prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Flera argument kan i och för sig anföras för eltsådani infialionsskyddal sysiem. Del torde dock inte vara möjligt att införa enreal skallemässig behandling av skogsinkomsier ulan alt la ställningtill i vad män prissiegringsvinster i annan näringsverksamhet bör undantas frånskatt. Hela detla ytterst komplicerade beskattningsomräde övervägs f n. avrealbeskall-ningsutredningen (B 1978:07). Att införa regler om real beskallningav skogsullag innan detta grundläggande utredningsarbete har slutförts ärenligt min mening uteslutet. Såvitt gäller avverkningar kandet således i dagens läge inte komma i fråga all tillåta indexuppräkning avingångsvärdet eller liknande åtgärder. Det anförda visar alt del skisseradeskogsbeskaitningssystemet inte fungerar på åsyftat säu i lider med förändringari penningvärdet. Alt märka är ocksä att de långa tidsperspektiven inomskogsbruket - den genomsnittliga omloppstiden för skog är omkring -förstärker de negativa effekterna även fortlöpande infiation. Syslemel haremellerlid, som jag framhållil. också den nackdelen att dei är svårtillämpat.En förutsättning för all den förbrukade delen av skogens ingångsvärde skallkunna fastställas är nämligen atl man vet värdel på fastighetens skog efteravverkningen. An utföra beräkningar av dctia slag är-även under [lerioderuianprisförändringar-ofta ytterst svårt. Som påpekats i det föregående har justsvårigheten att uppskatta värdet eller volymen på kvarvarande skog gen upphovlill allvarliga problem Prop.1978/79:204 44 vid lillämpning av de nuvarande skogsbeskaliningsreglerna. Del förda resonemanget leder till slutsatsen att eventuellavdragsräii på grund av ullag av skog inle bör baseras på en jämförelse mellaningångsvärdet och värdel på skogen efter uttaget. Därmed torde valet slå mellanatt antingen hell slopa avdragsrätlen eller att beräkna avdraget på annat siiu,t.ex. i förhållande lill skogsuttapets storlek. förslag om s. k. kontantmetod har rätten till avdrag förminskning av skogens ingångsvärde helt slopats. Ersäilningen för avverkad skogiräffas av beskattning även till den del avverkningen i realiteten innebärenkapiialuiiag. Vid faslighelsförsäljning föreslås å andra sidan alt den del avköpeskillingen som kan anses belöpa på växande skog skall vara fri från skatt.Vid försäljning av en skogsfastighet skall således sparad tillväxt varkenbeskattas som inkomst av skogsbruk eller som inkomst av tillfälligförvärvsverksamhel (realisalionsvinst). Kontantmetoden uppfyller, såvitt gäller avverkningar underinnehavet, utan tvivel önskemålet an ett system för beskattning avskogsinkomsier skall vara enkelt alt tillämpa. Däremoi kvarstår svårigheten altvid faslighelsförsäljning fördela köpeskillingen på växande skog ochfastigheten i övrigt. Metodenhar också enligl min mening andra beiydande svagheter. Såväl den fullabeskattningen - oavsett om en avverkning utgör kapitaluttag eller inte - avavverkningar som skattefriheten för sparad tillväxt vidfaslighelsavyltring strider mot grundläggande regler för beskattning avnäringsverksamhet. Att skogsägaren inte beskatias för den värdeökning sominträffat om skogen säljs tillsammans med marken kan vidarevänlas leda till en från skogsvårdssynpunkt olämplig senareläggning avavverkningarna och lill att skogsfastigheier förvärvas i kapitalplacerings- ochspekulationssyfte. För all komma till rätta med de nu nämnda nackdelarna hoskontantmetoden föreslog skogsskaitekommittén att skogsägarna skulle få ökademöjligheler all utnyttja skogskoniosystemet. Som framhållits i den inom budgetdepartementelupprättade promemorian ger emellertid insättning på skogskonto endast etttidsbegränsat uppskov med beskattningen. I promemorian uttalas vidare att enuividgning av rälten lill resultalutjämning genom insättningar pä skogskontointe skulle minska kontantmetodens avverkningshämmande effekler. Vidremissbehandlingen av promemorian har flertalet av de remissinstanser, somuttalat sig om kontantmetoden, förklarat