prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommunöversikten förNyköpings kommun är vidare förhållandevis allmänt hållen. Riktlinjerna ikommunöversikten bör enligt länsslyrelsen preciseras, speciellt förkustområdet. Kommunöversikten för Nyköpingskommun karakteriseras dock enligt av stor restriktivitet när detgäller atl tillåta yllerligare fritidsbebyggelse inom kustområdet. Pågåendedetaljplanearbeten vilar till dess översiktsplaneringen har slutförts.Länsstyrelsen anser att den stora återhållsamheten är befogad. Den måsteemellertid byggas under och eventuellt nyanseras genom enmarkanvändningsplan om man skall kunna 1978/79:213 Bilaga1 85 bibehållatrovärdighet och vinna förståelse hos markägare, exploatörer och allmänhet. Iplaneringen bör vad gäller fritidsboende tonvikten läggas vid utbyggnad avslugbyar och andra alternativa former till enskild frilids-bebyggelse. kommun har föreslagil en vissomlokalisering på sikl av fritidsbebyggelse på öarna, bl. a. lill Hasselö.Länsstyrelsen anser att om fritidsbebyggelsen inte kan omlokaliseras tillfastlandet, Hasselö kan accepteras under förutsättning all nyfritidsbebyggelse sker som förtätning av befintlig bebyggelse. Länsstyrelsenanger atl avsikten med den av kommunerna och påbörjade kust- ochskärgårdsutredningen är att närmare studera sambandet mellan friluftsliv ochden bofasta befolkningens utkomstmöjligheter samt att med beaktande avbevarandeinlressena söka former för turismens och friluftslivels utvecklingsom ökar sysselsättningen och förbättrar servicen för de bofasta. Detföreligger enligt länsslyrelsen elt stort behov av mera preciseradeställningstaganden på central nivå vad gäller avsikten med de primärarekreationsområdena innan en mer omfatlande planering och samordning kan kommatill stånd på läns- och nivå. Flera viktiga typer av anläggningar -t. ex. slugbyar och andra boendeformer - kan inte uppföras utan bidrag tillbyggande och drift. Den ekonomiska ansvarsfördelningen mellan stat och kommunär enligt ännu mycket oklar. är beredd att inom befintligaresursramar prioritera sin insats lill planeringen för kustområdet. Det ärenligt viktigt all arbetet sker så skyndsamt som möjligt ochresulterar i en konkret och realistisk plan där främsl avvägningen mellanbevarande och exploatering klarläggs. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom de högexploaterade kustområdena redovisas i avsnitt 4.2. anförs därutöver följande. konstaterar att enligt den inventeringsom har genomförts av lantmäteriverket var nettoökningen av fritidshus inom det högexploaterade kustområdet i Södermanlandslän. Verkel anser att kust- och skärgårdsområdet i länet bör belraktas som iprincip fullbyggl med enskild fritidsbebyggelse. anser att alternativtill kusllokalisering av fritidsbebyggelse kan sökas i de skog- och sjörikadelar av inlandet som inte berörs av påtagliga bevarandeintressen. Kustområdet i länet är enligt isin helhet känsligt för ålgärder som innebär ändrad markanvändning. Delhittills framtagna pla-neringsmaterialel reglerar endast bebyggelsefrågorna.Behovet är enligt verket stort av en markanvändningsplan för hela kusten däräven övriga frågor och intressekonflikter behandlas. betonar vikten av attfritidsboendeformerna utreds i den fortsatta planeringen med särskilt beaktandeav andra boendeformer Prop.1978/79:213 Bilaga 1 86 än enskild fritidsbebyggelse. Även lämpligheten av attgenomföra tidigare aktualiserade fritidsbebyggelseprojekt bör utredas. Verketanser att det är angelägel att konkretiserar sin inställningtill ytteriigare fritidsbebyggelse i kustområdet. Kusten söder om saml Remissinstansernassynpunkter redovisas i avsnitt 5.5. Berörda länsstyrelser har samordnatredovisningen av genomfört planeringsarbete vid . Planeringsarbetettillgodoser enligt länsslyrelsen i riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen. Länsslyrelsen konstaterar i likhetmed berörda kommuner alt i stor omfattning redan har tagits ianspråk för bebyggelse. Den restriktiva inställning som redovisas avkommunerna vad gäller alt tillåta ytterligare fritidsbebyggelse inom områdetär väl motiverad. anser emellertid alt behov finns av ettöversiktligt studium av hela avseende bl.a. fritidsbebyggelse,friluftsliv, turism och bevarandefrågor saml i fråga om det primärarekreationsområdets omfattning. Ett sådanl arbele bör ske i samarbete mellanberörda kommuner och länsstyrelser. Eventuell fritidsbebyggelse vid Granlundmellan Slallarholmen och i kommun bör enligt länsstyrelsensärskill prövas i den närmare planeringen. