prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Däremot skulleutredningens förslag lätt kunna leda lill missbruk genom all denunderhållsberättigade alltför godvilligt vitsordar vad den underhållsskyldigeåberopar för all komma i åtnjutande av avdrag. i lägger i sitt yttrande fram ett altemativt förslaglill ersättning för den umgängesberättigade. Inledningsvis konstaterar nämndenatt bidragsförskottet för vårdnadshavaren har kommit alt i viss mån bli ettgaranterat minimibidrag för barnets uppehälle. föreslagen rätt tillersättning vid utövande av umgänge beräknas denna på fastställdunderhällsskyldighet, fortsätter nämnden. Del innebär att den som bedömts hasämsta betalningsförmågan, och således lorde ha de största ekonomiskasvårigheterna att utöva en meningsfylld umgängesrätt, också får den lägstaersättningen. Den underhållsskyldige skall efter den utövade umgängesrältenenligt förslaget få ersättningen fastställd av . Deadministrativa kostnaderna torde inte bli oväsentliga. Möjligheten att vidtvist begära rätlens prövning lär inte komma all utnyttjas i något större antalärenden, men i den mån möjligheten utnyttjas blir den förenad med storakostnader för samhället. Nämnden föreslåratt ersättningsrätlen i ställetutformas enligt följande. Ersättning bör utgå med fast belopp oavsettunderhållsskyldighetens storlek. Beloppet kan förslagsvis fastställas till 30 %av basbeloppet, vilket motsvarar bidragsförskottsbeloppet om rätt till dyliktföreligger gentemot båda föräldrarna. Beloppet kan också anses i slorl motsvarade faktiska kostnaderna för barnets uppehälle i form av malkostnad o. d. Ett pådetla sätt fast belopp ger den ekonomiskt svage ett relativt sett större stödoch blir också mer jämförbart med motiven bakom bidragsförskottslagen. Ärbeloppet fasl, bortfaller också anledningen all begära rättens prövning utom iverkligt få undantagsfall, nämligen vid umgängesrätt utövad och den underhållsskyldige är ålagd all betala relativt högtunderhåll. Ersättning bör i princip utgå för varje umgängesdag oavsett hurdessa fördelas. Man värnar därigenom om den för bamen säkeriigen värdefullaregelbundna umgängesformen under vanliga veckoslut. Del kan ligga i denenskildes intressse all få ersättningen i anslutning lill det faktiskaumgänget, men detta intresse måsle vägas mot de administrativa kostnaderna.Ersättningen bör därför fastställas för kvartal. Om sammanlagda antaletumgängesdagar per kvartal understiger fem utgår ingen ersättning. Är antaletdagar fler, utgår ersättning för samtliga dagar. Därest umgängesrälten utövassammanhängande under längre lid, bör ersättning inte utgå. I enlighet med denpraxis som utvecklats bör ersättningen för längre umgängesperioder begränsastill en fyraveckorsperiod . Ersättningen bör enligt nämndens meningutbetalas lill den underhållsskyldige direkt av på sammasätt som sjukpenning utbetalas. Den underhållsskyldige måsle förete intyg omutövat umgänge. Återbetalningsförmågan behöver vid delta förfaringssätt inteprövas extra, varför de administrativa kostnaderna torde nedbringas ganskaväsentligt. alternativi förslagför att få lika regler för alla, oavsett bidragsförskott, förs fram också avFamiljerättsassistenterna i norra . Enligt assistenterna börbidragsförskott utgå till den som har barnel boende hos sig. Då barnel vistashos vårdnadshavaren, får vårdnadshavaren helt bidragsförskott. Då barnelvislas hos den underhållsskyldige, reduceras bidragsförskottet med l/60avbidragsförskottet perdag. Detta innebären reduktion av bidragsförskottet förvårdnadshavaren med högst halva bidragsförskottet per Prop.1978/79:12 288 månad.Den andra hälften av bidragsförskottet utbetalas lill den underhålls- Remissskyldigesamtidigt som denne betalar fastställt underhållsbidrag - utan yttrandenaspeciell reduktion med anledning av umgänget. På detta sätt utbetalas aldrigmer än ett helt bidragsförskott sammanlagt. För de föräldrar, som inte harbidragsförskott, föreslår assisteniema all underhållsbidraget reduceras