prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — En väseniligi mer utförlig utvärdering av försöksverksamhelen bordeenligt verkets mening ha redovisats i belänkandei. Enligt ulredningen kan man emellerlidräkna med att behovei av branschundantag för länsstyrelsernas beslutanderättblir mindre om ell syslem med regionala näringslivsprogram byggs ut. Så länge ellsådani syslem saknas menar verkei all ytterligare utvidgning avlänsstyrelsernas beslutanderätt inte bör övervägas,"' SAF och "är tveksamma tillutvidgningen av länsslyrelsemas beslutanderätt bl.a, med hänsyn till svårighetemaför eU Prop.1978/79:112 187 länsorgan att, när det t. ex. gäller branscher med överetableringeller andra svårigheler, beakla konsekvenserna för sysselsättningen inom andralän. Det bör under alla omständigheter finnas möjligheter alt frågor om lokaliseringsstödför vissa branscher direkl prövas av som förstainstans."" En del utvecklingsfonder har också avvikande ståndpunkt.Utvecklingsfonden i föreslår att beslut om regionalpolitiskt slödsker lägsl hos arbetsmarknadsslyrelsen. AMS anser att förslaget om att "ärenden som aklualiserasgenom elableringsdelegationens verksamhet skall avgöras av regeringen kan fåvittgående konsekvenser för möjligheter att som centraltansvarigi organ över huvud laget påverka lokaliseringsärendenas handläggning. Dellagäller så myckel mer som kontakterna med företagen i lokaliseringsfrågan kommeratl ske inom ramen för delegationens arbele. Mot den bakgrunden kan del enligtstyrelsens mening finnas skäl atl närmare överväga elableringsdelegationensarbetssätt och inplacering i den statliga administrationen," LO anför i detta sammanhang att något slag avremissförfarande till AMS bör tillämpas så atl även arbetsmarknadsorganisationernages en möjlighel atl delta i prövningen. Uppföljning av företag som fått regionalpolitiskt stöd Utredningens förslag all begränsal borgensansvar bör kunnaanvändas i ökad utsträckning tillstyrks av samtliga remissinsianser, som yttratsig i frågan. Några utvecklingsfonder anser att utvecklingsfondemas krediterregelmässigt bör prioriteras i säkerhelsavseende gentemol säkerheterna föravskrivnings- och lokaliseringslån. Vidare förslag läggs om att revisorerna i de företag somfår slöd skall lämna en särskild granskningsrapport till uppföljningsmyndigheien.Delta förslag mottas synnerligen delat av remissinstanserna. LO tillstyrker utredningensförslag om skärpt uppföljning av förelag som beviljats regionalpolitiskt stödoch anser att en bätire uppföljning är nödvändig. Ytterligare en radremissinstanser ställer sig positiva till förslaget om särskild granskningsrapport,bl.a. 7CO, RRV, länsstyrelserna i , , , ,och samt utvecklingsfonderna i ,och . Även FAR tillstyrker förslaget under förutsättningatl reglerna utformas så atl revisoms uppgift i sammanhanget klart kan angesoch ansvarsområdet avgränsas. Avvisandeeller tveksamma till värdet av granskningsrapporten ställer sig däremot bl.a.SAF och . , domänverket.Statsföretag AB, I samt utvecklingsfonderna iKronobergs, , och . Prop.1978/79:112 188 Kravel på aukloriserade eller godkända revisorer i förelagsom får regionalpoliliskl slöd anser FA/? inle bör omfatta de allra minslaförelagen som ej drivs i aktiebolagsform. Bl.a utvecklingsfonderna iVästerbottens och finner kravet svårl atl genomföra då antaletpersoner med denna formella kompetens är begränsal, SHIO-Familjeföretagenavstyrker förslaget. Utvecklingsfonden i och kommunhälsar däremot förslaget med tillfredsställelse, Beiräffande bevakning och möjligheler lill återkrävande avslöd förordar vidare i generellt alt hårdare kravän skall kunna ställas i de fall företag medvetet använder stödeli strid med de regionalpolitiska målen. anser att länsorganen bör tilldelasresurser för bl. a, självständigt agerande i samband med rekonstruktioner avförelag. Insyn och inflytande för de anställda i företag somfår/har fått regionalpolitiskt stöd AMS "vill starkt understryka betydelsen avutredningens förslag atl i ökad ulsiräckning utnyttja de anställdas kunskaperoch erfarenheter i samband med uppföljningen av lokaliseringsföreiagen. Deanställda kan med fog sägas vara den viktigaste intressenten i den regionalpoliliskaverksamheten, som primärt syfiar lill all förbättra förhållandena jusl fördem. Del är därför synnerligen angeläget all garaniier skapas för de anslälldaalt inle bara få information om stödels omfattning och användning samtvillkoren för siödet utan också möjlighel atl aktivt bevaka att syftet medstödet blir tillgodosett. 