prop · G20343 · 1978-12-31 00:00:00 — ommedelsanvisning m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /79 inom industridepartementets Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås åtgärder inom industridepartementets område, vilka fömtsätterbeslut av . På tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten begärs anslag med 100,1 milj. kr., varav 30,1milj. på driftbudgeten för uppehållande av driften vid Eisers anläggningari och . På kapilalbudgeten föreslås 70 milj. kr. bli anvisadesom ett lån till i samband med åtagande alt fortsätta verksamheten vidJärnförädlings anläggningar i . Vidare föreslås atlstatlig garanti enligt förordningen (1977:387) om investeringsgaranti skallkunna lämnas även och all vissa svenska åtaganden på rymdområdelskall godkännas. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . Mundebo, , , , , ,, , , . , De , , , ,, Föredragande: statsråden och Proposition om medelsanvisning m. ni. på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /79 inom industridepartementetsverksamhetsområde fastställde under /78statsbudgeten för /79. denna dag har regeringenbeslutat förelägga en gemensam proposition om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /79. Härutöver har inom industridepartementetsverksamhetsområde beretts ett antal frågor som nära hänger samman med tilläggsbudgetenoch som är av den arten att möjlighel bör föreligga för att fatta beslulföre 1979. Dessa frågor bör nu föreläggas i ensärskild proposition. Statsråden och anmäler sina förslag.Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollen förindustridepartementet. Medhänvisning lill vad jag och statsrådet har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition förelår all antaga de förslag som vi harlagt fram. Regeringen ansluter sig lill föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå atl antaga de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar all de anföranden och förslag somredovisas i underprolokollen skall bifogas proposilionen som bilagorna 1 och2. Anmälan till proposition om medelsanvisning m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 inomindustridepartementets verksamhetsområde. Industri m. m. Beviljande av statliga investeringsgarantier. Våren 1977bedömdes det angelägel atl företagen i det aktuella konjunkturlägetstimulerades atl tidigarelägga vissa investeringar. För att uppnå dellainfördes ell syslem med statliga garantier för lån lill angelägna industriprojekl(prop. 1976/77:95, NU 1976/77: 35, rskr 1976/77: 279). Regeringen har meddelatbestämmelser härom i förordningen (1977: 387) om investeringsgarantier (ändradsenast 1977: 1125). Garanti kan beviljas förelag för finansiering avinvesteringar i byggnad, maskin eller annan liknande utrustning som är ägnadalt öka företagels produktionskapacitet eller tillföra företaget effektivareteknik. Lämnas garanti för lån till investering får garanti lämnas även för lånsom finansierar till investeringen knutet behov av rörelsekapital. Garanti fårlämnas intill av del totala lånebehovet. Kosinaden för investeringen skalluppgå lill minsl 5 milj. kr. Garanti får i allmänhet beviljas endasl för lånmed högsl löplid. Om särskilda skäl föreligger, får garanti lämnas förlån med längre löplid, dock högst . Garantin skall avse den del avlånebeloppet som ligger av lånebeloppet. För den del av lånetsom omfattas av garanti skall ställas den säkerhet som kan krävas med hänsyn lilllånesökandens ekonomiska ställning och behov av ekonomisk rörelsefrihet.Garanti får lämnas för lån i affärsbank, sparbank, föreningsbank, bankäglfinansieringsförelag som bedriver leasing, ellerannan svensk kreditinrättning som statens industriverk godkänner. Eftersom delgäller alt i minsta möjliga mån belasta förelagens likviditet, beviljas garantiendast om anstånd med amor- 1978/79:43 4 tering för lånet har medgivits , dockhögst . Garantiåtagandel omfattar även upplupen ränla om anstånd medräntebetalningen ges. Som villkor för garantin gäller bl.a. atl