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringen inomlandels insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. Beträffande anförsdärulöver följande. anser alt det fortsallaplaneringsarbetet för bör ges den inriktning som berördalänsstyrelser anger. Samordnade insalser, bl. a. i form av markreservalionerför vissa anläggningar för turism och rekreation, lorde enligt verkelerfordras. Enligt böryllerligare fritidsbebyggelse i princip inte medges vid Mälarstränderna. Verketbetonar också atl skogsbruksfrågorna vid bör uppmärksammas, bl. a. medhänsyn lill lövskogens betydelse för landskapsbilden. Som underiag för kommunernas arbeleunder planeringsskedet har länsstyrelserna i , Örebo ochVästmanlands län ställt samman en särskild promemoria med bl. a. uppgifter omförordnanden enligt naturvårdslagen, fastställda detaljplaner utanför tätortsaml intresseområden för naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård. Medutgångspunkt från detta underlagsmaterial har de berörda kommunerna iSödermanlands län, dvs. , och kommuner,utarbetat markdispositionsplaner för sina resp. delar av Hjälmarområdet. 1978/79:213 Bilaga 1 87 Den genomförda planeringenmotsvarar enligt länsslyrelsen del krav som ställdes i regeringens beslut medanledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen på att planeringenskulle ge en översiktlig bild av avsedd markanvändning inom området.Länsstyrelsen bedömer att konflikterna om markanvändningen inom strandområdenaär begränsade. En vidareutvecklad inlerkommunal planering behövs därför inte.Forlsalt planering, bl. a. i form av områdesplanering, bör enligt länsstyrelsenkunna redovisas av resp. kommun i samråd med länsslyrelsen efter hand som behovav sådan planering uppkommer. Fiskels intressen har emeilerlidenligt länsslyrelsen inte kunnat tillgodoses i det genomfördaplaneringsarbetet. Naturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdensintressen är däremot väl tillgodosedda. Vad gäller fritidsbebyggelsensutveckling finner länsslyrelsen alt den nyansskillnad som kan ulläsas iregeringens beslul över programskedel mellan planeringsriktlinjerna för Mälarenå ena sidan och för å den andra även avspeglas i de kommunalaplanerna i form av en mindre restriktiv syn på exploatering förfritidsbebyggelse vid . I markdispositionsplanerna redovisasatl en fortsatt utveckling av frilids-bebyggelsen skall ske i huvudsak genomförslag om komplettering av befintliga områden för sådan bebyggelse i sambandmed områdes- eller de-laQplanering. Frågor om fiske, vattenvård ochvallenreglering bör enligt bli föremål för en kontinuerligöversyn. Denna bör liksom kunna ske i samverkan mellan kommunerna,länsstyrelserna och kommittén för vattenvård saml i samråd med bl.a.fiskemyndigheterna. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom landels insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. BeträffandeHjälmaren anförs därulöver föQande. instämmer i huvudsak i de berördalänsstyrelsernas bedömning av den genomförda planeringen i Hjälmarområdet.Verket anser dock alt det sätt på vilket planerna är redovisade gör det svårtatt få en bild av avsedd markanvändning. Stora delar av stränderna upptas avområden där fritidsbebyggelse kan tillkomma och där avvägning mellan olikaintressen skall göras i kommande planer. Verket fömtsätter att friluftslivetsintressen beaktas vid denna avvägning. Större sammanhängande bebyggelsefriazoner bör enligt verket eftersträvas. konstaterar atlfriluftslivels intressen i Båvenområdet har fått