prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — NOSA har inte närmare behandlat hur stiflelseorganisationensom huvudman iforlsältningen skall administrera dessa tillgångar, som kvantitativtoch kvalitativt varierar betydligt i olika delar av landet. Enligl min mening talar myckel för atl den centralastiftelsen bör fä i uppgift all söka åsiadkomma en utjämning mellan de olikaregionala stiftelserna, så atl de ekonomiska fömtsältningama blir mer lika dememellan. Jag föreslår mot denna bakgmnd att Stiftelsen Samhällsföretagi en för de regionala stiftelsema gemensam fond förvaltar dessa tillgångar. Delfår sedan ankomma på den centrala stiftelsen all finna former för hur kostnadsutjämningm.m. skall kunna ske. har i skrivelse den 9 januari1979 lill regeringen anmält att parterna under förhandlingarna enats om, atlstatsbidrag som, enligt kungörelsen (1966:370, ändrad senasi 1976:270) om slatsbidragtill verkstäder inom arbetsvärden, utgår för anskaffning av första uppsättningenmaskiner eller likvärdig utmslning (6 §), bör höjas så all det motsvarar helaanskaffningskostnaden för det fall utrustningen anskaffats till byggnad ellerlokal som lagils i bmk efter . Detla bör enligt min mening föranleda tillägg i gällandebestämmelser om statsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden. Med hänvisning till vad jag nu anfört avser jag attföreslå regeringen att föreslå att godkänna de ändrade riktlinjer förstatsbidrag lill verksläder inom arbetsvärden som föranleds enligt denredogörelse som lämnats här. Regeringen har bemyndigande all /79 besluta om ram för bidrag till anordnande av verkstäder inomarbetsvärden. Som en följd av vad jag föreslagit om full kostnadsläckningför maskinanskaffningar för verksläder, som tagits i bmk efter den 1 januari1978, börden nuvarande anordningsramen om 40 milj. kr. höjas till 60 milj. kr. Jag avser senare föreslå regeringen atl besluta om ensådan höjning av anordningsramen. budgetproposition har förordats atl ramen föranordningsbidrag till verksläder inom arbetsvärden får bestämmas till 20 milj.kr. för första hälften av /80 samt att regeringen erhållerriksdagens bemyndigande alt vidga ramen om behov härav skulle uppkomma. 1978/79:139 22 Behovfinns all vidga anordningsramen till 30 milj. kr. för första hälften av budgetåret1979/80. Jag avser, under förutsättning av bifall till förslaget ibudgetpropositionen, föreslå regeringen atl besluta om en sådan vidgning. AMShar bl.a. i särskilda framställningar och hemställt hosregeringen att få ulöka bidragsramen för anordnande av verksläder för skyddatarbete eftersom beslutsramen inle bedömts räcka till för inneliggande ochväntade ansökningar. Jagär inle beredd alt förorda en sådan vidgning av anordningsramen somAMS har föreslagit. Det får ankomma på slyrelsen att längre fram, när statensåtaganden gentemot de nuvarande huvudmännen slutligt kan överblickas, förregeringens ställningstagande framlägga förslag om hur till styrelsen ingivnastatsbidragsansökningar skall regleras. Jag avser att senare föreslå regeringenatt utfärda föreskrifter lill AMS om att inom den anordningsram som slår tillförfogande för tiden fram till , i första hand prioriteraansökningar om statsbidrag som avser om-och tillbyggnad av befintliga lokalersamt nybyggnader som ersätter verkstadslokaler vilka inte uppfyller dagenskrav på god arbetsmiljö och i övrigl lämpliga produklionsfömtsältningar. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordade riktlinjerna för dennya organisationen för skyddat arbete. 