prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är enligt KB;s uppfattning angelägel all utredningensförslag beträffande information om samlingarna och service ål forskare kangenomföras. Först därigenom blir de åtgärder, som under alla omständighetermåste vidtagas för all säkra och dokumentera samlingarna, meningsfulla i ettvidare sammanhang. KB finner de gjordaberäkningarna av de ekonomiska insatser som behövs för en upprustning avbiblioteket i allt väsenligl realistiska och de framlagda förslagen tillåtgärder väl avvägda. KB finner vidare all en omvandling lill en friståendestiftelse under en särskild styrelse i och för sig skulle ha påtagligafördelar. Om en sådan lösning av formella skäl är svårgenomförbar, bör dock detföreslagna arrangemanget med adjungering av riksbibliotekarien lill kuraleletkunna godtas. kvenforskningsbiblioieksrådet anför alt Bernadotlebiblioteket intar en särställningbland landels enskilda bibliotek. Dess samlingar är utomordentligt värdefulla,inte bara som dokument återspeglande de regerande monarkernas kulturellaintressen. Forskningsbiblioleksrådel instämmer i allt väsentligt i de avutredaren framförda förslagen med avseende på styrorgan,inventering och katalogisering, bokvård, utbyggnad Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna ." ;iv biblioicket. information om samlingarna ochservice ät allmänheten. Vidare framhåller rådet atl del är önskvärt atl delnuvarande kuralelet utökas med biblioleksexperlis, iiven om delta skullemedföra permulation av de gällande leslamenlariskn bestämmelserna. Eftersom stora delar avbiblioteket är okalalogiserade och åtskilligt bokvårdsarbete krävsför all göra samlingarna lättillgängliga, delar forskningsbiblioleksrådelutredarens syn pä hur viktigt del är atl dessa problem löses. Som ytterstvikliga punkter bedömer rädel förbättrad information om samlingarna och all delskapas möjligheter för forskare all l.ex. genom fjärrlån få ulnyiljabibliotekets skatter: del rör sig ibland om verk som inte finns tillgängliga pånågot annat stiille i Sverige.Utredningens kostnadsförslag synes rådet väl genomtänkt, fast beloppenmöjligen är lågt beräknade. Vid min anmälan avförevarande anslag lill förra årets budgetproposition (prop. 1977/78: IOO bil.4) behandlade jag vissa förslag frän riksmarskalksämbelel om särskilda medelför vård av del s.k. Bernadoltebibliolekei, som är inrymt i slottoch ingår som en del i de kungliga stiftelserna. Jag anförde därvid atl jaginle var beredd all i del sammanhanget förorda all medel anvisades för en ökadverksamhet inom Bernadotlebiblioteket. Jag förutsatte dock alt en meraingående plan kunde utarbetas för hur samlingar skulle kunna fåen vidgad användning för forsknings- och ulställningsändamål. När en sådan planförelåg fick frågan om personalresurser prövas på nytt. Riksdagenhade ingen erinran mot delta (FiU 1977/78: 21. rskr 1977/78:213). Riksmarskalksämbelel hari sin anslagsframställning för näsia budgetår redovisat etl utredningsmaterialsom belyser Bernadoltebiblioiekets situation närmare och som ger underlag fören bedömning av vilka insatser som behövs för all rusta upp . Jagdelar utredningens och remissinstansernas uppfattning all bibliotekelssamlingar har stort kulturellt värde och atl del får anses angeläget all dessafår lillräcklig vård och kannylliggöras för forskningsändamål o. dyl. Jag kan följaktligen biträda förslagetall medel för omhändertagandet av samlingarna anvisas över statsbudgeten motatl samlingarna görs kända för forskning och annat kulturellt arbete och altforskare m.fi. ges en ändamålsenlig service för alt kunna tillgodogöra sigsamlingamas innehåll. Upprustningen avbiblioteket bör sträcka sig av fiera budgetår. Fram till dessatt upprustningen får anses avslutad bör inle några fasta tjänster förbibliotekets personal inrättas, bortsett från den bibliole-kariebefailning varsinnehavare från början bör leda verksamheten. Jag räknar till nästa budgetårmedel för en sådan tjänst och därutöver ell belopp av . för anlitandeav