prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Miljöskäl talar även för en viss restriktivitet i vart fall under ettinledningsskede innan de miljömässiga effekierna bättre kan bedömas. Beträffande skogsavfall räknar jag med atl mer än hälftenav den av bedömda maximala potentialen (exkl. lövved) skallkunna nyttiggöras 1990. Dessutom räknar jag med vissabidrag från energiskogsodlingar. Bidraget frän vindkraft ligger nägot under vad som finnsmedräknat i alternativ. Jag anser det emellerlid inte vararealistiskt att räkna med större bidrag. För all ha möjlighel all nå någothögre nivåer skulle det fordras forceringar bl. a. inomenergiforskningsprogrammei med ett belydande lekniskl och ekonomisktrisktagande som jag inle är beredd att förorda. Kol är en kommersiellt tillgänglig energiråvara som redanär ekonomiskt fördelaktig i många tillämpningar och som dessulom har storaförulsältningar att successivt förbättra sin konkurrensförmåga. Jag räknardärför med att en ökning av kolimporten kommer till stånd. Som jag tidigareframhållit är dock en föruisättning härför atl hälso- och miljöproblemen isamband med kolförbränning och avfallshantering kan lösas på ett tillfredsställandesätt. Delegaiionen för solvärme och bränslen som kan ersättaolja har bl.a. lill uppgift att föreslå ålgärder för alt så snabbt som möjliglintroducera solvärme och fasta bränslen i den svenska energiförsörjningen.Delegationen haren central uppgifi i sirävandena all nå de mål somjag här angivit. Beiräffande vattenkraften anserjag all ett utbyggnadsmålpå är rimligt. Jag anser vidare att kärnkraftprogrammet börbegränsas lill lolv reaktorer. Det innebär dels att eliillskoltet blir någotmindre än i Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 129 kommissionensalternativ C, dels att möjligheterna till värmeavtappning reduceras något. /alternativ antogs en begränsad introduktion av naturgas.Som jag skall redogöra för (avsnitt 8.2) anser jag att det saknastillräckliga motiv för ett samhällsstöd av den omfattning som behövs för atlde nu akluella nalurgasprojekien skall kunna genomföras. Jag räknar såledesinle med något bidrag från naturgas i energibalansen under den aktuellaperioden. Medde förutsättningar som jag här räknat med blir oljeberoendet i absoluta talmindre än . Jag anser emellertid att oljeberoendet, trots de i flera falloptimistiska antagandena om bidragen från nya energislag, enligt balansernaännu är otillfredsställande högt. Detta illustrerar enligt min meningproblemets svårighetsgrad och understryker det nödvändiga i att vi på allaområden och med många olika typer av åtgärder strävar efter alt minskaoljeanvändningen. Jagvill emellertid framhålla att tidpunkten 1990 är tämligen godtyckligt vald ochatt energibalansen därefter relativt snabbt kan komma alt förändras mot enytteriigare minskande oljeanvändning. De ännu oprövade förnybara och inhemskaenergikällorna kan inte förväntas vara möjliga att bölja introducera i någonbetydande omfattning förrän tidigast . Det innebär mednödvändighet all bidragen endast kan bli små . En väsentligt snabbareökning av dessa energikällor kan förväntas om deras egenskaper iolika avseenden visar sig motsvara förväntningarna. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 130 8.1,1Den svenska oljemarknaden Oljamåste ännu ge det största bidraget till vår energiförsörjning.Strävandena att minska oljeberoendet måste därför gå hand i hand med åtgärderför att säkra tillförseln av olja. Somen bakgrund till mina överväganden och förslag villjag lämna några allmännauppgifter om oljemarknaden i . Jag kommer därvid att beröra också denintemationella oljemarknadens utveckling . På oljeområdetär vårt utlandsberoende mycket starkt. Detta har givetvis sin gmnd främst i attall tillförsel sker i form av import. Det finns också andra faktorer som verkarför att vår oljeförsörjning i långt högre grad än andra delar avenergiförsörjningen påverkas av händelser i vår omvärld. Ensådan faktor är att import, raffinering och distribution