prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Den störsla delen av föreslagna medel förfortbildningsätgärder med anledning av läroplansförändringen bör avsättas fördel nya lillvalsämnet kommunikation. Fortbildningen av personal som arbeiar med biblioteks- ochläromedelsfrågor kräver också fortbildning. SÖ har för budgetårel 1979/80 beräknat kostnad för härovan redovisade fortbildningsinsats till 2,2 milj. kr. 14 Lokaler och läromedel Här nedan ges nägra exempel på den nya limplanenslokalkonsekvenser. De flesla låg- och mellanstadieskolor är byggda somklassrumsskolor och har föruiom klassrum/basutrymmen också slöjdsal(ar),gymnasiik-rum(sal), bokrum saml matsal. Vissa skolor har dessutom grupprumeller komplemeniuirymme, där vanligen utrymmei för bokrum ingår. Lågstadieskolorhar i allmänhet inte bokrum och slöjdsalar. Speciella uppehållsrum saknas. Klassrum/basuirymmen används såväl i svenska,malematik, engelska och orienteringsämnen som i estetisk-praklisk verksamhet.Ett mer undersökande och prakliskl arbetssätt kan medföra en förändring ocksåav inredning och utrustning av befintliga lokaler. Specialundervisning och hemspråksundervisning har behov avarbetsplatser för gruppundervisning. Icke-timplanebundna aktiviteter bör kunna försiggå samtidigtmed den reguljära verksamheten i alla tillgängliga lokaler. Därför är detvikligl atl man föruiom klassrum/basuirymmen kan utnyttja slöjdsalar, gymnastiksal,bokrum, grupprum, komplementutrymmen, matsal elc maximall under helaskoldagen. De flesla högsladieskolor är byggda som ämnesrumsskoloroch har förutom lärosalar/basutrymmen ocksä maskinskrivningssul, lokuler förnulurorienlerunde ämnen, musik, teckning, konsl, slöjd, teknik, hemkunskapsaml bibliolek, gymnastiksal, malsal och uppehållsutrymme. En del skolor hargrupprum, andra komplementulrymmen, där i vissa fall biblioteks-arean ingår. 1 skolor med sex och sju paralleller blir slöjdlokalernafullbelagda respektive överbelagda av limplunebundnu aktiviteter enligiförslug lill ny limplan. Skolor med sju paralleller planlagda hardock ivä irä-och meiallslöjdslokaler. Genom all leknik föreslås bli obligaioriskl kanlimbeläggningen medföra problem vid siörre skolor. Otillräckliga lekniklokalerhindrar en önskvärd utveckling mot leknisk-experimenlell verksamhei. En delmomenl kommer dock atl kunna förläggas lill lokaler för naturorienterandeämnen. Gymnasliklokalerna är oftast hårt ulnytijade. 1 dehögsladieskolor med fem paralleller som planerades 19661969 finns endast ensal vilkel kommerail medföra problem. Även om allernalivkurser i engelska, matematik och franskaoch lyska slopas förekommer gruppindelning. Säväl i dessa ämnen som i hemspräksundervisningfinns behov av grupprum och/eller delbara större utrymmen. Prop.1978/79:180 160 Den normerade lokalresursen för elevernas lediga tid.bland annal uppehållsutrymmen, är knapp. Även hiir gäller som tidigare nämnlsall allu skoluns lokuler bör var tillgängliga helu skoldugen. Summunfutlningsvis kun konslulerus ull de föreslugnuförändringurnu i grundskoluns läroplan och införandet av sumlud skoldagtillsammans innebär atl lokalbehovet för olika ändamål kommer ull öku. 1 dellaavsnitt har vissa problem berörts. De lokala vuriuiioner som kommer ull bli enföljd uv förändringurnu i skolun gör del svuii uit frun ceniruli hull nunärmure överblicku skolornus lokalbehov. En vikligl uppgift för SÖ blir anunderlätta, stimulera och siödja det lokala utvecklingsarbelel. Liku vikliglblir ull snurusl yllerligure ulvecklu del sumrud som finns mellun lokal ochcentral nivå i avsikl alt su snubbt som möjligl fii frum underlug för bedömninguv skoluns lokulbehov i sumbund med läroplunens tillämpning. SÖ hänvisur lill un lurure och elever fär frihel ull väljuundervisningens innehall utifrån mål och huvudmoment sumt lill un urbelei skullulgä frän elevernas egnu problemslällningur. Dellu föruisäiier ull skolun harlillgång lill läromedel för olika behov och all läromedelsorganisalionen ärflexibel. För en lidsenlig