prop · G20327 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:27 Regeringens proposition 1978/79: 27 omutvidgning av Sveriges sjöterritorium; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att Sverigesterritorialhav utvidgas från fyra till . Detta föranlederändringar bl. a. i lagen om Sveriges sjöterritorium. Lagändringarna föreslåsträda i kraft . 1 1978179.1 saml. Prop.1978/79: 27 Lag om ändring i lagen (1966: 374) om Sverigessjöterritorium Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1966: 374) om Sveriges sjöterritorium dels att i 2 och 5 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att3 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Till territorialhavet räknas detutanför landområden och inre vatten belägna vattenområdet med en breddav eller . a) iområdet närmast gränsen mot intill en linje på ett avstånd av fyranautiska mil från och parallell med den räta linjen genom det nordligaste blandde med namnet betecknade skären ocli den sydost om ön övervattens-stenen Hejeknubb; b) i ejutöver den linje i deklarationen med Daimiark den gränsförhållanden i ; c) i ej utöver gränsen mot ; samt d) j området närmast gränsen motFinland i intill en linje på ett avstånd av frånoch parallell med den räta linjen från det sydligaste skäret vid ön tilldet sydligaste skäret vid ön . Till territorialhavet räknas detutanför landområden och inre vatten belägna vattenområdet med en breddav eller från de baslinjer som anges i 4 §. a) / ej utöver denfastställda gränsen mot och ej heller utöver en rät linje (kompasslinje)mellan punkten 58°53' 34,0" N, 10°38'25,0" O och punkten58°45'41,3" N, 10°35'40,0" O; i sundets längdriktning som anges30 angående vissa c) i , , och nordligaste delen av ej utöver den fast ställda gränsen mot och, i de områden där sådan gräns sak nas, ej utöver någon av de gräns linjer för kontinentalsockeln och den svenska fiskezonen som över- enskommits med och ej lieller utöver mittlinjen mellan de svenska och finska baslinjerna; d) i andra områden där avstån det mellan de svenska baslinjerna och annan stats baslinjer understi ger tjugofyra nautiska mil ej ut över mittlinjen mellan de båda staternas baslinjer. 1978/79: 27 3 4 § Vid landområden beräknas ter- Vid landområden utgörs bas- ritorialhavet från strandlinjen vid linjen för beräkning av territorial- lågt vattenstånd. Från skär som havet av strandlinjen vid lågt vat- vid lågt vattenstånd men ej vid tenstånd. Från skär som vid lågt medelvattenstånd höjer sig över vattenstånd men ej vid medelvat- vattenytan, beräknas dock territo- tenstånd höjer sig över vattenytan, rialhav endast om skäret ligger på beräknas dock territorialhav en- ett avstånd av högst fyra nautiska dast om skäret ligger på ett av- mil från närmaste till hö- stånd av högst rande landområde som höjer sig från närmaste till hörande över vattenytan vid medelvatten- landområde som höjer sig över stånd. vattenytan vid medelvattenstånd. Vid inre vatten utmed kusterna beräknasterritorialhavet från dessa vattenområdens yttergränser (räta baslinjer). Dennalag träder i kraft den 1 jtili 1979. Lagom ändring i lagen (1960: 419) om förbud i vissa fall mot införsel avspritdrycker Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1960: 419) omförbud i vissa fall mot mförsel av spritdrycker skall upphöra att gälla vidutgången av . It 1978/79.1 saml. 1978/79:27 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,, De , , , , , Propositionom utvidgning av Sveriges sjöterritorium tillämpar enterritorialhavsbredd om . har ett stort antal stater utvidgatsitt territorialhav tUI en bredd av eller mer. I det förslagtUl en ny havs-rättskonvention som f. n. behandlas vid anges vara den högsta tillåtnaterritorialhavsbredden. Överhuvudtaget får det numera anses vara förenligt medinternationell rätt att tillämpa en territorialhavsbredd om tolv nautiska mU. Med anledning av motionen 1975/76: 