enligtsamma regel. Avdraget kan alltså bli högsl ett halvt bidragsförskott per månad.Underhållsbidrag utöver bidragsförskottsnivån bör inte omfattas avreduceringsberäkningen, anser assistenterna. Omräkning av underhåll/bidragsförskott när umgängesrätl utövas bör lämpligen göras kvartalsvis ochnågon karenstid bör ej räknas. Kommunförbundetanser all frågan om rätt till nedsättning av underhållsbidrag vid umgänge medbarnet bör övervägas närmare. De riktlinjer som de sakkunniga har föreslagitfinner förbundet administrativt olympliga och del synes förbundet också som omde kan leda lill obilliga resultat. Endast i de fall då bidragsförskott utgårhålls vårdnadshavare eller den som stadigvarande sammanbor med barnet helteller delvis skadeslös för bortfall av underhållsbidrag och det är enligtförbundels mening inte helt tillfredsställande. Någraremissinstanser lar upp frågan om den umgängesberätti-gades resekostnader. De socialacentralnämnderna och föreslår rätt till resebidrageller avdrag i skattehänseende för resekostnader som uppkommer när umgängesrätlutövas. i anför att förälder med samboende bamvid anställning pä annan ort än hemorten har rält till avdrag för vissa resor,s. k. hemresor för samvaro med barnel. Samma avdragsräll gäller gentemot makaoch styvbarn. Det synes nämnden realistiskt atl förälder med annan hemort ändet egna barnels erhåller avdragsräll enligt samma grander för utövande avumgängesrätl med barnel. Riksskatteverketerinrar i sitt yttrande om atl enligt 46 S 2 mom. första Slyckel 4)kommunalskatielagen rätl föreligger lill avdrag för underhåll av ickehemmavarande barn med högst . per bam och är. Ett beviskrav ställs uppmen något krav på att underhållet skall avse endast fastställda eller avtaladeunderhållsbidrag uppställs inte. I praktiken innebär dock beloppsgränsen atlutrymmet för avdrag är begränsat så alt underhållsbidragen vanligen inte rymsfullt ut inom ävdragsrällen. Rätten lill avdrag för underhåll lill ickehemmavarande barn måsle vidare principiellt avgränsas från förbudet mol avdragför privata levnadskostnader hos den underhållsskyldige Ofr 20 8 andra stycketkommunalskatielagen). Del sagda innebär, anför verket, all oklarhet kan råda omhur den reduktion av underhållsbidrag som den underhållsskyldige enligtförslaget skall kunna åtnjuta för nödvändiga kostnader för barnels vistelsehos honom i samband med umgängesrät- tens utövande bör bedömasskatlerätlsligl. Verket anser att de sakkunniga inte tillräckligt ingående harutvecklat sin uppfattning i fråga om vilka kostnader som kan motivera dennareduktion och vilka kostnader som man menat bör hållas utanföroch då bör betraktas som den underhållsskyldiges privata levnadskostnader. Mankan fråga sig hur t. ex. den underhållsskyldiges egna resor för all hämlabarnet eller dennes gåvor till barnel bör bedömas. Verket efteriyser en närmaremotivering av reglema i denna del. Principiellt sett anser verket del varariktigast atl del vid beskattningen skall kunna medges avdrag även för delbelopp varmed det i pengar utgående underhållsbidraget reducerats enligt deföreslagna reglema, allt inom ramen för . åriigen och under iakttagandeav beviskravet. Med hänsyn lill den nämnda beloppsgränsen lär del sällan bliaktuellt all yrka avdrag även för reduktionsbelopp. Verket anser dock atlförsäkringskassornas ratiner bör möjliggöra att den underhållsskyldige kanaviseras uppgifier om utgivet underhållsbidrag inkl. beviljad reduktion såsomunderiag för del intyg som skall presteras enligt kommunalskatlelagens regler. 