undervisning krävs också all eleverna fär lillfällean direkl Sluderu verkligheien. Deiiu ställer krav på skolornusläromedelsresurser. Däremot kräver den nya läroplanen inle all existerandeläromedel i ett slag ersälls med nya. Komplelleringar bör göras ulifrån delarbetssätt man lokalt söker sig fram till. SÖ uvser ocksä ull pä oliku sänslödju uivecklingen mol nyu säll all ulnyllju läromedlen. SÖ anser all utbyggnaden uv skolornus bibliolek ochläromedelssumlingur i stor utsträckning kan genomförus inom rumen förnuvurunde kommunulu läromedelsunslag. Dessa måste emellerlid i så fallomdisponeras. förutsätter i sin lur atl man omprövar de cenirulaläromedlens ställning och skyldigheten au lillhunduhällu en del av dem somgäva. En sådan omprövning är moiiverad också därtör atl skolarbetet inte isummu utsträckning som förr kräver ull elevernu siryker under och untecknar iegna böcker. Tvärtom kun ell framhävande av de centrala läromedlens belydelsevara ell hinder för utvecklingen. Hur läromedlen skall lillhandahållas prövasemellerlid bäsl i den lokala planeringen av arbetet. 1 den planeringen kan mangöra en avvägning mellan läromedelsgåvor och de kompleiie-ringur som behövs förell probleminrikial arbele. Om de kommunala anslagen däremoi ocksu i forlsällningenbinds av cenlrala besiämmelser, kan en sådan avvägning i vissa komuner bliomöjlig. Eleverna där finge i så fall väseniligt sämre förulsäiiningur änandra för siu arbele. SÖ föreslår däiför all 2 kup. 27 § skolförordningenkomplelterus i förslu slyckel därhän ull eleverna skull lillhandahållasläromedel och unnun muieriul saml ulan egen kosinad beredas lillfälle lillverklighelssludier i nalur och samhälle i den ulsiräckning som fordrus för enlidsenlig undervisning, an i summa puragraf stadgandel om all vissa läromedelskall lillhandahäl- lus somgåva uigår. all i 5 kap. 13 S skolförordningen införs au skolslyrelsen anlarläromedel och avgör hur dessa skall siällas lill elevernas förtbgande eftersamråd med personul och elever, an de besiämmelser i dennu purugraf, vilkuavser cenlrala läromedel, ulgår. Prop.1978/79:180 161 Del kun vur svårl an skilja pu koslnuder som är förunledduuv ändringur i läroplunen och koslnuder som beror pu en ullmänl höjdambilionsnivå. Del gäller inte minsl förundringui' i urbelssällel. En uigångspunki för översynsurbelel har vuril ull ökudekoslnuder inle skull uppstä. Förslugen uvses ulllsä kunna genomförus inombefinlliga resursramar. Ökude resursinsulser ur dock önskvärda, och om de i etibättre ekonomiski läge kan göras, skulle de ge lorbällrude resuliut uv skolverksamheten. Timplaneförslaget kan ge de slörslakoslnadsförändringarna. men den lokalu friheten uti fördeluförsiärkningsresursen och limplunens rumkurak-tär gör del svärl all bedömuföljdernu av limpkmeförslagel. Pä läromedelssidan uppstår inle ökade koslnader. men därbehövs möjlighet till fiiare disposiiion av resurserna än . Del konslulerus behov av fortbildning både på grund avriksdugens beslul om skolans inre urbete och som en följd uvläroplunsförslugel. Definili-vu beräkningar hur inle kunnai göras, men underalla förhällanden är cn ökning av forlbildningsansluget ofrånkomlig. Svenska kommunförbundei och SÖ har i en gemensamarbelsgrupp ana-lyseral de kommunalekonomiska konsekvenserna avläroplansöversynen. Gruppen konstalerar all reformens syfie är all lösa problemi skolan. 1 samma män della syfte uppnås görs ulöver mänskliga vinsler ocksåvissa samhällsekonomiska vinsler. ökal lokall ansvarsiugunde ger ocksä ralionaliseringsvinsier. Arbelsgruppen konslalerar att den höga ambitionsnivå somläroplansförslagel uttrycker underslryker säväl behovei av an hämta ifall eneftersläpning i förhållande lill Lgr 69 som nya behov av adminisiraiivainsaiser, lokaler, utrustning sumt elevvård och läromedel. Eftersom del inle gåu all på generell nivå uppskatta bådevolym- och kvulilelsförändringur. har arbelsgruppen inle presenteratbedömningar i reellu ekonomiska lermer. En mera ingående bedömning är möjligförsl efter au kommunernu självu bedöml läroplunsförslugels konsekvenser. Förverkligandel av förslagen, I.ex. av ell förändralarbetssätt, beror lidsmässigl pä del ekonomiska resursuirymmei. Den lokalakosinaden är dock oberoende av förverkligandeiidens längd. 