prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Serien överskattar den faktiska kostnadsutvecklingen, eftersomhänsyn inle tas till eventuella rationaliseringseffekter, utbyten av materialo.d. Den starkakostnadssiegringen beror på såväl krafligamaterialprisökningar som starkt ökade lönekostnader. Enligt SCB:s byggnadsprisindex,som tar hänsyn till bl. a. förändringar i produktivitetsutvecklingen ochvinstmarginalen och därmed bältre torde belysa den faktiska prisutvecklingen,var de årliga kostnadsstegringaraa för flerbostadshus8,2, 11,9 resp. och för gmppbyggda småhus 10,6, 13,9 resp. 13,. En Jämförelse mellan debåda indexserierna ger vid handen en fortsatt produktivitetsökning och/ellersänkning av vinstmarginalen. Konsumentprisindex haråren 1975, 1976 och 1977 ökat med 9,8, 10,1 resp. 11,. Enligl SCB:slåneobjekisstaiistik hårde faktiska genomsnittskostnaderna för statligtbelånade flerbostadshus och småhus med preliminärt beslut om bostadslån ökatenligt följande. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Genomsnittliga byggnadskostnader i statligtbelånade flerbostadshus och gmppbyggda småhus ' Ökning i % från föregående år ' För flerbostadshusbostadslägenhetsyta och för småhus bostadsyta. De faktiskagenomsnittskostnaderna enligt låneobjektssiaiistiken uppvisar för enstörre ökning än både faklorprisindex och byggnadsprisindex. Detta beror bl.a. på de från den gällande kraven i Svensk Byggnorm på förbättradvärmehushållning och handikappanpassning. De ökade kraven lorde innebära attkostnaderna för elt projekt ökar . Denna kostnadsökning beaktas ihuvudsakvid belåning enligt gällande bestämmelser. Relationen mellanbyggnads-, tomt- och grundberednings- samt produktionskostnader ochmotsvarande pantvärden har i låneärenden med preliminärt beslut om bostadslånresp. år i genomsnitt varit följande. Relationen mellan kosinader och pantvärden Prop.1978/79:100 Bilaga 16 IOO Som framgår avftamställningen har överkostnaden ökat något förgruppbyggda småhus. För flerbostadshus har belåningen förbättrats genom attregeringen beslöt att höja det s. k. grundbeloppet för dessa med . Av den lolalaproduktionskostnaden utgjorde kostnaden för tomt och grundberedning för flerbostadshus i exploateringsområden och för gruppbyggda småhus. I fråga omkostnadsutvecklingen anför styrelsen atl såväl lönekostnader sommaterialkostnader och övriga kostnader kan bedömas öka betydligt långsammare änunder föregående år. Lönekostnaderna inkl. löneglidning ökade enligtfaklorprisindex med från lill första kvartalet1978. åren innan uppgick ökningen lill . infördes enallmän skyldighet all till statens pris- och kartellnämnd anmäla och motiverasamtliga prishöjningar, bl. a. på byggnadsmaterial. De prisstopp som tidigarehade gällt på irävaror och tegel slopades . Från och med årsskiftet1977/78 tillämpas en ny ordning föratt anpassa låneunderlaget lillbyggnadskostnadsutvecklingen. Genom att justera tidskoefficienten tätare äntidigare erhålls en bältre anpassning mellan nivån på låneunderlaget ochbyggnadskostnadsutvecklingen. Kosinaderna jör drift ochunderhåll har ökal i snabb takt. Enligt styrelsens beräkningar för entypfaslighet har kosinaderna för drift och underhåll, inkl. uppvärmning, ökalfrån /m" till /m . De största ökningarna harinträffat . Särskilt kraftig var kostnadsstegringen åren1973-74 då bränslekostnaderna ökade mycket. var ökningen igenomsnitt och därefter i genom-sniu . Del är enligt slyrelsenflera faktorer som tillsammans har medfört att driftkostnaderna har ökat i snabb takt. Främst har energipriserna ökat.Kommunala taxor för vatten, el, gas och renhållning har också ökat liksomlönekostnader i fastighetsförvaltningen. De beräknade totaladrift- och underhållskostnaderna har under 1970-talel ökat i snabbare takt änvad som har gällt för prisutvecklingen i allmänhet. Det gäller särskilt underde senasie åren. Medan de totala kostnaderna för underhåll och drift, inkl.uppvärmning, ökade , ökade konsumentprisernamed . Priserna för nyproducerade, statligt belånade bostäder iflerbostadshus ökade . Även i förhållande tillinflyttningshyroma - som i slort sett har utvecklats i samma takt somkonsumentpriserna - har de beräknade totala drift- och underhållskostnademaökat snabbt. Driftkostnademas snabbaökning har medfört att bostadskostnadernas sammansättning har ändrals. 