prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag skaparen grundläggandeorättvisa mellan landets södra och norra delar. Detta problem skulle man kunnaundvika genom au genomföra en differentiering för mindre områden i hela landet.En sådan lösning avvisar emellerlid ulredningen -enligt länsstyrelsensuppfattning på goda grunder - med hänvisning lill bl. a. .""gränshandelsproblemen"".Länsstyrelsen vill slä fast all den föreslagna differentieringen av bensin- ochkilometerskatlen inte kan moliveras med regionalpoliliska skäl. Del lordefinnas väsentligt mer effekiiva och precist verkande medel alt tillgå om mananser atl behov föreligger av ytterligare uljämning av levnadsvillkoren olikaregioner emellan". Avde remissinsianser som behandlal utredningens rekommendalion att kommunernagenom lagändringar bör ges möj lighet att, genom t. ex. olika parkeringsavgifteroch avgifter på den rörliga tätortstrafiken, påverka utnyttjandet av vägar ochgalor i lälorterna är flertalet positiva till atl kommunema ges sådanamöjligheler. menar atl det vore av stort värde om kommunernagenom ändrad lagstiftning kunde ges möjlighel au via lull-, områdes- ochparkeringsavgifter styra trafikslrukluren. Vad gäller kommunalafordonsavgifier, som också diskuterats men ej föreslagils av utredningen,erfordras enligt kommunens bedömning en utförlig utredning, som belyserutformning och konsekvenser av evenluella sådana avgifier innan något besluldärom kan fattas. Likartade synpunkter framförs även av RR V, siaiensnaturvårdsverk, statens planverk. , , , ,länsstyrelserna i , , och , ochVäsiernorrlands län. Några av dem, bl. a. NTD och länsstyrelserna i Jönköpingslän och framhåller emellertid all tilläggsavgifterna måsteuttas med stor aktsamhet för all inte verksamheter i lälorterna, såsomserviceinrättningar och arbetsplatser, skall drabbas. Tveksammalill användningen av särskilda trafikavgifter för alt påverka biltrafiken itätorterna är bl. a. SPK, TCO. VV och länssiyrelsen i . Vägverketframhåller, all "om man av miljö- och irafiksäkerheisskäl vill minskabiltrafiken i större tätorter är olika fonner av styrning länkbara. Ulredningenpekar pä alt tullavgifter eller licenser skulle kunna användas 1978/79:99 75 med deua syfte. Innan dessa nya sysiem införs, somsannolikt leder lill ökade adminisiraiiva koslnader, borde emellerlid merkonveniionella meioder som t. ex. parkeringsavgifter utnyttjas i ökadutsträckning. Även reseavdragen med bil. som skulle kunna slopas i demiljömässigt värst drabbade kommunerna, borde diskuleras i detia sammanhang. Vägverkelanser au del från samhälleis synpunki bör vara rikligare au bidra lill sänkningav trafikanternas höga marginalkostnader för olyckor och miljö i lälorternagenom invesleringar i irafiksäkerhels- och miljöförbäll-rande ålgärder. a.genom byggande av förbifartsleder och genom irafiksaneringar"". Länssiyrelseni anser '"all del nu föreliggande malerialel inie ärlillräckligi som grund för beslul om införande av kraftigl höjdalilläggsavgifier för bilirafiken i lätorter. Man måsie nämligen ha i minnel auell syslem med lilläggsavgifier drabbar dels de som ulifrån söker sig in lillläiorien, dels de boende och de verksamheier som har sin bas i läiorten. Förframför alli den senare kalegorin kan höga tilläggsavgifter få drastiskaeffekter pä möjlighelerna att verka i tätorten vilket på sikl kan slå sönderhela boende- och verksamhelssirukturen i lälorierna. Konsekvenserna för bl. a.boende, näringsliv och den kollekliva trafikapparaten av olika syslem förtilläggsavgifter i tätorterna bör därför enligt mening uiredasnärmare innan kommunerna ges rekommendalioner och förfaliningsmäs-sigamöjligheler all införa höga tilläggsavgifter på irafik i siörre lälorter". Avstyrker införande av möjlighel för kommuner all genomsärskilda avgifier påverka lälortslrafiken gör ASG. KAK.länsstyrelserna i Ösiergöllands och län. framhåller atl sysiem med tilläggsavgifterskulle medföra "risk för höjda iransportpriser överlag och en regionaldifferentiering