prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Dalainspeklionenanför all en av grundlankarna bakom dalalagen är all inspeklionenstillsynsverksamhet skall ha en central ställning för skyddet uv den personliguintegriteten. En annan tanke har vurit uti när lillslåndsverksumhelen hur pusseruisitt iniliulskede med siora arbeisbalanser skulle resurser föras över fråntillstånds-till tillsynsverksamhelen. Det har visat sig all lillslrömningenav lillslåndsärenden är så sior all lillräckliga resurser inle har kunnai frigöraslor tillsynsuppgifter. Del har dessulom visal sig lämpligi atl göratillståndsprövningen så grundlig all den innefattar också ell väseniligi momenlav lillsyn. Inledesto mindre är det enligt inspektionen beklagligt alltillsynsverksamheten inle har kunnat ges en betydligt större omfallning än somhar skett. En vikiiguppgift för dalainspeklionen är all hjälpa de enskilda medborgare som råkar i svårighelerpå grund av felakiiga eller brislfäUiga uppgifter i personregisier. Del ärockså väseniligi all inspekiionen kan verka för all sådana siiuaiionerförebyggs. Detla kan lill en del ske i lillslåndsverksam-helen. Dessa frågorhör emellerlid främsi hemma inom lillsynsdelen av inspeklionens verksamhei. Förall denna skall få en fullgod effeki i nu berörda fall krävs också allmedborgarna känner till all inspekiionen finns och kan ge den angivna hjälpen. 1978/79:109 182 harhittills endast till nöds kunnai fullgöra de nu skisserade uppgifierna. Delfinns myckel som lalar för alt belydligi mera arbeie skulle behöva läggas ned idella avseende. Man kan uigå från all samhällets fortsatta dalorisering kommer atlslälla stora krav på inspekiionen för framliden. När nu lillslåndsverksamheienbl. a. mol bakgrund av DALK:s förslag knappasl kan anias få mindre omfattningframdeles, måste således nya resurser tillföras för atl göra intensifieradtillsyn möjlig. Det finns därvid enligt inspeklionens uppfattning ingel som lalarför all sådana resurser borde skapas inom någon hell ny organisaiion, ceniraleller regional. Hittillsvarande erfarenheler talar istället för atl man påbästa och effektivaste sätt skulle kunna ulnyllja sådana resurser om detilldelades datainspektionen för en angelägen vidgning av tillsynsverksamhelen. Vadgäller frågan om en dalaombudsman anför inspekiionen all man ser som enhuvuduppgift all hjälpa enskilda medborgare, som har hamnai i svårigheter tillföljd av brister i samband med dalaregistrering av personuppgifter. För all dellaskall kunna ske är det vikligl att den enskilde vänder sig till inspekiionen.Inspektionen anser au del är svårt au ha någon uppfattning om i hur sior ulsiräckningi förhållande lill antalet av enskilda uppmärksammade felhanteringar och andraorikligheter i samband med databehandling av personuppgifter, som della sker f n.Mycket lalar emellertid för atl ell stort antal befogade klagomål inle kommertill inspektionens kännedom eller når inspekiionen bara på omvägar. Inspekiionenpåpekar också all enskilda klagoärenden ofta kan fungera och fungerar som en inkörsporlför all uppmärksamma och lösa generella fel, i.ex. olämpliga ruliner vid daiabe-handiing.Genom den konkreiisering som sker i ett enskilt klagoärende kan lillsynen görasmer djupgående. Denna form av lillsyn är därigenom minst lika värdefull somsedvanliga inspeklionsbesök vilka av hänsyn lill såväl datainspektionensresurser som den regisleransvariges koslnuder måsle göras lämligenövergripande. Delta föranleder inspektionen alt i en något annan form än i DALK:sdiskussion ta upp frågan om en dataombudsman. i vissa sammansättningar har i dagligt tal fåttett starkt anslag av "den hos vilken man klagar" eller- som sägs i DALK;sbetänkande - "en klagomur". Kanske skulle del av den anledningen varabefogal att lill daiainspekiionens organisaiion foga begreppei dalaombudsman,vilket klarare än del neutrala "inspektion" skulle betona allmänhelensmöjlighel all vända sig lill myndigheien med klagomål, frågoroch problem. Dalainspeklionenhar