slå tillbaka alltmer underplaneringsarbetets gång lill förmån för den vetenskapliga naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen. Detla ligger enligt länsslyrelsen i linje medvad som uttalades av regeringen i beslutet med anledning av programskedet iden fysiska riksplaneringen. Enligt nalurvårdsverket har planeringsarbetet förBåvenområdet varit Prop.1978/79:213 Bilaga 1 88 förenat med betydande svårigheter. Det har enligt verkelbl. a. gällt former för säkerställande enligt naturvårdslagen och behandlingenav lidigare aktualiserad fritidsbebyggelse. Den ökade båt- och kanolsporten iBåvenområdet har medfört påtagliga konflikter med naturvårdsinlressen, främslfågellivet. Verkel betonar atl lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas och all restriktionerför båtsporten är nödvändiga. Enligt verket kan mer omfatlande anläggningarför friluftslivet inte accepteras. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom insjöområdena redovisas i avsnitt 4.6. Belräffande Båvenanförs dämlöver följande. konstaterar altfritidsbebyggelsen har utvecklats mycket olika i landets insjöområden. Videxempelvis Båven ökade antalet fritidshus 1975 med ca120%. En stor del av ökningen skedde dock enligt verkel inom områden meddetaljplaner som fastställdes . De påtalade konflikterna mellanfriluftslivets och naturvårdens intressen torde enligt planverket kunna lösasgenom aktivare naturvårdsinsalser saml information och kanalisering av friluftslivet.Verkel påpekar vidare alt det numera är möjligt alt införa fartbegränsningarför båtsporlen av miljöskäl. framhåller i sillkompletterande yttrande atl det pågående planeringsarbetet skall resultera i enför Flens och kommuner gemensam plan för hela Båvenområdet. 'Länsslyrelsen anser inte alt riksintressena längre är hotade av bebyggelse ochpåpekar att arbetet med alt bilda naturreservat har inletts. Den bild avkonflikterna mellan friluftslivels och naturvårdens intressen somnaturvårdsverket ger är enligt riktig. De kommunalajordbruksmarksprogrammen visar enligt atl viss begränsadjordbruksareal kommer alt las i anspråk för lätortsutbyggnad även i fortsättningen.De framlagda planerna innebär emellertid alt som inte är oundgängligför tätortsutbyggnad kommer alt bevaras. Enligt kommer behovetatt öka av metoder för att mäta värdet av jordbruksmarken och dess avkastningi förhållande till värdet av ändamålsenliga tätorter och annan markanvändning. påpekar att någonregional omfördelning av tätortsutbyggnaden med hänsyn lill jordbruketsintressen inte har övervägts. De kommunala planerna visar atttätortsulbyggnaden i stort kan ske inom resp. kommun ulan atl jordbruksarealenbegränsas påtagligt. En regional omfördelning av lätortstillväxten skulleenligt kunna komma ' Ett planförslag - "Förslag till områdesplan förBåvenområdet inom Flens och kommuner" - som inte har behandlatsinom kommunema föreligger . Prop.1978/79:213 Bilaga 1 89 istrid med målen för den regionalpolitiska planeringen om regional balans ochgoda livsbetingelser i alla kommuner. och lantbruksstyrelsen påpekar atthushållningen med värdefull jordbruksmark i fortsättningen bör vara en av defaktorer som påverkar utformningen och tillämpningen av regionalpolitiken. Enligt lantbruksstyrelsen är det angeläget attkommunema snabbt och fömtsättningslöst i en fortsatt markanvändningsplaneringsöker utbyggnadsriktningar, tätortsutformningar och en tätortsstruktur som sålångt möjligt minskar förbrukningen av värdefull jordbruksmark. Kommunemasplaneringsresullal bör i några regioner knytas samman till elt samlat markhushållningsprogram.Ett sådant program kan enligt lantbruksstyrelsen behöva övervägas förMälardalen. Kommunemas planer på ändrad markanvändning somberör skogsbrukets viktigare produktionsområden och skogsnäringens svårighetermed virkesförsörjningen kan enligt och geanledning till att man upprättar särskilda program för att ta tillvara skogensproduktionsmöjligheter . anger att man iden närmare planeringen kommer atl pröva möjligheterna att minska