prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Ulredningen har med dessa utgångspunkter skisserui en uppdelninguv SJ:s bannäl i ell affärsbanenäl, omfatlande loiall 5 711 bankm, och eilersällningsberäitigai bannäl. Ulredningens förslagtillstyrks av del siora flertalet av de remissinstanser som ullalat sig i dennadel. Fleru remissinstanser inslämmer i ulredningens uppfaUning allavgränsningen bör ske ulifrån ell funklionelli synsäll. Ulredningens förslagbelecknas som ell belydande sleg framål. Invändningar i självu sakfrågan har islort seil endasl lämnats av SJ, som hävdar alt det inle finns några bärandeskäl all frångå nuvarande bandelsvisa bedömning. SJ menar också all man isiörre ulsiräckning än vad som skeu borde beakta ullalande år 1963all man vid avgränsningen bör väga in den belydelse som irafikförsörjningen harför befolkningen och näringslivei i de berördu bygderna. De sakkunniga som granskal1978 års separalredovisning har pekal på alt del allmäni sett dåliga utfalletav trafik, som legat lill grund för redovisningen, gör det svärl altapplicera ulredningens gränsvärden på della års ulfall. En föruisättning förall gränsvärdena skall bli meningsfulla är all affärsbanenälel loiall selt gerkostnadstäckning, vilkel inle var fallel . De sakkunniga har lagt viktvid funktionella irafiksamband mellan de i resp. bannäl ingående bandelarna.Avsiklen med driftersältningen kan inte vara all lämna bidrag lill driften avbanor som ingår som iniegrerade delar i affärsbanenälel och som därmed måsleanses vara moiiverade frän funkiio-nella eller förelagsmässiga synpunkier. Förmin del vill jag siryka under det angelägna i au - genom ali på längre sikllägga fasl avgränsningen mellan affärsbanenätel och del ersällningsberältigadenälel - undanröja de diskussioner som ålerkommer vari iredje år i samband medseparalredovisningarna om vad som skall anses tillhöra resp. bannäl. Därmedskapas också en större kontinuitet, vilkel som lidigare nämnls är av betydelsebl. a. för SJ:s planering. De irafikintensileislal som ulredningen föreslårsynes vara ägnade alt tjäna som krilerier för avgränsningen underförutsättning atl affärsbanenälel inle lämnar underskoll. Samiidigi är det dockviktigt all bandelarnas funklion i eu sammanhängande linjesystem beaktas,vilket framhållits från flera håll. Jagvill särskilt peka på vissa principiella synpunkier i sammanhängd, vilka ocksåberörts av ulredningen. Med de föreslagna reglerna för avgränsningen kommeriniäkterna vid många bandelar inom affärsbanenälel -liksom lidigare - auöversliga de lolala koslnadema på ifrågavarande bandelar, medan för andrabandelar iniäkterna inle räcker lill för all läcka Prop.1978/79:99 71 lolulkoslnadernamen väl de s. k. surkoslnudernu, dvs. de kostnader som beräknas fulla boriomedelbart vid en liinkl nedläggning av bundelarnu i frågu. Dennu princip geralllså cn viss resuliuluijumning mellun oliku bundelur inom uffärsbunenulet,vilket i sin lur summunhunger med principen om enhälliga taxor för helubannäiei. En sådun resuliulutjämning kun inle unses slå i slrid mol SJ:sekonomisku mål.sullning. 1 summanhangei vill jug underslryka all mun inte kankrävu lika sioru luckningsbidrag inom varje sekler vid ufrärsbanenäiel. Den uppdelning av SJ:sbannäl som ulredningen skisserar i sitt betänkande gjordes mol bakgrund avuppgifterom irufikiniensileUsärkoslnadsUickning m. m. i 1972 årsseparalredovisning uvseende 1971 ärs irufik. 