prop · G203145 · 1978-12-31 00:00:00 — omåtgärder för tekoindustrin; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen redovisas en övergripande plan för tekoindustrin for budgetåren1979/80-1981/82. I planen anges vissa nivåer för den löpande produktion avolika tekovaror som behövs av försörjningsberedskapsskäl. Föratt säkra lorsörjningsberedskapsviktig produktionskapacitet inom kritiskadelbranscher föreslås försörjningsberedskapslån kunna utgå. Försörjningsberedskapslånenskall kunna utgå generellt till delbranscher vars produktionskapacitet har nåtten från lörsörjningsberedskapssynpunkl krilisk nivå. Då så är motiverat avarbetsmarknads- och regionalpoliliska skäl, bör dock lånen i vissa fall kunnautgå till foretag inom delbranscher som inte har nått enförsörjningsberedskapsmässigl kritisk nivå. För försörjningsberedskapslånföreslås för /80 ytteriigare 21,3 milj. kr. ställas tillregeringens disposition. Deltillfälliga slödel till äldre arbetskraft föreslås finnas kvar under planeringsperioden.Stödet föreslås utgå på oförändrad nivå under /80. Deindusiripolitiska ålgärderna på lekoområdel föreslås bli förlängda 1. o. /82 med förstärkta exportfrämjande ålgärder. 1Riksdagen 1978/79. 1978/79:145 : ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,Winier. dcGeer, , , , , , och om åtgärder för tekoindustrin StatsrådenCars, och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för resp. departement. hemställer atlregeringen i en proposition förelägger vad han och slalsråden Wirténoch har anlöri tor de ålgärder eller ändamål som de har hemställt om. Regeringenansluler sig till föredragandenas överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de ålgärdereller ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i untlerprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-3. Anmälantill proposition om åtgärder för tekoindustrin Statligaålgärder för tekoindustrin började sättas in i större omfattning under deförsta åren av . Åtgärderna var då i allt väsentligt avarbetsmarknads- och industripolitisk natur. Under 1970-ialet har detta slag avinsatser ökat kraftigt. Efterhand som produkiionen inom branschen gått ned har emellerlid deförsörjningsberedskapspolitiska aspekterna alll mer kommit i förgrunden. Denstatliga tekopolitiken har därmed kommit att bli beroende av den svenskasäkerhetspoliiikens ulformning. Sverigessäkerhetspolitik syftar lill att bevara landets oberoende. Vårtsäkerhetspolitiska mål, som senasi bekräftats av i 1977 årstolalförsvarsbeslut, är därför att i alla lägen och i former som vi självaväljer trygga en nationell handlingsfrihet för att inom våra gränser bevara ochutveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varjeannat hänseende efter våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verkaför iniernalionell avspänning och fredlig ulveckling. Föratt vi skall kunna fullfölja vår säkerhetspolitiska linje i situationer sominnebär hel eller del vis avspärrning av utrikeshandeln, är del av storbetydelse au vår försörjningsberedskap är lillfredsställande. Storuppmärksamhet måste därför fortlöpande ägnas åt utvecklingen av vårt näringslivi syfte atl bibehålla etl sådant minimum av produktionskapacitet som är avsärskild betydelse för vårt oberoende och för uthålligheten vid avspärrning ochkrig. För folkförsörjningen i vid mening måste fredstida produktionskapacitet ierforderiig utsträckning bibehållas inom de viktigaste försörjningsområdena.Därutöver måste förberedelser för omställning av industrins produktionsinriktninggöras och beredskapslagring ske av vissa typer av förnödenheter. Fyraförsörjningsområden har bedömts vara av särskild betydelse,nämligen områdena livsmedel, energi, beklädnad och sjukvård. 