av olja till stor delsker genom internationella företag med en världsomspännande verksamhet i allaled av oljehanteringen. För dessa företag utgör försäljningen i endasten obetydlig del av av deras totala rörelse. En andra för specifikfaktor är den förhållandevis låga raffineringskapaciteten som medför ett behovav att importera en betydande mängd färdiga produkter. Därtill kommer ettstarkt beroende av den västeuropeiska s. k.spotmarknaden för oljeprodukter medcentrum i . Denna är en utpräglad marginalmarknad i den meningen attden svarar endast för några procent av totala behov. Den gerdärför kraftiga utslag vid ändringar i balansen mellan tillgång och efterfråganpå världsmarknaden. Fördelningenav oljeimport på ursprungsområden framgår av tabell8.1. Tabell8.1 import av råolja och oljeprodukter 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 131 Denimport som redovisas från utgörs huvudsakligen av raffineradeprodukter som baseras på råolja från och . Dessa områdensvarar alltså direkt eller indirekt för en betydligt större del av oljeimportenän som framgår av tabellen, uppskattningsvis . hardock råoljeproduktionen i börjat lämna vissa bidrag. År 1977importerades nära 2 milj. ton råolja från och . Dennaimport kan väntas komma att öka . Densvenska raffineringskapaciteten redovisas i tabell 8.2. raffinaderier i och producerar huvudsakligenasfalt. , som togs 1975, ägs av () och , som förfogar över vardera av kapaciteten. I början av 1970-taletfanns planer på ny- eller tillbyggnad av flera raffinaderier. Genomutvecklingen på den internationella marknaden har dessa planer blivitinaktuella. Som en följd av bl.a. höjningen av oljepriserna efter 1973-1974års oljekris och de senaste årens svaga ekonomiska tillväxt i industriländernahar oljeförbrukningen i dessa länder ökat endast obetydligt. Detta har letttill ett stort överskott på raffineringskapacitet, särskilt i . Somen följd härav har det fram funnits ettpristryckande överskott av färdiga produkter på Rotterdammarknaden. För densvenska marknaden har detta inneburit att import av färdiga produkter har gettett bättre ekonomiskt resultat än råoljeimport och raffinering i . Dettahar medfört ett relativt lågt utnyttjande av raffineringskapaciteten, endast70-80%. Avtabell 8.3 framgår att den inhemska raffineringen är 1977 svarade för ungefärhälften av tillförseln till den svenska marknaden. Behovetav bensin täcks i huvudsak genom raffinering i . Särskilt för de tjockaeldningsoljorna finns däremot ett relativt stort importbehov. Det kan noterasatt detta behov är särskilt stort för de lågsvavliga kvaliteter som utgör enväxande del av den svenska efterfrågan. En stor del av dessa köp sker påRotterdammarknaden. För flygbränslen och petrokemisk råvara, som i tabellenredovisas under övrigt, är importberoendet 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 132 Tabell 8.3 Försörjningen med vissa oljeprodukter I tabellen redovisas inte tillförseln avasfalt m.fl. produkter för användning utanför energiområdet. Den svenska oljemarknaden domineras sedan lång tidtillbaka av dotterbolag till fem av de stora internationella oljebolagennämligen BP, (i ), Gulf, och . Dessa bolag har ensammanlagd marknadsandel av . De två större svenskägda oljeföretagenNynäs och OK har en sammanlagd marknadsandel av . Dessa företagsaknar egen råoljeproduktion och de köper huvuddelen av sitt behov av råoljaoch raffinerade produkter från de intemationella bolagen. Betydande kvantitetereldningsoljor importeras dock från . Oljeföretagens marknadsandelar varierar starkt för olikaprodukter. De sju nämnda företagen svarar för av bensinförsäljningen.Försäljningen av eldningsoljor sker dock i stor utsträckning genom mindre företag. I tabell 8.4 har oljeföretagen delats in i tre grupper,dels svenskägda raffinaderiföretag, dels utlandsägda raffinaderiföretag, delsövriga företag. De svenska dotterbolagen till och Gulf har, trots att desaknar raffinaderier i , räknats in i den mellersta gruppen med hänsyntill atl de normall