prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Med stöd av delta bemyndigande tillkallades den 1mars 1978 en särskild uiredare'. Ulredarens resullai har publicerats ibetänkandet Ds K 1978:11, Statens väg- och irafikinsliiui - verksamhei ochekonomi. Iöversynen redovisas instituieis nuvarande verksamhei. En kartläggning görsdessutom av molsvarande organ i vissa främmande länder. Vidare behandlassärskilt VTLs marknad, ekonomi, samverkan saml dess inierna verksamhei,arbetsformer och organisaiion. VTIhar sedan omlokaliseringen lill budgelårel 1974/75 gått medunderskou. Utredaren konstalerar att VTI fick stora och modema lokaler vidomlokaliseringen som den lekniska utrustningen byggdes ut väsentligt.De därigenom markant ökade lokal- och kapitalkostnaderna förväntades kunnamötas genom en ökning av intäkterna. Denna marknadsbedömning har emellertidinte uppfyllts. Enligtulredarens bedömning sammanhänger vidare institutets underskott med VTLsställning som ett fristående sektoriellt forskningsorgan. Uiredaren anser sig isin kartläggning ha kunnai påvisa brister i kopplingen mellan institutetsFoU-arbeteoch användamas lillämpning. Praktikerna har sålunda upplevt bl. a. auresultaten inte alltid passat in i den verksamhei som måsie hanteras medanforskarna å sin sida känl besvikelse i vissa fall över alt kraven pä forskningär orealistiska eller all FoU-resultalen inte används i tillräckligutsträckning. Uiredaren underslryker i sammanhanget all della förhållande inieär unikt för VTI. Genom all VTLs verksamhei till stor del avsetts finansierasmed uppdrag har dock den bristfälliga kopplingen haft en särskild belydelse förinstitutet och bidragit till de uppkomna underskotten. Trots de ovan relateradeförhållandena anser uiredaren att VTLs verksamhet pä mänga punkter kanbelecknas som förtjänstfull. Underden korta lid instiiutei verkat och undervilken en genomgripande omlokalisering genomförts harsamhällsekonomiskl värdefulla FoU-resultat framtagits pä en rad olika områden.Institutet har också enligt utredaren skapat sig ell intemationellt gotlrenommé. Prop.1978/79:99 304 Iöversynen konsialeras alt forskningslrenden inom VTLs verksamhetsområdeförskjutils. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom transportområdetförväntas dock även fortsättningsvis vara stort. För all VTI skall kunna svarapå ett effektivt sätt mot de förändrade krav som samhället har påFoU-verksamhel erfordras därför enligt utredaren alt olika ålgärdervidtas. Närdel gäller åtgärder riktade direkl lill institutet föresläs under marknadsområdetalt VTI genomför ell mer aklivi arbele på au skapa en attraktiv marknadsprofil.F. n. åtgår enligt utredaren resurser till eget FoU-arbele på områden därmarknadens efierfrågan inte är expansiv. I slället bör kunskapsuppbyggandeverksamhet priorileras inom de marknadssektorer som kan förväntas tillväxa. Föratt genomföra en mer rörlig kompetensstruktur erfordras all personal i ökadutsträckning kan omfördelas mellan olika verksamhetsområden. Som medel för atlåstadkomma en rörligare personalsimktur anvisas dels ulökad personalutbildning,dels att konsulter används i siörre omfallning. Förmarknadsområdet anses vidare att instituiei genom en stramare budgetering ochhårdare projektstyrning bättre kan uppfylla intressenternas krav pä atlproducera FoU-resullal inom givna tids- och kostnadsramar. Parallellt börvidare enligt utredaren närmare kontakter las mellan institutet och dessuppdragsgivare för all hos dessa öka förståelsen för de speciellaförutsättningar som gäller forsknings- och ulvecklingsarbele. Närdel gäller institutets ekonomiadministration anses att tillgängliga insirumeniför styrning, uppföljning och kontroll av verksamheten bör användas i ökadutsträckning. I det sammanhanget bör en översyn göras beiräffande delegeringenav det ekonomiska ansvarei. Institutet bör ocksä genomföra en översyn avpublikaiionsverksamheien och pröva möjlighelen alt genom variationer iupplagor, pris på rapfXDrter m. m. förbättra det ekonomiska