prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:49 Regeringens proposition om vissa varvsfrågor; Regeringen föreslår atl antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoil. 1 propositionen framläggs förslag till åtgärder för altunderlätta en nödvändig minskning av den svenska varvsiduslrins kapacitet ochför att påskynda en omställning till framfidsinriktad produktion. Åtgärderföresläs också för alt skapa sysselsättning för dem som inte kan beredas arbetei varvsindustrin. 1 propositionen föreslås vissa ändringar i riktlinjernaför lämnande av fartygskreditgarantier och stöd till beställare av fartyg. Vidare föreslås atl fullmäktige i riksgäldskontoretbemyndigas alt l.o. m. ikläda staten garantier lill svenskvarvsindustri - inkl. redan lämnade garantier - intill ett vid varje tidpunktsammanlagt belopp av högst 17000 milj. kr. för finansiering i anslutning tillproduktion vid varven. Dessutom föreslås fullmäktige i riksgäldskonloret fåbemyndigande atl - inkl. tidigare bemyndiganden - ikläda staten garantier tillfartygsbeställare till ett sammanlagt belopp av 5 725 milj. kr. för upplåningi anslutning till beställning av fartyg hos svenska varv. För samma ändamålföreslås att ytterligare 675 milj. kr. anvisas lill lån. 1 propositionen läggs fram förslag om finansiellt stöd lillSvenska med 2 200 milj. kr. Vidare föreslås atl varvsindustrin ansluts till del s. k. SEK-syslemetför statsunderstödd exportkreditgivning. För de mindre och medelstora varven föreslås stöd omsammanlagt 14,5 milj. kr. för att förbättra deras marknadsföring ochproduktionsteknik. Stora ekonomiska resurser föreslås ställas till förfogandeför åtgärder för att lösa de sysselsättningsproblem som kan uppslå. Inom en ramav närmare 1 000 milj. kr. föreslås att regionalpoliliskl stöd upp lill 300milj. skall kunna lämnas lill företag i varvsregionerna, atl de regionala uivecklings- Prop.1978/79:49 2 fonderna i berörda län erhåller medelstillskoll av 30milj. och att tre investmentbolag bildas med 75 milj. kr. i sammanlagdaresurser, ett för , ett för och ell förMalmö-Landskronaregionen. Vidare föreslås att skall kunnaerhålla 200 milj. kr. för alternativ produktion, alt 125 milj. kr. skallanvändas för stöd till utvecklingsländer för import av fartyg från ochalt 265 milj. kr. skall stå till förfogande för ytterligare sysselsältningsålgärderi varvsregionerna. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , ,. Proposition om vissa varvsfrågor Frågan om den svenska varvsindustrins kapacitetbehandlades av (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr1976/77:343). Enligt beslut vid samma lillfälle bildades för att vara moderbolag i en statlig varvskoncern. Till koncernen hör bl.a.nybyggnadsvarven , (Arendalsvarvet), , (Öresundsvarvet),(Varv), , (Varv) och reparationsvarvet (). a. alt lämna finansielltstöd till och Kockumskoncernen (prop. 1977/78:174, NU1977/7.8:76, rskr. 1977/78:377). Det därvid beslutade stödet löste vissa akutaekonomiska svårigheter inom Svenska Varv och Kockumskoncernen. Den svenska varvsindustrins förutsättningar på längre sikthar utretts inom industridepartementet. Analysarbetet har letts av en styrande kommitté beståendeav bl.a. statssekreterarna i arbetsmarknads-, budget-, ekonomi-, handels- ochkommunikationsdepartementen under ledning av den statssekreterare i industridepartementetsom då biträdde chefen för departementet. Följande arbetsgrupper har behandlat olika problem för densvenska varvsindustrin. Marknadsgruppen har bedömt de framtidamarknadsförutsättningarna Prop.1978/79:49 4 och konkurrensmöjligheterna för de svenska varven. Ensammanfattning av marknadsgruppens rapport bör fogas lill regeringsprotokolleti detla ärende som bilaga 1. Särskilda siriikturgrupper inom Svenska Varv och KockumsAB har utarbetat alternativa förslag till struktur för de svenska storvarvenvid olika kapacitelsnivåer. Utredningarna har sammanställts inom industridepartementeti samarbete med de två förelagen. En sammanfattning härav bör fogas