1978/79:145 4 Tillområdet beklädnad hör textil och konfektion samt skor och läder. Regeringenframlade förslag till ålgärder lÖr försörjningsberedskapen påtekoområdet (prop. 1977/78:42). Föredragande departementschefen framhöll ipropositionen bl. a. atl del är vä.seniligt atl en långsiktig plan upprättaslÖr hur försörjningsberedskapen skall kunna tillgodoses. a.innehållaallmänna principerlörhurcn lillriicklig kapacitet på olika delområdenav tekobran.schen skall säkras. anslöt sig till regeringens förslag idenna fråga (FöU 1977/78:5, rskr 1977/ 78:81 och NU 1977/78:41, rskr1977/78:172). Riksdagenbehandlade regeringens förslag om medclsiill-skotttillSlatslöretag täcka koslnaderna förbi. a. fortsatt drift under visstid av den statliga lekokoncernens enheter i och (prop.1978/79:43 bil I, NU 1978/79:16, rskr 1978/79:122). I samband härmed uttaladeriksdagen att regeringens proposiiion om tekoindustrin bör innehållaen övergripande plan för samhällets insatser på lekoområdet såväl . Planen bör sylla lill alt nuvarande produktionsvolym i allt väsentligtskall bibehållas. Den bör grundas på lörsörjningspoliliskaocharbetsmarknadspoliliska bedömningar. I planen bör anges den produktionsnivåresp. produktionskapacitet som krävs för att lörsörjningsberedskapsmälen skallkunna uppfyllas. En samordning är nödvändig för atl strukturförändringar skallkunna genomföras i sociall acceptabla former med hänsynstagande till denregionala balansen. Vidare behövs en effektiv samplanering som omfattar både deställiga och de privatägda tekolöretagen. Riksdagenuttalade vidure bl. a. att i avvaktan på att den nämnda planen har behandlatsav sialsmakierna inga väsentliga personalnedskärningar bör ske inom densiatliga tekokoncernen. 2.Föredragandens överväganden 2.1 Utvecklingen inom lekoindustrin Sverigesutrikeshandel med lekoprodukter var ännu lör några decennier sedan av litenomfaiining. Tekoindustrin var i hög grad inriktad på hemmamarknaden och svaradei stor utsträckning för tillförseln lill den svenska marknaden. Enkraftig förändring i del inlernaiionella handelsmönstret på lekoområdet har ägtrum under 1960- och framför allt 1970-ialet. Den intensiva imporlkonkurrens somföljt av bl. a. liberaliseringen av den inomeuropeiska handeln och etl ökandeutbud av tekovaror från lågprisländer i har avsevärt minskat densvenska lekoindustrins marknadsandel i . Ulvecklingen har leii fram imporiandel på den svenska marknaden på för textilvaror och förkonfektions- och trikåvaror . Ökad importandel har under 1970-lalel framföralll avsett färdigvaror i form av Prop.1978/79:145 5 kläder.För sin ulveckling har många tekoförclag varil hänvisade lillexportmarknaderna, där en viss expansion har skett ulan ull dock mer än lillnågon del ha kunnat uppväga minskningen på hemmumarknuden. Ande-lurnu UVprodukiionen som går lill expon har ökat lill lÖr textilindustrin och 40 %för konfcklionsindustrin inkl. trikåiillverkning . Under trycket uv denlilllagunde imporikonkurrensen hur tekoindustrin utsutls för sioru slrukiurellupåfresiningur. Delta hur lagil sig uttryck i bl. a. omfultundefÖretagsnedläggelser och minskad sysselsäitning, vilket i mänga fall har skapatsvåru, lokulu sysselsällningsproblem. Tekoproduklionen hursuccessivt minskut under 1970-lulei. Fram lill skedde nedgången imålllig takt, varvid en förhållandevis kraftig expansion inom trikåseklorn tillviss del uppvägde krympningen inom övriga delaruv lekobranschen. År 1975inträdde en markant försämring som berörde fiertalel produktområden och som sedanhar kommit ull uccenlueras. Sålunda minskade produkiionen inom textilindustrinmed och inom konfektionsinduslrin med inte mellun åren 1976och 1977. Antulei sysselsatta inomtekoindustrin har minskal från 67 1970 lill 42 1977. I genomsnittminskade sysselsättningen med mindre nedgång inomtextilindustrin än inom konfektionsinduslrin, 5 resp. . Nedgångstakienökude mol slutet av perioden. Mellanåren 1976 och 1977 minskade antaletsysselsatta med närmure 6 000 personer eller , en kraftig nedgång somframför allt kunde hänföras till en sysselsätiningsminskning inomkonfektionsinduslrin med nästan 15 96. Tekoindustrin svarade år1976 för av industrins totala förädlingsvärde och för avindustrisysselsättningen. Förädlingsvärdet inom tekoindustrin uppgick samma årtill ca , varav inom textilindustrinoch inom konfektionsinduslrin. Inom tekoindustrin fannsår 1976 ca 950 produktionsenheter, varav ca 650 inom konfektionsinduslrin. 