prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — attnybyggnad av växthusanläggningar är nödvändig för växthusodlingensfortbestånd; attenergibesparing måste ske i redan befintliga anläggningar; attökad specialisering är att vänta i de vikligaste odUngsorarädena samt attanvändningen av kemiska medel vid bekämpning av parasiter mäste rainskas ochersättas av biologisk bekämpning. Lantbmksuniversitetetstöder därvid utredningens förslag om att inrätta fler rådgivningstjänsterliksom det anser det angeläget att de tjänsier som f. n. hälls vakantatillsattes möjligt. Samspeletmellan forskningen och rådgivningen är dock inle analyserat i utredningen. Dethade förefallit logiskt atl t. ex. undersöka om man inte borde utnyttja denunika situationen att kunna förlägga en rådgivningscentral liknande den somföreslagits till till . Därvid skulle man få mycket närmarekontakt raed utbUdningen, forskningen, med statskonsulenterna, bibliotek, trädgårdsekonoraiskaundersökningar osv. Då avser att försöka öka insatsernaför forskning på markanläggningsområdet, bör även detta område i en framtidkunna ingå i centralens verksamhet. Även för skulle delvara en stor tillgång att ha en sådan central på . Därigenom kan fältetsproblem bätire korama till forskarnas kännedora. Likasåbör forskningen vid Röbäcksdalen kunna utnyttjas bättre. Detta kan ske bl. a.genom att en rådgivare placeras i och/eUer att konsulentavdelningen i Röbäcksdalenges ökade resurser för trädgårdsinformation inkl. växtskydd. I norra ocksä marknadsfrågorna behöva bevakas bättre liksomavsättningsmöjligheterna. På s. 32 i utredningen framhålles värdel av att kunnautveckla och er- 18 1978/79. 1978/79:136 104 bjudaen effektivitetskontroU för trädgårdsodlingen. Något förslag om hur en sådankontroll skulle kunna genomföras framföres emellertid icke. Dä intresset fränodlarna för en effektivitetskontroU är myckel stort, hade det varit värdefulltom utredningen närmare utrett möjligheterna för att få till stånd en utbyggdsådan. Metodutvecklingen och igångsättningen synes då böra fä statligt stöd. Lantbruksuniversitetetanser också att ullandsbevakningen pä trädgårdsorarådet bör förbättras. Utöverden bevakning sora sker dels inom TRF och dels inom börytterligare någon inom rådgivningsverksamheten specieUt syssla raed ullandsbevakning.En lämplig tjänst för detta skulle kunna vara den kvalificerade befattning sorafinns inrättad vid lantbmksstyrelsen och vars uppgifter forraulerats iregeringens proposition 1967: 74. Ulredningensförslag om översyn av informations-, samordnings- och rådgivningsproblem inomträdgårds anläggningsområdet tiUstyrks. har nägrapågående utredningar vUka kan bidra till en kartläggning avrådgivningsbehovet och har, som tidigare nämnls, för avsikt att ökaforskningen på områdel. bör aUtså ett underlag finnas för en rådgivningsverksarahet. Utredningensförslag om all befintlig tjänst sora planlskolekonsulent i även skulleägna sig åt informaiion till trädgårdsanläggningarna anserlantbruksuniversitetet orealistiskt. utredningen föreslagna förstärkningen av rådgivningen kommer, om denrealiseras, att öka behovet av rådgivare. vill endastpåpeka att del därvid temporärt kan bli brist på hortonomer. På längre sikttorde ej några rekryteringsproblem föreligga. Länsstyrelseni län: förslag innebär en ökad satsningpå rådgivning tUl trädgårdsodlingen. anser delta angeläget. Förslageninnebär en förhållandevis kraftig förstärkning i landets södra rädgivningsdistriktdär personalresurserna redan är relativt stora och de geografiska avståndenkorta. anser emeUertid att en ökad satsning på områden i landetdär näringen är mindre utbyggd ocksä är nog så motiverad. Trädgårdsodlingborde kunna vara en mer betydelsefull verksamhet i områden som lämpar sigmindre bra för storskalig spannmåls- eller animalieproduklion. Exempel ärsmåbrukarbygder i utpräglade glesbygds- och skärgårdsoraråden. Det är enligtlänsstyrelsens mening angeläget att rådgivningen inle enbart sker lill redanetablerade trädgårdsodlare utan även avser stiraulans till etableringar inomträdgårdsnäringen. Förslageninnebär ocksä en stark centralisering av rådgivningen inom distrikt tillStockholm. anser emellertid att viss expertis inomträdgårdsnäringen bör finnas pä länsnivå. 