prop · G2031 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition Prop. om ersättning för anordnande av skyddsrum m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att i civilförsvarslagen (1960:74)tas in bestämmelser om beräkning av ersättning till dem som åläggs att anordnaskyddsrum i samband med att ny anläggning eller byggnad uppförs. Ersättningskall utgå enligt i lagen angivna grunder och avse de särskilda kostnaderna föratt anordna, vårda och underhålla skyddsrummet, 1 propositionen föreslåsvidare att den i civilförsvarslagen intagna bestämmelsen om skyldighet atttill staten betala skyddsrumsavgift för ny anläggning eller byggnad somuppförs i skyddsrumsort skall utgå. Skyddsrummen kommer därigenom efter den 1juli 1979 helt att finansieras av statliga medel. Prop,1978/79:1 2 Lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivs i fråga om civilförsvarslagen (1960:74)' dels att 56 § skall upphöra att gälla, dels att53 § 1 mom,, 55, 80 och 83 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom. Uppföres ny anläggning eller byggnad inomskyddsrumsort på mark, som är avsedd för annat ändamål än gata, torg, parkeller annan allmän plats, är anläggningens eller byggnadens ägare skyldig attinrätta och utrusta skyddsrum, som skall anordnas i anläggningen ellerbyggnaden på grund av beslut enligt 27 §, Den som med nyttjanderätt innehar fastighet eller byggnadeller del därav må ej hindra ägaren att där inrätta skyddsrum. Den som äger anläggning eller byggnad, i vilken skyddsrumanordnats enligt första stycket, är skyldig att vårda och underhållaskyddsrummet och dess utrustning. Den som anordnar skyddsrum enligt första stycket äger rätt att av statsmedel utfå ersättning härför enligt de grunder som angivas i 55 §. Ersättningen bestämmes av och utbetalas när slutbesiktning av skyddsrummet har ägt rum. Den som anordnar skyddsrum enligt första stycket äger rättatt av statsmedel utfå ersättning härför. Denna ersättning beräknas med hänsyntill an talet platser i skyddsrummet och normalkostnaden för alt anordna,vårda och underhålla en skyddsrumsplats. Ersättningen bestämmes avlänsstyrelsen och utbetalas när slutbesiktning av skyddsrummet har ägt rum. Vad idenna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller byggnad skall ävengälla tillbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad. Uppföres inom skyddsrumsort ny anläggning eller byggnad,är anläggningens eller byggnadens ägare skyldig att till staten utgivaskyddsrumsavgift enligt vad nedan sägs. Avgift utgår dock ej för byggnad som isin helhet är avsedd för bostadsändamål. Ersättning enligt 53 § utgår för särskilda kostnader föratt anordna skyddsrummet. Sädana kostnader kunna avse förstärkning avbyggnadsstomme satnt anskaffning och iordningsställande av särskilda dörraroch karmar, luckor och andra tillslutningsanordningar, ventilationssystem, gasfång och Lagen omtryckt 1975:712. en viss procentsats av del enligi tredje stycket beräknadegrundvärdet och bestämmes av . Grundvärdet beräknas med hänsyn till del största antalpersoner, som eller natt i allmänhet vistas i anläggningen ellerbyggnaden under fredstid, och normalkostnaden för att anordna, vårda ochunderhålla en skyddsrumsplats. Är anläggningen eller byggnaden delvis avseddför bostadsändamål, beräknas grundvärdet dock endast för den del av anläggningeneller byggnaden som är avsedd för annat än bostadsändamål. Vad i denna paragraf sägs om uppförande av ny anläggningeller byggnad skall även gälla 1. till- eller påbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad, 2. ombyggnadav befintlig anläggning eller byggnad, 3. inredandehelt eller delvis av befintlig anläggning eller byggnad till väsentligen annatändamål än del vartill anläggningen eller byggnaden förul varit använd. Om åtgärd som avses i fjärde stycket ej medför attanläggningen eller byggnaden kan beräknas kvarstå under avsevärt äneljest skulle ha skett, skall skyddsrumsavgift utgå endast till den del