tillregeringsprotokollet i delta ärende som bilaga 2. Arbetsgruppen för mindre och medelstora varv har bedömt marknads-ochkonkurrensförutsättningarna för dessa varv. Berörda företags nuläge har bedömtstekniskt och ekonomiskt. En sammanfattning av gruppens rapport bör fogas till regeringsproiokolleti detla ärende som bilaga 3. Arhctsmarknadsgruppen har undersökt de arbelsmarknadsmässigakonsekvenserna av olika neddragningar av kapaciteten hos de svenska storvarven.En sammanfattning av arbelsmarknadsgruppens rapport bör fogas tillregeringsprotokollet i della ärende som bilaga 4. Finansieringsgruppen har med utgångspunkt i de övrigaarbetsgruppernas analyser och förslag bedömt de finansiella konsekvenserna avdem. En sammanfattning av finansieringsgruppens rapport bör fogas tillregerings-protokollet i detta ärende som bilaga 5. 1 frågan har kommit in skrivelser från bl.a. berördalänsstyrelser, kommuner och företag. , , ett fiertal fackliga och andra organisationer samlenskilda personer. Den allvarliga strukturkrisen för världens varvsindustriär ett resultat av alt produktionskapaciteten mycket kraftigt överstiger denaktuella och väntade efterfrågan på nya fartyg. Varvens orderstockar låg underåren 1973-1974 på sin högsta nivå. Orderna motsvarade då mer än fyra årsproduktion vid fullt kapacitetsutnyttjande. svarar orderstockarna motföga produktion. Orderingången harlegat på en nivå som är mindre än hälften av leveransvolymen. Orderstockarnahar dock medgett atl produktionsvolymen kunnat bibehållas på hög nivå.Uppgifter för visar atl leveranserna av nya fartyg för tredje året iföljd har legal pä en mycket hög nivå. Orderbeläggningen för leverans under år1978 visar dock för ell fiertal större varvsländer, däribland ,och , alt produktionen och sysselsättningenkommer alt reduceras betydligt redan under innevarande år - för de nämndaländerna med i genomsnitt. 1978/79:49 5 är beläggningen för fiertalet länder synneriigenlåg. Varvskrisen synes därför nu gä in i ett mer akut skede. Oljekrisen med den ändrade energisituationen förde snabbimed sig alt ett överskott på tankfartyg uppstod, vilket medförde lågafraktsatser, omfattande uppläggningar av fartyg och s. k. "slow steaming",dvs. tankfartygen framförs med reducerad hastighet, samt att marknadsbetingadenybeställningar praktiskt taget upphörde. Dessa förhållanden har spritt sigockså till övriga råvarufraklmarknader. som marknaderna för malm-, kol-och spannmålsfrakl. En av orsakerna lill della är alt kombinationsfartyg, somkan transportera bäde olja och andra råvaror, har övergått till all konkurrerafrämst på fraklmarknaderna för torra råvaror. Sitt ursprung hade dennaöverskotts-situation i de stora beställningarna av tankfartyg under åren 1973och 1974, vilka grundades på alltför optimistiska bedömningar av del framtida olje-transponbehovet.De synnerligen höga oljefraktsatserna samt rederiernasgynnsamma likviditets- och vinstläge kan anses ha bidragit tillhändelseutvecklingen, I marknadsgruppens rapport, som har tillkommit undermedverkan av varven och internationell expertis, behandlas bl, a, nämndafrågor, 1 rapporten anförs att det är osannolikt atl obalansen påfraktmarknaderna för råvarutransporter (bulkfraktmarknaderna) och föroljetransporter kommer att hävas förrän tidigast , Jag delar denbedömningen. Del innebär all redarna - varvens kunder - har att räkna medytterligare av låg efterfrågan och i genomsnitt mycket lågafraktsatser. Följden av detta blir atl redarna även i fortsättningen får svårtatt betala räntor och amorteringar för sina fartyg och att deras finansiellaförmåga och villighet att beställa fariyg förblir ringa. Från de beräkningarsom marknadsgruppen har ulfört om framtida marknadsutrymme noterar jag att förde stora lank-och bulkfariygen - som har utgjort huvuddelen av de svenskavarvens produktion - beställningsbehovel lorde vara praktiskt taget obefintligtfiera år framöver. Den fartygsefterfrågan som kan väntas avser främst styckegods-och specialfartyg av skilda slag, alltså