prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:128 Regeringens proposition 1978/79:128 om en allmän folk- ochbostadsräkning , m. m.; Regeringen föreslär att antaga de förslag somhar tippiagiis i bifogade utdrag av regeringsprotokollet. I propositionen föreslås att en ny allmän folk- ochbostadsräkning (FoB) genomförs under är 1980. Undersökningen är begränsad iförhällande till FoB. En nyhet är att bostadsdata föreslås inhämtade isamband med att uppgifter tas in till allmännafastighetstaxering. Uppgifter om hushållens storlek och sammansättning tas invia en blankett till allmänheten. På blanketten lämnas ocksä uppgifter om sysselsättningoch arbetsplats. Arbetet med FoB leds av (), som för ändamålet föreslås få ett anslag av 11,3 milj. kr. tillförfogande under nästa budgetår. Statens sammanlagda kostnader förundersökningen beräknas preliminärt uppgå till ca 57 milj. kr. I propositionen framhålls att SCB avses få vissautredningsuppdrag som syftar till att genomföra folk- ochbostadsräkningar utan insamling av uppgifter via blankett till allmänheten. Prop.1978/79:128 2 Lag omallmän folk- och bostadsräkning är 1980 Härigenom föreskrivs följande. 1 S För framställning av statistik för samhällsplanering,forskning och allmän information sann för kontroll av folkbokföringen äger allmän folk- och bostadsräkning rum ar 1980. Räkningen genomförs av statistiska ccn- Irtilbyiän med hjälp av automatisk databehandling. 1 ill folk- och bostadsräkningen lämnas personuppgift ochbostadsuppgift enligt denna lag. Uppgifterna skall lämnas ochavse förhållanden under den tidrymd som fastställs av ,därvid i fräga om bosiadstippgift samräd skall äga rum med . 2 S Personuppgift skall lämnas av den som är född är 1964eller tidigare och som är bosatt här i landet undersökningen avser. Bostadsuppgift skall lämnas av den som vid tiden förundersökningen äger här i landet belägen fasiighel med byggnad i vilken finnsbostadslägenhet. Har liera byggnader som är belägna på en fastighet sammaägare som fastigheten, lämnas bostadsuppgift gemensamt för byggnaderna. Vad som anges i andra stycket om ägare av byggnad gälleräven den som arrenderar fastighet pä vilken del finns byggnad medbostadslägenhet och den som innehar sädan fastighet med tomträtt. 3 S Personuppgift lämnas pä personblankett, som jämteanvisningar, fastställs av efter samråd med datainspektionen. Staten tillhandahäller blanketterna samt porlofria svarskuvert. Sammanboende makar fär lämna personuppgifter gemensamt påen personblankett. Uppgifterna skrivs under av den som lämnar uppgiften.Denne svarar för uppgifternas riktighet. 4 § Personuppgift skall innehålla följande uppgifter,nämligen namn och personnummer, församling och fastighetsbeteckning, utdelnings- ochortsadress, förvärvsarbete eller annan sysselsättning, namn på arbetsgivarens förelag och huvudsaklig verksamhetvid arbetsplatsen, arbetsplatsens adress och kommuntillhörighet, innehavare avbostaden, hushållets storlek och sammansättning. 5 S Bostadsuppgift inhämtas från den allmännafastighetstaxeringen 1981. För fastighet med en boslad lämnas uppgift på fastighetstaxerings blankett och för fastighet med flera bostäder pä särskild lägenhetsförteck ning. A. förfasiighet med byggnad som innehållerbostadslägenhet, uppgift om län. kommun och församling där fasligheten ärbelägen, fastighetens beteckning, ägarens namn och postadress samtägarekategori Prop.1978/79:128 3 B. för byggnad med bostadslägenhet, ulöver uppgifiernaunder .\.. upp gift om byggnadsnummer, täsiighctsiyp, hustyp. huruvidamer än hälften av byggnadens våningsyla upptas av annat än boslad, byggnadsåroch ombyggnadsär samt förekomst av vatten, avlopp och centralvärme C. för varje bostadslägenhet, uppgift om upplätelseform, antal rumsom används endast till annat än bostad, förekomstenav kök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosett, D. för ej upplåten bostadslägenhet, uppgift om orsakenhärtill. 