2. godkänna de ändrade riktlinjer för statsbidrag tillverkstäder inom arbetsvärden, som jag här har förordat 3. till Bidrag till /80 beräkna ett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1978/79: 139 23 för skyddat arbete (NOSA) skrivelse till statsrådet ochchefen för angående ny organisation för skyddatarbete (exkl. bilagor) Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt tillkalla en kommitté med högst tolv ledamöter med uppdrag att utarbetaförslag till och förbereda en ny organisation för skyddat arbete. Medstöd av detta bemyndigande tillkallades som ledamöter f. d. generaldirektörenBertil , ombudsmannen , departementsrådet ,ledamoten av , byråchefen , ledamoten avriksdagen , direktören , ombudsmannen , avdelningschefen , psykologen ochdirektören . utsågs att vara kommitténs ordförande. Kommitténantog namnet nya organisationskommittén för skyddat arbete (NOSA). Kommitténfår härmed överlämna föreliggande skrivelse, vilken främst är avsedd att geunderlag för bildandet av den centrala arbeie.Skrivelsen innehåller förslag till stiftelsestadgar, organisation m. m.avseende den centrala stiftelsen samt förslag angående finansieringsformen,hemarbete, anslag för /80 m. m. Kommitténhar tidigare överlämnat förslag angående \al av lokaliseringsortför den centrala stiftelsen och anslagsframställning för dess verksamhet /79. Valet av ledamöter till de regionala stiftelsernasstyrelser har behandlats i särskild skrivelse. har inrättats sex arbetsgrupper centrala gruppen, förvaltningsgruppen,personalpolitiska gruppen, regionala gmppen, urkundsgruppen och övertagandegmppen med uppgift att inom olika områden biträda kommittén vid förberedelsen av dennya organisationen för det skyddade arbetet. I arbetsgrupperna ingårrepresentanter för nuvarande huvudmän för den skyddade verksamheten, berördapersonalorganisationer m. fl. För att samordna arbetsgruppernas arbete har enledningsgrupp inrättats. Vidare har kommittén inom varje län upprättat enregional organisationskommitté med uppgift att utarbeta förslag till regionaloch lokal administration av verksamheten. Kommitténerhåller vidare fortlöpande bistånd av m. fl. Ienlighet med kommittédirektiven har kommittén anslutit denskyddade verksamheten till Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO). Vadavser förhandlingar med de anställdas organisationer m. m. arbetar därför koirmiitténi nära samråd med SFO. På uppdrag från kommittén har SFO med berördapersonalorganisationer träffat överenskommelse om hanteringen av informationoch förhandlingar enligt medbestämmandelagen under organisationsarbetet. Dettamot bakgrund av vad som anges i kommittédirektiven om att kommittén bör sökafinna sådana anordningar för kontakter med personalorganisationerna attintentionerna med medbestänunandelagen inte sätts åt sidan underorganisationsarbetet. Prop.1978/79:139 24 Vidare arbetar kommittén i nära samråd med statensförhandlingsnämnd som förhandlar med de nuvarande huvudmännen för den skyddadeverksamheten om överlåtelse av lokaler, maskiner etc. till den nyastiftelseorganisationen. Utöver vad som framgår av föreliggande skrivelse arbetarkommittén, dess arbetsgrupper och regionala kommittéer f. n. med att på centraloch regional nivå inom olika områden praktiskt förbereda den nya organisationen.Detta arbete gäller förberedelsen av den regionala administrationen,lönesystem och övriga ekonomisystem, rekrytering, personalutbildning och övrigpersonaladministration m. m. Kommittén avser att fortsätta detta arbete tildess att den centrala stiftelsen bildas och kan ta över ansvaret förgenomförandet av den nya organisationen. Kommittén har gett SFO i uppdrag att i enlighet medmedbestämmandelagen uppta förhandlingar i här aktuella frågor. Protokoll fråndessa förhandlingar bifogas skrivelsen. Beträffande kommitténs förslag har reservationer avgivitsav ledamoten avseende centrala stiftelsensdimensionering samt av ledamöterna avseendeden centrala stiftelsens dimensionering, organisation, funktioner m. m. (punkt5). Särskilt yttrande har avgivits av experten beträffandeförslaget om finansiering, medelsfördelning m. m. Ledamöterna deltog ej i kommitténsbeslut beträffande förslag till stadgar för den centrala stiftelsen medföljande motivering: "Den centrala stiftelsens stadgar kan inte sesisolerad från de regionala stiftelsernas stadgar. Grundprinciperna i dessa är f.n. under riksdagsbehandling som skall åtföljas av förhandlingar medlandstingen och de