1 detta sammanhang bör bl.a. beaktas vad utredningenanfört beträffande kravel på kollektivavtal vid de arbetsplatser där regionalpolilisklstöd utnyttjas." Positiva lill ett ulökal inflylande för de anställda iföretag som får regionalpoliliskl slöd är vidare bl.a. ,domänverket, LRF, länsstyrelserna 1 , och Västerbottenslän samt utvecklingsfonderna i och . SAF ochSveriges industriförbund samt och uiveckUngsfonden i Kronobergslån anser dock att nuvarande lagstiftning tillförsäkrar arbetslagarnatillräcklig insyn, Remissinsianserna har delade meningar om huruvidakollektivavtal bör eller skall finnas i förelag som får slöd. All ell sådanivillkor skaU finnas tillstyrks av LO, TCO, i länsamt kommun. Att kollektivavtal bör finnas anser bl. a.länsstyrelserna i och . Avvisande till atl kollektivavtal skall vara villkor förstöd är SAF och , , ,, läns landsiing och MUF. AMS påpekar beträffande förslaget all de fackliga organisalionernaskall Prop.1978/79:112 189 delta i beredningen av ärendena att "i siyrelsensegen handläggning av lo-kaliseringsslödsärenden tar båda parterna påarbetsmarknaden aktiv del, vilkel styrelsen för sin del bedömer som mycketbetydelsefullt. Mol den bakgmnden vill slyrelsen starkt tillstyrka förslageiall lill länsslyrelsens beredningsgrupp knyla representanter för arbeismarknadsparternaför handläggningen av ärenden om regionalpolitiskt stöd." Även LO och 7CO tillslyrker att de fackligaorganisationerna bereds tillfälle atl delta i besluten i enlighet medutredningens förslag. Ett antal remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna 1Östergötlands, , Ålvsborgs, Väsiernorrlands och ärkritiska lill ulformningen av ulredningens förslag främsi därför all delskulle öka handläggningstidema och därför att inflytandet redan nu ansestillfredsställande genom bl.a. remissförfaranden och medbeslämmandelagstiflning. Sysselsältningsulredningens uppfattning atl del interäcker med atl se på de stödmedel med vilka regionalpolitiken skall bedrivasutan att en förutsättning för ett effektivt arbele är att det finns tillräckligapersonella resurser på de organ som skall handha dessa medel, delas av delänsstyrelser som behandlar resursfrågorna. i länmenar all "behovei av personella resurser emellertid måste prövas isamband med ett eventuellt genomförande av ulredningens förslag och framhållerföljande: - Länsstyrelsensregionalekonomiska enhet har under 1970-talel successivt erhållil ökadearbetsuppgifter utan att några nya tjänster inrättats. - Antaletbeslutsärenden ifråga om regionalpolitiskt slöd kan väntas öka väsentligt lillföljd av ulredningens förslag. Dessa ärenden kräver regelmässigt längrehandläggningstid. Dessulom kan en allmän ökning av antalet ansökningar väntaspå grund av de förslag som presenteras. - Tilldelning avmedel för planering och genomförande av angelägna projekt måste rimligenställa krav på personella resurser, om dessa medel skall kunna utnyttjas på ettriktigt sätt. - Arbetsuppgifteri anslutning lill glesbygdsstödet kan väntas öka väsentligt dels till följd avsysselsättningsutredningens förslag, dels till följd av förslag som presenierasav glesbygdsdelegalionen. 1 della sammanhang erinrar om alt glesbygdsdelegalionenföreslår inrättandet av en särskild tjänst för dessa arbetsuppgifter. Det är ingen överdrift att påstå att regionalekonomiskaenhetens arbetssituation kommer att bli ohållbar, om samtliga förslaggenomförs utan personaiförsiärkning. Lånsstyrelsen i påpekar all "efiersomutredningen avser aU komma med förslag även på andra områden, bl. a. vad gällernäringspo- 1978/79:112 190 litiken,som berör samma organ, vill ulredningen inte göra någon isolerad bedömning . delar denna uppfattning men kan redan nu konstatera atl resursema för den redan existerande verksamheten är otill räckliga." Även/?