annan arbetskraft. Jag beräknar vidare i enlighet med husgerådskammarensförslag . t i /79. Prop.1978/79: IOO Bilaga 4 Kungl. m. m. och . för utrustning ochexpenser, varav . som en engångsiin visning. När del gäller ledningenav Bernadoltebibliolekei räknar jag med all del nuvarande kuralelet för dekungl. stillelseinu tills vidareutövar denna funktion. Utredningens förslag atl omvandla kuralelet lill enbeslutande torde, enligl vad riksmarskalkämbelel harupplyst, lörutsäua en permutalion. Jag uigår dock frän att riksbibliotekarienoch eventuelll även annan biblioleksleknisk expertis adjungeras lill kuralelet.Framlida ertarenheier får visa om del är ändamålsenligt atl genom permutalionomvandla del nuvarande kuralelet lill en eller atl görabiblioteket lill en särskild stiftelse. Del bör ankomma på riksmarskalksämbelelatl akuiaiisera sådana frågor. 1 övrigt är jag inleberedd atl förorda att medel anvisas för några personalförslärkningar underdelta anslag till nästa budgetär. Anslaget bör, med beaktande av löne- ochprisomräkning, föras upp med . Jag hemsläller all regeringen föreslår atl till Underhäll ochvärd av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten /80 anvisa ett anslag av 2411 OOO kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 7 B. KUNGL. När redovisningen påstatsbudgeten av de kungl. slotten fick sin nuvarande utformning (prop. ':I första huvudtiteln, SU 1945:1, rskr 1945: 1) hänfördes vissa jordbruks- ochskogsegendomar som lydde under slotten - de s.k. kungsgårdarna - till domänfonden underdel all slotten medtillhörande parkområden m.m. togs upp till redovisning på en nybildad delfondav statens allmänna fasiigheisfond. Bland de markområden somtillfördes domänfonden och i likhet med övriga statliga domäner underställdesdomänslyrelsens förvaltning undan-logs emellertid t. v. Drottningholmskungsgård. 1 stället ligger denna kungsgård kvar under stålhållarämbetelsförvaltning. Ståthållarämbetel skall emellertid som ersättning fördisposilionsrätlen erlägga hyra lill domänfonden. 1 anledning av initiativ från revisorerhemställde riksdag (SU 1969: 179, rskr 1969:413) alt Kungl. Maj:lföranstaltade om en prövning om en ändring av förvaltningen av Drottningholmskungsgård var påkallad. Statsuiskoltet hade i det sammanhanget anfört att devillkor som gällde beträffande förvaltningen hade fastställts mer än 20 årtidigare i samband med atl övriga kungsgårdar underställdes domänverket. Ävenom inga särskilt lungi vägande invändningar kunde riktas mot den dittills-varande förvaltningen fannsanledning lill en prövning om en ändring av förvaltningen ellerförvaltningsbeslämmelserna kunde anses påkallad. Vid en sådan prövning borde,enligl utskottet, beaktas de behov av tjänster för skötsel av trädgårdoch park som kunde finnas. Den speciella miljön kring , parken, teaternoch övriga byggnader kunde också kräva särskild hänsyn. Som följd av riksdagenshemställan tillkallades en sakkunnig med uppdrag att utreda frågan omförvaltningen av kungs--gärd. Utredningen', som har haft atlförutsättningslöst utreda hur förvaltning bör vara ordnad,har avlämnat belänkandet (Ds B 1978: I) Förvaltningen avDrottningholms kungsgård. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen om kungsgärdens förvaltning kungsgårdär belägen dels på , från , dels på deintilliggande öarna Kärsön och samt ett antal mindre i Mälaren.Till hör även krono- 1978/79: 100 Bilaga 4 Kungl. parkerna (på ) och Ventholm (påSvartsjölandel). sloll meci tomt och park tillhör numera inlekungsgården ulan förvaltas och underhålls med anslag från slalsbudgelen lillskillnad från den siälvfinansierande . lovödel omgerslottsparken helt. 1 väster och söder gränsar lill den domänverkettillhöriga . Landskapet på Lovönväxlar nicllan jordbruksbygd och skogslandskap. Del har fått slor belydelse somströv- och friluftsområde i närhet. Nyare bebyggelse saknas ihuvudsak. Markägarna är få förutom tomtägarna på villasamhället är delendast , domänverket och pastoral samlfortifikalionsförvaliningen. Till