1slor utsträckning är produkiionen småskalig. Antalet enheter med mindre än 50anställda var ca 750, varav drygt 500 inom konfektionsinduslrin. Endastca 20 enheter inom vardera textil-och konfektionsindustrin hade mer än 200anställda. Branschen är starktgeografiskt koncentrerad. Inom återfinns av antalelsysselsatta. Tekoindustrin har på många orier såväl inom som utom länen stor betydelse för sysselsättningen. Fortsattkraftig nedgång har karaktäriserat utvecklingen inom tekoindustrin under år1978. Fram t. o. m. iredje kvarialel 1978 minskade produktionen inomlexlilindusirin och inom konfektionsin- Prop.1978/79:145 6 Den forisuiiu nedgången har sålunda vuriiavsevärd, särskilt med uinke på alt den hur pågått i sådun omfullning lÖr andraårel i följd. Å undra sidun vur ncdgångsiuklen någoi mindre än under år 1977sumiidigl som ulvecklingen under de tre lörslu kvariulen visude på ensuccessivt nugot minskande tukt i nedgången. Denforisuilu nedgången sammanhängde framför allt med en synnerligen svagulveckling uv efterfrågan på lekoprodukier på den svenska murknuden underförsta . För exempelvis konfektion minskade tillförseln med inleindrc än jämföri med . Som följd uv dennu ulvecklingminskade även importen men eftersom nedgågen för de svensku produkterna varsiörre innebar ulvecklingen ull imporlundelen ökade ytterligare till förtexliluror och för konfekiionsprodukier fram t. o. m.iredje kvarialel. Tekoindustrinfortsalie även att hävda sig något bällre på exportmarknaderna änpå hemmamarknaden. Därmed kom andelurna av produktionen som går till export ullöka ytterligare. Exporlundelurnu vur under de tre förslå kvartalen 1978 förlexlilindusirin och lör konfek-lionsindusirin . Vissatecken pekar på en viss återhämtning inom tekoindustrin mol slutet avföregående år. Enligl en enkätundersökning, som genomfördes isyfte att bl. a. informera lekobranschrådet om utvecklingen, hade de svenskakonfeklionsföreiagen mött en ökad efterfrågan på sina produkier införvårsäsongen 1979. Omsvängningen innebar både etl förbättrat orderläge och ennågot ökad lönsamhet. barometerundersökningar i september och december 1978pekar på en viss omsvängning inom tekoindustrin. Produktionen anges ha ökatunder både iredje och Qärde kvartalen och uppgångarna vur i båda fullen siörreun planerat. Sysselsättningsläget inom branschen forlsaite dock alt försämrasmen i långsammare lakl än lidigare. Den totala orderingången var under fjärdekvartalet större än molsvarande period årel före. Ordertägei fortsatte altförbättras lill december. Planerna för första halvåret i årpekar på fortsatt produktionsuppgång och minskade risker fördriftsinskränkningar. Sysselsättningenhar forlsalt alt minska kraftigl även . Omkring 4 000arbeistillfällen beräknas ha försvunnit inom lekoområdel mellanåren 1977 och1978, en nedgång . Nedgången hur forisati atl vura siarkare inomkonfektionsinduslrin, ,än inom textilindustrin, . Tekoindustrin svaradeunder de tre förslå kvarialen 1978 för omkring en tredjedel av samtliga varselinom industrin, vilket kan jämföras med att branschen svarar för mindre än 5 %av den samlade induslrisysselsätlningen. Varslen har under förhållandevis långtid legal myckel högt inom tekoindustrin men har mol sluiei av gåttned till en klart lägre nivå. Det kan också noteras all aniulel lediga platserinom branschen har ökui under loppet Prop.1978/79:145 7 av , även om dennu ökning skeil från en mycket lågnivå. Som en följd uv dennu ulveckling hur urbcislöshclcn inombranschen underdebådu senasle uren Icgul på en myckel hög nivå. Arbeislöshelcnblund medlcmmmurna i beklädnudsurbcturnus erkända arbcislöshclskussu låg underår 1978 på i genomsnill vilket är mer än dubbelt så högt som inom