1nyproducerade hus har kapitalkostnademas andel av fastighetsägarnas totalaförvaltningskostnader successivt reduce- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 För bostadsförelag med moderntbostadsbestånd är kostnaderna för drift och underhåll nu större änkapitalkostnaderna. Hyrorna i nyproduceradestatsbelånade jlerbosladshus kan följas genom SCB:s åriiga undersökningar. 1följande tablå belyses nivån för lägenheter som färdigställdes under åren 1976och 1977. Uppgifterna avser tre-rumslägenheter. Hyrorna för irerumslägenheter i slalliglbelånade flerbostadshus lägenhet, kr,' ' Hyra inkl. bränsle Som framgår av tablånvarierade årshyran för lägenheter färdigställda mellan ca . för de olika ortsgruppema. Hyran per m varierade mellan ca 130kr. Hyresjörändringarna ihela bostadsbeståndet kan belysas genom de bostads- och hyresundersökningarsom SCB genomför och som omfattar ett urval av hela landets bestånd avhyreslägenheter. Uppgifterna i följande tablå avser hyror inkl. bränsle. HyresjÖrändringari beståndet av hyreslägenheter Ökning av månadshyran i % fråndecembertill december resp. år -19201921-1940 1941-J950 1951-1960 1961-19651966-1970 1971-1975 1971-1976 9,4 9,79,4 8,2 7,4 6,6 10,4 12,7 11,2 10,69,7 9,4 8,8 10,8 10,311,0 12,2 11,7 10,9 10,6 10,7 Prop.1978/79:100 Bilaga 16 För samtliga lägenheterökade hyrorna i genomsnitt lill , dvs. någol merän närmasl föregående år. har den relativa hyreshöjningen varitstörre för de äldre årgångarna än för de yngre. har höjningen varitstörst för lägenheler färdigställda . Antalet oulhyrdalägenheter har minskat . Ulhyrningssi-tuationen i nybyggdastatligt belånade flerbostadshus efter husens Riidigslällandeenligt SCB:s undersökningar redovisas i följande tablå. Andelen oiii/iyrda /ågenheier inom o/ikaortsgrupper efier järdigslå/landel I %) Åren 1975 och 1976minskade andelen outhyrda lägenheter. Fr. o. m. ökadeandelen något beroende på stigande uthyrningssvårigheter i gruppen övrigakommuner. Dessa problem är koncentrerade till (Bodens och Luleåkommuner). 1 övrigt finns endast några enstaka tomma lägenheter spridda påolika håll i landet i det senaste halvårets nyproduktion. Antalet outhyrdalägenheter i statsbelånade flerbostadshus som har färdigställts ochsenare uppgick den till 12070, vilket innebär en minskning med ca2 400 lägenheler jämfört med . 1 samtliga kommungrupper utom igmppen med mindre än 75000 invånare har anlalet outhyrda lägenheter minskat. 1978/79:100 Bilaga 16 103 Andelen outhyrdalägenheler sedd i relation lill del totala antalet färdigställda lägenheteruppgick den till i hela riket. Av de ca 12 000lägenheter som var outhyrda den fanns något över hälften istorstadsområden. Motsvarande andel ell år tidigare var två tredjedelar. Denstarkaste minskningen i anlalet oulhyrda lägenheter har skett i . varvidare andelen outhyrda lägenheter för allmännyttiga företag ochomkring en halv procent för kooperativa och enskilda förelag. För samtligaföretag har andelen oulhyrda lägenheter minskal jämfört med ett halvårtidigare. harockså redovisat uppgifter om oulhyrda lägenheler i hela beståndet avflerbostadshus i landet. Uppgifierna har samlats in av SCB. Den 1 mars 1978uppgick antalet lägenheter "lediga till uthyrning"" lill ca18000. Moisvarande uppgift var ca 23000 lägenheler. Därmed hadeandelen lediga lägenheter minskal från 1.3 lill av hela beståndet avfierbostadshus. gjorde ibörjan av en enkät lill landets 277 kommuner angåendebostadsmarknadsläget. Av de 257 kommuner som svarade uppgav att det har blivit svårare för hushållen att få tag i enlämplig bostad , medan ansåg att det har blivit lättare. I avkommunerna bedömdes ingen förändring ha skett av bostadsmarknadslägel år 1977.Jämfört med moisvarande