prop · G203179 · 1978-12-31 00:00:00 — Därförfinns del skäl all innefalta även sådana framställningar i ell förbud molbarnpornografi, videoproducenters Jörening har uppfattningen att vaeändring av tryckfrihetslagstiftningen som innebär inskränkning i tryckfrihetenmåste vara underbyggd av mycket starka motiv. Även om det kan ifrågasättas att utredningeni tillräcklig grad analyserat motiven förden föreslagna ändringen delarföreningen till barnpornografi och rekonmien-derar attden föreslagna inskränkningen i tryckfriheten genomföres. Aktionen "Kamp mot porr och prostitution" tillstyrkeroch välkomnar förslagel att kriminalisera exploateringen av barn sompornografiska moliv. Sloekholms lingsräii delar uiredningens uppfattning attbarnpornografi inte bör tillåtas men har en något mer kritisk attityd ochfortsätter: Enligt betänkandet skulleden utveckling som skett påpornografiområdet med bi, a, bilder av barn i sexuella situationer motivera enviss försiklig utvidgning av det sirafföara området. Tingsrätten uigår ifrån auutredningen med återgivande av cleiia uttalande, som i lörevarunde sammanhangkan te sig tveksamt lill sin innebörd, inte avser annat iin att just s, k,barnpornografi skulle motivera den föreslagna ändringen, öm vad den åsyftadeutvecklingen 3 1978/79. 1978/79:179 34 innebär har i bctänkaiKlei emellertid inte liininais någonupplysning. Rctlan av ticnna anledning niåsic lingsriiiiciis Miiaiule lörsesmod den allmänna rcscrvaiion som ligger däri all lingsräiion ipio har sii; niirniarebekant Ulvecklingen i fråga, Scxiuilhroiiskomniiiieii liir en mer uilörlit; bakgrinulsiliskussioiioch aiilör: Llpphiivanclei av det lill år l'>71 gällande lörbiKlcimot lianisuillning och spridning av pornografiska har meclförl all man ITiiioil ulbud av pornografi vars art och omlaitning man knappast hade föruiscu. Dciiahar, som redogörs för i hciänkantlci, löranleti ålskilliga opinionsyiiringarmed krav på återinföranilc av någon form av begriinsningar av ilci tillåtnaområdet för pornografiska framsiällningar. Den s, k, sc\libcralisni, iiiet! sinlångigå-ende tolerans av företeelser som pornografi och prosiiuition, som \ar lörhärskandeunder 1960-ialci, har under innytande av det .senaste tlcccn-niets könsrollsdcbatielterlrätts av en mera nictlv cien och krilisk syn pa dessa frågor. Vad giillerpornografi har man siirskilt rramhållit, att den innebär en exploatering avkvinnokroppen och en förnedring av kvinnan, härockså påståtts att det rikligapornografiska utbudet har bidragit till en ökning a\ prostitutionen. Man har främsiviini sig mot sådan pornognifi som har inslag av våld och sadism, I fråga om barnpornografi har i viss mån samma argumentanvänts. Man har sålunda betonat all denna typ av pornografi innebär enexploatering av barnet och har bidragii till en ökning av ungfiicksprostitutionen.Men också en annan faktor har understrukils, nämligen att ett barn, lillskillnad från en vuxen person, även om avbildningen sker med barnels samiycke,måste antas sakna förmåga alt förslå innebörden av sin medverkan och allöverblicka konsekvenserna av denna. I vissa fall innefattar, såsom utredningen påpekat, enpornografisk avbildning av etl barn brotl mol 6 kap, 3 eller 6 ij BrB. dvs, oiukimed barn eller otukligi beteende. Då det föreligger eu beroendelörhällandemellan parterna kan iiven siadgantlei i 6 kap, 4 ij BrB om otukt med ungdom liinkasbli tillämpligt. En bild av barn kan dock vara pornografisk utan att cicnföreställer könsligi umgänge med barnel eller könslig beröring a\ detta och detär då stranVitt atl framstiilla eller sprida bilden. Vidare kan genom trickfoiograferingoch liknande metoder könsligi umgiinge eller könslig beröring framställas medutnyttjande av en i och för sig oskyldig bild a\ barn, Framsiiillning av teckningarvid vilka inie levande modell har använis omfattas givelvis inte heller avnågot av de niinmda stralfstadgandena. Att döma av de (åtaliga domar som meddelats är demöjligheter som sålunda finns alt ingripa med siralT mol barnpornografi med siötlav olillriickliga. Au antalel domar är så ringa kan emellertiilockså bero på de uppenbara svårigheterna att spåra bildernas upphovsmiin. Påsenare tid har dock några fall av strafföar framställning av barnpornografi uppmärksanmiaisi pressen. 