prop · G20360 · 1978-12-31 00:00:00 — omåtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet beslutadden 26 okiober 1978 Regeringenföreslår atl antaga de forslag som har upptagits i bifogade utdrag avregerings prolokoll. 1 proposilionenföreslås ålgärder i syfte alt säkra erforderlig läderskopro-duktion på den nivåsom är önskvärd från försörjningsberedskapssynpunki. Bl.a. föreslås generelltstöd i form av offertlån för under vilken lid den svenskaindustrins konkurrenskraft förutsätts stärkas. fömtsättsskoindustrin ha uppnått en sådan lönsamhet au ytterligare offertlån inteerfordras. Behovei av offertlån för /79 kan tillgodoses meddisponibla medel. Förinvesteringar i maskiner och byggnader föreslås för /79 2,5milj. Vissastrukturförändringar erfordras inom skobranschen. Ett holdingbolag medarbetsnamnet Skokartongen föreslås bildas i vilkel avses ingå åtta skoförelag.För /79 föreslås för delta ändamål skostmkturlån på sammanlagt5,5 milj. kr. 1propositionen föreslås vidare all ell skoinstilut inrättas. Inslilulel avses bl.a. all få lill uppgifi att vara ell centralt service- och rådgivningsorgan ifråga om bl.a produkt- och designulveckling samt marknadsföring. Kreditgarantierinom en ram av 17 milj. kr. föreslås för skoföretags behov av säsongskrediier. Förtryggande av försörjningsberedskapen i fråga om gummistövlar föreslås /79 8 milj. kr. i försörjningsberedskapslån och 4 milj.kr. i statligkreditgaranti till . Vidare föreslås åtgärder för att siödjasysselsättningen vid Företaget. 1 1978/79. 1978/79:60 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , ,, ,, , , , , , , ,de , , , och . Propositionom åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet Statsrådenföredrar förslag om ålgärder för försörjningsberedskapen på skoområdei.Anförandena redovisas i underprolokollen för resp. departement. StatsrådetCars hemställer att regeringen i gemensam proposition föreslår atlantaga de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar atl genom proposiiionföreslå att antaga de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenförordar att de anföranden som redovisas i underprolokollen skall bifogas proposilionensom bilagor 1-2. Anmälantill proposition om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet Detekonomiska försvarets omfattning och inriktning bestäms i allt väsentligt avvår säkerhetspolitik saml vårt näringslivs struktur och bedömda strukturi framtiden. De planerings- och andra beredskapsåtgärder som vidlas i fred syfiarlill att göra del möjligt alt vid krig, avspärrning eller annan kris täcka demest oundgängliga behoven av förnödenheter och tjänster. Den under efterkrigstidenstarkt ökade utrikeshandeln har bidragit till en alltmer utprägladinternationell arbetsfördelning. Denna utveckling har påskyndatstrukturomvandlingen inom den svenska industrin. Detla gäller i hög gradbeklädnadsindustrin, dvs textil-, konfektions-, läder- och skoindu-slrierna.Inom dessa branscher har under del skett en drastiskminskning av produktion och sysselsättning. Denna utveckling har fållkonsekvenser för möjlighelerna all i en krissituation lillgodose behoven av beklädnadsvaror.Under 1970-lalet har statsmaklerna vid flera tilirällen beslutat om särskildaåtgärder för att molverka den från försörjningsberedskapssynpunki negativa utvecklingen.Under år 1977 fattade beslul om särskilda mål för försörjningsberedskapenpå sko- och lekoområdena (prop. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr 1976/77:238resp, prop. 1977/ 78:42, FöU 1977/78:5, rskr 1977/78:81). Enligt dessa beslulbör uthålligheten på beklädnadsområdei bestämmas med uigångspunki i en avspärrningssi-luationpå ca ell år följd av en efterkristid av ungefär den längd som har studerats iförsöken med långsiktsplanering inom del ekonomiska försvaret. Dennauthållighet, som läcker en lidsperiod , innebär en högre ambitionsnivåän på de flesta andra försörjningsområden. Prop.1978/79:60 4 1.2 Utvecklingen på läderskoområdet Som framgår av följande tabell har importen av läderskor varilrelalivi . Då konsumtionen och exporten samiidigihar minskat har utrymmet för den svenska produktionen minskal. Produktionenvar mindre än . Produktion, import, export och tillförsel av läderskoråren 1970-1977 samt och 1978 (1 000 par) Den svenska importen av läderskor kommer lill myckel stordel från EG och EFTA medan importen från är liten. Importens fördelningpå länder framgår av följande labell. Importen av läderskor fördelad på länder åren 1976 och1977 samt och 1978 (%) 1.3 beslut om försörjningsberedskapen påläderskoområdet . Tillsättandet av en särskild skodelegation Somjag nämnt i det föregående fållade våren 1977beslul om mål för försörjningsberedskapen på skoområdet (prop, 1976/77:85, FöU1976/ 77:11, rskr 1976/77:238), Enligt beslutet bör bl. a. en åriig produktionom ca 2 milj. par läderskor säkerställas. För att möjliggöra en nödvändig omstmkturering avskoindustrin beslöt vidare att särskilda lån skulle kunna utgå till läderskoinduslrin.Följande låneformer har kommit till användning. - Skostrukturlån kan utgå lill förelag, företagare elleranställda för förvärv av skoföretag eller delar av företag. Lån kan utgå medupp till av köpeskillingen och är ränte- och amorleringsfrill. Prop.1978/79:60 5 om låntagaren uppfyller åtaganden om produktion ochproduktionskapacitet. För budgetåren 1977/78 och 1978/79 har sammanlagtanvisats 15 milj. kr. - Försörjningsberedskapslån kan underomsimktureringsfasen utgå till skoförelag som bedöms ha en roll all spela i denframtida skoindusirin. Lånet som är ränte- och amorleringsfrill kan utgå under högslett år och skrivs av vid lånetidens utgång under förutsättning att låntagandeföretag uppfyllt åtaganden om produktion och produktionskapacitet. Förbudgetåren 1977/78 och 1978/79 har sammanlagt anvisats 18 milj. kr. - Lån mol offer!kan utgå till företag .som åtar sig att efter omsimktureringsfasenupprätthålla åtaganden om produktion och produktionskapacitet under viss tid.Lån mol offert utgår i tagel och är ränte- och amorleringsfrill.Lånet skrivs av om åtagandet uppfyllts. Enligt regeringsbeslut ijuni 1977 skall offeriavial avse en period av minsl . För budgetåren1977/78 och 1978/79 har sammanlagt anvisats 10 milj. kr. - Avskrivningslån kan utgå tillföretag för investeringar i maskiner och byggnader. Avskrivningslån kan uppgå lillhögsl av investeringskostnaden. Lånet är ränte- och amorleringsfrill ochskrivs av under en tio- till femtonårsperiod om låntagande företag uppfylleråtaganden om produktion och produktionskapacitet. För budgetåren 1977/78 och1978/79 har för avskrivningslån sammanlagt anvisats 15 milj. kr. Vidare kanstatlig kreditgaranti utgå för av investeringskostnaden. Efter förslag av regeringen beslöt i juni 1978att bemyndiga överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) all inom en ram av 22milj. ge kreditgaranti för säsongskrediter till läderskoförelag. Kreditgarantiskall kunna utnyttjas för att täcka en temporär ökning av behovei avrörelsekapital för tidigareläggning av produktionen av höst- och vinlerskor förhösten 1978 och . Regeringen tillsatte en särskild delegation ,"skodelegalionen'med uppgifi atl leda omstruktureringen och effekliviseringen av skoindustrin.I delegationen ingår bl.a. företrädare för staten, arbetstagare- ochbranschorganisationer. * Delegationen har lämnal förslag lill ÖEF om all beviljalån av de olika slag som jag här har redovisat. Skodelegationen överlämnade till chefen förhandelsdepartementet en "sammanfattande rapport med förslag tillsäkerställande av viss minimiprodukiion av läderskor". Rapportens innehåll redovisas i underbilaga 1. Efter remiss har yllranden över rapporten lämnals av näringsfrihelsom-budsmannen(NO), ÖEF, kommerskollegium (KK), () som inhämtatyttrande från länsarbetsnämnden i län, statens industriverk (SIND),, gros- * , ordf, dir , dirErling , förbundsord-förande , dir Gösla Rehnqvisi,ombudsman och byråchef . 