har lokaliserats försvarsanläggningar,mälstalioner och laboratorier samt vattenverk. Även Kärsön harkaraktären av frilufts- och strövområde. Naturen pä ön är huvudsakligenkuperad skogsmark. Till och de som tillhör kimgsgården finns inle någon vägförbindelse. Defrekventeras i mycket liten omfattning av allmänheten och är bebyggda medsommarstugor. Med undanlag av vissa partier på är holmarna skogklädda. Härav utgör de mer avlägset belägna kronoparkernaAdelsö och Veniholm ca 200 ha. Den egentliga upplär således en ytaav drygt 600 ha. Närmare 100 ha härav arrenderas ul. Vidare uthyrs tomter ochbyggnader till bostäder och institutioner saml sommarslugeiomier på de mindreöarna. 1 egen regi brukar följaktligen en yta av - bortsett från denämnda kronoparkerna - ca 500 ha, varav över 400 ha utgörs av skogsmark och ca75 ha brukad . Taxeringsvärdet på saltes lill 3637(X)0 kr.vid allmänna fastighetstaxering. Verksamheten vidDrottningholms kungsgärd kan delas upp i tre huvuddelar: jordbruk, skogsbruksaml uthyrning av mark och byggnader. Härutöver utförs mot ersättning tjänsterför utomstående och för slollsförvall-ningen. En stor del av inkomsterna utgörsnumera även av inkomster av kapital. Verksamhetens omslutning /76 uppgick till . Antalet anställda vidkungsgården uppgår till sex. varav företrädesvis fyra inom jordbruket och tvåinom skogsbmket. Härtill kommer medverkan på dellid av slottsfogden ochbokhållaren som är anställda av slollsför-valtningen vid Droliningholms sloll(ståthållarämbetel), vilken är förvaltare av . När det %iMer farmernaför förvahning anför utredningen bl. a. alt genom atlDrottningholms slott utgör en lurislaltraktion av stort kulturhistoriskl värdeoch är residens för statschefen ställs särskilda krav pä slottetsomgivning. Till denna får räknas inle bara själva utan även delarav . Detta galleri, ex. estetiska, men även bevakningstekniska krav.En privat arrendalor har alt främst se till att Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 9 verksamheten drivs så lönsamt som möjligt. Deltamål kan dock komma i motsatsställning lill krav på en estetiskt fullvärdigmarkanvändning. Även kullurminnesaspekler kan lägga restriktioner påarrendalorns handlande. Del är enligl utredningens uppfattning mera motiveratalt en offentlig arrendalor som nuvarande förvaltare åläggs alt lavissa från ekonomisk synpunkt ovidkommande hänsyn. Delta gäller i princip ävende restriktioner som en effektiv slotlsbevakning kan kräva. Mot denna bak-gnmdanser utredningen atl man inte kan lägga enbart företagsekonomiska synpunkterpå frågan om förvaltning. Utredningen har funnitatl när det gäller den skogliga verksamhet som bedrivs på och angränsandeöar och som närmast är all betrakta som landskapsvård kan knappast någravinster uppslå om förvaltningen av överläs av domänverket. På dessadelar av anser utredningen att den nuvarande samförvaltningen medslottsförvali-ningens parkskölsel är lill fördel för bada dessaverksamhetsgrenar. Även när del gäller jordbruksdriften har samförvallningen uppenbarafördelar framför del läge som skulle uppkomma om jordbruksmarken övergick tilldomänverkets förvaltning för atl därefter arrenderas ul till privata brukare.Samförvaltningen av och bör också vara lill fördel vidhandläggningen av byggnadsfrågor. Enligl utredningensuppfattning talar övervägande skäl för alt den nuvarande samförvallningenmellan och får fortsätta. Denna synpunkt stämmer ävenöverens med berörd personals intressen. Utredningen föreslår dock atlkronoparkerna och Veniholm överförs lill domänverkels förvaltning.Utredningen har bedömt alt domänverket har större förutsättningar för atlbedriva ell ekonomiskt skogsbruk på dessa områden. Denna överföring bör sketidigast etl år efter det alt statsmakterna har fattal beslut härom.Kungsgården får därigenom lid all planera sin skogsdrift i enlighet med de nyaföruisätlningama. Utredningen anser vidareatl den nuvarande c'/i6i7//;//i(;';; till domänfonden för kungsgårdensdispositionsrätt inle kan anses vara