prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsenhar därför, i samråd med berörda kommuner, medverkat till attdjuphamnsresurserna i länet beaktas i de kommunöversikter ochmarkdispositionsplaner som föreligger. I planeringen har de berörda områdenaantingen försetts med riktlinjer som innebär att de inte får tas i anspråk förannal ändamål eller redo-visals som områden vilka avses planeras förhamnändamål. En av de mesl angelägna kvarståendeplaneringsuppgiftema i länet är enligt att skaffa ett ersättningsområdeför skjutfält. Verksamheten vid skjutfältet innebär konflikter dels medfriluftslivets intressen i Sandsjöbackareservatel, dels med planerad utbyggnadav tätort. Skjutfältet bör enligt flyttas.Detta kan dock ske först när man har anskaffat ett likvärdigt skjulfält.Lokaliserings-alternativ utreds f. n. av . Överbefälhavaren framhåller att en utgångspunkt föratt Lv 6 skall kunna behållas i är att övningsbetingelsema på bl. a.Sisjöns skjulfält inte förändras. bör därför enligtöverbefälhavaren åläggas att utforma sin planering så alt skjutfältkan behållas i nuvarande omfattning. Om ett förslag till alternativlokalisering av skjutfältet som kan accepteras av försvaret läggs fram, börförsvarets fastighetsnämnd ges i uppdrag att ulreda frågan. anser atl regeringen bör ta ställningtill hur försvarets intressen när det gäller skjutfält bör avvägas molandra angelägna samhällsintressen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 200 I samtliga 18 kommuner i Älvsborgslän antog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen tog ställningtill programmen genom beslut län för län . För länfattades beslut . Samtliga kommuner i länhar redovisat sitt arbete under planeringsskedet med att fullfölja riktlinjemaför hushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisatav kommunfullmäktige antagna kommunöversikler. I omfaltas ,sjösystem, , Lygnem och dalgång av den fysiskariksplaneringens geografiska riktlinjer. sjösystem är ocksåutpekat som primärt rekreationsområde. Vidare har regeringen i beslulel överprogramskedet föreskrivit att länsstyrelserna i , ochVärmlands län gemensamt skall lämna en särskild redovisning avplaneringsarbetet för Vänem och dess kustområden. Kommunerna kring harredovisat ett gemensamt planeringsunderlag i form av en lägesrapport,- . Fullmäktige i de i berördakommunerna, nämligen , och Åmåls kommuner, har godkäntplaneringsunderlaget. För området i anslutning tillDalslands kanals sjösystem, det s. k. Dals-land-Nordmarkenområdel(DANO-områdel), har DANO-kommillén med representanter för , ,, och kommuner lagt fram ell förslag till översiktligplan för markanvändningen. Bengisfors, , och Åmåls kommuner iÄlvsborgs län har godkänt de i förslaget framförda principerna för hur områdetbör utnyUjas. Dessa fyra kommuner har också beslulal atl utredningens plan förmarkanvändningen t. v. skall ulgöra resp. kommuns markanvändningsplan. med representanterför , och kommuner har utarbetat ett förslagtill gemensamt ställningstagande lill markanvändningen kring sjön kommun har reserverat sig mol kommitténs förslag. För sjön har ,på grundval av en tillsammans med i , redovisat en av fullmäktige antagen markdisposilionsplan. För dalgång har berördakommuner i och under ledning avGöteborgsregionens kommunaiför- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 201 bundutarbetat förslag till översiktlig markanvändningsplan. De berörda kommunema iÄlvsborgs län, nämligen Ale, . och Vänersborgskommuner, har godkänt förslagel som underlag för fortsatt planering. Av fullmäktige godkända redovisningar för åtgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser atl vidta för att genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnals av samtliga kommuner i länet. i har ställt samman ochutvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande lill ämbetsverken ochregeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet underplaneringsskedet. Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetts avlänsstyrelsen . Detta har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande till och för kännedom tillkommunerna. Slutligt sammanfattande yttrande har avgelts av den21 . Till redovisning har fogals den avregeringen i dess beslut med anledning av den fysiska riksplaneringens programskedebegärda särskilda redovisningen av planeringsarbetet för Vänem och desskustområden. Vidare har länsslyrelsen bifogat landstingels yttrande. Yttranden över det redovisade materialet harlämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter, forskningsinstitutioner,organisationer m. fl. (Seavsnitt I. Kommunerna har beretts tillfälle att komma medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas, landslingens ochämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes getts lillfällealt komma in med synpunkter på verkens yttranden. I har synpunkterlämnats av Lerums och kommuner. anser alt kommunöversiklerna utgörett viktigt led i arbetet med atl tillgodose riktlinjerna för hushållning medmark och vatten. Belräffande t. ex. områden av riksintresse för naturvårdenoch kulturminnesvården måste emellertid kommunöversiktemas riktlinjer enligtlänsslyrelsen i vissa fall föQas upp med ytleriigare ålgärder för attintressena skall kunna säkerställas varaktigt. anser att enomprövning av kommunöversikternas riktlinjer bör ske och all detdå är angelägel all en bättre samordning kommer till stånd över kommungränserna. påpekar att kommunöversikterna oftahar fått grundas på bristfälligt underlagsmaterial eftersom kommunomfattandemarkanvändningsplaner saknas. fäster stor vikt vid atl allakommuner i Prop.1978/79:213 Bilaga 1 202 länet påbörjar eller fullföljer sådanmarkanvändningsplanering. Det är vidare enligt angeläget atl denomfatlande områdesplanering som har påbörjats för att bl.a. tillgodose olikariksintressen färdigställs och alt områdesplanerna därefter antas av kommunema. uttalar att den i detfortsatta arbetet avser att ägna stor uppmärksamhet åt komplettering ochuppföljning av kommunemas åtgärdsredovisningar. erinrar om altöverlantmätarmyndighelen i länet befarar att behövs för att klarläggaden avsedda markanvändningen för de områden i kommunöversikterna där fortsattutredning krävs eller områdesplan skall upprätias. och dess kustområdenRemissinstansernas synpunkter redovisas i avsnitt 5.2. konstaterar attSvenQunga kommun inte har godtagit de förslag lill riktlinjer förbebyggelseutvecklingen i Fegenområdel som har lagts fram av Fegenkommittén.Länsstyrelsen framhåller alt en enhetlig syn på markanvändningen i Fegenområdelär nödvändig för att möjliggöra fortsalt arbete med att säkerställa områdetsnaturvärden. Regeringen bör enligt la ställning i denna fråga. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom landels insjöområden redovisas i avsnitt 4.6. BeträffandeFegen anförs därutöver föQande. påpekar all verkettillsammans med planverket har framhållit för SvenQunga kommun all enlokalisering av bebyggelse till är olämplig från såväl naturvårds-som friluftslivssynpunkt. framför på nyll att eventuellfritidsbebyggelse bör förläggas i anslutning till befintlig tätbebyggelse,främsl vid . anser atl Fegenkommilténs förslag bör liggalill grund för SvenQunga kommuns fortsalla planering. anser att rapportenfrån det inlerkommunala planeringsarbetet för Lygnern och demarkanvändningsplaner som berörda kommuner på grundval av denna rapport harutarbetat, tillgodoser riktlinjerna enligt regeringens beslut med anledning avden fysiska riksplaneringens programskede. Del redovisade planeringsmaterialetbör enligt länsslyrelsen ligga till grund för fortsaU mer detaQerad planeringoch för säkerställande av värdefulla nalurmlQöer. sjösystem (DalslandNordmarkenområdet) Berörda kommuners gemensamma redovisning beträffandemarkan- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 203 vändningeni området Dalsland-Nordmarken, det