1975 och 1978 ursseparulredovisningur, som buseruis på irafiken resp. 1977, gerväsenlliga ändringar i dessa uppgifter för ell flertal bandelar. Dessa förändringarmåsle beakias vid en avgränsning. Vidare bör hänsyn las lill de långsikligaslruklurförändringar som inlrält vad gäller irufikomfalining, lågplaner m. m.och de investeringur, i. ex. anordnande av fjärrblockering, som förelagils påvissa bandelar sedan ulredningens förslag presenlerades. 1 någru full kan enavgränsning med sikle på nalurligare övergångspunkler mellun de båda bannäienle sig angelägen. Man bör vidare enligt min mening inle göra siörreförändringar än nödvändigt i den uppdelning som vuxit frum genom de bådasenasle separatredovisningarna. Även della medför vissa avvikelser genlemoi denav ulredningen skisserade uppdelningen. ställningslagande i fråga ombannäiels från dessa utgångspunkter moiiverade avgränsning framgår av karta ochbandelsförleckning här nedan. Sammanlagl förs därigenom ca 5 390 bankm tillaffärsbunenälel. Jämfört med ulredningens förslag innebär della en utökning avdel ersäliningsberälligade bannäiei med . Ellsålunda uvgränsal affärsbanenäl ulgör knappl hälften (44 96) uv SJ:s loiulubannäl men svarar för av del loiala irufikarbeiel. Dessa siffrorvisar vilken lyngd del föreslagnu affärsbanenälel har och ger också en aniydanom vilka möjligheler som finns all på ell sådant näl bygga upp och vidmuklhållaen bärkraftig trafik. Dennya avgränsningen bör lillämpas försia gången i sumband med näslaseparalredovisning som kommer all avse trafik (separalredovisning)och kommer därmed all slå igenom på driftersällningen fr. o. m. budgetåret1982/83. Sambandetmellan trafikinlensilel och särkosinadsläckning får fortlöpande följas upp isamband med granskningarna av separalredovisningarna. Föiedragandensslällningslagande lill SJ:s affärsbanenäl (exkl. godsbanor korlare än ) (g)=godsbana 116 (g) 124 141 Älvsbyn-Pileå(g) 143 Basluiräsk-SkelleAehamn 145 149 Umeå-Holms und (g) 215 2)6 242 (g) 439 (g) 440 Hargshamn-Hallsiavik (g) 513 521 Frövi-HalIsberg 523 106,2 63,0 60,3 71,0 93.2 87,8 61,7 83,5 32,9 37,9 16,515,9 27,8 72,4 25,2 32,8 62,0 23,2 32,3 30,0 83,8 30,5 50,1 78,8 68,9 27,0 68,7 45,0 77,2 121,4 64,3 67,1 41,4 334 (g) 343Köping-Tillberga 434 Gävle-Uppsala438 (g) 811 933 936Billeberga-Landskrona 938 Åstorp-Katlarp 38,4 57,8 107,0 23,8 46,3 36.4 53,8 57,0 62,6 60,4 63,912,8 45.0 38,1 85,9 65.5 11,9 1,9 88,6 86.9 47,1 51,0 17,8 49,4 33,9 31.7 14.1 34,8 14,8 33.6 9,3 74,4 26,4 11,3 19,046,5 72,0 53,1 21,1 10,6 11,5 29,8 Prop.1978/79:99 74 Genomen avgränsning pu ungivel suii bör man uppnå en siubiliiei i uflursbunenuieisomfuilning och undviku ull bandelur onödigivis flyllas mellun de oliku nuien.Vurukiigu förundringur i irufikoinfaltningen, i.ex. genom mer genomgripundedrifiomläggningar, kun emellertid molivera vissa omnyiiningar. Ulredningenföreslår all överföring från affärsbanenälel till del ersäliningsberälligadebunniiiel skull kunna ske under förulsäiining all SJ ger in frumsuillning häromlill regeringen. En sädan framsiällning bör enligt ulredningen innefalla ennedläggningskalkyl och behandlas på samma salt som ell nedluggningsurende. Jagbiiräder ulredningens förslag vad gäller den särskildu framslällningen lillregeringen om sådan överföring. Frågan om i vilken ulsiräckning en sådanframställning skall åtföljas av en nedläggnings-kalkyl och behundlus som ellnedläggningsärende lorde få avgöras från full lill