av transportpriserna som på ell orättvist säu skulle drabbatransportkonsumenternas konkurrenssituation". Länsstyrelsernai och län anser all man i första hand bör satsa på altgöra kollektivtrafiken lill ett konkurrenskraftigt allernaiiv lillprivatbilismen och därigenom minska biltrafiken i lälorterna. K.AK framhållerb), a. "att boendel alltmer utvecklats mot enfamiljshus och atl på så sätterhållits en alltmer utbredd småhusbebyggelse. har höji samhälleisbosiadssociala siandard samiidigi som bilen blir allimer oumbäriig främsi förarbetsresor. KAK finner del olyckligt om resslandarden försämras för storabefolkningsgmpper i och omkring lälorler". MHF hävdar "alttrafikproblemen i såväl siora som mindre lälorter i är förhållandevisringa"". - "'De störningar i framkomligheten som uppslår vidarbetstidens början och slut är relativt kortvariga och beror inte sällan på bristeri trafikplaneringen med för ringa kapacitet för vissa galor och vägar undertoppbelastning. Å andra sidan kan del från samhällsekonomiska synpunkier varaiveksaml all överdimensionera kapacilelen på trafikleder enbart för Prop.1978/79:99 76 någrafå limmars toppbelastning. Denbilisl som irots dålig framkomlighel väljer del egna fordonel framför ellkollektivt irafikmedel skall enligt MHF:s mening inle hindras i sill fria valav iransportsätt och inte heller äläggas slraftavgifter för all kunna nylijadel fordon i vilkel han har investerat ett inle obelydligi kapilal"". Beträffandeförslaget om en huvudtaxa för SJ:s tåg och bussirafik, vilkel försia gängenpresenterades i ulredningens belänkande (SOU 1975:66) Trafikpolilik - behov ochmöjligheler. lar flera remissinsianser fasia pä beslul om samordnatregionall huvudmannaskap för kollektivtrafiken och de förutsättningar förregionalt samordnade laxor som därmed skapals. Länssiyrelsen i lån,Landsiingsförbundei och Svenska kommunförbundei släller sig, med lanke på delsamordnade huvudmannaskapet, avvisande lill en huvudlaxa enligt utredningensförslag. hävdar alt taxesystemet mäste lösas av de nyahuvudmännen. Landsiingsförbundei betonar all, om huvudlaxefrågan likväl närmareskall övervägas, är landstingens och primärkommunernas medverkan i utredningsarbeteten förutsättning för all nå fram lill genomförbara förslag. Även SJ,bussbidragsnämnden och lånssiyrelserna i och beionardel nära sambandet mellan en huvudlaxa enligt utredningens förslag och deregionalt samordnade laxor som riksdagsbeslutet skapat förutsättningar för. Siaiskoniorei.SPK, planverkel, lån.s.siyrelsen i Väslernorrlanås län, SverigesSpediiörjörbund och /SR släller sig positiva. /?/?! 'anser all konsekvensernaav en relationsvis uppbyggd taxa där priserna i varje relation anpassas tillkostnads- och eflerfrågeförhållanden bör närmare studeras. Förslagenom en ö k a d vikts- och avständsdegressivitet i SJ:s gödsla x a saml slopandeav värdetarifferingen har mött blandat mottagande av remissinstanserna. SJanser au utredningens förslag till stor del lillgodosetts bl. a. genomslopandel av 5-ionsiariffen och genom alt avgifisrelationerna mellan tariffernaändrais lill 20-lonsiariffens fördel. Kilometertilläggen i taxan har ocksähöjts mindre än avgifterna för lerminalbehandling. Spännvidden mellan dyrasteoch billigaste klass i värdetariff-schemat har minskal fränrelationen 100/55 lill relationen 100/1975. fanns åtta klassermed olika fraktsatser. finns endasl tre klasser kvar. Förslagetatt en speciell tariff för transport av enheislasler tur och retur mellanstörre transporicentra s.k. linjelariff, skall införas för att slimulerasamverkan mellan lastbils- och järnvägslrafik framfördes även i utredningenstidigare betänkande. En sammanfattning av remissvaren på utredningens förstabetänkande finns på annan plals. Äveni yttrandena över del akluella betänkandet beionar många remissinstanser aulinjetariffen bör vara utformad så atl den är förelagsekonomiskl moiiverad.Sädana synpunkter framförs av bl. a. ASG, , , , , i , NTD, /SR och Prop.1978/79:99 77 ,medan