1 bedömningen av de efconomiska konsekvenserna vararbetsgruppen inle enig. representanter menade all densammanlagdakostnaden för läroplansförslagels genomförande kommer all blibetydande. SÖ:s representanter ansåg, all de koslnader som kan hänföras direkltill läroplansförslaget är manliga, men all om man räknur med ull inhämlu eneftersläpning och inräknar kosinaderna för övriga reformer pä skolområdet, kande sumlude koslnudernu bli belydande. 1 och med all de föreslugnu förändringurna av del ullmännudriflsbidra-gel för grundskolun iräll i krufl hur decenlraliseringen avbesluianderällen när del gäller organisalions- och resursanvändningsfrågormöjliggjorts. Huvudfrågan i riksdagsbesluiel i anledning avSlA-proposilionen gäller utvecklandet av nya arbelssäil i skolan. Del ärnödvändigt atl eleverna i större utsträckning medverkar i planering,genomförande och ulvärdering 11 1978179. Prop.1978/79:180 162 av verksamheien i skolan. Arbetet inom alla ämnen måsle fåen ökad inriktning mot pruklisku och undersökunde urbelssäll och en vidgudunknyining lill sumhällel. Dellu är en sländigi pågående process som på sinuhåll redun påbörjals. Den friare resursanvändningen och del ökude lokulu ansvareiger yllerligure förulsäliningar för cn bredare samverkan inom och med skolan. Helhelssynen på eleven sumi ökude insulser förburnomsorgen ur undru bärunde idéer i SlA-beslulel. Akiivitetsbidiugei förorgunisutionernus lokulu verksumhei blund barn och ungdom har ulökuls. Densumlude skoldugen kun införas fr. o. m. 1978/79. Till dc kommuner som såbeslulal utgår extra statsbidrag. För ull ge utrymme för unnun verksamhei pamellanstadiel, föreslår SÖ i avsniii 9 all undervisningsliden minskas. Den siörre frihelen i fråga om resursanvändning, planeringoch den vidgade ulvärderingen kräver en ökud volym för ledningsuppgifler. Enförsiärkning har skell /78. Undervisningsskyldighelen har sänkls.Anialei ijänsler har uiökals. Ålgärder som innebär en ökad flexibiliiei hurbeslulals. De oliku inslugen i SIA-reformen genomförs inle samiidigivid en beslämd lidpunki. Den decentraliserade beslutsrätten och det ökadelokala ansvurei innebär ull lokula inilialiv blir avgörande för hur reformen genomförs. SÖ:s läroplansförslag rymmer förändringar av flera slug.Mun behöver övervägu om ell beslul bör sällas i krufl och genomföras successiviför skilda årskurser eller generelli vid en lidpunki för hela . Därvid behöver bl.a. beakias all limialen för ämnena angessiadievis och inle årskursvis, all vissa nuvarande lillvalsallernaiiv tas borloch ersälls av andra, all båda slöjdarlema pä högstadiet blir obligatoriskaoch alt eleviimialel på mellansiadiel reduceras. Oavsell vart övervägandenaleder lorde vissa övergångsbestämmelser behövas. ikrafllrädande vid en lidpunkibehöver inle ulesluta all genomförandel i vissa hänseenden sker elappvis. Efiersom införandel av den nu gällande läroplanen innebaromfaitande organisatoriska och undervisningsmässiga förändringar, var ellsuccessivi införande lämpligt. En sådan lösning var möjlig genom all de nyalimplanerna faslslog ämnenas limtal för varje årskurs. Förändringen av tillvalssyslemet liksom förändringar sompåverkar lärares tjänstgöringsförhållanden talar även för ellsuccessivi införande. De lokala lärarfrågornas lösning gynnas dock inle av atlläro-plansbesluiel sälls i krafl årskursvis. För ell genomförande vid en och samma tidpunkt lalarenligt SÖ:s uppfattning följande skäl: Läroplansförslagetär ett inslag bland många redan genomförda förändringar. När läroplanenskall börja lillämpas har planering pågåll en längre lid. Planering,resursanvändning och ulvärdering av skolans verksamhei underlällas. successivigenomförande av mellansladiels limplan skulle försvåra möjligheterna