2 1978/79. Prop.1978/79:60 6 sistförbund, handelsagenters förbund, , . i (LO)som inhämtat yttrande från saml (). En sammanställning över remissinstansernas yttrandenåterfinns i underbilaga 2. Föredragandens överväganden och förslag 2.1 Skodelegationens verksamhet och dess förslag i stort beslut om försönningsberedskapen påläderskoom-rådeiinnebar att särskilda insirumeni skapades och medel beviljades för atlmöjliggöra en omstmkturering och effektivisering av skoindustrin. Skodele-galionen,som tillsattes för att administrera omstrukturerings- och effektivi-seringsprocessen,har under analyserat branschens konkurrensförutsättningar ochprövat olika vägar alt åstadkomma en ändamålsenlig branschstruktur. Delegationen har under sin verksamhei behandlal 93ansökningarom lån av olika slag och i samband härmed föreslagit ÖEF atl beviljalån enligt följande. Typ av lån Antal lån Totalt belopp Försörjningsberedskapslån och offertlån 75 17,9 ÖEF har i samtliga fall beslutat i enlighel meddelegationens förslag. De förslag som skodelegationen lade fram detlaår har en långsiktig karaktär och syftar lill all genom särskilda ålgärdersäkra den från försörjningsberedskapssynpunkt erforderligaproduktionskapaciteten . Om inie sådana långsiktiga ålgärdervidlas, bedömer skodelegalionen att en fortsatt svensk årsproduktion om 2 milj.par inie kan upprätthållas. Skodelegationen anser all om den svenska konkurrenskraftenallmänt sett återställs och lämpliga åtgärder vidtas mol lågprisimporten bördet finnas möjligheter för en tekniskt genomraiionaliserad läderskoinduslri medgod produktutveckling och marknadsföring alt överleva av egen kraft. Delegationens förslag innebär i korthet följande. - Ett aUmänt produkiionssiödi form av offertlån bör utgå lill samtliga skoföretag mot åtaganden om bl.a.upprätthållande av viss produktion. Siödet föreslås utgå med 107,0 milj. kr. Slödel avses vara högsl i början av perioden för all därefieravirappas. - Fortsattinvesteringsstöd till branschen i form av avskrivningslån och Prop.1978/79:60 7 kreditgarantier.För åren 1979-1981 föreslås 21,0 milj. kr. - Bildandet av ett skoiiisiluit med uppgifi atl biståskoindustrin bl. a. med rationalisering, produktutveckling och marknadsföring.Statens kostnader för institutet beräknas för till ca 8,2milj. - Bildandet av holdingholagci Skokartongen i vilket början avses ingå åtta av landets skoförelag. För främst detta ändamålföreslås utgå skosimk-turiån om sammanlagt 22.5 milj. kr. 2.2Den svenska skoindustrins konkurrensförutsättningar Skodelegalionenframhåller i sin rapport att den svenska skoindustrin har att arbeta under ettjämfört med andra länder högt kostnadsläge. Delegationen anför vidare allmånga skoförelag har stora tekniska brister och alt marknadsföringen vanligenär dåligt utvecklad. Anledningen härtill ärenligt delegationen otillräckligaresurser hos de små och medelstora företag som återstår inom branschen. Deförelag som finns kvar har salsal på mindre delar av marknaden, s. k.marknadsnischer, medan skoföretag med siandardtill-verkning har slagils ut ikonkurrensen med länder med ett lägre kostnadsläge. harenligt delegationen siluaiionen förvärrats genom ökad importkonkurrens ochvikande efterfrågan på hemmamarknaden. Den negativa utvecklingen har medförtatt en nödvändig simklurralionalisering genom sammanslagning av förelag haruteblivit. Det har inte funnits köpare då förelag har varit lill salu. Ingenav remissinsianserna har några väsentliga invändningar mot delegationensbedömning av vilka fakiorer som har förorsakat den svenska läderskoindustrinssvårigheter. Då det gäller frågan vilken betydelse lågprisimporten har haftbetonar dock både KK och handelsagenters förbund alt den svenskaskoimporten i allt väsentligt sker från EG/EFTA-oni rådet. framhåller all en av orsakerna lill skoin-dusirinssvårigheter är alt detaljhandeln i prissättningen tillämpar ett system medprocentuella pålägg vilket missgynnar svensktillverkade skor. Jagkan i stort ansluta mig till delegationens analys av läderskoindustrins konkurrenssituation.De brister hos branschen som delegationen pekar