2.6.1Parternas bundenhet av avtal m. m. Desakkunniga har föreslagit all reglerna för avtal om underhållsbidrag görsenhetliga för alla barn och att huvudregeln även i fortsättningen skall varaatt avtal är bindande. i är del inte så säkert att de sakkunnigasförslag alt avtal skall vara bindande är den bästa lösningen i alla avseenden.Visseriigen finns det inte anledning att ifrågasätta att ett avtal skall kunnaanvändas som exekutionstitel, säger nämnden. Vad som däremot kan diskuteras ären möjlighel för part som vill frångå ett lidigare avtal alt fritt begäradomstolsprövning av underhällsfrågan. Enligt fakultetsnämnden skulle en regelom atl båda sidor är obundna av ett avtal om underhåll till barn praktiskt settinte behöva medföra så stor skillnad jämfört med ett rättsläge, enligt vilkeldet som huvudregel krävs ändrade förhållanden för ändring av ett fastställtbidrag. Snarare skulle del bli frågan om en förenkling av regelsyslmel. Delskulle t. o. m. bli onödigt all någonsin åberopa särskilda ogilligheisreglermed hänsyn lill förhållandena vid avtalels ingående, om en part blott förframliden vill få lill stånd en omprövning av underhållsskyldigheten. Samtidigtskulle kanske den skisserade lösningen underiätta avtal om underhåll, efiersomavtalet skulle fä karaktären av en lillsvidareöverenskommelse, som varderaparlen vet all han kan få omprövad av domstol. Sedan domstolen väl dömt skullemed hänsyn till domens rättskraft en ändring av underhållsbidraget däremotkunna framtvingas blott enligt regeln om jämkning vid ändrade förhållanden,säger nämnden. system med en fri möjlighet för part att trots ett ingångetavtal begära domstols prövning av underhållsfrågan kan också tänkas öppnamöjligheter lill samordning med ålerkraven för utgivna bidragsförskott, sägernämnden vidare. Man skulle kunna slippa de motsättningar mellan reglerna ochlatenta 19 1978/79. Prop.1978/79:12 290 kompetenskonfliktermellan domstol och försäkringskassa som följer av de Remisssakkunnigasförslag. 1 nuvarande regelsystem är egeni- yttrandena ligenrepresentant för del allmänna som part, när återkrav görs gällande mol denunderhållsskyldige. Kassan hair dock inte tillagts några parlsfunklioner i frågaom att bestämma underhållsbidrag, utan dessa tankes enbart kunna fastställasgenom dom eller avtal mellan barnel och den underhållsskyldige. Den särskildasvårigheten med den konstlade partsställningen vid fråga om ändring avunderhållsbidrag, när del har utgått bidragsförskott, skulle man enligt nämndenkunna komma till rätta med genom att utforma reglerna med hänsyn till atl det isjälva verket är del allmänna som är part, när man upp lillbidragsförskottsnivån har övertagit underhållskravet mol den underhållsskyldige.Del skulle sålunda vara möjligt att kombinera dels regler om atl avtal omunderhåll inte hindrar begäran om domstols prövning av underhållsfrägan, delsen möjlighel för eller annan myndighet atl efter utgivande avbidragsförskott verkligen inträda i partsrollen. Upp lill bidragsförskottsnivånskulle myndigheten i första hand söka få till stånd avtal, om vilket underhållsom skall utges i form av återbetalning lill kassan, i andra hand förarättegång om underhällsfrågan. lorde det enligt nämnden böraföreskrivas, att vårdnadshavaren skall ges tillfälle till yttrande dels innanmyndigheten träffar avtal om den underhållsskyldiges betalningsförpliktelse,dels om myndigheten skulle låta underhållsfrägan gå till rättegång. Genomsådana regler kan man bygga pä uppfattningen, all den underhällsskyldigesbetalningsskyldighet även gentemot det allmänna bör vara ullryck för hansfamiljerältsliga förpliktelse och atl omfattningen av förpliktelsen ytterst börbero på både barnels behov och båda föräldrarnas förmåga. Upp tillbidragsförskottsnivån saknar det emellertid ekonomisk belydelse förvårdnadshavaren, vad som bestäms om underhållsbidraget. Vårdnadshavaren bordedärför i allmänhet sakna intresse av att yttra sig i underhållsfrågan i andrafall än då hon menar all den underhållsskyldige bör betala ett högreunderhållsbidrag än bidragsförskottet. Om ett sådani högre underhållsbidragtidigare är fastställt genom dom eller genom avtal mellan denunderhållsskyldige och vårdnadshavaren, bör myndigheten dock inte ha kompelensalt ensam ändra vad som gäller. Denna bundenhet bör gälla även upp tillbidragsförskottsnivån, om man vill bibehålla principen, att skyldigheten lillåterbetalning skall vara uttryck för den familjerältsliga