prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:147 Regeringens proposition ominformations- och kulturutbytet med utlandet; Regeringenföreslår all aniaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregerings protokoll. 1propositionen föreslås förstärkta insatser för informations-ochkulturutbyte med utlandet. Förslagen bygger i huvudsak på del betänkande (SOU1978: 56) som i septemer 1978 har avgivits av utredningen om det svenskakultur- och informationsutbytet med utlandet. Ökadeinsatser för ett utvidgat erfarenhetsutbyte med andra länder och för informaiionom i uUandei föreslås främsi i form av väsentligt förstärkta resurserför Svenska institutets verksamhet. Den resursförstärkning som föreslås syftaräven till alt förbättra Svenska institutets möjligheter att ge service tillolika organ i och lill utlandsmyndigheterna. Förintemalionellt utbyte på kulturområdet förordas förstärkta statliga insalser iform av ökad medelstilldelning till Svenska inslilulel, ochvissa centrala kulturinstitutioner. Principiellaöverväganden görs rörande ansvars- och resursfördelningen mellan de myndigheteroch institutioner som förfogar över medel för internationellt kulturutbyte.Svenska institutet och föreslås få ell gemensaml huvudansvarför den allmänna bidragsgivningen till kulturutbytesändamål. Riktlinjer drasupp för ansvarsfördelning och samråd dem emellan. I propositionen redovisas överväganden rörande informations- och kulturutbytetsgeografiska inriktning. Speciella satsningar föreslås beträffande ,invandrarnas hemländer och u-Iändema. ges i uppdrag atl innefaltaäven de nordiska länderna i sin informationsverksamhet. Medel beräknas ävenför en tjänst för kulturattaché i . För alt öka kunskaperna ominvandramas bakgrund och förbättra informationen om i invandrarnashemländer föreslås en stipendiefond på massmedieområdet. Belräffande u-ländemaföreslås samverkan I 1978179. 1978/79:147 2 mellanberörda organ för ett ökat kulturutbyte och ett system med korttidsstipendierför ett utvidgat personutbyle med dessa länder. Ipropositionen redovisas även överväganden i frågan om bilaterala kul-luravtal. SverigesRadios utlandsprogram föreslås fortsätta sin verksamhet på i huvudsak nuvarandenivå. Enligt förslaget skall enheten för utlandsprogrammen organisatorisktföras lill Riksradio aktiebolag och även fortsättningsvis finansierasmed anslag över huvudtitel. 1propositionen föreslås all elt informellt samråd av mer regelbunden karaktär ifortsättningen etableras mellan de olika centrala organen för den statsfinansieradeutlandsinformationen. Inomområdei studier och forskning föreslås en uppräkning av Svenska institutetsmedel för personutbyle bl. a. för atl komplettera de resurser som universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) disponerar för inlematio-naliseringsålgärder. Vidareföreslås en förstärkning av institutels resurser för slöd och service tillundervisningen i svenska utomlands. Förolika ändamål inom informations- och kulturutbytet föreslås från tredjehuvudtiteln anslagsökningar om . De medel som ställs till förfogandefrån nionde huvudtiteln uppgår till . 1978/79:147 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Bondeslam Propositionom informations- och kulturutbytet med utlandet Sverigeär en del av det internationella samfundet. För ett högindustria-liseratsamhälle som vårt är kontakterna över gränserna av avgörande betydelse för denekonomiska, sociala och kulturella ulvecklingen. Alt tillföras impulserutifrån är etl livsvillkor för det svenska samhället. Elt frittinformationsflöde och ell kontinueriigt erfarenhetsutbyte är en fömtsättningför våra möjligheter till egen ulveckling och till samverkan med andra folk. Etllevande kulturutbyte ingår som en omistlig del i våra kontakter med omvärlden. Undersenare år har intresset för internationella frågor och för kontakter övergränserna väsentligt breddats. Inte minst hos ungdomen finns en öppenhet förandra kulturer och livsmönster. Utvecklingen på kommunikations- och