skälig. Ersättningen bestämdes år 1945till av det värde varmed ifrågavarande fastigheter bokförs pådomänfonden. Delta värde uppgick då lill , vilket motsvarade dedåvarande taxeringsvärdena. Under de år som har gått sedan ersättningsregelnfastställdes har bokföringsvärdet sjunkit genom atl delar av den mark som år1945 hänfördes lill har sålts och bokföringsvärdel därvid skrivitsned med de influtna köpeskillingarna. Den årliga ersättningen beräknas numeraendast på jordbruk och skogsbmk saml kronoparkerna ochVeniholm, och den uppgår till ca . Enligt gällandebudgelprinciper utgörs förräntningskravet för av den s. k.statens normalränta. Denna ränta, som fastställs av regeringen varje budgetår,baseras på den genomsnittliga obligationsräntan under de senaste tio åren.Statliga kapitalfonder skall i princip redovisa e'tt Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna K) överskoll som motsvarar en förräntning enliglstatens nonmalränta på det återstående bokförda värdet. Ett minimikiav på enrevidering av ersält-ningsnormen bör enligt utredningen vara atl kungsgårdenfår betala etl belopp som motsvarar den procentsals som statens normalräntautgör, beräknad på det på domänfonden bokförda faslighelsvärdel. En annan möjlighet voreatl låta ersättningen baseras på taxeringsvärde i stället för påbokföringsvärdel hos domänverket. Utgångsvärdena var identiska, mengenom atl taxeringsvärdet har ökat kraftigt skulle ersättningen varaväsentligt högre enligl en sådan metod. Utredningen har funnit atlersättningsbelopp av den storlek som uppkommer då man använder taxeringsvärdetsom beräkningsgrund blir alltför stora om man tillämpar en räntefaklor som idagens läge framstår som skälig. Atl låta en offentlig arrendalor avkungsgården betala en hög dispositionsersättning för att öka domänverketsinleverans av överskott till statsverket är dessutom mera en bokföringsmässig änen reell åtgärd så länge överskott i huvudsak disponeras avregeringen. Utredningen föreslår därför all ersättningen höjs lillstatsverkets normala för-räntningskrav på kapitalmedel. Således bör statensnormalränta tillämpas som beräkningsnorm i stället för de sombestämdes . När det gälleranvändningen av rörelsens överskott har f. n. mycket småmöjligheter all låta överskottet komma verksamheten till godo. Del endatillåtna ändamålet är atl underhälla och förbättra de byggnader som behövs ijordbruket. Dessa bestämmelser framstår som myckel snäva, särskilt sedankungsgården har övergått lill krealurslös drift. Följden har blivit ellackumulerat överskott som vid slutet av /76 uppgick lill ca1,3 milj. kr. Utredningen anser delvara skäligt all del tillåtnaanvändningsområdet vidgas. Det finns enligt utredningens uppfattning ingenanledning att begränsa användningsområdet lill jordbruksdriften.Överskottsmedlen bör i stället kunna få användas för all öka lönsamheten ikungsgårdens alla verksamhetsgrenar. Det bör dock finnas en övre beloppsgränsöver vilken förvaltare, dvs. riksmarskalksämbetet genomslålhållaräm-betel, inle själv får besluta om investeringar utan måste hänskjutasådana ärenden till regeringens prövning. Utredningen föreslår atl denna gränssätts vid . Utredningen anser vidareatt överskottsmedel bör kunna användas även för utgifter somuppkommer i samband med parkförvaltningen. Användningen av kungsgårdsmedel isådan verksamhet - som får anses vara organisatoriskt och funktionellt näraanknuten lill driften av - bör dock alltid ske först efterregeringens prövning. Skälet till detta är bl. a. atl medelsbehovel understatsbudgetens första huvudtitel (kungl. sloltsstalen) och på statens allmännafaslighetsfond (slottsbyggnademas delfond) direkt påverkas härav. Användningenav överskottsmedel inom sloltsförvallningen fömtsätls dockutnyttjas restrik- 1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. livi och inte avse smärre utgifter. Någonsammanblandning av medel och de på statsbudgeten anvisade medlenför och parkensadministration och drifl bör inteförekomma. Däremot anser utredningen det rimligt all fonderadeöverskoll kan användas för atl bekosta exempelvis större reparations- ochunderhållsarbeten på anläggningar. Denna användning bör dockalllid samordnas med övriga förekommande anslagsfrågor som rörDrollningsholmsområ-del. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgelts av riksmarskalksämbelel, byggnadsstyielsen,riksrevisionsverkel (RRV),, lanlbruksstyrelsen, , domänverket, länsstyrelseni , landstings kulturnämnd och kommun. Utredningensförslag om en fortsall samförvallningav med Drottningholmsslott tillstyrks eller lämnas utan erinran avriksmarskalksämhelet. , , länsstyrelsenI , landstings kulturnämnd och kommun.Länsstyrelsen instämmer i åsikten alt områdets speciella värden kräver att ävenandra synpunkter än enbart rent ekonomiska läggs pä frågan om kungsgårdensförvalining. Möjligheterna all tillvarata de stora natur- och kuliurintressenabör således ges en slor vikt vid valet av förvaltare. viisordarall naturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen hartillvaratagits på ett tillfredsställande sätt genom stäthållarämbelelsförvaltning. anförvidare all de delar av kimgsgärd som är belägna pä ochKärsön har i den fysiska riksplaneringen betecknats som riksinlressanta för detrörliga frilufislivel. Lovödelen är även av riksinlresse förkulturminnesvården. har hos ansökt om bildande avnaturreservat för bl. a. och Kärsön. har dock ännu inletagit ställning till om behöver skyddas ytterligare genom förordnandenenligl byggnads- och nalurvärds-lagarna. För alt vidare utreda frågan saml föratl samordna bevarandeintressena med pågående och planerad markanvändning inomLovöområ-del har tillsatten samarbelsgrupp med representanter för , kommun,domänverket, naturvärdsverket, och ståthållarämbetel. 1 avvaktan påerfarenheterna från sam-arbelsgruppens arbete och de eventuellasäkerställandeformer som gruppen kan komma all rekommendera finnerlänsstyrelsen därför ingen anledning att ändra nuvarandeförvaltningskonslruktion. RRV delar utredningensuppfattning atl speciella hänsyn lill miljö- och kulturhistoriska värden måslelas vid förvaltningen av Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. Med hänsyn tagen till dessarestriktioner bör dock enligt verkets uppfattning förvallas på ettfrån förelagsekonomiska utgångspunkter så rationellt sätt som möjligt. RRV kaninte, med del underlag som redovisas av utredningen, ta ställning till om enfortsalt samförvallning av och är mesl lämplig för altuppfylla delta krav. Om sä ai fallet har RRV inle någol all erinra mot allsamförvaltning sker. vidhåller denuppfattning som verket har framfört till utredningen, nämligen att del från desynpunkter verket har all företräda inle finns några skäl som talar för allståthållarämbetel skall fortsätta all driva . Tvärtom skulle mångafördelar vinnas om förvaltningen av samordnades med domänverketsövriga förvaltning pä . har dock verket förståelse för atlpraktiska fördelar finns med nu gällande samordning med sloltsförvallningen. Lanthruksstyrcisenförordar all förvaltningen av i sin helhet överförslill domänverket. Av del malerial som utredningen redovisat kan någon säkerslutsals om jordbruksdriftens företagsekonomiska lönsamhet inle dras.Lönsamheten torde emellertid vara låg. Utan djurhållning i större skala pägården lorde del vara svårt atl uppnå tillfredsställande lönsamhet. Styrelsenanför vidare all även den omfattande uthyrningsverksamheten och skogsdriftensynes passa väl in i domänverkets verksamhet i området. De särskildamiljömässiga hänsyn som kan behöva las synes kunna tillgodoses även underdomänverkels förvaltning. Med nuvarande organisation kan jordbruketsarbetskraft och vissa maskiner utnyttjas även av slottsförvaltningen, vilketinnebär fördelar. Arbetstop-parna i jordbruket och sloltsförvallningensammanfaller emellertid i stort sett. Om jordbrukets resurser anpassas lillbehovet i effektiv drifl blir dessa möjligheter emellertid mycket begränsade.Enligl styrelsens uppfattning är det bättre all tillföra slotlsförvaltningenerforderliga