utanför landstingen stående kommunerna , ochMalmö. Kommittén borde i detta läge avvaktat riksdagsbeslutet". NYA ORGANISATIONSKOMMITTÉN FÖR SKYDDAT ARBETE (NOSA) Prop.1978/79:139 25 1 för skyddat arbete fattade beslut om framtidahuvudmannaskap och organisation för skyddat arbete på grundval av propositionen1977/78: 30 om skyddat arbeie och yrkesinriktad rehablilitering m. m. Beslutetinnebär att verksamheten vid verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbeten och hemarbete skall samordnas i en gemensamorganisation. Staten skall tillsammans med landstingskommunerna bildaregionala stiftelser för skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripandefrågor skall en central stiftelse inrättas. Den nya organisationen beräknastotalt komma att omfatta över 27 000 anställda. I kommittédirektiven anges att utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt så att ett förändrat huvudmannaskap om möjligt kan träda ikraft . Detta är också det datum som angivits i propositionen1977/78: 30 och riksdagsbeslutet som den beräknade tidpunkten för den nya organisarionensikraftträdande. Ettomfattande organisations- och förhandlingsarbete återstår innan den nyaorganisationen kan träda i kraft. Rekrytering av personal, inskolning i dennya organisationen, utveckling av de förvaltningsekonomiska systemen,uppbyggnad av den regionala organisationen m. m. är några av de nödvändigaåtgärder som måste vidtas . Kommittén kan konstatera atttiden för genomförandet är mycket knapp. bedömer kommittén det sommycket svårt att uppskjuta den beräknade tidpunkten för genomförandet. Dettakanske främst med hänsyn till de nuvarande huvudmännens planering, budgetarbeteetc. Kommittén har också från början arbetat från förutsättningen atthuvudmannaskapet skall ändras . Enligt vadkommittén erfarit från statens förhandlingsnämnd kommer de regionalastiftelserna inte att kunna bildas före . Det kan dock i vissafall bli nödvändigt att även anskaffa lokaler för huvudkontorsamt att rekrytera vissa personalkategorier vad avser den regionalaorganisationen. Kommitténser det som ytterst angeläget att den centrala stiftelsen bildas, såatt den kan byggas upp och träda i funktion med början . Dettamed hänsyn till att det saknas ett centralt organ med de samordnandefunktioner som den centrala stiftelsen skall fylla i den nya organisationen.Den centrala stiftelsen har att svara för en rad nödvändigaåtgärder och beslut i förberedelsen av den nya organisationen. Under år 1979måste den centrala stiftelsen uppbyggandet av den regionalaorganisationen och härvid bära huvudansvaret för att nödvändiga åtgärder kommertill stånd. Behovet av bistånd från den centrala stiftelsen gäller inte minstde län som helt saknar regional administration och samordning för denskyddade verksamheten. Motbakgrund av ovanstående samt de förslag till stiftelsestadgar, organisation,finansieringsform m. m. som framläggs senare i denna skrivelse föreslårkommittén att den centrala arbete 1978/79:139 26 Beträffande kostnaderna för genomförandet under innevarande budgetårvill kommittén hänvisa till skrivelsen angående anslag förgenomförande av den nya organisationen för skyddat arbete under budgetåret1978/79. Kostnaderna för genomförandet under /80 behandlas i detföljande under punkt 7. 2 Grundläggande värderingar för personalpolitiken inom den nya stiftéiseorganisationen I propositonen1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkensinriktad rehabilitering m. m.framhålls att skyddat arbete främst skall ses som en arbetsmarknadspoliliskåtgärd i syfte att väma om arbetshandikappades rätt till avlönat arbete.Skyddat arbete skall innebära att de anställda är skyddade från konkurrens frånpersoner utan arbetshinder när det gäller att få och behålla ett arbete. Detbetyder också att arbetsplatserna så långt möjligt är anpassade tillarbetshandikappades förutsättningar. Verkstäderna för skyddat arbete skallbetraktas som en tillgång i vårt lands samlade näringsliv. Skyddat arbete