s.k. DANO-områdel, tillgodoser enligtlänsstyrelsen riktlinjerna i regeringens beslut med anledning av programskedeti den fysiska riksplaneringen. Den översiktliga planeringen bör dock föQasupp, vilket DANO-kommillén och berörda kommuner ocksä avser att göra.Värdefulla natur- och kulturmiljöer bör därvid enligt på etlbättre sätt än inordnas i planeringen. Regionalpolitiskt stöd lilljordbruket bör enligt kunna komma ifråga inom DANO-områdel. Förutsättningar för alt DANO-kommilténs förslagskall tillgodose riksplaneringens riktlinjer är enligt attöverväganden görs om vilka delområden som bör skyddas mot exploatering och attåtgärder vidtas för att säkerställa dessa områden. påpekar med anledning av atl Årjängskommun i har reserverat sig mol DANO-kommilténs förslag vadgäller riktlinjer för tillkommande fritidsbebyggelse, atl kommitténs förslagbör ligga till grund för den fortsalla planeringen. Länsslyrelsen anser atl den slutrapport som harredovisats från det inlerkommunala utrednings- och planeringsarbetettillgodoser de utgångspunkter som angavs i regeringens beslul med anledning avprogramskedet i den fysiska riksplaneringen. Rapporten utgör tillräckligtunderiag för forlsalt arbele i kommunerna. Det är enligt länsstyrelsenangelägel atl sådanl forlsalt samarbete som föreslås i rapporten kommer lillstånd. uttalar att den kan ta slutlig ställning tillmarkanvändningen i de olika delområdena först i samband med atl resultatredovisas av den fortsatta kommunala planeringen. Beträffande Ale kommun påpekar länsslyrelsen altnäringslivels utveckling i kommunen kan komma att försväras av all tillgängligautbyggnadsområden för industri i även är värdefulla jordbruks- ellernaturvårdsområden. Länsslyrelsen menar att del är viktigt alt de regionalekonomiskafrågorna ägnas tillräcklig uppmärksamhet i samband med bedömning av bl. a. jordbruketsintressen. i framhålleratt planeringen för dalgång har gett mycket olika resultat på ömsesidor om länsgränsen. På västra sidan - i i län - har enligt bevarandeintressena prioriterats genom attpågående markanvändning, huvudsakligen jord- och skogsbruk, föreslås beslå.På östra sidan - i Ale kommun i - har däremot betydande områdenlängs föreslagits för induslriulveckling, vilket enligt länsstyrelsenkan komma att påverka såväl landskapsbild som naturvetenskapliga värdennegativt. anser att planeringen av älvsdalgång bl. a. bör syfta lill att bibehålla dalgångens naturgivna karaktär medsmala, flacka. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 204 oftastbetade slrandzoner, kantade av bergsområden. Flera strandängar är enligt verketav värde från ornitologisk synpunkt. Endast sådan industriell verksamhet som ärabsolut beroende av hamnläge bör därför enligt verkel komma i fråga förlokalisering i omedelbar anslutning till älven. påpekar ocksåatt älven är så smal alt en verksamhet på ena sidan älven kraftigt kan påverkamiQön på den andra sidan. framhåller att många olika intressenkonkurrerar om den på grund av bl.a. geolekniska skäl begränsade byggbaramarken i dalgång. Betydande anspråk ställs också enligt verkel på attfå bygga på högklassig jordbruksmark. Verket konstaterar att den redovisademarkanvändningsplaneringen för älvdalgången har gett konkreta lösningar ivissa fall. Många markanvändningsfrågor kräver emellertid fördjupade studier.Del är därför enligt verket angeläget att fortsatt planering sker på del sättsom har föreslagits i den framlagda rapporten från det inlerkommunala planeringsarbetet. Länsslyrelsen bedömer alt den planering som pågår ikommunerna i hög grad torde komma att tillgodose uppställda riktlinjer förbehandlingen av jordbruksmarken. Jordbrukets intressen torde enligtlänsstyrelsen i de flesta fall kunna tillgodoses utan att andra intressenbehöver åsidosättas. För flertalet tätorter pågår enligt länsstyrelsenområdesplanering som syftar till alt tillgodose jordbrukets intressen.Länsslyrelsen stryker kraftigt under betydelsen av att