prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag anfört om slopande av nuvarande siats-bidrag till kommunernasnykterhetsvård. (8)Bidrag till anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda Statsbidragutgår tUl kostnad för nybyggnad, tiUbyggnad eUer inköp Prop.1978/79: 95 14 avbyggnad, jämte ombyggnad som kan behövas för att anordna lokaler för elevhem,inackorderingshem, vårdhem, specialsjukhus, särskola, daghem för barn ellersysselsättningshem. Bidraget utgår av den verkliga kosinaden, dock medhögst . för varje plats. För anordnande av elevhem, inackorderingshem,särskola, daghem för bam eller sysselsättningshem i förhyrda lokaler utgårengångsbidrag med nämnda belopp. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1963: 350 ändrad senasi 1976: 218) angående statsbidrag tUl omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda. KEU 76 föreslår att bidraget skall upphöra medhänsyn tUl dess ringa betydelse för landstingskommunernas ekonomi. Anslaget /80 har i årets budgetproposition preliminärt förts upp med 11milj. Jagdelar uppfattningen att det inte finns anledning att behålla ett särskiltstatsbidrag till anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstördaenligt den ifrågavarande kungörelsen. Statsbidraget bör upphöra i och medutgången av . Reglemaför avvecklingen av anordningsbidraget bör utformas så att ansökan omstatsbidrag enligt nu gällande bestämmelser skall ha inkommit tillhuvudtillsynsmyndigheten . Vidare skaU, om intesärskilda skäl föranleder annat, byggnadsförelaget eller verksamheten vidifrågavarande institution eller motsvarande starta . Medhänvisning till vad jag nu har anfört beräknas de sammanlagda utbetalningarnatill 16 milj. kr. för nästa budgetår. Med hänsyn till beräknad reservation vidingången av /80 bör anslaget föras upp med 5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört om slopande av statsbidrag till omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 2. till Bidrag till anordnande av vissa institutioner för psykisktutvecklingsstörda för /80 under femte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . 1978/79: 95 15 Lag om ändring i lagen (1962: 392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1962: 392) omhustrulUlägg och kommunalt bostadstUlägg fill folkpension skaU ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 §1 Kommun skall be- Kommunala bostadstillägg skall strida kostnaden för kommunala bekostas av den kommun där den bostadstillägg, vilka ut- pensionsberättigade är mantalskri- betalats för pensionsberättigade ven. som äro mantalsskrivna i kommu- TiU kommunens kostnader enligt nen. Kostnaden beräknas enligt första stycket utgår statsbidrag föreskrifter som regeringen med- enligt bestämmelser som regering delar, en meddelar. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1964: 143) ombidragsförskott dels att 20 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att 20 a §skall upphöra att gäUa. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 §2 Utgift för bidragsförskott bestri- Kostnaderna för bidragsförskott des, i den mån ersättning ej kun- täcks av statsmedeli den mån er-nat uttagas av den underhällsskyl- sättning inte kan tas ut avden un-dige, till tre fjärdedelar av stats- derhållsskyIdige. verket ochtill en fjärdedel av den kommun, där vårdnadshavaren är mantalsskriven eller,om han ej är mantalsskriven i någon kommun, den kommun där barnet är bosatt. 