underhållsskyldigheten.I de fall då det framstår som klart, alt den underhållsskyldige inte harförmåga all betala ett fastställt underhållsbidrag, som överstigerbidragsförskottet, bör myndigheten dock kunna påpeka för vårdnadshavaren, attavtal borde träffas om sänkning av bidraget. Och oavsett vårdnadshavarensinställning bör del vara möjligt för , att i efterhand eftergeåterkrav av obetalda underhåll. ,som finner de sakkunnigas förslag lill förenklingar värdefulla, anseremellertid att förslagen innehåller vissa oklarheter som bör rättas 1 vissa fall kan deföreslagna reglerna också leda till ogynnsamma resultat för såväl denunderhållsberättigade som den underhållsskyldige. Underhåll fastställt i domfår jämkas endast om ändrade förhållanden föreligger. Häri gör de sakkunnigaingen ändring. Fastställande av underhäll i dom där parterna är ense skiljersig emellertid i och för sig inte från ell avtal, säger styrelsen. Domstolen kaninte gå utöver parternas yrkande om underhåll. Också för det fall all denunderhållsberättigades yrkande är för lågt eller den underhållsskyldigesmedgivande för högt i förhållande lill parternas förmåga och barnets behov, kandomstolen inte faslställa ett i den aktuella situationen adekvatunderhållsbelopp. Detta får då den konsekvensen att det orikliga beloppet läggslill grund för höjningar på grand av index eller ändrade förhållanden. Detsammagäller ingångna avtal. Enligt bordel vara angeläget atlunderhållsbidraget alllid fastställs i förhällande till den underhållsskyldigesförmåga. Ett oriktigt belopp borde därför kunna ändras även om inte ändradeförhållanden föreligger. Självfallet kan det knappast annat än undanlagsvisfinnas anledning att göra ändring i dom eller i ett av barnavårdsnämndfastställt avtal. Har emellertid avtalet eller domen kommit lill efter misslagrörande någondera parlens ekonomiska förhållanden, borde det enligtsocialstyrelsen inte vara omöjligt all i dom fä fastställt ett riktigtunderhåll. I dessa fall bör del emellertid inte kunna bli fråga om retroaktivajämkningar. Skulle underhållet vara för lågt bordet inte behöva ankomma på partsom fär bidragsförskott att medverka till all få ett riktigt underhåll fastställt.I sådani fall borde kunna la kontakt med barnavårdsnämndenför all få ett nytt avtal lill stånd. Om den underhållsskyldige inte villmedverka till detta skulle det ankomma på ellerbarnavårdsnämnden atl få en (eventuellt ny) dom på underhåll. Genom möjlighetenatl alltid kunna ändra en dom eller ett avtal som är baserat på felaktigaföratsättningar, skulle man också uppnå den effekten att den underhällsskyldigeinte skulle behöva vägra betala sitt underhåll för att få en prövning av sinbetalningsförmåga till stånd. Inte heller den underhållsberättigade skulle ionödan tvingas till atl söka bidragsförskott för att få sin rätl tillgodosedd. Denkonstlade partsställning som kan uppkomma i mål om underhållsbidrag haruppmärksammals också av andra remissinstanser. Sålunda uttalar hovrätten förNedre Norriand alt man för att undvika skenprocesser kunde överväga alt iunderhållsmål ge jämte vårdnadshavaren eller förmyndare rättalt träffa avtal med den underhållsskyldige beträffande underhäll eller del avunderhåll som understiger gällande bidragsförskott. föreslåratl laleräll införs för försäkringskassa i mål om underhållsbidrag lill barn.Sociala centralnämnden i anser all barnavårdsnämnden viddomslolsprocess bör ha rätt att företräda barnet/ samhället. Kommunförbundetföreslåralt om finneratt den underhållsskyldige i ett löpandebidragsförskollsärende har betalningsför- Prop.1978/79:12 292 mågasom överstiger beloppet för fullt bidragsförskott, kassan bör ha Remiss skyldighet att avisera socialförvaltningarna om förhållandet. 