prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Innan ett beslut om värmeöverföringfrån Forsmark till fattas bör dock frågan om alternativa kol- ellerkärnenergibaserade lösningar för värmeförsörjning utredas,anser verkei. De senare alternativen föreslås omfatia både kärnvärmeverk ochkärnkraftvärmeverk lokaliserat närmare än Forsmark och försett med de extrasäkerhetsarrangemang som detta kan föranleda (bergförläggning, ny teknik förinneslutning etc). Fleralänsstyrelser, främst de som är berörda av den föreslagna ulredningen,tillstyrker kommissionens förslag. i understrykersålunda behovet av att ett beslutsunderlag snabbt tas fram. Detsamma anserlånsstyrelsen i tån som också pekar på behovei av resultat så altarbelena med det tredje aggregatet i Forsmark kan tas upp i full omfattningsnarast möjligt. Enligt i är det 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 196 av flera skäl mycket lämpligt att överföra hetvatten frånett nybyggt tredje aggregat i till de större orterna i Västskåne. Defortsatta utredningarna av det s. k. sydvärmeprojektet får enligtlänsstyrelsen visa om detta projekt är lika förmånligt om befintliga aggregatbyggs om. Vad gäller förslaget avseende uiredning om att förse bl.a.Göteborgsområdet med Qärrvärme från stöds detta av iGöleborgs och län. CDL anser atl en utbyggnad av Qärrvärme från kärnkraftverkär angelägen. Om sålunda ett aggregat i vardera , Forsmark ochRinghals byggs om för värmeavtappning kan ca 2,5 miQ. lon oQa sparas.Dessa kärnkraftverks produktionsförmåga minskar därvid med el per år.Denna minskning måste enligt CDL kompenseras med ytterligare ej oQebaseradkraft om besparingen av oQa skall uppslå. Med de prognosan-taganden omelanvändningen som ligger till grund för kommissionens energialternativ C blirvärmeavtappning från kärnkraftverk enligt CDL endast intressant underförutsättning att 13 block färdigställs . framhåller i sittyttrande att i del fall den av kommissionen föreslagna utredningen resulterar ibeslut om ombyggnad av och Forsmark måste det tredje aggregatet iOskarshamn vara färdigställt redan lill . Tillvaratagande av spillvärme från kärnkraftverk är i ochför sig önskvärd men kan enligt i prakiiken bliakluell endast under förutsäitning av dels atl det är någon eller några av debefintliga eller redan påbörjade reaktorerna som skall leverera värmen, delsatt de anläggningar (tunnlar m.m.) som krävs för ändamålet ger en reellenergivinst som återstår av reaklorblockens livslid. bedömning förefaller det osannolikt att sådana anläggningar somkrävs för nyttiggörande av spillvärmen kan bli aktuella. Föreningen motsättersig emellertid inte att en utredning om della görs men anser atl en huvudpunkti utredningsarbetet bör vara atl beräkna den reellt möjliga energivinsten avtänkbara anläggningar. Kommissionens förslag stöds även av bl. a. DFE, LO,, , . , Svenska värmeverksföreningen.Sydkraft AB och . I enkrigssituation kan kärnkraflsblocken behöva ställas av med hänsyn till riskenför bekämpning. För att inte omöjliggöra delta bör enligt överbefälhavaren ellQärrvärmesystem baserat på kärnkraflvärme utformas så att inle kärnkraften ärden enda värmekälla som kan utnyttjas. Liknande synpunkier framförs även avCivilförsvarssiyrelsen och ÖEF. SKI tar inte ställning lill kommissionens förslag menframhåller att en eventuell ombyggnad av kärnkraftblocken kräver en förnyadgranskning från inspeklionens sida. De av kommissionen framlagda förslagen till utredning kaninle Miljöfar- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 197 bundet och se som annal än en definitivbindning till en för framtiden osäker energikälla. Ett genomförande avprojekten skulle enligt de båda organisationerna i väsentlig mån begränsa vårhandlingsfrihet vilket kommissionen anses förbise. Liknande synpunkier framförsäven av . Även Miljövärnet i är negativt inställdtill förslaget. Enligt kommissionen kan det utöver utnyttjande avkärnkraftvärme finnas ytteriigare möjligheter att ersätta oQa inomuppvärmningssektorn i form av