sig dela uppfattningen alt frågan ometl nytt beskattningssystem för skogsinkomster bör lösas på annal sätl änkommittén föreslog. Molbakgrund av det anförda anserjag all kontantmetoden inte bör läggas lill grundför den framtida skogsbeskaltningen. Rätten till avdrag vid uttag av skog underinnehavsliden bör alltså beslå i någon form. Vid en försäljning av enskogsfastighei bör principen \ idarc v ara all den del av köpeskillingen somavser sparad tillväxt blir föremål för beskattning. En förutsättning för att rälten till avdrag pä grund avskogsavverkningar skall kunna behållas är enligt min meningatt avdragen Prop.1978/79:204 45 blir enklare all beräkna än . Avdragets storlek måsteknytas till något värde eller belopp som är lättare att fastställa än värdeteller volymen på den skog som finns kvar på fastigheten efter en avverkning.Detta önskemål om förenkling har iakttagits vid ulformningen av de idepartementspromemorian presenterade alternativa beskattningssysiemcn,.sambandsmeioden och klyvmetoden. Enligt båda dessa metoder medges avdrag pågrund av skogsullag under innehavsliden med viss del av den ersällning somskogsägaren erhållit för den avyttrade skogen. De sammanlagda avdragsbeloppenfår dock inte överstiga 60 ".. av skogens ingångsvärde. Förslagetatl koppla avdragsrätlen på grund av uttag av skog under innehavsliden lillintäkten för avverkad skog har pä det hela taget mottagits positivi avremissinslanserna. Del framhålls allmänt alt en sådan avdragsmetod är långtenklare att tillämpa än de nuvarande reglerna. I några remissyttranden anförsdock att en till inläktssidan kopplad avdragsräii kan ge rätt till avdrag trotsatt den av skogsiigaren uppburna ersättningen i sin helhet avser tillväxt.Saken uttrycks också så atl medan dagens system bygger pä principen allavverkningarna i första hand avser fastighetens avkastning skulle eltgenomförande av sambandsmeiodens eller klyvmetodens avdragsregler innebära attavverkningarna i första hand bedömdes ha karaktären av kapiialuiiag. Del är ioch för sig riktigt att del avdragssystem, som har föreslagits i promemorian,kan få till följd au realiserad avkastning inte träffas avbeskallning. Etl sådani avsteg frän förmägeprincipen får emellerlid vägas motde betydande prakliska fördelar som en på intäkterna baserad avdragsmetod kanerbjuda. Att märka är även au eventuella från teoretisk synpunkl omotiveradeavdrag normalt medför ökad skattebelastning när ägarensedermera avyttrar sin fastighet. Med hänsyn bl. a. lill delta är enligt minmening del i promemorian föreslagna systemet au föredra framför ett syslem somär teoretiskt sett rikligare men som i praktiken knappast går all tillämpa. Jagföreslår därför att avdragen pä grund av skogsuttag under innehavsliden skallberäknas med utgångspunkt i ersättningen för den avyttrade skogen. Självfalletbör emellertid ett till inläktssidan kopplat avdragssystem utformas så auavvikelsen från allmänna skatiegrundsalser blir sä liten som möjligt. Etllämpligt sätt all åstadkomma en rimlig beskallning på grund av t. ex. enroiposiförsäljning är au begränsa avdragei till en del av roivärdei. Avdrag pägrund av skogsuttag under innehavsliden bör således enligl min mening medgesmed en del av iniäkten för den sålda skogen. För att den skaltskyldige inteskall komma i alltför förmånligt läge måste emellertid avdragsbeloppen ocksåsättas i relation till ingångsvärdet på skogen. De sammanlagda avdragsbeloppenbör således inte få överstiga den del av köpeskillingen för fastigheten sombelöper på skogen. Skogens ingångsvärde bör med andra ord uigöra den ytterstaramen för avdrag . Därmed är inte sagt all hela ingångsvärdet skall få utnyttjas under 1978/79:204 46 Enligl såväl sambands- som klyvmetoden äravilragsriitien begränsad till 60 ".. av ingångsvärdet. Jag återkommer i det följande lill hur stor del avingångsvärdet som skall lä utnyttjas (avsnitt 2.2.3) ochlill den närmare utformningen av en till inläktssidan knuten avdragsräii(avsnill 2.2.4). Atlavdragen