de maskineroch annan utrustning som ingår i investeringen i allt väsentligt beställssenast och alt anläggningsarbetet påbörjas senast dennadag. Ansökan om invesleringsgaranli skall ges in till statensindustriverk som i allmänhet också beslutar i ärendet. När del gäller ärendenav siörre vikt skall industriverket med egel yttrande överlämna handlingarna iärendet lill regeringen för beslut. En garantiram på 1 000 milj. kr. Garanlisystemethar ännu inte kommii att utnyttjas i någon större utsträckning. Det totalautnyttjandet av garantiramen ligger ännu under 100 milj. kr. Behovet av utbyggnadsinvesleringar kommeratt växa. Jagförordar därför atl del nämnda villkoret för investeringsgarantier vad avserden tidpunkt då beställning av maskiner och annan utrustning och påbörjande avanläggningsarbetet senast måste ske, flyttas fram till den 31 december 1979.Nuvarande regler bör i huvudsak gälla också i forlsällningen. bördet då vara möjligt atl utvärdera garanlisystemet. Räntevillkoren m. m. för lån mol invesleringsgaranli bördock i huvudsak anknytas lill vad som enligt förordningen (1978: 507)om indu-strigarantilån gäller för sådana lån. a. kommer därmed engarantiavgift atl utgå för att täcka statens kostnader för administration ochför förluster på grund av infriade garantiåtaganden. Liksom vad som gäller för induslri-garanlilånbör ärende om invesleringsgaranli, som inte direkl las upp av regeringen,prövas av statens industriverk. Garantiramen beräknar jag oförändrad lill 1 000 milj. kr.,inkl. de garantier som har lämnats . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår atl medge all statlig garanti för lån lill investeringarfår beviljas i enlighet med vad jag har förordat. F. Teknisk utveckling m.m. Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1 statsbudgeten / 79 har under denna rubrik anvisats ell förslagsanslag av50840000 kr. harar 1974 godkänt (prop. 1974: 1 bil. 15 s.161, NU 1974:7, rskr 1974:81) all enligt ett är 1973 ingånget avtaldeltar i ell telesatellitprogram inom det europeiska rymdorganet (European SpaceÄgency, ). Programmets mål är alt till början av 1980-talel utveckla ell salellilbaseratsyslem för långdistanslelefoni och TV-dislribulion. Programmet innehåller trefaser av vilka de två försia nu i huvudsak har 1978/79:43 5 Efter en inledande sludieläs har under denandra fasen en försökssatellil byggts och skjutits upp. Av de beräknadekostnaderna för dellagande pä ca 91 milj. kr. återstår för fas tre ca52 milj. kr. i 1971 ärs priser, vilket motsvarar ca 99 milj. kr. i 1977 ärspriser. Omfattningen av programmets fas tre har diskuteratsingående bland ESA:s medlemsländer. Vid på ministernivå den14-15 februari 1977 antogs en deklaration som angav att den Iredje fasen skulleomfatta dels en utökning av projektet för sjöfarlssatelliter (MAROTS-B), dels ellprojekt för utveckling av ell europeiskt syslem för telesalellilkom-munikalion(ECS), dels ett projekt för utveckling av en tung satellilplatt-form (H-SAT),dels ett program för system- och teknologisludier inom telesatellitområdet (.ASTP).Denna deklaration stöddes av bl.a. . Deklarationen innebar dock ingen slutligöverenskommelse. Inom har enighet nåtts om hur man skall gå vidaremed den tredje fasen. Man har sålunda enats om alt endast skallhänföras lill del tidigare nämnda lelesatellitavlalet, medan övriga delar avfas tre formellt skall behandlas som nya projekt utanför delta avtal. Kosinaderna för dellagande i MAROTS-B, ECS, enstudie av saml ASTP beräknas lill ca 38 milj. kr. i 1977 ärspriser. Härutöver tillkommer kostnader för en utbruten del av ECS-projektetavseende samarbete med de europeiska televerkens kommande samarbetsorgan för lelesatellitdrifl(EUTELSAT) samt för all genomföra H-SAT-projektel efter det alt studien avprojektet har avslutats. Samtliga dessa kostnader beräknas kunna rymmas inom denämnda återstående ca 99 milj. kr. Anslagsbelastningen för innevarande budgetårberäknas inte öka i jämförelse med vad som lidigare har angivits. Jag