prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Detför båda projekten sammantagna samhällsekonomiska resultatet före beaktande avmiljövärden kan med rimlig sannolikhet väntas falla inom intervallen O -minus . Den samhällsekonomiska merkostnaden motsvarar iförhållande till fortsatt oljeanvändning en fördyring för gas med 0-22 %.Investeringama för rörledningssystem och LNG-terminal i samt ledningunder och () uppgår till ca 3600 miljoner kronorhuvudsakligen . För gaskunderna uppkommer ingenmotsvarande relativ fördyring om gasprisel genom subventioner hålles på ennivå som motsvarar deras kostnader för olja. Subventionsbehovet har beräknatstill . Devida intervallen ger intryck av stor beräkningsosäkerhet. Denna har sin grund inödvändigheten att kunna variera ett antal beräkningsparametrar för att därmedbl a fånga in alternativa framtida utvecklingsmöjligheter. Effekten avändringar i olika beräkningsparametrar har redovisats i särskil- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 364 dakänslighetsanalyser för Sydgas- och Västgasprojekten. Den starkast påverkandeparametem är oljeprisutvecklingen. Detta sammanhänger med att endast en del avgasens pris på svensk marknad blir direkt relaterad till oljeprisutvecklingen.En realt kraftig oljeprisstegring verkar i förbättrande och en långsam ellerutebliven real oljeprisstegring i försämrande riktning på resultatet. Dendämäst viktigaste parametem är restvärdet på de i utbyggdaanläggningarna efter utgången av de 20-åriga kalkylperioderna. Resultatetförbättras om dessa anläggningar åsättes restvärde dvs om man i likhet med vadsom görs på kontinenten räknar med betydligt långsiktigaregasförsörjningsmöjligheter än framåt. Även överskridande av beräknadeinvesteringskostnader har betydelse men känsligheten härför är inte särdelesmarkant. De ovan angivnaintervallgränserna är att se som en sammanvägning av för projekten gynnsammarespektive ogynnsamma men ej osannolika utvecklingsantaganden. Det störstasamhällsekonomiska underskottet respektive högsta subventionsbehovetrepresenterar inträffande utebliven realprisökning på olja, ingarestvärden och betydande kost-nadsöverskridanden för investeringar. Det börpåpekas att beloppsangivelserna (nuvärden ) i den samhällsekonomiska delenär relaterade till s k realränta om och beträffande subventionsbehovet tillmarknadsränta (dagens nivå under hela kalkylperioden) som alla priseroch kostnader först är underkastade en allmän inflation, som ungefärligensvarar mol skillnaden mellan marknads- och realränta. Utanförden kalkylbara ekonomiska osäkerhet, som återspeglas av de angivna intervallen,ligger särskilt för allmänna icke kalkylbara risker, som kanleda till ytterligare resultatförsämring. 0.4Organisation av konunersiell verksamhet Omregeringen som följd av Swedegas redovisning av förhandlingsresultat ochutredningar vill föreslå naturgasintroduktion, aktualiseras därmedfrågan om att förbereda och bedriva kommersiell verksamhet för att säkerställaden efter regeringens godkännande av avtalen upphandlade gasens mottagande ochavsättning. Vare sig , AB eller har enligtgällande konsortial- och samarbetsavtal möjlighet upptaga sådan verksamhet.Swedegas icke-statliga intressenter har med verkan per årsskiftet 1979/80uppsagt konsortialavtalet för Swedegas. Detsamma gäller konsortialavtalet för Sydgassom uppsagts av med begäran om omförhandling inför förverkligandet avSydgasprojektet. Frågan om kommersiell organisation hänger intimt samman medomfattning och form för det nödvändiga statliga ekonomiska stödet. Swedegashar icke ansett det ingå i dess uppdrag att redovisa förslag vare sig ifråga omorganisation eller statsstöd. Swedegas vill emellertid framhålla att dessafrågor påkallar en snabb lösning för att det med Swedegas hittillsva- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 365 randeverksamhet inledda arbetet på en naturgasintroduktion skall kunna fullföljas ienlighet med den tidsplanering som angivits i Swedegas rapporter. 