somsvarar mol del ökade skyddsbehov som uppkommer genom ål-gärden. Om särskilda skäl föreligga, må meddelabefrielse frän skyldighet alt utgiva skydds-rumsavgift. Byggnadslov må ej utnyttjas innan skyldighet atl erläggaskyddsrumsavgift fullgjorts. annan särskild utrustning samt reservutgångar. Ersättningutgår även för vård och underhåll av skyddsrummet. Ersättningen utgår med ett grundbelopp och tillägg lillgrundbeloppet. Grundbeloppet och tillägget fastställes av regeringen. Grundbeloppet utgöres av en fast del, som är lika stor förvarje skyddsrum, och en rörlig del som beräknas efter antalet platser skyddsrummet.Vid fastställande av grundbelopp skall beaktas om den del av byggnaden, ivilken skyddsrummet har anordnats, skulle ha ulförts utan bärande väggar avbetong om skyddsrum ej hade anordnats i byggnaden. Tillägg till grundbeloppet kan utgå för kostnader somerfordras för att skyddsrummet under fredslid skall kunna användas för annatän skyddsrumsändamål. Sådana kostnader kunna avse särskilda anordningar föratt kunna tillsluta dörrar, fönster och andra öppningar. Tillägg kan ocksåutgå för kostnader för särskilda åtgärder som vidtagas för förstärkningar motras eller på grund av särskilt besvärliga grundläggningsför-hållanden. Vid bestämmande av ersättningens storlek skallgrundbelopp och tillägg till grundbeloppet anpassas till kostnadsläget iskyddsrums-orten för skyddsrummets slutbesiktning enligtgrunder som regeringen bestämmer. Om ägare av anläggning eller byggnad ej är redovisningsskyldigenligt lagen (1968:430) om mer- värdeskatl, skall grundbeloppet och tillägg tillgrundbeloppet uppräknas med sex tiondelar av den förskyddsrummets slutbesiktning gällande skattesatsen enligt 13 § lagen om mervärdeskatt. Om tillämpningen av andra -fjärde stycket med hänsyn tidskyddsrummets utförande leder till att ersättningen i visst fall blir uppenbartobillig för den ersättningsberättigade, får ersättningen bestämmas till högrebelopp enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. Den som underlåter att i förväg inhämta länsstyrelsensgodkännande i fall, då så skal! ske enligt 33 §, dömes till böter. Det åligger den vilken gjort sig skyldig tillunderlåtenhet, som avses i första stycket, att i enlighet med länsstyrelsensanvisningar ändra vad som redan utförts. Samma skyldighet åvilar den somåsidosatt föreskrift, vilken meddelats av vid prövning enligt 33 §. Den som utnyttjar byggnadslov utan att ha eriagtskyddsrumsavgift enligt 55 § dömes till böter. 83 §2Över beslut av civilförsvarschef eller polismyndighet i ärende, som avses idenna lag, må besvär anföras hos , om ej annat följer av 69 §.Talan mol myndighets beslut enligt 27 och 32 §§ föres hoslänsstyrelsen genom besvär. Motlänsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 49 eller 54 §, om ersättningenligt 53 § och skyddsrumsavgift enligt 55 § eller om föreläggande av vite vidunderlåtenhet att fullgöra skyldighet enligt 15 § föres talan hos kammarrättengenom besvär, I samma ordning föres talan mot Motlänsstyrelses beslut om kostnadsfördelning enligt 49 eller 54 §, om ersättningenligt 53 § eller om föreläggande av vite vid underlåtenhet att fullgöra skyldighetenligt 15 § föres talan hos kammarrätten genom besvär. I samma ordning förestalan mot beslut, som länsstyrelse enligt Senaste lydelse 1978:263. beslut, som länsstyrelse enligt denna lag eller med stöddärav utfärdade bestämmelser i särskilt fall meddelat om föreläggande,föreskrift, tillstånd eller godkännande i vad angår inrättande, utrustning,värd eller underhåll av skyddsrum, dock ej beslut enligt 31 S. denna lag eller med stöd därav utfärdade bestämmelser isärskilt fall meddelat om föreläggande, föreskrift, tillstånd eller godkännandei vad angår inrättande, utrustning, vård eller underhåll av skyddsrum, dock ejbeslut enligt 31 S. 1 övrigt föres talan mot länsstyrelses beslut enligt dennalag hos regeringen genom besvär, om ej annat följer av 69 §. Detsamma gäller ifråga om talan mot beslut enligt lagen. Talan måicke föras mot beslut, som meddelats enligt 19,34,35,37 eller 58 §. Underhögsta civilförsvarsberedskap så ock eljest när särskilda skäl äro därtill måmyndighet, som meddelat beslut enligt denna lag, förordna att beslutetomedelbart skall lända till efterrättelse. Denna lag träder i kraft . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , Mundebo, Krönmark, , , , Proposition om ersättning för anordnande av skyddsrum m. rn. Med stöd av regeringens bemyndigande den 18 juni 1975tillkallades sakkunniga' (Fö 1975:03) med uppdrag att lämna förslagtill bestämmelser för övergång till ett ändrat system för skyddsrumsbyggandeoch finansiering av detta. De sakkunniga antog benämningen 1975 årsskyddsrumsutredning. I uppdraget har ingått att utarbeta förslag till normerför beräkning av ersättning till dem som anordnar skyddsrum och för beräkningav däremot svarande skyddsrumsavgift. Ersättningen skall beräknas motsvara deskyddsrumsspecifika merkostnaderna. De sakkunniga har haft till uppgift attföreslå schabloner till ledning för beräkningen av dessa kostnader.Utredningen avlämnade betänkandet (Ds Fö 1977:1) Normalkostnadför skyddsrum. Betänkandet upptar förslag till lag om normalkostnad förskyddsrum och förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avhovrätten för , överbefälhavaren, fortifikationsförvaltningen,, , postverket,, , , statskontoret,, , , ,statens plan- ' .Generaldirektören , ordförande,direktören , riksdagsledamoten och länsrädet UnoWilliamsson. 1 utredningsarbetet har som experter deltagit avdelning.sdirektörenJan-Erik Kgnell, försvars-direktören , hovrättsassessorn BjörnJanson, sektionschefen , numera departementsrådet ,kanslirådet och som sekreterare numera avdelning.schefen . 1978/79:1 7 verk, samtliga länsstyrelser, efter hörande av vissakommuner, , , , , , Svenska , , Hyresgästernas u. p. a. (HSB) samt . I särskild skrivelse harskyddsrumsutredningen föreslagit att civilförsvarslagens bestämmelser omskyddsrumsavgift skall slopas. Yttrande över skrivelsen har avgetts avriksrevisionsverket. 1 en rapport (PM ) har skyddsrumsutredningenbelyst vissa kostnadsfrågor som har samband med kommunernas medverkan vidskyddsrumsbyggandet. Över rapporten har yttranden avgetts av ,och . Som utgångspunkt för sitt arbete har utredningen förutomdirektiven haft beslut om ändring i civilförsvarslagen (prop.1975:21, FÖU 1975:17, rskr 1975:174) avseende nytt system för skyddsrumsbyggandetoch finansieringen av detta. De nya bestämmelserna om skyddsrum innebär ihuvudsak följande. Skyddsrum skall som anordnas i orter som bedömskunna bli särskilt utsatta vid stridshandlingar, I andra områden skall enklareåtgärder kunna vidtas när det behövs vid förstärkt beredskap. Skyddsrummenskall mer än tidigare anpassas till och planeras för de verkliga behoven. Fördetta ändamål införs särskild skyddsrumsplanering i de kommuner där skyddsrumskall anordnas. Planeringen skall avse inte bara behovet av skyddsrum ianslutning till den fortlöpande byggnadsproduktionen utan också åtgärder föratt avhjälpa brist på skyddsrumsplatser i redan bebyggda områden. Regeringenutser de tätorter (skyddsrumsorter) som skall omfattas av planeringen. Förvarje skyddsrumsort upprättar kommunen en skydds-rumsplan. Skyddsrumsortenskall delas in i skyddsrumsområden. För varje område anges det antalskyddsrumsplatser som behövs, de skyddsrum som redan finns och behovet av nyaskyddsrum. Skyddsrum skall anordnas i samband med att nya anläggningar ochbyggnader uppförs. Skyddsrum skall inte som lidigare byggas i varje enskUdanläggning eller byggnad. De skall i stället anordnas i sådana anläggningar ochbyggnader där det är särskilt lämpligt med hänsyn till skyddstaktiska och ekonomiskasynpunkter, 1 första hand skall skyddsrum anordnas i utrymmen som ändå skallfinnas i byggnaden, 1 varje fall skall skyddsrummet ha en meningsfullanvändning också i fredstid. Av skyddsrumsplanen skall framgå vilka planeradebyggnadsprojekt