1150 harriksdagens utrikesutskott (UU 1976/77: 11) förordat att frågan om enutvidgning av territorialhav till skulle bliföremål.för regeringens positiva och skyndsamma prövning. Enligt utskottetsmening borde man skapa beredskap för att kuima genomföra en utvidgning så snartöverenskommelse om en ny havsrättskonvention kunde uppnås eller eventuelltredan dessförinnan. Skulle nämligen arbetet på en sådan konvention bedömas bliytterligare fördröjt eller resultatlöst, borde det enligt utskottet övervägasatt ändå vidta åtgärden i fråga. beslöt att som sin mening geregeringen till känna vad utskottet hade anfört (rskr 1976/77: 81). Bestämmelser om territorialhavets bredd fmns ilagen (1966: 374) om Sveriges sjöterritorium och kungörelsen (1966: 375) mednärmare bestämmelser om beräkningen av Sveriges sjöterritorium. Enligt 1 § ila- 1978/79:27 5 genomfattar Sveriges sjöterritorium inre vatten och territorialhavet. Detbegränsas mot det fria havet eller annan stats territorium av territorialgränsen. I 2 § i lagen anges vad som är att hänföra tillinre vatten. Hit räknas i princip insjöar, vattendrag och kanaler, vid kustenbelägna hamnar, bukter och vikar samt vattenområden innanför och mellan öar,och skär intill räta linjer som fastställs av regeringen. Territorialhavsbredden anges i 3 § i lagen. Detföreskrivs där att till territorialhavet skall räknas det utanför Sverigeslandområden och inre vatten belägna vattenområdet med en bredd av fyra nautiskamil eller . I vissa områden medger dock inte de geografiska förhållandenaatt territorialhavet får denna bredd. Enligt 3 § gäller därför särskilda reglerför beräkningen av territorialhavsbredden i området närmast gränsen mot ,i , i och i området närmast gränsen mot . Vidlandområden skall territorialhavet enligt 4 § i lagen beräknas frånstrandlinjen vid lågt vattenstånd. Från skär som höjer sig över vattenytan vidlågt vattenstånd men inte vid medelvattenstånd beräknas dock territorialhavendast om skäret ligger på ett avstånd av högst från närmastetill hörande landområde som höjer sig över vattenytan vidmedelvattenstånd. Vid inre vatten utmed kusterna beräknas territorialhavetfrån dessa vattenområdens yttergränser, de s. k. räta baslinjerna. Av internationell praxis framgår vilka befogenheteren kuststat har över sitt territorialhav. Denna praxis har kommit till uttrycki Genévekonvention om territorialhavet och tilläggszonen. Trots attSverige inte har tillträtt demia konvention, är dess bestämmelser av betydelseför oss, eftersom de i stor utsträckning utgör en kodifiering av folkrättsligsedvanerätt. Enligt konventionen omfattar statens suveränitet äventerritorialhavet (artikel 1:1), luftrummet över territorialhavet samthavsbottnen och dess underlag under territorialhavet (artikel 2). Även om enstat har suveränitet över sitt territorialhav, skall andra staters fartyg harätt till s. k. oskadlig genomfart genom territorialhavet (artikel 14: 1).Genomfart är oskadlig, om den inte stör kuststatens lugn, ordning ellersäkerhet (artikel 14: 4). Genomfart av ufiändska fiskefartyg skall inte ansessom oskadlig, om dessa inte iakttar de lagar och förordningar som kuststatenkan utfärda i syfte att hindra dem från att fiska i territorialhavet (artikel14: 5). Ufiändska undervattensbåtar skall i territorialhavet framföras iövervattensläge och föra flagg (artikel 14: 6). I konventionen anges också attkuststaten får i en tilläggszon utanför territorialhavet utöva erforderligkontroll för att hindra överträdelser av dess tull-, skatte-, immigrations-eller hälsobestänunelser inom dess territorium eller territorialhav ochbestraffa överträdelser av sådana bestämmelser begångna inom dess territoriumeller territorialhav Prop.1978/79: 27 6 (artikel24: 1). Tilläggszonen får inte sträcka sig längre ut än frånden baslinje, varifrån territorialhavets bredd beräknas (artikel 24: 2). I överensstämmelse med de