2.6.2De sakkunnigas förslag tiU nya jämkningsregler Desakkunniga har föreslagit förenklade regler i fråga om jämkning av fastställdaunderhållsbidrag. a. föresläs att jämkning skall kunna ske retroaktivt avbidrag som inte har betalats. Samtligaremissinstanser som har yttrat sig i saken ställer sig positiva lill desakkunnigas förslag. Den föreslagna utvidgningen av jämkningsmöjlighe-lernainnebär en önskvärd förenkling av reglerna om jämkning, säger , ochfyller enligt hovrättens erfarenhet ell behov som har kommit fram i åtskilligamål. Hovrätten tillstyrker därför de föreslagna ändringarna. Även socialacentralnämnden I tillstyrker uttryckligen förslaget. Möjligheten lilljämkning av underhällsbidrag enligt förslaget ger en i vissa fall nödvändigmöjlighel all hjälpa underhällsskyldiga, som tyngs av stora underhällsskulderför vilka de inte alltid haft möjlighel all fä eftergift, sägerFamlljerådglvarnas förening. Förslagetall jämkning skall kunna medges retroaktivt av obetalda bidrag är en väsentligförbättring, säger sociala centralnämnden i . i tillstyrker regeln som i hög grad motiverad ochifrågasätter om inte regeln borde kunna tillämpas i rättspraxis utanlagstöd. Enligt tingsräu bör en regel om jämkning av obetaldaunderhällsbidrag tillämpas restriktivt. Även sociala centralnämnden i ,Familjerättsassistenterna i norra och serförslaget som positivt. i ullalar att del dockkan uppfattas som orättvist att den som inte anser sig ha möjlighel att betalaell beslutat underhåll och därför inte heller försöker betala har möjlighel atlfå underhållet jämkat bakåt i liden, medan en underhållsskyldig i lika småekonomiska omständigheter som med stora svårigheter trots del betalarunderhållet inte har möjlighel att fä underhållet jämkat retroaktivt. Malmötingsräu anser atl det bör framgå klart av lagtexten atl betalda bidrag intekan jämkas så all återbetalningsskyldighel uppslår för den underhållsberättigade.Hovrättenför Nedre Norrtand anser all del i paragrafen bör anges att deobetalda bidrag som vid jämkning kan nedsättas eller falla bort skall varaförfallna. SåvälMalmö Ungsrätt som uppmärksammar att del i förslaget inte angesnågon lidsgräns för den retroaktiva jämkningen av obetalda underhållsbidrag,vilket enligt innebäratt jämkning skall kunna ske av bidragsom är upp till . Av hänsyn lill den underhållsberättigade tordedel åligga den bidragsskyldige alt ge lill känna atl bidragsförmåganförsämrats i sådan mån atl anledning till nedsättning av bidraget föreligger,anser förbundet. förbundetföreslår all jämkning för förfluten tid endast bör ges för bidrag som harförfallit till betalning senast före talans väckande. En möjlighettill retroaktiv jämkning utan tidsgräns skulle enligt tingsrätten försvåraparternas ekonomiska planering och också medföra bevissvårigheter vid talansutförande. Enligt socialstyrelsenförefaller förslaget att jämkningar på grund av ändrade förhållanden inte skallkunna ske retroaktivt såvida inte det är frågan om obetalda bidrag,inkonsekvent och enligt styrelsens mening kan del ge upphov till vissaogynnsamma resultat. Att redan betalda bidrag inte fär krävas tillbaka fåranses naturligt med hänsyn till barnets intresse. De ändrade förhållandena kandock i vissa fall motivera en retroaktiv höjning av underhållsbidraget. Om t.ex. den underhållsskyldige inte undertätial den underhållsberättigade om atthans eller hennes ekonomiska förhållanden har förbättrats, synes det knappastrimligt att helt avskära den underhållsberättigade från att få högre underhållfr. o. m. tidpunkten för de ändrade förhållandena. Skulle den underhållsberättigadekunna förmodas ha begärt jämkning, om han känt till de ändrade förhållandena,bör den underhålls-skyldiges underlåtenhet inte medföra alt barnet förvägrasrätl till högre underhåll fr. o. m. den tidpunkt då de ändrade förhållandenainträtt. Såvälsocialstyrelsen som i tar lill olika delarupp förslagets betydelse för bidragsförskotten. Juridiska fakultetsnämndennoterar all förhållandel mellan förslaget atl obetalda underhållsbidrag skallkunna nedsättas eller falla bort och regeln om eftergift ibidragsförskottslagen över huvud taget inte behandlas i betänkandet. Del liggerdå närmast till hands, säger fakultetsnämnden, alt anta atl försäkringskassanfår efterge krav pä obetalda bidrag endast under de särskilda förutsättningamai 18 8 bidragsförskottslagen. 