full. Jug vill i dellusammanhang peka på önskvärdhelen av all sådana frågor akluuliserus endusi iunduniugsfull och all de i så fall behandlas i god lid före näslkommandeseparalredovisning. Jagbiiräder ulredningens förslag all överföring av bandelar från delersäliningsberälligade nälet lill affärsbanenälel tar aktualiseras i sambandmed separalredovisningarna. a. bli akluelll för korlare godsbanor,som irois låg irafikiniensilei kan ge kosinadsläckning, eller som följd avirafikuvial mellun SJ och länshuvudman. Jag vill dock siryka under all sådunuomflyiiningar endasl bör göras i de fall man kan räkna med varakligaförändringar i bandelens irafikarbele och ekonomi. Jag vill vidare erinra omall jag i förteckningen över bandelar i uffärsbunenälel inle lagil medgodsbunor koriure un . Trufikpoliiiskuulredningen föreslår vad gäWer principerna Jör beräkning av drifiersäiiningenall beräkningen även i forlsällningen sker på basis av en vari Iredje år av SJulförd separalredovisning av del irafiksvaga bannätet. Redovisningen skallefter granskning läggas till grund för regeringens och prövning avanslagsbehovet. Kaikylsiluaiioneni samband med separalredovisningarna karakläriseras som en ekonomisk jämförelsemellan ivå olika järnvägsnäl, nämligen dels helu del nuvarande nätet, dels elllänkl näl omfattande enbarl affärsbanenälel. 1 en sådan kalkylsiiualionbortfaller de kostnader och intäkter som är hänföriiga lill del irafiksvagabannäiei. En närmare redogörelse för beräk-ningsmeiodiken lämnas i prop.1978/79:100 bil. 9 (s. 152). Ulredningenhar ingående siuderai kostnads- och intäktsberäkningama och gåtl igenom melodenför beräkning av del s. k. malurvärdel, dvs. värdel lör affärsbanenälel av denirafik som faller bort vid nedläggning av del irafiksvaga bannäiei. Den harvidare övervägt hur driftersällningen, som baseras på ell vissl basår, börräknas fram lill ell kommande budgelår. Den verkslälldu genomgången harresulterat i en rad förslag lill ändringar i beräkningsmelodiken och har iövrigi föranlell en rad synpunkier all beakias vid den fortsälla lillämpningenav redovisningsförfarandel. Deförslag lill ändringar i beräkningsmelodiken som ulredningen för fram innebärföljande. Kosinaderna för grensiaiioner hell inom del ersällningsbe- 1978/79:99 75 rältigudebunnulel bör i sin helhet föras lill della bannäl. Koslnudernu förde sluiionersom är belägna pu gränsen mellan affärsbanenälel och del ersäliningsberälligadebannäiei bör fördelas mellan de bådu nuien på grundval av driftslulistik ochirufikekonomiska dala genom närmure undersökningar. Förslaget innebär i dennadel all koslnudernu fördesialioncrsom ligger hell inom affärsbanenälel lämnasutanför redovisningen. Kosinaderna för resebyrå verksamheien bör inte beakiasvid redovisningarna. Kostnaderna för cenlrulförvallningen kan anias vuraproportionella mol anialei irufiken-heier, som alllså bör användas somfördelningsgrund. Ulredningen ifrågu-sälier huruvidu mun över huvud laget börräkna med förundringur i malurvärdel vid framräkningen. Ulredningen föreslårvidare all den bedrivna slruklurralionaliseringen beakias vid framräkningen,all kosinadsposier av engångskaraklär inle medlas, all en korreklionsposl påslag på övrigu koslnuder införs i koslnudsberäkningarna och ullfördelningen uv indirekia koslnader och malarvärde på enskilda bandelar slopus. Trafikpoliliskaulredningens förslag vud gäller beräkningen av driftersällningen harbehandlals av endasi