resultatet. Taxenivånvid VTI är otillräcklig för att uppnå full kostnadsläckning. Uiredaren ansermol denna bakgmnd att laxans konslmklion bör revideras enligt huvudprincipenatt varje verksamhei skall bära sina egna kostnader. krav pä taxanskonstmktion bör vara att tillförsäkra full kostnadsläckning på de uppdrag somutförs äl statliga myndigheter saml att intäkter frän övriga uppdragsgivareåtminstone läcker särkoslnader för akluella projekt. Beträffandeområdet verksamhet, arbetsformer och organisation bedömer uiredaren att vissapunkter behöver förbättras. När del gäller institutets egen FoU-verksamhet harkonstaterats i en del fall all della arbete inte sirikl åtskiljs från VTLsuppdragsverksamhet. Trots en förbättring anses ytterligare ansträngningarerforderliga för att åstadkomma en planeringsmässig och ekonomisk avgränsning avde olika verksamhetstyperna. Vidare framhålls alt planering ochprojektverksamhet bör förbättras över avdelningsgränserna. I fråga om personalens kompetens anses att en bätire balans bör 1978/79:99 305 eftersträvasmellan mer och mindre erfarna forskare. Härigenom kan projekt bemannas till enlägre kostnad. Beträffande personalen bör vidare verksamhets- ochpersonalplaneringen utvecklas så all institutet integrerar kompetensuppbyggnadgenom egen forskning i individueUa utvecklingsplaner. Tillgrund för VTLs organisaiion ligger en s. k. malrisorganisaiion. De vunnaerfarenhelerna av denna organisationsplan är blandade. a. har planen siällistora krav på ledningsfunktionen. Inom institutet pågår f n. arbeie med attinföra en ändrad organisaiion inom vägavdelningen. Utredaren anser alt dettaarbele bör vidgas och omfatta hela institutets verksamhei. Institutethar aktualiserat frågan om en rådgivande delegation. Enligt Ulredarens meningbör institutet själv kunna ha rätl all inrälla en sådan om man ser behovföreligga och anser del ekonomiski moliverai. Uiredarenhar särskilt siuderai vilka möjligheler del finns inom samvcrkansområdet allförbättra institutets resultat. För atl förbättra kopplingen mellan ä ena sidanVTLs forskning och utveckling och ä andra sidan uppdragsgivarnas lillämpning avFoU-resultaien har därför övervägts bl. a. olika samverkansformer. VTLs helt dominerandeuppdragsgivare är . Kartläggningen av samarbetet gentemot vägverketanses ha visat atl en närmare samverkan mellan instiiutei och statens vägverkär i flera avseenden önskvärd. Diskuteras kan ocksä au förändra VTLsorganisaioriska status. Utredaren anser principielll all fristående sektoriellaFoU-organ normalt bör undvikas med hänsyn lill de nackdelar som ofta ligger bl.a. i en sämre koniaki mellan forskning och sekiorsplanering samt splittringenav resurser och kompetens pä olika organ. Med den utgångspunkten har studeratsmöjlighetema all knyta inslilulel hell lill vägverkel och aUernativt att knytaenbart vägavdelningen inom VTI lill . Slutsaisen äralt enorganisatorisk integrering av VTI helt eller delvis med statens vägverk skullekunna lösa flera problem. Nackdelama med en sådan integrering överväger dock.Uiredaren beionar härvid specielll de organisatoriska och administrativaförutsättningar som gäller inom väg- och trafikområdet med en rad olikahuvudmän och intressenter. En knytning lill skulle därför enligtulredarens mening bl. a. kunna innebära alt vägområdet fär en olycklig dominanslill men för andra områden och intressenter. De ovan berörda samverkansproblemenanses i stället böra kunna lösas inom ramen för nuvarande organisatoriskastmktur. Utredaren anser därför aU institutet även fortsättningsvis bör utgöraett självständigt institut. Vid institutets bildandevar en av gmndlankarna att åstadkomma en samordnad iransportforskning.Utredaren anser sig under sitt arbete ha kunnai konstatera vissa brister isamordningen genom bl. a. dubblerad kompetens. Vid statens vägverk bedrivssälunda arbetsuppgifter som kan karakteriseras som tillämpad forskning,utveckling och utredning. Detta arbele överlappar enligt utredaren i vissa falldet FoU-arbeie som sker vid 20 1978/79. 