1 Ändrad : 776. - Senaste lydelse 1976: 277. Prop.1978/79: 95 16 Kommunskall därutöver er sätta statsverket för kostnader för handhavandet avbidragsförskottsverksamheten med belopp motsvarande av summan avkostnaderna för de bidragsförskott, som hänföras till kommunen. Dennalag träder i kraft . Ifråga om bidragsförskott som utgivits före lagens ikraftträdande tillämpas 20 §i dess äldre lydelse och avräkning sker enligt 20 a §. Ersättningsbelopp som betalasav den underhållsskyldige efter ikraftträdandet skall dock inte avräknas frånutgifterna enligt 20 § första stycket. Lagom ändring i lagen (1956: 2) om socialhjälp Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1956: 2) om socialhjälp delsatt 23, 31 och 32 §§ skaU upphöra att gäUa, delsatt 17, 24 och 58 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 17 § Kan det antagas att ersättning Kan det antagas att ersättning för hjälpkostnaden eller del därav för hjälpkostnaden eller del därav kommer att sökas av annan kom- kommer att sökas av annan kom mun, av enskUd person eller av mun eller av enskUd person, skall staten, skall över utredning, som över utredning, som avses i 16 §, avses i 16 §, upprättas särskilt pro- upprättas särskilt protokoll, vilket tokoll, vilket skall innehålla skall innehålla a) uppgift om hjälpsökandens namn, ålder, civilstånd,födelseort och bostadsadress; b) redogörelse för hans levnadsförhållanden ochekonomiska omständigheter samt för hans hjälpbehov och anledningen därtill; c) uppgift om hans mantals- c)uppgift om hans mantalsskrivning hjälpen avser skrivningför det år hjälpen avser jämte de upplysningar i övrigt, jämtede upplysningar i övrigt, som äro erforderliga för tillämp- som äro erforderliga för tillämpningen av 22 och25 §§; samt ningen av 22 §; samt d) uppgift,huruvida enskild person finnes, för vilken ersättningsskyl dighet enligt 35, 36 eller 40 § kan föreligga, med angivande av varje sådan persons namn och bostadsadress. 1Senaste lydelse av 23 § 1960: 98 Protokolletskall underskrivas av den, som verkställt utredningen. Hjälpsökanden skallsåvitt möjligt genom påskrift av protokollet bestyrka riktigheten av deuppgifter, som lämnats av honom. Ersättning,som avses i 22 eller Ersättning, som avses i 22 §, 23§, utgår med det belopp, vartill utgår med det belopp, vartill kom- kommunenskostnader för hjälpen munens kostnader för hjälpen skä- ligen kunna uppskattas. Därså finnes påkallat, äger regeringen fastställa taxa, enligt vilken ersättningskall utgå för vård i hem, som avses i 18 §, eller å anstalt eller annaninrättning. 58 §3 Över slutliga be- Över slufiiga be slut i sådant mål eller ärende, som slut i sådant mål eller ärende, som avses i 27, 30, 31, 39 eller 40 §, avses i 27, 30, 39 eller 40 §, 52 § 52 § andra eller tredje stycket el- andra eller tredje stycket eller 54 § ler 54 §, må besvär anföras hos må besvär anföras hos kammar kammarrätten. Talan må dock ej rätten. Talan må dock ej fuUföljas fuUföljas endast beträffande ränta endast beträffande ränta eller rät- eller rättegångskostnad. Harmål, varom sägs i 27 eller 30 §, förevarit hos två eller flera länsstyrelser,och anföras besvär över det i huvudsaken sist meddelade beslutet, må i sambanddärmed föras talan även mot beslut som meddelats i målet; ochskall sådant beslut ej utgöra hinder för sakens prövning i dess helhet. Harlänsstyrelse eller kammarrätt förordnat, att socialhjälp skall meddelas, gårbeslutet härom i verkställighet utan hinder av förd klagan. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Lagom ändring i barnavårdslagen (1960: 97) Härigenomföreskrivs att 71 § barnavårdslagen (1960: 97) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i 2224 §§ lagen omso- Vad i 22 och 24 §§ lagen om so cialhjälp är stadgat om rätt för cialhjälp är stadgat om rätt för -Senaste lydelse 1975: 704 3 Senaste lydelse 1971: 664 1978/79: 95 kommun att av annan kommuneller av staten erhålla ersättning för socialhjälp, som lämnats enligt 12 §nämnda lag, skall äga motsvarande tillämpning i fråga om kommuns rätt atterhålla ersättning för utgift, som föranletts av att någon omhändertagits församhällsvård. Beträffande sådanersättning skall i tillämpliga delar gälla vad som för motsvarande fall är stadgati 2529, 31 och 52 §§ lagen om socialhjälp. kommun att av annan kommunerhålla ersättning för socialhjälp, som lämnats enligt 12 § nämnda lag, skalläga motsvarande tilllämpning i fråga om kommuns rätt att erhålla ersättningför utgift, som föranletts av att någon omhändertagits för samhällsvård. Beträffande sådanersättning skall i tillämpliga delar gälla vad som för motsvarande fall är stadgati 2529 §§ lagen om socialhjälp. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 1978/79:95 Bilaga 3 Proposition om den kommunala ekonomin 1978/79: 95 Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser budgetdepartementetsverksamhetsområde 1 Vissa frågor rörande nytt skatteutjämningssystem Lag omskatteutjämningsbidrag Jaghar tidigare denna dag behandlat utformningen av den föreslagna reformeringenav skatteutjämningssystemet (avsnitt 2.7). Inom budgetdepartementet harupprättats ett förslag till lag om skatteutjämningsbidrag. Förslaget bör fogastiU protokoUet {bilaga 3.1). Liksomhittills bör bestämmelserna om skatteutjämningsbidrag tas in i en särskUd lag. Nuvarandebestämmelser för skatteutjämningsbidrag tiU kyrkliga kommuner förs överoförändrade till den nya lagen. Som jag redan har nämnt iden allmänna motiveringen tidigare denna dag bör de nya reglerna förskatteutjämningsbidrag inte tUlämpas fuUt ut med en gång. Jag föreslår att denya reglerna för beräkning av tillförsäkrad skattekraft tillämpas förstagången i fråga om men att endast en viss andel av den, iförhållande till nu gällande regler, ökade skattekraftsgarantin fårtillgodoräknas detta år. Jag återkommer strax till frågan om hur bidragen skallberäknas under detta övergångs-år. Med mitt förslag skulle då de nya reglernaför beräkning av tUlför-säkrad skattekraft tillämpas fullt ut först bidragsåret1981. Vissa övergångsbestämmelser krävs också för bidragsåren 1980 och 1981vid beräkning av det kommunala skatteunderlaget. Den nya lagen kan såledestillämpas fullt ut först i fråga om . I 5 och 6 §§ anges denskattekraft som skall gälla som grundgaranfi. Med denna som utgångspunktberäknas den tUlförsäkrade skattekraften enligt bestämmelserna i 7 och8 §§. Jag har tidigare denna dag vid min redogörelse för utformningen av detnya skatteutjämningssyslemet behandlat de årliga beräkningar som skall göras.En föreskrift härom finns i 7 §. Jag kan vidare nämna att föreskriften i 7 § omhänsynsta- 1 1978/79. 1978/79: 95 2 gandetill kostnader för kommunala bostadstillägg till folkpension skall tillämpasförst . Föreskriften om detta bör tas in blandövergångsbestämmelserna. Ennedre gräns för den tillförsäkrade skattekraften finns angiven i 8 § förstastycket i form av en föreskrift att inte någon kommun eller landstingskommunskall tillförsäkras en skattekraft som undersfiger av medelskattekraften.I 8 § andra stycket finns ytterligare en garanti-regel. Den utgår från vad somgällde när äldre regler var tillämpliga. Eftersom jag tidigarehar föreslagit att de nya reglerna skall tiUämpas första gången i fråga måste tas tUl utgångspunkt för denna del avgarantin. Vid fastställande av garantin enligt 8 § andra stycket tillämpasäldre regler över huvud taget. Det betyder att utöver tillförsäkratskatteunderlag enligt lagen (1973: 433) om skatteutjämningsbidrag beaktas även ökningenav den tiUförsäkrade skattekraften enligt förordningen(1978: 875) om särskilt statsbidrag fill kommuner och landstingskommuner underår 1979. Den tillförsäkrade procenten av medelskattekraften skall därutöverökas med minst en procentenhet. Garantiregeln i 8 § andra stycket omfattar ävende särskilda bidragsbestämmelserna för fritidsfastigheter ochavfolkningskommuner i nuvarande lag om skatleutjämningsbidrag. Därvid bör denuvarande bestämmelserna om fritidsfastigheter i 7 § andra stycket beaktasgenom att kommunens skatteunderlag per invånare för garantibelopp förfritidsfasfigheter enligt taxering slälls i relation tillmedelskattekraften enligt samma taxering, inkl. bidragsunderlag enligtförordningen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag. Den tiUförsäkrade procentenav medelskattekraften enligt 8 § andra stycket bör avrundas till närmaste helatal. Om första decimalen är siffran 5 skall avrundning ske uppåt. Deföreslagna bestämmelserna