finner del väsentligt alt medverkar i dessaprojekt och förordar alt godkännande inhämtas för Sverigesdeltagande i utökningen av sjöfarissateilitprojeklel, studien av projektet fören tung sateliitplallform och programmet för system- och teknologisludier inom telesatellitområdetvad avser de ekonomiska åtaganden som härigenom ikläder sig. I frågaom ett eventuellt svenskt dellagande i genomförandel av avserjag alt vid annal lillfälle återkomma med förslag till regeringen efterutvärdering av förstudien. har godkänt (prop. 7, NU1974: 1, rskr 1974:30) ell ingånget avtal om ett härraketprojekt ()inom . Avtalet innebär atl deltar i ell projekt vars mål är all lillår 1980 utveckla en bärraket som kan sända upp en last på ca i rymden.Syftet med projektet är atl göra kommersiellt och politiskt oberoende,när det gäller utformning och uppskjutning av olika tillämpningssa-lelliler.Den statliga franska rymdorganisationen, som är ansvarig för projektet, harengagerat bl. a. och Flygmotor i utvecklingsarbetet. Den försiaprovskjulningen beräknas ske . Vid det tidigare nämnda rådsmölel ifebruari 1977 antogs en deklaration 1978/79:43 6 om en fortsättning av Ariane-projeklet med enproduktionsfas. Denna deklaration stöddes av men innebar liksomdeklarationen om telesaiellilprogrammels iredje fas ingen slutligöverenskommelse. Inom har beslul fallats alt produktionsfasen av Arianeskall genomföras och regler har utformats för deltagarländernas åtaganden.Innebörden är att fem raketer skall produceras . Tre avdessa kommer att användas och betalas i huvudsak inom ramen för detillämpningsprogram som bedriver i egen regi, en kommer alt användas och belalasav för ett fjärranalyssalellilprojekl medan den femte raketen utgören reserv som förskottsvis t. v. skall betalas av de länder som deltar iproduktionen av . Priset för uppskjutningen av de tre raketer som skallanvändas inom ramen för ESA:s tillämpningsprogram har salts så atl delmotsvarar av produktionskostnaden. Återstående kostnad skall läckas avde länder som deltar i produktionen av i förhållande lill varje landsandel av induslrikonlrakten för produktionen. andel beräknaspreliminärt till 2,. Reservrakelen belalas somjag nämnde förskottsvist. v. av de länder som deltar i produktionen. Den loiala kostnaden förSveriges del beräknas uppgå lill ca 11 milj. kr. Förinnevarande budgetår beräknas anslagsbelastningen till följd av produktionsfasenav öka med ca 3,2 milj. kr. ulöver vad som har angivils. Jag finner del väsentligt alt deltar i produktionenav och förordar all godkännande inhämtas vad avser deekonomiska åtaganden som härigenom ikläder sig. I enlighet med beslut (prop. 1975/76: 100 bil.15 s. 251, NU 1975/76:55, rskr 1975/76:329) bidrar via till underhåUeiav den franska raketbasen i . Genom att upprätthålla dennasäkerställs tillgång lill en uppskjutningsplats för Arianeraketen. En förutsättningför beslul var att det svenska bidraget t. o. m. är 1980 skullekompenseras av besparingar inom andra delar av del europeiska rymdsamarbetetoch inte innebära någon extra belastning av förevarande anslag. I framtidenkommer dock vissa merkostnader alt uppstå. Preliminärt beräknas dessa bli ca 9milj. Detla är väsentligt mindre änvad som ursprungligen förutsågs. Inom pågår vidareöverväganden om sådan besparing som kan uppkomma genom utträde ur flyglrafikkonlrollprogrammel.Jag avser all i ett annat sammanhang återkomma lill denna fråga. Jag förordar alt godkännande inhämtas förSveriges bidrag till underhållet av raketbasen . Vid det nämnda minislermötel antogsslutligen en deklaration om ett fiärranalyssoteUitprogram. förklaradesig därvid berett alt stödja ett europeiskt program med det allmänna innehållsom förelåg i ett franskt förslag benämnt SPÖT (Salellite Probatoire d'Observa- 1978/79:43 7 tion de la Terre). Enighet om projektet kunde dock intenäs inom varför beslöt alt själv genomföra projektet. Sedermera har erbjudit alt della iprojektet. har förhandlingar förts mellan debåda ländema. Avtal om ett samarbete har träffats. Detta samarbete ersätterför del dellagande i det planerade europeiska fjärranalysprogrammet.