konsekvenserna förtätorternas miQö och funktion av bl.a. hänsynen lill jordbruksmarken ägnasstor uppmärksamhet i samband med områdesplaneringen. Lanlbruksslyrelsen framhåller att det är angelägetatt kommunerna i landet i en fortsatt markanvändningsplanering sökerulbyggnadsriktningar. tälortsulformning och en tätorlsstmktur som minimerarförbrukningen av för areell produklion värdefull mark. Kommunemasplaneringsresultat bör i några regioner knytas samman till ett samlatmarkhushållningsprogram. Ett sådant program kan enligt lantbruksstyrelsen påsikt behöva övervägas i . Det är enligt viktigt att skogsbruketinordnas i kommunernas översiktliga planering. För detta krävsunderiagsmalerial som mera de-taQerat än redovisar skogsbruketsviktigare intresseområden. Föreslagna kapacitetsökningar i sågverk ochmassafabriker motsvarar enligt en ökad avverkning med ilänets skogar. Från skogsvårdssynpunkl är en sådan ökning inte möjlig. Behovetav överväganden för större regioner än enskilda län bör enligt länsstyrelsenuppmärksammas bättre än . 1978/79:213 Bilaga 1 205 Riktlinjerna för fiskets behandlingi den fysiska riksplaneringen har enligt länsslyrelsen inte kunnal tillgodosesi någon slörre grad under planeringsskedet. erinrar om atlfiskeristyrelsen tog ställning till redovisade fiskeintressen sent under planeringsskedet.Vidare har vatten-frågoma enligt kunnat behandlas av kommunerna iendast begränsad omfattning. anser emellertid alt fiske- och vattenfrågornabör kunna inarbetas i kommunemas markanvändningsplaner med utgångspunkt i detarbete som bedrivs av regionala och kommunala organ. Länsstyrelsenframhåller all den fortgående försurningen och kvicksilverföroreningarnapåverkar fisket starkt negativt och all någol bör göras ål dessa problem. konstaterar attnågol direkt säkerställande i den kommunala planeringen av fiskets intresseninte har skett i de elva kommuner i länet, vilka berörs av fiskels viktigareintresseområden. Styrelsen framhåller att försurningssituationen i länet ärbesvärande och att del är viktigt atl kommunema även i fortsältningen aktivtdeltar i arbetet med att söka begränsa skadoma av försumingen. Fiskets intressen i och idel primära rekreationsområdet sjösystem bör enligtfiskeristyrelsen ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsatta planeringen. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård konstaterar all eltomfattande arbele återstår för att långsiktigt säkerställa de mesl värdefullanaturmiQöerna i länet. Genom att riktlinjer i regel har angetts ikommunöversiktema torde emellertid enligt länsslyrelsen risken för en olämpligbebyggelseutveckling i värdefulla naturområden vara förhållandevis liten. konstaterar attinterkommunalt planerings- och säkerställandearbete har bedrivits för vissaområden av riksintresse för naturvård och friluftsliv. Belräffande KroppeQällär del enligt av stor vikt att samtliga berörda kommuner i förstahand lar ställning till bebyggelsefrågoma och till markanvändningen i dedelområden som är av särskilt värde för den vetenskapliga naturvården. Den utredning om markanvändningenpå Halle- och Hunneberg som tillsattes av hade inteslutfört sitt arbete för yttrande överplaneringsskedet. framhåller i sitt yttrande alt det är av storvikt att ett samlat malerial beträffande markanvändningen läggs fram så snartsom möjligt.' ' En slutrapport från arbetsgruppen för Halle- ochHunneberg - "Halle- och Hunneberg, sammanfattande rapport" -publicerades av i . 