1978/79:136 105 Ilikhet med lantbruksnämnden i länet anser att goda produktionsförutsätlningarfinns i län. vill särskilt framhålla länets kustområden.Där finns bäde de rätta klimatbetingelserna och lämpUg jordmån. Närheten tUlstörre konsumtionscenlra gör att goda avsätlningsraöjligheler bör finnas ochatt längre transporter kan undvikas. I dessa oraråden har jordbruket ocksä ensådan struktur raed mindre brukningsenheter att trädgårdsodling bör vara enlämplig verksamhet. Trädgårdsodlingen skulle kunna vara komplement till annansysselsättning eller bilda basen i ett kombinerat företag. viUframhålla behovet av atl stödja småjordbruket i nämnda oraråden för att därigenorai någon raån begränsa sysselsättningsprobleraen. I Norduppland är man i höggrad beroende av småjordbruket samt av skogs-, järn- och stålindustrin. Denstrukturomvandling som pågår inom dessa basindustrier gör det ytterstangeläget att så långt möjligt upp-rätthåUa sysselsältningen inom jordbmket.Länsstyrelsen har ocksä tillsammans med lanlbmksnämnden startat ett projeki isyfte alt stödja jordbruket i den norra länsdelen. Intressanti sammanhanget är möjligheterna att utnyttja överskottsvärme från kraftverketi Forsmark för olika slags odlingar, däribland odling av trädgärdsprodukter.Denna skulle kunna ske bäde i växthus och sora frilandsodling. Länsstyrelsenanser det angeläget atl undersökningar startas ora raöjligheterna atl på dettasätt utnyttja spillvärinen. Förutora en effektiv Irädgårdsproduktion erhållsandra positiva effekier. ArbelstillfäUen skapas i en region raed brist påsysselsättning, energin utnyttjas pä ett bättre sätt och railj ökonsekvensernaav varmvaltenutsläpp i Öregmndsgrepen lindras i någon män. F. n. arbetar den s.k. Nordupp-landsgruppen tillsalt av regeringen för atl bevakasysselsättningsutvecklingen i den norra länsdelen utvecklingsfonden i länetoch med olika idéer kring följd verksamheter i Forsmark. Trädgårdsodlingär av den karaktären att särskild expertis kan behöva anlitas för att bedöma deförutsättningar som finns i det här aktuella fallet. Länsstyrelseni :-- EnUgt mening ärdet angeläget att statsmakterna vidtar åtgärder i syfte att stärka trädgårdsnäringenskonkurrenskraft. delar uppfattningen att en utökning och effektiviseringav rådgivningen på trädgårdsnäringens område är väl motiverad och angelägen.Detta gäUer såväl frän företagsekonomisk som samhällsekonomisk synpunkt. Rådgivningenär ett viktigt medel i sirävandena att förbättra trädgårdsföretagensekonomiska situation. Rådgivningen främjar avkastningen av samhällets salsningarpå utbildning, forskning och ekonomiskt stöd. Länsstyrelseni : Målet för statens rådgivningsverksamhet bör liksom hittillsvara att främja trädgårdsnäringens rationalisering. 1978/79:136 106 Såvälen företagsekonomiskt inriktad rådgivning sora en allsidig produktionstekniskrådgivning är väsentlig för att få en rationeU produklion. delarutredningens uppfattning ora rådgivningens "Mål och inriktning" ochvill särskilt understryka att det för länet är viktigt att de regionalpolitiskasynpunkterna beaktas. Länsstyrelseni : I yttrande lill jordbmksdeparteraentetöver trädgårdsnäringsutredningens betänkande (SOU 1978: 51) Svenskträdgårdsnäring betonades vikten av att trädgårdsnäringspolitiken anpassas tillövergripande regionalpolitiska mål. Det nu remitterade förslaget områdgivningens organisation och resurser innebär betydelsefulla förbättringarjämfört med nuvarande förhållanden. Mot bakgrunden av alt trädgårdsnäringenhar betydande utvecklingsmöjligheter i länet vill understrykavikten av att rådgivningen på trädgärdsområdet byggs ut så atl de produktionsfömtsättningarsom finns kan tas till vara. I många sysselsättningssvaga delar av länet ärjord- och skogsbmk med