kärnvärmeinstallalioner. Kommissionen föreslårdärför att kärnvärmeverk av lypen Secure värderas från leknisk, ekonomisk,säkerhetsmässig och organisatorisk synpunkt. En ingående utredning, varsresultat får bli vägledande för inriktningen inom kärnvärmeområdel, rekommenderas. Förslaget stöds av ett stort antal remissinstanser såsomNE, DFE, AB Asea-Atom, CDL, LO, Näringslivets energidelegation och . i stödjer också förslagetoch anför i sitt yttrande: Drygt hälfien av all olja som förbrukas går tillbostads- och lokaluppvärmning. En betydande del av denna oQa kan på siktersättas med uranbaserad energi dels i form av elvärme och dels i form avfjärrvärme. Storstadsregionerna kan bli anslutna tillkärnkraflvärmeverk för sin värmeförsörjning. Glesbygd och mindre orter kan medfördel förses med eluppvärmning. Mellanstora orter lämpade för fjärrvärme menför små eller illa belägna för att anslutas till kärnkraftvärmeverk kan iframtiden få sin värmeförsörjning från mindre kärnvärmeverk av lyp Secure somutvecklats av Asea-Atom. anser det ytterst angeläget att dennamöjlighet tas till vara och att de kommande energipolitiska beslutet explicitunderlättar introduktionen av sådana kärnvärmeverk. Även understryker i sitt yttrandebetydelsen av introduktion av kärnvärmeverk som medel att minska oQeberoendetinom uppvärmningssektom. Kärnvärmeverkens goda säkerhetsegenskaper gör demenligt bolaget lämpade för förläggning i eller i omedelbar närhet avkonsumtionscentra, med gynnsamma effekter på luftföroreningssituationen somett väsentligt plusvärde. Landets kommuner har såsom i ökande omfattning ansvarigaför värmeförsörjningen ett givet intresse av att nära föQa skilda projekt föratt UtnytQa kärnenergi vid hetvattenproduktion anför Svenska kommunförbundet.Av denna orsak liksom av att kärnvärmeverk avsevärt kan nedbringa landets oQeberoendebör enligt förbundet det s. k. Secure-altemali-vet seriöst prövas. Tveksamma till kärnvärmeverk ställer sig . Trots att kärnvärmeverk av typen Secure enligt de bådaorganisationerna kan ha fördelaktigare säkerhetsegenskaper än dagens reaktor- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 198 typeråterstår alla övriga problem som kärnkraften för med sig, inkl. transporter avutbränt bränsle i storstäder. Vidare kommer kärnvärme i likhet med kärnkraftvärmeatt konkurrera med alternativa sätt att producera Qärrvärme som t. ex.solvärme. UtveckUngsinsatseri internationell samverkan krävs enligt kommissionen även för andrareaklorsyslem än lättvatlenreaktorn. Utveckling av system som ökar säkerhetenmol missbruk av kärnklyvningsprodukter för miliiära ändamål ellertertorverksamhet bör också bearbelas. Enbarlett fåtal remissinsianser kommenterar kommissionens förslag och när så sker itillstyrkande ordalag. Sålunda anser NE att deninternationella utvecklingen avseende avancerade reaktorer fortlöpande börföQas upp genom insatser inom energiforskningsprogrammet som underlag förstatsmakternas energi- och säkerhetspolitiska ställningstaganden. Med godaurantillgångar finns det enligt I inte någonanledning atl nu inkludera bridreaktorer i planeringen för de närmastedecennierna. En nära uppföQning av utvecklingen Ulomlands bör dock ske. ÄvenTCO anser att den internationella utvecklingen vad avser bridreaktorer börföQas. Kommissionens förslagtillstyrks av CDL. Behovet av forsknings- och utvecklingsinsatser bör dockfinansieras med statliga medel. En konsekvens av bl.a. detta behov är enligtCDL att en betydligt större del av de samlade energiforskningsresurserna börsättas in på kärnkraflområdet. I detta sammanhang kannämnas alt förordar att vid en fortsatt satsning påkärnkraft föratsättningarna noga övervägs all på lång sikt använda kärnkraftensom huvudenergikälla vid förädling av lågvärdiga organiska bränslen. Kommissionenframhåller att inom kärnenergiområdet har en betydande lillgång, bl.a.i form av avancerad teknisk-industriell kompetens i nivå med världens ledandeindustrinationer. För att de av kommissionen framlagda förslagen inomkärnenergiområdet