6 S För folk- och bostadsräkningen får, förutom deuppgifter som avses i 4 och 5 SS, inhämtas uppgifter om fastighets tätortstillhörighet från länsstyrelsernasregister över fastighetstaxering, koordinater för fastigheter från centralnämnden förfastighetsdata, personnummer, civilstånd, kyrkobokföringsort,kyrkobokföringsfastighet, utdelnings- och ortsadress, samhörighetsbeteckning,medborgarskap och födelseland från register övertotalbefolkningen, företags namn och form, antal arbetsställen ocharbetsställenas namn, storlek, sektortillhörighet, belägenhet ochnäringsgrenskod från centrala företagsregister. 7 § Statistiskacentralbyrån får med hjälp av automatisk databehandling använda ytterligareuppgifter tillsammans med uppgifterna för folk- och bostadsräkningen för sådanastatistiska ändamål som anges i I S endast enligt beslut eller tillstånd somavses i datalagen (1973:289). 8 § Det åliggerkommun att lämna information om folk- och bostadsräkningen. Kommunen skallockså bilräda vid distributionen av blanketterna för personuppgift ochbostadsuppgift samt vid upprättandet och insamlingen av dessa uppgifter. Kommunen svarar för att de insamlade uppgifterna granskasoch i berett skick överlämnas för fortsalt bearbetning till statistiskacentralbyrån. Kommunenskall uppdra åt särskilt granskningsorgan att handha de göromål som avses idenna paragraf. Kommun kan tillsammans med en eller flera andra kommuner eftersamråd med inrätta ett gemensamt granskningsorgan. 9 § Kommunen skall utse en granskningsledare och enställföreträdare för denne. Vidare skall kommunen sörja för att granskningspersonalen ut bildas för sina arbetsuppgifter. 1978/79:128 4 10 SGranskningsledaren eller den som utses av denne fär av tippgifis-skyldiginhämta upplysningar rörande förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldigheten. 11 8 Harpersonuppgift eller bostadsuppgift ej lämnals inom föreskriven tid eller lämnasej upplysningar som har begärts enligt 10 S fär granskningsledaren ellerstatistiska cenlralbyrån anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sinskyldighet. Innan anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, omdetta kan ske utan olägenhet, pä lämpligt sätt erinras om skyldigheten attlämna föreskrivna uppgifter och upplysningar. Om anmaningen ej efterkoms, kan pågranskningsledarens eller begäran vid vite föreläggaden uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Vite får ej bestämmas underetthundra kronor eller . Fräga om utdömande av vite avgörsav länsrätten. Beslul om vitesföreläggande och beslut om utdömande avvite överklagas genom besvär hos kammarrätten. 12 § Statistiskacentralbyrån och kommunens granskningsorgan skall lillse att denuppgiftsskyldige ej betungas onödigi. 13 §Folkbokföringsmyndighet har rätt att i enlighet med anvisningar frånstatistiska centralbyrån ta del av personuppgift och lägenhetsförteckning förkontroll av folkbokföringen. Sådan kontroll får göras med hjälp av automatiskdatabehandling endasl enligt beslut eller tillstånd enligt datalagen (1973:289). 14 § Den som tagit befattning meduppgifter som avses i denna lag får ej obehörigen yppa dess innehåll. 15 § Anvisningar om förfarandet vidfolk- och bostadsräkningen lämnas av och statistiskacentralbyrån i vad anvisningarna rör länsstyrelserna, de lokalaskaltemyndigheterna och pastorsämbetena samt i övrigt av statistiskacentralbyrån. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgifi på den utkommit från trycket i . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , Föredragande: statsrädet Mundebo Proposition om en allmän folk- och bostadsräkning ,m. Med stöd av regeringens bemyndigande den 11 november 1976tillkallade chefen för ekonomidepartemeniel en kommitté' för att utredabehovet av framtida folk- och bostadsräkningar. Kommittén antog namentFoB-utredningen. avlämnade den betänkandet(SOU 1978:79) Förslag till undersökning om hushåll, bostäder och sysselsättning1980. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 1 och 2 fogas utredningenssammanfattning och författningsförslag. Beträffande utredningens redovisningav erfarenheterna från tidigare folk- och bostadsräkningar samt utredningensnärmare överväganden hänvisas till betänkandet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avarbetsmarknadsstyrelsen, , datainspektionen, delegationen förföretagens uppgiftslämnande (DEFU), fastighetstaxeringskommitlé (Fi1976:05), justitiekanslern, kammarrätten i , konjunkturinstitutet.Statens planverk, riksförsäkringsverkel, , ,, , statskontoret, ,sysselsättningsutredningen (A 1974:02), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), centralorganisationen /SR, (),justitieombudsmannen, kulturgeografiska institutionen vid Göleborgsuniversitet, , , kommun, Sundsvallskommun, kommun, kom- ' Landshövdingen , ordförande, generaldirektörenLennart , departementsrådet , professorn ,avdelningschefen och direktören . Prop.1978/79:128 6 , länslandsiing, läns landsiing, i län.länsstyrelsen i län, landsorganisationen i (LO),, Svenska kommunlbrbundci. ,ijänste-miinnens centralorganisation ) samt utredningen (U 1975:14) om studiedokumentationoch statistik för högskolan. Därutöver har yttranden kt)mmit in fränarbetarskyddsstyrelsen, , föreningen förkommunal slatislik och planering, kuliurgeografiska institutionen vidStockholm universitet, lokala skallemyndigheten i fögderi. , miljödaianämnden, statens institut förbyggnadsforskning, statens invandrarverk, statistiska institutionen vidStockholms universitet. , Sociologförbundsamt Transport forskningsdelegaiionen. UHÄ har till sitt remissvar fogat yttranden frånregionstyrelserna för . och Umeä högskoleregionersamt frän nationalekonomiska instiiulionen vid i ,pedagogiska institutionen vid i och kulturgeografiskainstitutionen vid i . Reservation eller särskilt yttrande har anmälts till SCB:sremissvar av styrelseledamoten i fråga om möjlighetema att påkontrolluppgiften ta med statistiska uppgifter, datainspektionens remissvar avstyrelseledamoten . i fräga om utredningens förslag till ny metod föratt ta fram sysselsättningsslatistik, DliFU:s remissvar av siyrelseledamotenArne Myrbeck i fräga om bl, a. nödvändigheten av blanketttitfrågning av allmänheten,SOFI:s remissvar av styrelseledamoten i fråga om avsnitten"sysselsättning"" och ""yrke ochutbildning"", svenska kommunförbundets remissvar av m.ti.socialdemokratiska ledamöier i fräga om vidgade möjligheter för kommunerna attfå lillgång till uppgifier, kommuns remissvar av borgarråden , och i fråga om belysning avyrkestillhörighe-len och vidgade möjligheler för kommunerna atl få tillgånglill uppgifier. Till SCB:s remissvar har också fogats de synpunkterSACO/SR-för-eningen vid verket fört fram vid förhandlingar som förts enligtlagen (1976; 580) om medbestämmande i arbetslivet. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats. Ifråga om remissyttrandenas närmare innehåll får jag hänvisa lillsammanställningen, som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. 1978/79:128 7 Folk- och bosladsräkningar (FoB) har normalt ägl rum varircmlc är. Den senaste räkningen. 1975 iirs FoB. genomfördes med en delvis ny insamlings-och betirbetningsteknik. Syltet var atl begränsa allmänhetens medverkan och ökaskyddet för den enskildes personliga iniegriiel. I förhällande till 1970 ärsFoB. som värden mest omfattande räkningen som genomförts, var 1975 ärs FoBbegränsad i (lera avseenden. FoB-materialet samlas in från hushallen ochfastighetsägarna. Enligt lagen (1975: 55. ändrad : 749) om folk-ochbostadsräkning iir 1975 äläg det kommunerna att medverka vid distribution ochinsamling av blanketter samt vid granskning och rättelse av uppgifterna.Uppgifter till FoB är skyddade enligt lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar (omiryckt 1977:1029). Materialet frän folk- och bostadsräkningarna används förmänga olika ändamäl och har sin särskilda betydelse för planerings- ochutredningsverksamhet pä regional och nivå samt för forskning ochallmän information. Resultaten har ocksä kommit