1 samlliga fall har framsiällaren varit barnets vårdnadshavare ellerannan niirsiåcnde eller eljest bekant person. När det gäller den straffräitsliga bedömningen avhithörande företeelser står man strängt taget inlör två skilda problem. Redan själva ulnyiijandel av eu barn soni modell vid framställninggenom fotografi eller teckning eller liknande förfarande av pornografiskabilder innebär ofta en kränkning av barnets personliga integritet. Denna kriinkningblir särskilt allvarlig genom att barnet i allmänhet saknar alla löruisätiningar 1978/79:179 35 all bedöma inncbörtlcn och konsekvenserna av de handlingarcici lörmås alt ullöra, samlidigl ,som hiiiulciscr av dclia slag knappast kanundgå all på cu negalivi och skadligl siiii jiåvcrka del hell skytklslösii barneisupplänning om och förhållningssiiti till sin egen och andras sexualitet. I allvarligafall kan man riikna med djupgåcntlc och bestående skadeverkningar. giillande besiiimmcLsor om straft' för .scdlighcishrotlblir lilliimpliga på cu förfarande av del hiir slaget endast om giirningcn inncläiiarkönsligi umgiinge med barnet eller sådan könslig beröring av barnet som iir atlanse som .sedlighetssårande. I åtskilliga fall då barn pornografiska biklcr rramställstorde dessa loruisiitiningar inie vara uppfyllda, Sexualbroltskonuniiitcnvill för sin del ifrågasätta om det inte bör övervägas alt strarfräiisligtbehandla förfaranden av det senare slaget som en särskild form av sexualbrott,vid sidan av de nu giillande beslämmelserna om sira IT lör olukl med barn ellerungdom, otukligi beteende och förförelse av ungdom. Delta skulle med all siikcrhetleda lill au sådana giirningar kom alt beliiggas med betydligt striingarcstraff iin som över huvud laget kan överviigas inom ramen loren siraffiagsiiftningsom tar sikte uteslutande på sjiilva framställningen och spridningen avbarnpornografiska bilder. Mycket lalar enligt uiredningens mening tx'kså förall ålskilliga av dessa förfaranden allmänl upprällas som lika siralTviirda somvissa former av sådana mot barn riktade handlingar som en ligt gällande lagbedöms som sedlighetsbrott. Och det är att märka, atl sådana förfarandens straffvärdheti princip kan och bör bedömas på samma sätt, helt oberoende av om de i deenskilda fallen över huvud taget leder till någon framställning och spridningav pornografiska bilder. Det torde ligga väl inom ramen för.sexualbrottsutredningensuppdrag att ta upp hiihöranile frågor till en förutsättningslös prövning, Konmiilténhar också för avsikt atl i eu senare skede av sill arbete överviiga innehålleli beslämmelserna om straff lör sexualbrott från nu angivna synpunkter. Detta hindrar självfallet inte alt den andra sidan avproblemet, dvs, de tryckrrihetsräiisliga aspekterna av dessa förfaranden, iignasuppmärksamhet från straffrättsliga synpunkter. Men i den mån det förfarande,varigenom en barnpornografisk bild framställs, i en framlida lagsliftning blirstraffbelagt såsom en siirskild form av ett mot barnet riklat sexualbrott, bördet inte ifrågakomma au därjämte bestraffa gärningen som ett bron mot allmänordning enligt en bestämmelse av den innebörd som yttrandefrihetsuiredningennu föreslår. Däremot synes del befogat all i 16 kap. BrB - och itryckfrihetsförordningen - siadga särskilt straff för spridning av barnporno-grafiskabilder. Tydligi är nämligen, au spridningen av en sådan bild kan, i allsynnerhet om barnet kan identifieras, innefatta en ytterligare och självständigkränkning av barnets integritet, som även den kan få ödesdigra konsekvenser förbarneis fortsatta psykosexuella utveckling. Tänkbart iir givelvis, all en framlida lagsliftning,varigenom själva framställningen av en barnpornografisk bild