prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Sålunda synes man ha bedömt och angivit mest sannolikmerkostnad till 1 . och högsta med rimlig sannolikhet riskeradetill . I det efterföljande upptastill behandling de osäkerhetsfaktorer som granskarna synes tillmäta störstbetydelse. Avskäl som ovan anförts sist under mbriken "Försörjningsläget" saknasenligt Swedegas mening anledning att genomföra ekonomiska kalkyler . Omfortsatta överläggningar med resulterar i rimligt säkertleveransåtagande men ej på oförändrade prisvillkor finns anledningatt på sätt granskarna gjort beakta risken för höjning av gasleve-ransprisetefter 12-årsperiodens utgång. Storlekenär emellertid omöjlig att ha någon bestämd mening om. Mot en allt förbetydande höjning talar att inköpspriset på gas även i fortsättningen medsäkerhet kommer att vara knutet till oljepriserna samt att den västeuropeiskamarknadsutvecklingen mot ädlare användningsän- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 345 damålsker relativt långsamt. Swedegas kan icke dela granskarnas bedömning atl denmotsvarande svenska marknadsutvecklingen på något avgörande sätt skulle kunnapåverka den västeuropeiska gasprisnivån, som blir bestämmande för det svenskainköpspriset. Vad ovan sagts gäller övenför andra senare aktualiserade gasimportpro-jekt. Granskarnahar i likhet med Swedegas visat på kalkylernas betydande känslighet för allmänoljeprisutveckling. Den för gmndkalkylen fömtsätta stadiga 3,5 %realvärdeökningen kommer i verkligheten som redan antydde,med säkerhet att få ett annat förlopp. Till ytterligare belysning avkänsligheten i detta avseende kan den ökade merkostnaden anges till ca 380Mkr. om den allmänna oljeprisutvecklingen antas realt oförändrad till mitten av80-talet och därefter . Om ingen realprisökning fömtsattes erhållesden ökade merkostnaden ca . En realprisstegring som går snabbare än 3,, vilket ingalunda kan avfärdas som osannolikt, uppvisar motsvarandekraftiga kalkylkänslighet i positivt avseende. Den framtidaoljeprisutvecklingen är den mest betydelsefulla osäkerhetsfaktorn i kalkylen. LågaEo4IEo5-differenser och vissa andra prisförhållanden Prisskillnadernamellan olika oljeprodukter får, som granskarna visat, stor betydelse förresultatförbättring genom successiv marknadsutveckling. Granskarna harframlagt synpunkter dels på Swedegas rekonslmktion av ett Rotterdampris på Eo4dels på distributionskostnaderna i olika led och dels på tendensen attindustrikundema skulle ha en benägenhet att övergå från Eo4 till Eo5(sistnämnda dock ej utvärderat i granskamas kalkyl). Swedegas menar att den iSwedegas rapport gjorda oljeprisbedömningen i dessa avseenden bäst beskrivermarknadsvillkoren inom Sydgasområdet. Härtill kommer att Swedegas anser attkunderna snarare får en benägenhet att övergå från Eo4 till bättreoljekvaliteter, vilket om detta beaktades i kalkylen skulle ge ett inteoväsentligt posifivt bidrag. Vadgäller övriga av granskamas särskilt anförda risker för ytterligare fördyringaranser sig Swedegas ha god kontroll. Swedegas vill emellertid inte hålla föruteslutet att dessa och andra förhållanden, som inte kommit till direkt uttrycki den ekonomiska kalkylen, bör föranleda att särskild post för oförutsett börbeaktas vid den slutliga bedömningen av högsta med rimlig sannolikhet riskeradmerkostnad. Somframgår av det ovan anförda och vad som anförts redan i medbilagor kan man inte bortse från att det slutliga samhällsekonomiska utfalletkan komma att väsentligt avvika från det s. k. gmndal- 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 346 ternativet.Redan rimliga förändringar i viktiga beräkningsvariabler resulterar i attmerkostnaden kan sjunka till ca . eller stiga till ca ., dvs.mer än det av granskama på delvis tvivelaktiga gmnder uppskattade sannolikamerkostnadsbeloppet. Swedegas vill heller inte utesluta att en högsta medrimlig sannolikhet riskerad merkostnad kan anges till storleksordningen inemottvå miljarder kronor. En samhällsekonomisk merkostnad om 500, 1500 och 2000Mkr. motsvarar en relativ fördyring för samhället för användning av gas istället för olja på resp. 5 ä 6, 15 å 18 och 20 å . Det bör observeras attredovisningen under denna mbrik icke innefattar vissa allmänna samhällseffektersåsom värdet av ökad försörjningssäkerhet, förbättrad miljö eller regionalakonsekvenser. Även eventuella till-läggskostnader för beredskapslagring liggerutanför. 