1978/79:99 306 VTI.Uiredaren ifrågasätter den pågående utvecklingen mot en ökad egenutvecklingsverksamhet vid vägverkel samt alt uppdrag till VTI blir iökad utsträckning kortsiktiga och av uiredningsmässig karaktär. För atl bl. a.förbättra kopplingen mellan teori och praktik och för alt undvika dubbleradkompetens krävs därför enligt utredaren närmare samverkan mellan institutet ochdess intressenter. Närdel gäller den långsiktiga planeringen förordas atl institutet tillsammans medvägverkel och irafiksäkerhelsverket bör ularbeta rullande femärsplaner överFoU-verksamheten, vid sidan av den årliga planeringen. Denna plan bör kunnafungera som en riktlinje för den interna kompetensuppbyggnaden ochpersonalutvecklingen inom VTI. Möjligheternabör vidare undersökas alt genom växeltjänstgöring uppnå en ökad samverkan.Delta gäller i försia hand mellan VTI och . För atlväxelijänstgöringen skall ge nämnvärd effekt bör slrävan vara att fä till ståndell utbyte i storleksordningen fem till tio personer i vardera riktningen. Närdet gäller trafiksäkerhetsverkei bör även prövas möjlighelen av att instiiuteideltar i TSV:s eget arbete i egenskap av sekreterare, expert o. d. Beiräffandesamverkan med statens geotekniska institut, som är lokaliserat i samma byggnadsom VTI, fömtsätts atl möjligheterna även fortsättningsvis undersöks att uppnåen närmare samverkan mellan . Underlagsmaterial ger dock inte vidhanden att en direkt sammanslagning mellan instituten är all förorda. Ifräga om myndigheter som i vissa fall utför likartade uppdrag, t. ex. statensprovningsanstali, börenligt uiredaren den rimliga ordningen vara au samma taxalillämpas och all instituten sinsemellan avtalsvägen reglerar vilka lyper avuppdrag som det ena eller andra institutet skall svara för. Avtal bör ävenreglera institutens ömsesidiga räll atl utnyttja varandras kapilalulmsiningoch personal lill överenskommen laxa. Vidare bör avialsfrägan om hurdubbelinvesteringar i framliden skall kunna undvikas behandlas. Mol dennabakgrund förordas all regeringen bör uppdra ät VTI och statens provningsanstaltatl frän dessa utgångspunkier iräffa ett ramavtal för samarbele mellaninstitutionerna. Underavsnittet samverkan berörs även kontaktema mellan institutet ochiransportforskningsdelegationen. Samarbetet mellan dessa myndigheter har enligtutredarens mening inte utvecklats enligt de tankar som låg till gmnd för VTL.soch TFD:s tillkomst. Formerna för den framtida samverkan mellan därför bli föremål för en särskild översyn. Närdet gäller finansieringsprinciper finns exempel på en rad olika alternativ. FörVTI tillämpas i viss utsträckning den s. k. uppdragsfilosofin, dvs. institutetsintressenter anvisas medel för att disponera på bl. a. FoU-insatser. 1 motsatstill denna princip kan diskuteras en ordning där instiiutei finansieras direktmed statliga medel. För denna senare lösning talar bl. a. atl institutetsverksamhet kan planeras Prop.1978/79:99 307 pålängre sikl utan au störas av kortsiktiga fluktuationer i efterfrågan påFoU-ijänsier. Härtill kommer alt forsknings- och utvecklingsarbelel eventuelltkan inriklas i ökad utsträckning mol från samhäUssynpunkt inlressanta områdensom föreiräds av mindre resurssiarka iniressenler. Uiredarenanser emellertid all den tillämpade ordningen även fortsättningsvisbör gälla. Uppfattningen gmndas på att institutets intressenter bäst lordekunna bedöma sioriek och inrikining av sina egna FoU-behov. Behov finns dock urnalionell synpunki atl instituiei besitter en viss kompetens som kanske inteefterfrågas i dagslägel. Likaså finns det områden inom VTI :s verksamhei därnågon ansvarig huvudman inte är definierad. För att täcka dessaav marknadeninte efterfrågade anses därför atl VTI som bör anvisasmedel direkl över riksstaien för egen FoU och myndigheisuppgifter. Utredarensbedömning när del gäller VTLs marknad är all marknadsvolymen inte kommer atlöka i någon påtaglig omfattning den närmaste femårsperioden. Fördetia ansestala