till användning i sådan centraloch regional planering som den fysiska riksplaneringen och länsplaneringen.Materialet har vidare använts för kontroll av folkbokföringens riklighet. Den II november1976 bemyndigades chefen för ekonomidepariementel att tillkalla en kommitté (E1976:02) för att utreda behovet av framtida folk- och bostadsräkningar.Huvuduppgiften angavs vara atl undersöka behovet av kommande folk- ochbostadsräkningar och visa hur samhällsplaneringens framlida behov avbefolknings-, hushålls- och bosiadsdata skall kunna tillgodoses. Somhuvudallernativ till särskilda FoB-iindersök-ningar pekades pä möjligheternaatt utnyttja uppgifter som samlas in i olika administrativa verksamheter, bl.a.skatteadministrationen och läslighels-registreringen. Särskilt borde kommitténnärmare pröva vilka Ibriiisäli-ningar som fanns alt samordna uppgiftslämnandetför stalistikändamål med den allmänna fastighetstaxeringen. Ett av syftena medatl använda uppgifter som samlas in i skilda administrativa verksamheter varatl i möjligaste mån begränsa allmänhetens uppgiftsskyldighet. Det underströksatt statistikens innehåll och utformning så längt som möjligt borde anpassastill rimliga användarönskemäl, som närmare borde kartläggas. Vidare angavskostnadssidan vara en viktig faktor vid ställningstagande till framtidaundersökningar. I kommitténs uppdrag ingick att om möjligt göra en avvägningmellan å ena sidan kostnaderna, å andra sidan värdet av den statistik somkommer fram vid framtida folk- och bostadsräkningar med nuvarande ellerannanuiformning. i det följande kallad ,redovisade resultatet av sitt arbete i betänkandet (SOU1978:79) Förslag till undersökning om hushall, bostäder och sysselsättning1980. Utredningens förslag grundas pä erfarenheter och synpunkter fränanvändare och andra intressenier. framtidaproduktionsteknik och rena kostnadsaspekter har ocksä starkt påverkatutformningen av förslaget. Den undersökning om hushall, bostäder och sysselsättning.HBS 80, som förordar kan delas i tvä avsnitt, ensysselsättningsdel samt en hushälls- och bostadsdel. Sysselsältningsdelen ärhuvudsakligen baserad pä uppgifier frän företagen via den skatteadministrativakontrolluppgiften (KU). Hushälls- och bostadsdelen grundas på uppgifter frånallmänheten via blankett och frän fastighetsägarna i samband med den allmännafastighetstaxeringen. Schematisktkan de bada delarna beskrivas pä följande sätt Syssdsälinliigsddeii SKATTEADMINISTRATIONENSKONTROLLUPPGIFT (KU) CENTRALA FÖRETAGSREGISTRET(CFR) REGISTRET ÖVER TOTALBEFOLK-tMINGEIM (RTB) Uppgifter om sysselsättning föresläs för anställdainsamlas genom KU. , som upprättas vid () på grundval av taxeringsuppgifterna, föreslås använt bl. a. för attavgränsa företagargruppen. KU skall innehålla uppgifter om vid vilketarbetsställe den anställde är verksam och om arbetad tid. Sambearbetning avuppgifterna frän KU med en uppdaterad och särskilt anpassad version av centralaföre-tagsregistrel (CFR) gör det möjligt att redovisa näringsgrensfördeladsys-selsättningsstatisiik. CFR förutsätts efter uppdatering och kompletteringinnehålla uppgifter om var arbetsställena är belägna (län, kommun, tätort/glesbygd.nyckelkodomräde). SCB;s register över totalbefolkningen (RTB) skall efteruppdatering och komplettering på motsvarande sätt kunna leverera uppgifter omvar de anställda bor. Dessa uppgifter tillsammans med uppgifter omarbetsplatsens belägenhet möjliggör redovisning av pendlingsstatistik. Uppgifter om hushällens storlek och sammansättningföresläs insamlas med hjälp av blankett frän allmänheten. En nägot utbyggduppgiftsinsamling i den ullmänna fastighetstaxeringen jämfört med föregåendetaxering avses ge eftertrågade bostadsuppgifter. Hushållsslatislik ochkombinerad statistik över hushull och bostäder föresläs framtagen genomsambearbetning av hushälls- och bostadsuppgifter. Statens och kommunernas kostnader för HBS 80 beräknas avutredningen i pris- och löneläge till ca 73 milj. kr., varavca 51 milj.kr. avser