1nedanstående tablå visas ett av många sätt på vilka altemativa ingångsvärdenkan kombineras och effekten härav på slututfallet kan studeras. Sammanställningav olika faktorers inverkan pä sydgasprojektets ekonomi (årsomsättning ca 600Mkr./år). Samhällsekonomiskkalkyl utan hänsyn till naturgasens miljövärden och andra allmännasamhällseffekter liksom frågan om beredskapslagring (Mkr. Grundaltemativet -855 -855 -855 -855 högre gaspris i Bunde -315 -315 Oljeprisutveckling: oljeprisökning/år -f225 3,oljeprisökning/är O 2,oljeprisökning sedan -200 3,oljeprisökning/år -380 ökad investering i -85 för gasnätetsrestvärde -1-235 -1-235 högre gaspris iSverige +400 Ingenförsäljning av överkapacitet i Nordgatledningen -140 Försäljningav all överkapacitet i Nordgatledningen +70 +70 Kostnaderför försening -90 -90 +75 -550 -1460 -1865 InomSwedegas pågår och kommer att bedrivas ett utredningsarbete föratt komplettera statsmaktemas beslutsunderlag i naturgas- Prop,1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 347 a. kommer särskild redovisning att lämnas beträffande naturgas iVästsverige baserat på import av LNG enligt preliminärt avtal med . Meddenna redovisning kommer ett säkrare underlag att lämnas för bedömningen avekonomin av fortsatt uppbyggnad av svensk gasmarknad. Även frågan omberedskapslagring kommer att bli foremål för fortsatt behandling i dettasammanhang. Swedegas tar därför inte nu närmare upp granskamas utvärdering idessa delar. Utredningsarbetet kommervidare att inriktas på de statsfinansieUa konsekvenserna av det förgenomförande nödvändiga statliga ekonomiska stödet och härmed sammanhängandeorganisatoriska frågor. Vad granskama anfört härom överensstämmer i stort medden uppfattning som kommit till uttryck redan i Swedegas rapport. Detta gälleräven bedömningen av det statsfinansiella underskottet uttryckt som diskonteratnuvärde av erforderligt ekonomiskt stöd. Det belopp som därvid skall adderastill det samhällsekonomiska underskottet kan f. n. bedömas till ca . Detfaller på statsmaktema att pröva frågan om en svensk naturgasintroduktion medRuhrgasprojektet som ett för beslut tillgängligt och med hänsyn tillanknytningen till det Centraleuropeiska naturgasnätet lämpligt första steg.Verkningama sträcker sig även utanför energisektom bl. a. till miljö-, närings-och sysselsättningspolitikens områden. Isträvandena mot en långsiktig säker energihushållning har gasen att konkurreraoch samverka med andra energiprojekt för tillförsel och effektiv användning,som också reser anspråk på stora resursinsatser från samhällets sida. En mersamlad avvägning torde sällan eller aldrig bli möjlig därför att olika projekteller altemativ ej mognar ut till beslut . kan ingenting säkertsägas om vare sig möjligheter eller kostnader för tillförsel av nya energislagoch energisystem. Även på det gasen närliggande oljeområdet tordefömtsättningama härvidlag i allmänhet böra betecknas som ovissa. Huvudkriterietför ett positivt beslut till blir därför att det kan bedömaslönsamt, från en total samhällsekonomisk synpunkt. 