det nyamiljömedicinska laboratoriet saml laboratoriets anknyining tillsocialstyrelsen. Somjagtidigare har redovisat har under beredningen av della ärende även Prop.1978/79:120 8 övervägtshuruvida laboratoriet för klinisk stressforskning vid institutetborde ingå som en del av ett miljömedicinskt laboratorium och därmed utsträckadetta laboratoriums kompetensområden lill de psykosociala miljöfaktorerna.Laboratoriet för klinisk stressforskning utgör numera vid . Möjligheten atl på lämpligt sätt ta lillvaranämnda institutions erfarenheter och kunskaper övervägs inom regeringskanslieti samband med översynen av organisation m. m. F. n. remissbehandlasockså betänkandet Psykisk hälsovård vilkel har utarbetats av en arbelsgruppinom med anledning av begäran om utredning av denpsykiska hälsovården (rskr 1969/70:333). Jag är därför inle beredd att nu taställning i denna del. Detfinns skäl atl räkna med att de miljömedicinska frågorna kommeratt få en ökad betydelsei det framtida miljövårdsarbetet. Nya krav kommer att ställas på denmiljömedicinska verksamheien. Ökade insatser på produktkontrollområdet kommerattmedföra en ökad efterfrågan också på laborativa resurser inom detla område.Härvid behöver hälsofariiga produkter i siörre utsträckning undersökasexperimentellt beträffande sina giftiga egenskaper (toxikologiskaundersökningar). Dessa hälsofariiga ämnen behöver studeras vad gäller derasomvandling i kroppen, effekt på målorgan och eventuell ansamling i organismenunder långvarig och upprepad exposition. Parallelllmed de toxikologiska undersökningarna bör en epidemiologisk bevakning(befolkningsstudier) komma till stånd för alt sådana miljögifter, som inteavslöjats i den experimentella laboraloriekontrollen skall upptäckas . Dämiljöproblem uppkommer kan också finnas behov av konsultinsatser för att stödjalokala och regionala organ i deras uppläggning av såväl kort- som långsiktighälsoskyddsverksamhet. Vidare finns ett ökande behov av miljö-medicinskmedverkan i samhällsplaneringen. Inomenergiområdet behövs bedömningar av de medicinska miljöeffekter som ärförknippade med olika alternativ för atl utvinna energi liksom av debostadshygieniska konsekvensema av olika åtgärder för att spara energi.Anspråken på sammanställningar och värderingar av in- och utländskaundersökningsresultat som underiag för miljömedicinska dos-effektbeskrivningarkommer att öka. Sådani arbete har t. ex. stor betydelse för att fastställa normerför vatten- och luftföroreningar och för all på bästa sätt planera miljöfariigverksamhet i förhållande till bostadsbebyggelse m. m. OHAhar redan nu ett utvecklat samarbele med ett stort ntal myndigheler ochorganisationer. Genom dessa breda kontaktytor mot olika specialorgan bör detmiljömedicinska laboratoriet ha möjlighel alt på ett smidigl sätt överblicka del av det miljömedicinska fältet och därmed kunna fungera som samordnareav miljömedicinsk information. Laboratoriet kan därigenom fungera som encentral informationsförmedlare till såväl statliga, kommunala ochlandstingskommunala organ som privata förelag och andra intressenter. Prop.1978/79:120 9 Enökad miljömedicinsk satsning gör det vidare nödvändigt att effektivt utnyttjade utbildningsresurser som finns hos OHA. OHA:sutrednings- och forskningsverksamhet täcker ell stort område, där framför allttoxikologisk, epidemiologisk, fysiologisk och psykofysisk metodik utnyttjas.Arbetet är ofta tvärvetenskapligt med insatser från medicinare, beteendevetare,kemister och tekniker. Som har nämnts ligger tyngdpunklen iavdelningens vetenskapliga arbele på melalltoxikologi och lungloxikologi, sensoriskaundersökningar av bl. a. luktande luftföroreningar och buller samtepidemiologiska undersökningar, särskilt undersökningar med utnyttjande av ivillingregislret.I samtliga fall, måhända alldeles särskilt inom metalltoxikologin, hårdevetenskapliga arbetena fått internationell betydelse. TillOHA:s uppgifter hör också att fungera som centralt laboraiorium för undersökningarav dricksvatten. Kontrollen av konsumtionsvatlen m. m. har behandlats av hälsovårdsstadgeutredningen.I sitt betänkande (SOU 1978:44) Kommunalt hälsoskydd har kommittén inte tagilställning lill vilken lagsiiftning som skall reglera kontrollen av konsumtionsvatlenoch som en följd därav lämnat frågan öppen vilken myndighet som på central nivåskall ulöva tillsynen. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och bereds f n.inom . Vidare har kommittén (Jo 1976:04) om den regionalalaboratorieverksamheten avlämnat sitt slutbetänkande. tillkallades för atl se över frågan om den regionala laboratorieverksamheteninom livsmedelshygien, veterinärmedicinsk diagnoslik, miljövård ochnäraliggande områden. a. skulle de krav som för olika ändamål borde ställaspå dessa laboratorier undersökas. Vidare skulle prövas vilka organ som böråläggas tillsynen över laboratorierna. Någon förändring av OHA:s roll somcentralt laboratorium för undersökningar av dricksvatten bör enligt min mening inleske, innan slutlig ställning tas till nu nämnda kommittéers förslag. Enligtmin bedömning är en väsentlig uibyggnad av miljömedicinsk verksamhet moiiverad.1 årets budgetproposition föreslås en ökning av forskningsmedlen inomhögskolan. Denna satsning torde även komma den miljömedicinska forskningen tilldel. Medutgångspunkt i vad som lidigare har redovisals angående OHA:s nuvarandeverksamhet är det enligt min mening särskilt angelägel alt följandearbetsområden inom vilka OHA har en speciell kompelens byggs ut ochkompletteras. OHAhar vikliga kunskaper inom det epidemiologiska området. F. n. har OHA endast enhögre tjänst för epidemiolog (laborator). OHA har kunnat bedriva en begränsadoch huvudsakligen metodinriktad epidemiologisk verksamhet genom atl forskarevid hygieniska institutionen biträtt OHA. 1978/79:120 10 dessaforskare endast har haft tidsbegränsade förordnanden vid hygieniska institutionenhar emellertid den epidemiologiska verksamheten vid OHA inle kunnai bedrivasmed önskvärd kontinuitet. OHA har dock bl. a. genom sitt och hygieniskainstitutionens omfattande epidemiologiska basregister stora möjligheler attvidga verksamheten. Genomett forskarsamarbete med och genom ett vidgat samarbetemed statistiska byrå, och länsläkarorganisationenbör laboratoriets behov inom det epidemiologiska området bättre kunnatillgodoses. Jag vill erinra om att såväl socialstyrelsensstatistikfunktioner som länsläkarorganisationen berörs av den pågåendeöversynen av . Förslag kan därför senare komma atl läggas framsom påverkar dessa funklioner och det miljömedicinska laboratoriet. OH A:stoxikologiska resurser är begränsade och avdelningen har ingen specialkunskapför att utföra toxikologiska mtinundersökningar i stor skala. Inom landet somhelhet är de toxikologiska resurserna mycket begränsade. Svenska institutionerlåter därför ofta utländska laboratorier och institut på kommersiell basisutföra rutinmässiga lesler. Inom högskoleorganisationen har universiletet iUppsala f n. landets enda ordinarie professur i toxikologi, vilken är gemensamför den medicinska och den farmacevliska fakulteten. Vid institutetfinns en personlig professur i toxikologisk kemi inrättad. haren professur i toxikologisk genetik, placerad viduniversitetet i . Vid livsmedelsverket finns ett toxikologisktlaboratorium med en professor som chef finns en tjänst för professor i yrkestoxikologiinrättad vid arbetarskyddsslyrelsens arbelsmedicinska avdelning. finns en professur i toxikologi vilken är placerad vidkarolinska institutet. I årels budgetproposition (prop. 1978/79:100 bil. 12 s.550) föreslås att denna professur förs över till fr. o. /80. Somframgår av vad jag kommer att anföra i det följande bör laboratoriet i toxikologisktavseende inrikta sig på analys och bedömning av gifter i den allmänna miljön. Toxikologinär ett synneriigen brett arbetsfält och OHA har hiltills inte kunnai täckavikliga delområden .som t. ex. organisk-kemiska föreningars toxikologi och metabolism.Näslan alla kemikalier som finns ärorganisk-kemiskaröreningar(kolföreningar).Enligt min mening bördärför det miljömedicinska laboratoriet inriklaforskningen även på denna typ av substanser.