internationella reglernahar utländska fartyg rätt till oskadlig genomfart genom det svenskaterritorialhavet. Enligt kungörelsen (1966: 366) om utländska örlogsfartygs ochmilitära luftfartygs tillträde till svenskt territorium m. m. skall dockutländska örlogsfartyg och vissa andra statsfartyg göra anmälan innan de går inpå svenskt territorialhav. För ufiändska militära luftfartygs tillträde tillluftrummet över svenskt territorialhav gäller krav på tillstånd. Undantag frånanmälnings- och tillståndsphkten gäller i och i luftrummet över . I anslutning till de internationella reglerna omtilläggszoner har i lagen (1960: 419) om förbud i vissa fall mot införsel avspritdrycker en begränsad jurisdiktion införts intill ett avstånd av tolvnautiska mil från svenska kusten eller där utanför belägna yttersta skär.Enligt 4 § i denna lag skall det nämligen i vissa fall anses som olovliginförsel till svenskt sjöterritorium, om spritdrycker förs in till farvatten,som ligger utanför den svenska territorialgränsen men innanför den angivnatolvmilsgrän-sen. Alltsedan år 1973 pågår vid arbetet på en omfattande konvention rörande havens folkrätt.Inom ramen för konferensen har hållits sju sessioner utan att någotslutligt resultat uppnåtts. Det är alltjämt ovisst om och när en konventionkan komma till stånd. De delar av den diskuterade konventionstextensom gäller territorialhavet torde dock redan nu vara i huvudsak accepterade aven stor majoritet av de deltagande staterna. Enligt de föreslagna konventionsreglernaskall den största tillåtna territorialhavsbredden vara tolv nautiska mil.Särskilda avgränsningsregler föreslås för de fall då avståndet till annat landsbaslinjer är mindre än tjugofyra nautiska mil. I territorialhavet skall gällaen rätt till oskadlig genomfart. Dessutom föreslås bestämmelser om rätt tillfri passage i internationella sund, vilket innebär att kuststatens rätt tillreglering och kontroll av sjöfarten blir ytterligare beskuren. Rätten till fripassage i dessa områden skall gälla såväl för fartyg som för luftfartyg iluftrummet över sunden. Ett stort antal länder har redan nu ettterritorialhav med en bredd av . I vår närhet tillämparSovjetunionen och denna territorialhavsbredd. I arbetet vid utgår man också från att den högsta tillåtnaterritorialhavsbredden skall vara . 1978/79: 27 7 har tidigare gett uttryck åt uppfattningenatt man borde skapa beredskap för att utvidga territorialhav till tolvnautiska mil så snart överenskommelse kunde uppnås om en ny havsrättskonventioneller eventuellt . Skulle arbetet på en konvention blifördröjt eller resultatlöst, borde det enligt övervägas att ändåutvidga territorialhavet. Sedandessa uttalanden gjordes, har förflutit utan att enighet kunnatnås om en havsrättskonvention. Det synes i detta läge inte nödvändigt attinvänta resultatet av havsrättskonferensen, om tillräckligt starka sakskältalar för en utvidgning redan nu av territorialhav. Utvidgningsfrågan har noggrant övervägts inomregeringskansliet i samråd med berörda myndigheter. Det har därvid konstateratsatt en utvidgning av territorialhavet till medför beaktansvärda fördelarfrån både civil och militär synpunkt. En utvidgning av territorialhavet medför attsjöfarten i ökad utsträckning kan kanaliseras på ett från sjösäkerhetssynpunktlämpligt sätt som det område inom vilket svenska lotsar harföreträde ökar. Svenskt medgivande kommer att kuima krävas för att främmandestat eller företag skall kunna lägga undervattensledningar eller pipelines inomdet utvidgade svenska territorialhavet. Viktigt är också att svenska myndigheter genomterritorialhavets utvidgning får ökade möjligheter att vidta miljöskyddandeåtgärder av olika slag. Genom att den svenska lagstiftningen motvattenförorening från fartyg blir tillämplig väsenfiigt längre ut från kustenförbättras förutsättningama för att genom kontroll och ingripanden skydda denmarina kustmiljön mot