som är lämpUga för att inrymma skyddsrum. Kommunen beslutar medledning av planen var skyddsrum skall inrättas. Skyddsrumsplaneringen medförbesparingar, framför allt 1978/79:1 8 genom behovsanpassningen och kravet att skyddsrummen skall ha en meningsfull fredsanvändning. Fastighetsägare som åläggs att anordna skyddsrum skall fåersättning av statsmedel. Ersättningen beräknas bl. a. med ledning av normalkoslna-denför att anordna en skyddsrumsplats. Normalkostnaden skall bestämmas i särskildlag. Skyddsrummen skall betalas av dem som uppför nyaanläggningar och byggnader i skyddsrumsorterna. Detta sker genom att ensärskild skyddsrumsavgift tas ut av anläggningens eller byggnadens ägare isamband med att byggnadslov ges för byggnadsföretaget. Avgift skall dock intetas ut för byggnad som är avsedd för bostadsändamål. 1 det nya systemet ingår också skyldighet för kommunen atti vissa fall ställa i ordning skyddsrum i anläggningar och byggnader som redanfinns. Åtgärderna har betydelse framför allt för skyddet av befolkningen i destörre tätorternas innerområden, där skyddsrum i stor utsträckning saknas f. n.Regler om ersättning av statsmedel för sådana åtgärder finns intagna icivilförsvarslagen. 1 enlighet med tidigare principer har bara degrundläggande bestämmelserna om skyddsrum och deras anordnande tagits in icivilförsvarslagen. Den närmare regleringen sker bl. a. genom verkstäUighetsföreskriftertill lagen. Införandet av det nya systemet beräknas ta relativt långtid i anspråk. Omfattande tillämpningsbestämmelser måste utarbetas ochskyddsrumsplaner finnas innan de nya reglerna kan börja tillämpas i sin helhetfr. o. m. . Kostnaderna för att ställa i ordning skyddsrum i en nybyggnad eller ny anläggning består av dels direkta kostnader för förstärkningav stomme, särskilda dörrar, anskaffning av filter m. m,, dels restriktioner ifråga om byggnadens planlösning och utformning samt minskad möjlighet attanvända byggnaden genom att skyddsrumskonstruktionen tar viss yta i anspråk. Utredningen utgår enligt sina direktiv från att ersättningbara bör utgå för de skyddsrumsspecifika merkostnaderna, dvs. för särskildakostnader för förstärkning av stomme, särskilda dörrar, ventilationsanordningarm. Ersättning bör däremot inte utgå för indirekta kostnader på grund av derestriktioner som läggs på fastigheten eller den minskade yta som lokalerna fårtill följd av skyddsrummet. Den faktiska merkostnaden beräknad på detta sätt kanvariera kraftigt från skyddsrum till skyddsrum. Stora skyddsrum är i regelbilligare per plats än små skyddsrum. Kostnaden stiger kraftigt om skyddsrummetanordnas i byggnad av lätt konstruktionsmaterial, t, ex, med regelväggar elleri lättbetong, jämfört med skyddsrum i byggnad med bärande väggar av betong. Normalkostnaden bör enligt utredningen vara så utformadatt reglerna 1978/79:1 9 främjar största möjliga fredsanvändning av skyddsrummet.Reglerna bör också utformas så att ägarna eller nyttjarna av fastigheter somenligt skyddsrumsplan åläggs att anordna skyddsrum inte belastas extra men inteheller systematiskt tjänar på skyddsrumsfunktionen. Vidare bör reglerna varaenkla att tillämpa. Dessa krav på utformningen av normalkostnad är enligtutredningen delvis svåra atl förena med varandra. Sålunda kan kravet påenkelhet behöva jämkas för att det skall vara möjligt att tillgodose ävenkravet att ingen skall belastas extra men inte heller systematiskt tjäna påskyddsrumsfunktionen eller att reglerna skall främja största möjligafredsanvändning. Kraven på att ingen skall belastas extra men inte hellersystematiskt tjäna på skyddsrumsfunktionen kan enligt utredningen tillgodosesrelativt väl genom att normalkostnaden delas upp i en fast del för skyddsrummetsom helhet och en rörlig del som avser antalet platser i skyddsrummet, samtgenom att olika normer tillämpas för skyddsrum i betongbyggnad och skyddsrum ilätt byggnad. En dylik modell ger en relativt riktig bild avskyddsrumsmerkostnaden utan systematiska