sådana fartygstyper som de svenskastorvarven har haft begränsad erfarenhet av under de senaste 10 ä 15 åren. Denväntade efterfrågan bedöms inte komma att belägga mer än knappt hälften av denbefintliga varvskapaciteten i varvsländerna. Det framgår vidare av marknadsgruppens utredning aftvärldens totala varvskapacilel inte har minskats nämnvärt. Med utgångspunkt i atl en reduktion av världensvarvskapacitet är ofrånkomlig i perspektivet av den väntade efterfrågeulvecklingen,träffades inom ram en överenskommelse om vissa principerför medlemsländernas varvspolilik. En nedtrappning av kapaciteten skulle varaett prioriterat mål för regeringarnas åtgärder för att lösa varvskrisen. För aUen stegvis och socialt acceptabel nedtrappning skulle uppnås, skulle åtgärdervidtas solidariskt av alla varvsländerna. Prop.1978/79:49 6 lertid observeras att man endasl i undanlagsfall harfunnit exempel på permanent reduktion genom nedläggning av varv eller övergångtill annan produktion än fartyg, var det första land som lade fast ettprogram för att minska kapaciteten (prop, 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr1975/76: 386 och prop. 1976/77:139. NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343). Jag harnoterat atl ett dylikt program genomförs i Nederländema och atl det iNorge har lagts ell regeringsförslag om omställningsätgärder som förutsätter atlvarvskapacitelen minskas till mindre än hälften. Även i synes åtgärder avdelta slag vara på väg. fiertal varvsländer i har emellertidvalt att skjuta på nedlrappningen och de har skaffat sig en förhållandevis godorderbeläggning för och delvis för , främst genom beställarslöd lillinhemska rederier och genom kraftig subvenlionering till sombeställer nya fartyg. Möjlighelerna atl nå längre den vägen synes dock varabegränsade. Det finns enligt min mening anledning atl räkna med internationella kapacitelsminskningen kommer all ske långsammare änminskningen av eftertrågan. Obalansen mellan befintlig varvskapacilel ochväntad efterfrågan kommer därigenom atl kvarstå och sysselsättningslägetförbli svårt . Även i ett något längre tidsperspektiv finns delskäl att räkna med en kvarstående överkapacitet hos världens varvsindustri.Orsakerna härtill är att omställningsåtgärderna i de "gamla"varvsländerna, dvs. och , i varje fall i en första omgång, intesynes bli inriktade på definitiv nedläggning av produktionsenheter samt altvarvsindustrin i de ""nya" varvsländerna, trots dystra marknadsutsiklerför varven, kommer att fortsätta att snabbt expandera. Den pågående och väntade kapacitelsutbyggnaden i de nyavarvsländerna intar en central plats även i de analyser av svenskvarvsindustris konkurrensförutsättningar som marknadsgruppen har lagt fram.Genom tidig specialisering på stort bulktonnage. fartyg för råvarutransporter.och serieproduktion skaffade sig de svenska storvarven ett teknologi- och effektivitetsförsprångframför flertalet andra varvsländer. På denna grundval har produktionen underde senaste 10 å 15 åren koncentrerats till större tank- och bulkfartyg. Denna produklionsteknologihar nu spritts till allt flera länder och med tekniskt bistånd etableratsockså i flera , exempelvis Republiken och . De nyavarvsländernas konkurrensfördelar i form av bl.a. lägre produktionskostnadergör sig gällande framför allt vid produktion av de i stor utsträckningstandardiserade tank-och bulkfariygen. De är därför - och bedöms komma attförbli - prisledande på dessa fartygsmarknader. De bedöms också ha eller kommaatt skaffa sig kapacitet för att - jämte - la hand om större delen av efterfråganpå större tank- och bulktonnage, när denna ell stycke in åter kanaktualiseras. För dessa fartygstyper visar marknadsgruppens undersökningar altvärldsmarknadspriset f n. ligger 30 å under de svenska varvenssjälvkostnader. Enligt gruppens uppfattning finns det Prop.1978/79:49 7 et som lalar för att denna skillnad kommer att minskanämnvärt framöver. Förutsättningarna för fortsatt produktion av de nämndafartygstyperna vid de svenska varven får enligt min mening bedömas såsom mycketogynnsamma. Fortsatt tank- och bulkfarlygsproduklion vänlas sålunda föra medsig varaktiga och betydande underskott för varven och kräva orimligafinansiella stödinsatser. Ett sä omfattande stöd skulle dessutoni riskera allkomma i konflikt med våra internationella åtaganden på handelns område. Nyamarknader måste sökas inom området för specialiserat och högteknologiskttonnage, där den svenska varvsindustrin har bättre konkurrensförutsättningar.