skall kunna genomföras är del av stor vikt att kompetenseninom området bibehålls och vidareutvecklas. Kommissionenföreslår därför att en utvärdering av svensk kärnindustrisutvecklingsmöjligheter genomförs. Ulvärderingen föreslås omfatta såvälkärnkraftindustrin som kärnbränslecykeln, vari säkerhetsutveckling ochavfaUshantering ingår som vikliga delar. Vid utvärderingen bör också beaktasmöjligheterna att utnytQa de nuvarande personella och industriella resursernaäven för andra insatser inom energiområdet, t.ex. beträffande utnyttjande avkol eller vissa förnybara energikällor. Garantier måste vidare skapas för attunderhålls- och serviceorganisationen för kärnkraftverken upprätthålles,liksom kompetens hos de övervakande myndigheterna. 1978/79:115 Bilaga1.1 Industridepartementet 199 Förslagettillstyrks av remissinstanserna. Sålundastöds förslaget av SKI, eftersom det från säkerhetssynpunkt är viktigt att haen långsiktig planering för åsyftade personella och industriella resurser. Ävenlänsstyrelsen i tillstyrker kommissionens förslag men framhålleratt för att den av kommissionen angivna handlingslinjen skall kunna erhållasmåste vissa industriföretag säkras. Länsstyrelseni tar upp frågan om svensk export av kärnkraftverk.Länsstyrelsen menar att svensk teknologi på detta område är av högstaintemationella klass. Det är därför angeläget att utnytQa detta kunnande. tillstyrker kommissionens förslag. Förbundetanför i sitt yttrande; Detär knappast möjligt att utnytQa hela den svenska kärnkraftindustrinskapacitet för nya svenska beställningar. Möjligheterna att få beställningarfrån andra länder är begränsade genom hård internationell konkurrens. Dettaperspektiv är viktigt när man diskuterar den svenska kompetensen i kärnteknik.Säkra arbetsuppgifter för svensk kärnkraftindustri bör därför i första hand bliatt bibehålla och vidareutveckla sin kompetens inom drift-, underhålls- ochsäkerhetsfrågor, vissa led inom kärnbränslecykeln (brytning av uran,bränsletillverkning och förvaring av högaktivt avfall), samt inomupphandlingsområdet. För att kunna upprätthålla kompetensen inom dessa områdenoch för atl kunna föQa forskning och utveckling inom andra reaktorsystem, bl.a.fusionsprocesser, krävs också ett nära samarbete och gemensammautvecklingsinsatser med företag och forskare i andra länder. Detär värdefullt om kompetensen inom kärntekniken även kan utnyttjas inomnäraliggande områden, t.ex. anläggnings-, material-, hållfasthets-, regler-,maskinkonstruktions-, elkrafts- och systemteknik. Möjlighetema att utnyttja denkärntekniska kompetensen inom dessa områden bör närmare utredas. Därmedttllslyrker och utvidgar förbundel EK;s förslag att utvärderautvecklingsmöjligheterna för den svenska kärnkraftsindustrin. Beträffandeett beslut om avveckling av kärnkraft påpekar kommisionen att detta skulleinnebära att kompetensen inom kärnkraftsområdet minskar. Färre människor sökersig då lill den utbildning och forskning som kärnkraften kräver. Härigenomkommer vi enligt kommissionen i en situation där vi blir helt beroendeav utländska leverantörer om vi vill återuppta kärnkraften. Detta är enligt STUgivetvis riktigt men ger del ökade möjligheler all bygga uppkompelens på andra områden. De människor som inte längre söker sig till denutbildning kärnkraften kräver kommer att söka andra vägar och t.ex. öka vårkompetens inom oUka energianvändningsområden. Några skäl för att detta ärmindre angeläget än atl upprälthålla kompetens inom kärnkraftsområdet angesinte av kommissionen enligt STU. Kommissionensförslag om en utvärdering av svensk kärnindustris ut- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 200 vecklingsmöjligheterstöds av, ulöver nämnda remissinstanser, , ,länsstyrelserna i och , DFE, CDL och Stockholmshandelskammare. Medtanke på den osäkerhet som vidlåder kärnkraften är det enligt kommissionenockså nödvändigi att beredskapsåtgärder planeras i syfte att kunna klaraenergiförsörjningen också vid en eventuell avveckling av kärnkraften.Kommissionen föreslår därför