statskontoret, planverkel, länssiyrelserna i . Jönköpings.Uppsala och samt LRF inie har någon sådan reservalion. Kommunförbundei framhällerall man vill vara med då lariftens nivå besläms, i den mån larilTen kan kommaalt påverka huvudmännens ersältning lill SJ för enireprenadlrafik. SJ lägger i sill remissvarfram eit detaljerat förslag lill uiformning av en linjelariff som i sinahuvuddrag överenssiämmer med irafikpoliiiska ulredningens inlenlioner.Prisnivån i larifförslaget är avvägd med hänsyn till SJ:s koslnader ochprissällning i övrigi, och avsedd att tjäna som underlag och uigångspunki förfrakiavialsförhandlingar med andra irafikförelag. 1978/79:99 78 SOU1975:47 Kollektivtrafik i tätort, sammanfattning av betänkandet ochremissyttrandena 1denna sammanfaltning lämnas en kortfattad översiktlig beskrivning av delhuvudsakliga innehållet i betänkandet. Efter de flesta kapitlen finns merfylliga sammanfatiningar och i kapitel 9 redovisas ulredningens övervägandenoch förslag moi bakgmnd av faktaredovisningen i övriga kapilel. Ulredningenhar haft lill uppgift all siudera möjlighelerna all förbäura villkoren för denkollekliva lälortslrafiken och föreslå ålgärder och planeringsformer som ärägnade au främja denna. En ökad salsning pä kollekiivirafiken moliveras enligiKOLT av nödvändigheten an åsiadkomma en konkurrenskraftig! alternativ lillbilen som transportmedel i läiorierna. Moiorfordonslrafikens negativa effekterpå miljö och irafiksäkerhel samt dess resurskrav i övrigt underslryker viktenav en förbättrad kolleklivirafik och en ökad andel kollekliva resor. annalmoiiv för satsningen på kollektivtrafiken är nödvändigheien alt tillhandahållaett fullgott transportsystem för dem som inle har lillgång till bil. En välutbyggd kollektivtrafik är nödvändig för all alla individer skall kunna la delav samhällets ulbud av bosläder, arbetsplatser, service och rekreation, så ausamhällets övergripande mål om allas räll lill arbele, förhindrande avbostadssegregation m. m. uppfylls. Beiräffandekollektivtrafikens färdmedel har KOLT enligt direkliven inriktat arbetel påutvecklingen . Betänkandetbygger pä ett antal expertuiredningar och ett omfatlande underlagsmaterial fränvissa modell- och försöksorter. 1 modellorterna, som varit Karistad,, och , har studerats skilda specialfrågor påkoUektivirafikområdet. Sälunda har lillgängligheissludier bedriviis i Karlsladoch , irafiksäkerheissiudier i och saml siudier avkollektivtrafikens ekonomi i Karistad, och . Fyra ulredningar avallmäni iniresse har samlals i en särskild bilagedel medan övrigaexpertuiredningar ingår i olika rapporter. KOLTbeionar angelägenhelen av au eu samhällsekonomiskl synsätt läggs lill grund förbeslut om ålgärder för all förbättra kollektivtrafiken. Valel mellan olikairafikmedel bör ske inte bara med beakiande av varje irafikmedelsförelagsekonomiska lönsamhei utan också med hänsyn lill dess inverkan på övrigasamhällsinvesteringar, på miljön, på trafiksäkerheten Prop.1978/79:99 79 Därvid kan det visa sig all en ålgärd som inie är förelagsekonomiskl lönsamkan vara den från samhällsekonomisk uigångspunki lämpligasie. 1 kapitel 3 lämnassynpunkter på samhällsekonomisk ulvärdering inom iransportomrädei och påbegreppei lillfredssiällande iransportförsörjning. Beiräffandesamhällsekonomiska analyser bedömer KOLT au dei med nuvarande kunskap inie ärmöjligl all på grundval av förekommande teori genomföra fullständigasamhällsekonomiska analyser inom trafikområdet. Skälet till detta är bl. a.svärigheten atl göra sådana analyser i den meningen au man summerar en åtgärdsverkningar på kon och lång sikl saml uttrycker dem i en enda måtienhei omräknattill eu nuvärde. KOLT förordar i siällei ell angreppssätt där varje effekivärderas för sig i de mätetal som i förekommande fall är tillämpliga.Sammanvägningen av olika ålgärders effekier, val av mål föriransporiförsörjningen och val av medel all uppnå målen, fömtsätls ske inomvederbörande kommunala förtroendemannaorgan. Enligt KOLT:s mening kanmålel för iransporiförsörjningen i tätorterna inie uiiryckas i generella mättutan bör relateras lill lokala förhållanden. Med hänsyn lill kommunernaskompetens beträffande bl. a. bebyggelseplanering, miljöfrågor och den lokalairafikförsörjningen, anser KOLT au vederbörande kommun är bäst lämpad allavgöra vilken siandard som bör uppnäs inom den kollekliva tätortstrafiken, bl.a. i fräga om trafikulbud. 