under innehavsliden begränsas av skogens ingångsvärde ger upphov tillsärskilda problem i lider med fortgående Rirsämring av penningvärdet. Ettavdrag motsvarande viss del av ingångsvärdet blir i infialionsiider realt seltmindre värt ju senare avdragsyrkandet framställs. Detta kan i och för sigutgöra ett skäl lör att räkna upp ingångsvärdet i takt med infiaiionen. Som jagframhållil i det föregående kan det emellerlid inle komma i fråga att nuinförti någon form av real beskattning av skogsinkomster under innehavsliden.Belräffande de löpande skogsutiagen torde det - i likhel med vad som gällerexempelvis vid försäljning av lager och inventarier i rörelse -åtminstone tillsvidare vara ofrånkomligt att behandla renl nominella vinster på samma sätt somverkliga vinster. Vid tillämpning av sambandsmeioden förekommer inte någonseparal skogsbeskaiining när växande skog avyttras tillsammans med marken.Liksom f n. behandlas hela fastigheten som en enhet och eventuell beskallningsker som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet (realisationsvinst). Dettainnebär atl skogens ingångsvärde får räknas upp med hänsyn lill förändringar ipenningvärdet från den dag då fastigheten förvärvades till avyttringsdagen.Denna indexuppräkning medför att del kan vara fördelaktigare alt sälja skogoch mark tillsammans än all försl avverka skog och därefter sälja fastigheten.Atl indexuppräkning är tillåten vid faslighelsförsäljning men inte vidskogsuitag har därför allmänt .sett en avverkningshämmandeeffekl. Del förefaller troligl att avverkningsbenägenheten skulleöka om ersättning på grund av skogsuitag beskattades påsamma sätl som ersättning för skog som säljs tillsammans med marken. Eftersomdet f n. inie kan komma i fråga atl införa indexuppräkning under innehavstidenförutsätter delta atl indexeringen av skog avskaffas vid faslighelsförsäljning.Detta kräver i sin turan ersättningen för en såld skogsfastighei delas upp itvå delar, den ena avseende mark och byggnader och den andra avseende skogen.Indexuppräkning skulle dä medges belräffande endasi den förstnämnda delen, dvs.på ersättningen för mark och byggnader. En på delta sätt utformad skogsbeskaitningsmetod - metodenöverensstämmer principiellt sett med klyvmeloden - är emellenid inteinvändningsfri. Den skattemässiga neutraliteten mellan ersättningar förskogsullag under innehavsliden och ersättning förskog som avyttras tillsammansmed marken uppnäs nämligen endast till priset även avsevärd skärpning avbeskattningen vid försäljning av skogsfastigheier. En effektiv beskallning avhela den nominella vinsten på växande skog strider sålunda mot de tankegångarsom liggeriill grund förde nuvarande realisationsvinsireglerna. Prop.1978/79:204 47 attstrukturrationaliseringen inom skogsbruket i hög grad skulle försvåras om heladen nominella vinsten på skogen triiffades av beskattning. Dessa skäl lalarenligl min uppfattning fcir au tlei även bör vara tillåtet atlindexuppräkna skogens ingångsvärde när skog avyttras tillsammans med marken. Aningångsviirdct på skogen får riiknas upp med hänsyn till förändringar ipenningvärdet medför vidare den fördelen att en avyttring av en skogsfastigheiinle behöver föranleda en separal skogsbeskaitning. Såväl den del aversättningen för en skogsfastighei som belöper på skogen som ersättningen förfastigheten i övrigt kan sålunda behandlas inom ramen förrealisationsvinstsystemet. Vad jag nu har sagt ledersammanfattningsvis lill följande slutsatser. De nuvarande skogsbeskaliningsreglernaär svåra att överblicka och tillämpa. Angelägenheten av en materiell ochteknisk översyn av dessa regler har vitsordats vid remissbehandlingen av såvälskogsskaiiekomitléns betänkande som den inom budgetdepariementei utarbetadepromemorian. Starka skogspolitiska och skattemässiga skäl talar mol en övergångtill den av skogsskattekommittén föreslagna kontantmetoden, Med hänsyn bl.a.lill vikien av atl underlätta lörsiiljningar som medför bäitre ägarstrukturinom skogsbruket anser jag alt del inte