att statsmakternas och kraftföretagenslångsiktiga planering kompletteras med planer av beredskapskaraktär som visarhur ett omfattande och långvarigt bortfall av kärnkraft lämpligen kan mötas. Förslagetberörs inte närmare av remissinstansema. CDL framhåller dock att en utredningmed föreslagen inriktning måste ges klara direktiv beträffandeförutsättningarna. Utvecklingsarbetetvad avser vindkraft bör enUgt kommissionen drivas vidare. På olika håll ilandet föreslås att fullskaleprototyper byggs. Förslagenfår stöd av remissinstanserna, av vilka dock flera framhåller problem främstavseende anspråk på mark för vindkraftverken. SINDhar uppfattningen att pågående utvecklingsarbete bör fullföQas. Planeradeprototyper bör alltså byggas. Innan en mer omfattande satsning genomförs böremellertid enligt verket tillfredsställande erfarenheter av försöksanläggningaroch fullskaleprototyper ha erhållits. Verketpekar också på riskerna med ett alltför forcerat utvecklingsprogram då detlakan innebära dels att kompetensuppbyggnaden medför svårigheter som gör attrimlig kvalitet inte kan upprätthållas i olika projekt, dels att långsiktiganegativa effekter erhålls inom andra områden på grund av att kompetentaforskare och annan personal byter verksamhetsområde. ÄvenNE biträder kommissionens förslag men understryker att ytterligare åtgärderkrävs för att realisera de bidragsmängder från vindkraft som ingår ikommissionens energialternativ. Biträder förslaget gör också CDL som dock anseratt det ännu är för tidigt att bedöma vindkraftens framtida möjligheler. bör statsmakterna snabbt satsa på fullskaligademonstrationsanläggningar. Bolaget anser dessutom atl både tid och pengar kanvinnas i en senare seriefas, om en seriös och omfattande satsning sker iprototypstadiet. Bolagetvill vidare speciellt betona det önskvärda och kanske nödvändiga i att NE gesmöjligheter att lägga ut beställningar på en andrageneration av demonstrationsanläggningar innan det är dags för ett politisktbeslut om serieproduktion av vindkraftaggregal av megawattstojlek. Detta skulleföratom bättre beslutsunderiag för serieutförandet också enligt bolaget göradet lättare för engagerade företag att Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 201 hållaen tillräckligt stor och kompetent ingenjörsresurs redo för den industrielltkrävande seriefasen. ansluter sig också till kommissionens förslag.Förbundet anför i sitt yttrande: Detär viktigt att bygger upp en egen kompetens, särskilt som vi har godkompetens inom angränsande områden och som utvecklingen i andra länder inteligger före . Problemen med att utnytQa vindkraften är i första handekonomiska på grund av energikällans utspädda karaktär (gäller ävensolenergin). I takt med att priset för de konventionella energiråvarorna blirallt högre, ökar dock konkurrenskraften hos vindaggregaten. Emellertid är detviktigt att också väga in de samhällsekonomiska effekter som kan hänföras tillbl.a. förfulande av naturmiQön och till bullerstörningar orsakade avvindenergiaggregat. UtnytQandetav vindenergi bygger på i stort känd teknologi framhåller TCO som vidare anseratt detta innebär att av ännu icke utnytQade energikällor är vindkraftensannolikt den som snabbast kan erbjuda ett kommersiellt tillskott till vårelförsörjning. Den praktiskt möjliga utbyggnadsgraden av vindkraft ansesemellertid vara begränsad. Ersättningsenergi måste kunna kopplas in på nätetvid vindstilla eller då det blåser för lite. Andelen vindenergi i vår totalaelförsörjning kan därför enligt organisationen rimligtvis inte göras särskihstor även om vindkraften skulle visa sig ekonomiskt konkurrenskraftig. Organisationenframhåller också att kostnaderna för vindkraften ännu är mycket osäkra. Trotsosäkerheten vad avser möjligt energibidrag, elproduktionskostnaden ochinverkan på miQön biträder organisationen . Så gör ävendomänverket och LO. Fleraremissinstanser tar upp vindkraftverkens markbehov i förhållande till behovetav att nylQa sådan mark för andra ändamål. Tillgången på vindenergiär stor i de