massmedieområdethar öppnat nya möjligheter att tillgodose del växande intresset för kontakteroch samarbete mellan länder och folk. Kommunikationernasutveckling har emellertid inneburit att slora länder med slora språkområden -och slora ekonomiska resurser - har kommil all dominera del växande flödet avinformation och kultur över gränserna. som tillhör etl litetspråkområde har särskilda problem. , tidskrifter, böcker,lagtexter och författningar kan inte förstås utanför . Vi möler i deltahänseende större barriärer än många andra mindre länder såsom , ,och , vilka fillhör ell vidare språkområde. För att Sverigeaktivt och på bred bas skall kunna delta i det inlemalionella informations- ochkulturutbytet fordras därför en proportionellt siörre insals än vad som krävsav många andra länder. Prop.1978/79:147 4 Kunskap om andra samhällen och kulturer måste betraktassom värdefull i sig. Den utgör en nödvändig grund för etl utbyte av idéer ochkontakter och därmed för det inlemalionella samarbelel. Därför är ett aktivterfarenhetsutbyte mellan och andra länder också elt led i den svenskautrikespolitiken. Det är ur detta allmänna perspektiv som man bör se behovetav statligt slöd till det svenska informations- och kulturutbytet med ullandel. Information och kultur behandlas ofta i ett sammanhang.Delvis är det fråga om områden med skilda intressenter och skilda syften.Samtidigt är del uppenbart att gränserna mellan informations- och kulturutbyteär flytande. Insatser för alt främja ett utbyte av informaiion och av kulturhar del gemensamma syftel alt öka erfarenhetsutbytet med andra länder och andrakulturer. informationsverksamhet i utlandet syfiar till altgenom ell aktivt deltagande i det inlemalionella erfarenhetsutbytet spridakännedom om del svenska samhällel och på samma gång ta emot impulser från andraländer. Den statligt finansierade informationsverksamheten är dock endast endel av del täta kontaktnät med utlandet som utgår från organisationer, poliliskapartier, folkrörelser, företag och enskilda i . Massmediernas roll iförmedlingen av impulser över gränserna är givetvis mycket betydelsefull. De organ som svarar för att med statligt stöd sprida informaiionom utomlands har mol denna bakgrund främst kompletterande uppgifter.För svensk del fylls denna funktion av självsländigt verkande organ, främststiftelsen . har en central ställninginom den allmänna Sverige-informationen för utlandet. För kontakterna med motlagamaav informationen utomlands spelar de svenska ut-landsmyndighetema en molsvarandecentral roll. All främja etl utbyte av erfarenheler och idéer överspråk- och nations-gränsema är ell av de grundläggande mål som statsmaktema harlagt fast för den statliga kulturpolitiken. Genom impulser från nyakulturmönster stimuleras det svenska kulturlivet. Kulturutbytet är ocksånödvändigt för vår förståelse av omväriden och för andras förståelse av svensktkultur-och samhällsliv. Innehåll och inriktning i utbytet inom kultur,utbildning och forskning bestäms av de organ och de enskilda som verkar inomdessa områden. Principen om kulturlivets och forskningens frihet måste varavägledande vid utformningen av det stadiga slödel. Slalens roll bör vara attunderlätta och stimulera kontaktema. Våra kontakter med ullandel har i slor utsträckningkoncentrerats till ländema i , och . Med dessa länderär del naturligt för organisationer, kulturliv och forskning att direktetablera förbindelser. Del är emellertid i alla parters intresse att vårtutbyte utsträcks till nya regioner och kulturkretsar. Det gäller inte minst nyagrupper av länder, såsom de svenska invandrarnas hemländer och ländema itredje värl- 1978/79:147 5 den.Sverige bör också ha bidrag atl ge till dialogen mellan nord och syd och mellanöst och väst. Slalligt stöd i olika former kan innebära en slimulans all knytanya kontakter. Dettaär bakgrunden lill förslagen om ökade anslag för det svenska informations- ochkulturutbytet med utlandet. De föreslagna resursförstärkningarna är avsedda atlmöta de ökande behov som växer fram på detta betydelsefulla område. StatsrådenBlix och föredrar förslag till om informations- ochkulturutbytet med utlandet. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp.departement. StatsrådetBlix hemställer att regeringen i en gemensam proposiiion föreslår riksdagenall aniaga de förslag som han och statsrådet har lagt fram. Regeringenansluler sig till föredragandenas överväganden och beslutar atl genom proposiiionföreslå all aniaga de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenbeslutar all de anföranden och förslag som redovisas i un-derprolokollen skallbifogas propositionen som bilagorna I och 2. 1978/79:147 6 Anmälantill proposition om informations- och kulturutbytet med utlandet Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallades en utredare'för att utreda frågan om det svenska kullur- och informationsutbytet medutlandet. Utredaren, som antog benämningen utredningen (UD 1977: 01) om detsvenska kullur- och informationsutbytet med ullandel (),avlämnade betänkandet (SOU 1978:56) Kultur och informationöver gränsema. Efterremiss har yitranden över betänkandet avgetls av svenska ambassaderna i AddisAbeba, , , , , , , , Dar es SalJiam,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,och , svenska generalkonsulaten i am ,, och , styrelsen för internationell ulveckling(SIDA), stiftelsen , , postverket,, (), statens vägverk, (),statskontoret, (), , konstnärsnämnden,styrelsen för , Kungl. teatern AB (Operan), Kungl.dramatiska teatern AB (), Svenska rikslealern, stiftelsen rikskonserter (Rikskonserter), regionmusiken, stiftelsen ,stiftelsen , , slatens konstmuseer,av svensk konst i utlandet (NUNSKU), stiftelsen , slalens ungdomsråd, barnfilmrådet, Vilterhets-, histo-rie- ochantikvitetsakademien. för de fria konstema (),, svenska unescorådet, (),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) - efter hörande av 1978/79:147 7 universitetoch högskolor efter ämbetets bedömande -, centrala , statensnaturvårdsverk, , turistråd, (), arbetarskyddsslyrelsen, slalens invandrarverk, Ingenjörsvelenskapsakademien,. , , Folkels husföreningamasriksorganisation. iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), , , (), StudieförbundetVuxenskolan, Svenska ungdomsringen för bygdekultur, Sverigesungdomsorganisationers landsråd, , Now, , konserthussliflelse, teater- ochkonsertaktiebolag, stiftelsen , museinämnd, museinämnd.Amatörteatrarnas riksförbund, Sveriges orkeslerföreningars riksförbund.Riksförbundet . Grafiska sällskapet, stiftelsen . Svensklealer-union/Svenska ITl-rådel, Svenska tonsättares internationella musikbyrå (),Svenska kommittén av inlemalionella musikrådet. Svenska nationella ICOM-kommitlén,Författarcenlmm, Tealercenlmm, Musikcenlrum, , llluslratörscentmm, Filmcenlmm,Konslnäriiga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), . Konstnäremas riksorganisation (KRO), . Svenska tealerförbundel samt Svenska sektionen avinternationella konstnärsorganisationen. Hämtöverhar skrivelser kommil in från försvar.Föreningen och industriformgivare (), FöreningenSvenska populärauktorer (SKÅP), Föreningen lärare i svenska vid högskolor iutlandet. DX-alliansen, iullandel, kristna ungdomsråd, Teatercentrum-syd, , . Avsnillet Sammanfattning i betänkandet och en sammanställning av remissyttrandenaöver betänkandet bör fogas till protokollet som bilagor (bilagorna 2.1 och2.2). Beträffandenuvarande förhållanden samt utredningens närmare överväganden hänvisas tillbetänkandet. 1978/79:100 (bil. 6 s. 122) har jag anmält att jag avsåg att i samarbetemed chefen för utarbeta en särskild propo- 1978/79:147 8 sitionom informations- och kulturutbytet med utlandet, som bygger på de förslag somhar presenterats i betänkandet Kultur och information över gränsema. Jaganhåller all nu få ta upp dessa frågor. 