1sin rapport redogjorde Swedegas bl a för innehållet i detleveransavtal gällande för en initialperiod , som träffats med Ruhrgas1978-05-29, och för möjligheterna till föriängning därav under . SedanElam-Bergendahlska utvärderingen av nämnda rapport framlagts, anförde Swedegasi sitt yttrande däröver att borde fullföljas endastom leveranser för slutligt ställningstagande frånstatsmakternas sida kunde ställas i utsikt med rimlig säkerhet för minst 20 åreller annat likvärdigt uppföljningsprojekt för samma marknad ochtransportsystem framkommit. Swedegas anmälde att förhandlingar pågickmed i frågan och att Swedegas räknade med att redan på nyåret1979 skulle kunna lämna sådana garantier som av statsmakterna kunde bedömasinnebära rimlig säkerhet för gasleveranser under . Denämnda förhandlingarna med har slutförts och resulterat i följandeändringar av de träffade avtalen. Leveransavtaletlöper eller tom istället (med tidigare avtaladelO-årsförlängningar om ej uppsägning sker). Så snart , som fortlöpandegenom långfristiga avtal anskaffar nya naturgasmängder, träffat avtal om nästastora inköpsprojekt avseende rörgas, skall förlänga leveransavtalet medSwedegas om 1,2 Gm'/ år med samma leveranstid som gäller för det nya projektetdock minst antingen på oförändrade villkor i övrigt eller påde ändrade villkor, som gäller för det nya projektet, varvid Swedegas ärskyldigt att efter erbjudandet acceptera dessa ändrade villkordärest Swedegas ej kan erhålla bättre villkor från annan gasleverantör. SkulleRuhrgas' nu ifrågavarande gasinköp ske i form av import som är av den utländskesäljaren underkastad reexportförbud och skulle det icke lyckas att fåförbudet hävt i vad avser leveranser till Swedegas, befrias imolsvarande mån från angivna leveransåtagande. Swedegas bedömer det somsynnerligen osannolikt att icke skall lyckas säkra ytteriigaregaskvantiteter för tiden . De miljardinvesteringar som ochandra gasföretag redan beslutat och håller på att genomföra skulle vara heltfelaktiga om icke ytterligare stora gaskvantiteter skulle komma att utbjudastill försäljning. Varkentidigare träffade avtal mellan och Swedegas om gasle- 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 366 veranser eller det nu träffade tilläggsavtalet ärunderkastade någon prövning från västtyska regeringens sida. Endast ytterstextraordinära omständigheter torde förmå att vidtaga ett sådant motSverige riktat steg som att förbjuda att leverera gas till Swedegas. Efter överläggningar och förhandlingar som förts mellanföreträdare för Swedegas och det statliga algeriska företaget frånslutet av 1977, undertecknade partema i ett avtal omförsäljning till Swedegas från Sonatrach av vissa mängder LNG under entjugoårsperiod. Avtalets text baserar sig på Sonatrachs för LNG-leveranseranvända standardavtal. Sonatrachs företrädare har under förhandlingarna varitytterst obenägna att företaga ändringar i texten och har intagit ståndpunktenatt avtalet icke är förhandlingsbart men att Sonatrach med bibehållande avavtalets fundamentala priciper varit berett att vidtaga smärre anpassningar avavtalet till förhållanden som är speciella för den individuella köparen. Andra köpare av LNG från synes ha fält accepterai huvudsak föreliggande text, vilket kan underiätta en eventuel framtidasamverkan på köparsidan. Avtalet gäller för en avtalsperiod som slutar efterden första regelbundna leveransen av LNG från Sonatrach till Swedegas. Den tid under vilken de kontraktsenligaleveranserna beräknas äga rum är således 1985-2004. Den totala kvantiteten för leveranserna utgör enligtavtalet 340 miljarder övre värmevärdetermier, dvs. 34 miljarder m' naturgas. Denåriiga kvantiteten utgör 1/20 därav, dvs. 1,7 miljarder m '. Beroende från vilken hamn i nu aktuella LNG skalluskeppas (Arzew eller , som ligger i västra respektive östra ändan av denalgeriska ) och på vilken plats i den skall landas(Wilhelmshaven eller svenska ) kan den från Iransporlekono-misksynpunkt lämpliga kvantiteten vid utnyttjande av bestämd transportkapacitetvariera. Med hänsyn härtill skall Swedegas sedan det erhållitmeddelande om från vilken hamn i kommer att skeppa gasenkunna höja kvantiteten till högst 440 miljarder övre värmevärdetermier dvs.till högst cirka 2,2 miljarder m' gas . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 367 Innanleveranserna uppnår den överenskomna årliga storleken, skall inledandeleveranser äga rum, vilka avses påbörjade . Tjugoårsperiodenunder vilken leveranserna skall ske börjar att löpa då denlevererade kvantiteten uppgår till en tolftedel av förutsedd årlig kvantitet.Den första reguljära leveransen avses inträffa under första kvartalet 1985.Sedan skall leveranserna fortsätta på kon-traktsenlig nivå under tjugo år.Delta innebär att de ovannämnda inledande leveranserna ej ingår i de ovannämndakvantitetssiffrorna. Någon absolut garanti för att leveranserna nårkontraktsenlig kvantitet finns ej, men parternahar åtagit sig att söka hålla denna tidtabell. Sedande regelbundna leveranserna kommit igång måste Swedegas utom i fall av forcemajeure och liknande händelser avhämta de kvantiteter, som det åtagit sig attköpa. I mycket begränsad omfattning har Swedegas möjlighet att under senare åravhämta kontrakterade kvantiteter, som det ej tagit emot menhar fått betala. Swedegasåtager sig att sälja gasen endast till förbrukare i . Det innebär förbudmot export från och förbud för Swedegas att under transporten säljagasen. Detta får beaktas om gasen ej kan införas till eller ommarknadsförhållandena i drastiskt skulle ändras. Under exceptionellaomständigheter får Swedegas emellertid företaga tekniska utbyten, dvs.överiåta gasen till annan mot det att Swedegas övertager sammakvantitet från den till vilken gasen överlåtits. Sonatrach fäster avseende vidatt dess köpare ej vidaresäljer gas till annat land och därmed störmarknadsbilden för gasexport. Prisetnoteras fob algerisk kust, dvs. ombord på båt i algerisk hamn, och priset ärdetsamma oavsett vilken hamn i som väljes. Det tillämpligaförsäljningspriset är det högsta av det s.k. faktureringspriset och det s.k.minimipriset. Faktureringsprisetär indexreglerat och basen i indexklausulen är USS 1,30 per miljon BTU den 1januari 1975. Detta pris regleras sedan i sin helhet med hänsyn tillutvecklingen från denna tidpunkt för olika oljenoteringar i . Detavtalade försäljningspriset skall dock under inga förhållanden vara lägre änett minimigrundpris på US$ 1,30 per miljon BTU. Därvid skall emellertiddollarkursen omräknas med hänsyn till förändringarna i sex europeiska valutor,däribland den svenska kronan, med utgångspunkt från det genomsnittligakursförhållandet . 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 368 Partema skall sedan de regelbundna leveranserna inlettsoch därefter granska de ekonomiska förhållandena på marknadernaför naturgas och andra energiformer i vissa länder i . Om priset i dessaländer ej längre motsvarar de verkliga förhållandena skall endera parten harätt att påfordra att priset justeras för att bättre återspegla marknadsförhållandena. Om den ekonomiska jämvikten i avtalet skulle mbbas genomekonomisk force majeure, skall avtalet kunna ändras så att balansenålerslälles. Leverans sker fob algerisk kust, dock utan angivande avhamn. Övergången av äganderätten sker då gasen införes i fartyget. FörSwedegas skulle hamnen , som ligger längre västerut än , medföra atttransportsträckan blir kortare. Sonatrach har muntligen meddelat att ärdet mest troliga alternativet. Sedan valet av lastningshamn meddelats kanSwedegas bestämma sig för att höja kvantiteten så att denbättre anpassas till transportsträckan och utnyttjat tonnage. 