på kan enligt min mening sessom en konsekvens av den snabba nedgång som pågått inombranschen. En sådan utveckling medför lätt en bristande framtidstro som i sigförstärker den negativa tendensen. Sålunda minskar t.ex. investeringsviljan hosbranschen liksom dess möjligheler all dra till sig nya företagare. Skoinduslrinsproblem har vidare inneburit att nyrekryteringen av personal försvårats.Medelåldern hos de anställda är därför relativt hög. Vadjag här har anförtleder enligt min mening till slutsatsen all del är av största belydelse all molverkaen negaliv framtidstro inom skoindustrin. Jag bedömer alt åtgärder ihuvudsaklig 1978/79:60 8 överensstämmelsemed skodelegaiionens förslag bör kunna få sådana effekter. Däremot anserjag i likhelmed KK och handelsagenters förbund att åtgärder riktade mol den s.k.lågprisimporten inte kommer alt ha nämnvärd effekt. Lågprisimporten svarar f n.för högst 5-6 ", av den loiala importen. Jag återkommer i avsnitt 2.6 tillfrågan om lågsprisimportens belydelse. Underskodelegaiionens verksamhei har ÖEF på förslag av delegaiionen lämnatförsörjningsberedskapslån lill skoföreiagen på ca 18 milj. kr. stöd harhaft en generell karaktär och har utgått för atl förhindra att från försörjningsberedskapssynpunkiväsentlig produktionskapacitet skulle läggas ned under delegationens omslrukiureringsarbete. Delegaiionenhar, som jag redan nämnt, utformat ett förslag till generellt slöd för perioden1979-1981. Därvid har man utgått från att den svenska konkurrenskraften underdenna lid kommer att återställas. Del generella siödet om totalt 107,0 milj.kr. föreslås därför trappas ned från 44,0 milj. kr. lill 35,0 milj. kr.år 1980 och 28,0 milj. kr. Därefier fömtsätls under vissaförutsättningar en från försörjningsberedskapssynpunki tillräcklig produktionkunna upprätthållas ulan statligt stöd. Slödel föreslås utgå i form av offertlån.För all beviljas sådana lån föreslås all företagen skall uppfylla vissavillkor. Förutom åtagande om viss produktion skallföretag kunna visa all del inte avser att upphöra med skotillverkning efter år1981. Stödet bör inte få användas till t.ex. punkiak-tioner riktade mol andrasvenska företag. Antagandetom en successivt försiärki konkurrenskrafi ifrågasätts av som bedömer atl skoindusirin lorde få räkna med en fortsattoförmånlig kostnadsutveckling. Behovei av slöd lorde kvarslå och lill och medkanske öka. NO instämmer däremot från en principiell utgångspunkt meddelegationen i att det är främsi genom en generell ekonomisk politik somnäringslivets konkurrensförutsättningar bör förbättras. En selekliv politikmedför alltid risk för konkurrenssnedvridning. Svenska skofabrikantföreningenförordar att siödet skall bibehållas nivå under de tre åren1979-1981 och alt det försl därefter sker någon form av avtrappning. LO anseratt regeringen i god lid före treårsperiodens slut bör la ställning lill om delallmänna stödet skall kunna avtrappas hell ellerom det måsle föriängasytterligare för atl produktionsmålet skall kunna upprätthållas. Jagvill för egen del framhålla all de föreslagna generella åtgärdema måsle ses isamband med de övriga åtgärder som delegationen föreslår för omstrukturering avbranschen saml förstärkning i tekniskt avseende och framförallt i fråga ommarknadsföring. Utgående härifrån fömlsäiier jag alt skoindustrins behov av produkiionssiödsuccessivt kan minska under Prop.1978/79:60 9 Därefter bör effekliviseringen och omstruktureringen av skoindusirinlillsammans med de omfattande stödåtgärderna ha förbättrat skoindustrinskonkurrenssituation, så alt ytterligare stödinsatser från statens sida inieerfordras. Fleraremissinsianser tar upp det föreslagna produkiionssiödeis nivå. KK beräknar allstödet molsvarar av branschens förädlingsvärde resp. avlönesumman men anser sig i avsaknad av närmare redovisning avberäkningsgrunder inte kunna ha någon bestämd mening om stödet. framhåller atl produk-tionsstödei innebären subventionav . per par skor och . per parar 1981. Räknat per anställdblir stödet