konsumtionenav skogsmark eller hänvisa anspråken till andra marker. Enligt bör resurser skapas för ensamordning av skogsbruk, naturvård och friluftsliv inom särskilda områden, bl.a. genom atl na-turvårdsinriklade skogsbruksplaner upprättas genomskogsvårdsstyrelsens försorg. Det är också angelägel att ,kommunema och avgränsar de områden där man skalltillämpa särskilda hänsyn enligt anvisningar och samrådsförfarandeenligt 4§ i kungörelsen om anmälan av skogsavverkning. konstaterar att bedömningar avfiskets intressen saknas i de framlagda kommunala planema. Större delen avfritidsfisket i länet är inte som i andra landsdelar knutet till begränsadeplatser med speciella markreservations- och omgivningskrav. Yrkesfisketsanspråk innebär för den fysiska planeringen att främst viktiga landningsplatserför fångsten bör säkras. Detta sker också enligt i den kommunalatätortsplaneringen. Nackdelama med atl fiskeintressena inte har behandlats ikommunöversiklerna m. m. i länet synes enligt därför vara förhållandevisringa. Länsslyrelsen bedömer att fömtsätlningama förfortsatt yrkes- och fritidsfiske är goda i , , Båven samt iYngaren och Öljaren. Fiskets förutsättningar i är oförändrade. Länsstyrelsenanser att är etl särskill lämpligt läge för en eventuell nylandningsplats för västkusttrålare om fisket i ökar i omfattning. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 90 framhåller liksom länsstyrelsenalt fisket inte har behandlats i nämnvärd omfattning i kommunernas planering.De kommuner i som berörs av fiskets viktigare intresseområdenbör vid kommande revidering av kommunöversikter och markdispositionsplanerredovisa hur man avser att skydda dessa områden. Den inlemaiionella utvecklingen på fiskets områdekommer enligt bedömning att medföra en expansion av fisket iÖstersjön. En förutsättning för en utveckling av Öslersjöfisket är dock förbättradelandnings- och avsättningsmöjligheter. Kommunema i skärgårdsområdet bör enligtstyrelsen i samråd med fiskenämnden ulreda och precisera yrkesfiskets behov avmarkområden för skilda ändamål. Också planverket anser att kommunema böruppmärksamma fiskets och dess följdindustriers ökade anspråk på mark ianslutning till hamnarna. finner det angeläget alt man i denfortsatta kommunala planeringen för de primära rekreationsområdena vidtarålgärder för atl utveckla möjlighetema till fritidsfiske. framhåller svårigheterna alt genaturvårdens intresseområden erforderligt skydd. Inget av de inom ramen förden fysiska riksplaneringen planerade åtta naturreservaten i länet är bildat. Områden och objekt av riksintresse för naturvårdoch kulturminnesvård har emellertid enligt fått ett preliminärtskydd genom atl ställningstaganden i kommunala planer lills vidare hindrarbebyggelse och andra förändringar i markanvändningen. Åtgärder inom jord- ochskogsbruket kan dock molverka bevarandeintressena. För att och kommunema på elttillfredsställande sätl skall kunna fullgöra sina åligganden inom ramen för denfysiska riksplaneringen krävs enligt länsslyrelsen en snabb och kraftfullresursförstärkning inom främst naturvårdens och kulturminnesvårdens sektorer. I fråga om de områden som är av riksintresse förden vetenskapliga naturvården anser länsslyrelsen att skyddsåtgärder börvidtas för i första hand sjön och dess omgivningar samt områdena iskärgården. Inom dessa områden är risken slor för exploatering. Behovet av vårdär vidare särskilt framträdande. Som regel förekommer enligt intenågra konflikter mellan den vetenskapliga naturvården å ena sidan och turismoch friluftsliv å den andra. Inom olika typer av områden som är betydelsefullaför djurlivet måsle emellertid friluftslivets intressen vika under vissa tiderav året om inte djurliv och andra naturvärden skall utarmas. Det får enligtlänsslyrelsen anses vara en av den fysiska riksplaneringens viktigasteuppgifter att avgränsa och skydda speciellt känsliga områden och att vidplangenomförandet genom bestämmelser och bevakning styra friluftslivet så attstörningar undviks. Inom är del i första hand för områden