hushällsstatisiik och kombinerad statistik över hushålloch bostäder. Statens del av totalkostnaden skulle bli ca 50 milj. kr. Utöver det här beskrivna huvudalternativet innehållerbetänkandet två alternativa förslag med skilda ambitionsnivåer. som förordas av kommitténs ordförande ochledamoten , innebär atl blankettundersökningen slopas. Dessa ledamöierpekar pä att av hela kostnaden för HBS 80 faller en mycket stor del (45 av 73milj. Denna medför vidare att en stor börda läggs påallmänheten, som förorsakas besvär med att fylla i blanketten. Därför mäsledet enligt dessa ledamöters mening finnas utomordentligt starka skäl för altgenomföra denna del av undersökningen. Anledning finns att ytterligareöverväga vilka alternativa metoder och modeller för bostadsförsörjningsplaneringensom kan finnas innan beslut tas om blankettdelen i HBS. Bl.a. bör prövas omblankettundersökning i enbart vissa kommuner kan vara tillräckligt. Det andra förslaget, bakom vilket stär ledamöterna , innebär att i blanketiundersökningen ocksä tas in uppgifter omsysselsättning. Del är enligt dessa ledamöter angeläget att samla in ettmalerial som sä nära som möjligt ansluter till det som fanns i FoB 75 ochdärigenom möjliggör bättre jämförbarhet med tidigare räkningar och som medgerkompletteringar av sysselsättningsuppgifterna på låg regional nivä om så bedömsnödvändigt. Merkostnaden för att samla in och behandla sysselsätt- Prop.1978/79:128 10 ningsiippgifterna beräknas till ca 5 milj. kr. i pris- ochlöneläge den . Ruist/Wallbcrg anser att del inle är i överensstämmelsemed rimliga krav pä en smidig övergäng frän ett redovisningssystem till ettnyll inlc lidigare pröval syslem all avhända sig den säkerhei - säväl vadgäller materialets fullständighet som jämförbarhet - som vinns genom attinhämla sysselsällningsuppgifter även pä personblanketten. Jag avser att i del följande kortfattat angeremissutfallel i förslagets huvudfrågor. Somjag förut har nämnt lämnas en merafullständig redovisning i bilaga 3. De tlesta remissinsianserna är positiva till utredningensansats alt i vidgad omfattning uinyttja uppgifter som har lämnats i andrasammanhang. Frän liera häll pekas pä de möjligheter som härigenom öppnas föratl fa fram mera frekveni statistik lill lägre kostnad och med mindre besvär förallmänheten. Det framhålls emellertid i flera yttranden - även frän remissinstansermed en positiv inställning till förslagen - att betänkandet är av principiellkaraktär och att mycket av planering, samordning och praktiska övervägandenåterstår. Frän några håll är man tveksam till om den tid som stär tillförfogande är tillräcklig för det nödvändiga förberedelsearbetet. Dessaremissinstanser och även andra anser att man för säkerhets skull börkomplettera blankettinsamlingen med uppgifter i enlighel med Ruisl/Wallbergsförslag. Det förordade KU-systemet avslyrks av liera remissinsianser ochutredningens avvägning av antalet variabler möts ocksä av invändingar. Särskilthar krilik riktats mol förslaget att utesluta yrkesvariabeln. Med något enstaka undantag tillstyrks utredningens förslagatt samla in bostadsuppgifter i samband med fastighetsägarnas uppgiftslämnandetill den allmänna fastighetstaxeringen. Bäde () och 1976års faslighetstaxeringskommilié ställer sig bakom förslaget men förutsätterett fortsatt samräd i frågorom t.ex. blankettutformning, distribution ochinsamling av blanketterna samt organisaiion. Behovet av hushållsdata betonas av ett tiertalremissinstanser. Hus-hällsstatistik kan f. n. inte ställas samman pä annat sätlän genom blankett-frågor lill allmänheten. En alldeles klar majorilel avremissinstanserna förordar ocksä att samkörningen av regisiren kompletterasmed uppgiftsin-hämtande via blankett. Endast ett fåtal remissinstanser,däribland delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU), ställer sigbakom del av /förordade blankettfria alternativet. bl.a. bosiadsslyrelsen, SCB, ochflera kommuner, förs däremot fram önskemål om ytterligare variabler, t. ex. omuppvärmningssätt och skilda lägenhetsdata. 