1978/79:213 Bilaga 1 206 anser beträffandeSvarledalen atl den bearbetning av förslagel till markanvändningsplan sompågår för del s. k. vildmarksområdet bör slutföras. Vad gäller Härskogenområdethar skilda uppfattningar redovisats beträffande områdets avgränsning ochsäkerställandeåtgärder. Det är enligt länsslyrelsen angeläget all regeringenlar ställning till hur statsmakternas riktlinjer för berörda verksamheter börtillgodoses. Länsslyrelsen framhåller atl en samordnad planering bör kommalill stånd också för Risvedenområdet. De flesta av länets kommuner harenligt länsslyrelsen svarat för kulturhistoriskaulredningar som har gjort del möjligl alt närmare klarlägga de kulturhistoriskavärdena och ge besked i fråga om bebyggelseutvecklingen. Det är enligtlänsstyrelsen viktigt att sådana preciseringar kommer till stånd i samtligakommuner. anser altnödvändiga skyddsåtgärder snarasl bör vidtas för de objekt och områden som ärav riksintresse för naturvården och friluftslivet. Belräffandeutredningsarbetet för Halle- och Hunneberg framhåller verket att del ärangelägel all utredningen redovisar hur naturvårdens intressen skalltillgodoses. anser medanledning av yttrande atl reservatsbildningen för Svartedalenscenlrala område bör påskyndas så atl inte markägarna drabbas av förluster genomatl inte kunna driva elt rationellt skogsbruk. För att främja en utveckling enligtde sociala mål som anges i rapporten (SOU 1971:75) Hushållning med mark ochvatten måsle kommunema enligt aktivt planera även förfritidsbebyggelse. Med utgångspunkt från bl.a. inlerkommunala utredningar bördet vara möjligl alt i kommunernas markanvändningsplaner ange lämpliga områdenför sådan bebyggelse. Kravet på alt upprätta formella detaQplaner förfritidsbebyggelse bör enligt kunna hållas tillbaka.Lilla Edets kommun framhåller med anledning härav atl detta krav inte kanminskas så länge styrmedel saknas i lagstiftningen beträffande omvandling avfritidsbebyggelse till permanent bostadsbebyggelse. Sådan omvandling är ettstort problem för kommunen. anser atlförutsättningama för lokalisering av ytterligare mlQöstörande ochresurskrävande industri (FRP-industri) till länet är begränsade med hänsyntill naturmiQöns känslighet för utsläpp, främst av försurande ämnen. En annanbegränsande faktor är den bristande tillgången på råvara för skogsindustrin.De bästa möjlighetema till industrilokalisering torde enligt länsstyrelsenfinnas längs och dalgång. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 207 Skillnaderna i lokaliseringsförulsättningar mellansådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen och annan industriblir enligt allt mindre, bl. a. som en följd av ökad rening avutsläpp. Analys av behov och förutsättningar för sådan industri bör därförockså beakla förhållandena för övrig industri. framhåller vidarealt det är viktigt att planeringen av utbyggnad av sådan industri som behandlasi den fysiska riksplaneringen samordnas med den regionalpoliliska planeringenoch den regionala trafikplaneringen. Erfarenhelema från tillkomsten av Landvettersflygplats talar enligt för att flygplatsers lokalisering börprövas i inlerkommunala och kommunala översiktsplaner. anser altdet kan sättas ifråga om inte flyget skall betraktas som mlQöstörandeverksamhet och omfattas av bestämmelsema i 136 a § byggnadslagen. I samtliga 16 kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra åtgärder. Regeringen tog ställning till programmen genom beslul länför län . För fattades beslul . Samtliga kommuner i har redovisatsill arbele under planeringsskedet med atl fullföQa riktlinjerna förhushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunöversikter. Gölene och kommuner har redovisat avkommunfullmäktige antagna kommunomfattande markdispositionsplaner. Karlsborgskommun har redovisat av fullmäktige godkänd kommunomfattande markdisposilionsplan. Till redovisning har fogats de avregeringen i dess beslut med anledning av den fysiska riksplaneringensprogramskede begärda särskilda redovisningarna av planeringsarbetet för Vänernoch dess kustområden och för södra . Länsslyrelsen har även lämnatsärskilda redovisningar av planeringsarbetet för och och avarbetet med program för hushållning med jordbruksmarken. Vidare har länsstyrelsenbifogat dels yttranden från försvarsområdesbefälhavaren för försvarsområde, , lantbmksnämnden, skogs- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 208 vårdsstyrelsen