enligt föreningenca . SIND anser atl delallmänna produktionsslödel kan synas lågt med hänsyn lill redovisad skillnadför arbeiskosinaden gentemot vikliga importländer men all del ändå bör varatillräckligt om produktgrupper med den starkaste imporikonkurrensen erhållerdel slörsla stödet. Somjag redan har framhållil avses utgöra en anpassningsperiodunder vilken skoindusirin bedöms fä förmåga att leva vidare av egen krafl. Skodelegalionenhar beräknat branschens behov av produktionsstöd medmålsättningen alt någoi väsentligt bortfall av produktionskapacitet inte skallske. Det av delegaiionen föreslagna produktions-stödet innefattar även stöd förgummistöveltillverkningen hos . Skodelegationenhar beräknat all produkiionssiöd skall utgå för en produktion som någotöverstiger målet 2 milj. par skor . Jag är för egen del beredd allförorda stöd till en produktion som motsvarar målet 2 milj. par läderskor perår. NOanser att de stödåtgärder delegationen föreslår måste riktas mot de förelag sombedöms ha de bästa förutsättningarna att på lång sikl driva sin rörelse medlönsamhet. I annat fall konserveras enligt NO en orationell företagsstruktur. ÖEFulgår från att produkiionssiöd även framgent skall lämnas till de företag somunder överskådlig lid bedöms kunna vara av belydelse från försörjningsberedskapssynpunki. Jagvill föregen del framhålla att det av skodelegationen föreslagna stödet har engenerell utformning och därmed inte verkar snedvridande på konkurrensen. Jag villvidare framhålla att delegationens förslag beträffande den s.k. Skokartongeninnebär atl en inte oväsentlig strukturomvandling sker av skoindustrin. Molbakgrund av vad jag här har anförl förordarjag all medel beviljas föratt möjliggöraavtal med skoföretag om upprätthållande av en produktion av 2 milj. par per årunder . Jag vill betona all mina förslag i denna fråga enbartmotiveras av önskemålet all upprätthålla en från försörjningsberedskapssynpunkttillräcklig produktion. Jagberäknar att 15 milj. kr. erfordras för /79. ÖEF disponerarunder anslaget V:7 Försörjningsberedskapslån 15 milj. kr. 1978/79:60 10 tillskoindusirin varför ytterligare medel inie erfordras under innevarande budgetår.Del bör ankomma på ÖEF au förhandla med skoföreiagen och besluta omproduktionsstöd upp till en produktion av 2 milj. par . Omdel skulle visa sig atl det föreslagna produktionsslödel tillsamnians medövriga föreslagna åtgärder är otillräckligt för atl upprätthållaproduktionsmålet 2 milj. parskor perår får behovei av ytterligare åtgärdervägas mot de slalsfinansiella kostnaderna härför. Redan kostnaderna för de åtgärderjaghär föreslår föratt upprätthålla angiven försörjningsberedskapsnivå innebärenligt min mening au nuvarande produktionsmål kan komma atl behöva omprövasunder . Härvid bör bl. a. en lösning med produktionskapaciteti malpåse övervägas. Skodelegationen föreslåratt avskrivningslån skall ställas till förfogande för investeringar i maskineroch byggnader. Delegaiionen föreslår vidare alt statliga kreditgarantier somhittills skall kunna utgå för 25 '/i> av investeringskostnaden. Bl.a. med anledning av denlidigare nämnda bristande framtidstro som länge präglat branschen harföretagens ny- och reinvesteringsverksamhet legat på en låg nivå. En grundfömtsäliningför att svenska skoförelag skall kunna hävda sig i framliden är enligt minmening all de ges möjlighet alt utveckla sig tekniskt samt all bedrivaverksamheten i rationella lokaler. Delegationens förslag syftar lill alt göra detlamöjligt. Jag tillstyrker därför i stort delegationens förslag. Av medelsbehovelför avskrivningslån bör 6,5 milj. kr. ÖEFdisponerar f n. 4 milj. kr. Under /79 erfordrasdärför ytteriigare 2,5 milj. kr. Jag återkommer härtill i det följande vid minanmälan av anslagsfrågor. Del bör ankomma på ÖEF att förhandla med skoföretagenom avskrivningslån och besluta om sådana. Denram som ÖEF disponerar för krediigarantier i samband med medgivande avavskrivningslån bör vara tillräcklig föratt tillgodose de behov som kan uppståi samband