bestraffas som eusexualbrott, får eu tillämpningsområde som länmar vissa mindre allvarliga menlikväl siraffvärda förfaranden utanför dei sirafföara områdei. Det kan då bli akiuelliatt komplettera en sådan lagstiftning med bestämmelserom straff för sådanaförfaranden för framställning av barnpornografiska bilder. jör/åtiar/örbiind intar en kritisk hållning lill uiredningenskriminalpolitiska bakgrundsanalys och anför bl. När man överviiger alt kriminalisera etl förfarande gällerdet att först analysera vad man vill uppnå med kriminaliseringen och vilkahandlingar 1978/79:179 36 mun \ill koiimui iii, dvs. au disfmkt bcstliniiiui det kiiminalpoliiisKanialci. Under avsnitt 2, påvisar yllrandefrihelsulredningen allsjälva produktionen av pornografiska framställningar i bild ofta redan nuinnefattar brott mot beslämmelser i 6 kap. , I motiven lilllagförslaget framhålles del emellerlid au barnpornografin också innehållerbilder, som har getts sexuell innebörd ulan att de avbildade situationerna kansägas svara mol brollsbeskrivningar i nu gällande lagregler och att del alltsågår all nu framsiälla barnpornografiska bilder utan all komma i konflikt medsagda bestämmelser. Utredningens slutsats är all man därför nu börkriminalisera själva framställningen av dylika bilder. När del gäller effeklen av pornografi på läsaren/iiiiarenanser ulredningen au nvan niigoi lorenklat kan skilja mellan lbn> olika lypcr:ins\Tukii\ cftckt, siiiiiulcraiulc ollcr uiliisandc elTcki. niiinsierbiklandc olTcki,avirubbaiulc olTcki och avreagerande cn'cki. När man kommer lill nioiiscn drarutredningen cmcllcriiil inte några direkta sUnsalscr hiirav. På s, 22 anlorman "Ku motiv lor iugiirdcr mot barnpornograf; iir don iniogrilciskriinkniugsom k;in uppkomma vid liUkonisvcn av pornografiska alster", OoUa \isar sig emellertid också varautredningens enda moli\: av behovet au skydda barn mol all N ara modcU lör pornografiskabilder drar man direkl sluisaiscn au bilderna som sådana bör vara kriminaliscrado,i följd \;ira\ ii\cii spridning a\ dem skall straribcläggas. Som Iranigårav det sagda saknas det i utredningens motioring ou entydigt irycklrihotsriiitsligi resonemang som bakgrund lör lorslagciau kriminalisera spridning av barnpornografi. Denna brist i uvrcdnmgcns kriniinalpoliuskaö\or\agandcn lår vissa följder lör utredningens lorisaua diskussion och lor mlormningcnav den föreslagna lagiexlen, \ycn skapar ocksä svårigheier lor remissinslansernaau ta ståndpunkt till förslaget. En kriminalisering lill skydd för barnel avser cu änmc somi och för sig faller ulanför SFF:s bevakningsomrädc, Eticrsom ulredningen sammankopplatskyddssynpunkien med yiirandcrrihctcn är dci cnicllcriid nödvändigl för Vrukibararesonemang kring den senare aU la slällning iWcn lill behovet av en direkl påbarnet inriktad skydd.shcstånimcisc. SFF an,scr sig därför böra yttra sig på deuaområde och separal granska behovel av on hcsiiimmclse lill skydd för bam urenvidare kriminalpoliiisk ooh lagleknisk synvinkel. Förbundel delar uiredningens mening all barn skall skyddasmol all vara modeller för pornografiska bilder. Del är uppenbart all nuvarandelagregler om oiuki med eller oluktig beröring av barn inle räcker som skydd.Bilder kan ges en sexuell innebörd redan genom barnets kroppsställning elleråtbörder och bilderna kan framställas under förhållanden, då den vuxnes åtgärderbegränsas lill instruktioner eller l. o. m. till ell utnyttjande av barnetsspontana beleende, men där del ändå för barnet framstår som en kränkning all avbildningengenomförs. Förbundel kommer till slutsatsen alt tillstyrka en lagregelgenom vilken framställning av barnpornografi efter levande modell kriminaliseras. När del härefter gäller den iry o kfr i heisräiisliga regleringenkonstaierar förbundel all uiredningens förslag lill kriminalisering av framställandeoch spridande av barnpornografi såsom eu bron moi allmän 1978/79:179 37 ordning uppenbarligen har lillkonunii främst i syfte auden viigcn komma frum lill