förorenande utsläpp. Utvidgningen av det område inomvilket fartygsbefälhavare är skyldiga att rapportera händelser som kan medförastörre oljeförorenuigar är av särskild betydelse inför risken för haverier medtankfartyg. Till detta kommer fördelarna med att lagen (1973: 1198) omansvarighet för oljeskada till sjöss blir tilllämplig avsevärt längre ut än f.n. Enutvidgning av vårt territorium innebär också avsevärda fördelar för landetsförsvar. Sålunda minskar främmande staters möjligheter att bedrivaunderrättelsetjänst riktad mot som det svenska försvaretsmöjligheter att ostört bedriva övningar på svenskt territorium förbättras.Vidare förbättras förutsättningarna för att vidta försvarsåtgärder som kanvara av betydelse för landets säkerhet och försörjning. En utvidgnuig medför rättsliga konsekvenser i olikahänseenden. Den jurisdiktion som nu utövar i området ut till fyranautiska mil från de svenska baslinjerna kornmer att gälla även området mellanfyra och . Det innebär att får kontroll inte bara översjälva vattenområdet utan också över havsbottnen under vattnet, bottnens underliggandelager och luftriunmet ovanför vattnet. Prop.1978/79:27 8 För sjöfartens del medför en utsträckning avterritorialhavet bl. a. att vissa sjökort behöver revideras. Vid en utvidgning av territorialhavet till tolvnautiska mil blir det inte längre nödvändigt att bibehålla den speciellajurisdiktion med avseende på spritsmuggling som föreskrivs i 4 § lagen omförbud i vissa fall mot införsel av spritdrycker. Utvidgningen av territorialhavet medför vidare attden del av den svenska fiskezonen som är belägen i området mellan fyra och tolvnautiska mil från kusten eller baslinjerna inkorporeras i territorialhavet. I fråga om havsbottnen och dess underlag i områdetmellan den nuvarande och den nya territorialgränsen medför utvidgningen avterritorialhavet inte någon ändrad tillämpning av lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln,eftersom deima lag gäller för havsbottnen och dess underlag både innanför ochutanför territorialgränsen. Även internationella förpliktelser medavseende på territorialhavet kommer givetvis att utsträckas till den nya delenav territorialhavet. a. bör främmande stats fartyg medges rätt tilloskadlig genomfart även genom det nya området. Hinder torde dock inte föreliggaatt liksom kräva föranmälan av utländska statsfartyg som önskar färdasgenom det svenska territorialhavet. Närmare regler om passage genom svensktterritorialhav och luftmmmet däröver bör fastställas av regeringen på grundvalav gällande folkrättsliga principer. Med hänsyn tUl de fördelar som en utvidgning avterritorialhavet medför och då några egentliga nackdelar med en sådanutvidgning inte har kunnat påvisas, vill jag förorda att beslut nu fattas om enutvidgning. En ny havsrättskonvention kommer sannolikt attinnehålla särregler för genomfarten i internationella sund, dvs. sådana simdsom används för internationell sjöfart mellan ett område av det fria haveteller en ekonomisk zon och ett annat område av det fria havet eller en ekonomiskzon. Dessa särregler kan komma att ge främmande stater en rätt till fri passagegenom sunden, dvs. en ännu mer ohindrad passage än som följer av reglerna omoskadlig genomfart. Detta kan bli fallet också i sund som utgörterritorialhav. Enföljd av sådana bestämmelser skulle bli att undervattensbåtar fick passera iundervattensläge, vilket inte är tillåtet enligt reglerna om oskadliggenomfart. Vidare skulle inte kuststaten kunna kräva föranmälan av främmandeörlogsfartyg som önskade passera genom internationella sund. Rätten till fripassage skulle sannolikt också gälla flygtrafiken över sunden. De nya reglernaom passagen i internationella sund väntas dock inte bli tillämpliga på t. ex.