hämtar sina produkter från raffinaderier i resp. ochDanmark som har tillkommit delvis för att täcka den svenska marknadens behov. Tabell 8.4 Oljeföretagens marknadsandelar, % Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 133 Avtabellen framgår att de stora internationella bolagens andel av marknaden harminskat . Detta gäller i särskilt hög grad föreldningsoljor. Såvitt avser bensin har emellertid de internationella bolagenhävdat sin ställning. Företag inom gruppen övriga, som omfattar mindredistributörer och andra företag som köper främst eldningsoljor påspotmarknaden, har ökat sin sammanlagda marknadsandel. Företagen med raffineringi har haft ett otillfredsställande ekonomisktresultat. Enligt uppgifter från statens prisoch kartellnämnd har dessa företagför de tre haft en sammanlagd förlust av ca 600 milj. kr.,redovisad som resultat före bokslutsdispositioner och skatt. Deproduktimporterande bolagen visar ett överskott med ca 400 milj. kr. Bokslutenför visar att den negativa utvecklingen förraffinaderiföretagen då hade förstärkts. Under de senaste månademahar dock raffinaderifortagens läge förbättrats. Bakgmnden härtill ärutvecklingen på oljemarknaden till följd av störningarna iIrans råoljeproduktion. Sedan den iranska oljeexporten, som har utgjort av import, praktiskt taget upphört har dettidigare råoljeöverskottet fallit bort. Följden har blivit omfattandeprishöjningar framför allt på Rotterdam-marknaden för färdiga produkter.Härigenom har de företag som förfogar över råolja från egen produktion eller pålängre kontrakt kunnat förbättra sina marginaler väsentligt. De företag som ärhänvisade till import av färdiga produkter har emellertid stora svårigheter,eftersom utbudet är begränsat och priserna höga. Enligtvissa bedömare är förbättringen i raffinaderiföretagens läge endasttillfälligt. Bl.a. hänvisas till att det västeuropeiska överskottet påraffineringskapacitet kommer att finnas kvar åtminstone till mitten av1980-talet. Så snart råoljemarknaden normaliseras skulle därför trycket nedåtpå produktpriserna i återuppstå. Dennafråga är mycket svårbedömd. En osäker faktor är utvecklingen av efterfrågan påolika produkter. Det finns en internationell tendens till ökande efterfrägan pålätta produkter, framför allt motorbensin, medan efterfrågan på tjockoljaminskar till följd bl. a. av energibesparande åtgärder inom bostadsuppvärmningoch industri. På något kan kol och kärnkraft komma att i ökadomfattning ersätta olja för elproduktion. Man räknar med att denna tendens iVästeuropa kan komma atl medföra växande problem med att produktutbytet frånraffineringen inte stämmer överens med marknadens behov av olika oljeprodukter.Tekniskt kan en sådan ändring av produktionsmönstret uppnås genom omfatlandeinvesteringar i utmstning för konvertering från tyngre ttll lättare produkler,främst anläggningar för s. k. katalytisk krackning. Enmotsvarande tendens till ökad användning av lätta oljeprodukter finns iSverige. Som jag har anfört (avsnitt 6.4) väntas användningen avoljeprodukter inom transportsektorn, dvs. bensin och motorbrännolja, komma attöka även . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 134 8.1.2Statliga insatser på oljeområdet Bortsettfrån beredskapslagringen av oljeprodukter som inleddes redan före andravärldskriget är de statliga insatserna på oljeförsöijningens område avrelativt sent datum. De första stegen togs med bildandet av OljeprospekteringAB (OPAB) för prospektering på svenskt område och år 1973för prospektering utomlands. Statliga och enskilda intressenter deltog med likaandelar då dessa bolag bildades och verksamheten finansierades genomintressentbidrag. Efter1973-1974 års oljekris vidtogs en rad åtgärder som innebar ett mer aktivtengagemang från statens sida på oljeområdet. energipolitiskaprogram angavs en aktiv oljepolitik som ett nödvändigt inslag i en långsiktigenergipolitik. Följande år (prop. 1975/76:124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262)vidtogs vissa åtgärder på bl. a. det