2.1 Allmänt om informations- och erfarenhetsutbytet med utlandet Motivetför informationsverksamhet i ullandel har traditionellt varil behovet all föropinionen i andra länder förklara det egna landets samhällsskick och politikoch då särskilt dess utrikespolitiska ställningstaganden. Densvenska informationsverksamheten i utlandet syftar emellertid inte endasi lillalt sprida kunskap om vårt land och dess strävanden och att därigenom skapaförtroende för som part i del internationella umgänget. Den är i höggrad inriktad på etl aktivt svenskt deltagande i det internationellaerfarenhetsutbytet, där även är mottagande part. Vårt beroende avutlandet och vår språkliga isolering gör dessa internationella kontakter än merangelägna. Erfarenhetsutbytetöver gränsema har blivit en allt viktigare del av de inlemalionellaförbindelserna. Detta gäller såväl i relationema mellan enskilda länder som i arbelelinom en rad inlemalionella organisalioner. Genom undertecknandet avslutdokumentet från den europeiska säkerhetskonferensen har åtagit sigatt verka för ett vidgat kultur-och informationsutbyte. I våra kontakter medinvandrarfrågor och tredje världens problem påminns vi ständigt om behovet avett intensivare informations- och erfarenhetsutbyte över gränsema. Effekternaav informationsinsatser i utlandet är som utredningen betonar svåra att mäta.Icke desto mindre råder allmän enighet om att en sådan verksamhet, inriktad påalt belysa samhällslivet över ett brett fäll, är oundgänglig i umgänget mellanländema. Kunskap om andra länder bör betraktas som värdefull i sig. Den är engrundläggande faktor för synen på andra länder och därmed för detinternationella samarbetet. Denövervägande delen av informationen över gränsema förmedlas genom massmedier samlvid direkta kontakter mellan myndigheter, organisalioner, poliliska partier,folkrörelser, företag och enskilda. Delta fria och direkta utbyte är avavgörande betydelse för vårt deltagande i den inlemalionella dialogen ochdärmed för kunskapema om och intresset för i utlandet. Del innebärockså atl bilden av utomlands i sina väsentliga drag formas av osssjälva, av det samhäUe vi skapar. Denstatligt finansierade informationsverksamheten har därför främst en kompletterandeuppgift. Den syftar i första hand till att tillgodose utlandets spontanaefterfrågan på allmän information om , inte minst som Prop.1978/79:147 9 denkommer till ullryck gentemot våra utlandsmyndigheter. Detta har varit en av ulgångspunklemaför den nii avslutade ulredningen. Deflesta staters organ för utlandsinformalion är direkt knutna lill regeringareller statliga myndigheter. För svensk del förmedlas den statligt finansieradeallmänna Sverige-informationen huvudsakligen genom självständigt verkande informalionsorgan,främst stiftelsen . Även enheten för Radiosutlandsprogram bedriver en i förhållande lill staten självständigt utformadinformationsverksamhet. De svenska utlandsmyndigheterna, som har en centralroll i informationsarbetet utomlands, är också i hög grad beroende av serviceoch material från organ i , i första hand . Delär angelägel all det finns elt rikt och varierat faktamaterial om det svenskasamhället tillgängligt för alt möta utlandets efterfrågan. Utredningen har härkonstaterat en rad brisler och behov. Jag delar - i likhel med majoriteten av remissinstansema- utredningens uppfattning alt resursförstärkningar gör siörre nytta centraltän om de sprids över etl större anlal mottagare. För den allmännainformationsverksamheten är enligt min mening det organ sombör spela denna centrala roll. Jagvill erinra om alt exportråd och turistråd har viktiga uppgifterpå del exportfrämjande respektive turismfrämjande området. Jag instämmer iutredningens bedömning att det finns ett påtagligt samband mellan den allmännaSverige-informationen och den export- eller lu-rismfrämjande verksamhelen. Atlman i utlandet får allsidiga kunskaper om är viktigt också för våraekonomiska förbindelser med omvärlden. Samfidigl finner jag det ändamålsenligtoch lämpligt atl verksamheler med olika syften även fortsättningsvis har olikahuvudmän. Genomalt huvuddelen av de resursförstärkningar jag föreslår på informationsområdetavses ställas till Svenska institutets förfogande