Överenskommelsen, som delvis är av förtrolig karaktär, har i huvudsak följandeinnebörd. Projektet syftar lill all vid slutet av sända uppen fjärranalyssalel-iit utrustad med riklbara instrument för framställning av sävälfärgbilder som svartvita bilder med stor detaljrikedom. Projektet beräknas lolaltkosta ca inkl. markstationer m.m. och upp-sändning. bidrag skall omfatta industriella leveranser iform av datorn för satellitens övervakning och styrning (den s.k. omborddatorn),markutrustning för mottagning av satellitdala vid rakelskjutfältet iKiruna saml andel av kostnaderna för uppskjutning. För beräknas kosinadernalill 30 milj. kr. priser fördelade på åren 1978-1982. Förinnevarande budgetår beräknas detla leda lill alt anslagsbelastningen ökar medca 4 milj. kr. ulöver vad som lidigare har angivits. svenskt dellagande i SPOT-projektel innebär flerafördelar. Svensk rymdinduslri ges möjlighel till en framskjuten position iEuropa när det gäller omborddatorer för rymdfarkoster. Sådana datorer vänlas fåallt större betydelse i framliden. Vidare förbättras möjligheterna att även pålängre sikt bedriva en rationell verksamhei vid . Förutom atl fungerasom mottagningsstation för fjärranalysdala är det sannolikt alt kommer atlfungera även som en av kontrollstationerna för SPOT-salellilen. Härutövergaranteras inte bara snabb och smidig tillgång till bilder ulan får somdelfinansiär av systemet också rätl att programmera satelliten och därigenomunder styra dalainsamlingen efter svenska behov. Delta ger Sverigespeciella möjligheter att utnyttja fjärranalyslekniken. svenskt deltagandei SPOT-projektel ser jag mot denna bakgrund som bäde önskvärt och fördelaktigt. Jag förordar därför all dellagande i fjärranalyssalellilprojektelSPÖT enligt avtalet underställs för godkännande vad avser deekonomiska åtaganden som härigenom ikläder sig. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår atl godkänna, såvitt avser de ekonomiska åtaganden somstaten ikläder sig, 1. att Sverigedeltar i utökningen av sjöfartssaiellitprojekiei, studien av projektet för entung sateliitplallform och programmet för syslem- och teknologisludier inom telesatellitområdet, 2. all Sverigedeltar i produktionen av bärraketen , Prop.1978/79:43 8 3. atl Sverigebidrar till underhållet av raketbasen , 4. alt Sverigedeltar i fjärranalyssalellilprojektel SPÖT enligt avtalet den 23 oktober 1978med franska regeringen. Något anslagför delta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /79. träffades ell avtal mellan svenska staten och , numera , som innebar att staten förvärvade hälften avaktierna i för en köpeskilling av 45 milj. kr. 1973: 170 bil.Il, NU 1973:71, rskr 1973:384). Förvärvet ingick som ett led i de statligaåtgärder som vidtogs för alt Eiser skulle förlägga en planerad utvidgning avsin verksamhet till i stället för till utlandet. Genom del statligaengagemanget i Eiser kunde tillverkning etableras i bl.a. ochKramfors. En förutsättning för dessa etableringar var omfattande statligt regionalpolilisklstöd. aviserade Eiser en kraftig minskning avantalet anställda vid . För all skapa förutsättningar förfortsatt drift vid fabrikerna i och beviljades Eiser ettstatligt avskrivningslån på 9 milj. kr. 1976/77:58, AU 1976/77: 15, rskr1976/77: 123). I enlighel med beslul bildades enstatlig lekokoncern (prop. 1977/78:73, NU 1977/78:4), rskr 1977/78: 172).Moderbolag i koncernen är AB Eiser som är ett helägt dotterbolag tillStatsförelag AB. Verksamheten vid de konkursdrabbade bolagen överlogs av ett nytt bolag, ,som från ingår i den statliga lekokoncernen. Innebörden i den av antagna målsättningen för Eiserär all koncernen efter en tvåårig omstruktureringsperiod skallha uppnått noll-resuliat. Som ett led i denna omstrukturering har Eiser beslutatatl avveckla all verksamhei i från den . I skrivelse till regeringen har AB Eiserframhållit bl. a. följande. har beslutat all inleda förhandlingarenligt lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet med berördapersonalorganisationer för all sedermera kunna efter varsel och uppsägningarminska koncernens personal med ca 800 personer. Reduceringen av personal avsesske så atl bl.a. Algols enheter i , och liksom Eisersenheter i och läggs ned. Eiser framhåller vidare atl företaget är berett alt la uppdiskussioner med regeringen om de åtgärder sorn kan behöva vidtas för allmildra effekten av förelagets beslut att lägga ned all verksamhei i . 