cu iryckrrihcisbroli. Dciia följer redan diirav alldel iir fråga om en yltrandefrihelsuiredning, som knappast har mandat augranska kriminallag-siiftningen som sådan, och som därlor enligl direktiven ickekan ha i uppdrag all primärt föreslå ändringar i . Sannolikt iirdetta också anledningen till att utredningen har stannat lör all föreslåinförandet av en besiiimmelsc i som skall kunna bilda underlaglorden ändring i tryckfrihetsförordningen som direkt avses i direktiven, Förbundelfortsätter: Förbundet harovan påpekat atl utredningens bristande kriminalpoliiiskaanalys gör del svårt all la slällning till förslaget. Vid sin vidare granskningmåste emellerlid förbundel utgå från atl behovel av en skyddsbestämmelse förbarn som modell för pornografiska bilder är en sak för sig och därför sak naromedelbar relevans för iryckfriheisresonemangen. Utgångspunkten för vad somsägs nedan är alltså, att barneis skyddsbehov tillgodoses genom en ändring i 6kap. av den innebörd som förbundet har föreslagit. Vad somåterstår är då att undersöka, om det finns anledning au införa en meraövergripande bestämmelse med förbud mot framställande av pornografi med barnsom motiv samt mot spridning av sådana bilder. Avslutningsvis hemställer förbundet atl,eftersom det är avyitersta vikt att remissinstanserna får tillfälle all ta slällning lill textförslagsom bygger på de principer förbundet anger i silt remissyttrande, man inomdepartementet gör en utredning och framlägger förslag lill lagtext iangiven riklning, vilket förslag sedan kan gå på snabbremiss till de instansersom ytirat sig över förevarande utredning. KL ySansluter sig till författarförbundets analys ochkritik av uiredningens förslag och finner därför ingen anledning all belräffandeslutsatser som man delar med förbundet ytteriigare ulveckla argumenten. 4 Utredningens förslag om dellösning beträffandebarnpornografi Frågan huruvida en omedelbar dellösning är motiverad diskulerasav JK, RÅ, hovrätten över och , , sexualbrolls-koraraillén,slalens barnfilmnämnd, radionämnden, KLYS, och Skola, . JK, RÅ. , och avstyrker en sådan dellösning, medan de övriga komraerfrara lill motsatt ståndpunkt. JK som inslämmer i uiredningens allraänna syn påbarnpornografi anser i likhel med uiredningens ledamol atl det skulle havaril önskvärl med en helhelsbedömning av pornografifrågan. RÅ framhåller att erfarenheten av tidigarelagstiftningsarbete på förevarande område visar det vanskliga i atl försökadra upp gränser för vad som från raoralisk synpunkl eller av rena ansiändigheisskälkan accepteras. 1978/79:179 38 broueisårande av tukt och sedlighet utmönstrats bygger också numera den lagsliftningsom riktar sig mol pornografi på andra krilerier, främst på behovel atl skapaskydd för den enskildes integritet. Allmänt sett har dock inställningen lillpornografi svängt efter den liberalisering som ägde rum under slutet av 1960-laletoch början av 1970-lalet, Krav på skärpning har sålunda nu från flera håll förlsfram när del gäller skildringar av våld och sexuella beteenden. Frågan omkriminalisering av våldsframslällningar och pornografi är under övervägande i ytlrandefrihelsulredningensarbeie. Man kan av denna anledning ställa sig tveksam lill om det är lämpligt atlnu bryla ul en del av della komplex. När det gäller barnpornografi är del emellerlidi alldeles särskilt hög grad fråga om etl otillbörligt utnyttjande av enskilda människor.Den som vid framställningen av bild som visar ett sexuellt beteende användersig av barn som agerande kränker sålunda allvarligt barnets integritet. Barnetsaknar i regel insikt om arten av eller syftet med del förfarande del utsättsför. Del kan inle heller överblicka konsekvenserna av sin medverkan. Denskadliga verkan som kan vara förknippad med barnpornografi talar i och för sigför alt objektet fören kriminalisering bör vara inle innehållet i denpornografiska framställningen/bilden ulan själva nyttjandet av barn i sådantsammanhang. Kriminaliseringen skulle således tjäna