binäringar den enda utkomstraöj-lighelen för enövervägande del av de boende. Rådgivningen mäste därför vara klart inriktad påatt tiUvarata befintligt försörjningsunderlag och atl bygga upp förbättradeutkomstmöjligheter för de kvarboende. : delar utredningens uppfattning alt det ärnödvändigt alt rådgivningen till trädgårdsodlama förstärks. Motiven härför ärdels att genom tätorternas expansion försvinner de äldre företagen och nyatillskapas, dels att främst grönsaksodlingen från att tidigare varit bedrivenav handelsträdgårdsmäslare i ökad omfattning bedrivs av lantbrukare och delsäven att odlingen nu sprids till nya odlingsomräden i landet från att tidigarevarit relativt koncentrerad lill vissa regioner i södra och meUersla . Riksförbundetdelar uppfattningen att det kan vara befogat med ytterligare enstatskonsulenttjänst. Genom ökad konkurrens utifrån, genom högreenergikostnader och genom krav på ökad nybyggnation kan det f. n. ocksä varamotiverat att tjänstens huvudinriktning blir odling under glas. Vi förutsätierdock att statskonsulenterna även i ökad omfattning engagerar sig för frilandsodlingensproblem sora bl. a. består i behovet av ökad raekanisering av skörden säratlagring. RentaUmänt anser förbundet att rådgivningen i ökad utsträckning mäste anpassas tillodlarnas behov. Det innebär att rådgivarna måste vara lätt tUlgängliga och ivarje region och under varje tidsperiod ha den inriktning som är den mestefterfrågade dvs. kunna ge råd på det oraråde inora vilket problemen är störst.Som en följd av denna grundtes anser vi det riktigt alt inom de regioner därodlarna är specialiserade bör också rådgivarna vara det medan det motsatta börvara förhållandet inom regioner där företagarna odlar många olika växtslag. : Behovet av rådgivningsinsatser i trädgårdsnäringen bedöms av TRFsåsom stort. Den mängd av ny kun- 1978/79:136 107 skåp,som kommer frara genora teknisk såväl sora biologisk utvecklingsverksamhetinom och utom landet, behöver snabbt bringas till praktisk användning iföretagen. Det har visat sig, att på områden med en sä omfattande smäföretagsstmklursom trädgårdsnäringen har, blir avståndet för slort meUan känd och tUlärapadteknik. För att rainska detta gap behövs en väl utvecklad och väl fungeranderådgivningsorganisation. Företageninom trädgårdsnäringen är i allraänhet för smä för att själva kunna anställarådgivare vare sig individuellt eller i grupp. Ett fåtal stora företag harbegagnat sig av den möjUgheten, raen för det stora flertalet företag krävs liksorainora jordbruksnäringen insatser frän samhällets sida. Denekonomiska föreningsrörelsen inom trädgårdsnäringen har börjat utvecklas förstunder . Orsak härtiU är bl. a. att trädgårdsprodukterna äravsedda för direktkonsumlion utan föregående förädling, hållbarheten är ringaoch antalet produklslag stort. Detla kräver en mycket snabb distribution avvaror frän producent till konsument. På många håll finns ocksä aUtjämtförutsättningar för avsättning av produkterna genom direktförsäljning till konsumentema.Jordbrukarna har genom sina ekonoraiska föreningar kunnat bygga upp en myckelomfattande service- och produktionsrådgivningsverksamhet till stort gagn förjordbrukarna. Motsvarande förutsättningar har saknats inom trädgårdsnäringen.I motsats tiU förhåUandena i jordbruket har statsmaklerna inle heller i nägonstörre utsträckning underlättat framväxten av ekonomiska försäljningsföreningarinom denna bransch. Ständiganpassning och förnyelse krävs för att hålla produktionsresurserna välutnyttjade. Härvid kommer företagarens egna erfarenheter väl till pass, men deär i det långa loppet otillräckliga. Impulser utifrån är nödvändiga. Sådana kankomma ifrån andra företagare, genom skriftligt informalionsraaterial,utställningar, studiebesök inom och utora det egna landet m. ra. De flestaföretagen är smä och arbetsuppgifterna många. Flertalet företagare kan därförinte näs av impulser till fömyelse av hjälpmedlen i produkiionen, tUlintroduktion av ny teknik och nya meioder eller