ingen beslämd uppfattning om hur begreppei dalaombudsman organisaioriskiskulle lillföras inspekiionen. LänsstyrelsenI Siockholms län anför liknande synpunkter. Enligt länsslyrelsens uppfattningär den nuvarande lösningen med dalainspeklionen som en klagomur för allmänhetenoch JK som i egenskap av allmänt ombud i datalagens lillslåndsärendentillvaratar privatlivsintressena helt tillfredsställande. För all förstärkaoch klarare markera datainspektionens roll som allmänhetens förelrädare idatafrågor föreslår emellertid , all i Prop.1978/79:109 183 instruktionenför dalainspeklionen införes ell lillägg, att chefen för inspektionen skalltillika vuru duiuombudsman med särskild skyldighet ull föreirädu ullmänheten i dulufrågor- en puruileil till konsumeniverkei och KO. AMSkun inie finna ull det i nulägel finns skäl lör såduna organisuiorisku Ibrändringursom inräliunde uv en befuitning som duiuombudsman. /SRkarakieriserar den känsla uv maktlöshet gentemot dalaleknikens yttringar ochden dulaoro som förekommer i viss mån som en mörkerrädsla, dvs. en brisl påinformation lill allmänheten om vad datatekniken innebär samt dess direkta ochindirekia följder Förutom genom en något vidgad lillämpning av möjlighelen altålägga regisieransvarig informationsskyldighet till de regisirerade somrekommenderas av kommittén, är daiainspekiionens lillsynsenheis funklion somklagomur beiydelsefull i dellu uvseende. Au frågan om inrällande av enfristående dalaombudsmannafunk-tion uppkommil i den allmänna deballen kan iviss mån förklaras av alt denna del av daiainspekiionens verksamhei inie i lillräckliggrad uppmärksammals. /SR, som delar kommitténs uppfattning all del inlefinns skäl alt nu inrätta en myndighei som dataombudsman, finner skäl påpekaatt marknadsföringen av nämnda funklion hos dalainspeklionen bör förbättrasoch iniensifieras. Lokalaskaliemyndigheien I Siockholm har ingen erinran mol all datainspektionen successiviförskjuter sin verksamhet från lillsiåndsprövning lill tillsyns- ochkontrollverksamhet Frågor om inlegritelsinlrång är ibland av komplicerad artoch löses snarare genom djupgående samverkan under längre lid än inspektions-och remissförfarande från ev. dataombudsman. Myndighelens egen verksamhei ärdock generelli så hårt reglerad av lagar och författningar ull ev. övertrump snuraslhör hemma under justitieombudsmannens område. OcksåLandsiingsförbundei avvisar tanken på en särskild dalaombuds man. Detär endast Riksdaiaförbundei, . Svenska civilekonomföreningenoch som entydigt tar ställning för all man skall lillskapaen frislående dalaombudsman. Vianser i motsats lill DALK alt inrättandet av en särskild dalaombuds-mannafunklionsom komplement lill dalainspeklionen är motiverat. De lidigare berördafarhågorna för alltför stor koncentration till en myndighei är ett skäl, denmera personliga framtoningen av en ombudsmannafunktion, vilkel kan förstärkaden enskildes känsla av stöd vid konfiikier med datasamhället, ell annai. Vifinner t. ex. den i belänkandet förda diskussionen om omöjligheten förenskilda anställda atl framföra klagomål mol förelagens regisier annat än viasina fackliga lopporganisationer sakligt väl underbyggd men för individen djuptotillfredsställande. Ett besvärsorgan (utöver JK) är motiverat. Prop.1978/79:109 184 Vidare kommer en mångfald ADB-frågor uianför iniegriieisområdeiall krävu engagemang och som exempel kan nämnas frågor kring ADB och arbelsmarknaden.Vi unser all dalainspeklionen, liksom , bör koncen-irera sin verksamheilill frågor kring ADBoch iniegriiel medan i belänkandei nämnda frågor kringblanketters utformning och läsbarhet m. fi. ärenden bälire kan hanleras av endalaombudsman. 