enkät ansåg etl något slörre anlal kommuner altbosiadsmarknadslägel har försämrats. Beträffande kreditförsörjningen anförbostadsstyrelsen följande. Överenskommelsen för år1978 mellan delegationen för bostadsfinansiering och bankerna ombyggnadskrediter har två nya inslag. Riktpunkten för fördelningen av krediternapå bankgmpper har lagts fasl, och även länsvis finns vissa utgångspunkter fördenna fördelning. Under länsbostadsnämndens ledning har i varje läntillskapats samrådsgrupper med representanter för bankema för ömsesidiginformation i kreditfrågor och lösning av uppkomna kreditproblem. Syftet med de länsvisasamrådsgmpperna är att kredilproblemen i första hand skall lösas regionalt.Möjligheter till central behandling av problemen finns alltjämt beträffande flerbostadshusoch gruppbyggen av småhus. Första halvårel 1978 hartill central behandling kommit upp väsentligl flera ärenden än första halvårel1977. Förseningar har sketl i påböijandet på grund av aU kreditiv inte harerhållits . Trols dessa svårigheteroch förseningar bedömer styrelsen inrättandet av samrådsgrupperna som ettpositivt inslag. Informationen har förbättrats och ärenden som har kommit upp till central behandling har kunnat lösassnabbt. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Kredilivproblemen kommerenligl styrelsen sannolikl atl öka , då de olikabankgmpperna kan bli tveksamma inför åtaganden för olika projekt som bedömsleda till alt den andel avkreditvolymen de totalt har åtagit sig kan komma att överskridas. Först då kandet nya systemets effektivitet slutligt bedömas. I del följande redovisasvissa uppgifier om de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen föraren 1978-1982. Samtliga kommuner har mednågol undanlag redovisat bostadsbyggnadsprogram. Detaljerade uppgifterom denplanerade produktionen redovisas endast av den femårigaprogramperioden. För halva programperioden redovisas endast mer översiktligauppgifter. I följande tablåredovisas del bostadsbyggande som kommunerna efter bedömning avbostadsbyggnadsbehov och resurser har ansett behövligt och, med hänsyn lill bl.a. markiillgång och förberedelseläge, möjligt att påbörja. Påbörjande enligl kommunernas program, antallägenheter De tre storstadsområdenasvarar tillsammans för av det totala antalet lägenheter, dvs. samma andelsom närmast föregående programomgång. 1 programomgång, dåstorstadsområdena hade den största andelen, var denna andel . Det planerade påbörjandethar enligl de fyra senaste programomgångarna legat på ungefär samma nivå. För programperiodens treförsta år, 1978-1980, görs dessutom en mera detaljerad projeklredovisning sominle helt stämmer överens med de uppgifter som har redovisats i kommunernasbostadsbyggnadsprogram. Av denna mera detaljerade projektredovisning framgåratt det planeras 84000 lägenheler i flerbostadshus, vilket är en ökning med 5000 lägenheter, och 123000 lägenheter i småhus, varav 67000 planeras somgmppbyggen och 56000 som styckebyggen. Andelen småhus planeras i genomsnitt bli59%, vilket aren minskning jämfört med föregående programomgång.1 gruppen övriga kommuner planeras andelen gruppbyggda småhus bli . 1storstadsområdena är motsvarande andel . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 105 I årels programomgångredovisas liksom i den föregående en fördelning av lägenheterna iflerbostadshus efter anlalet våningar. redovisas35 300 lägenheler i hus med högst två våningar och 37 300 lägenheler i hus medtre eller flera våningar. Andelen lägenheter iflerbostadshus med tre eller flera våningar planeras bli mer än dubbelt så stori storstadskommunerna som i rikel i övrigi. mol , vilket innebär attövriga kommuner till största delen, . planerar atl bygga lägenheter iflerbostadshus på högst två våningar. Av storstadsområdena är del Stor-Stockholmoch som planerar för en påtagligt ökad andel lägenheter i låghus. Den förskjutning frånmindre lill större lägenheter för flerbostadshusen som inleddes iprogramomgången 1974- 1978 har upphört. För den aktuellaprogramperioden