eu begränsal anial remissinsianser. De flesla är posilivalill ulredningens förslag. Några remissinsianser (ur upp frågun omnoggrunnhelen i beräkningarna, varvid någon menur all osäkerhelen iberukningurnu måste minskas och all della bör studeras närmare. Ändra hävdaratl ell alllför detaljerat kalkylarbele är resurskrävande och fögameningsfulll. Synpunkier på själva beräkningsmetodiken lämnas i stort setlendusi uv SJ, som menar alt ulredningens olika förslag medför minskaddriftersällning och all della inle kan vara rimligt. Den föreslagna korrek-lionsposlenpå kosinadssidan uppfällas emellerlid posilivi av SJ. De sakkunniga som granskal1975 års separalredovisning delur i stort ulredningens uppfuttning all de nyaprinciperna för beräkning av kostnaderna för grensiaiioner och den cenlralaadminislralionen skulle öka noggrannheten i beräkningarna. De sakkunnigaföreslåralt bedömningarna av intäkternas fördelning på olika bandelarkompleiieras med resanderäkningar eller andra undersökningar. De sakkunnigahar vidare ägnal särskild uppmärksamhei ål beräkningen av maiarvärdei ivagnslasiirafik och föreslår all del liksom lidigare sätts till hälfien avaffärsbanenälels samirafiköver-skoll. Melodiken i malarvärdesberäkningarnaborde enligi de sakkunniga bli föremål för närmare undersökningar. Vidare anserde sakkunniga för sin del all del är principiellt felaktigt att lålaframräkningen även omfaila maiarvärdei. SJbehöver enligi trafikpolitiska utredningen inle beakla evenluellakonjunklurvarialioner vid sin framräkning. De sakkunniga hardäremol inget att erinramot detta och vill med hjälp av tätare redovisning av vissa primärdala förbäuramöjlighelerna all säkrare besiämma driftersällningen för åren mellanseparalredovisningarna. SJhar inom ramen separalredovisning vidlagii vissa förändringar iberäkningsmelodiken i enlighel med trafikpolitiska ulredningens 1978/79:99 76 förslug.Koslnudernu lor SJ:s resebyråer och vissu gemensammu inkomsler och ulgifter,bl. a. bidrag lili douerbolag, belastar sålunda inle längre del irafiksvaga bannäiei.Belräflande kosinaderna för grensiaiioner konstaterar de sakkunniga somgrunskui redovisningen utt del nu lillurnpude sysiemel med procentuella tillägghur vissu nuckdelurochatien omläggning i linje med trafikpolitiska ulredningensförslag är angelägen. De sakkunniga konsluterur vidare attrationuliscringsmöjlighelerna på del irafiksvugu bannäiei är beiydunde ochmenar ull effekien huruv kun behöva beukias vid framräkningen aversäilningsbeloppei, i varje fall mol slulel uv den treårsperiod under vilkenresullalei av en separalredovisning beakias. De sakkunniga godiar inle någonframräkning uv maiarvärdei utun föreslår all busarets muiurvärde bibehållsoförändrat . Jagvill för min del lägga fasl all beräkningen av driftersältningens storlekliksom hiuills bör ske på basis av en av SJ vurt tredje år genomfördsepurairedovisning av ell ersältningsberätligai bannäl som är avgränsat på sällsom framgår av mina lidigure slällningsiaganden . Redovisningen bör liksomhittills granskas av särskilda sakkunniga, som vid varje gransknings-tillfälletillkallas av regeringen. Resullalei av granskningen får ligga lill grund förregeringens och prövning av anslagsbeloppel. Degrundläggande beräkningsprincipernu för separutredovisningurna har fastlagts av1942 års järnvägskosinadsulredning i betänkandet (SOU 1949:5) Principer ochmeioder för kostnadsberäkningar vid (jämte bilagor i SOU1949:14). Dessa