Även denna omställning kräver tid och icke obetydliga resurser för utvecklings-och konstruktionsarbete och för marknadsföring. Det är inte realistiskt alträkna med atl della kan ske annal än på en väsentligt lägre kapacitetsnivå. Jaganser det därför ofrånkomligt all den svenska varvskapacitelen måste reducerasytterligare i förhållande till vad som har planerats för . 2.2 Svensk varvsindustris struktur De två stora varvskoncernema. och KockumsAB, har undersökt inom vilka nya produktområden varven har utsikt att konkurrera.Företagens bedömningar har därefter sammanställts inom industridepartementettill en samlad bedömning av de i Svenska Varv ingående varven Arendalsvarvet,Öresundsvarvet, Uddevallavarvet och Cilyvarvet samt varv. Företagen har tagit fasta på bl. a. den speciellaorganisation som finns i ell varvsförelag. Varven är vana atl projektera,administrera och producera stora och tekniskt komplicerade objekt med ettstort antal underieveran-lörer. De svenska varvens anläggningar liggerproduktionstekniskt på en hög nivå vid internationell jämförelse. På kort sikt bedömer därför både och Svenska Varvall en lämplig strategi för svensk varvsindustri är atl salsa på utveckling avtekniskt komplicerade fartyg och på produkter utanför den traditionella varvsproduktionen,s.k. Dessa produkter bör kunna ingå i hela system därföretagen lämnar garantier för funktion och produktionskostnader. Vidare börså mänga projekt utvecklas, att de projekt som lyckas marknadsmässigt gersådana försäljningsvolymer att produktionskapaciteten kan utnyttjas. De produkter förelagen har bedömt lämpliga alt satsa påunder på 1980-talel är icke-standardfartyg, inkl. offshoreanläggningar,transportsystem och undervallensteknologi samt prefabricerade industrianläggningar.Företagen vill vidare inte utesluta möjligheten atl del vid enstaka tillfälleni framtiden kan vara möjligt att sälja standardfarlyg till priser somöverstiger den svenska självkostnaden. Prop.1978/79:49 8 På grundval av marknadsbedömningar och en bedömning avkonkurrenssituationen har företagen beräknat att få en marknad för nybyggnadsvarveni början av 1980-talel för dessa produkter som molsvarar 0-9 milj. direktaproduktionslimmar. Det mest sannolika utfallet av försäljningen bedöms avföretagen motsvara 4-6 milj. timmar. Denna volym kan jämföras med de i prop.1976/77 :139 redovisade beräkningarna som molsvarar ca 11.7 milj. timmar år1979. Kapaciteten beräknas f n. uppgå till ca 12.8 milj. timmar. Ett skäl lill all marknadsutrymmel för de nämnda produkternainte har kunnat bestämmas mer exakt är att företagen anser det osäkert när deframtida affärsmöjligheterna kan realiseras. Försäljningsvolymer och ekonomisktresultat är likaledes osäkra. Följaktligen kan enligt företagens bedömning f.n.inie någon pruduklionsriktning anges, där del ekonomiska utfallet under denärmaste åren med någon större sannolikhet kan förutsägas bli positivt. Ettalternativ som från rent företagsekonomiska utgångspunkter kan övervägas ärdärför nedläggning av samtliga varv. Skapas å andra sidan möjligheter för varven atl klaraövergången till del angivna produklprogrammet anser företagen all svenskvarvsindustri bör dimensioneras med hänsyn till ett marknadsutrymme sommotsvarar 46 milj. direkta produktionslimmar. Företagen har använt samma kriterier för att bedöma deenskilda varvs-enheterna, nämligen produktionskostnader, anläggningar, teknisktkunnande, marknadsrelationer och historisk resultatutveckling. Företagenpåpekar atl flera