beräknas den genomsnittliga våningsytan fortsätta atl öka ochuppgå lill 87 m i flerbostadshus och lill 133 m i småhus, vilket är en ökningmed I resp. 2 m . En viss olikhet ivåningsytor kan konstateras för flerbostadshus av olika höjd. För lägenheter iflerbostadshus om högsl två våningar är den genomsnittliga våningsytan 84 m Imedan den i hus med tre eller flera våningar är 89 m. Denna skillnad torde iförsta hand bero på att de högre husen till övervägande delen byggs istorstäderna, där del är betydligt vanligare med iflerbostadshus. Det planerade byggandethar fördelats på tre markägarekategorier. För programperiodens tre första årplaneras av det totala antalet lägenheler ligga på kommunmark, påbyggherremark och på övrig mark. För av antalet lägenheler saknasuppgift om markägare. Andelen lägenheler minskar på både kommunmark ochbyggherremark , medan andelen ökar på övrig mark. Andelen lägenheter påkommunmark är avsevärt lägre i storstadsområdena än i övriga kommuner, medanandelen lägenheter på byggherremark i stället är betydligt större. 1 föreliggandeprogramomgång planeras 44 900 lägenheter, moisvarande av det totalaantalet saneringslägenheter, bli påbörjade inomsaneringsområden. Detta är mer än i föregåendeprogramomgång. Av samtliga lägenheler iflerbostadshus planeras i exploateringsområden och isaneringsområden. De tre storstadsområdena svarar för hälften av påbörjandet isaneringsområden. av planerad produklion i saneringsområden avserlägenheter i flerbostadshus och av dessa planeras i hus med tre ellerflera våningar. Planberedskapen är istort sett oförändrad jämfört med närmasl föregående programår. För avlägenheterna första programåret finns fastställd eller antagen detaljplan,medan motsvarande andel andra programåret är . I den senasieprogramomgången har 101 kommuner redovisat moderniseringsverksamhet ijämförelse med 97 kommuner föregående program- 1978/79:100 Bilaga 16 106 omgång, Enligl de redovisade uppgifternaplaneras moderniseringsverksamheten minska jämfört med årsprogramomgång. Av de 29 900 lägenheter för vilka moderniseringsåtgärderredovisas ligger nästan två tredjedelar i storstadsområdena. Ca 28 IOO ärlägenheter i flerbostadshus och ca I 700 är småhuslägenheter. Det innebär attantalet småhuslä-gcnheler är mindre än hälften jämfört med närmast föregåendeprogram-i)mgång. Lägenheterna fördelar sigvad beträffar upplåtelseform med 899 i hyresrätt och I % i bostadsrätt och med äganderätt. Uppgifterna avser förhållandena före åtgärd. Kommunala ochallmännyttiga bostadsförelag svarar för 41 9r av de moderniseringsaktuella lägenheterna,kooperativa företag för samt privata förelag eller personer för . Detär en minskning av kommunala och allmännyttiga ägare och en ökning av privataägare jämförl med tidigare programomgångar. Finansieringen förmoderniseringen angavs för 12400 lägenheter, varav 11 600 med bostadslån, I IOOmed förbättringslån och 200 utan statligt stöd. 2 350 av de lägenhelersom planeras bli modemiserade finns ikulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vissa uppgifter omplanerad sanering framgår av de saneringsprogram som har redovisats av 99kommuner i samband med de kommunala bo-stadsbyggnadsprogiammen. Denna planeringhar förbättrats år och i åieis program redovisas 215000 inventeradelägenheter i flerbostadshus och 12 000 i småhus. Antalet redovisadeflerbostadshuslägenheter har ökat med drygl 2 000 sedan förra aret. Ökningenligger främst hos kommuner utanför storstadsområdena. Av de redovisadeflerbostadshuslägenheterna ligger fortfarande den slörre andelen istorstadsområdena, . Mellan programomgångama1975-79 och 1976-80 sjönk antalet redovisade lägenheter i saneringsprogrammen.Anledningen till detta var sannolikt att en stor del lägenheler av iutrustningshänseende god kvalitet, som inte var akluella för modernisering,rensades bort ur inventeringarna. 