eljest slå in pä nya vägar. Detär av detta och andra skäl angeläget, att det tiU näringens förfogande stärrådgivningsresurser och kvalificerad rådgivningspersonal. Trädgårdsnäringenhar, i synnerhet , fält allt effektivare och mer arbetsbesparandehjälpmedel. Nya växtsorter och helt nya odlingsmetoder har introducerats.Arbetsförbrukningen har nedbringats. Avkastningen per arealenhet har höjts.Produktiviteten har ökat. har det ställts större krav på kunnighethos odlaren och hans medhjälpare. En detaljerad odlingsplanering är pä väg somett nytt inslag i trädgärdsverksamheten. Vadhär anförts pekar enligt TRF:s raening fram emot behovet av en 1978/79:136 108 meraspecialiserad rådgivning inom: trädgårdsnäringen än vad som varilfallet. Vid utformningen av den framtida organisationen för den statligarådgivningsverksamheten och resurstilldelningen till denna mäste delta beaktas. Utredningenrefererar (s. 32) tUl det s. k. (Biologiskekonomisk-tekniskutvärdering av tiädgärdsföretag), som pägär vid lantbruksuniversiteti samarbele med Trädgårdsekonoraiska undersökningen (TEU). Projektetfinansieras genora anslag från för skogs- och jordbmksforskningsamt försöksanslag från lanlbmksuniversitetets avdelning förprydnadsväxtodling. Det håller f. n. på att avslutas och en rapport är underutarbetande. mening skulle en dylik uppföljning av produktionen på enskildaföretag vara av stort värde som underlag för en bättre rådgivning. Del tordevara ett effektivt medel för alt rainska den stora variationen i lönsamhetmellan olika företag som olika utredningar pekar på. TRFanser denna bedöraning riktig, men vUl framhålla, att arbetet med utvärderingav BET-material är till sin natur annorlunda än övrig odlingsrädgivningsverksamhetoch tar stor lid i anspråk inte minst i form av teknisk sammanslällning av raaterial.Finansieringen raåste därför ske utanför den av utredningen föreslagna rädgivningsbudgetensram. Somframgår av ovanstående håller det s. k. pä alt avslutas vidlantbruksuniversitetet. Trädgårdsodlarna har visat stort intresse för dennatyp av effektivitetskontroll. TRF har därför begärt, att som en temporärlösning av finansieringsfrågan fä använda . avträdgårdsnäringens bensinskattemedel för att genom TEU kunna fortsättaverksamheten. Med den växande efterfrågan av bensinskattemedel kommer dessainte att vara tillräckliga och heller inte avsedda för att finansiera en sädanpermanent verksarahet. En särskild ekonoraisk resurs bör därför skapas fördenna form av rådgivning. Det mäste ske genom ell särskilt anslag för dennaverksamhet, som är både ett medel för och ett led i trädgårdsnäringensrationalisering. a. föreslagit, atl bidrag till trädgårdsnäringens rationaliseringskall kunna utgå också för exempelvis introducering av ny teknik,för samverkan och för utveckling av trädgårdsnäringen i särskilda regioner. Ettstatligt bidrag för att garantera BET-verksamhetens fortbestånd synes oss ståi full överensslämraelse med de övriga bidragsändamålen och t. o. ra. raöjliggöraen snabbare introduktion av exempelvis ny teknik och regional utveckling avträdgårdsnäringen. TRF hemställer därför alt under anslaget Bidrag tiUträdgårdsnäringens rationalisering . reserveras sora bidrag för attkunna fortsätta BET-verksaraheten. har meddelat,att dess enbart under en 1978/79:136 109 övergångstidkunnat medverka i denna serviceverksamhet men vore beredd atl kunna della iutveckling av metoderna för en biologisk och teknisk effektivitetskontroU. TRFfinner det också angeläget, att lantbruksverkets rådgivare deltar i BET- och ERFA-gmppernasverksamhet, då detta är betydelsefullt inle minst för en bättre individuellrådgivning till företagen. Statsmakternahar glädjande nog anvisat medel i ökande omfattning för försöks- ochforskningsverksamhet ocksä inom trädgårdsnäringen. Resultaten härav framkoramervartefter. UtbUdningsmöjlighelerna har förbättrats och utnyttjas också ivederbörlig orafattning. Satsningarna inora dessa seklorer har inte följts upp genoraökad resurstilldelning för