med investeringar inom skoindusirin. Detfinns f n. två centrala serviceorgan på skoområdei. I Skojörsknlngsin-siituietingår som medlemmar 24 läderskoförelag lillsammans med nio leveranlörsföretagsamt fack- och branschorganisationer. Skoforskningsinsii-lutet utförservicetjänster fränisi på det produktionstekniska området saml då det gällerproduktutveckling och konsumeniteknisk forskning. Skobransch-rådei har somhuvudmän , vilkenrepresenterar både tillverkare och importörer samt . Skobranschrådelhar således en bredare intres-senikrels än Skoforskningsinsiiluiei. Gentemotskoindustrin har Skobranschrådel bedrivit vissinformations- och utbildningsverksamhet i designfrågor. Prop.1978/79:60 11 BådeSkoforskningsinsiiluiei och Skobranschrådel uppbär statliga bidrag för sin verksamhet. Skodelegationenframhåller i sin rapport atl många av de svenska skoföretagen är alltför småför atl själva kunna bekosta erforderliga insatser (or produkt- ochdesignutveckling, svensk marknadsföring samt exportförsäljning. Delegationenföreslår med hänsyn härtill atl en stiftelse benämnd Skoiiisiiiuiei bildas med uppgifiatl bistå branschen i bl. a. här nämnda avseenden. Siifielsens huvudmän skallenligt förslaget vara staten, skoindusirin, berörda arbelsiagarorganisalioner samlskodelaljhandeln. Finansieringen av institutet föreslås av delegationen skedels genom avgifier från de skoförelag som köper tjänster från institutet, delsgenom statliga bidrag. Skodelegalionenföreslår att institutet skall organiseras i två avdelningar. Den enaavdelningen ulgörs av det nuvarande Skoforskningsinsiiluiei som med oförändradeuppgifteröverförs till Skoinstitutel. Den andra avdelningen nybildas och utgörmarknadsavdelning. Dess uppgifter skall vara atl bistå skoindustrin då delgäller bl.a. marknadsföring, designverksamhei, ekonomisk planering och kalkylering. Skodelegalionenanser atl Skobranschrådel inte bör inlemmas i det nya Skoinstitutel. Skäleihärtill är bl.a atl har en myckel bredare iniressentkrets än Skoinstitutelavses få. Enligt delegaiionen bör Skoinsli-tutet ingå som huvudman iSkobranschrådet. Detta innebär att skoföretag inte skall behöva vara medlemmari föratt få del av Skobranschrådels tjänster. Enligtdelegationens uppfattning bör, om förslaget genomförs. intelängre erhålla statligt slöd. bör i stället tilldelas Skoinstitutel. Delegationenberäknar de totala kosinaderna för Skoinstitutel under åren 1979, 1980 och 1981till 3,3, 3,7 och 4,2 milj. kr. Efter avdrag för beräknade intäkter återstårett behov av statliga bidrag med 2,5, 2,7 resp. 3,0 milj. kr. Delegationen harhärvid förutsatt atl av kostnaderna bestrids med intäkter vidförsäljning av tjänster till skoföreiagen. Flertaletav remissinsianserna tillstyrker eller lämnar utan erinran delegationensförslag beträffande ett skoinstilut. Enligt skohandlareför-bund kan Skoinstituteli längden komma alt bli den utslagsgivande faktorn när del gäller skoinduslrinsframtid. SIND pekar på lämplighelen av all koncentrera teknologi-, design-,marknads- och ledningskunnande lill skoinstitut;!. Detla bör kunna utgöra encentral för utveckling och utbildning inom branschen. Koncentrationen av vitalabranschfunktioner är enligt SIND nödvändig efiersom de olika företagen även iden omstrukturerade industrin är för små för alt enskilt bära allautvecklingskostnader. anför vissa kritiska synpunkier på föreslaget. Förbundelframhåller atl inte beretts tillfälle alt framförasynpunkter på bildandet av ett skoinstilut. Förbundel påpekar atl 31 skotillverkandeförelag är medlemmar i och 1978/79:60 12 föreslåralt en överläggning med berörda parter kommer lill stånd för attdiskutera olika frågor angående ett eventuellt bildande av ell skoinstilut. Grossisiförbundelframhåller vidare att även om Skoinstitutel nalurligen bör bedöma behovet avoch svara för samordningen av statliga stödinsatser är det inte lämpligt atl uppgifierom handläggning av slöd till enskilda förelag delges andra än berört förelagoch i särskilda fall branschorganisaiionen.