1 det avseendet får projekteti förhållande till andra energiprojekt anses vara väl kartlagt på alla deområden som omfattas av Swedegas och granskamas utredningar. På andra områdenmåste den slutliga värderingen av nödvändighet läggas exklusivt hosstatsmakterna. Det gäller särskilt värderingen från energihushållnings- ochandra allmänna samhällssynpunkter. Swedegas anser sig icke, på sätt granskamagjort, kunna uttala en uppfattning i dessa avseenden. Swedegas vill emellertidanföra att det kända och för i för beräkningåtkomliga delar relativt Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 348 väldefinierade underskottet, ej i sig bör diskriminera gasen i förhållande tillandra i detta avseende mindre utredda energiprojekt. Slutligenvill Swedegas fästa uppmärksamheten på att ett beslut att icke fullföljaRuhrgasprojektet, liksom ett uteblivet beslut, i sak kan innebära attmöjligheten till svensk nalurgasförsöijning avvisas för överskådlig framtid. Efterremiss av dels rapport från i naturgasfrågan, dels utvärdering avrapporten utarbetad av G. och N. samt Swedegas yttrande övernämnda utvärdering har yttranden avgetts av överbefälhavaren, statensnaturvårdsverk, statens pris- och kartellnämnd (SPK), överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF), , arbetarskyddsstyrelsen,statens planverk, statens industriverk, länsstyrelserna i ,och , utredningen om omställbara eldningsanläggningar.Centrala driftledningen (CDL), . Flertaletremissinstanser anför allmänna synpunkter på frågan om naturgas börintroduceras i på gmndval av såsom det har presenteratsav Swedegas. och i länredovisar en klart positiv inställning till projektet. Ävenom det inte fullt ut kan beläggas siffermässigt, framstår det enligtnaturvårdsverkets uppfattning som klart att de samlade miljöfördelama är såstora i det nu aktuella naturgasprojektet att det är samhällsekonomisktmotiverat att genomföra det. Kostnadema för att reducera en del avmiljöstömingarna vid förbränning av olja till naturgasens låga nivå torde mednu känd teknik uppgå lill några . Motsvarande beloppför kol är betydligt högre än för olja. Naturgasprojektetär i sig inte konkurrenskraftigt gentemot de nu existerande energikällorna.Merkostnaderom . behöver finansieras med statsmedel.Naturvårdsverket vill i det sammanhanget peka på möjligheterna att jämställaenergikällorna med hänsyn till energiinnehåll och miljöeffekter. Verket har idet ovannämnda yttrandet över energikom- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 349 missionensbetänkande föreslagit att energiskatten differentieras med hänsyn tillenergikällornas olika påverkan på människors hälsa och hennes miljö. En sådanutformning av energiskatten skulle kunna utjämna skillnaden mellan naturgasoch olja, kol etc. - eller t. o. m. enligt vad som ovan anförts om deekonomiska miljöfördelarna med naturgas göra naturgasen attraktiv även frånprivalekonomiska synpunkier. föreslår att dessa möjligheternoga övervägs vid den slutliga bedömningen av projektet. En sådan omändring avenergiskatten borde vara möjlig att genomföra innan naturgasen börjar fungerasom energikälla i . Länsstyrelseni län framhåller att den samhällsekonomiska merkostnaden förSydgasprojektet bör vara motiverad med hänsyn till fördelar från miljösynpunktoch god stimulans för näringslivet utmed det planerade gasledningsnätet. Länsstyrelseni lån anser att en snar introduktion av naturgas i är myckelangelägen. Introduktionskostnaderna för är emellertid så storaatt projektet måste fömtsältas var ett första steg mot en mer omfattande svensknaturgasintroduktion. Viden successiv uppbyggnad av ett naturgassystem i är det enligtlänsstyrelsens mening av stor betydelse att det fullt utbyggda naturgassystemetär genomarbetat och planerat i detalj. Utan en sådan överblick är det stor riskatt en genomförd första etapp låser upp de framtida handlingsalternativen ochatt en optimal totallösning inte kan erhållas. anser därför attdet är angeläget att de fortsatta utredningar som redovisas i Swedegas rapportforceras. Länsstyrelsenifrågasätter om det danska ledningsnätet kommer att kunna byggas ut i sådantid att transitering av naturgas från till kan äga rum enligtSwedegas förslag till tidplan. Motdenna bakgmnd är, enligt mening, Landskronapro-jeklel enangelägen temporär lösning i avvaktan på den planerade gasimporten viarörledning från genom . Landskronaprojek-tei bygger på att LNGfrån förs in till en provisorisk sjöbaserad terminal utanförLandskrona. Därifrån distribueras gasen i ett rörnät till större orter iVästskåne. Gas skulle även