rådgivning till den kår av yrkesverksarama inomträdgårdsnäringen, sora blivit mer och mer intresserad och i behov avrådgivning från en kunnig rådgivarkår med god överblick över teknisk, ekonomiskoch biologisk forsknings- och utvecklingsverksamhet. har funnil de nuvarande resurserna för rådgivning på trädgårdsorarådetotillräckliga (s. 35). TRF instämmer häri och vUl betonaangelägenheten av atl en snabb försiärkning av rådgivningsresurserna koraraertill stånd. Detta bör ske inte enbart genom att de nu vakanta tjänsterna återfår besättas, utan också genom alt därutöver cn utbyggnad av rädgivarkärensker. Utredningenföreslår att de sex vakanta rådgivartjänsterna och de båda vakanta aspirantljänsternaäter skall tillsättas och alt därutöver nio nya rådgivartjänster inrättas. TRFser detta som en minsta möjliga förstärkning av rådgivarresurserna. Önskemålenom ytterligare rådgivare inora del byggnadstekniska orarådet, inoraenergiområdet och inom odlingsteknik är starka. Fler tjänster skullemöjliggöra ytterligare specialisering. Närdet gäller den av utredningen föreslagna (s. 38) specialisttjänsten förblomsterlöksdrivning, viU förbundet framhåUa, att det är ett raycket angelägetbehov, som man därigenom velat tUlfredsställa. Delta bevisas inte minst av alt lökdrivareunder tvingats söka sig utomlands för att få en adekval specialisthjälp.Den föreslagna tjänsten bör därför tillsättas så fort kvalificeradbefattningshavare kan anställas. redovisar beslöt att ett vissl antalkonsulenter helt skulle arbeta inom den yrkesraässiga trädgårdsodlingen. Sedanväxtskyddsrådgivningen överfördes tiU lantbruksnämnderna , har dockavsteg gjorts från denna princip genom att även allmänheten nu kan vända sigtill konsulenterna och få råd om krukväxter och annan amatörodling. Detta harvållat allvarUga problem, framför allt inom vissa lantbruksnämnder, därrådgivarnas tid i alllför hög grad upptas av dylik upplysningsverksamhet. TRFanser, att lantbmksnärandernas trädgårdskonsulenter helt bör ägna sin tid åtrådgiv- 1978/79:136 HO ningtill de yrkesmässiga trädgårdsföretagen. I propositionen bör det därför anges,att lanlbruksstyrelsen bör åsiadkomma en bättre lösning av växtskyddsrådgivningen. Förbundethar också noterat att det varil svårt att återbesätta vakantblivnarådgivningstjänster. En av orsakerna härtill kan vara det smalarekryteringsunderlaget. Rent allmänt menar dock förbundet, att del är viktigt,att de olika faktorer, som styr rekrytering, kontinuerligt följs upp. Rädgivningsfråganbör tas upp tUl förnyad prövning . Rådgivningsarbetetmåste successivi anpassas lill näringens utveckling cch vi måste vara öppna föratt andra organisationsformer kan bli atl föredra framför dennuvarande. Näsla översyn av rådgivningsverksamheten inom trädgårdsorarådet raåstedärför ske pä ett mera genomgripande sätt än vad trädgårdsnäringsulredningen nugjort. Vid denna översyn torde erfarenhelerna av en ökad speciaUseradrådgivning också hunnit utvärderas. torde ytterligare slutsatser omden fortsatta omstruktureringen av näringen kunna dragas. : Förbundet vill påpeka det stora behovet av och efterfrågan pårådgivning till det ej kommersiella trädgårdsbruket. På s.10 stär under rubriken 1.1 Bakgrund: "Enligt utskottets raening bör allraänheteni fråga ora projektering av och rådgivning rörande vU-laträdgärdar ra. få hänvändasig till enskUda företag eller expertis hos kommunerna. Ävenhushållningssällskapen kan givetvis, om de så önskar, ge service pä dettaområde. Denna service bör kunna göras självbärande ..." Dåsådan rådgivningsverksamhet har stor samhällsekonomisk betydelse, anserförbundet, att kostnaderna, åtminstone lill viss del, bör täckas medstatsbidrag. HushåUningssäUskapens mångåriga erfarenhet på området visar attdenna, i motsats lill irädgårdsprojektering, inle kan göras ekonomiskisjälvbärande. CentralorganisationenSACO/SR: /SR har översänt remissen till Agrifack för besvarande. mening har rådgivningen en mycket stor belydelse förträdgårdsnäringens framtida