organisatoriska områdel. Det statligaoljebolaget tilldelades därvid en central roll somkommersiellt instmment för den statliga oljepolitiken. Det förutsattes attbolaget skulle komma att bedriva verksamhet på olika från försörjningssynpunktbetydelsefulla led av oljehanteringen. För att bolaget skulle få tillräckligfinansiell styrka höjdes det egna kapitalet i två etapper till 50 milj. kr.genom aktieteckning av bolagets ägare, och StatsföretagAB. Jagskall här lämna en kort redogörelse för de olika inslagen i den oljepolitik somutformades . I samband därmed kommer jag också att redovisa deviktigaste resultaten av de åtgärder som har vidtagits . Påoljeprospekteringens område anvisades särskilda medel till Svenska Petroleum.Dessa medel var avsedda att möjliggöra vissa från försörjningssynpunktangelägna arbeten på svenskt område och i . Under budgetåren 1976/77och 1977/78 anvisades sammanlagt 40 milj. kr., varav 18 milj. kr. År1978 (prop. 1977/78:128, NU 1977/78:70, rskr 1977/78:343) infördes ett nyttbidragssystem för att finansiera såväl kommersiell prospektering inomPetroswede och andra företag som försörjningspolitiskt motiverad prospekteringgenom . Omfattningen av de svenska prospekteringsinsatsernabedömdes härigenom kunna öka från 30-40 milj. kr. till ca 100 milj. kr. om åretefter två ä . För att finansiera bidragssystemet beslöts en viss höjningav den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. Inkomsterna tillförs ensärskild fond, oljeprospek-teringsfonden. I samband med beslutet ombidragssystemet vidtogs inga ändringar av organisationen påprospekteringsområdet. Det förutsattes att skulle arbetahuvudsakligen med utnyttjande av resurserna inom OPAB och Petroswede. SvenskaPetroleum hade redan tidigare övertagit de statliga intressena i dessa bolag. Fören närmare redogörelse för insatserna på prospekteringsområdet hänvisas tillprop. 1977/78: 128 om stöd till prospektering efter olja och naturgas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 135 År1975 infördes en statlig kredUgaranti för oljeutvinning m. m. för attunderlätta finansieringen av sådana investeringar i utvinning, transport ochlagring av olja som bedöms värdefulla från svensk försörjningssynpunkt.Garantiramen fastställdes till 2000 milj. kr. Bakgmnden till attgarantisystemet infördes var närmast att bidrag till att finansiera utbyggnadenav oljefält i bl. a. bedömdes kunna ge möjligheter till långtidsavtalom leveranser av utvunnen råolja från resp. fält. vidgadesanvändningsområdet för garantin så att den får användas för att finansiera ävenköp av andelar i konstaterade fyndigheter. Kreditgarantinkan användas på motsvarande sätt för att finansiera även investeringar iutvinning m. m. av naturgas och kol. Garantinhar kommit till användning i ett större fall, nämligen för SvenskaPetroleums finansiering av utbyggnaden av etapp A av Valhallfältet på norsktkontinentalsockelområde i enligt avtal med det norskaföretaget /S (). Detta företag äger enandel av i Valhallfältet och en mindre andel i det närbelägna Torfältet,som redan är i produktion. har genom avtalet fält rätt attköpa hela NOCO: s produktion av råolja från dessa fält, beräknad till minst 6milj. ton under fältens livstid. Dessutom har genom avtaletförvärvat en intresseandel i ett angränsande block, där borrningar avses börjaår 1979. Svensk statsgaranti för upplåning har ställts förhögst 110 milj. US dollar, motsvarande ca 500 milj. kr. Sedan den norskaregeringen lämnat erforderliga tillstånd har ett slutligt avtal undertecknatsi . SvenskaPetroleums verksamhet på råoljeområdet har inriktats även på att knytakommersiella kontakter med oljeproducerande länder i form av långtidsavtal.Sådana kontakter har tagits med nationella oljebolag i såväl OPEC-länder somNorge och . har kontrakt tecknats med det statligairakiska oljebolaget om vissa leveranser av råolja. Förhandlingar pågår omleveranser från andra länder. Isyfte att skapa ett marknadsunderlag för sin planerade verksamhet i råoljeledethar bedrivit viss