2.3.8 Transport m. m. Villkoren för sjötransporten av de kvantiteter LNG somomfattas av avtalet skall bestämmas genom överenskommelse mellan partema senastden . Enligt algeriska regler skall hälften av de kvantitetersom avses med avtalet transporteras på algeriska kölar. Det stathga rederietCNAN har sjötransportmonopol i och har normalt varit detbolag som utfört transporter enligt bestämmelser av nu aktuellt slag. 1förevarande fall kompliceras saken något av att transporten förmodligen kommeratt utföras endast med ett fartyg. Partema skall undersöka möjligheterna av att bilda ettjoinl venture med lika andelar för gemensamt samarbete i transportfrågan. Iövrigt skall parterna eftersträva att ett svenkt varv anlitas vid beställningav fartyg för transporten, om varvet kan erbjuda kommersiella villkor. Force majeure och vissa allvarliga olyckshändelser befriarpartema från deras åtaganden de inträffade händelserna varar. 2.3.9 Villkor för avtalets giltighet Avtalet är för sin giltighet beroende av vissa villkor. För det första skall avtalet godkännas av behörigaregeringsinstanser i vardera landet . Vidare skall vardera parten erhålla en av honom somlämplig bedömd finansiering av de anläggningar som erfordras för avtaletsfullgörande. Uppfyllandet av dessa sistnämnda skall ske senast 31 december1979. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 369 6 Olika tillförselalternativ för naturgas och betydelsen för dessa avNordgat-ledningen 6.2Betydeisen av att basera naturgasverksamheten på Iovannämnda rapport klarlades likaledes att inledandeleveranser från det centraleuropeiska naturgassystemet ger en klartförbättrad förhandlingsposition vid konlraklering av ytteriigaregaskvantiteter. Eftersom säljaren som regel kräver en kort uppbyggnadsperiodoch att köparen tar hand om hela den aktuella gasmängden kan det föreliggasvårigheter för att betraktas som en "ready and able buyer"om inte en anknytning till det centraleuropeiska nätet finns. Ruhrgasavtaletger härutöver följande fördelar: - En naturgasintroduktion kan ägarum . Möjligheten att erhålla gas från andraleverantörer är liten. - En för introduktionsändamållämplig belastningsfaktor på erhålls. - Ett flexibelt uttag över åretmedges. Swedegas måste kontraklsenligt betala för av årsvolymen.Uttaget kan emellertid varieras efter Swedegas önskemål, enbartbegränsat av ett maximerat timuttag. - En rimlig uppbyggnadsperioderhålles som innebär att först år 3 den fulla volymen behöver tas emot. Dettabedöms ge en tillräckligt för att upparbeta marknaden. - Tillfälliga stömingar itillförseln kan motverkas genom det centraleuropeiska systemets möjlighetertill lagring av gas, belastningsutjämning, gasbyten, lån av gas osv. Även ominte alla sådana möjligheter kan täckas genom ett leveransavtal visarerfarenheterna dock att länderna och gasbolagen positivt bidrar till att lösavarandras problem. Motdenna bakgrund bör ett LNG-projekt genomföras först sedan etablerat enförbindelse med det västeuropeiska naturgassystemet. 7 Rörledningsnät och marknad i Västgasområdet VästgasAB har med som konsult undersökt marknaden för naturgas ivästra och möjligheterna att i detta område med ett rörledningssystemplacera en gaskvantitet på 1,7-2,2 Gm'/år med 1,7 Gmfår som grundallernativ. Studienhar omfattat området från i söder till i norr med Västeråssom östlig gräns. 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 370 (Arbetsmetodik, diverse detaljuppgifter osv. framgår avsärskild bilaga' lill föreliggande rapport från ). Inom hela det undersökta området finns med dessa försiktigtvalda konverteringsgrader en total gasmarknad på ca 2,5 Gm'/år. Den tillgängligagasmarknaden har med hänsyn till energitätheten dock bedömts något mindre. Tillett rimligt vittförgrenat römät torde ca 2,3 Gm' fördelat enligt följande kunnaanslutas. - 1670 Mm' grundaltemativ (stamledning väster om ) - 70 Mm' grenledning - 100 Mm' grenledning , - 260 Mm' grenledning - 50 Mm' grenledning - 150 Mm' småkunder 1000 m' Eo 6 000 m' Eo - 2 300 Mm' Den i grundalternativet önskade årsvolymen på 1,7 Gm' kanalltså avsättas på en marknad som sträcker sig från över Dalslandtill enligt rad 1 i ovanstående tabell. Antalet gaskunder för attuppnå volymen längs denna sträckning blir 50 och var och en av kunderna får vidövergång till naturgas en förbmkning som är större än 5 Mm'/år. Dessa kunder har f. n. en energiförbrukning fördelad påolika kundtyper och olja enligt nedanstående tabell. Förbrukning k(m') k(m') k(m') k(m') k lon Summa 1717 115 88 1920 43,5 Som framgår av tabellen dominerar Eo5 kraftigt. Av den lolala energiförbmkningen torde följandebränslemängder kunna ersättas med gas. Eo5 k(m')/år Eo4 k(m')/år k(m')/år Bränslemängder Motsvarande gasmängd Mm' gas ' Ej bifogad här. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 371 8 Ekonomi för 8.2 Samhällsekonomisk kalkyl Enresultatberäkning gmndad på förutsättningar dvs. bl.a. 3,5%årlig real oljeprishöjning, visar som framgår av känslighetsanalysen ettöverskott på . För att erhålla samma ekonomiska resultat vid fortsattoljeanvändning som vid gasanvändning motsvarar denna mindrekostnad en sänkningav oljepriset, uttryckt i lågsvavlig eldningsolja 4, med /Gcal (eff)eller ca /m' vid . Ettnollalternativ i bemärkelsen real oljeprishöjning (27år) ger däremoi ett underskott på I . Deekonomiska värderingama är baserade på dagens näringslivsstmk-tur. Dettainnebär en försiktig värdering av naturgasmarknaden, då hänsyn icke tagits sannolik utveckling mot en ökande betalningsförmåga för naturgas inomvästgasområdet. 1värderingarna har räknats med skattemässig neutralitet mellan olja och naturgasoch oförändrade kostnader för beredskapslagring. Till miljövinster, förbättradförsörjningstrygghet eller andra ej kommersiellt gripbara fakiorer har hänsynej tagits. Utvärderingenav ekonomi har baserats på leveranser av naturgas i 20 år.Internationellt brukar motsvarande projekt baseras på 25 å leveranser,trots att bindande leveransavtal ej träffats för så långa kalkylperioder. Somsammanfattning av känslighetsanalysen kan alltså konstateras, attVästgasprojektets resultat kan bedömas ligga i intervallet -t- I och - 1,5miljarder kronor (räknat som nuvärde). Den parameter som resultatet är mestkänslig för är oljeprisutvecklingen och det är variationer i denna parametersom mest påverkar såväl den övre som den nedre gränsen för dettaresultatintervall. Deberäkningar som genomförts bygger bl. a. på att gaspriset bestäms av detaljeradprisklausul där oljepriser ingår som fundamentala index. Mot bakgrund av resultatetsstarka beroende av oljeprisutveckiingen kan det dock vara på sin plats atträkna med mindre matematisk exakthet beträffande denna prisklausul och alltsåinföra ett visst osäkerhetsintervall även för denna. Konsekvensen förVästgasprojektets resultat av en sådan osäkerhetssyn beträffande prisklausutenskulle närmast bli en flyttning av resultatintervallets övre gräns med istorleksordningen en halv miljard åt det negativa hållet. Intervallet blir då-h 0,5-1,. Deangivna övre och undre intervallgränserna utgör alltså sammanväg-ningar avolika för projektet ej osannolika utvecklingsantaganden. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 372 undregränstalet representerar inträffande utebliven realprisökning påolja, inga restvärden och betydande kostnadsöverskridanden för investeringar.Kalkylen är baserad på ett fartyg, vilket Swedegas bedömer som en realistisklösning. Två mindre fartyg kommer att försämra kalkylen. Detta kan om övrigainvesteringsöverskridanden blir beg. '-änsade delvis rymmas i del lägre värdel.Det övre innefattar viss (dock mindre än 3,) realprisökning på oljaoch restvärden, men däremot ej inhemska möjligheter till bälire betalandegasmarknad och samkörnings-vinster med Sydgasnätet. Det övre gränstalet kandärför inte betraktas som en optimistisk utan även det som en försiktigvärdering. 9 Ekonomi för Sydgas- och Västgasprojekten Detsammanlagda investeringsbehovet för Syd- och Västgasprojekten, exklusivestatliga garantier för investeringar och transporttjänster utomlands, harberäknats till ca. Fördelningen på olika större poster är följande,inklusive hopkoppling av näten, i Mkr. Västgas () 325 Kundkonverteringar 200 2 865 Investeringarnafördelar sig huvudsakligen till 1985. Beloppen är angivna exkl.byggräntor och penningvärde. Deresultat som ovan redovisals för , liksom de resultat som iSwedegas septemberrapport () redovisades för , ärangivna utan atl kalkylerna gottskrivits för positiva miljövärden ellerbelastats för evenluella merutgifler med hänsyn till beredskapslag-ringskraven. (Se avsnitt 11 nedan.) Somuigångspunki för bedömning av resultatet används ett beräknings-alternativ, sombaserats på förutsättningar rörande oljeprisutvecklingen m.m. Detta alternativ har sedan kompletterats med en s. k. känslighetsanalys. Dåoljeprisutveckiingen är av avgörande betydelse och då denna utveckling underde närmaste 25 åren är omöjlig att mera i detalj förutse har resultatetangivits som ett intervall. 