utveckling och konkurrenskraft. Behovet av enspecialiserad rädgivarkär ökar. SärskUt gäller delta de odlingstäta delarna avlandet. Ilikhet raed utredningen anser förbundet att nuvarande rådgivningsresurser är otUlräckliga.F. n. hålls ett antal tjänster vakanta på gmnd av besparingsskäl och i avvaktanpå förslagen i föreliggande betänkande. Dessa tjänster bör snarasi möjligt lillsäilasoch ulredningens förslag i övrigi beträffande resursförstärkningar bör ocksägenomföras. Frånfacklig synpunkt är det raycket viktigt alt de rekryteringstjänster 1978/79:136 Hl sorafinns för trädgärdsrådgivare verkligen hålls besatta. Dessa tjänster är mycketvärdefulla som introduktionsanställningar för nyutexaminerade rådgivare.Systemet raed rekryteringstjänster borde f. ö. formaliseras även för andra ämnesorarådeninora lantbruksverket. Arbetetraed handläggningen av låne- och bidragsärenden har ökat starkt på trädgårdsorarådet.En utökning av antalet ekonorairådgivare är därför moiiverad. : För att ge svensk trädgårdsnäring ökade möjligheter att tiUägnasig den nya kunskap som kommer frara genom utvecklingsverksamhet, såväl på dentekniska sora biologiska sidan, är del angeläget att rådgivningsverksarahetenväsentligt byggs ul. Detta får ses sora ett verksamt medel i främjandet av ennäring som pä effektivast möjliga sätl kan producera högklassiga produkler tillför konsumenten acceptabla priser. Inte minst viktigt framstår en ökadforskning och rädgivningsinsats inom arbetsmetodikens och arbetsmiljönsområde. Förbundet delar ocksä ulredningens uppfattning att en förbätirad rådgivningkring uppnådda resultat i forskningen kring användande av alternativa meioderför bekärapning av skadeinsekier är ytterst angelägen. Idelbetänkandet "Svensk trädgårdsnäring produktion, rationalisering,internationella förhåUanden" drog utredningen upp riktUnjer för svensk trädgårdspolilikoch konstaterade att det borde finnas goda förutsättningar för att bedrivarationell produktion av Irädgårdsalster inom stora delar av . Eneffektiv produktionsapparat med möjligheter att tUlvarataga nya hjälpmedel och raetoderfår anses vara den bästa garantin för att uppnå det av sarahället uppslälldamålet för effektivitet. Del ger också större trygghet för den anställdaarbetskraften och medverkar givetvis även till att höja den ekonomiska ochsociala nivån för de sysselsatta. Utredningenframhåller att de höjda omkostnaderna tvingar fram enkraftigare specialisering av produktionen. Detta i sin lur ställer krav pä enmer specialiserad rådgivning. Det torde också finnas skäl all antaga attspecialiseringen fortsätter. Därigenom kan skapas andra problem, som t. ex.ökade risker för säsongarbetslöshel. Del är angelägel atl rådgivningenobserverar sådana tendenser och i förebyggande syfte söker sprida kunskap omkompletterande odlingsraöjligheler. Ulredningenhar också sora ett sådant alternativ frarahållit lökdrivningen sora ettexempel på produktion sora skapar sysselsättning året runt. Förbundet villlivligt instämma i ulredningens förslag om all lökdrivningen färspecialiserade rådgivare till sitl förfogande. Del är dock angelägel att ävenandra alternativ som kan öka äretruntsysselsättningen bättre förs fram i rådgivningsverksaraheten. Förbundetvill i övrigt instäraraa i de av utredningen skissade re- sursbehovenoch vill understryka vikten av all utredningens intentioner 1978/79:136 112 Inte minst viktigt är det att rådgivningen i företagsekonomifår tillräckliga resurser. Undersenare år har trädgårdsanläggningsverksamheten, eller, som den ocksä kallas, markbyggnadsverksaraheten,kraftigt utvecklats och förändrats. De tidigare arbetsuppgifterna bestod ihuvudsak av plantering samt sådd av gräsytor. Utvecklingen har fört tillatt trädgärds-anläggningen baseras pä biologisk och ekologisk kunskap i likastor utsträckning som teknik. Närstatsmakterna 1967 tog ställning till rådgivning lUl Irädgårdsanläggningsbranschensyntes detta i allt väsentligt ha rört rådgivning rörande vUlaträdgärdar ochparkanläggningar.