Öresund och , där genomfart redan är reglerad genom äldre avtal. Beroende på utvecklmgen av de havsrättsliga reglemakan det således bli aktuellt att ändra de nuvarande bestämmelsernaför ge- Prop.1978/79: 27 9 nomfarteni vissa sund utanför våra kuster och för överflygning av dessa sund. I samband med utvidgningen av territorialhavetuppkommer vissa gränsproblem i de områden där avståndet till motstående ellerangränsande stats baslinjer imderstiger tjugofyra nautiska mil. I princip böri dessa områden gränsen utgöras av en mittlinje, men möjlighet finns att genomavtal med vederbörande stat komma överens om en annan gränslinje. inte sträcka sig in i annan stats fiskezon eller över annanstats kontinentalsockel. I enlighet med det anförda har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1966: 374) om Sverigessjöterritorium, 2. lag om ändrmg i lagen (1960: 419) om förbud i vissafall mot införsel av spritdrycker. Förslaget under 2 har upprättats i samråd medchefen för . 5.1Förslaget till lag om ändring i lagen om Sveriges sjöterritorium Paragrafen innehåller de grundläggandebestämmelserna om territorialhavets bredd. I första stycket anges huvudregeln,som föreslås ändrad så, att territorialhavet får en bredd av tolv nautiska mileller från de baslinjer som anges i 4 .§. Iandra stycket föreskrivs liksom f. n. fyra undantag från huvudregeln. Det första undantaget avser det område av Skageracksom ligger närmast . F. n. anges inte uttryckligen att territorialhavetinte sträcker sig över den fastställda gränsen mot . I punkt a föreskrivsendast hur territorialhavets bredd beräknas i området närmast gränsen. Enligtden nuvarande bestämmelsen sker beräkningen i förhållande till en viss rätlinje, som finns angiven skiljedom i den s. k. Grisbåda-tvistenmellan och , varigenom en del av sjögränsen mellan de bådaländerna fastställdes. I det föreliggande förslaget anges uttryckligen attterritorialhavet inte sträcker sig över den gränslinje som har fastställts iförhållande till . Vidare föreskrivs att territorialhavet inte sträckersig utöver en rät linje mellan två angivna punkter. 1978/79: 27 10 ningär att i en svensk-norsk deklaration angåendeSveriges och Norges sjöterritorier i nordöstra (SÖ 1967: 14) harförpliktat sig att inte utvidga sitt sjöterritorium utöver den angivna linjen.Begränsningen innebär i praktiken att territorialhavets bredd i området närmastgränsen mot blir något mindre än tolv naufiska mil. Det andra undantaget gäller , därterritorialhavet enligt den nuvarande bestänunelsen i punkt b inte sträcker sigutöver en viss linje i sundets längdriktning som anges i en överenskommelse medDanmark . Någon ändring härav föreslås inte. Det tredje undantaget enligt den föreslagnalydelsen av andra stycket punkt c avser , , havoch nordligaste delen av , dvs. farvattnen mellan och Finland.Detta undantag ersätter de nuvarande undantagen i punkterna c och d. Enligt dennya lydelsen föreskrivs till en början att territorialhavet inte sträcker sigöver den fastställda gränsen mot . Härmed åsyftas de gränslinjer somgrundar sig på gamla överenskommelser och som tillämpas i och längst upp i . Beträffande föreskrivs redan nuatt territorialhavet inte får överskrida gränsen mot Fmland. I övrigt finns detinte någon uttrycklig bestämmelse härom. I punkt d finns emellertid enbestämmelse om hur territorialhavet beräknas i området närmast gränsen motFinland i . Någon motsvarighet till den bestämmelsen föreslås intenu, eftersom bestämmelserna om räta baslinjer i kungörelsen (1966: 375) mednärmare bestämmelser om beräkningen av Sveriges sjöterritorium ger tillräckligtunderlag för att bestämma territorialhavets yttergräns i det angivna området. I sådana områden där gränsen mot inte harbestämts genom avtal medför en utvidgning av territorialhavet till tolvnautiska mil behov av vissa andra avgränsningar. Detta hänger samman med deöverenskommelser om kontinentalsockeln och om avgränsningen av den svenskafiskezonen som har träffats mellan och . Kontinentalsockelgränsen har fastställts genom enöverenskommelse