1 de två senasie programomgångarna harantalet redovisade lägenheter ökat. avlägenhelema i flerbostadshus har fördelats efter storlek. Av dessa ulgörshälften av ettrumslägenheter och en tredjedel av två-rumslägenheter. Dennafördelning är ungefär densamma som i de två närmast föregåendeprogramomgångarna. Fördelningen efter standard framgår av följande tablå.Indelningen i kvalitelsgmpper överensslämmer med den som används i folk- ochbostadsräkningen, dvs. grupp 12 moderna lägenheler, grupp 3 halvmoderna ochgrupp 4-7 omoderna. Lågenheter i saneringsprogrammen åren 1978-1982fördelade på kvalitetsgrupper Totalt Därav i kvalitetsgrupp Antal lägenheter 199500 66300 80600 52600 Procent IOO 33 41 26 1978/79:100 Bilaga 16 107 Planeringen avsancringsverksamhelen släller stora krav på den kommunala planeringen,Kommunema har i första hand använt sina resurser för inventering av det beståndsom uppvisar brister i något avseende. Redovisningen av planerade ålgärderomfattar däiför ännu en mindre del av det inventerade beståndet. I programmen har åtgärds-och/eller tidplan redovisats för av lägenhelema. Av de lägenheter förvilka tidplan för åtgärderna har redovisats planeras hälften bli modemiseradede närmasle fem åren. Länsbosladsnämnderiiasbedömningar av bostadsbyggandets (påbör-jandels) omfattning lör vart och etl avåren i programomgången 1978-1980 redovisas i följande tablå (antal lägenheter). Påbörjade lägenheler enligllänsbostadsnämndernas bedömningar Storstadsområdena 15700 15200 16200 Riket i övrigt 49700 46000 43400 Totalt 65400 61200 59 600 Jämfört med kommunernasegna uppgifter innebär bedömningen en minskning med 4 300lägenheter per är för , 400 lägenheler för ,300 lägenheter för och 2 700 lägenheter per är för rikel iövrigi. Bosladsslyrelsen hargjort beräkningar av bosiadsbyggnadsbehovet. Beräkningen av antalet hushållhar gjorts med utgångspunkt i en av SCB redovisad befolkningsprognos som . Prognosen inkluderar etl invandringsöverskotl om 10000personer . Befolkningsutvecklingen innebäratt den av befolkningsförändringarbestämda ökningen av antalet hushåll beräknas bli svag, endast omkring 15 000per år, såväl som . Det innebären minskning med omkring en fjärdedel i Jämförelse med första hälften av1970-talet. Tillväxten i efterfråganpå lägenheler på gmnd av ökal antal hushåll uppskattas av styrelsen till igenomsniu 35 000 . Ökningen kan komma attvariera i rätt hög grad mellan olika perioder på gmnd av konjunkturväxlingar ochvariafioner i nettoinvandringens storlek. 1 stort bedöms dock tillväxten bliavtagande, dvs. i genomsnitt störst . Någon uppskattning avefterfrågeförändringar uiöver neiloiillskoiiei av hushåll har slyrelsen integjort. Specialbostäder, som ingår i bostadsbygg-nadsslalistiken men inte ifolk- och bostadsräkningarna, har inte heller beaktats. Det gäller t. ex.platser på ålderdomshem. Avgången av lägenheteruppskattas av styrelsen till i genomsnitt 25000 under perioden 1981-1985men kan antas bli någol mindre. Bedömningenförutsätter att det inte i någon Prop.1978/79:100 Bilaga 16 108 slörre omfattning uppkommer lokala överskoll påbosläder som måsle kompenseras av nybyggnad på andra håll. Inom enlägenhelsreserv som förutsätts vara oförändrad, av helalägenhetsantalel, kan förekomma variationer, som innebär vissa lokalaöverskott. Skulle dessa bli av stor omfattning kan de dock leda till behov av ett ökat bostadsbyggandeföratt det inte ska bli brisl i expanderande orter. Beräkningarna resulterari en nyproduktion av (35 100+25 000=) 60000 lägenheler i genomsnitt per år.Vissa faktorer som kan komma att öka nybyggnadsbehovet har då inte preciseratssiffermässigt. Med hänsyn härtill synes det enligl styrelsen f. n. rimligt alträkna med etl behov av nyproduktion av 60000-70000 lägenheter fram tillmiiten av 1980-lalel. Elt genomsnitt för perioden skulle då kunna anges tillomkring 65 000 nybyggda lägenheter . Den stora osäkerheten motiverar attbehovet omprövas fortlöpande. 1 fråga om ombyggnadsbehovet anförbostadsstyrelsen följande. 