kunna distribueras till gasabonnenter iStorköpenhamn via en ledning över . De två som är underbyggnad vid Varv transporterar gasen från till ochavlöser varandra som flytande lager det tar att förånga ochleverera gasen ut i distributionsnätet. Länsstyrelsenupplyser om alt fortsatta utredningar om bedrivs i regi aven styrgrupp med företrädare för de berörda intressenterna och att ettbeslutsunderlag väntas kunna föreligga . Ävenlänsstyrelsen i tillstyrker införande av naturgas i Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 350 Sverige.Länsstyrelsen hänvisar särskilt till att en mycket kraftig försurning av markoch vatten i länet har ägt mm . Situationen är enligtlänsstyrelsens mening så allvarlig att alla åtgärder måste snabbt vidtas föratt minska försumingen i länet. En sådan åtgärd är att ersätta olja mednaturgas. Utredningarnaom införande av naturgas i landet bör enligt mening fortsättaså att en totalanalys av olika modeller för leverans av naturgas kanpresenteras inför regeringens och beslut. I avsaknad av en sådananalys utgår från att naturgas kan konkurrera på ekonomiskt likavillkor med övriga energislag. ser positivt på införandet av naturgas i utan att verketdärmed tar direkt ställning till frågan. Genom att olja delvis ersätts mednaturgas kan "oljepenoden" förlängas, vilket enligt verket ger enviktig tidsfrist för att utveckla alternativa energikällor. Planverketanser det viktigt att inte enbart bedöma naturgasens införande i Sverigeulifrån ett sydsvenskt perspektiv utan att frågan ses i sitt rikssammanhang.Ett övergripande synsätt kräver att det nu aktuella projektet i första handkopplas till en framtida utveckling av ett ledningssystem för hela västkustenoch att handlingsfriheten bibehålles för en framtida sammankoppling till ettgassystem för östra . Planverkethänvisar vidare till att en fartygsburen LNG-import medför allvarliga miljö-och säkerhetsrisker. För att behålla en framtida handlingsfrihet bör enligtverket rörledningen via och huvudledningen i dimensioneras så attden kan rymma hela den möjliga importen fram . ,, och redovisar entveksam inställning till naturgasfrågan med hänvisning bl. a. till att det nupresenterade inte utgör ett tillräckligt beslutsunderlag. Motbakgmnd av den granskning av naturgasfrågan som företagits finner industriverketatt det nu ej föreligger motiv nog för en naturgasintroduktion i i denform som Swedegas angivit för . Ett definitivt ställningstagandetill hela naturgasfrågan bör anstå tills ett fullständigt underlag för denfortsatta expansionen i västra föreligger. Ett beslut kommer också attvara helt avhängigt av det ställningstagande som görs i det danska . Attminska oljeberoendet är en av energipolitikens främsta uppgifter. Det finnsdock altemativ till naturgasen som borde prövas i ett sådant sammanhang.Industriverket pekar härvid på möjlighetema till en ökad användning av flis föruppvärmningsändamål. Ett genomförande av kan också ses somett led i en sådan politik. På något bör även möjligheterna till enökad kolanvändning undersökas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 351 Omen introduktion av naturgas ändå skulle övervägas menar industriverket attenergiskattema skall utnyttjas som bas för statsmaktemas energipolitiskasträvanden. Om samtliga energislag får bära sina samhällsekonomiska kostnaderfår energiförbmkarna bättre möjligheter än vad som är fallet attvälja en energiförsörjning som står i överensstämmelse med samhälletsvärderingar av olika energislag. pekar på att den samhällsekonomiska kalkylen bör innefattaaltemativa energiförsörjningssätt, bl. a. kol. Somgenerellt underlag för utarbetande av förslag till introduktion av naturgasmåste rapporten enligt Förbundets mening kompletteras i väsentliga hänseenden.Beslutsunderléet måste redovisa jdteraativa modeller för import så att detekonomiskt mest gynnsamma altemativet kan presenteras. Innan beslut fattasmåste det finnas möjligheter att göra en total analys av frågan. Utan en sådanöverblick är det stor risk att