måstevidare utformas och bedrivas så att det förstärker de anställdas möjligheteratt kunna ta annat arbete. Föratt verksamheten vid arbetsvårdsföretagen skall kunna bedrivas under så normalaformer som möjligt betonas i propositionen att man så långt möjligt bör strävaefter att olika gmpper av arbetshandikappade arbetar på samma arbetsplats.Specialverkstäder för en viss handikappgrupp bör alltså normalt inte inrättas.Olika särbehov bör i stället tillgodoses genom t. ex. större variation påarbetsuppgifter och arbetsledning, särskilda åtgärder av social och socialkurativart samt genom ergonomiska insatser. Ipropositionen framhålls att skyddat arbete inte bör komma i fråga för personersom är arbetslösa av i huvudsak renodlade arbetsmarknadsskäl. De industriellaberedskapsarbeten som efter beslut av regeringen eller AMS kommer att bedrivasav den nya organisationen för skyddat arbete utgör ett undantag från dennahuvudregel. Syftet med dessa är att ge arbetslösa sysselsättning i avvaktan påatt de skall kunna få ett lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Närden skyddade verksamheten började byggas upp sysselsattes där i hög gradmänniskor med traditionella fysiska handikapp. I takt med att bl. a.yrkesinriktad och annan rehabilitering byggts ut och möjligheterna att anpassaarbetsplatserna på den ordinarie arbetsmarknaden förstärkts har dessa grupperi allt större utsträckning kunnat få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Istället har allt mer gravt fysiskt handikappade eller människor med andratyper av handikapp kunnat beredas arbete inom bl. a. verkstäder för skyddatarbete. Även måste en hög ambitionsnivå eftersträvas så att aUt flergravt arbetshandikappade kan beredas arbete. Mångaav de anställda har också fler än ett handikapp. En stor andel av dem som i dagsysselsätts vid verkstäder för skyddat arbete har haft någotavlönat arbetet. Det gäller bl. a. många psykiskt utvecklingsstörda, gravtfysiskt handikappade och personer med sociala problem. En del av dessaarbetstagare kan åtminstone ha möjligheter att ta arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Andra har så väsent- 1978/79:139 27 ligtnedsatt arbetsförmåga att de knappast under några förutsättningar kan komma i frågaför sådant arbete. Isamband med att det i propositionen framhålls att skyddat arbete främst skallses som en arbetsmarknadspolilisk åtgärd understryks vikten av attverkstäderna förläggs så att de på ett naturligt sätt smälter in i ortens näringsliv.Av samma skäl bör vårdpräglad arbetsterapi inte ordnas i samma lokaler somskyddat arbete. Detär inte meningsfullt att försöka fastslå någon gräns för den lägsta arbetsförmågasom man skulle behöva ha för att få skyddat arbete. I propositionen betonassärskilt att ett arbete kan ha mycket stort värde för den enskilde och för hansmöjligheter till ett aktivt samhällsliv även om den faktiska arbetsförmågan kanframstå som ringa. Fråganom arbetstagares skydd mot ohälsa och olycksfall i arbetet regleras iarbetsmiljölagen (1977: 1160) med tillhörande författningar. Lagen är enutpräglad ramlag. Arbetarskyddsstyrelsen har i uppgift att utarbetaföreskrifter som komplement till lagens allmänt hållna regler. Lagstiftningenkompletteras vidare genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens centralaorganisationer. Den lokala skyddsverksamheten får sin närmare reglering genomsådana överenskommelser. I enhuvudregel (2 kap 1 §) i lagen sägs att arbetsmiljön skall vara tillfredsställandemed hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen isamhället. Arbetsförhållandena skall anpassas till människans förutsättningari fysiskt och psykiskt avseende. Det skall eftersträvas att arbetet anordnasså att arbetstagaren själv kan påverka sin arbetssituation. Iarbetsmiljölagen finns vissa regler som är av särskilt intresse för de arbetshandikappade.Enligt 3 kap 3 § andra stycket är arbelsgivaren skyldig att ta hänsyn tillarbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. Vid