/?V och SPN tar upp personalresursema och behandlar möjlighetema och problemenvid omfördelning av personella resurser. RRV "förutsätter all man i dellasammanhang prövar i vilken ulsiräckning en vertikal omfördelning avpersonalresurser kan äga rum med hänsyn till den decentraliseradebeslutsordning som utredningen föreslår"". 4Den offentliga sektorn och regionalpolitiken Blandremissinsianserna finns en stor uppslutning kring utredningens gmndläggandeförslag om en förstärkt och till den offenlliga seklorn utvidgadregionalpolitik och flertalet remissinsianser framhåller all den offenlliga seklornsverksamhet måste ges en mer aktiv roll i en ålgärdsinriklad regionalpolitik. Flertaletremissinstanser biträder utredningens förslag att regionalpolitiska faktorerskall beaktas i de statliga myndighetemas verksamhetsplanering. Fleraremissinstanser framhåller alt en fömtsättning för att regionalpoliliken skallkunna bli effektiv inom slallig förvallning är atl regionalpolitiskasynpunkter vägs in i den löpande verksamheten. i länframhåller atl "en gmndfömtsättning för att man inom den offentligaförvaltningen skall kunna lägga regionalpoliliska hänsyn på sin planering äratt de regionalpolitiska mälen är så preciserade och uttryckta i sådana termeratt de kan läggas till grund för ställningstaganden inom olika sektorer".Några remissinsianser är tveksamma till förslaget att i verkstadgan och imyndigheternas instruktioner ta in en föreskrift om ett systematiskthänsynstagande till de regionalpoliliska faktorema, SÖ anför atl "innanman för in sådana föreskrifier borde man överväga vilka andra hänsynstaganden,av samma karaklär som de föreslagna, som borde skrivas in för atl en balanseradsamhällsplanering skall nås". SJ avstyrker förslaget och framhåller att"under förutsättning atl utredningens förslag till budgetmässig styminggenomförs och SJ får tillämpa offertprincipen blir också utredningens förslagatt införa bestämmelser i om regionalpoliliska hänsyn iverksamhetsplaneringen obehövligt". Flertaletremissinstanser biträder ulredningens förslag att nu gällande regler för länsstyrelsemaalt på regionalpolitiska grunder hos regeringen begära omprövning av centralmyndighels beslul ulvidgas lill alt även omfatta affärsverken. 1Västerbottens län framhåller atl "det Prop.1978/79:112 191 emellertid är mindre tillfredsställande atl dennamöjlighet begränsas till en anmälan för affärsverkens del. villför sin del förorda befogenhet all begära en reell omprövning även avaffärsverkens beslut." Ett fåtal myndigheter avstyrker förslaget. anförall verket ""garanterar alla en postal basservice som inom ramen förvad statsmakterna ålagt uppfyller de krav i fråga om den egentligapostservicen som kan ställas ur regionalpolitisk synpunki. Skäl saknas därförför en omprövningsmöjlighet för länsstyrelsema då del gäller verksamhet."" framhåller att ""verketredan idag har ett omfatlande samarbele med regionala och lokala organ avskilda slag vid lokalisering av anläggningar inom sill ansvarsområde.Statsmakterna har dessutom på olika vägar många möjligheter alt påverkalokaliseringen av verkets anläggningsobjekt. På grund härav anser Vattenfallatt motiv för verkets del saknas för en föreskrift, som gör det möjligt förlänsstyrelse alt på regionalpolitiska grunder hos regeringen begära omprövningav beslut. Enligt verkets uppfattning skulle en föreskrift medangiven innebörd innebära en formalisering och byråkratisering avbeslutsprocessen som i sina praktiska konsekvenser även skulle kunna begränsaverkels handlingsfrihet och försvåra dess möjligheler att uppfylla kraven påaffärsmässig verksamhei." Flertalet remissinsianser ansluter sig till förslaget alllänsstyrelserna bör få ökade möjligheter all i överensstämmelse medlänsprogrammet kunna meddela regionalpolitiskt motiverade anvisningar till destatliga länsorganen. SÖ framhåller dock att "det fömtsätts att dessaanvisningar blir förenliga med övriga bestämmelser som styr skolans verksamhetoch nödvändig övergripande planering samt all de ej tillåts slrida mot degrundläggande utbildningspoliliska målen"". RRV ""finner det oklart vilken statusutredningen anser att sådana anvisningar skall få. RRV förutsätter atteventuella anvisningar inte skall vara bindande för sektorsmyndigheterna utanatt i händelse av olika uppfattningar mellan sektormyndigheten ochlänsstyrelsen frågan skall