bör institutet ännueffektivare kunna fullgöra en servicefunktion för våra utlandsmyndigheter samtför departement, myndigheter, organisationer och folkrörelser i . Jagvill i detla sammanhang också hänvisa till den referensgrupp förfolkrörelsefrågor inom kommundepartementet som behandlar frågor rörandeförhållandet mellan stat och kommun å ena sidan och folkrörelser å den andra.Inom ramen för detta arbeie behandlas bl. a. folkrörelsernas internationellakontakter och deras behov av stöd från myndigheter för sift samarbete övergränserna. Erfarenhetsutbytetmed utlandet på områden såsom arbetsmarknad och arbetsliv, ulbildning ochforskning, energiförsörjning och miljö fömlsälter nära kontakter mellan och fackmyndigheter och organisationer i . Institutelsstyrelse jämte representativa, aktiva referensgrupper för olika sakområden harvisat sig väl lämpade för att i det svenska samhället förankrainformationsutbytet. Även utlandsmyndigheterna bör kunna delta i planeringenav seminarier, personutbyte och andra informationsakliviteter som berör dem. 1978/79:147 10 Intressetfrån utlandet för svenska förhållanden och erfarenheter är betydande irelation till vårt lands storlek. Detta iniresse från såväl i-lands-som u-landshållavser inte endast problemlösningar utan även den svenska deballen kringaktuella samhällsfrågor inom de sociala, ekonomiska och teknologiska områdena.1 motsvarande mån ökar intresset på svensk sida alt erfara vilka lösningarandra länder väljer för sina samhällsproblem. Därigenom skapas förutsättningarför en dialog över gränsema och en in-nehållsmässig fömyelse avinformationsverksamheten. Ulredningenframhåller att synen på i ufiändska massmedier ofta framtonarslumpmässigt och ensidigt. Det är därför angeläget att också på andra vägarsöka ge opinionsbildande grupper i utlandet möjligheter till fortlöpandekontakter med ulvecklingen i . Med hänsyn till atl de ekonomiska resursemaförden statligt finansierade informationsverksamheten är begränsade är detväsentligt att prioriteringar görs mellan ämnen, former och mottagare avinformationen. Av såväl resurs- som effektivitetsskäl torde del vara lämpligtatt koncentrera insatserna till grupper i utlandet som kan föra informaiionvidare eller har särskilt intresse av svenska erfarenheter inom sinaspecialområden. Ävenformema för informationsverksamheten bör i så hög grad som möjligl varainriktade på etl ulbyte av erfarenheler. Jag är medveten om attinformationsbehoven utomlands till stor del avser grundläggande fakta omSverige. Dessa behov måste i första hand lillgodoses. Men genom att ökaderesurser avsälls för personutbyle och seminarieverksamhet bör inslaget av ömsesidighelförstärkas. Allmänt kan sägas alt insatser som leder till direkta förbindelsermed enskilda, organisationer och myndigheter i utlandet synes ha särskilt stortvärde. Ifråga om en geografisk breddning av vårt erfarenhetsutbyte med utlandet villjag, i enlighel med utredningens förslag, särskilt peka på behovel av atl ökavårt utbyte med , invandramas hemländer, ländema i saml u-Iändema.En sådan vidgning av kultur- och informationsutbytet får dock inte medföra allutbytet med ländema i och eftersatts. Vårt geografiskaläge, våra allmänna och kulturella förbindelser saml orienteringen av vårutrikeshandel understryker den centrala betydelsen av erfarenhetsutbytet meddessa länder. 2.2 Kultur- och informationsutbytets geografiska inriktning Utredningenbetonar viklen av ett fortsatt intensivt nordiskt kultur- och informationsutbyte.Enligt ulredningen fungerar del nordiska utbytet väl inom kulturområdel. Delkultursamarbete, som -bedrivs mellan de fem nordiska länderna inom ramen för1971 års nordiska kulturavtal, tillförs år- 1978/79:147 H ligenbeiydande resurser över nordiska ministerrådets kullurbudget. Även för detbilaterala kultursamarbetet mellan ländema utgår elt väsentligt slöd frånregeringarna och från olika samarbetsfonder. Atl det nordiska kullur-ocherfarenhetsutbytet är förhållandevis välutvecklat vitsordas även av