övrigainduslrikussor. Enligt den nämnda enkätundersökningen kununlalet unslällda inom konfektionsinduslrin väntas minsku med cu 10 "6under . Minskningen bedöms i sin helhet kunna hänföras lill omstruktureringarinom den statliga tekokoncernen och inom delbranschen tung herrkonfeklion.Förkonlekiionsbrunschen i övrigl indikerar undersökningen ungefur oförändradsysselsäitning jämföri med . På regeringensuppdrag hur slutens industriverk (SIND) gjorl en bedömning av tekoindustrinsfrumlida ulveckling. Även enligl SIND:s bedömning kan sysselsällningen inomkonfektionsinduslrin, löruisail elt oförändrat slöd, väntus minsku med cu 10 %mellun . Tillsummuns med en bedömd nedgång med uvsysselsättningen inom textilindustrin anger SIND en total minskning med ca 8 %för tekoindustrin för jämföri med 1978. Utan Ibrlsall äldreslöd bedömsnedgången bli avsevärt större. Jug uvser ull senure återkommu lill SIND:sfrumiidsbedömning, som sträcker sig fram l. o. m. . Industripolitiska ålgärder för tekoindustrin inleddes ibörjan av 1970-ialei med ulbildnings- och exporifrämjande åtgärder somtidsbegränsade program (prop. 1970:41, SU 1970:60 och 61, saml Ba U 1970:22,rskr 1970:164, 165 och 188). Under 1970-talel hur ålgärdernu successivt byggtsut och förlängis i oliku omgångar. Stöd till utbildningsinsatser infördes budgelårel 1970/71i syfte atl höja kompetensnivån inom tekoindustrin i fråga om bl. a. teknik,ekonomi, administration och planering. Året därpå infördes bidrag lillkonsultunder-sökningur rörunde förelagens behov av specialisering,rationalisering och samarbete eller samgående med andru tillverkare (prop.1971:1 bil 15, NU 1971:13, rskr 1971:120). infördes även möjlighetall slödja kollektiva marknadsföringsåtgärder med inriktning på hemmamarknaden(prop. 1977/78:25 bil 11, NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108). För slöd lillulbildning, konsullundersökningar och kollekliv marknadsföring påhemmamarknaden hur t. o. m. /78 totalt ca 50 milj. kr.beviljats. För innevurunde budgetår har för dessu ändamål anvisats 16 milj. kr. De exporifrämjande ålgärderna har under loppet uv1970-iulei givits ökad 1978/79:145 8 o. m. /78 hur för dessu åtgärder beviljats ca 63 milj. kr.För inncvurande budgetår har 16 milj. kr. m. /77 förstärktes och kompletterades åtgärderna med eltsärskilt ralionaliseringsprogram lör konfektionsinduslrin innefattandeavskrivningslån för invesieringar i effekiivitetshöjande produktionsutrustning,ökat utvecklingsstöd inom produkiionsteknikområdei genom styrelsen för tekniskulveckling och, inom ramen för nämnda verksamhei med konsultbidrag, ökadekonsultinsatser vid införande av ny produktionsteknik (prop. 1975/76:206, NU1975/76:70, rskr 1975/76:415). Föravskrivningslån för investeringar har to. m. budgelårel 1977/78 beviljats ca 16milj. För innevarande budgetår gäller en ram om 20 milj. kr. Förall påverka den strukturella ulvecklingen inom bl. a. tekoindustrin infördesstatliga lånegaraniier-slruklurgarantier-fr. o. m. budgelårel 1972/ 73(prop.1972:46, NU 1972:32, rskr 1972:195). Sådana slrukturgaraniierskull i huvudsakavse samverkans- eller samgåendeprojekt. Mol bakgrund av elt alltmer försämratläge inom tekoindustrin infördes /78 s. k. särskildastruklurgaranlier i syfte att förbättra de finansiella förhållanden förlekoförelag som kan bedömas vara livskraftiga i del längre perspekiivel (prop.1976/77:105, NU 1976/77:41, rskr 1976/77:305). En förutsällning för garami äratl en konkret plan för företagels utveckling och rationalisering harfaslställls. Lån mol särskild slruklurgaranii är ränie- och amorieringsfriliunder . Garantierna har också lill syfte att stimulera lilllönsamhets-befrämjande strukturella åtgärder från förelagens sida. Företag somgenomför vikliga strukturella ålgärder inom del egna företaget eller medverkari en effekiivitetsbefrämjande omstrukturering som också berör andra företag harsålunda möjlighet atl få lån mot särskild strukturgaranti avskrivna med upplill . Ramen