marknadsföring av oljeprodukter i Sverige.Denna har inriktats framför allt på försäljning av eldningsoljor lill störrekonsumenter inom den offentliga sektorn och industrin. Föratt inte behöva bygga upp egna resurser för lagerhållning och distribution,där betydande överkapacitet råder, ingick ett avtalmed Svenska BP. Enligt avtalet tillhandahåller BP dessa tjänster för SvenskaPetroleums räkning. Underdet första nådde bolaget en försäljning av totah 1,7 milj.m oljeprodukter, varav huvuddelen tjockolja. Omkring hälften av försäljningenskedde till . Genom att behovet av olja förkraftproduktion varit litet har dock bolagets försäljning avtjockolja minskat. Detta har delvis kompenserats genom en ökad försäljning avtunn eldningsolja. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 136 SvenskaPetroleums inköp utgjordes fram av färdiga produkter, ihuvudsak från Rotterdammarknaden. Bolaget har dock nu bl. a. genom NOCO-avtaletövergått till köp av råolja. Avtal har träffats med BP om legoraffinering vidBP: s raffinaderi i . Genom denna övergång frånspotmarknadsköp av färdiga produkter till kontraktsbaserade råoljeköp harSvenska trots de senaste månadernas störningar på marknaden kunnatupprätthålla sina leveranser. Det ekonomiska resultatet av bolagets verksamhethar varit positivt. I1975 års oljepolitiska beslut ingick även projektering av ett statligtraffinaderi \\d . Budgetåren 1975/76 och 1976/77 anvisades sammanlagt46 milj. kr. för ändamålet i form av lån till med villkorligåterbetalningsskyldighet. Verksamheten har bedrivits inom ett särskilt förändamålet bildat dotterbolag till , . Som har anmältsför (prop. 1976/77:125 s. 67) har projektarbetet gett vid handen attdet saknas företagsekonomiska förutsättningar för att genomföra projektet,främst till följd av det stora överskottet på raffineringskapacitet iVästeuropa. Resursema inom Statsraff har utnyttjats förutrednings- och förhandlingsarbete rörande bl. a. utbyggnader av befintligaraffinaderier. I anslutning därtill har Statsraff tillsammans med statensvattenfallsverk genomfört en förstudie av en ny typ av kombinationskraftverkför drift med restoljor från raffinaderier m.fl. bränslen, det s. k.POX-projektet. Statsraffföreslår i skrivelse att arbetet på raffinaderiprojektetavslutas. Beiräffande anmäler bolaget att parterna har kommittill den slutsatsen att det inte är motiverat att fullfölja projektet i dessnuvarande form, beroende bl.a. på att det inte behövs någraelproduktionsanläggningar utöver redan beslutade förrän under senare delen av1980-talet. Samråd med vattenfallsverket om visst fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete avses komma till stånd. Statsraff anser emellertid inte attdet är motiverat att bibehålla enbart för dennauppgift. Statsföretag biträder Statsraffs förslag om att raffinaderiprojektetskall avslutas. Statsraffs återstående disponibla medel uppgick vid årsskiftettill ca 15 milj. kr., varav 11 milj. kr. för kvarstående markförvärv. Medlenräcker för att Statsraff skall kunna fullgöra sina åtaganden och avvecklaverksamheten. Jag avser att i annat sammanhang ta upp frågan om Statsföretagsåterbetalningsskyldighet för ifrågavarande Jag vill slutligen erinraom att beredskapslagringen av olja, som hör till chefens förhandelsdepartementet ansvarsområde, är ett viktigt led i den statligaoljepolitiken. Riktlinjer för lagringen för har godkänts avriksdagen (prop. 1976/77:74 bil. 2, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311).Enligt dessa riktlinjer skall den staUiga lagringen för i. k. fredskriser underperioden successivt byggas upp till ca 9 milj. m, Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 137 huvudsakligeni form av råolja. Lagringsprogrammet har dimensionerats så att Sverigesåtaganden enligt det internationella energiprogrammet, lEP, att hålla 90 dagarsnormalkonsumtion i lager skall kunna utan att reserverna för avspärrningoch krig behöver tas i anspråk. har ca 1,2 milj. m råolja lagrats in. 8.1.3Problem inom svensk oljeförsörjning