principer skall i huvudsak gälla även fortsättningsvis. När delgäller de olika förslag lill ändrad beräkningsmetodik som framlagls godiarjag ulredningens förslag beiräffande dels koslnader för resebyråverksamhet ochkosinadsposier av engångskaraklär, dels korreklionsposl om 5 96 påkostnadssidan. Jag konstalerar all SJ separalredovisning vidtagitvissa förändringar i beräkningsmelodiken i enlighel med ulredningens förslag.Vid granskningen av denna redovisning har vidare de sakkunniga fört in enmindre korreklionsposl på kostnadssidan, vilket jag godtagit i behandlingen avanslaget inför budgelårel 1979/80. Jag delar irafikpoliiiska ulredningensuppfattning alt nuvarande säiiel för fördelning av kosinaderna förceniralförvaltningen med ledning av antalet tågkm medför altersäilningsbeloppei överskallas. Dei synes emellerlid vara förenal med vissaarbelsmässiga problem all enligt ulredningens förslag använda anialetirafikenheter som fördelningsgrund. Det förefaller då rationellare altschablonmässigl låla ell visst procential av cenlralförvall-ningens kostnaderbelasla del ersäliningsberälligade bannätet. Mol bakgrund av nuvarandeIrafikomfallning kan vara ell lämpligt procenttal. Jagbiträder den uppfaUning som framförs av de sakkunniga som granskal 1975 ärsseparalredovisning all maiarvärdei bör sällas lill hälften av affärsbanenälelssumirafiköverskoll. vilket SJ också gjort separalredovisning. Jagser i delta sammanhang ingel specielll värde i alt - som de sakkunnigaföreslagit - närmare undersöka malarvärdesberäkningarna. Prop.1978/79:99 77 denuvgränsning genomförs som jug nu lugil siiillning till, reduceras rcni allmänibehovei uv såduna särskildu undersökningur. Det finns sålundu ingen uniedningall yiterligure söka förfina persontrafikinuikiernus fördelning på olikubundelur med hänsyn lill allernaiiv biljeiigillighel. Vid eventuell utökning avdel ersäliningsberälligade bannäiei efter framsiällning från SJ, kan del dockfinnus anledning ull söka beräkna berörda bundelurs maiarvurde med siörrenoggrannhel. Del bör vara av värde au närmare uireda konsekvenscrnu avIrafikpoliiiska ulredningens förslug om ändrud beräkning uv koslnudernu lorgrenslulioner. Jag har för avsikl ull föreslå regeringen alt SJ ges i uppdragall närmare studera denna fråga. Jaghar härmed kommit in på en fråga som några remissinsianser lagit upp, nämligennoggrannhelen i beräkningama vilken sammanhänger med behovei uv ralionaliseringav beräkningsarbelel. Jag anser del angelägel all Slrävan efter enperfeklionism i beräkningarna inte drivs för långl. En viss schablonisering iberäkningarna får accepleras i forsla hand mol bakgrund av all en felbedömningav driftersällningens belopp endasl obetydligt kan påverka laxenivån vid SJ.Del är vidare önskvärl all arbelel med redovisningarna inte blir för belungandeför SJ. Jag vill här erinra om all SJ bl. a. genom ökad användning avdalaleknik i beräkningsarbelel successivi kunnul ralionaliseruberäkningsarbelel, vilkel minskal resursinsaiserna vid separalredovisningarnahögsi väseniligt trots all del undersöktu nätet utökats. Den avgränsning avaffärsbanenälel somjag nu lagil siällning lill, förenklar ocksåredovisningsarbelet genom all SJ i kommande redovisningar inte behöver la meden rad irafiksiarkare bandelar som hör hemma i affärsbanenätel. Vud gäller principernu förframräkning av ersäilningsbeloppei från basårei liil gällande budgelår ser jagingel hinder all SJ så