för särskilda struklurgaranlier var 150 milj. kr. En särskild ram på 54,5 milj. kr. fastställdes därulöverför att trygga för försörjningsberedskapen nödvändig produktionskapacitet inombomulisindusirin (prop. 1977/78:42, FöU 1977/ 78:5, rskr 1977/78:81). Förinnevarande budgetår har garantiramen höjts med ytterligare 60 milj. kr. ochför räniebefrielse och avskrivning anvisats 27 resp 25 milj. kr. Samtliganu nämnda ålgärder administreras av SIND. a. slyrelsen för teknisk ulveckling kanaliseras statligt slöd lillforsknings- och uivecklingsverksamhel av betydelse för branschen. bildades en stailig tekokoncern beslående av de lidigareförelagen AB Eiser, SweTeco () AB, , AlgolsNordAB och några mindre förelag (prop. 1977/78:73, NU 1977/78:41, rskr1977/78:172). Den nya koncernen förulsalies efter en tvåårigomstrukiureringsperiod vara företagsekonomiskt lönsam. För genomförande avsamordningen fick Siaisföretag ett medelstillskoit på 190 milj. kr. Utöverdetla tillskott skulle slora delar av koncernen -Nya Algois, Prop.1978/79:145 9 Eiser och Swcicco -inte erhållusiuliigu lån, luneguruntier eller bidrug uv industri- ochsysselsuliningspolitisk nuiur lör tekoindustrin inklusive s. k. äldreslöd.Undanlug härifrån skulle kunnu kommu i frågu endast vid vissu kollektivuprojekl, diir en medverkun uv de slutliga företagen vur av iniresse förbranschen. Vid äldreslödeis förlängning under första hulvurel 1979 hur dockundanlugel för delar uv den slailigu lekokoncernen tugiis bori (prop.1978/79:50, AU 1978/79:15, rskr 1978/ 79:111). inrätludes, liksom tidigare skett förskogsindusirin, byggnadsindustrin och stålindustrin, etl branschråd förtekoindustrin med anknytning till induslrideparlementei. Inom tekobranschrådelsker samråd mellun berörda samhällsorgan, förelugen och de unsiälldu. Rådetshuvudsukligu uppgift är ull följu ulvecklingen inom tekoindustrin med särskildtonvikt på ulvecklingen i ell längre perspektiv och atl unulyseru innebörden avdennu ulveckling för branschen och de anställda. En särskild delegation med uppgift ull samordna deslutliga åtgärderna för tekoindustrin inrättades genom beslut den I juni 1978.I delegutionen ingår representanter lör överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF), SIND, (), företagen och de unslällda.Delegationens allmänna samordnings- och bevakningsunsvur omfatlar i principtekoindustrin i sin helhet utom de delar av del grundtexlilu områdei -texiilfiberin-dusiri, bomulls- och ylleindustri -där särskilduförsörjningsberedskupspoli-tisku åtgärder har salts in. För utsatta sektorersom unges av regeringen i särskilda uppdrag skall delegationen kunnu görukonkreta insalser för omstrukturering och effektivisering. Regeringen uppdrogden ISjuni 1978 åt delegationen all undersöka förutsättningarna för och behovelav ålgärder för att omstrukturera och effektivisera tillverkningen av tungherrkonfektion. Uppdraget guvs mol bakgrund av att situationen för dennadelbransch allvariigt försämrats med akuta svårigheter för vissa förelag inomdelbranschen. hur tekoindustrin vuriiföremål för betydande arbetsmarknadspolitiska insatser uv både ullmän ochbranschspe-cifik karaklär. De omfuUande ålgärder som under den senuslekonjunkturnedgången har satts in för alt stimulera sysselsättningen inomindustrin hur i stor omfattning även kommil tekobrunschen lill del. Efterhundhar de arbetsmarknadspoliliska åtgärder som vurii särskili inriktade påtekoindustrin fåll ökad betydelse. - utgick slutligtstöd för lugerupp-byggnud. Bidrugei motsvarade 20 "o uv värdel på denlugerökning som registrerades . Under första halvåret 1977ersattes lugerupp-byggnadsstödel med elt lagerhållningssiöd som utgick med 8 %uv värdet uv Prop.1978/79:145 10 del överlager som byggts upp under dentidigure siödperiodcn och som kvursiod vidhulvursskificl 1977. För tekoindustrins del beviljadesbidrug enligl dessu båda siödlörmer med sunimanlugl närniurc 3} milj. kr. Uibildningsbidrugei lörpermiiicringshoiud personal, den