bl. a. samhällets prioritering mot relativt sen ökade insaiser inom andrasektorer såsom sjukvård och barnomsorg. Avgörande för institutets möjligheleratt hävda sig på marknaden är dess förmåga atl anpassa sig lill förändringarnai efierfrågan pä forsknings- och ulvecklingsarbele. Sälunda kan enligtulredarens uppfattning t. ex. efterfrågan förväntas öka inom sektorernavägunderhåll och miljö samiidigi som de traditionella uppdragen inom främsiprogrammel Väg kan bedömas minska eller i vart fall inte öka. Iinstitutets totala marknadsbedömning ingår lilldelningen av medel förmyndigheisuppgifter samt för egen forskning och utveckling. Till VTI anvisadesför budgetårel 1978/79 17,3 milj. kr. över riksstaten för dessa uppgifter.Utredaren anser all denna dimensionering av verksamheten i princip bör gällaunder den kommande femårsperioden med hänsyn till vad riksdag och regering iolika sammanhang anfört bl. a. om ekonomisk restriktivitet i statsförvaltningenoch om priorilerade samhällssektorer. Slulsatsen frän översyneni fräga om marknadsområdet är därför att förulsältningar saknas all genom ökademarknadsinläkter fä balans mellan koslnader och iniäkier. Mol denna bakgrundhar övervägts en lämplig anpassning av institutets verksamhei för all reduceranuvarande överka-paciiei och därmed kostnaderna. Enligt Ulredarensbedömning bör VTLs verksamhei inskränkas genom att denna överkapacitetbegränsas så all de åriiga kosinaderna reduceras med i storleksordningen 2milj. för an institutet fortsäuningsvis inle skall komma all gå medunderskoll. Detia mot bakgrund bl. a. av all insiilulets resullai de senaslefyra åren pendlal mellan 2-4 milj. kr. i ärliga underskön. Uiredaren har kunnaikonsiaiera alt under vissa förutsäliningar är resuliatföfbättringar med 2 milj.kr. Överkapaciteten finns sälunda bäde vad gäller personal ochulmslning. Prop.1978/79:99 308 Simulatorer, Krockbana saml Övriga laborativa basresurser. Föratl lösa den personalmässiga överkapaciteten är en nära samarbele mellan VTIoch dess främsia iniressenler statens vägverk och statens trafiksäkerhelsverkangelägel. samarbele skulle enligi utredarens uppfattning kunna ske iform av all viss personal hos VTI överförs till de nämnda verken. a. att och trafiksäkerhetsverkei med dess belydande siorieklorde ha väsentligt störte möjligheler än institutet au bereda den akluellapersonalen en lämplig sysselsättning. Ytteriigare en samarbelsform som kan diskuterasär all vissa arbelsuppgifter från vägverkel och irafiksäkerhelsverket temporärtförs över lill VTI så au den befinlliga överkapaciteten kan avvecklas. För alllösa den uimsinings-mässiga överkapaciteten är likaså ett nära samarbele mellanVTI och dess främsta iniressenler VV och TSV angelägel för att avgöra omutrustning skall placeras i "malpåse", hell nedläggas eller om andraläsningar är möjliga. Förau avgöra hur en lämplig upplösning av överkapaciteten skall ske förordaruiredaren all en särskild samarbetskommitté bildas där representanter fråninslilulel, vägverkel, trafiksäkerhetsverkei och berörda personalorganisationeringår. Kommitténs arbete bör bedrivas under ledning avkommunikationsdepartementet. VTLsverksamhei har under de senasle åren präglats av ekonomiska problem. Uiredarenförmodar alt frågor om VTLs ekonomi och verksamhet kommer att stå i fokus ävende närmaste åren. Verksledningen slår därför inför myckel kvalificeradeföretagsledningsproblem. Moi denna bakgmnd föreslås att slyrelsen ombildas ochi högre grad än f n. inriklas pä att behandla frågor av främsi ekonomisk art.Styrelsen bör därvid begränsas till att bestå av fem personer, varav en börvara institutets chef, jämte tvä personalföreträdare. Tillulredarens betänkande har experterna avgivit ett särskilt yllrande. De anser aufrågan närmare bör prövas om atl integrera VTI med andra statliga myndigheter,i första hand då . Den samrådsgrupp som biträtt uiredaren, medförelrädare för VTI och de lokala personalorganisalionerna vid VTI, har lämnalett särskilt yttrande. Gruppen ifrågasätter