närmast som ell komplement tillslraffsiadgandena om olukl med barn och otukligi beteende. Emellerlid kan detantagas atl en kriminalisering med sådant innehåll skulle få endasi enbegränsad effekt. Bilderna torde mestadels framställas ulomlands. Under allaförhållanden lorde det bli en mycket svår uppgift all spåra gärningsmannenendast med ledning av tillgängliga bilder. Vill man skydda barn mot otillböriigtutnyttjande i samband med barnpornografi synes man därför vara nödsakad allrikta kriminaliseringen mol innehållet i eller spridandet av den pornografiskaprodukten. Med hänsyn till alt det sålunda skulle komma att röra sig om eltingripande lagstiftningsvägen mol pornografi och delta enligt RÅ:s mening börövervägas i ett enda sammanhang avstyrker RÅ alt man nu genomför en särskildlagstiftning på området. Stockholmstingsrätt pekar på all produktionen av barnpornografi här i landet, som ulredningenockså anser, torde vara av blygsam omfaltning. Tingsrätten vill som sinuppfattning i enlighel härmed uttala, all skäl inle anförts för all nu lillsärskild behandling upplaga den akluella frågan. Denna bör enligt tingsrättenbehandlas som en del av en samlad undersökning av pornografi ochvåldsframställning. vänder sig mol den ofullständiga ulredningen ochanser atl delbelänkandet inte borde ha offentliggjorts separal utan ha tagitsin i utredningen i sin helhet, i sitt hela sammanhang, och inle vara så lösrycktoch ofullständigt. /wLldelarhelt den inslällning som uiredningens ledamot har gelt uttryck för isill särskilda yttrande. Anledningen lill alt denne inie till fullo dragiikonsekvenserna av sina resonemang tycks enligt KLYS vara, all 1978/79:179 39 han endast intuitivt har spårat de grundläggande felen iutredningens kriminalpolitiska koppling mellan motiv och förslag och därförinte haft möjlighet att la ställning fördel fall mun, på av ulredningen angivnagrunder, inför en strafföestämmelse i 6 kap. , KLYS finnerdetantagligt att - och kanske andra ledamöler - skulle ha kommit lill annanslulsats beträffande lämpligheten att nu separal införa en tryckfriheisinskränkning,om de av uiredningens juridiska expertis fått klariagl, att de syften mot vilkahela motiveringen pekar kunde ha tillgodosetis med ett förbud mol användandetav barn som modell, KLYS anförvidare avslutningsvis all man inser alt den pågående utvecklingen inompornografibranschen på många siiit kan te sig oroande. Man utesluler därförinte möjligheten atl man förr eller senare måste resa en spärr mot dennautveckling och att man därvid särskilt beaktar barnpornografin och andra grovtstötande framställningar. En sådan inställning kan emellerlid inte ensam fåstyra lagstiftningen på ett område som primärt åtnjuter skydd i grundlag.Därför avstyrker KLYS de av ulredningen föreslagna ändringarna i brottsbalkenoch tryckfrihetsförordningen samt föreslår att frågan återförvisas tillutredningen för vidare behandling, inslänmner helt iutredningens grundsyn, atl pornografi är osmaklig och frånstötande, men anserinte att detta är skäl nog att enbart specialstudera ett område och lagstiftaoch ge förslag lill reglering som är så ofullständig som den föreslagna. Hovrätten över och har motsatt uppfattning.Visserligen ifrågasätter hovrätten om barnpornografifrågan haren sådan angelägenhelsgradalt den bör brytas ut frän del större sammanhang som behandlas av utredningen.Hovrätten ifrågasätter likaledes om någol ingripande mot pornografin över huvudlaget bör komma lill stånd innan de pornografin närslående frågorna sombehandlas a v sexualbroiiskommitté och av prosiiiulionsulredningen harprövats. Vid en samlad prövning av de komplex av frågor på detsexuella områdei som utreds på olika håll skulle det nämligen varit möjliglatt bättre överblicka de vidare konsekvenserna av ett ingripande molbarnpornografin. Å andra sidan uigör barnpornografin eu avgränsat område iförhållande lill övrig pornografi. Vidare har i varje fall hitintills bedrivenforskning inle visal alt det