underställas regeringens prövning."" Lantbruksslyrelsen understryker att ""detta intefår innebära att ett regionalt seklorsorgan får lill vissa delar motstridigaanvisningar från sin centrala chefsmyndighet å ena sidan och från länsstyrelsenå andra sidan"'. En bred remissopinion ansluter sig till förslaget attstatsbudgeten mer aktivt används som ett instrument för all få deregionalpolitiska aspeklerna beaktade i myndighelemas verksamhei. Vissaremissinstanser framhåller atl ett samband mellan länsplaneringen och delstatliga budgetarbetet är nödvändigt för att få garantier för atl myndigheternai sin verksamhet tar regionalpolitiska hänsyn, I flera yttranden framhålls att detlakräver atl de förslag till ålgärder som inom länsplaneringens ram förs fram lillmyndighetema måste vara konkret utformade och väl motiverade. Prop.1978/79:112 192 Lanlbruksstyrelsen poängterar "atl det är särskiltviktigt alt de årliga länsrapportema i framliden begränsas till några för denregionala utvecklingen väsenlliga problem inom länet"". Arbeiarskyddssiyrelsen ifrågasätter "införande avgenerella redovisningsregler, utformade ulan hänsyn till olika verksuppgifter, efiersom det kan medföra ett improduktivt merarbete. Lämpligtavpassade anvisningar för akluella myndighelers regionalpoliliska redovisningbör i slället kunna ges i de särskilda anvisningar lill enskilda myndighelersom utfärdas för dessas budgetarbete." ÖB framhåller att ""de skyldigheter, utredningenvill ålägga statliga myndigheler i samband med anslagsframslällningama, vadavser redovisning av planerings- och beslutsunderlag för regionalpoliliskabeslut, kan från olika utgångspunkier te sig rimliga. Sett utifrånförsvarsmaktens organisation och villkor ter det sig dock svårt atl tillgodosede av ulredningen ställda kraven." Enligt 1 "'bördenstatliga budgeten utnyttjas för regionalpolitisk styming. Meioder för dettabehöver utvecklas i samband med försök, som följs av en noggrann utvärderingoch omprövning. Del finns annars påtagliga risker för att del som varil en godidé reduceras till en betydelselös formalitet." Endast ett fåtal remissinstanser behandlar särskiltutredningens förslag om en regionalisering av statsbudgeten. framför följande uppfattning; ""En regionaliseringav statsbudgeten är enligt planverkets uppfattning ett intressant förslag.Verket är medvetet om de många svårigheler som kommeratt vara förknippade medförslagets genomförande. För många verksamheter kommer det atl innebära kravpå långt gående samarbele mellan länen saml metodutveckling i fråga omkostnadsfördelning. Planverkel anser att en regionalisering av statsbudgetennärmare bör studeras för lämpliga regioner, t. ex. beslående av grupper avlän."" i framhåller att""utredningen redovisar en mycket detaljerad sludie av den offenlligasysselsättningens regionala fördelning. Denna underslryker behovei av deåtgärder som föreslås. Det behövs enligt uppfattning emellertidockså en sammanställning av hur de totala ekonomiska resursema inom denstatliga seklorn fördelats. sådant underlag är myckel angeläget dels föratt göra en avvägning av hur stor del av del föreslagna anslagel som resp.länsstyrelse bör lilldelas, dels för atl ge en utgångspunkt för den regionalaåtgärdsdiskussionen."" En stor majoritet av remissinsianserna slöder i principförslaget om särskilda regionalpoliliska budgetmedel. 1 många yllrandenframhålls all större delen av dessa medel bör kunna ställas lilllänsstyrelsemas förfogande. anför atl '"det särskildaregionalpolitiska anslaget i statsbudgeten ger länsstyrelsema vissa möjligheleratt genomföra Prop.1978/79:112 193 konkreta ålgärder över sektorsgränsema. Enligt styrelsensmening vore del önskvärl att avsätta större resurser för detla ändamål." Staiskonioret framhållei' all '"försl när enmyndighet gjort vad som kan anses ankomma pä den för alt uppfylla det regionalpoliliskamålel kan den tilldelas medel via del särskilda anslaget. Statskontoret villpeka på risken att myndigheler kan komma att begära medel från delta anslag förverksamhet som normall borde åvila den. Statskontoret ansluter sig ändå iprincip lill uppfattningen atl medel bör ställas lill myndigheternas förfogandeför atl de regionalpolitiska målsällningama skall kunna