attgenomföra en samlad skoldag för alla. Denna är nödvändig av bl.a.skolskjutsskäl. Den successivaförändringen av specialundervisningen underlättas. Projeklinriktadestudier över årskursgränserna är beroende av en tilllämpning för helagrundskolan. Ansvaret atllokalt fördela undervisningstiden mellan årskurser liksom den slopadestadieuppdelningen i kursplanerna är yUeriigare ell skäl. Prop.1978/79:180 163 SÖföreslår med slöd av ovanslående resonemang all den nya läroplanen träder ikrafl för hela vid samma lidpunki. Genom övergångsbesiämmelser bördel göras möjligl all forlsalia redan påbörjade studier i ekonomi, konst ellerleknik. Möjlighelerna lill enlyckosam slarl för genomförandel av en reform hänger samman med beslut ochavtal om bl.a. anställnings- och tjänstgöringsförhållanden. Lokallförberedelsearbeie och besluisfallande föruisäiier all cenlrala beslul,förfaiiningar och avtal är klara och lillgängliga. Belydande delar av detcenlrala arbelel kan inie bedrivas förrän åtminstone en proposition i fråganföreligger. SÖ menar atl liden mellan riksdagsbeslul och ikraftträdande börberäknas till . SÖ anser alt den nya läroplanen i sin helhet bör varadistribuerad senast vid ingången av läsårel närmast före det år den skallbörja tillämpas. 1 betydligt siörre ulsiräckning än tidigare mäsleslällningsiaganden för själva övergångsskedei göras lokall. Del lorde övervägassenare om kommunerna behöver få ytierligare beslutsbefogenheter avövergångskarakiär. Prop.1978/79:180 164 Remissyttranden över förslag till förändringav läroplan 1 Allmänna synpunkter. Ll Synpunkter på utredningsarbetet RRV, länsskolnämnden i , TCO, SkdUfteå,Väsierås samt kommuner, RHS och ungdomsråd anser atl SÖhar bedrivit sitt översynsarbete på ell myckel öppel säll och genom ettutvecklat nät av arbels-, referens-, inlresseni-, samräds-ochparlamenlarikergrupper redan under arbeiels gång försäkral sig om synpunkierulifrån. Man har dessulom genom skriftserien Läroplansdeball informeral om deolika komponenterna i arbetel. TCO framhåller dock alt arbelsformerna bör vidareuivecklasoch än mer inriklas mol alt läroplansförändringar skall ulgä från förslag från"fällel" och bygga på forskning, utvecklingsarbele och en sysiemaiiskutvärdering av verksamheien. Skellejleå kommun anser all det skulle ha varit en styrkaför förslaget om elevsynpunkler inhämials i siörre ulsiräckning. RHS barden beslämda uppfallningen atl läroplansförslageldiskuterats i myckel begränsad ulsiräckning på fällel. DeUa gäller inte minslföräldrar och elever. En förklaring häriill kan enligi förbundel vara all manär "re-formtröu" inom skolan. Oklarhelen om SlA-reformens räckviddoch konsekvenser kan ha varil en näslan oöverstiglig informalionsbarriär förlä-roplansförfattarnu ull la sig över. Karlsiads kommun konslalerar all avgörande för lolkningen avinnebörden i de av beslulade målen för skolans arbele är dengrundsyn som lolkningen baseras på. Läroplansförslagel karakleriseras enligikommunen av all oenighel har rätt mellan de ansvariga i ochalla de referensgrupper, som redovisas i ulredningens bilaga I, i fråga om ensådan grundsyn. UHÅ anser att en utförligt redovisad grundsyn och enanalys och värdering av den framtida samhällsutvecklingen som är av vitalbetydelse för den obligatoriska skolans utformning borde ha gjorts i delföreliggande förslaget. SACOISR framför liknande synpunkier och noierar all SÖ harbesläml sig för vilka mål som skall gälla för läroplansöversynen. Dessaifrågasails inle och relaleras inle i lillräcklig grad lill skolans akluellaverklighel. Förbundet finner del t.ex. anmärkningsvärt all förslaget endasluilalar vaga förhoppningar om alt komma lill rätta med den brisiandemolivaiionen för skolarbelel hos många elever. i påpekar all SÖ:s förslag ivissa avseenden avser all utgöra ett verkligi förslag lill ny läroplan, iandra alt bilda grund för del forlsalia arbelel all utforma läroplanslexi.Denna dubbla målsättning är prakliskl sett svår. Följden har enligt nämndenblivii, au analyserande resonemang utelämnats på områden, där sådana erfordrassom bakgrund lill förslagen, likaså alt motiveringar för förslagen utelämnaspå områden, där motiveringar känns naturliga. 