mångaremissinsatser. Däremoi kan brisler konstateras vad gäller information omSverige i de nordiska grannländema. har endast bedriviimarginell informationsverksamhet i . Detta har bl. a. lell till en bristpå informationsmaterial om på nordiska språk, vilket inle minsl av vårautlandsmyndigheter i uppfattats som etl betydande hinder i del löpandeinformationsarbetet. Ettomfattande erfarenhetsutbyte inom är givetvis av central betydelse. Motbakgmnd av de brister vad gäller den allmänna informationen om i våragrannländer som utredningen konstaterat finner jag det angelägel att även innefaltar de nordiska ländema i sitt verksamhetsområde. Denanslagsförstärkning jag föreslår för institutets informationsverksamhet börkunna medge att särskilda resurser avsätts för all framställa informationsmaterialför de nordiska ländema, främst på svenska och finska men även på danska,norska och isländska. Finlandär det enda land utanför där svenska är officiellt språk. Vidare finländska invandringen till varit mer omfattande änfrån något annal land. Detla medför all våra förbindelser med får enspeciell karaktär. Uiöver de ökade informationsinsatser i de nordiska ländemasom jag redan har nämnt beräknar jag därför medel för en ijänst förkulturattaché vid ambassaden i . Behovel av en sådanpersonalförstärkning gäller såväl de svenskspråkiga som finskspråkiga kontaktema. Inomramen för sill program för stöd till svenskundervisning i utlandet lämnarSvenska institutet värdefullt stöd, i form av malerialservice och ekonomiskabidrag för kursverksamhet m. m., i de nordiska länderna. Det är angeläget attinstitutet inom ramen för den resursförstärkning jag kommer atl förorda förstöd till svenskundervisningen utomlands prövar möjligheterna till en ökadinsats även i . Detär viktigt atl eventuella nya initiativ på detta och andra områden av institutelsverksamhei tas i nära samråd med de bilaterala samrådsorgan ochkulturinstitutioner som upprättats mellan och grannländema. Jag avserdå närmast organ som finsk-svenska utbildningsrådet, de bilaterala kultur- ochsamarbetsfonderna och institutioner som Svenskhemmel i ,i , Hus i och Nordensfolkliga akademi i . Detär också vikligl alt håller sig underrättat om de samnordiskainitiativ till förbättrad språkförståelse i som tas inom ramen för detnordiska kulturavtalet. Jag tänker här på förslaget att inrätta etl nordisktspråk- och informationscentmm i , som i första hand skall vara ettserviceorgan för lärare, skolor och offentlig förvaltning i . 1978/79:147 12 Utredningenanser del önskvärl all etl ökal informationsutbyte med invandramas hemländerkommer lill stånd och föreslår därför all anslås för stipendierpå massmedieområdet. Stipendiema skall enligl ulredningen kunna tilldelas invandrareoch svenskar för projekt i eller i invandramas hemländer. Flertaletremissinstanser lillstyrker uiredningens förslag om särskilda insalser förinformationsutbyte med invandramas hemländer. Förslaget atl inrälla stipendierpå massmedieområdet välkomnas av flera instanser, däribland slalensinvandrarverk. Närmarelio procent av befolkning är invandrare eller barn till invandrare.Det innebär alt en betydande befolkningsgrupp har en annan kulturbakgrund änden svenska. Invandrama måste ges möjligheler att behålla kontakten medhemlandets kultur och att utveckla sin egen kultur i . Invandrarnaskulturella verksamhet är en viktig tillgång i del svenska kulluriivet ochberikar vår egen ulveckling. Den bidrar också till att öka kunskapema i vårtland om invandramas hemländer. Deattityder som växer fram i förhållandet mellan invandrare och svenskar bestämsofta av vilken kunskap vi har om den andra gruppens kulturella och socialabakgrund. Jag anser det därför vara av störsia vikt atl vi lär oss att förståoch respektera varandras samhällen och kulturer. Detta är en fömlsällning för atlförhindra motsättningar och fördomar mellan majoritets- och minoritetsgrupperi . Det är därmed också en avgörande faktor för invandramas möjligheteratt finna sig till rätta i vårt land.