arbetetsplanläggning och anordnande skall beaktas att människors förutsättningar attutföra arbetsuppgifter är olika. Imotiven till denna bestämmelse (prop. 1976/77: 149) om arbetsmiljölag m. m.erinras om regeln att abetsförhållandena skall anpassas efter människansförutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Detta innebär bl. a. att manskall ta hänsyn till den enskilda arbetstagarens ålder, yrkesvana och övrigaindividuella förutsättningar. Bestämmelsen innebär att man vid planering avarbetsmiljön måste ta hänsyn till att människor är olika och att arbetshandikappär vanliga i arbetslivet. Vidare understryks i propositionen att det ärangeläget att arbetsplatserna utformas så att inte stora grupper av arbetstagareutestängs. a. sanitära anordningar och anordningar för förflyttningar skallutformas med hänsyn till detta. När man anskaffar maskiner och andra tekniskaanordningar skall man också ta hänsyn till om dessa är utformade med sikte påatt passa människor med sinsemellan olika fömlsättningar i fysiskt och psykiskthänseende. Motsvarande hänsyn skall man ta när det gäller användningen av olikakemiska ämnen i arbetslivet. Motnämnda bakgrund är det självklart att utformningen av personalpolitiken föralla anställda inom den nya stiftelseorganisationen skall präglas av en hög amitionsnivå.Detta skall avspeglas såväl i de grund- 1978/79:139 28 läggandevärderingar för personalpolitiken som anges nedan som i de riktlinjer förpraktisk tillämpning som kommer att utarbetas. Vissa delar av de nedanredovisade kommentarerna till de grundläggande värderingarna avser specielltanställda med arbetshandikapp. Denanställdes behov av trygghet i arbetet skall beaktas. Det skyddade arbetet harskapats av samhället i syfte att värna om de arbetshandikappades rält tillavlönat arbete. Verksam,heten är alltså till för de arbetstagare som avarbetsförmedlingen anvisas arbete i stiftelsens regi. a. att de anställda i skyddat arbete är skyddade från konkurrensfrån andra arbetssökande när det gäller att få och behålla ett arbete. Mentrygghet i arbetet innebär även så lång möjligt t ex. ekonomisk trygghet samtsäkerhet mot olycksfall, fysiskt eller psy kisk ohälsa. Riktigalönesystem på rätt nivå, anpassade introduktions-, instruk tions- ochuppföljningsrutiner samt väl fungerande företagshälsovård är exempel på trygghetsskapandeåtgärder. Behovetav utveckling/rehabilitering i arbetet skall tillgodoses. Ut vecklingen iarbetet syftar till att tillvarata och utveckla de anställdas kunskaper,färdigheter, erfarenheter, intressen. Möjligheter till vidareutbildning,arbetsutvidgning, arbetsrotation, m. m. skall ges. Förde anställda med arbetshandikapp gäller dessutom att arbetet skall utformas ochbedrivas så att det förstärker deras möjligheter att kunna ta steget över tillett annat arbete. I detta syfte skall åtgärder vidtas, som kan medföra en godanpassning av arbetet till individens förutsättningar liksom åtgärder för attkompensera handikapp med hjälp av arbetslekniska hjälpmedel. Rehabiliteringinnebär emellertid inte bara att en anställd i skyddat arbete får anställning iannat arbete. Rehabilitering innebär i lika hög grad att en arbetshandikappadfungerar bra i det skyddade arbetet. Behovetav att kunna påverka sin arbetssituation skall beaktas. De anställdasupplevelse av ansvar och medbestämmande har avgörande betydelse förarbetstillfredsställelsen. Befogenheter och därmed ansvar skall delegeras sålång som det är praktiskt möjligt med hänsyn till de uppdragna riktlinjernaför företagets verksamhet. Behovetav gemenskap med andra skall tillgodoses. Vid utformningen av organisation,arbetsplatser, befattningar, arbetsfördelning och intern rörlighet skallstörsta hänsyn till behovet av gemenskap. Behovet av att kunnauppleva sina arbetsuppgifter som meningsfulla skall beaktas. Arbetsuppgiftersom ger den anställde möjlighet att utnyttja sina resurser för att därigenomutveckla sina färdigheter är av fundamental betydelse för trivsel påarbetsplatsen. Att arbetsinsatsen ger resultat i form av erkända ochefterfrågade produkter är en annan grundläggande förutsättning för trivsel ocharbetstillfredsställelse. 