i 13 § innebär att senaste ansökningsdag för extraskatteutjämningsbidrag senareläggs jämfört med nuvarandebestämmelser. Förslaget i denna del motiveras av önskemål om en senareläggningsom har framförts från kommunerna. Enligtmin mening torde det inte behövas någon specialregel om attskatleutjämningsbidrag skall tas upp bland inkomsterna i en budget. Denuvarande beslämmelserna i 14 § bör därför inte överföras till den nya lagen. Förändringenav taxeringsarbetet i första instans, den s. k. RS-reformen, får vissakonsekvenser för förslaget till lag om skatteutjämningsbidrag. RS-reformen somtUlämpas första gången vid taxering innebär, såvitt nu är av intresse,en förlängning av taxeringsperioden från utgången av juni tiU utgången avoktober. Detta medför att nuvarande tidpunkt för fastställande avskatteunderlag måste senareläggas. Å andra sidan måste kommunerna ochlandstingskommunerna alltjämt få erforderliga upplysningar för sittbudgetarbete. Bilaga 3 Budgetdepartementet 3 föralt preliminära besked får lämnas. När taxeringsarbetet är avslutat skallslutligt besked lämnas. Länsstyrelse skall således senast den 25 januaribidragsåret fastställa tUlskott av skatteunderlag. skall ettpreliminärt besked lämnas som gäller för nuvarandefastställelse av tillskott av skatteunderlag, dvs. Bestämmelser om detta bör tas in i 11 §. Motsvarande systembör användas för fastställandet av medelskattekraften. Här bör tidpunktensenareläggas från till året före bidragsåret.Preliminärt besked om medelskatte-kraflen skall lämnas av statistiskacentralbyrån enligt bestämmelser som kommer att utfärdas av regeringen. Jag kommer i annatsammanhang senare denna dag att lägga fram förslag om ändring i lagen (1965:269) med särskUda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt m. m. Ändringarna påverkar beräkningen av det kommunala skatteunderlagetfr. Med anledning härav bör särskildaövergångsbestämmelser tillämpas för bidragsåren 1980 och 1981 vid fastställelseav skatteunderlaget enligt 2 §. För dessa båda bidragsår skall det kommunalaskatteunderlaget dvs. för taxeringsåren 1979 resp. 1980 beräknas enligt de bestämmelsersom gäller enligt nuvarande lagstiftning. Som jag har nämnt börde nya bestämmelserna om fillförsäkrad skattekraft kunna tillämpas fullt utförst i fråga om . För föreslår jag attsärskilda övergångsbestämmelser införs. För kommuner och landstingskommunersom har en lägre egen skattekraft än den som tUIförsäkras enligt 8 § andrastycket minskad med en procentenhet, dvs. den totalt garanterade skattekraftenför inkl. det särskUda statsbidraget om , börföljande gäUa. Skatteutjämningsbidrag för beräknas på dettiUskott av skatteunderlaget som erhålls vid tillämpning av 8 § andra stycketvarvid den där angivna ökningen skall göras med två procenlenheler i ställetför tre, utökat med hälften av skUlnaden mellan detla tillskott och dettillskott som erhåUs vid tillämpning av 7 och 8 §§. För kommuner ochlandstingskommuner som har en högre egen skattekraft än den som anges i 8 §andra stycket minskad med en procentenhet innebär övergångsbestämmelsernaföljande. Skatteutjämningsbidrag för beräknas på hälften avskillnaden mellan det tillförsäkrade skatteunderlaget enligt de nya regiernaoch det egna lägre skatteunderlaget. Vid beräkning av tiUskott avskatteunderlag som framkommer genom halverade tillskott skall inte avrundningske tUl hela hundratal skattekronor. Medhänvisning tUl det anförda hemställer jag att regeringen föreslår attantaga förslaget tiU lag om skatteutjämningsbidrag. Prop.1978/79: 95 4 Anslagsfrågorför /80 DRIFTBUDGETEN D.Bidrag och ersättningar till kommunerna Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1977/78Utgift 3 463 549 905 1978/79 Anslag 3 925 000 000 1979/80 Förslag 5 325 000 000 1978/79:100 (bU. 11 s. 81) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, tUl Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. beräkna ett förslagsanslag av 3 925 milj. kr. Jag anhåller attnu få ta upp denna fråga. Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Jag har tidigaredenna dag redogjort för de regler som gäller för skatteutjämningsbidragen underår 1979. Vidare har jag föreslagit en reformering av skatteutjämningssystemetför kommuner och landstingskommuner fr. o. m. . För en närmare beskrivningav förslaget hänvisar jag till mina tidigare överväganden. Sammasystem som f. n. tiUämpas bör gäUa även i fortsättningen för de kyrkligakommunerna. Dessa får samma skatteutjämningsbidrag i kronor räknat som under år1973, men med en årUg femprocentig uppräkning av nästföregående årsbidragsbelopp. uppgår bidraget tUl de kyrkliga kommunerna till125 milj. kr. och det kommer för att uppgå till 132 milj. kr. Extraskatteutjämningsbidrag beslutas av regeringen efter prövning från fall tillfaU. För att få extra skatteutjämningsbidrag bör man kunna påvisa att någotspeciellt har inträffat, som man inte har kunnat råda över och som påtagligthar försämrat ekonomin. Ett annat skäl är att sökandens ekonomiska situationär sådan att det eljest framstår som skäligt att komplettera den ordinariebidragsgivningen. Jag har tidigare denna dag (avsnitt 2.7) förordat att deallmänna kriterier som har gällt för tilldelning av extraskatteutjämningsbidrag bör till-lämpas även fortsättningsvis. Extraskatteutjämningsbidrag för har av regeringen beviljats 45 kommuner ochen församling. Det sammanlagda beloppet för dessa bidrag uppgår till 115 milj.kr. Behovet av extra skatteutjämningsbidrag för är svårt att förutsäga.De förbättringar av skatteutjämningssystemet som jag har föreslagit bör dockleda till att behovet minskar. Det är emellertid svårt att redan nu överblickahur stort behovet blir. Vid min beräkning av anslagsbehovet utgår jag därförfrån samma belopp som extra skatleutjänaningsbidrag utgår med . Idet föreslagna nya skalteutjämningssystemet kommer större hänsyn att tas tillkostnadskillnader som orsakas av kommunernas och landstingskommunernas olikaålderssammansättning. Kommuner och landstingskommuner vilkas åldersstrukturorsakar högre kostnader än genomsnittet erhåller tillägg till grundgarantin,medan kommuner och landstingskommuner med lägre kostnader än genomsnittet idetta avseende får vidkännas avdrag. Den grundläggande skattekraftsgarantinkompletteras vidare med tillägg till kommuner som har en större befolkningsminskningän . Denårliga framräkningen av kostnadsavvikelserna för ålderssammansättning ochbefolkningsminskning kräver att vissa uppgifter samlas in. För utjämningen avkommunernas kostnader för statskommunala bostadsbidrag och kommunalabostadstillägg tiU pensionärer behövs årliga uppgifter om de genomsnittligakostnaderna per invånare för bostadsbidrag och bostadstillägg i riket och hurmycket kommunernas kostnader avviker från genomsnittet. KEU 76 föreslår attdessa uppgifter avseende närmast föregående år lämnas till resp. länsstyrelsesenast , av i fråga om de statskommunalabostadsbidragen och av i fråga om bostadstilläggen tillpensionärer. Eftersom utjämningen av kostnaderna för barnomsorgsverksamhetendelvis skall grundas på utnyttjat antal platser är det nödvändigt att ävendessa kostnader utjämnas i efterhand. KEU 76 föreslår att senastden lämnar resp. länsstyrelse uppgift om antalet statsbidragsberättigadebarnomsorgsplatser i länets kommuner under föregående år. Med ledning härav ochmed uppgifter om antalet invånare i åldersgrupperna kankostnadsskUlnaderna för barnomsorgsverksamheten beräknas. Nettokostnaden försjukvård bör räknas om på grundval av sjukvårdshuvudmännens senastfastställda bokslut och redovisning av antal vårddagar. Uppgifter härom börsenast inhämtas från . Föregen del förordar jag att den årliga omräkningen av åldersfaktorn utförscentralt av (). Det blir smidigare och rationellareän om 24 länsstyrelser var och en för sig gör beräkningarna. Dessutom begränsasarbetet för de uppgiftslämnande myndigheterna. Berörda myndigheter bör såledessenast lämna erforderliga uppgifter