1kapilel 4 visas att den kollekliva trafikens förutsättningar all erbjuda en godtransportsiandard lill rimliga koslnader i betydande ulsiräckning beror på bebyggelsenstäthet och lokalisering samt på gatu- och vägnätets uiformning. Kommunenpåverkar genom sin fysiska planering förulsäuningarna för kollekiivirafikenssiandard och koslnader. 1 kapitlet visas vidarealt stadsbyggandet på många håll leder lill ökad standardskillnad mellanbilresor och kollektivresor. Utbyggnadsplanerna i ell antal orter harstuderats. Ett fullföljande av föreliggande planer skulle medföra ytteriigareförsämrade förutsäuningar för au erbjuda en god kollektivtrafik. KOLTredovisar i kapitlet trafiksäkerhets- och miljöaspekter pä molorfordonstrafiken.Härvid behandlas i vilken ulsiräckning miljöstörningar och trafikolyckor kanminskas genom en ändrad färdmedelsfördelning lill följd av förbättradkokllekiivirafik, trafiksaneringar och andra irafikreglerande åtgärder. KOLT föreslär aukollektivtrafiken ges större vikt i den fysiska planeringen och all kommunerna,där så nu inte är fallel, beaktar alla irafikanigruppers trafikförsörjning päplaneringsprocessens samtliga stadier. I överensstämmelse med detta föreslåsalt det i byggnadssiadgan görs vissa lillägg som ullryckligen framhällerkollektivtrafiken som planeringsfaktor. Vidare föreslås all vägkungörelsenkompletteras så all kollektivtrafiken nämns vid sidan Prop.1978/79:99 80 avtrafiksäkerheten som en fakior att särskilt beakla vid uppräiiande avarbetsplan för vägbyggnadsföretag. Ikapilel 5 visas au stora befolkningsgrupper har svårigheter au själva klarasina förftyttningar på grund av nedsatt rörlighet eller bristande fysiskaförutsättningar i övrigi. Barn och gamla är därtill särskilt utsålla förolyckor i irafiksystemei som en följd av systemets alllför höga krav pä fysiskoch psykisk förmåga och som en följd av brisiande respekl för gällande trafikreglerfrån fordonsförarnas sida. Individenhar eu mycket begränsat lidsuirymme för förflyttningar. Resiidssiandarden iirafiksystemei siyreller begränsar möjlighelerna att välja boslad, arbetsplatsm. En bilresenär når normall tätortens hela ulbud av arbeisplaiser ochservice inom 15-20 minuiers resiid. Delta är inle fallel med kollekiivresenärensom inom samma tidrymd endasi nären begränsad andel av utbudet. Standardhöjandeålgärder i den kollekliva irafiken kan mänga gånger inte kompensera de längre restidersom följer av de alli siörre resavstånd som orsakas av utvecklingen pästadsbyggnadsområdet. Vid planeringen av den fortsatta samhällsutbyggnaden ochvid val av åtgärder för all bygga ui trafiksystemet, är det vikiigt att noteraau ca 40 ".. av hushållen saknar lillgång lill bil. För vissahushällskalegorier är denna andel siörre. Ekonomiskaresurser styr vissa gruppers möjligheler all utnyuja den kollekliva irafikeneller au tillgodogöra sig den högre förflyttningsstandard som bilinnehavmedför. Den andel av hushällsbudgeien som används för transporter harökaisnabbi på grund av ökat bilinnehav och är jämte livsmedels- ochbostadskostnaderna en av de tre tyngsta poslema. KOLT underslryker viklenav all individernas resurser för transporter beaktas i irafikplaneringen.Malerialel som belyser konsekvenserna av bristande transportresurser ärofullsländigl. Det är därför av stor vikt alt resursfrågorna följs genomkontinuerligt insamlande av material. Detallmännas engagemang i kollektivtrafik 1kapilel 6 behandlas de organisaioriska och administrativa formerna förtrafiksystemets planering och drift. Enligt KOLT:s mening är det angeläget inom kommunerna klart anger hur den kollektiva trafikens företrädare