fel. Om normalkostnaden däremotbestäms som enbart ersättning i kronor per plats eller inte tar hänsyn tillbyggnadens konstruktionsmaterial, byggs systematiska fel in i beräkningarna.Kravet på enkelhet tillgodoses med bada dessa modeller. För kommunernas,länsstyrelsernas och administrativa arbete är detvisserligen enklare med en enda normalkostnad, men en sådan förenkling börenligt utredningen inte få ske till priset av systematiska fel som kan drabbadem som bygger. De administrativa problemen för kommunerna, länsstyrelserna ochcivilförsvarsstyrelsen är enligt utredningen inte större än atl de kan lösas. Utredningen anser att principen för normalkostnadensutformning bör vara att den delas upp i en fast del per skyddsrum och en rörligdel per plats samt att objekten delas upp i skyddsrum i betongbyggnad ochskyddsrum i lätt byggnad. En ytterligare detaljeringsgrad vid bestämmandet avnormalkostnaden anses ge endast en marginellt bättre överensstämmelse mellanersättning och verkliga merkostnader och kan dessutom leda till att den sombygger inte i varje läge strävar efter den samhällsekonomiskt bästa lösningen.En sådan utformning av normalkostnaden skulle också leda till ökat administrativtarbete, 1 normalkostnaden bör enligt förslaget ingå ersättning förett begränsat antal extra dörrar och fönster. Härigenom främjas attskyddsrummen utformas för att kunna användas för lämpligt ändamål i fredstid.Denna del av ersättningen bör beräknas och fördelas schablonmässigt. Vidare böri normalkostnaden ingå ersättning för framtida vård och underhåll. av de skyddsrum som byggs utrustas medventilationssystem av s, k, typ FAG, dvs, förfilter, aerosolfilter ochgasfilter. Ventilation med sandfilter som också tillåts är billigare men ansesbyggnads-mässigt som besvärligare. Det faktum att byggarna väljer ventilationav typen FAG tyder på atl de värderar en snabbare och enklare inställa- Prop.1978/79:1 10 tion högre än kostnadsskillnaden. Utredningen redovisarskilda normalkostnader beroende på valt ventilationssystem. Utredningen redovisar ett antal förslag till normalkostnadi prisläge . Beroende på utformningen av gällande tekniska bestämmelser(TB 74) redovisas flera varianter. Utredningen bedömer det som sannolikt att iframtiden endast en typ av skyddsrum kommer att byggas och att endastventilation med FAG kommer att tillåtas, varvid antalet faU av normalkostnaderkommer att begränsas till två, nämligen för skyddsrum i betongbyggnad resp. i lättbyggnad. Utredningen redovisar följande typfall. Skyddsrum (skr) Typ Ventilation Ersättning kr ./plats i betongbyggnad i lätt byggnad i betongbyggnad i lätt byggnad i betongbyggnad i lätt byggnad i betongbyggnad i lätt byggnad D D D D 20 100 28 500 19 200 27 600 19 150 27 600 18 200 26 700 455 675 410 630 400 620 350 570 Kostnaderna avser skyddsrum som utförs enligt TB 74. Omskyddsrum skulle komma att utföras enligt andra tekniska bestämmelser måste nyanormalkostnader beräknas. Kostnaderna är beräknade utan mervärdeskatt. Defastighetsägare som inte är redovisningsskyldiga för mervärdeskatt bör medhänsyn till gällande avdragsregler vid beskattning få kompensation även fördenna del. Schablonbelopp för ersättningen bör enligt utredningen iprincip anpassas tUl det prisläge som råder när kostnaden uppkommer,dvs. ungefär prisläget vid mittidpunkten för byggandet. Ersättning bör iprincip även utgå för räntekostnader från mittidpunkten för byggandet fram tilldess ersättningen utbetalas. Utredningen föreslår en förenklad tUlämpning avdessa principer för beräkningen. Schablonbeloppet bör enligt förslaget kunnabestämmas efter det prisläge som råder när skyddsrummet slutbesiktigas, dvs.när skyddsrummet är avsynat och godkänt av . Någon särskildräntekostnad bör då inte räknas in i beloppet. Utredningen anser att dettaschablonmässiga förfaringssätt kan godtas med hänsyn till de krav pånoggrannhet som rimligen kan ställas. På motsvarande sätt föreslås att skyddsrumsavgiftenanpassas tUl