bästa jordbruksbygderna framhåller således lantbruksstyrelsen. Enframtida utbyggnad av vindkraften måste där enligt slyrelsen ske i samförståndmed jordbrukets markanvändningsintressen. Enligt styrelsens bedömning börgenom en framsynt översiktlig markanvändningsplanering intressekonflikter kunnaundvikas mellan jordbruket och en utbyggnad av vindkraften. bedömer att vindkraftens markkrav blir en begränsande faktor.En övre gräns för utbyggnaden bör enligt verket t. v. sättas tillstorleksordningen för att inte konflikterna ska bli för stora. Verketvill vidare framhålla att de miQömässiga fakiorer som kan begränsa uibyggnadenav vindkraft är svåra att bedöma . Verket föreslår därför att enriksomfattande plan utarbetas över områden, där vindkraftanläggningar kanlokaliseras med hänsyn till miQöaspekterna. Ävenstatens planverk varnar för de omfattande konsekvenser för markanvändningensom enligt verket kan uppstå. Verket anför sålunda i sitt yttrande: Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 202 Dendirekt ianspråktagna markytan är liten, men den restriktionsbelagda marken kanbli mycket omfattande. Inom ett vindkraftproduktionsområde får marken därigenombegränsad användning och klara konflikter kan uppstå vid tätortsutbyggnad inomfritidsbebyggelseområden och områden för rörligt friluftsliv. Vindkraftverkenshöjd (50-80 m) gör att de kommer att dominera landskapsbilden. Eftersom de förvindkraft primärt intressanta områdena dels är känsliga frånlandskapsbildssynpunkt (, , ), dels innefattar många av deovan berörda motstående intressena finns det anledning till en viss tveksamhetinför möjligheterna att få betydande energibidrag från vindkraft. Tillvindkraftens markanvändningskonsekvenser bör även räknas pumpkraftverk ochandra enheter som krävs för atl uQämna variationer i vindtillgången. Demotstående intressena vid ett utnyttjande av vindkraften framhålls också avnågra länsstyrelser. Sålunda framhåller I län attkustbelagd lokalisering av vindkraftverk inom länet måste ske i konkurrens medden vetenskapliga naturvårdens och friluftlivels intressen, varför slyrelsenmenar att det är mindre lämpligt atl aktualisera vindkraftprojekt inom länet. Liknandesynpunkter framförs även av i , som i sitt yttrandesäger; Idet öppna skånska landskapet är enligt mening lokalisering avett större antal vindkraftverk emeUertid förenat med mycket betydandekonfliktrisker. I första hand berörs jordbruksintressen genom attvindkraftaggregaten tar i anspråk mark. Vindkraftaggregat i stora grupper kandessutom komma att framstå som främmande element i landskapet vilket skaparkonflikter med naturvårds- och kulturminnesvårdsintressen. Den högabefolkningstätheten medför också att specieU vikt måste läggas vid att buller-och säkerhetsfrågor med vindkraften kan lösas på ett tillfredsställande sätt. ÄvenAB Asea-Atom påpekar att de områden i landet där man har de mest gynnsamma,konstanta vindförhållandena, på vilka de preliminära kostnadsberäkningarna förvindkraften har grundats, ligger inom samma områden, som landets bästatillgångar av odlingsbar mark. Ett i någon mån rationellt utnytQande avvindkraft skulle således enligt bolaget starkt inkräkta på den odlade arealen.Vindkraftens övriga miQöproblem anses vidare vara ofullständigt kända. Markfråganberörs även av CDL som också pekar på de problem som kan bli aktuella i sambandmed inlösen av mark för vindkraftverken och deras drift. Vidare pekas på attinfraQud kan vara ett allvariigt problem i stora vindkraftaggregal och igruppslationer som innehåller många aggregat. EnligtLRF måste vindkraftverkens inverkan på boende, jordbruksdrift och naturmiQösärskilt studeras. Vidare måsle verkens lokalisering ske så att befintligbebyggelse eller jordbruksdrift inte störs. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 203 Deför friluftsliv speciellt lämpade områdena bör enligt Svenska naturskyddsföreningenså långt möjligt undantas från vindkraftsexploatering. I prakiiken kommerenligt föreningen detta undantag i första hand atl gälla betydande delar avlandets kust- och Qällområden. Riktlinjen för den framtida vindkraftutbyggnadenbör därför inte vara att starta utbyggnaderna i de blåsigaste områdena ochsedan fortsätta mot allt mindre blåsiga områden, utan i stället att först tatill vara vindkraftsresurser som finns inom områden med små motståendeintressen och sedan - om det blir helt nödvändigt - la också merakontroversiella lägen i anspråk och då efter en ingående prövning i varjeenskilt fall av anläggningens exakta lokalisering, storlek och utformning anserföreningen. Kommissionensförslag avser relalivi stora vindkraftaggregat. Jordbrukstekniska institutetanser att möjligheterna till utbyggnad av mindre vindkraftaggregat pålandsbygden bör studeras. Enligt institutet kan sådana aggregat vara av stortlokalt värde även om de från total energiförsörjningssynpunkt ger ettmarginellt tillskott. bör kännedomen om vindförhållandena i landet förbättras. Därförföreslås att ökade resurser ges till och andra organisationer som kanutföra motsvarande undersökningar. Förslagettillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. Biträderförslaget gör således NE och domänverket. NE anser dock att ökad kännedom omvindförhållandena inte har den betydelse jämfört med andra enligt nämndennödvändiga insatser kring vindkraften som kommissionens skrivning i fråganantyder. Kommissionenföreslår att undersökningar görs om möjligheterna att anpassa befintligafossilbaserade kondenskraftverk till eldning med fasta bränslen. Förslagetstöds av det begränsade antal remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Föreslagnaundersökningar bör enligt SIND kunna göras av utredningen (I 1977:11) omomstäUbara eldningsanläggningar, m. m. Med denna innebörd tillstyrkskommissionens förslag. Domvänverkettillslyrker också förslaget. Härutöver anför verkei följande; Torvär en stor potentiell energikäUa i vårt land. Då huvuddelen av dessatorvtillgångar är belägna på stort avstånd från landets stora befolkningscentraborde möjlighetema för kondenskraftverk i och inlandövervägas. Syftet skulle vara att göra torvtillgångarna ekonomiskttillgängligare och att skapa arbetstillfällen inom sysselsätlningssvagaområden. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 204 är det ingen större skillnad omkondenskraftverken eldas med oQa eller kol. Vad som enligt föreningens meningmåste eftersträvas är att bygga om dessa verk för eldning med bränsle erhålletfrån energiodling, dock ej torv som är en form av lagrad energi. Om detta intevisar sig möjligt föreslås att verken så snart det är möjligt ersätts medkraftproduktion i andra former. CDLvarnar i sitt yttrande för alltför kategoriska bestämmelser inom området.Åtgärder som sålunda kan vidtas måste vara tekniskt rimliga och ekonomisktberättigade, anför CDL vidare. Isådana tätorter där Qärrvärmenätels omfattning är sådan att värmeunderlagetsamhällsekonomiskt sett motiveraren kraftvärmeutbyggnad föreslår kommissionenatt kraftvärmeverk byggs. För att stimulera en sådan utbyggnad föreslårkommissionen vidare att en förbättrad finansiering av kraft värme verk ordnas.Samarbetet mellan den etablerade kraftindustrin och kommunerna bör ävenstimuleras. Större nytillkommande anläggningar föreslås bli utrustade förfastbränsleeldning och några anläggningar garanteras atl genom lämpligastödinsatser eldas med torv så att praktiska erfarenheter härav erhålls. Förslagenfår överlag stöd av remissinstanserna. Ifrågan om utbyggnad av kraftvärmeverk stöds kommissionens förslag av bl. a.SIND, som dock framhåUer den betydelse inriktningen av elförsörjningsprogrammethar på kraftvärmeverksutbyggnaden. Verket hänvisar därvid till de bedömningarsom har gjorts av kommissionens expertgrapp för energitillförsel. Enligt dessabedömningar finns i det fall kärnkraft UtnytQas endast ett relativt begränsatutrymme för kraftvärmeverk. Kommissionensförslag biträds även av Miljövärnet för . Enligt organisationen ären satsning på Qärrvärme frän kraftvärmeverk att prioritera framförandra alternativ.