till SCB. Det bör vidare ankommapå SCB att från inhämta de uppgifter som behövs.En ytterligare faktor som talar för att SCB bör utföra omräkningen är attcentralbyrån redan har tUlgång tUl andra uppgifter som behövs vid omräkningen,såsom åldersfördelning i olika kommuner och landstingskommuner samtbefolkningsförändringar. Resultatet av de av SCB utförda beräkningarna skalltillställas länsstyrelserna. Regeringenbör bemyndigas att fastställa och vid förändrade förhållanden, exempelvis vidändringar av regler för statsbidrag tUl speciella 1978/79: 95 6 verksamheter,justera de kostnader per enhet av olika faktorer som skall användas vid framräkningenav de kostnadsskillnader som beror på olikheter i åldersstrukturen. Undernormala omständigheter bör dock den årliga omräkningen av dessa enhetskostnaderutföras av SCB genom en indexomräkning. I likhet med KEU 76förordar jag att de framräknade kostnadsawikelserna för ålderssammansättningoch befolkningsminskning anges i termer av skattekraftsgaranti. De närmareföreskrifter för den årliga omräkningen till skattekraftsgaranti liksom deövriga anvisningar som berörda myndigheter behöver för att tillämpaskatteutjämningsreglerna bör utfärdas av som har motsvarandeuppgifter i fråga om de nuvarande skatteutjämningsreglerna. I delta sammanhang börockså nämnas att de nya formerna för taxeringsarbetet i första instans sombörjar tUlämpas fr. o. m. taxering leder till vissa förändringar i dehittillsvarande administrativa rutinerna. Genom förlängningen avtaxeringsperioden kan definitiv uppgift om storleken på det tiUskjulnaskatteunderlaget lämnas tUl kommuner och landstingskommuner först bidragsåret. Till ledning för det kommunala budgetarbetet skall docklänsstyrelsema året före bidragsåret lämna kommuner ochlandstingskommuner uppgift om preliminärt beräknat tillskott av skatteunderlag.För att länsstyrelserna skall kunna lämna sådan uppgift fordras att SCB gör enpreliminär beräkning av medelskattekraften. Den definifiva medelskattekraftenskaU faststäUas av SCB året före bidragsåret. Beräkningarna av åldersstruklurfaktoroch tillförsäkrad skattekraft bör som jag nämnt utföras av SCB. De merkostnaderSCB orsakas härav bör under /80 få belasta anslagetSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. I den mån SCB åsamkasmerkostnader redan under innevarande budgetår bör dessa på samma sätt fåbestridas från motsvarande anslag för /79. Ordinarie och extraskatteutjämningsbidrag uppgår fill sammanlagt 4 009 milj. kr.Bidragen är beroende av den fortsatta utvecklingen avskatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna . Vidare ärskatteutjämningsbidraget för beroende av de skattekraftsgarantier förkommuner och landstingskommuner för som framkommer vid omräkningenunder . Koslnadema kan aUtså inte nu beräknas med säkerhet. Omman utgår från skattesatserna för och antar en viss höjning avskatteunderlaget samt att åldersstruktur m. m. i kommuner och landstingskommunerär desamma som då KEU 76 lade fram sitt betänkande kan de sammanlagda bidragenför beräknas till ca 6 640 milj. kr. Hälften av beloppen för resp.kalenderår 1979 och 1980, 5 325 milj. kr. utbetalas under /80.Jag förordar att anslaget förs upp med detta belopp. Bilaga 3 Budgetdepartementet 7 Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Skatteutfämningsbidrag till kommunerna m. m. för /80anvisa ett förslagsanslag av 5 . Särskilt statsbidrag till landstingskommuner m. fl. Nyttanslag (förslag) . Vidmin genomgång av det nya skatteutjämningssystemet tidigare denna dag (avsnitt2.9) har jag förordat att det särskilda bidrag som utgår tillkommuner och landstingskommuner förnyas övergångsvis för för delandstingskommuner och Iandstingsfria kommuner som inte kommer att omfattas avdet nya skatteutjämningssystemet. Bidraget bör utgå med . per invånare ide berörda lands tingskommunerna och Iandstingsfria kommunerna. Medelsbehovetkan för beräknas till ca 100 mUj. kr., varav hälften utbetalasunder /80.