genomtidig medverkan skall beredas lillfälle au påverka den fysiska planeringen. I kapitlet behandlasvidare kostnads- och iniäkisutvecklingen inom den kollekliva tätortstrafikensaml former för samhällets stöd. Kosinaderna för denna irafik har ökal kraftiglunder senare år. Del har inie ansetts möjligt all låla taxorna stiga i takt medkostnadsökningarna, vilkel har medfört ett ökat behov av primär- ochlandstingskommuners slöd. 1978/79:99 81 kommunala skattefinansieringen av kollektivtrafik,skolskjuts och färdtjänst lill drygl 940 milj. kr. ochkommunerna i svarar för drygl 60 "n av della belopp.Ser man enbarl lill den kollekliva irafiken svarar irafikföretagen i de tvåstorstadsområdena för ännu siörre andelar ultryckl i ekonomiski engagemang,irafikulbud eller antal resor. KOLTförordar laxor som inte behöver bygga på företagsekonomisk kostnadstäckning ochunderslryker viklen av au del allmänna lillskjuier erforderliga medel sä allirafiksiandarden inte bara kan hällas oförändrad helsl kan höjas.Kollektivtrafiken bör belraklas som en samhällsservice och liksom vid övrigsådan service bör avvägningen mellan avgifts- och skallefinansiering göras frånsamhällsekonomiska ulgångspunkier. För all främja en ralionell fördelning mellan individuelloch kollektiv irafik föreslår KOLT ett vidgai slalligl slöd lillkollekiivirafiken. moiiv för KOLT:s förslag är all en väl fungerandekollektivtrafik kan antas leda till en minskning av investeringar i gatu- ochvägnäl. Enligt förslaget skall invesleringar ispårtrafikanläggningar jämställas med invesleringar i galor och vägar. Bidragbör i princip i överensstämmelse härmed omfatta ett färdigt sparsystem. KOLTföreslår au bidrag skall kunna Ulgä lill ny- och ombyggnad av spårtrafikanläggningför persontrafik av lokal karaklär även om spårirafikanläggningen inleuppfyller nuvarande krav på planskilda korsningar och egen banvall. Enligtförslagei skall bidrag vidare ulgä lill byggande av bussleder, siörrehållplaiser m. m. För att främja tillkomsten av smärre anläggningar lill gagnför kollekliv personlrafik av lokal karaktär föreslås en bidragssysiem utanförfördelnings- och flerårsplaneringen. De anläggningar som på detta sätl föreslåskunna få sialsbidrag är reserverade körfält för bussar, kortare bussleder,irafiksignaler som prioriterar kolleklivirafik, smärte galuombygg-nader ochsmärre busshållplatser saml vind- och regnskydd, informations-skyltar ochdylikl. Samiliga förslag omfaiiar anläggningar både inom områdendär kommunen är väghållare och områden där staten är väghållare. a.omprioriteringar inom berörda anslag för gatu- och vägbyggnad fömisättserforderliga bidragsbelopp bli disponibla. I förslag till förfallningsändringarhar KOLT preciserat regler för vidgat statligt slöd lill kollektivtrafiken. .åtgärder för att främja kollektivtrafiken Kapilel 7 innehäller en invenlering av ålgärder för altfrämja kollektivtrafiken. Ulredningen riklar främsi uppmärksamhelen på altlinjenäien får en ändamålsenlig utformning med avseende pä bl. a. linjetätheioch hållplats-avstånd. Möjlighelerna all genom irafikreglerande ålgärder såsominförande av bussgalor och reserverade körfält och prioriiering itrafiksignalsyslem, ge busstrafiken gena och raka körvägar med hög framkomligheloch åtföljande 6 1978/79. Prop.1978/79:99 82 godregularitei, framhålls som vikliga punkler. Mera omfattande irafikregleringar- irafiksaneringar - leder erfarenheismässigi lill all irafiksäkerheien ochmiljön förbällras som förutsättningarna för kollekiivirafikenförbällras. Möjlighelernaau höja kollektivtrafikens siandard genom nya irafikerings-former har prövaispå flera platser i landet. Försök med direkigående bussar från periferabostadsområden lill lälortscenlrum eller andra vikiiga arbelsplalsområden harvaril framgångsrika. Siudier av anropssiyrd irafik (laxibuss) har visal alldenna kan vara ell alternativ i tätortsområden med låg resfrekvens och krav påhög trafikslandard. KOLTförordar atl kommunerna genomför irafikreglerande och irafiksa-nerande