en första etapp av naturgasintroduktion kommeratt innebära att de framtida handlingsalternativen blir begränsade. Somexempel på det sagda vill Förbundet framhålla, att vid en eventuell introduktionav naturgas är det väsentligt att man noga planerar dimensioneringen avtransitledningarna genom och och de därmed förknippadefördelningama av kostnadema. En oriktig dimensionering kan begränsa de ev.efterföljande etapperna med Väst- och Östsverige på ett otillfredsställandesätt. Eftersomväsentliga delar i beslutsunderlaget ännu ej föreligger kan Förbundet inte idetalj kommentera Swedegas' rapport. På basis av befintligt underlag måsteIndustriförbundet likväl deklarera sin tveksamhet till Swedegas' förslag.Förbundet är ingalunda övertygat om att de av Swedegas åberopade fördelama hosnaturgasen som bränsle motiverar gasens merkostnader. Ökningen avförsörjningstrygghelen kan t. ex. mycket väl visa sig helt illusorisk. Industriförbundetframhåller sludigen att industrin som konsument under inga omständigheter fårdrabbas av de höjningar av energikostnaderna, kanske , som införandet avnaturgasen skulle medföra. CDLanser att bedömningen av naturgasprojektet försvåras av att det varken avSwedegas rapport eller Bergendahls-Elams utvärdering klart framgår vilkakonkreta organisatoriska och ekonomiska åtgärder som krävs för att införlivanaturgas med övrig energitillförsel och vilka effekter dessa åtgärder kantänkas få för energimarknadens funktion. Detstår helt klart att naturgasprojektet är ekonomiskt olönsamt och att det inteär möjligt att ange underskottets storlek på förhand. Omfattningen av ochosäkerheten i underskottets storlek gör att det endasl är staten som kan ta påsig ansvar för dess täckande. Enligt det redovisade utredningsmaterialet kanvärdet av subventionsbehovet motsvara per årunder hela eller huvuddelen av projektets livstid även om projektet inte skulleutvecklas på särskilt oförmånligt sätt. Om staten beslutar att genomföra ennaturgasintroduktion är det enligt CDLs mening angeläget att det härförerforderiiga ekonomiska stödet utformas på sådant sätt att icke användningen avannan energi drabbas av ökade kostnader. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 352 SPK,och avstyrkerSydgasprojektet. SPKanser att projektet i ett antal olika avseenden baseras på osäkra ellerorealistiska antaganden. Sammanfattningsvis framhålls följande. Swedegasrapport visar inte att det skulle vara samhällsekonomiskt fördelaktigt ens pålång sikt att importera naturgas på de villkor som presenteras i rapporten. Iutvärderingsrapporten framhålls att det samhällsekonomiska underskottet avprojektet kan komma att uppgå till 1,8-2,. Även omunderskottet inte skulle nå sådan omfattning anser SPK att samhällsekonomiskaförluster i den storleksordning det här kan bli tal om, inte är förenliga medönskemålet om stabilitet i ekonomin. SPK avstyrker därför en gasimport på devillkor och under de fömtsättningar som redovisas i Swedegas rapport. Utvärderingsmännen,som enligt Institutets uppfattning gjort en mycket ingående och noggrann analysav projektets finansiella och ekonomiska betingelser, konstaterar att såvälkostnadsdifferensen gentemot lågsvavlig eldningsolja nr 4 somsubventionsbehoven kan bli icke oväsentligt större än Swedegas beräknat. EnligtInstitutets uppfattning går det inte ens att motivera merkostnader ochsubventionsbehov av den storleksordning som Swedegas indikerar, speciellt somsubventionerna skulle tillgodoföras ett begränsat antal förbmkare inom ettområde, som redan har fördel av relativt låga oljepriser till följd av bl. a.geografisk belägenhet och befolkningstäthet. Stockholmshandelskammare anser uppenbart att en introduktion av naturgas enligtSydgasprojektet inte skulle innebära de fördelar ur energiförsörjningssynpunktoch ekonomisk synpunkt som är förutsättningen för att samhället skall ta på sigde investeringar och de subventionskrav som projektet innebär. 