kan komma i fråga att genomföra den idepartementspromemorian beskrivna klyvmeloden. Vid lillämpning av klyvmetodenbeskattas nämligen skog som avyttras tillsammans med marken betydligt hårdareän . Även det andra i promemorian redovisade alternalivel,sambandsmetoden, har utan tvivel vissa brister. Frän teoretisk synpunkl kansålunda invändas alt sambandsmeioden lämnar utrymme för avdrag på grund avavverkningar trots att skogen inte minskat i värde ellervolym. Enligl sambandsmeioden beskattas vidare ersättning lor skog som säljstillsammans med marken normalt lindrigare iin skogsuitag under innehavstiden.Detta kan minska skogsägarens benägenhet att avverka. Del kan emellertid enligtmin mening med fog hävdas att sambandsmeioden inte har lika storavverkningshämmande effekt som det nuvarande skogsbeskaitningssystemet. Del är,som jag lidigare framhållit, angeläget all avverkningarna kan hållas pä en högoch jämn nivä. De nu gällande avdragsreglernas konstruktion medför- ikombination med penningvärdets fall - all avdragsrätlen i praktiken begränsaslill . Därefier beskattas ersättning för skog normaltfullt ut även till den del avverkningen kan anses utgöra kapitaluttag. Även detförhållandet att den som ärver en skogsfastighei f n. ofta får en belydliglhögre ingångsvärde pä Skogen än den avlidne hade vid dödsfallet torde medföraau avverkningar skjuts på framliden. Den bristande kontinuiteten mellanarvlålare och arvtagare gör nämligen att det i regel är skaliemässiglfördelaktigare för arvingen än för arvlålaren atl avverka skogen. Medsambandsmeiodens inbyggda kontinuitet och den till inläktssidan koppladeavdragsrätlen finns det anledning atl utgå från atl avdragen och därmed ävenbenägenheten au Prop.1978/79:204 48 avverka- blir jämnare fördelade under innehavsliden. Till detta kommeraltsambandsmeioden lorde vara långl enklare atl förstå och tillämpa än dagensskogsbeskaltningsregler. Motbakgrund av det anförda finner jag all sambandsmetoden är att föredra framförsåväl det nuvarande regelsysiemet som konianimeioden cx:h klyvmetoden. Jaglägger därför i det följande fram ett förslag om en på sambandsmetoden baseradomläggning av skogsbeskaliningsreglerna. Vid den närmare ulformningen av delnya regelsystemet kommer jag dock självfallet att ta hänsyn till de synpunklersom har förts fram vid remissbehandlingen. Jagvill i detla sammanhang betona au sambandsmeioden knappast bör betecknas sometl helt nytt skogsbeskatiningssystem. Som framgått av del föregående skiljersig sambandsmeioden från nu gällande ordning främsi genom sältel föravdragsberäkningen under innehavsliden och genom au kontinuiietsprincipen skalliakttagas vid benefika förvärv. Till stor del har mina förslag i det följande såledeskaraklär av en teknisk översyn av de nuvarande reglerna. Det är därförmotiverat au ta ställning lill frågan om behov föreligger av en mergrundläggande utredning rörande skogsbeskaltningen. Enligtmin mening lalar flera skäl för atl en sådan utredning bör tillsättas. Önskemålom en allsidig översyn av reglerna för beskaUning av skogsinkomster har ocksäförts fram från många håll i samband med remissbehandlingen avdepartementspromemorian. Del i huvudsak tekniskt inriktade utredningsarbete sommynnat ut i del nu aktuella lagstiftningsärendet bör därför följas av en merdjupgående analys. Min avsikt är alt la initiativ till en utredningav nu antytt slag. Detfinns inte anledning att här gå närmare in på direktiven till en nyskogsbeskaiiningsutredning. En viktig uppgift kan emellerlid bli all sökabelysa de samhällsekonomiska effeklerna av skattereglerna, exempelvis hur dekan anlas påverka sysselsättningen inom skogsbruket och skogsindusirin. Ianslulning lill delta kan utredningen också få anledning alt diskutera i vadmän skattereglerna kan eller bör lillgodose skogspoliiiska önskemål rörandet.ex. avverkning, plantering och vård av skogen. En annan betydelsefull fråga idetta sammanhang är hur infiationsvinsler på skog skall behandlas. 