långl del är möjligl lar hänsyn lill väntadekonjunklurvarialioner. Jag vill dock underslryka atl del slälls ganska storakrav på de undersökningar som skall ligga lill grund för beslul omkorrigeringar av ersäilningsbeloppei av denna orsak. Vidare kräver konsekvensenalt sädana korrigeringar görs både när ell uipräglat högkon-junkiurår liggerlill grund för beräkningarna och när ell lågkonjunkturår är basår. När delgäller kraven på all förbäura möjlighelerna all följa uppkonjunklurvarialionerna mellan separalredovisningarna vill jagunderslryka viklen av all alla rimliga ansirängningar görs för uti förbäurabeslutsunderlaget. Samma sak bör gälla kostnads- och intäktsförändringar överhuvud laget. När del gäller effekien av vidlagna ralionaliseringar vill jagdels erinra om irafikpoliiiska utredningens förslag, dels hänvisa lill desakkunniga som granskat redovisning. De senare har härvidlag pekal pårisken för alt kosinaderna överskattas mot slulel av den treårsperiod, undervilken resullalei av en separalredovisning lillämpas, om man inle tillräckligtbeaktar denna effeki. De sakkunniga har också berört svårighelerna atl beräknagenomslaget på inläklssidan av förelagna laxehöjningar. När del gällerframräkningen av maiarvärdei vill jag hänvisa lill vad departementschefenanförde i prop. 1977/78:100 bil. 9 (s. 164). Prop.1978/79:99 78 muiurvärdebör därmed bibehållus olorundrui under hela den ukluellu ireurs perioden. Drificrsuiiningcnsbelopp lur unpussus i erforderlig ulsiräckning i de full pcrsontrufiken läggsned och viss del av ersäUningen -enligi mina förslug i avsniu 4.2 - sliillslill huvudtnannens förfogande för all ordna ersällningslrafik. Deprinciper för framräkningen som jag här berör, bör kunna lillämpas förslugången vid beräkningen av ersäilningsbeloppei förbudgelårel 1980/81. 1 övrigibör de nyu beräkningsprincipernu lillämpas års sepuruiredovisning. Utvecklingenoch konkurrensen pä iransportmarknaden gör del nödvändigi för SJ allfortgående ulveckla sina ijänsler och au anpassa sin verksamhei lill kundernaskrav inom ramen förde ekonomiska förulsältningar som gäller för verksumheten.Jag hur berörl della i lidigare avsnilt och vill här bara ge några exempel påden produkiulveckling som skett och sker inom SJ, och som jag anser bör drivasvidare. Huvudlinjernarusias successivi upp för all medge siörre bärighet och högre huslighei.Säkerhelen förbällras genom uibyggnaden av fjärrblockering som också höjerlinjekapaciteten, automaliskl lågslopp, irafikradio m. m. Inomgodslrafiken har SJ bl. a. salsat på enhetslaslleknik, systemtransporter,godsexpressiäg, moderna och kundanpassade standardvagnar etc. Större bangårdarbyggs ul och förses med automatiska målbromsar, vilkel ger raiionellare drift,färre godsskador och bälire arbeismiljö. Inom personlrafiken spelar- föruiom prisel - även reslidens längd, lurfrekvensen, bekvämligheien ochsäkerhelen en avgörande roll. SJ har här salsal pä olika former av rabatterlill skilda kaiegorier av resande. Bland de senast införda rabatterna kannämnas den s. k. Nordturisibiljelien med låg, vilken berättigarlill eu obegränsat antal resor på de nordiska ländernas statsbanor. Fr. o. m.den 1 mars innevarande år kan alla som fyllt resa med låg genom 17 länderi med ell nylt lägluffarkort för seniorer, del s. k. Inier-rail S.