resurser. Förslagetatl kronoparkerna och Ventholm skulle avskiljas från ochöverföras lill domänverkels förvaltning, tillstyrks av riksniarskalksämbetetoch i . Någon erinran mot förslaget har hellerinte rests från övriga remissinstanser som förordat en forlsall samförvallningmellan sloll och kungsgård. anser dock atl en sådan uppdelningav skogsmarken är orationell. Styrelsen föreslär därför att all skötsel avkungsgårdens skogsmark handhas av domänverket. RRV anser atl frågan omförvaltningsansvaret för kronoparkerna bör lösas med hänsynstagande lillberörda myndigheters remissvar. När det gäller den ersättning för dispositionen av som domänverket får har ingenerinran rests mot alt nuvarande ersättningsnorm höjs till statens normalränla.Domänverket anser dock att även denna ersältningsnorm är alltför låg, då dengrundas på del låga bokföringsvärdel . Statens avkastningskrav pådomänverket grundas 1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. inte på någon förräntning enligt slalens noimalränta på bokfördafastig-helsvärden, ulan på reella bedömningar av avkastningen. Avkastningskravetbör inte undersliga . Även RRV anför alt förräntningskravet pådomänlonden inle är knutet tillde bokförda värdena på fonden. Några kostnader motsvarande avkaslningsränlanhar domänverket inte för . RRV anser dock alt slalensavkastningsränla i detta fall är ell skäligt arrende på statlig mark under statligförvaltning. Under förut-sällning atl fortsalt samförvallning sker lillslyrkerRRV därför alt ersäll-ningen lill domänverket för disposilionsrällen avkungsgården höjs till Slalens avkastningsränla på det i domänfonden bokfördavärdet av . Förslagetall överskottsmedlens användningskall fä vidgas tillatt öka lönsamheten i samtliga verksamhetsgrenar har lill-slyrklseller lämnats utan erinran av de remissinstanser som behandlat frågan.Byggnadsstyrelsen anför dock all fonderade överskottsmedel alltjämt bör fåanvändas till förbättring av jordbruksbyggnaderna i första hand. Dessutom anserverket del tänkbart all överskottsmedel användes lill arbeten av engångsnaiur islottsparken avseende markvärd i förening med byggnadsvård (l.ex. beträffandebroar, bryggor, terrasser och dammar). Förslag i sådana frågor bör iförekommande fall uppgöras gemensamt av ståthållarämbetel ochbyggnadsstyrelsen. Riksmarskalksämhctct anseratl den beloppsgräns, över vilken förvaltare inte självständigtfår besluta om investeringar, bör sältas lill . i stället för 50000kr. som utredningens förslag innebär. RRV anför att årsvinsten bör balanserastill nästkommande budgetår för alt därefter disponeras enligl beslut avregeringen. När del gäller övriga synpunkteranför att det är önskvärt för en samordnad bedömning avbyggnadsfrågor inom Drollningholmsomrädel att slottsarkiteklen vidDrottningholms slott generellt anlitas för granskning av kungsgärdensbyggnadsärenden. Möjligheterna att samordna byggnadsarbeten som utförs ibyggnadsstyrelsens regi vid och tillhörande byggnader medbyggnadsarbeten vid bör tillvaratas. Även riksmarskalksämbetetbiträder förslaget om en närmare samordning av byggnadsärenden mellankungsgården och . Drottningsholms kungsgärdär en egen jord- och skogsbruksenhet som redovisnings- och förvallningsmässigtär skild från förvaltningen av och slottspark.Kungsgårdens mark tillhör den av domänverket förvaltade domänfonden, medanslottet och parken tillhör den av förvaltadeslottsbyggnadernas delfond av slalens allmänna faslighetsfond. Till följd avstatsmakternas särskilda beslut i frågan åren 1944- 1945 (prop. 1944: 228, SU1944: 88, rskr 1944: 248, prop. 1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. första huvudtiteln, SU 194. 'i: 1, rskr 1945: 1)förvaltas dock av riksmarskalksämbelel genom ståthällarämbetet päDrottningholms slott. Detta betyder atl och har samma förvaltare. Sloltsförvallningen fmansierasemellertid över statsbudgeten under det all skall vara ell självfinansierandeförelag. markdisponeras mot all riksmarskalksämbelel betalar en årlig ersättning lilldomänverket.