16 Strukturen av framtida ADB-system och regionala ansvarsnämnder De inslanser som har ullalal sig om r e g i o n a I uansvarsnämnder har alla anslulii sig lill DALK:s slåndpunkl all sådana inte börinrättas. Det är RRV, AMS, lokala skaliemyndigheien i Siockholm, Landsiingsförbundeioch S.4C0/SR. /SR anför härom: DALK har haft atl pröva frågan om regionalaansvarsnämnder, som vid sidan av Dalainspeklionen närmasi skulle prövu behoveioch lillållighelen atl samköra data från statliga, vur för sig regionuliserude ADB-system.SACO/ SR delur DALK:s uppfuttning ull någon form av regionala organ för sådunufrågor ej ytterligare skulle öku den enskildes irygghei i någon avgörande grad.All ell förslag om regionala ansvarsnämnder förts fram i visar,enligt /SR:s uppfattning, närmasi vilkel avsevärt behov av information omdatatekniken som föreligger, inte minst hos politiker och andra beslutsfattare.Detla informationsbehov lorde emellertid kunna lillgodoses genom redanexisterande organ. Lokala skaliemyndigheien i Siockholm finner generellt ingaskäl för inrätiandei av regionala ansvarsnämnder. Skallemyndigheternas verksamhetär klarl förfallningsreglerad, vilkel i och för sig bör vara en garanti molmissbruk i fråga om otillbörlig samköming av register. Ansvarsnämnder kommer säkeriigenatt innebära ulökad byråkrati inle minst för allmänheten. Strukturfrågan berörs av siaiskoniorei, RSV, UHÅ. kronofogdemyndigheten 1 saml Leveran-lörsföreningenKontors- och Datoruiruslning (LKD). DÄLK:s överväganden lämnas i stort settutan erinringar. RSV hänvisar lill sina yttranden över betänkandet (SOU1976:58) ADB om samordning och rapporter Samordnad regionaliseringav dalordrift och Modeller för spridning av dalordrift och uttalar endast altverket delar DALK:s uppfattning att det från iniegriteisskyddssynpunkt inte är avgörandeom strukturen i ett dalasyslem är ceniral eller regional. RSV instämmer i så långt det är praktiskt möjligt bör undvika blandad drift, dvs. drift av fierasystem inom samma sysiemmiljö. Siaiskoniorei anför all del i många fall också i fortsällningenkommer all vara ekonomiski fördelakligl all ha dalordriften samlad i centralasystem. Man är bl. a. bunden av gjorda investeringar. 1978/79:109 185 dalordrifthar också ekonomisku och leknisku fördelur jämfört med decen-iraliserude uliernutiv.Duiorernu blir dock ullt billigure. Dellu kommer utun ivekun ull medföru ull desprids alli närmare användarna och därmed lill ulll lleru regionulu och lokala funklioner.Hur man ordnar dalordriften och uilbrmur sina ADB-sysiem lolalt selt är inle enbanen ekonomisk fråga. Också andra fakiorer måsie vägas in. Inlegriielsaspekienaren sådan fakior. DALK har bedöml olika sysiemsiruklurer ur den uspekien ochförordar med någon ivekan regional specialiserad drift. DALK anser dock all maninie en gång för alla generelli kan slå fa.si en sysiemsirukiur som den bästa ialla avseenden. Staiskonioret delar den uppfattningen. Vurjetillämpning måste bedömus för sig med hänsyn till de behov vurje verksamhei harav lillgång lill datorkapacitet och lill tekniska, ekonomiska ochorganisatoriska krav saml övriga förutsättningar som i varje särskilt fallskall gälla. UHÅbelyser frågan utifrån sina egna erfarenheter och uttalar: Denregisiersiruklur som föreligger i STUDOK-fallei har upplevis som posiliv i inlegrileisskyddsavseende.Den innebär all vurje högskoleenhels studerunderegisler är hell lokull med ell regislerunsvur,som uiövus uv högskoleslyrelsen. Därigenom gurunlerus de regislrerude genomsina represenianier i slyrelsen eil direkl infiylunde över handhuvundel av registrei,över hur uppgifter görs lillgängliga etc. På några håll har dataskyddskom-miltéerbildats. Alternativen lill nu nämnda orgunisulion - centralt eller regionall orguniseruderegister - skulle medföru all möjligheternu lill insyn och infiylunde överregistren på ett inle önskut säll uvlägsnudes från de regislrerude och denmiljö regisieruppgifternu skull dokumenieru. Driftslruklurenär i STUDOK-fallei baserad på de fem dalorcenlrulernu inom högskolornu och kan närmasibeskrivas som "regional blundad drift". UHÄ är i dellu sammanhanginte berett atl uttala sig om fördelarna med en längre gående specialiseringutan vill bara erinra om all utredningen om studiedokumentation och statistik lorhögskolan kommer all i sill belänkande behandla bl. a. den framlidadriftsorganisationen för STUDOK-sysiemet Kronojögdemyndlgheieni anför all sirukturen av framlida ADB-syslem är en synnerligen akluellfråga för exekulionsväsendei då f n. Slaismakierna ännu inie har lagilställning lill hur redovisningssyslemei för exekutionsväsendet () skall vuruuppbyggt. 