i Prop.1978/79:213 Bilaga 1 91 skärgårdensamt vid Båven och som konflikter mellan vetenskaplig naturvård ochfriluftsliv kan uppstå. Det krävs enligt en väsentligbreddning och fördjupning av kulturminnesvårdens faktaunderlag, främstbeträffande bebyggelsen och kulturlandskapet. En huvuduppgift förkulturminnesvården i den fortsatta fysiska riksplaneringen är därför att mangenomför olika typer av inventeringar och att man på grundval av insamlatfaktamaterial utarbetar en läns-omfattande plan för kulturminnesvården. bedömer alt den fysiskariksplaneringens planeringsskede har gett etl i huvudsak godtagbart resultat ilänet. Bristen på översiktliga naturinvenleringar för slora delar av länetskapar emellertid osäkerhet beträffande den planering som har genomförts.Planerna bör därför enligt revideras sedaninvenleringsunderlag har utarbetats. Verket förordar all översiktliganaturinventeringar utförs som underlag för en heltäckandenalurvårdsplan för länet. anser liksom att deti vissa delar av länet, t. ex. inom kustområdet, vid Båven och inomMälarområdet, finns exploateringsintressen eller förslag till ändradmarkanvändning som kan motverka främst de naturvetenskapliga riksintressena.Inom dessa områden bör enligt verket återstående naturinvenleringar påskyndasoch genomförandearbetet prioriteras. Riksantikvarieämbetetanser atl riktlinjer i kommunöversikl i vissa fall måste betraktas endast somett första steg mot ett säkerställande av kulturminnesvårdens riksintressen.Behovet av skydd för den fysiska kulturmiljön får dock i huvudsak tillgodosesinom ramen för en fortsatt planering. En förutsättning är självfalletatt denna planering sker i överensstämmelse med riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen. Enligt bör kommunöversiktema inte baraQäna som vägledande underlag för planmässiga bedömningar utan också ges meradirekta verkningar. Länsslyrelsen bedömer atl den restriktivitet sompräglar samtliga kommuners inställning till fritidsbebyggelse inom de områdensom berörs av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer troligenkommer alt leda till en ökad efterfrågan på fritidshustomter inom övriga delarav länet. För atl man skall kunna möta en sådan efterfrågan ställs krav pårelativt god planberedskap i dessa områden. Den restriktiva inställningen lillfritidsbebyggelse i områden med geografiska riktlinjer bidrar enligtlänsstyrelsen lill den snabba prisstegringen på tomter ochfritidshus. Det måste ligga i samhällets intresse atl dels söka motverkaprisstegringen och dels skapa en viss beredskap för yllerligarefritidsbebyggelse. Etl visst mått av planeringsberedskap finns enligtlänsslyrelsen i de kommunala planerna. 1978/79:213 Bilaga 1 92 nernaredovisar sålunda vissa tänkbara utvecklingsområden för koncentrerad ellerspridd bebyggelse. I kommunöversikterna anges närmare olika delområdensförutsättningar för ytterligare fritidsbebyggelse. bedömeremellertid att det krävs betydande fortsatta planeringsinsatser innan man harkommit så långt atl underlag finns för all bedöma lämpligheten av en meromfattande bebyggelse. Förutom själva markanvändningsplaneringen är del enligtlänsstyrelsen angeläget med en särskild undersökning av lämpliga bebyggelse-och upplåtelseformer. Möjligheterna alt UtnytQa det befintligabyggnadsbeståndet bör studeras. Det bör vidare undersökas om särskilda åtgärderbehövs för atl stimulera och göra del möjligt för intresserade fastighetsägareatt ställa i ordning och upplåta mark och bostäder för uthyrning. Länet ägerenligt mycket goda förutsättningar för ett varieratfritidsboende. Länsslyrelsen anger etl särskilt område i de inredelarna av länet som bör bli föremål för en särskild undersökning beträffandeförutsättningarna för utveckling av fritidsbebyggelsen. Stora delar av detlaområde sammanfaller med områden där förberedelser för kommunomfattande fysiskplanering pågår, bl. a. inom och kommuner. Det är naturligt,menar , att planering för fritidsbebyggelse las upp även i dellasammanhang. Frågan om val av olika upplåtelseformer