1978/79:180 165 Ungu Örnars Riksförbimd anser all föreliggunde förslaginle präglas av ell enhelligl synsäll på barns och ungdomars uppväxlmiljö. i Siockholms län befarar all del sländigirullande, och lill si'ra delar osynkroniserade förändringsarbeiel päulbildningens område slurki kan ha bidragil lill den oro som såväl elever sompersonal inom skolan upplever. Svenska kommunförbundei framhäller all skolans uivecklingbör ses som ell förändringsarbete i små sleg och med en utvecklingstakt som larhänsyn säväl till personalens beredskap för utveckling som till de samhällsekonomiskamöjlighelerna alt genomföra förbättringar. Del fortsatta läroplansarbelel börenligt förbundets mening ske med successiva förändringar pä grundval av enfortlöpande utvärdering. Förbundet bedömer att en försiktigare reformtaktmotsvurar ell utbrett önskemål i kommunerna. länsskolnämnden i lånoch gymnasieutredningen anser all direkliven för SÖ:s utredningsarbete inlehar medgett en mer omfattande översyn av läroplan. I Krisliansiads län påpekar ull enuiredning som finner sinu direkliv otillräckligu i förhållunde lill delakluella uppdragei i normala fall brukar vända sig till uppdragsgivaren medbegäran om nya direkliv. SÖ:s översynsulredning har emellerlid i dellasammanhang i siällei vall lekniken alt konstalera. att de förslag mun helslvelat lägga fram inte ligger inom uppdragels ram. Gyinnasieiitrediiingen förordar all ell fortsallutredningsarbele bör genomföras med vidgade direkliv så all en merförulsällningslös prövning av läroplan kan ske. finner förslagei såbrislfälligl all läroplansförslagel måsle omarbelas. ,för lärare i moderna språk framhåller allinför läroplansarbelel gavs bindande direktiv om all läsa ell undru främmandespråk i den obligaloriska skolan skulle finnus kvar. Del hur på mänga sällfrumgålt ull läroplunsgruppen länker sig all på sikl del andru språkel igrundskolan avskaffas. har läroplansgruppen därmed ickeverkai i di reklivens anda. påpekar del förvånansvärdu iull inle utredningsdirektiven redovisas i SÖ:s förslag. Speciellt som mun vidett flertal lillfällen refererar lill desamma. All inte direktiven klartfrumgår gör del enligt förbundel omöjligl all se vilka förslag som lillkommilpä grund av direktiven och vilka förslag som utredningsgruppen självaktualiserat. AMS, SAF och kommun efterlyser en helhelssyn pä detoffentliga skolsyslemels roll och uppgifter. Konlaklerna förskola-grundskolaberörs visseriigen ylligl, konluklernu grundskolu-gymnusicskolu däremoiknuppusi ulls. Dennu ulllför isolerude behundling av en del uv skolsystemetförsvårur enligt inslunsernu bedömningurna av de oliku förslagen. RHS unser del olyckligl ull ett flerlul beiydundeulredningur inom skoluns omräde pågått mer eller mindre purullelll och utunegentlig koppling till vurundra . Länsskoliiäiiinden i , UHÄ.gymnasieuiredningen. TCO, , MUF, Cenierparliels kviiinoförhiind,Hisloridärarnas rik.sfiircnhig, jör lärarna i malemaiik, fysikoch kemi samt Sveiisklärarjöreiiiiigeii efterlyser en redovisning och analys avde erfarenheler och forskningsresultat som SÖ bygger sill förslag på. UHÅ påpekurull .sumiidigi som gällande läroplan infördes, påbörjades arbetel medLäroplansuppföljning för (). Del frumgår emellertid inle Prop.1978/79:180 166 i det föreliggande förslaget vilka och hur omfattandeutvärderingar som genomförts, vilka praktiska erfarenheler man samlal ochvilka slutsatser som man med utgångspunkt i uppföljningen dragil förläroplansarbelel. Karlsiads kommun konslalerar alt enighel råder såväl inomSÖ som i den allmänna opinionen om all erfarenheterna av nuvarande läroplaninte är gynnsamma. Dä emellertid resullalen av olika pedagogiska forskningsprojektingalunda är entydiga, ibland direkt motsägande, anser kommunen det beklagligtatt SÖ vid hänvisningar till sådana resultat inte