1 diskussionerna huruvida ell centralt eller regionalt baserat systemskall inrättas har framhållits alt antalet kronofogdemyndigheter är en fråga avunderordnad belydelse. Kronofogdemyndigheisuiredningens belänkande (SOU1977:42) redovisar en lösning för exekutionsväsendets organisaiion som lillgodoserde decen-iruliseringsslrävunden som varil rådande . Samma slrävundenhur påverkul deballen om REX-sysiemet Uppfattningen har därvid vurit ull om ambiiionenskall vara all fördelu ansvar och arbetsuppgifter närmare de människor somberörs du skall även inlbrmalionshunieringen spridus. Dennu umbilion saknasanledning all förkasia. Skall den kunna realiseras på ell 1978/79:109 186 eftckiivioch ralionelll säll krävs emellerlid onekligen ell datorstöd med bredastmöjliga bus. Del är härvid inle ell regionalt specialiserat stöd som erfordrasutan ell cenirali syslem med en direklålkomst till informaiions-malerialel somär lika för alla deceniraliserade besluisfailare. Kronofogdemyndighelen finnerdel därför särskilt angelägel all framhålla all DALK vid sill lillvurulugandeav inlegriieisiniressei inie har lugil ställning sirikl regionull speciuliseralsyslem uiun kan länka sig även allemalivei central specialiserad drift, vilketnärmast får anses molsvara REX-syslemels föreslagna uppbyggnad. Det är myndighelensuppfattning atl REX-syslemei bäst kommer lill sin räll i den sisinämnda systemsirukiuren. Byråkrailuiredningenanser all en regional sysiemsirukiur bäsl gagnar iniegritetsskyddel. Graden avdecentralisering bör bedömas för varje ADB-syslem för sig. En deeeniraliseringav registren kan underlätta för allmänheten att ta koniaki med den regisieransvarigei frågor som gäller regislerinnehållei, t ex. när del gäller möjlighelen altfå rättelse av uppgifter. Föruiom service- och integritelshänsyn lalar ävensäkerhets- och sårbarheisaspekier för en decentralisering. Sårbarheiskommiiiénanser all av de allernaiiv som diskuleras är regional specialiserad drift allföredra från sårbarhelssynpunkt En regionalisering bidrar bl. a. lill attminska antalet register över hela befolkning. Kommitténhänvisar vidare lill att man i sin lägesrapport har diskuierai strukturfrågoroch i sluikapillet uttalat alt övergripande riktlinjer bör ges som syftar lilllösningar med en siörre spridning av dalabehandling. Dessa övergripande linjerbör dock ulformas av slaismakierna och inie hos någon myndighei. Någon experimyndighetbör likväl finnas som kan ge råd och anvisningar vad gäller strukturfrågor bl.a. med hänsyn till integritets- och sårburhelsuspeklernu. En sådan myndigheiskulle bl. a. kunnu fungeru som serviceorgun ål olika regisieransvariga när deslår inför val av systemlösningar. Denmot DALK mest kritiska inställningen kommer lill uttryck i anför bl. Omman utgår från den enskilda arbetsplatsens behov av databehandling -dvs. vadsom är enklasi och smidigast och ofta även billigast för den lokala instansen -skulle syslemresonemangen sannolikt få en hell annan prägel än . Dellasynsätt har alltmer spritt sig inom näringslivet, och resultatet har blivit attdel inom de enskilda förelagen finns eii slort anial mini-och koniorsdalorer,medan del inom den offenlliga seklorn knappasl finns några. Efiersom della synsällinle finns representerat bland den offenlliga seklorns adminisiratörer och sysiemmänkan del vara Ibrslåeligt alt ulredningen förbisett detta förhållande, mensynsättet är inle desto mindre realistiskt Enligtvår mening är det uppenbart att integritelsfrågorna samt sekreiess-ochsäkerhetsaspekterna påverkas av dessa fakiorer. 