s. k. 25-kronun, hur uv tekoindustrinuinyiljuts i mycket beiydundc omfullning. hur bidrug om sammunlugl närmure 130 milj. kr. Huvuddelen uv dettabelopp faller på budgelårel 1977/78, då utbildningsbidragbeviljades för drygt 7 000 personer vid 280lekolöreiug och för en sammanlagd bidrugssummu uv närmare 70 milj. kr. hur ulnyiijandel för tekoindustrins del sjunkit uvsevärl, bl. a. som en följd av att dels. k. äldresiödel fr. o. m. reduccrusom företaget uppbär ulbildningsbidrug. För all ge rådrum förövervägunden om Ibrlsull drift av nedläggningsho-ludeföreiug kan slöd ulgå med upplill uv lönesumman förde unslälldaunder en sexmånudersperiod. Under de bådu senaste årenhur AMS beviljat slöd lill forlsall drift av lekoförelug i sex fall. Stöd hur i dessa fall frum lill årsskiftet1978/79 ulbelulats med cu 13 milj. kr. Avurbetsmurknudspolitiskaskäl har under budgetåren 1976/77och 1977/ 78 tidigareläggning uv slutliga och kommunalabesiällningur lill tekoindustrinslimulerals. I syfte all dämpatukten i personulminskningurna i samband med avvecklingen av spinneri- och väveriverkssamheten vid utgick under 1978ett särskilt sysselsättningsbidrag till delta förelag på3 milj. kr.. Del tillfälligasysselsättningsbidraget till äldre arbetskraft inom tekoindustrin infördes , och utgick då med . för anställdaöver , dock högst10 % av företagels totala löneskostnader inkl. sociala avgifter. F. n. utgår det s. k. äldrestödet med . och anställd , i produktionsarbete. Bidragel är maximerat til av de loiala lönekostnaderna. Fram t. o.m. har cu 190 milj. kr. utbetalats i bidrag.Bidraget utgick under andru hulvåret 1978lill ca 650 förelag med sammanlagt 32 000 anslälldu, varav ungefär1/3 . Antalel anställdai förelag som uppbur äldreslödrepresenterar cu 3/4 av hela sysselsättningeni branschen. Del första beslutet om mer omfattunde ålgärder för försörjningsberedskapen på beklädnudsområdet togs av (prop. 1972:127, FöU1972:25. rskr 1972:325). Viss preliminärslällning togs då också lill vilkenlörsörjningsuthåilighci och lörsörjningsstundardsom bör kunna uppräli-hållas i enkrissituuiion. Prop.1978/79:145 11 Under1975/fuiiude riksdugcn beslul om lörsiärkia insuiscr förlörsörjningsbcredskupen på beklädnudsområdet (prop. 1975/76:57, NU 1975/76:15,rskr 1975/76:107, prop. 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/ 76:415). Riksdagenlog mer preciserad ställning lill mäl för försörjningsuthålligheloch lörsörjningssiundurd på sko- och lekoområdcnu (prop. 1976/77:85, FöU1976/77:11, rskr 1976/77:238 resp. prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78:81). I frågaom försöijningsuthållighei gäller all denna t. v. skull besiämmus medutgångspunkt i en avspärrningssiiuution på cu följt uv en efierkrisiiduv ungelur den längd som hursiuderuls i försöken med långsiklsplunering inomdel ekonomiska försvaret. Detlu innebären summunlagd försörjningsuthållighelUV cu . Somjag hur nämnt i del föregående bedöms även livsmedels-, energi- ochsjukvårdsområdenu hu särskild betydelse. För livsmedelsområdet gäller ulluthålligheten i princip skull vuru oändlig. Drivmedels- ochgödselmedelsiillgångarna medför dock ull produklionsulbylei under en kris påsikt kommer alt minska. Närdet gäller försörjningen med energi har särskildu mål fusiställls för krigs-,uvspärrnings- och fredskrissiiuulioner. Toiuli molsvurar målen för beredskapenen försörjningsuthållighel med neddrugen förbrukning. Påsjukvårdsområdet har statsmakterna inle lagil ställning tillförsörjningsuthålligheten. Förövriga försörjningsområden dvs. exkl. livsmedel, energi, beklädnad och sjukvård,gäller en försörjningsuthållighet . Målenför försörjningsstandarden inom teko- och skoområdena innebär all befolkningensinnehav av kläder och skor under en krissituuiion inte skall underskrida enviss nivå, den s. k. krisgarderoben. Riksdagensbeslut belräffande läderskoområdei innebar atl en löpande produktionfastställdes som bör upprätthållas uv försörjningsberedskups-skäl.