finns någol bestämt samband mellan pornografi,prostitution och sexuellt övervåld. Med hänsyn härtill och med beaktande av deovan anförda starka skälen för etl ingripande mol barnpornografin börfarhågorna för au man genom en kriminalisering av barnpornografin skulle bindasig för en olämplig lösning inte vara siörre än all en sådan kriminaliseringkan ske , Sanmianfatiningsvis vill hovrätten sålunda tillstyrka alt deli och tryckfrihetsförordningen införs en strafföestämmelse avsådan innebörd ulredningen föreslagit. Scxiialhroiiskoniiiiiiién uttalar all man av de skälledamoten har anfört i och för sig kan ifrågasiiita lämpligheten av augöra en särlagsiiftning Då emellertid yilranderrihetsutredningcns arbeie kan förväntasta i anspråk och med hänsyn till del ökande utbudet av barnpornografi villsexualbroilskonmiiiicn dock inte avstyrka atl en särlagsiiftning genomförs iavvaktan på uiredningens slutliga förslag, Enliglradionämndeiis mening kan del diskuleras om det är lämpligt att bryta utbarnpornografin till särskild behandling innan någon analys hunnit göras aveffekten av pornografiska framställningar i allmänhet. Avsaknaden av en sådananalys medför enligl nånmdens mening atl konsekvenserna av de framlagdalagförslagen inie kan överblickas i den utsträckning som iir önskvärd. Somframhållits bl, a. av konsiitutionsuiskoli är del emellerlid i höggrad angeläget med åtgärder från samhällets sida mol den ökande förekomsten avbarn i pornografiska sammanhang. Nänmden anser det därför motiverat attbarnpornografin nu särbehandlas, FörfätiaiJörbiindeibiträder på många sätt uppfattning. Del är alltid ytiersi allvarligtnär man gör ingrepp i yttrandefriheten. Partiella ingrepii under pågåendereformarbete bör vara kriminalpolitiskt klarl motiverade och bygga på ettbasmaterial av godtagbar omfattning som genomarbetats och analyserats. Ulredningenvisar som ovan sagts brister i alla dessa hänseenden. Emellertid är förbundetockså medvetet om au barnpornografin håller på att få en sådan omfattning och utfornmingatt det finns skäl all reagera. Om del kommersiella ulbudet får fortsälla kanman i själva verket uppfatta detla som ell värre hot mol yttrandefriheten änmåttliga ingripanden som stävjar en fortsatt utveckling. Trots att det alltsåkan finnas många invändningar att göra mot det underlag ulredningen stöder sigpå och de motiveringar den framför, finner författarförbundet sig böra biirädaförslaget att ett spridningsförbud införs vad gäller barnpornografi i bild. Barnfilmnämndenhar i princip inget att invända mot uiredningens förslag om att införa en beslämmelseom barnpornografi i och i tryckfrihetsförordningen eller mol denföreslagna lydelsen. Nämnden instämmer emellerlid i Per särskildayttrande. anser liksom att ulredningen hade bort prövahela frågan om våld och pornografi i ell sammanhang. Vid en sådan prövning hadedel varil möjligl au bäitre överblicka de vidare konsekvenserna av det motiv ulredningenanför som skäl för barnpornografiförbudei. Någrasakliga skäl mot kriminalisering av barnpornografi såsom den definierats iutredningen synes enligl föreningen inte finnas. Föreningen vill mot bakgrundhärav inte motsätta sig utredningens förslag. Föreningen finner emellertidanledning au undersiryka de principiella synpunkter som framförts av uiredningensledamot . Det hade varit önskvärt alt pröva hela frågan om våld ochpornografi i ett sanmianhang i stället för alt såsom nu sken bryla ut enbegränsad del för särskild lagsliftning innan förslag i övriga delar arbetatsfram. Det är därför viktigt att man under det Ibnsatta utredningsarbetet ytteriigareanalyserar och motiverar ett speciellt förbud Prop.1978/79:179 41 mol barnpornografi så all de principiella ylirandcrrihcisaspckicrna kan baseras på en konsekveni helhelssyn, Riksjörlnuulei Hem och Skola konslaterar all ulredningenhar brLilit ul barnpornografin ur del övergripande område som pornografi och våldsframslällningarUlgör och anser all den åtgärden iir viil motiverad.