1 och med atl uppgifternasprids ul blir det svårare all göra sammanställning och samkörningar 1978/79:109 187 samtull sorteru ut vissa personer. Del personliga iniegriieisskyddei blir uppenbariigenbälire i del deceniraliserude än i det ceniraliserude systemet Den siuiisiiksom sänds in lill de cenlrulu systemen blir också mer anonyma än lidigure. Hellsjälvklurt är ell decenlruliserul syslem också mindre sårburl än ell ceniraliserut Moldenna bakgrund har ulredningen enligi vår mening inie lillräckligi peneirerai hilhörandefrågor, som därför bör bli föremål för ytteriigare överväganden i ulredningeneller på annal sätt. 17 Nya tillämpningsområden för ADB och konsekvenser fördatalagen Endasli ell fålal remissyttranden kommenteras DALK:s förslag till en regel idalalagen som skulle göra del möjligl att undania vissa former av enklare personregislreringsom sker med ADB från lagens lillämpningsområde. DALK:sförslag slöds av DAFA, /SR, ochHandelns arbelsgivareorganisaiion men avslyrks av hovrällen för ,kammarräiien i SundsvaU och siaiskoniorei. Datainspektionen pekar i deltasammanhang på behovei av en personregisteriag där registreringstekniken intehar avgörande belydelse. DAFAdelar kommitténs uppfattning om behovet av en undanlagsregel och anser vidarebl. a. med hänsyn lill de svårigheler som föreligger vad gäller definiiioner avden dataiekniska uiruslningens kapacitet och omfattning saml den myckel snabba lekniskauivecklingen all vid lillämpningen av den nya paragrafen större vikt läggs vidpersonregistrets storlek och syfte snarare än vid vilken leknisk uiruslning somanvänds. /SRfinner DALK:s skissering av nya länkbara användningsområden för ADB-leknikenhögst sannolik. /SR delar DALK:s mening alt en regel i datalagen börinföras, som gör det möjligl för regeringen alt efter hand undania vissa beslämdaformer av enklare personregistrering från krav på tillstånd eller anmälan. delar DäLK:suppfattning all lagregleringen bör gå parallelll med den lekniskautvecklingen på områdel. Flera av de exempel på enklare personregislrering som DALKnämner, t. ex. ord- och textbehandling, tillämpas i ökande omfattning inomförsäkringsbranschen. Enligt riksförbundets mening kan sådana former av regislreringej vara av den arten all några risker föreligger för intrång i den personligaintegriteten. anför all det i handelsföretag förs en stort antalbegränsade personregister av likartad typ med hjälp av elektroniska kassaregisieroch lerminalsysiem. Organisalionen förordar atl denna lyp av uiruslning och sysiemundanlas från eventuella krav på tillstånd eller anmälningsplikl. Om della inieanses lämpligi, förordas en form av generelli typgodkännande för respeklivesyslem eller utrustning. 1978/79:109 188 nandeskulle innebäru, ull del individuellu handelslörelagel inte behöver ansöku omtillstånd eller anmäla bruk av kassusyslem med personuppgifter. Organisalionenpåpekur ull del inom svensk handel finns ca 45 000 butiker. Del siora ftenaleiav dessa har mer än en anställd. De fiesia kassaregisier och buliksierminalsystemregistrerar uppgift om anställds nummer eller nyckelkod, försäljningsresultal,felregisireringar, lidsuppgifter saml totalbelopp utt retlovisu. Förutom denna personinformuiionförekommer del i vissa butiks-system insamling och temporär lagring avuppgifter om kundernas kreditköp. Dessu uppgifter vidurebelbrdrus lill cenlrulusysiem, dur tillstånd enligt dulalagen krävs. Del vore därför lordelukiigi omansökan till cenlrala kreditsystem även kan inbegripa lillfällig lagring avuppgifter på annan plals. Hovrällenjör delar däremoi inte kommitténs uppfattning atl sådanaundantagsregler bör införas. har uttalat har utvecklingen inte kommiiså långl all del f. n. är möjligl atl ange vilka former av personregistreringsom kan undantas från dalalagens lillämpningsområde utan att skyddel förpersonlig inlegritel ävenlyras. Med hänsyn lill atl del inte är möjligl att nunärmare ange ifrågavarande regisier och eftersom ett påtagligt behov avundantagsregler bör föreligga innan sådana regler införes i dalalagen föreslårhovrätten i försia hand au 27 § skall uigå ur förslaget För den händelse atlden