1 ett relativt korttidsperspektiv är modernisering av omoderna och halvmoderna lägenheler den angelägnastesaneringsuppgiflen. Enligl folk- och bostadsräkningen 1975 var antalet sådanalägenheter ca 480000, varav drygt 230000 i flerbostadshus och nära 250000 ismåhus. Drygl två tredjedelar avlägenheterna i flerbostadshusen utgjordes av halvmoderna lägenheter som tillstor del har byggts . Småhusen var äldre och ungefär tvåtredjedelar av lägenheterna var omoderna. Härtill kommer att även en stor delav det moderna beståndet av flerbostadshus behöver byggas om och anpassas tillnutida anspråk och behov. Sammanslagning avsmålägenheter är också en omfattande uppgift som syftar till att på lång siklförbättra fömtsältningama för en mer allsidig sammansättning av befolkningen ibostadsområdena. av det moderna bestånd som byggdes mellanåren 1930 och 1950 utgörs av etl- och ivårumslägenheler. 1 hus byggda före år1930 och är motsvarande andelar . Huvuddelen avlägenheterna i della bestånd, som innefattar inemot en miljon lägenheter, kanalltså lillgodose ulrymmesbehovet endasi för hushåll med en eller högsl tvåboende. Uiöver problemen med denensidiga sammansättningen av beståndet bör särskilt framhållas det storabehovet av att förbättra bostadsförhållandena för eU starkt ökande antal äldremänniskor, vilket släller krav på ombyggnad bl.a. föratt installera hissar ochpå andrasätt förbättra tillgänglighet och service. En annan ombyggnadsfrågasom aktualiseras i ökad omfattning är mer genomgripande energibesparandeåtgärder. Styrelsen betonar att dessa åtgärder måste samordnas med från andrasynpunkter angelägna förändringar för alt bli ekonomiskl rimliga. Behovet av ombyggnader idet enligt statistiska definitioner moderna beståndet kan inte preciseras.Även på relativt kort sikl är dock den nuvarande omfattningen, enligtmoderaiseringsstatistiken endast 2000-3 000 lägenheter , klartotillfredsställande enligt styrelsen. 1978/79:100 Bilaga 16 109 Den totala minskningen avantalet halvmoderna och omoderna lägenheter i flerbostadshus på grund avmodernisering, rivning och andra åtgärder uppskattas till 15 000 underde , varav 3 500 genom rivning. Det innebären svagareförbättring av beståndets kvalitet än under första hälften av 1970-lalel, dåmotsvarande minskning var drygt 20000 lägenheter . Minskningen av antalethalvmoderna och omoderna lägenheter i småhus uppskattas gissningsvis lill 25000om året, varav 10000 på grund av rivning, övergivande, övergång tillfritidshus o. d. Det är ungefär samma nivå som underförstå hälften av1970-lalet. Med nuvarande lakl iförändringarna skulle det ta ytterligare 12- att modernisera ellerersätta de halvmoderna och omoderna lägenheterna i flerbostadshus. Bidragentill förändring av det moderna beståndet blir med nuvarande takt mycketobetydliga. anseratt ombyggnad av åtminstone 25000 lägenheter under första hälften av1980-talet f. n. synes vara en rimlig målsättning. Bostadsslyrelsenredovisar följande bedömningar och förslag vad beträffar hostadsbyggnadsplanför . har (CU 1911/18:21, rskr1977/78:264) fastställt en ram om 7 710000 m våningsyta för beslut ombostadslån till nybyggnad av bostäder jämte lokaler. Ramen har beräknats geutrymme för beslut avseende ca 60000 lägenheter jämte lokaler som omfattas avlåneunderlag och pantvärde. Bostadsbyggnadsplanen omfattar därulöver ettbyggande ulan statliga lån med 8000 lägenheler. För båda ramarna gemensamt tillkommeren projektreserv om 10000 lägenheler Jämte lokaler. Enligl beslut gäller för såväl år1979 som för beslut om bostadslån en ram av samma omfattning som denför , dvs. 7 710000 m' våningsyta. Tillståndsgivningen avseende företagutan statliga lån har av regeringen för vart och ett av åren 1979 och 1980fastställts till 4 500 lägenheler. Den bedömning som har gjorts av de kommunalasamarbetsorganen i , och resp. avlänsbostadsnämnderna avseende de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen ledertill atl i genomsnitt 60000 lägenheter påbörjas vart och elt av åren 1979 och1980. Erfarenhetsmässigt ligger planeringsnivån något för lågt för det andraoch tiedje programåret. Vidare lorde byggandet ulan statliga lån inte i fullutsträckning ingå i kommunernas planering.