Åldersgränsen för ungdomens lågluffarkori, Inier-Rail J, har successivi höjts,då gränsen höjdes lill 26 år Turtäihelenhar ökat på många linjer bl. a. genom tidtabeller med fasta avgångslider varjeeller . Bekvämligheten ökas bl. a. genom nyanskaffningochombyggnad av personvagnar och motorvägnar. Dessa och andra satsningar har ocksågett ell påtagligt resultat i form av ett ökal resande, framför alU på demedellånga distanserna. Detär av slörsla viki all SJ ges möjlighel all även forlsällningsvis rationaliserasin verksamhei och all anpassa och b:>'gga upp sina resurser med 1978/79:99 79 lill marknadens krav. En vikiig förulsäiining härför ur ull SJ lilldelustillräckliga invesleringsmedel, vilkel jug ålerkommer till under avsnitt 4.5. Avgrundläggande belydelse när del all fä ell samhällsckonoiniskl effekliviuinytijandeav SJ:s resurseroch för järnvägens möjligheieruii huvda sig påIransportmarknaden är del kosinadsansvar som belasiar irafiken och som får sillullryck i prissättningen av iransportljunsternu. Jag har lidigareframhållil all jag i likhel med majoriielen av remissinstanserna inslämmer itrafikpoliliska ulredningens slulsats all del irafikgrensvisa kostnadsansvaretför vägtrafiken och järnvägslrafiken bör avskaffas. Vidare är deleftersträvansvärt all de rörliga irafikavgifterna bälire ansluter lill desamhällsekonomisku murginalkoslnaderna för vurje iransporl. Trafikpoliliskaulredningen har skisserat meioder att öka järnvägens effekliviiel genom auavlasla SJ vissa fasia koslnader för bannäiei. Utredningen pekar på aupersontaxan kan göras mer efterfrågeanpassad genom tidsmässiga och eventuelltförbindelsebaserade rabatter. Ulredningen anser att nuvarande rabaiisysiem börförenklas genom eu nyll lägprisrabaiikort som skulle ge 20 96 raball vidhögirafik och rabalt vid låglrufik. Remissinsianserna är så goll somenslämmigi posiliva lill olika former av raballförsök. bilinduslri-och bilgrossislförening saml anser dock all evenluellaökade resurser lill SJ bör ges i form av medel lill invesleringar. SJ redovisar i sitlremissvar bl. a. vissa taxe- och raballförslag. För persontrafiken redovisar SJell idéförslag som innebär dels atl lur- och relurtaxan las bort och all priselför en enkel biljett sätts lill hälften av nuvarande tur- och reiurpris, sänkimed 15 96, dels alt ell rabaiikorl införs, som ger 40 96 raball på della prismåndag-lorsdag och lördag. Kortprisei föreslås lill . i 2 klass. Del förulsallsall siuderande och pensionärer inle självu belalar raballkorlen och allraballen skull gälla för dessa resandekuie-gorier även ulomvid sådan toppirafik, då SJ måsle begränsa lillslrömningen lill lägen. Idéförslageltill lägprisrabaiikort medför siruklurella förändringar i irafiken. Det ärdärför svårt ull förutse de lolala ekonomisku verkningama för SJ. SJ bedömerdock all de föreslagna laxe- och rabatlåigärderna medför en resultatförsämringför SJ i storieksordningen 150 milj. kr. För godslrafiken föreslår SJinrätiandei av en linjelariff för enhetslasltransporter saml vissaIrafikvärvande invesleringar. Jag delar ulredningensuppfattning all en avlaslning av SJ:s kostnadsläckningskrav avseende bannäieiär moiiverad för all åsiadkomma ell samhällsekonomiskl mer effektivtuinytljande av SJ:s infrasiruklur. I della sammanhang vill jag också erinra omall SJ:s kosinadsansvar även omfaiiar vissa koslnader och åligganden som intehar sin direkta motsvarighet hos andra Irafikgrenaroch irafikförelag. Jag kansom exempel nämna pensionärs- och sluderanderabaiierna, vilka enligi SJ:sberäkningar givils en olönsam ulform- 1978/79:99 80