Frånhösien 1977 har raffinaderiföretagen i olika sammanhang fäst regeringensuppmärksamhet på branschens ekonomiska problem och fört fram olika förslag tillåtgärder. Med anledning härav har inom gjortsöversiktliga analyser av den svenska oljeindustrins aktuella läge. Analysernahar visat på ett antal problem som i stor utsträckning griper in i ochförstärker varandra. Jag skall här ge en kort redovisning av dessa problem. Detförsta problemet är svagheten i råoljeförsörjningen beroende främst på attsvenska företag inte har något eget engagemang i utvinning av råolja. Dettaproblem är av grundläggande belydelse. Det innebär en konkurrensnackdel för desvenska oljeföretagen såväl försörjningsmässigt som lönsamhelsmässigt. Desvenskägda företagen är för sin råoljeförsörjning till stor dei hänvisade tillköp av råolja på spotmarknaden eller från de intemationella oljebolagen.Därtill kommer leveranser från vissa producentländer, bl.a. . Detligger i sakens natur att försörjningen utsätts för större risker förstörningar i tillförseln vid bristlägen än om företagen hade tillgång tillproduktion ur egna oljekällor. Dessutom är sådan produktion i regel förhållandevislönsam även i områden med höga utvinningskostnader som t. ex. . Det harunder senare år saknats motsvarande vinstmöjligheter i andra led avoljehanteringen. Desvenska dotterbolagen till de internationella oljebolagen torde ha ett bättreutgångsläge än de svenskägda bolagen därigenom att de är anslutna till sinamoderbolags världsomspännande försörjningssystem. Så länge huvuddelen avvärldens råolja förmedlas genom dessa system kan de internationella bolagenerbjuda en relativt god försöijningssäkerhet. Bolagens egen råoljeproduktionsvarar dock numera för endast en mindre del av deras totala behov. Derasverksamhet grundas i stor utsträckning på råolja som kontrolleras av OPEC-länderna. Ettandra problem är den svaga lönsamheten inom raffinering. Orsaken härtill ärfrämst överskottet på raffinaderikapacitet i som i tider av normaltillgång på råolja utövar ett tryck nedåt på produktpriserna.Raffinaderiföretagen i gjorde stora föriuster . Prishöjningarnapå produkter har gett företagen ett visst rådrum.Det är emellertid ovisst om någon varaktig förbättring avraffineringsmarginalerna kommer att kunna ske. Ävenhär finns det vissa olikheter mellan de svenskägda och de ut- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 138 För de svenskägda företagen har förlustema vidraffineringen inte kunnat kompenseras, utan de har försvagat företagensekonomiska ställning. De utlandsägda bolagen har kunnat få täckningför förlustema från sina moderbolag. Företrädare för de internationella bolagenhar dock framhållit att de inte är beredda att i längden vidmakthålla enförlustbringande raffineringsverksamhet på den svenska marknaden. Etttredje problem är det ökande beroendet av spotmarknaden, framför alltRotterdammarknaden för färdiga produkter. Detta problem sammanhänger givetvisnära med den svaga lönsamheten vid raffinering. Det finns därtill vissafaktorer på den svenska marknaden som har ökat spotmark-nadsköpen, framför alltden stora importen av tjocka eldningsoljor. Därtill kommer de storainstitutionella förbmkarnas strävan efter att minska sina bränslekostnadergenom egna inköp på spotmarknaden. Inteminst kommunerna har genom olika inköpsorgan engagerat sig pådenna marknad. Oljeförbrukningen för den kommunala kraft- och värmeproduktionenär den mest expansiva sektorn av den svenska bränslemarknaden. Enligt uppgiftfrån väntas denna förbrukning, som år 1978uppgick till 2,8 milj. m, öka till 6 milj. m . Ävenöverkapacitet i distributionsledet bidrar till oljebranschens aktuellasvårigheter. Ett relativt stort antal företag har byggt upp egna depå-ochleveranssystem utifrån prognoser om en fortsatt efterfrågeökning. Till följd avatt oljekonsumtionen har stagnerat är nu dessa systemöverdimensionerade. Deproblem som jag har redogjort för har redan haft belydande konsekvenser förden svenska oljemarknadens struktur.