2.2Den närmare utformningen av det nya avdragssystemet, m. m. Denomläggning av skogsbeskaltningen som bör komma till slånd bör, som jagframhållit i det föregående, baseras på den i departementspromemorianbeskrivna sambandsmetoden. a. att rätten till avdrag på grundav skogsuitag bör knytas lill två fakiorer, dels skogensanskaflningsvärde (ingångsvärde), dels den skaltskyldiges intäkter på grund avupplåtelse av avverkningsrätt, försäljning av skogsprodukter 1978/79:204 49 De sammanlagda avdragsbeloppenbör således begränsastill anskalT-ningsvärdei på skogen eller en del av detta värde. Vidare böravdragei under vissl beskattningsår sättas i relation till de skogsintäkter sömden skaltskyldige redovisat samma beskatiningsär. I det följande avserjag att närmare redogöra för hur delnya avdragssys-temei bör utformas. De olika frågorna behandlas i samma ordningsom i bilaga 2. Min framställning inleds med vilka bestämmelser som bör gällavid beräkningen av skogens anskaffningsvärde (avsnitt 2.2.1). I anslulning lilldelta tar jag också ställning till i vad mån kostnader för skogsplantering börfä räknas in i anskaffningsvärdet (avsnill 2.2.2). Därefter diskuterar jag hurslor del av anskaffningsvärdet som bör fö utnyttjas (avsnitt 2.2.3) och hur slort det ärliga avdraget bör vara i förhållande tillde löpande skogsintäkierna (avsnill 2.2.4). I del sammanhanget lar jag ocksäupp frågan om det finns skäl alt införa vissa beloppsspärrar vidavdragsberäkningen (avsnitt 2.2.5). Efter denna redogörelse för huvuddragen i del nyaskogsbeskaitningssystemet övergår jag lill alt behandla vilka regler som börgälla vid överlåtelse av del av fastighet (avsnitt 2.2.6) och upplåtelse avmark för obegränsad lid mol engångsersättning m. m. (avsnitt 2.2.7). Jagredovisar vidare vad som bör gälla när säljaren av en skogsfastigheiförbehåller sig rält till avverkning på den sålda fastigheten (avsnitt 2.2.8)och när en skogsfastighei fär karaktären av omsällningslillgång i lomlrörelse(avsnitt 2.2.9). Jag avslutar min genomgång av det nya avdragssysiemei med allbehandla behovel av processuella regler i samband med fastställande avanskaffningsvärdet av skog (avsnitt 2.2.10) saml övergångsbestämmelserna (avsnitt2.2.11). 2.2.1 Beräkningen av skogens anskaffningsvärde Förvärvgenom köp o. d. Vid köp av en skogsfastighet ulgör skogens ingångsvärdeenligt nuvarande regler den del av köpeskillingen för fastigheten som belöperpå växande skog. Några regler finns inte för hur fördelningen av köpeskillingenskall göras. Del är dock givet all delvärdena vid fastighetstaxeringen kan gevägledning. Enligl förslagel i promemorian skall delvärdena vidfastighetstaxeringen tilläggas en siörre betydelse. Vid köp av en skogsfastighetskall som ingångsvärde av växande skog schablonmässigt anses sä sior del av dentotala förvärvskosinaden för fastigheten som skogsbruksvärdet minskal medskogsmarksvärdet utgör av fastighetens hela taxeringsvärde vidrörvärvstillfället. Är det uppenbart all en sådan beräkning ger ell värde somavsevärt avviker från den verkliga förvärvskostnaden för skogen skallschablonregeln dock inte tillämpas. 1 sådana undantagsfall skall skogensingångsvärde i stället bestämmas efter en fri bedömning. Vid remissbehandlingen har man i allmänhel godtagit atlingångsvärdet i 4 1978/79. I saml Nr 204 1978/79:204 50 normalfallen besläms efter den föreslagnaproporiioneringsregeln. Vissa remissinstanser framhåller all man inte bör varaalltför bunden till schablonregeln ulan all jämkningsregeln bör kunna användasom del är nödvändigl för att fä ett riktigt taxeringsresultai. I en delyttranden föreslås atl skogens värde alltid skall uppskattas fritt. Fleraremissinstanser anser alt man vid tillämpning av schablonmetoden inte skallminska skogsbruksvärdet med skogsmarksvärdei ulan an hela skogsbruksvärdeiskall ligga till grund för fördelningen av köpeskillingen. Föregen del villjag inledningsvis föreslå att ullrycketingångsvärde byts ut mol anskaffningsvärde. Ändringen betingas av mittställningstagande lill den