3 Finansiering, medelsfördelning m. m. Idetta avsnitt diskuteras och lämnas förslag till former för finansiering m. m.avseende den nya stiftelseorganisationen. I avsnittet behandlas även denekonomiska uppföljning och kontroll samt de utbetalningsformer som deföreslagna finansieringsformerna kräver. Prop.1978/79:139 29 siering inom statens XII:e huvudtitel har t. v. förutsatts.Finansieringen av de nya industriella beredskapsarbeten som stiftelserna efterbeslut av regeringen eller, efter dess bemyndigande, AMS kan komma all administrera,fömtsatts ske över AMS anslag för särskilda beredskapsarbeten och behandlasdärför ej här. Likaså behandlar avsnittet inte finansieringen av detregionalpolitiska hemarbetet som f, n. bedrivs genom glesbygdsmedel. (Hemarbetet tas upp särskilt under punkt 6 i del följande.) 1 enlighel med vad som anförts i propositionen 1977/78: 30kan följande krav på finasieringssystemet formuleras: Del skallgarantera arbetshandikappades rält till avlönat arbete och möjlighet tillrehabilitering under skyddade och till de arbetshandikappade anpassade former.Behov förligger att expandera verksamheten. Det skallbeakta de skilda förutsättningar som kan föreligga för regionerna att bedrivaverksamheten och ge likartade förutsättningar för de arbetshandikappade i alladelar av landet att kunna erhålla arbete. F. n. föreligger en betydande obalansmellan regionerna. Det skall medbeaktande av ovanstående möjliggöra och stimulera till ett affärsmässigtbeteende och en rationell företagsekonomisk resurs-planering ochresursuppbyggnad. Det skallstimulera till en hushållning med statens resurser och en strävan atttillfredsställande täcka kostnaderna med intäkter från försäljning avproduktionen. Del skall ge envärdebeständig, inflationsskyddad finansiering. Det skall varalämpligt för en stiftelseorganisation, där de regionala stiftelserna samordnasi en koncern under en central statlig stiftelse som utfärdar anvisningar ochger råd för verksamheten. Centrala stiftelsens beslut om medelsfördelningförutsätts grundade på bl. a. förslag till driftbudget och investeringsprogramfrån resp. regional stiftelse, Det skall varaadministrativt enkelt och billigt. Det skall utanstörre omläggningar kunna tillämpas även efter en övergång frånanslagsfinansiering till fondfinansiering. Den löpande verksamheten kommer att finansieras dels genomintäkter och dels genom ett statligt driftbidrag för att täcka underskott. 1det följande diskuteras även behovet av tillfällig lånefinansiering. Vidaremåste särskilda investeringsmedel finnas för reinvesteringar, förbättringaroch rationaliseringar samt expansion. För dessa ändamål måste staten tillskjutavisst kapital, ett investeringsbidrag. Enligt här föreslagenfinansieringsmodell kommer viss del av investeringsmedlen att åstadkommasgenom avsättning ur intäkter och driftbidrag. Strävan är att, med stöd av ettstatligt driftbidrag i ett fullt utbyggt läge, göra stiftelseorganisationensjälvfinansierande vad avser investeringsverksamheten. Detta ställer särskildakrav på driftbidragets konstruktion. Enligt AMS statistik uppgick den totala omsättningen vidverkstäderna för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler och industriella beredskapsarbetenunder till 1 628 milj. kr. och underskottet till 873 milj.kr. Största kostnaderna utgörs av löne- och lönebikoslnadermed 1978/79: 139 30 Härtill täcker driftsmedlen kostnader för material, ,samt för diverse omkostoader och regionala/lokala administrationskostnader, ca15 %. utgör kostnader för avskrivningar och räntor. Verksamhetenbelastas sålunda med vissa kapitalkostnader. Grunden för beräkning av dessatorde emellertid variera. De kommunala redovisningsreglerna tillämpas olikafrån kommun till kommun. I vissa fall eriäggs hyra för anläggningstillgång istället för att kostnader upptas som avskrivning.