och , dels Vänerulredningens ochVänerredovisningens lägesrapporter, skiss lill generalplan för cenlralaTiveden, Sydbil-lingenkommitléns rapporter, meddelande 7/74Frilids-hus-primärbostad saml lanlmäterienhetens inventering av fritidsbebyggelsei . Yttranden över det redovisadematerialet har lämnals av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnill 1.). har yttranden kommit in från och avdelningenför samhällsplanering vid arkitektur-sektionen, lekniska högskola. Kommunerna har beretls tillfälleatl komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts lillfälle atl komma in med synpunkter pä verkens yttranden. har synpunkter lämnats av länsslyrelsen och . Allmänt om planeringsskedels ulfall Samtliga kommunöversiktertillgodoser enligt uppfattning i allt väsentligt de statligaintressena inom den fysiska planeringen i kommunema under förutsättning altföreslagna utredningar och fortsatt markanvändningsplanering kommer tillstånd. De synpunkter som de statliga länsorganen har framfört i samråd och iavgivna yttranden har i huvudsak kunnat beaktas i de kommunöversikter som nuhar antagits. Riksintressena tillgodoses främsl genom riktlinjer av olikaslag. Förordnanden enligt byggnads- och naturvårdslagarna föreslås endast därlänsslyrelsen och kommunen gemensamt bedömt det möjligl att genomföra dem underden närmaste treårsperioden. Länsslyrelsen konstaterar attöversiktliga planer som ger en bild av avsedd markanvändning i områden medgeografiska riktlinjer ännu inte har hunnit utarbetas av berörda kommuner. Avde åtta kustkommunerna vid Vänem och Vättem har endast en, nämligen Gölene,utarbetat en plan som har kunnat förankras genom anlagande i fullmäktige. I detre Vätler-kommunema och i och kommuner har arbetet medkommunomfattande markdispositionsplaner påbörjats. Kommunerna har godkäntprogram för planeringen. har utarbetat en områdesplan förOtterbäcken, vilken täcker en väsentlig del av kommunens Vänerkust. De upprättade åtgärdsredovisningamaföQer enligt de kommunala programmen och kommunöversiklerna.Forell hundratal områden i länet diskuteras i åtgärdsredovisningarna olikasäkerställandeåtgärder enligt naturvårdslagen och byggnadslagen. I en del fallberörs mycket 1978/79:213 Bilaga 1 209 stora områden av föreslagna förordnanden. Länsstyrelsenframhåller atl genomförandet av dessa åtgärder kommer atl kräva betydandeinsatser och pengar. Del är enligt nödvändigl alt göra enangelä-genhelsgradering av kulturminnes- och nalurvårdsobjeklen i länet som underlagför säkerställandearbetet. Remissinstansernas synpunkter redovisas i avsnitt 5.2. Länsslyrelsen anser atl denpågående markanvändningsplaneringen för kustområde i stort motsvararstatsmakternas krav. Då konflikterna rörande markanvändningen synes vara mycketbegränsade är en vidareutvecklad övergripande planering enligt länsstyrelseninte nödvändig. Frågorna om vattenvården, fisket och sjöns användning förmilitär verksamhet, sandtäkt m. m. måste fortlöpande uppmärksammas. Delta börliksom kunna ske i samverkan mellan berörda länsstyrelser och kommunersamt i samråd med kommittén för vattenvård, militära myndigheter ochfiskerimyndigheter. Förslag lill säkerställande av för fisket vikligareproduktionsområden bör enligt inarbetas i kommunernasöversiktsplaner vid kommande revideringar. framhåller atl enförväntad ökning av båtsporten kommer att innebära ökade motsättningar i norraVättem mellan den militära skjutverksamheten och friluftslivet. En anpassningav de militära skjutningarna, främst , är enligt länsstyrelsenönskvärd med hänsyn lill friluftslivsintressena. framhåller attmöjligheten alt mer effektivt utnytQa för fraktfart ärberoende av framlida transportmöjligheter på . Del är enligtlandstinget önskvärt alt åtgärder inte vidtas som omöjliggör en eventuellframtida utbyggnad av . Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom insjöområdena redovisas i avsnitt 4.6. Beträffande Vätternanförs därulöver föQande.