1 själva verket blir emellertid detla en för snävmöjlighel jämfört med den generella omprövningsmöjligheten enligt förslagettill ändring i FB och med hänsyn till den kompetens all slutgiltigt avgöra denunderhållsskyldiges civilrältsliga betalningsförpliktelse för utgivnabidragsförskott, som de sakkunniga vill ge . De sakkunnigatycks ha förbisett att nya roll enligt förslagetaktualiserar en omarbetning av 18 8- Med utgångspunkt i den föreslagnamöjligheten enligt FB lill retroaktiv nedsättning av obetalda underhållsbidrag,bör naluriigtvis kunna efterge återkrav för utgivnabidragsförskott, så snart det i efterhand visar sig atl den tidigare fastställdaunderhållsskyldigheten i verkligheten har kommit att överstiga den undérhållsskyldigesbetalningsförmåga, därför alt hans förhållanden i själva verket inte blevsådana, som man frän början antagit. kan del finnas behov av eneflergiftsmöjlighet även om den underhållsskyldige visseriigen bort kunnabetala vad han ålagts, men när en indrivning av uppkomna restskulder skullemedföra en alltför stor, fortsatt börda för honom. En avfattning av 18 8 enligtsädana riktlinjer skulle ha behövts på grundval av de sakkunnigas egel Prop.1978/79:12 294 Samma behov finns också enligt Remiss- delutkast till regelsystem (med ftirsäkringskassan eller annan myndighet yttrandena som partsrepresentant fördet allmännas återkrav) vilkel fakullelsnämnden harskisserat, anser nämnden. lar här upp en annan fråga. jämkning över huvud tagetskall kunna ske retroaktivt till förmän för den underhållsskyldigevad gäller obetalda bidrag, måsle denna möjlighel kopplas tillbidragsförskotlsreglerna, säger styrelsen. Det förekommer säkert fall där denunderhållsberättigade inte vare sig begär bidragsförskott eller vidtar åtgärderför all få del obetalda bidraget utgivet i exekutiv ordning. uteblivetunderhåll jämkas synes del styrelsen orimligt atl inte tillåta den underhållsberättigadealt bli kompenserad med bidragsförskott. skälföreligger bör därför bidragsftirskott kunna utgå än tre månaderbakåt i liden. Även föreningen vid aUmänna advokatbyråeranser att frågan om bidragsförskott för längre lid tillbaka än tre månaderi de fall jämkning sker av obetalda bidrag bör övervägas. Desakkunnigas förslag om jämkning av oskäliga avtal har kommenterats särskilt avsocialstyrelsen som anser all förslaget är oklart vad gäller möjligheten atl fåretroaktiv jämkning. Enligt torde nuvarande rättsregler intelägga några, hinder i vägen härför. Självfallet bör retroaktiv jämkning tillhögre underhållsbidrag alltid kunna ske om del bakomliggande avtalet äroskäligt. Det finns ingen anledning varför den underhållsberättigade inteskulle få det rälla högre bidraget utbetalat retroaktivt när denunderhållsskyldige kan fä obetalt bidrag nedsatt eller bortfallet. Delta bordeklart framgå av lagtexten, anser styrelsen. Det kan också förefallaegendomligt, fortsiitler styrelsen, atl ett avtal i vilkel denunderhållsberättigade "lurat på" den underhållsskyldige ett för högtbidrag som denne också betalt, inte skulle medföra återbetalningsskyldighet.Ett sådant avtal skulle ju enligt vad de sakkunniga har anfört (s. 94) intekunna bli ogiltigt enligt vanliga avtalsrältsliga regler. Detla förefaller intestå i överensstämmelse med principen om att göra familjerättens regler analogamed de förmögenheisräiisliga. Barnets rätt att inte få sin situation i onödanförsämrad talar dock för att någon retroaktiv ändring i sådana fall inte börske, anser styrelsen. Slutligen anser styrelsen atl de sakkunnigas förslagsåvitt gäller avtal om engångsbidrag är oklart. På grand av ändradeförhållanden bör sådana avtal inte ändras till den underhållsberättigadesnackdel. Däremot bör avtalet kunna ändras till den underhällsberätligadesfördel både om ändrade förhållanden föreligger och om avtalet är oskäligt. 2.7Indexändringarna och underbållsbidrag till barn