av dessa kriterier innehåller bedömningsgrunder med störreeller mindre grad av subjektivitet. Företagen har också lämnat uppgifter om självkoslnaden förolika tillverkade fartyg vid de olika storvarven. Enligt dessa uppgifter ärproduktionskostnaden för standardfarlyg ungefär densamma vid de fyra varven.Den sammanfattande bedömningen är atl om endast ett varv bibehålls bordet varaKockums, Varvet härden anläggning som ger störst möjlighet all verka på alla deangivna pruduktområdena. Om två varv skall bibehållas, bedöms alternativen /Arendalsvarvetoch /Uddevallavarvet vara likvärdiga, 1 båda dessa alternativ börvarven minska sin kapacitet till av den planerade nivån för alt inteöverskrida del av förelagen bedömda marknadsutrymmel. Samtliga tre- och fyravarvslösning-arfaller enligt varvsföretagens bedömning utanför det troliga marknadsutrymmeloch bedöms därför inte vara företagsekonomiskt motiverade, Arbelsmarknadsgruppens undersökningar av arbetsmarknadenvisar atl av de båda ivåvarvslösningar som företagen har ansett likvärdiga, äralternativet att bibehålla och Uddevallavarvet det från arbetsmarknadssynpunktminst dåliga. Sysselsättningsproblemen kommer dock vid della alternativ atl blimyckel stora i Göteborgs- och Landskronaregionerna, Även de regionalpolitiskaoch sociala problem som skulle följa på ett genomförande av delta tvåvarvsaltemativskulle bli utomordentligt allvarliga. Prop.1978/79:49 9 De bedömningar som f, n, kan göras kännetecknas av myckelstor osäkerhet beträffande marknadsutvecklingen för varvsindustrinstraditionella produkter. Även de svenska varvens möjlighet atl erövra andelarpå nya marknader för specialfartyg och alternativa produkter är svår attbedöma. Mot den bakgrunden, och med hänsyn till varvens betydelse på de lokalaarbetsmarknaderna, är en viss försiktighet i nedskärningen av varven motiverad.Jag bedömer därför atl kapaciteten, utöver nedläggningen av EriksbergsMekaniska Verkstad, i ell första sleg bör reduceras med jämfört mednivån vid utgången av , Denna nedskärning skall vara genomförd vidutgången av , Utvecklingen därefter bör avgöras när säkraremarknadsbedömningar kan göras, Varv haren modern produktionsanläggning med ettlitet investeringsbehov . Företaget har påbörjat omställningenmol tekniskt avancerade produkter och varvet ligger väl framme inom marknadssegmentetLNG-fartyg (LNG = Liquified Natural Gas), har lillindustridepartementet redovisat planer på att minska antalet anställda inomfartygsproduktionen med ca 1 200 lill ca 3 300 . Jag har iprincip inget att erinra mot dessa planer, har begärtatt förhandlingar skall påbörjas med staten om varvets framlid. Denna frågakommer all beredas i särskild ordning. De strukturförslag som jag förordarpåverkas dock inte av ett eventuellt statligt ägarengagemang i , Uddevallavarvet har genom det avslutadeinvesteringsprogrammet en i huvudsak modern produktionsanläggning. Vissainvesteringsbehov kvarstår dock: Sysselsättningsläget i är -som framgår av rapporten från arbetsmarknadsgruppen - besvärligare än förövriga varvsregioner. En förhållandevis begränsad minskning från f n, ca 3 300anställda till 2 600 vid utgången av bör därför genomföras. Olika åtgärderplaneras av varvet i syfte atl inrikta dotterbolaget mot alternativproduktion. Om dessa åtgärder blir framgångsrika kan varvsproduktionenöverföras från Skandiaverken till varvet, vilkel i sin tur kan minska behoveiav personalavgång vid varvet. Arendalsvarvet har, jämfört med Uddevallavarvet och Öresundsvarvet,bättre fömtsättningar för produktion av alternativa produkter med hänsyn tillanläggningarnas flexibilitet och utrustning. Utvecklingsarbetet har ocksåkommit längre än inom Uddevallavarvet och Öresundsvarvet. Produktionen vid Arendalsvarvetbör därför successivt inriktas mol alternativa produkter. Sysselsättningsmässigtfår en neddragning av kapaciteten vid bedömas i samband medverksamheten vid den andra kvarvarande stora varvsenhelen i ,Cityvarvet. Förlusterna för della varv har varit betydande menenligt