med om avgränsning av kontinentalsockelni , , och nordUgaste delen av (SÖ1973: 1). Fiskezonsgränsen har fastställts genom en överenskommelse med Finlandden (SÖ 1978:15, se även prop. 1977/78: 107). Bådekontinentalsockelgränsen och fiskezonsgränsen följer i prmcip mitfiinjenmellan de båda ländemas baslinjer. I vissa områden sammanfaller emellertid intekontinentalsockelgränsen och fiskezonsgränsen. Dessutom har i fråga omfiskezonsgränsen över-enskommits att t. v. lämna ett visst område i norra delenav helt utanför båda ländernas fiskezoner. Avståndetmellan de svenska baslinjerna och den finska kontinental- 1978/79: 27 H sockelneller den finska fiskezonen är på vissa ställen mindre än tolv nautiska mil.Eftersom det svenska territorialhavet inte bör inkräkta på vare sig den finskakontinentalsockeln eller den finska fiskezonen, föreskrivs i punkt c attterritorialhavet i sådana områden där det saknas en tidigare fastställd gränsinte sträcker sig utöver någon av de gränslinjer för kontinentalsockeln ochden svenska fiskezonen som har över-enskommits med . Omkontinentalsockelgränsen och fiskezonsgränsen ligger utanför mittlinjen mellande svenska och finska baslinjerna, bör det svenska territorialhavet ändå inteutan avtal med utsträckas utöver mitfiinjen. Därför föreslås somkomplement en bestämmelse om att territorialhavet inte sträcker sig utövermittlinjen mellan baslinjerna. Äveni vissa andra områden än farvattnen mellan och är avståndetmellan de svenska baslinjerna och annan stats baslinjer mindre än . Så är fallet t. ex. i området mellan och samt ivissa delar av . I punkt d föreslås därför som ett fjärde undantagfrån huvudregeln att territorialgränsen i sådana områden inte sträcker sigutöver mittlinjen mellan de båda staternas baslinjer. Vidtillämpning av bestämmelserna i punkterna c och d om att gränslinjen inte fårsträcka sig utöver mitfiinjen mellan de svenska baslinjerna och annan statsbaslinjer kan självfallet hänsyn tas endast till sådana baslinjer som hardragits i överensstämmelse med internationell-rättsliga principer och somdärför kan godtas av . Detkan tilläggas att gränsdragningen kan komma att justeras genom avtal med annanstat. a. finns skäl att i förhållande till eftersträva en enklareordning, så att samma gräns kommer att gälla för territorialhavet,kontinentalsockeln och fiskezonen. I första stycket föreskrivs till en början attterritorialhavet vid landområden beräknas från strandlinjen vid lågtvattenstånd. I förtydligande syfte föreslås nu ett tillägg som innebär att detuttryckligen anges att strandlinjen i de angivna fallen utgör baslinje förberäkning av territorialhavet. Vidareanges i första stycket i vad män territorialhav skall räknas från sådana skärsom höjer sig över vattenytan vid lågt vattenstånd men inte vidmedelvattenstånd. Enligt den nuvarande lydelsen kan ett sådant skär bildautgångspunkt för beräkning av territorialhavet endast om det ligger på ettavstånd av högst från närmaste landområde som höjer sig övervattenytan vid medelvattenstånd. I anslutning till den allmänna utvidgningenav territorialhavsbredden föreslås att det nämnda avståndet mellan ett skär ochnärmaste landområde utökas till . 1978/79:27 12 Vissa förberedelser av praktisk art erfordras innanutvidgningen av territorialhavsbredden kan sättas i kraft. Dessa bör kunna varaavslutade till . 5.2Förslaget till lag om ändring i lagen om förbud i vissa fall mot införsel avspritdrycker Efter utvidgningen av territorialhavsbredden tilltolv nautiska mil finns behov av den särskilda bestämmelsen i 4 §om införsel till område innanför tolvmUsgränsen. Paragrafen kan därförupphävas. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1966: 374) om Sverigessjöterritorium, 2. lag om ändring i lagen (1960: 419) om förbud ivissa fall mot införsel av spritdrycker. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. TRYCKERI STOCKHOIM 1978 760574