skattemässiga behandlingen av planteringskostnader.Jag återkommer till denna fråga (avsnitt 2.2.2). Skogens ingångsvärde bildar enligt dagens reglerutgångspunkt för den skaltskyldiges rält lill avdrag vid avyttring av skogunder innehavsliden. Molsvarande gäller för anskaffningsvärdet enligt mittförslag. Ingångsvärdet resp. anskaffningsvärdet fyller emellertid olikafunktioner i de båda beskattningssystemen. Enligt dagens regler har man atlpröva om och i vad mån ingångsvärdet har tagils i anspråk genomskogsavyiiringen. Prövningen förulsätier i princip en värdering av skogensvärde resp. förråd både vid rörvärvstillfället och efter skogsavyiiringen.Enligl mitt förslag för anskaffningsvärdet som sådani utnyttjas.Anskaffningsvärdets storlek är nämligen ensamt avgörande för hur slorlsammanlagl avdrag som den skaltskyldige skall medges under innehavsliden. Detär sålunda minsl lika angeläget som tidigare all värdet kan bestämmas mednågorlunda precision. Det är emellerlid också angeläget au anskaffningsvärdet iåtminstone de flesta fall kan fös fram ulan en vidlyftig utredning. Enligt minmening finns det anledning räkna med att delvärdena vid fastighetstaxeringennormalt ger en rälivisande bild av värdeförhållandena på fastigheten. Slarkaadministrativa skäl lalar för atl anskaffningsvärdet i fiertalel fall bestämsmed utgångspunkt i dessa delvärden. Jag föreslär att en regel av denna innebördinförs. I förhållande till förslaget i departementspromemorian är en avvikelsedock moliverad. Enligt promemorieförslaget skall skogsbruksvärdei minskas medskogsmarksvärdet innan det sätts i relation lill taxeringsvärdet. Detprincipiellt riktiga i att göra denna reducering kan diskuleras. Det är vidareofta svårt att vid fastighetstaxeringen göra en rimlig fördelning avskogsbruksvärdet på skog och på mark. Mot denna bakgrund föreslår jag, i likhetmed fiera remissinslanser, att hela skogsbruksvärdei sätts i relation tilltaxeringsvärdet. Med denna lösning torde det f ö. knappast föreligga någotbehov av atl särskilja skogsmarksvärdei vid fastighetstaxeringen. Som framhållits i promemorian kan det finnas anledning atlibland frångå schablonregeln. Enligt promemorieförslagel skall jämkningsregelntillämpas endasi om del är uppenbart alt schablonregeln skulle ge ett resultatsom avsevärt avviker från del verkliga vederlaget för skogen. Prop.1978/79:204 51 stanserhar ansett all schablonregeln skall kunna frångås även om avvikelsen inte är fullt så markant. , , , , Jaganser atl del finns fog för denna remisskritik. Det kan framstå somotillfredsslällande all bestämma anskaffningsvärdet enligl schablon närtillgänglig utredning ger vid handen alt ett värde som bestäms på detta sättmåste vara felakligi men inte så felaktigt atl schablonregeln sätts ur kraft.Enligl min uppfattning bör del vara tillräckligt att det är uppenbart altschablonvärdel avviker från det verkliga vederlaget för skog och skogsmark.Schablonregeln skall alltså kunna frångås även i fall där avvikelsen inteframstår som avsevärd. Med skogsmark avses här detsamma som vidfastighetstaxeringen. Alltjämtgäller all felaktigheten skall varauppenbar. a.atlschablonvärdel inte skall frängås bara av den anledningen att det loreliggerenutredning som ger etl annat värde. En uppskallning av skogens värde på enfastighet med både jordbruksmark och skogsmark är alltid osäker. Det verkligavederlaget för skog och skogsmark kan därför regelmässigt inte bestämmas tillvisst belopp. Värderingen lorde snarare mynna ut i alt vederlaget kan bedömasmed myckel stor sannolikhet ligga mellan vissa gränser. Endasi omschablonvärdet hamnar utanför dessa gränser finns del anledning atl vidtaxeringen lägga en befintlig ulredning lill grund för värderingen ellerföranstalta om ylterligare utredning. Vidtillämpning av schablonmetoden skall delvärdena i del vid förvärvstillfälletgällande taxeringsvärdet användas. Före förvärvet kan slora skogsavverkningarha gjorts eller någol annat ha inträffat som föranleder omtaxering avfastigheten.