för markoch bebyggelse för fritidsboende berörs enligt inte ikommunernas planering, men bedömer att frågan om alternativaboendeformer troligen kommer alt aktualiseras i samband med forlsalt planeringför de primära rekreationsområdena. Fömtsättningen härför är dock enligtlänsslyrelsen atl de ekonomiska villkoren för sådana boendeformer radikaltförbättras. Den redovisning av länkbarafritidsbebyggelseområden som finns i kommunernas planmaterial är enligtlänsslyrelsen alltför grovskalig för att en bedömning av omfattningen avkonflikter med andra markintressen skall vara möjlig atl genomföra. I etlöversiktligt sammanhang anser att redovisade avvägningar mellanmotstående intressen förefaller rimliga. Vid etl forlsalt, mer detaljeratplanarbete kan emellertid konflikter uppkomma. Kommunerna har dock uttalatambitionen all i sådana fall la hänsyn till motstående intressen. Detta iförening med de goda erfarenheterna av etl utvecklat samrådsförfarande gör attlänsslyrelsen bedömer möjligheterna som goda att lösa eventuella konflikter. konstaterar också att funktionsomvandlingav fritidsbebyggelse till helårsbostäder skapar planeringsproblem medekonomiskt kännbara konsekvenser på vissa håll i länet. Kommunema bör enligtlänsstyrelsen få medel som ger dem möjlighel att styra bosättningen. uttalar att den fäster stort avseendevid de antagna planema och kommunöversiktema som bedömningsunderlag vidprövning av detaljplaner och byggnadsärenden. Delaljplaneförslag för t. ex.enskild fritidsbebyggelse som upprättas i strid mot antagenmarkdlspositionsplan 1978/79:213 Bilaga 1 93 kan sålunda enligt inte fastställas utan altden avsedda exploateringen först prövats lämplig genom ändring avmarkdispositionsplanen. Befintliga kraftledningar och behovav mark för nya sådana har enligt i stort beaktats i de kommunalaplanema. Samråd har skett om en eventuell 800 kV-ledning genom Södermanlandslän. Vid samråden har länsslyrelsen framhållit att ledningen i så storutsträckning som möjligt bör följa den befintliga 400 kV-ledningen. Detlainnebär att den nya ledningen i princip bör gå parallellt med den äldreledningen från gräns till Sibro mellan Båven och Lidsjön.Frågan om ledningens sträckning från Sibro och södemt lill Sligtomta är enligtlänsslyrelsen öppen. I samband med diskussionerna om denplanerade kraftledningen har det enligt från markägare framförtsatt östra utgör en unik rast- och sträcklokal för flyttfåglar.Länsslyrelsen har därför startat en fågelinventering för hela sjön. Resultatetav undersökningen skall Qäna som underlag vid bedömning av alternativasträckningar av den aktuella ledningen vid Långhalsen och dess omgivningar. För den planerade delen avkraftledningen mellan Sligtomta och länsgränsen till har detenligt under de förberedande överläggningarna inte framförtsnågra invändningar mot sträckningen i stort. påpekar i sill yttrandeatt några kommuner i bl. a. inte har reserverat mark för denplanerade 800 kV-ledningen. Verkel anser att konfliktema bör utredas i samrådmellan berörda parter så att markreservation kan göras i händelse av attprincipbeslut fattas om att bygga ledningen. Länsslyrelsen framhåller i sittkompletterande yttrande att samråden i fråga om kraftledningar mellan statensvattenfallsverk och fortsätter. Befintliga och planerade vägar ärenligt beaktade på elt lämpligt sätt i de kommunala planema ochkommunöversikteraa. Befintliga och nya hamnar behandlasenligt i den pågående områdesplaneringen för Oxelösundsindustriområden och i planeringen av Bråvikenområdet. Sjöfartsverkels farleds-och hamnlägesinventering utgör därvid planeringsunderlag. bedömer atl demilitära övningsskjutfälten vid har redovisats på ett lämpligt sätt imarkdispositionsplaner och kommunöversikt. 1978/79:213 Bilaga 1 ' 6.4Östergötlands län Redovisat material I samtliga tolv kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunala markanvändningsplaneringenoch genom andra åtgärder. Regeringen tog ställning till programmen genom beslullän för län . För fattades beslul den 20februari 1975.