Svenska Varvs bedömning bör förlusten kunna minskas avsevärt inom denärmaste åren. och Cityvarvels sammanlagda personalstyrka börlämpligen minskas med I 400 till 5 000 vid utgången av . De båda varvenmåste i Prop.1978/79:49 10 fortsättningen väsentligen inrikta sin verksamhet motalternativ produktion och fartygsreparalioner. Del ankommer på ledningen förSvenska Varv alt vidta de organisatoriska åtgärder som behövs härt'ör. 1 dellasammanhang vill jag också nämna alt den nedläggning av Varv somriksdagen beslutade om genomförs planenligt. Antalet anställda var iaugusti 1978 ca 1 5W). Nedläggningen beräknas vara genomförd . ,bör med hänsyn till sin flexibilitetvad avser tekniskt kunnande och personal ha förutsättningar all produceraalternativa produkter. Också när det gäller Öresundsvarvel anserjag därt"öralt målet bör vara atl i huvudsak inrikta varvels produktion motalternativa produkter. Jag anser att kapaciteten i antal anställda tillutgången av bör minska med 750 personer lill 2 500. Jag förutsätter alt minskningen av personalen vid varven iförsta hand och så långt det är praktiskt möjligt sker genom s. k. naturligavgång. Därutöver måste personalminskningen ske genom friställningar. FörSvenska Varvs del ankommer del på koncernledningen atl planera för hur och närpersonalminskningen skall ske. De svenska storvarven bör arbeta mot de angivna kapacitelsmålen.Jag är väl medveten om att omställningsprocessen kommer alt ställa stora kravpå företagsledning och fackliga organisationer. En föruisättning för atlprocessen skall lyckas och att företagen därmed erhåller en rimlig möjlighel atlöverleva är alt samtliga berörda parter samverkar för alt lösa uppkommandeproblem. Kapacitetsneddragningcn måste ske pä ett sådant sätt alt varven, näromställningsprocessen är genomförd, har en personalsammansättning sommöjliggör en effektiv verksamhet vid samtliga enheter. För att uppnå dettakrävs atl varvsföretagen och de fackliga organisationerna kommer öveiens omsådana former för personalminskningen som den nya situationen kräver. Svenska Varv bör i sin beläggningsplanering beakta deenskilda varvens långsikliga produktionsinriktning inom koncernen. 1 vilken takt den ändrade inriktningen av produktionen vidArendalsvarvet och Öresundsvarvel kan genomföras beror naluriigtvis avförsäljningsutvecklingen för alternativa produkter. Del kan därför blinödvändigt med viss fartygsproduklion vid dessa enheter. Inom Svenska Varv böri första hand Uddevallavarvet beläggas med de fartygsorder som erhålls.Självfallet bör dock det sammanlagda resultatet för koncernen vägas in vidbeläggningsplaneringen. Kapaciteten för nybyggnadsvarven, mätt i antal direktaproduktiva timmar, kommer enligt det alternativ somjag har förordat att vidutgången av uppgå lill ca 9 milj. Det innebär atl kapaciteten då skulle ha anpassats tillden högre nivån i det marknadsutrymme som förelagen under myckel gynnsammaförhållanden uppskattat som möjligt för 1980-lalet, De marknadsbedömningar som 1978/79:49 H gjorts antyder att kapaciteten därefier sannolikt skullebehöva skäras ned ytterligare. Huruvida detla bör ske, och i så fall i vilkaformer, bör, som jag lidigare framhållit, avgöras . Jagavser atl återkomma till frågan , 2.3 Mindre och medelstora varv Vid de många tillfällen som har behandlatvarvsfrågor under 1970-lalet har problemen varil koncentrerade lill de svenska slorvarven.Även de mindre och medelstora varven har haft problem som efter hand har ökat.Det finns därför anledning alt nu ta upp också denna varvsgrupp tillbehandling. Gruppen omfattar f n. lolv företag med ca 4600 anställda.Storleken varierar kraftigt från med ca I 600 anställda tillMarinteknik AB med ca 60 anställda. Den sammanlagda omsättningen uppgick år1977 till ca 750 milj. kr. Huvuddelen av produktionen är inriktad på nybyggnader,medan reparationer svarar för av omsättningen. Efterfrågan på de fartygstyper som denna grupp av förelag tillverkarhar i huvudsak varit oförändrad jämfört med de närmastföregående åren.