prisläget när avgiften erläggs. Omskyddsrumsavgift skall betalas för en byggnad i vilken även skyddsrum skallkomma till stånd föreslås avgiften kunna avräknas mot ersättningen. Utredningen föreslår att hänsyn till kostnadsutvecklingentas enom Prop, 1978/79:1 H att kostnaderna räknas om med byggnadsprisindex. Normalkostnaden bör vidare anpassas till kostnadslägetförorten med tillämpning av de ortskoefficienter som använderi samband med bostadslångivning. I fråga om normalkostnad för alt beräkna skyddsrumsavgiftföreslår utredningen följande. Skyddsrumsavgiftenbör enligt riksdagsbeslut stå i relation till ett grundvärde som utgörprodukten av det antal personer inom anläggningen eller byggnaden för vilkadet anses föreligga skyddsbehov och den beräknade kostnaden för att anordna,vårda och underhålla en skyddsrumsplats. Enligt skyddsrumsplaneringen kommerinom varje skyddsrumsområde ett mindre antal skyddsrumsplatser att behövas ändet antal personer som har behov av skydd. Skillnaden beror på den minskning avantalet skyddsrumsplatser som uppnås genom att behovet beräknas områdesvis.Denna bonuseffekt bör komma dem till godo som skall erlägga skyddsrumsavgifter.Det förut nämnda grundvärdet skall därför minskas genom att skyddsrumsavgiftenutgår efter en viss procentsats av detta grundvärde. För att undvikainvecklade och svårhanterliga beräkningar bör procentsatsen vara lika stor förhela landet. Utredningenframhåller att kostnaden för alt anordna en skyddsrumsplats varierarväsentligt mellan olika skyddsrumstyper, skyddsrum i betongbyggnad ochskyddsrum i lätt byggnad, I princip skall fastighetsägarna svara förkostnaderna för byggnadens skyddsrumsbehov. För att skyddsrumsavgiften skallbli lika stor för hela landet och för olika typer av byggnader måste enligtutredningen normalkostnaden beräknas som ett viktat medelvärde av förekommandekostnader för skyddsrum, dvs, genomsnittskostnaden för att anordna enskyddsrumsplats. Normalkostnaden för avgiftsuttag bör grundas på denförväntade sammansättningen av skyddsrumsbyggandet . Enligt programplan förperioden /78-1981/82 skulle i ett skyddsrumsprogram där skyddsrum byggs itakt med behovet för nybebyggelse av alla skyddsrumsplatser byggas i lättbyggnad. Den genomsnittliga storleken antas vara både för skyddsrum i lättbyggnad och skyddsrum i betongbyggnad 178 platser. Normalkostnaden bör enligt utredningen reglerasfortlöpande över tiden med hjälp av byggnadsprisindex så alt trappstegseffekterundviks när normalkostnaden skall ändras. Kostnadsutvecklingen liksom skyddsrumsbyggandetssammansättning bör fortlöpande följas upp av för att fåen riktig grund för beräkning av normalkostnaden. Vid beräkningen av normalkostnaden för bestämmande avskyddsrumsavgift bör vidare hänsyn tas till den genomsnittligaortskoefficienten för orter där skyddsrum skall byggas. Skyddsrumsavgift bör enligt utredningen beräknas medutgångspunkt i den sålunda framräknade normalkoslnaden. Normalkostnaden börvara lika för hela landet och oberoende av vilken typ av byggnad som skyddsrummetanordnas i och skyddsrummets storlek. 1978/79:1 12 Enligt civilförsvarslagen skall skyddsrumsavgiften utgåefter en viss procentsats av grundvärdet. Utredningen föreslår att avgiftenutgår av grundvärdet. Procentsatsen motsvarar beräknadbesparingseffekt vid en produktion av skyddsrum i den omfattning och med densammansättning som antas i programplan för perioden /78-1981/82,Procentsatsen bör vara lika för hela landet. bör enligt förslaget ha rätt att på begäran frånbyggaren avräkna skyddsrumsavgift mot ersättning som denne kan vara berättigad tUl, har i en särskild skrivelseföreslagit att skyddsrummen efter helt finansieras medstatliga medel och att civUförsvarslagen ändras i enlighet härmed. Utredningenframhåller att nya omständigheter, som har kommit fram i samband med arbetetmed betänkandet om normalkostnad för skyddsrum, talar för en sådan ändring, CivUförsvarslagensbestämmelser om skyddsrumsavgift bör därför utgå.