1978/79:128 II Flerialel remissinsianser iir posiliva lill del föreslagnasysiemel all la fram sysselsättnings- och pe nd 1 i ngs si al i st i k. Härvidhar -särskili regionala och lokala planeringsorgan - undersirukils betydelsenav atl denna slaiislik blir iiilig och inle som f. n. lillgänglig endasl vartlemle iir. Frän bl.a. kommunalt hall pekas pä de avscviirda insaiser som krävs- inte minsl friin kommunerna - för atl datera upp det arbelssliille-regislcrsom förulsalls enligt förslaget. Dessa insatser är man emellertid beredd altgöra föratt (ä tillgäng lill ärlig statistik. Metotlcrna för arbelet meduppdatering av registret möler invändningar frän bl. a. DEFU. () och (). Allernalivalösningar presenieras av säväl DEFU som SAF och SI. Utredningens förslag alt ta fram sysselsättningsslatistikmed utgängspunkt i uppgifier om arbetad tid och arbetsställeidentifikationinlagda pä den skatteadminisirativa kontrolluppgiften avslyrks av RSV. DEFUsaml SAF och SI. RSV uttalar mycket starka farhågor för att förslaget kan kommaalt innebära ej godtagbara slörningar i skaiteadminislrationen och vid-hällerden av verkei tidigare redovisade uppfallningen atl uinyltjande av KU-systemettidigast kan övervägas till 1982 ärs taxering. DEFU anser att Ulredningen bordeha inrett möjligheterna att genom urvalsundersökningai fil fram vissa av deuppgifter som behövs. Enligt SAF och SI är utredningsförslaget utrormat ulanerforderlig analys av villkoren för en tillämpning av KU-ansaisen samt i övrigialltför opraktiskt för atl läggas till grund för en studie av sysselsältningenvid HBS 80 som ersättning för tidigare använda räkningsmetoder. RSV, DEFU samtSAF och SI har var för sig presenterat alternativa lösningar för att medutgängspunkt i en oförändrad kontrolluppgift ta fram erforderligsysselsättningsslatistik. Även statskontoret är tveksamt till KU-systemet ochanser alt en omsorgsfull provundersökning miisie företas för att belysa skildakonsekvenser för berörda statliga och kommunala organ och för företagen. Ett slorl antal remissinstanser, däribland SCB.sysselsätliiingsulied-ningen. flertalet kommuner, LO, TCO och representanterför forskningsoch planeringsverksamhet, ställer sig bakom Ruist/Wallbergsförslag atl även pä blanketten ta med sysselsättningsuppgifter. Somjaginledningsvis nämnde har förslaget att slopa y rke s variabel n mötterinringar. Kritiken har framställts frän skilda utgångspunkter. Bland deremissinstanser som förordat att uppgift om yrkestillhörighet tas med iUndersökningen kan nämnas , universitets- och högskoleämbetet,sysselsättningsutredningen, , miljödatanämnden,arbetarskyddsstyrelsen, , , /SR, TCO och representanterför forsknings- och planeringsverksamhet. Flera av dessa instanser önskar ocksåatt uppgifter inhämtas om utbildning. Prop.1978/79:128 12 Som jag inledningsvis niimnde används uppgifter somsamlats in vid folk- och bosladsräkningar inom skilda delar avsamhällsplaneringen. Som exempel kan nämnas näringslivs- och irafikprognoser.lokala och regionala sysselsättnings- och befolkningsprognoser, komnnmalabostadsbyggnadsprogram, planeringen av barnomsorgen, skolväscndel, åldringsvårdenoch annan social service. Resultatet av utredningens användarana-lys. som fårstöd av remissorganen, visar alt vikliga delar av samhällsplaneringenförutsätter uppgifter om befolkning, hushåll, sysselsättning och bostäder medmöjligheter till långtgående uppdelning av materialet regionalt och lokalt.Ulredningens majoritet och mänga remissinsianser framhäller att delta kravinte kan tillgodoses pä annat sätt än genom totalundersökningar. a.framhålls alt urvalsundersökningar inle kan utgöra annat än komplement eftersomprecisionen i resullalen blir för läg pä regional och lokal nivä. Med deplaneringsmetoder som används finns enligt min mening inte nägot verkligtaltemativ till totalundersökning för atl fä in FoB-data. Jag finner däriör atten totalundersökning bör genomföras ocksä är 1980.