utredningens bedömningar och har -i fråga om utredningens huvudförslag - särskilt kommenterat förslaget omreducering av överkapaciteten. Beträffandebakgrunden till VTLs ekonomiska problem framhäller gruppen att denna fräga intenärmare behandlats i betänkandet. Under hänvisning lill en inom institutetupprättad promemoria, som fogats till betänkandet, erinras därför om alt viddel nya institutets bildande ingen djupare analys gjordes av hurpersonalstrukturen borde se ut för alt institutet skulle kunna fyllasina uppgifter Man överförde bara samtliga materiella och personella resurserfrän två redan existerande organ, som därmed upphörde. I ett läge med svagexpansion och därmed små möjligheler atl förnya resurserna måste enligt gruppenden ekonomiska situationen Prop.1978/79:99 309 Under en följd av år, även efter flyttningen till 1975,läg nämligen tyngdpunkten av verksamheten - inte minsl med avseende päuppdragsverksamhelen - inom vägprogram mel. Instituieis ekonomi baseradessålunda lill övervägande del pä detta program. Med hänsyn till de lågalokalkostnader, som man hade i Siockholm, gick verksamheten ocksä ekonomiskiihop där. Gruppen framhällerattplaneringen av de nya lokalerna i skedde inom ramen för de riktlinjersom gällde för statlig omlokalisering. Redan före flyttningen 1975 redovisadeinstiiutei emellerlid all ökade behov av statsmedel förelåg för atl verksamheienskulle kunna finansieras under de nya förhållandena i . Någon samladlösning härav beslöts emellerlid aldrig. Slaismakierna baserade istället sina ställningstaganden om erforderiigt bidragsanslag lill instituieipä förmodanden om atl uppdragsverksamhelen väseniligi skulle kunna vidgas efterinflyttningen i de nya lokalerna. Så har emellertid inte blivit fallel. En avde avgörande orsakema härtill är enligt gruppen del minskande intresset attsalsa på forskning i rådande ekonomiska klimai. Därjämle inverkade avgången avviss myckel komf)eienl personal i samband med flyttningen. Enligisamrådsgruppens mening bör del observeras au institutet kunnaibegränsa del redovisade underskottet i verksamheten i den ulsiräckning somskett, samiidigi som olika industribranscher haft så belydande svårigheler allstaten för alt trygga sysselsättningen tvingats gä in med stora stödbelopp iolika privala företag. Parallellt härmed har ocksä inom den offentliga sektornprioriteringen skett mol sektorer utanför väg- och trafikområdet. Inom ramen förtillgängliga medel har en förskjulning av inlresset för uppdragskett från det tidigare högprioriterade vägområdet, där instiiuiet hade storaresurser, mot andra av institutets program, som är under uppbyggnad.Möjligheterna atl underetl par år anpassa verksamheten inom så olikaspecialiserade områden, varom här är fråga, är enligt gruppen begränsade. En sädananpassning mäsle ske pä sikl. Vidare framhälls alt någondiskussion om samhällets behov av FoU -ulöver uppdragsgivamas - inle förts i belänkndet.Del hade enligt gmppen varit önskvärl med en analys av det samlade behovei avforskning med redovisning och eventuell prioritering av allernaliva behov inomtransportsektorn. En sädan redovisning kunde sedan ligga till grund för deverkställande politiska instansernas ställningstagande. Remissyttrandenöver ulredningen har avgetts av rikspolisslyrelsen, (), , statens jämvägar, statens vägverk (VV), (), transporlforskningsdelega-lionen (TFD), luftfartsverket, statens väg-och trafikinstitut (VTI), statens 1978/79:99 310 geoiekniskainsliiui (SGI), transportnämnden, siaiskontorel, ,(), statens personalnämnd (SPN), universilelsochhögskoleämbetet (UHÄ) med yttranden från universiteten i och samtfrän tekniska högskolorna i , och ,forskningsrådsnämnden (FRN), naturvetenskapliga forskningsrådel, ,, arbeiarskyddssiyrelsen, statens råd för byggnadsforskning(BFR), stålens planverk, styrelsen för leknisk utveckling (STU), siaiensprovningsanstalt (SP), i , trafiksäkerhetsulredningen.Centralorganisationen /SR, Cykel- och mopedfrämjandet, Kungl. AutomobilKlubben (KAK), Landsorganisaiionen (LO), , (), (), Näringslivels irafikdelegation(NTD), , AB Svensk bilprovning.Svenska busslrafikförbundet. Svenska lokaltrafikföreningen.Svenska laxiförbundel. Svenska åkeriförbundel och (). Enbred majoritet av remissinsianserna slöder utredningens uppfattning allforsknings- och utvecklingsinsatser har en viktig uppgift att fylla för ausamhällets mål om bl. a. en saker och ralionell trafikförsörjning skall uppnås.Flertalet remissinsianser ansluler sig också lill utredarens överväganden om VTL.sfinansiering och organisatoriska ställning. Meningarna är dock i vissa falldelade om vilka konkreta åtgärder som bäst löser institutets ekonomiskasituation. VTl:sekonomiska situation anses till stor del vara en följd av omlokaliseringen ochden därmed betingade koslnadsökningen. K77 konsia-terarati institutet efter omlokaliseringenbelastades med en merkostnad av ca 2,1 milj. kr. För attneutralisera denna ökning skulle enligt institutet ha erfordrats en ökning avuppdragsvolymen på ca 50 96 eller 5 milj. kr. SACOISR och TCO erinrar vidare omau efter omlokaliseringen inträffade en allmän konjunkturförsämring som förinstitutets del innebar au väghållarens intresse av ekonomiska skäl förskötsfrän byggande mot drift-och underhållsfrågor, för vilka VTI hade begränsaderesurser. Statensråd för byggnadsforskning konstaterar ocksä att VTI inte i lillräcklig ulsiräckninganpassat sitt kunnande till förändrade forskningsbehov. Någraremissinsianser uppehåller sig som förklaring även lill forskningens allmännavillkor och till institutets frislående ställning. Forskningsrådsnämndenbetecknar dei således som ett problem föreit institut att bäde ulföra egenkunskapsuppbyggande verksamhet och uppdragsverksamhet. Enligt nämnden går dettaproblem med olika förutsättningar och arbetsvillkor inte att lösa med enklamedel. dokumenterar att VTL.s problem inle är unika utan delasav andra fristående forskningsorgan. Fleraremissinstanser delar utredningens uppfattning om att VTLs verk- Prop.1978/79:99 311 samhetpä många punkler kan betecknas som förtjänstfull. LO framhåller an insiiiuieis arbeiehar lillförl irafikforskningen många värdefulla erfarenheler. beionar atl VTI genomfört mångaforskningsprojekt som varil av slorl samhällsekonomiskl värde. Slyrelsen för lekniskutveckUng underslryker att VTI ulgör en viktig resurs för genomförande av FoU-insaiser. gör emellerlid gällande att byggföretagen belraklar insiiiuieisforskning som alllför leoreiiski inriktad. Utredarensförslag till ålgärder riktade direkt till instituiei har i vissa fall fäll ettblandat mottagande. Statens vägierk framhållerall forskningen bör prioriteras inom de mest angelägna områdena medan mindreangelägna områden bevakas. 17"/ understryker all det redan pågår ett arbeleinom inslilulel att omfördela resurser enligt de förändrade krav som slälls. Beiräffandeseklorer som inte expanderar betonas däremot vikten av all inslilulel följermed och utvecklar 1. ex. ny metodik i avsikl att bibehålla uppnådduppdragsvolym. SACÖ/SR och 7"C0 framhäller atl inie ens vid fall avvikande eller upphörande efterfrägan bör den kunskapsuppbyggande verksamheten hellavbrytas såvida del inle kan göras troligt alt konstaterad nedgång iefterfrågan kommer atl vara permanenl. Ulredarensförord för personalutvecklande åtgärder delas av statens personalnämnd. Nämndenbeionar all en sädan satsning bidrar lill att en flexibel användning av personalresursemablir möjlig saml att den naluriiga avgången blir högre då de anslälldas altrakiiviietpå arbelsmarknaden ökar. VTI framhåller atl redan nu pågår vid inslilulel aklivautbildnings-, omskolnings- och rekryleringsåtgärder för alt vrida forskningsprofilenemot prioriterade områden. V V, VTI,trafiksäkerhetsutredningen och tekniska högskolan i , sektionen forVäg- och vallenbyggnad delar utredarens uppfattning att den ekonomiskaredovisningen mellan egen forskning och uppdragsforskning bör hällas isär.Nuvarande ekonomiadministrativa syslem synes enligt uppvisa vissabrister.