1978/79:43 9 På grund av den uppkomna situationen uppdrog regeringenden åt Eiser all, efter samråd med , lillregeringen lämna offert rörande kosinaderna för all under viss begränsad lidupprätthålla driften vid koncernens anläggningar i och . I en skrivelse till regeringen lämnadeStatsföretag och Eiser den begärda offerlen. Kosinaderna i offerten ärberäknade med utgångspunkt i att sysselsätlningsnivån i och Sollefteåskall vara oförändrad under den lid som offerlen omfattar. Storleken på delstatliga bidrag som behövs för att uppnå delta mål har räknats fram genom atltotalkostnaderna för drift vid de två fabrikerna minskats med de beräknadeförsäljningsintäkterna för tillverkade produkter. Vid Norsjöenheten avser koncernen atl tillverka jeans.Driftsunderskottet för att under ett och ett halvt resp. två är upprätthålladriften på nuvarande sysselsällningsnivå, 118 anställda, har av Eiser beräknatslill 15,3 resp. 21,1 milj. kr. Driftsunderskottet för att under ell och ell halvt sysselsätta 90 personer i med att tillverka barnpyjamas har avEiser beräknats till 13,8 resp. 18,6 milj. kr. Jag vill erinra om all beräkningarna av driftsunderskottenär osäkra med hänsyn till väntade försäljningsintäkter. De belopp som harangivits får betraktas som högsia tänkbara. I det fall driftsresultalel blirbättre än vad som har beräknats av Eiser skall överskottet belalas in tillstatsverket. Jag bedömer all sysselsättningsläget, särskilt för kvinnor, på deberörda orterna är sådant all del är ett samhällsintresse i rådandekonjunkturläge atl verksamheten drivs vidare med statligt stöd. Jag villunderstryka alt syftei med stödet i försia hand är all ge rådrum för all sökaåstadkomma varaktig sysselsättning för de berörda i en verksamhei som kanbedrivas lönsamt. Avsikten är sålunda inte all ge täckning för driftsunderskotti verksamhet som kan uppstå efter . Jag förordar alt statligtstöd lämnas under högst ett och ell halvt år. Denna tid bör vara tillräckligför atl ge nödvändigi rådrum för alt få fram annan sysselsättning till deberörda orterna. Slödel bör uppgå lill högst de belopp som har angivits iofferten, nämligen sammanlagt 29,1 milj. kr. Medlen bör lämnas tillStatsföretag för att användas för angivet ändamål. Statsföretag har i skrivelse lillregeringen förklarat sig berett, alt om staten ställer 1 milj. kr. lillförfogande, undersöka möjligheten all till och Sollefteåförlägga annan produktion. den 1 januari 1979-den I juli1980 lyckas förlägga annan verksamhei lill och , har företagetbegärt atl få ulnyttia viss del av de medel som kan komma atl ställas lillförfogande genom offerlen för all starta sådan ny verksamhet. Statsförelag harföreslagit atl varje anställd som övergår från konfektionsenhelerna i Norsjöoch lill den nya verksamheten skall få la med sig den del Prop.1978/79:43 10 av del offererade beloppet som faller på den anställde förden resterande tidsperiod offerten gäller. Jag finner det angelägel att ersällningssysselsätlningtillförs de berörda orterna. Enligt min mening innebär Statsföretags förslag enändamålsenlig användning av de angivna medlen. Jag förordar därför atl 1 milj.kr. anvisas och får användas på det sätt som Statsförelag har angivit. Sammanlagt bör alltså under ell särskiltreservationsanslag benämnt Medelstillskott till anvisas (29,1 -f1,0=) 30,1 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Medelstillskott till pätilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . 1978/79:43 11 Bilaga 2 Utdrag INDUSTRIDEPARTEMENTET PROTOKOLL Anmälan till proposition om medelsanvisning m.m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 inomindustridepartementets verksamhetsområde V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD Något anslag för delta ändamål flnnsinte upplaget i statsbudgeten för /79. AB Järnförädling (Järnförädling) är ett gjuteriförelag somhar bedrivit verksamhei i i , ochEskilstuna. 1 början av 1970-talel råkade företaget ut för ekonomiska problem,som blev särskilt allvarliga . Vid utgången av hadeföretagel ca 1 290 anställda, varav ca 890 i , ca 220 i Västervikoch ca 175 i . Den dåvarande ägaren presenterade en rekonslruktionsplansom innebar bl.a omfattande investeringar. För att investeringarna skulle kunnagenomföras beviljade regeringen förelaget ett lokaliseringslän på 8 milj. kr.samtidigt som beviljade kredit med lika stortbelopp. tillkom nya ägare genom atl (Beijerinvest)förvärvade en minoritetsandel av företagets aktier . sammaår blev Beijerinvest majoritetsägare. beviljade regeringenJärnförädling statliga lokaliseringslän på lolalt 17 milj. kr. och statligagarantier för län på 3 milj. kr. Den rekonslruktionsplan som hade gjorts upp för Järnförädlinginnan Beijerinvesl övertog företaget visade sig snart vara orealistisk.Förlusten blev ca 20 milj. kr. och ca 50 milj. kr. Sedan dellahade framstått klart tillsattes inom förelaget en utredningsgruppmed representanter för bl. a. de anställda, kommunen och länsmyndigheterna.Gruppen presenterade en ny rekonslruktionsplan. Planeninnebar all Järnförädlings arbetsställen i och skulleläggas ned, all förelagets totala personal skulle reduceras frän drygt 1 000till ca 600 anställda samt alt ytterligare investe- Prop.1978/79:43 12 ringar på ca 12 milj. kr. skulle genomföras.Kapitalbehovet för dessa investeringar tillsammans med beräknade förlusterunder åren 1977- 1979 beräknades komma att uppgå till sammanlagt 60 milj. kr.,som Beijerinvesl förklarade sig berett att skjuta lill. framkom atl inte heller den senarerekonstruktions-planen skulle kunna hållas. Beijerinvests ledning tog i juni1977 kontakt med dåvarande chefen för industridepaiiemenlet och meddelade allbolaget ämnade inleda förhandlingar med de anställda om varsel om uppsägningav Järnförädlings hela personal. Bolagels avsikt var all lägga ned verksamheteninom loppet av . Beijerinvesl motiverade sill ställningstagandemed alt bolaget efter överlagandel av Järnförädling hade skjutit lillmedel och gjort åtaganden gentemot dotterbolaget med ca 120 milj. kr. och att Beijerinvestsaknade möjlighet att ge ytterligare ekonomiska tillskott ulan alt äventyrakoncernens existens. Bolaget var dock berett alt fullfölja de åtaganden omekonomiskt tillskott som hade gjorts i samband med alt rekonslmktionsplanen år1976 antogs. Järnförädling, som hade ca 900 anställda,varav ca 700 i , var den helt dominerande arbetsgivaren på orten.Hälleforsnäs framlida existens var beroende av all förelagets verksamhei kundefortsätta i någon form. Den förre chefen för industrideparlemenlet sökte därföråstadkomma rådrum för alt tillfälle skulle ges att undersöka olika alternativför fortsatt drift i . Efter överläggningar mellan honom och Beijerinveslbeslöt bolaget all del planerade varslet skulle uppskjutas tremånader till . För atl göra detla uppskov möjligtbeviljade regeringen förelaget statlig garanti för lån på 10 milj. kr., vilketsvarade mot två tredjedelar av de beräknade driftsförlusterna underuppskovsperioden, och lokaliseringslån på 2 milj. kr. för all finansieraslutförandel av påbörjade investeringar. Dessa skulle annars ha avbrutits. Underrådrumsperioden inriktades ansträngningama på alt undersöka förutsättningarnaför att något annat gjuteriförelag skulle överta verksamheten i Hälleforsnäs.Kontakt togs med de större gjuieriförelagen i landet liksom med sådana störreverkstadsföretag som är betydande avnämare av järngjutgods. Intresset för atlöverta Järnförädling visade sig dock vara myckel svagt.