3 De ekonomiska kalkylerna Flertaletremissinstanser lämnar utan erinran Swedegas metod för beräkning avsamhällsekonomiska och företagsekonomiska merkostnader vid övergång tillnaturgas jämfört med fortsatt oljeanvändning. anser dockinte självklart att jämförelsen skall begränsas till olja. Med hänsyn till detenergipolitiska målet att så snabbt som möjligt minska oljeberoendet borde detvara befogat att jämföra gasen också med andra nu tillgängliga altemativabränslen, främst kol. håller för troligt att det i Swedegas kalkyler redovisadeunderskottet är en underskattning främst beroende på den osäkerhet som gäller ifråga om marknaden. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 353 Enav de viktigaste förutsättningarna för en naturgasintroduktion är attavsättning för de kontrakterade kvantitetema kan garanteras. Swedegasredovisning på denna punkt är ej tillfredsställande. Det förutsätts bl. a. atttre kraftvärmeverk/större hetvattencentraler under inledningsskedet skall varamottagare av en stor del av gasleveransema. Om projektet genomförsbortfaller detta värmeunderlag för naturgasen varför andra anläggningar avdenna typ behöver anslutas. menar att det finns skäl som talarför att bör förverkligas. Det gör att en redan osäker marknadför naturgasen allvariigt försämras. Industriverketpåpekar vidare att Swedegas i den samhällsekonomiska kalkylen inte har beaktatskillnaderna i fråga om miljöpåverkan och försörjningstrygghel jämfört medfortsatt oljeanvändning. Verket anser att dessa faktorer skulle ha påverkatkalkylresultatet till förmån för en naturgasintroduktion. Osäkerheten i övrigt- särskilt vad gäller oljeprisutvecklingen och marknadspotentialen - synesemellertid vara av sådan storiek och riktning atl det redovisade kalkylutfalleti Swedegas rapport likafullt kan ge en uppfattning om samhällets kostnader. SPKanser att antagandet i Swedegas rapport om en real årlig stegring med 3,avvärldsmarknadspriset på tjock eldningsolja är orealistiskt med följandemotivering. Tillgängligaprognoser visar ett fortsatt överskott på råolja i världen under de närmaste10-15 åren. Eftersom efterfrågan i västvärlden successivt riktas mot alltlättare oljeprodukter - som erhålls genom raffinering av i första hand lättaråoljor - kan detta överskott bli särskilt markerat för den typ av råolja somvid förädling ger stort utbyte av tjocka eldningsoljor. Förnärvarande finns ett överskott på tjock eldningsolja i beroende pådels en överkapacitet inom raffinaderiindustrin, dels det förhållandet atttjock eldningsolja successivt ersätts med kol, kärnkraft och naturgas. Swedegashar antagit att detta överskott drastiskt kommer att begränsas genominstallation av konverteringsenheter vid raffinaderiema som minskar-andelentjock eldningsolja vid raffinering till förmån för lättare destillat.Investeringar i sådana enheter är dock synnerligen kapilalkrävande. Ingentingtyder på en utveckling i den av Swedegas antagna riktningen. SPKanser det mot denna bakgrund som sannolikt att ett fortsatt överskott avvästeuropeisk raffinaderikapacitet och en fortsalt övergång till kol, kärnkraftoch naturgas kommer att medföra sjunkande i stället för stigande realpriser påeldningsolja i det tidsperspektiv som Swedegas utgår ifrån. Vid antagande omett sjunkande eller på tjock eldningsolja rycks - somSwedegas själv medger i rapporten - den gmnd undan på vilken gasprojektetsekonomi vilar. 4 Försörjningstrygghet och beredskap framhåller att naturgasens försörjningsmässiga fördelar är svåraatt entydigt värdera. Verket anför bl. a. följande. 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 354 Avåtgärder som medför en ökad riskspridning ligger det nära till hands attförorda sådana åtgärder som innebär en ökad närförsörjning och/eller skildatransportmönster för olika råvaror. I ett sådant sammanhang kan ett införandeav naturgas vara ett potentiellt intressant alternativ i ett framtida svensktenergisystem. Om de fördelar som en naturgasintroduktion medför i detlahänseende kan uppnås med mindre uppoffringar via en annan energipoliliskstrategi kan inte enkelt avgöras.