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 373 En samhällsekonomisk värdering av miljöfördelarna vidgasanvändning är svår att göra och Swedegas avstod att utvärdera fördelama iden tidigare rapporten. På grundval av resonemang fört av i remissvar på Swedegas rapport har emellertid nu vissaförsök till beloppsangivelser gjorts. (Se bl.a. nedan avsnitt 12.) Redovisning av resultatintervall för Sydgas- ochVästgasprojekten (mkr. Resultat med antaganden enligt : -855 -t-910 . (LAnHopkoppling -270 -215 Ändrade antaganden: Restvärden på anläggningama real oljeprisökning Ingen real oljeprisökning Fördyrade investeringar samt avmndning Bättre betalande gasmarknad i Överkapacitet på transportledningen i och Samkömingsvinster för Syd- och Västgasnäten Kommersiell (företagsekonomisk) kalkyl. Som en följd av att vissa fördelar för samhället och gaskunderna ej tillfaller gasbolagen erfordras visst samhällsstöd för kommersiell drift varav ingår i ovanstående -1577 -1- 215 -1362 -1500 -1577 -t- 215 -1362 -1500 9.4 Hopkoppling av Västgas- och Sydgassystemen En detaljerad studie över samverkansformer mellan de bådagassystemen har ännu ej kunnat genomföras. En rad fördelar med en hopkopplingkan dock redan konstateras bl. - Möjlighetertill hjälpleveranser vid eventuella förseningar av leveransstart. Vidförsening av Västgassyslemet kan ett fungerande Sydgas-system ge temporäraleveranser till Västgas, antingen via långsammare utbyggnad eller vianeddragning av leveranser till kunder med avbrytbara kontrakt. - Möjlighetertill en mer utjämnad marknadsuppbyggnad. Avtalet med ger en leverans av0,6 Gm3/år 1982-1983, 1,0 Gm3 1983 - Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 374 1984och 1,2 Gm3 1984-1985. Avtalet med Sonatrach ger ca 2 Gm3/år fr. o. m. Enlidigarelagd introduktion av naturgas inom exempel vis Västgas' kundtätaområde i med gas från Syd gas skulle avsevärt kunnaförbättra möjligheterna till en mer gynnsam uppbyggnadstakt för de bådasystemen som investeringama inte nödvändigtvis behöver tidigareläggasi nämnvärd grad (senareläggning av stamledning mot ). - Möjligheter till belasiningsutjämning.De båda leveranskontrakten är tecknade med olika gällande leveransvillkor, bl.a. utnyttjningstider. Kundstmkturen inom de båda områdena är olika så tillvidaatt störte andel kunder lämpliga för avbrytbara kontrakt finns inom Västgas' område. - Möjlighet till gemensamtgaslager. Ett marginallager i en LNG-anlägg-ning är i dagens läge denbilligaste och troligen enda möjliga formen att lagra naturgas. Dennalagringsform lämpar sig både för peak-shaving och för beredskapslagring. Fördet senare fallet håller bl. a. metoder på att utvecklas för lagring av LNG ibergmm. Utredningar pågår emellertid också för alternativet/komplementet attlagra gas i underjordiska formationer. - Ökad driftsäkerhet. Genom detvå inmatningspunkterna för de hopkopplade systemen kan utbyte av gas ske vidstörningar i endera leveranspunkten eller någonstans på den gemensammastamledningen mellan dessa punkter. Utbytbara kvantiteter kan med utnyttjningav avbrytbara kontrakt, gemensamt lager, hjälpleveranser från kontinenten etc,bli betydande så att störningen minimeras även vid längre avbrott. Härigenombegränsas också nackdelama av ev. bristande tillgänglighet till LNG-fartygel. - Genom hopkopplingen skapas ökadmöjlighet att ta godtycklig sektion av stamledningen från landningspunkten vidÖresund till LNG-terminalen i ur drift för reparation och underhåll.