uppgivit källan, efiersom ivissa fall hell andra slutsatser kunnai dras med hänvisning till annanpedagogisk forskning. anser atl SÖ:s förslag iflera avseenden inle är tillräckligt förankrad i skolans verklighet, och inteheller i de senaste årens pedagogiska forskning. Den lillgodoser enligtförbundel inte heller uttalanden . framhåller atl bristen påklarl dokumenterat stöd i forskning eller ulvecklingsarbete för olika förslagger stora delar av SÖ:s förslag en prägel av skrivbordsprodukt. SSU anser grupp som arbelai fram förslagei borde ha ägnal en belydande del av sin tidtill all analysera varför intentioner som beskrivs i denna och som beskrivits ilidigare läroplaner, inle blir verklighel. Om dessa blivii verklighel, hadeenligi förbundel med all säkerhet skolans problem varil mindre. i Siockholms län, Folkpariieiskvinnojörbund, RHS, och Geografilärarnas riksföreningförordar att en omfaUande ulvärdering av Lgr 69 borde ha föregäll del nyaläroplansförslagel. RHS framhåller all efiersom den viktigaste frågan iförslaget gäller huruvida högsladium skall vara mer eller mindresammanhållet, hade del varil värdefulli med en mera öppen diskussion om de erfarenhelerman från SÖ:s sida anser sig kunna göra av förändringen mol en mera sammanhållengrundskola. påpekar atl ell förslag lill nyläroplan för mäsle grundas på en analys av den krilik som riktasmol dagens skola och undervisning. vänder sig mol de iläroplansförslaget angivna fördelarna med helerogena grupper. SÖ redovisaringel underlag för denna bedömning. Föreningen anser alt SÖ bör genomföra ellforsknings- och ulvecklingsprogram på delta område. Länsskolnämnderna i Göleborgs och samt Norrbonenslån, UHÅ, , , , och kommuner, Ulbildningsnämndeni läns landsiing, SSU samt RHS beklagar all remisstiden trois SÖ:srekommendation inskränkles lill ell halvi år. Flera avremissinstanserna påpekar också all en stor del av tiden inföll undersommarlovet vilkel försvårade del lokala informalionsarbelel. RHS påpekar alt hem och skola-rörelsens internaremissarbete kan utgöra en vikiig pedagogisk insals då det gäller all spridukännedom om utvecklingsarbelel inom skolområdet. FPU och kommunisiisk ungdom anser all det är en självklarkonsekvens UV förslugel ull betygen avskaffas. Gör man inte della så belvivlarförbundel ull man kommer au kunna genomföra läroplanen i verkligheien med alltvad som sägs om förändral aibetssätl och om elevernas medverkan ibeslutsfallande om innehåll i undervisningen. ungdomsråd föreslår all både elever ochlärare får en ordentlig utbildning under skoltid om vad den nya läroplaneninnebär. 1978/79:180 167 1.2 Är en läroplansförändring nödvändig nu? Länsskolnämnderna i och ,och kommuner samt i läns landstinganser att mot bakgmnd av samhällsförändringarna i samband medMBL-lagstiftningen, arbetsmiljölagen och inle minsl SIÄ-reformen är en ny läroplannödvändig. i lån framhåller gmndskolansallt starkare behov av samverkan med förskola, särskola och arbetsliv. Anpassningav skolan till samhällets invandrarpolitik och internationalise-ringssträvandenär också ett tungt vägande skäl för en läroplansreform. och för lärarna imatematik, Jy'sik och kemi anser atl brislema i den nuvarande läroplanen är säsiora atl de motiverar en revision av läroplanen. Statskontoret anser atl behovet av radikala förändringarav läroplanen är väl dokumenterat. MUF konslalerar all gmndskolan brottas med allvarligaproblem. Åtgärder måsle enligt förbundet sällas in för atl återställa arbetsronoch återge allmänhetens förtroende. SIÄ-reformen är ett steg idenna riklning. Förändringar och förbällringar i läroplanen är därtill nödvändiga. anser all Lgr 69 och dagens grundskola fortfarande ärpräglad av sin bakgrund som realskola. Del nu akluella förslaget till nyläroplan för innebär enligt inte atl man frigör sig från sittrealskole-förflutna. menar atl en förändring av läroplanen är vikiig ochnödvändig att göra, men då måste den nya läroplanen även i praktiken innebäraett avskaffande av den gamla realskolan.