ålgärderför alt förbättra den kollektiva trafikens framkomlighel och föran förbäurairafiksäkerheten och miljön i tätorterna. Trafikförelagen kan främjakollektivtrafiken genom au öka trafikutbudel och införa irafikerings-former -direktbussar och anropssiyrd irafik - som ökar slandarden för irafikanlerna. Föralt reglera anropsstyrd irafik föresläs ändringar av yrkesirafikförordningen.KOLT framhåller vikten av au pågående överväganden rörande ålgärder för allförbättra efterlevnaden av parkeringsbestämmelserna leder tillresullai. KOLT föreslår vidare all möjlighelerna för trafikvaki altingripa mot olaga uppställning av fordon i reserverade körfält förbällras genomändring av bl. a. vägtrafikkungördsen. Ikapilel 8 beskrivs hur en ålgärdsinriklad kollekiivirafikplanering kangenomföras. Härvid ges exempel på arbetsgången vid upprätlandel av enirafikförsörjningsplan för kollektivtrafik i tätorter. En sådan plan fömtsättsingå i en plan avseende all irafik inom kommunen. Denna fullständigairafikförsörjningsplan bör i sin lur ingå som en del i kommunens översiktligaplanering. Kommunensarbeie med att upprälla en irafikförsörjningsplan för kollektivtrafikförutsätts kunna ske i tre steg. Det försia av dessa- problemanalysen - böromfatta en beskrivning av nulägel och förväntad framtid uttryckt iförflyiiningssiandard, resbehov och ekonomi samt trafiksystemets inverkan påmiljö, trafiksäkerhet och övrig resursförbrukning. Problemanalysen skall bl. a.lokalisera områden eller befolkningsgrupper med jämförelsevis lågtransportsiandard, hög olycksfallsrisk eller stora miljönackdelar orsakade avirafiken. 1 del andra steget formulerar vederbörande kommunala förtroendemannaorganmål för kollektivtrafiken med beaktande av samhällets övriga mål. Det tredjesteget omfattar utvärdering av alternativa åtgärder. Till della sleg hör ävenalt upprätta irafikförsörjningsplan och atl infoga densamma i kommunens övrigaekonomiska, fysiska och sociala planering och handlingsprogram. Prop.1978/79:99 83 Kapitel8 behandlar vidare förekommande metodik och hjälpmedel för all beskrivasiandard, beräkna resbehov och göra ekonomiska utvärderingar. Över\ägandenoch förslag 1kapilel 9 har KOLT samlal sina överväganden och förslag. Härvid redovisassynpunkier på iransporlförsörjningens mäl och kollekiivirafikens roll inomiransportförsörjningen saml moliveras behovei av ålgärder såväl inomstadsbyggnads- som iransportomrädei. Ikapitlet föresläs olika ålgärder av organisaiorisk, leknisk och ekonomisk naiurför all förbäura den kollekliva irafiken. I samband härmed behandlas förslaglill ändringar i byggnadssiadgan, vägkungörelsen, kungörelsen om sialsbidragtill byggande av tunnelbana, vägirafikkungörelsen, vägmärkeskungörelsen ochyrkesirafikförordningen. KOLT sammanfattar i kapitlet sin syn päkollekiivirafikens roll, varvid bl. a. framförs följande: - KOLT beionar den kollektiva trafikens siorabelydelse när det gäller all uppnå uppslällda mäl inom exempelvis boslads-,arbelsmarknads-, social- och kulturpolitiken. - KOLT förordar au respeklive kommun klart anger hurden kollektiva trafikens företrädare genom lidig medverkan skall beredaslillfälle att påverka samhällsplaneringen. - KOLT förordar au kommunerna upprällar enirafikförsörjningsplan för den kollekliva lälortslrafiken. - KOLT anser att kollekiivirafiken bör betraktas somen samhällsservice och au avvägningen mellan avgifts- och skattefinansieringenhär liksom vid övrig samhällsservice bör göras från samhällsekonomiska utgångspunkter. - KOLT anser atl irafiksanerande och irafikreglerandeålgärder i mänga fall är de enda lill buds stående medlen för att i cenlralalälorlsdelar samiidigi skapa en bälire miljö och en bättre kollektivtrafik.KOLT förordar därför en ökad salsning pä bussgalor, reserverade körfält ochtrafiksignaler som prioriterar kollektivtrafiken. - KOLT förordar olika förbätlringar ikollekiivirafiksyslemei exempelvis ålgärder beiräffande linjenätel, uinytljandeav direktbussar och försök med anropssiyrd irafik.