lagsiiftning som kommittén föreslagil i 27 § ändå anses erforderlig anförhovrätten följande: Delbör ankomma på regeringen all genom förordning föreskriva de akluellaundantagsreglerna. Hur de undantagna registren bör beskrivas kan hovrätten inlebedömu. Med hänsyn till iniegritetsskyddel bordet i vue fall framgå avlagtexten att undanlagsreglerna avser endasl sådana regisier som inie samköresmed andra regisier. Pågrund av del anförda föreslår hovrätten i andra hand att 27 § avfallas så allregeringen bemyndigas att genom förordning föreskriva atl beslämmelserna i 2 §försia siycket och 3-7 !j§ inle skall gälla i fråga om personregister av viss iparagrafen angiven beskaffenhet under förutsättning an samköming med andra regisierinle förekommer. Sådan föreskrift bör få meddelas endasl om regeringen med beakiandeav uiruslningens art och övriga omständigheter anser uppenbarl alt regislreringeninte kommer atl medföra otillbörligt inirång i de regislrerades personligaintegritet Regeringen bör få överlåta åt dalainspeklionen all meddela närmareföreskrifter om sådani regisier. KammarräiienI konsiaterar all DALK:s förslag lill undanlagsregel i 27 § är belingaiav den förväntade framlida utvecklingen på ADB-leknikens område. uttalar har utvecklingen emellertid inte kommit så långt attdet f n. är möjligl, aii i dalalagen ange vilka former av personregislreringmed ADB som kan undanlas från lagens lillämpningsområde ulan all skyddel förpersonlig integnlel ävenlyras. Enligt 3 ij i instruktionen för datainspektionenhar inspekiionen all närmare följa utvecklingen och au hos regeringen läggafram förslag lill ålgärder som är u. i delta avseende. Med hänsyn lill del anförda anser kammarrätten, alldel f. n. ej finns behov av den föreslagna undantagsregeln. Allt eftersomerfarenheterna ger anledning därlill kan datainspektionen förväntas framläggaförslag i ämnel. Siaiskonioreisläller sig iveksaml lill DALK:s lörslag. Gränserna Ibr olika slags datorer är fiytande.En s. k. koniorsdator kan t. ex. förses med sådun utrustning ull mun kun unvänduden för omfullunde regislreringur och beurbeiningur. Duiuiekniken ulvecklus dessulommyckel snubbt Del ur därför ingen lätt och självklur uppgift att klassa datorerså som man beskriver del i betänkandet Ersätts dalalagen med en allmän personregisierlagfaller lor övrigt frågan. Siaiskoniorei föreslår därför atl man nu väntar medalt komplettera dalalagen på den punklen lills Ibrutsällningarna för en allmän personregisierlagbelysis närmare. Daipinspektloueiivilsordar vad D.ALK uppger om en snabb utveckling på del dalalekniska områdel.Man kan förvänla sig att många omvälvande nyheter kan komma atl presenierasinom en begränsad framlid. Dalainspeklionen har redan fåll lili prövning dalalekniskanyheter av del slag som presenieras av DALK, bl. a. datorsiöll lelekonferenssystem.Med hänsyn lill utvecklingen är det förmodligen ofrånkomligt atl som DALKföreslår skapa möjlighel all ge dispens från vissa regler i datalagen. Vilkadispenser som kan bli nödvändiga kan ännu inie anges. Datainspektionen anserdet emellertid principielll olyckligt med ett system av dispenser från delgenerella regelsys-lemet Att man trots detta antagligen lill följd av densnabba tekniska utvecklingen ivingas in i en sådan situation lalar enligtdalainspektionens upplänning synnerligen slarkl för behovei av en personregisierlagdär regisireringsiekniken inie har avgörande belydelse. Inspektionen betonar auJK koinmer all ha besvärsräll även beiräffande de dispensbeslui av detta slagsom kan komma all meddelas av dalainspeklionen. DALK:s framställninghar på denna punkl av naturliga skäl en mer spekulativ karaklär och innehålleringakonkrela förslag. Inle heller remissinstanserna intar beslämda hållningar. De fiestasom yttrar sig i frågan hyser dock sympali för DALK:s lanke au närmare övervägaom man inte borde eftersiräva en mer generell personregislerlagsliftning som inieär bunden lill eu visst lekniskl förfarande. Kritiska rösler saknas dock inle.