förverkligas. Dellakräver dock en annan handläggningsordning än den som ulredningen föreslagil. En samordning måsle ske mellan det avsysselsättningsutredningen föreslagna stödel och de medel som skulle siällastill länsstyrelsernas förfogande för utvecklings- och utredningsinsatser ienlighet med decentraliseringsutredningens förslag. Del bör finnas en klar knytningmellan handläggningen av de olika stöden eftersom de utredningsinsatser somvidtas regionalt kan leda till konkrela åtgärder." SJ anser ""all en viss precisering ochutveckling av förslaget är erforderligl för ett genomförande"" ochRRV "finner del inte klarl hur utredningen tänker sig att dessa medelskall disponeras och hur avgränsningen skall göras gentemot regionalpolitisktbetingade åtgärder som finansieras av myndighetemas ordinarie anslag. 1 denmån sådana medel skall anvisas bör de enligt RRV;s mening avse konkreta ätgärdsprogrampå grundval av genomförda uppföljnings- och utvärderingssludier eller egetinitierat utredningsarbete. RRV är därför inte berett att f. n. tillstyrkautredningens förslag." Bland remissinstanserna finns en stor uppslutning kringförslaget om decentralisering. Flera centrala myndigheter framhåller att deförslag som utredningen framlagl sammanfaller med den grundsyn och tillämpningav formema för decentralisering som myndigheter driver som en kontinuerligprocess. Länsstyrelsema framhåller all det föreslagna handlingsprogrammet fördecentralisering inom den statliga sektorn ulgör en viktig regionalpolitiskåtgärd. Svenska kommunförbundei framhåller att ""detfinns betydande decentraliseringsmöjligheter i den centrala och regionalastatsförvaltningen. En decentralisering kan medverka lill en önskvärd regionalutjämning."" Statskontoret understryker atl ""koslnadema fördecentralisering kan bli höga - åtminstone relativt andra stödformer lill denoffentliga sektom -och anser därför "'att det noga bör övervägas från falltill fall om inte en bätire regionalpolitisk effeki kan nås om medlen användspå något altemativt sätt." Enligt statskontoret bör de föreslagna författningsändringamainte ske ulan decentralisering bör främjas genom anvisningar och andra selektivaåtgärder som berör vissa myndigheter."" SJ framhåller ""att en lämpligt avvägddecentralisering som ett viktigt 13 1978179. Prop.1978/79:112 194 medel i sirävandena atl effeklivisera verksamheten mer attdecentralisering som motverkar dessa sirävanden inte i sig bör anges som målför företag och förvaltningar". ""är tveksamt lill förslaget all ett deceniraliseringsmålskrivs in i verksstadgan och myndighetens instruktion"". Bosiadsslyrelsen ""anser del vara tveksamt omdecentraliseringen inom statsförvaltningen i nämnvärd grad kommer att främjasav ett av statsmakterna fastlagt handlingsprogram fördecentralisering"". Sysselsättningsulredningen underslryker viklen av all deregionalpolitiska faktorerna beakias redan i den primär- ochlandstingskommunala verksamhetsplaneringen. Vidare framhåller utredningen attdet på den kommunala och landslingskommunala sidan finns anledning attytterligare utveckla metoder för en sysselsältningsplanering. Flertaletremissinstanser ansluter sig till dessa ståndpunklstaganden men avvaktarsysselsättningsutredningens slutbetänkande innan man i detalj yttrar sig överförslagen. Landstingsjörbundei framhåller all ""den inrikiningmol en ökad decentralisering av hälso- och sjukvården som finns verkar såledesi en riktning som ur regionalpolitisk synpunkt bör kunna ge positiva effekter.Delta gäller främsi om man ser till möjlighelerna att nå en bättre balans inomvarje län."" i Väslmanlands lån anser att det""på den kommunala och landstingskommunala sidan finns anledning atlytterligare utveckla metoder för sysselsättningsplanering. En sådan kan tjänatvä viktiga syften. Dels all ge underlag för sysselsättnings- och utbildningsplaneringpå läsni-vå, dels att vara eti led i den egna långsiktigaverksamhetsplaneringen. Den försöksverksamhet som sysselsättningsulredningenbeskrivit i SOU 1978:42 bör i samarbete med kommun- och landstingsförbundenkompletteras med rekommendationer och mer utförliga melodbeskrivning-ar för hurplaneringen kan utformas." Landsilngel i Ålvsborgs lån framhåller alt""hänsynen till de regionalpoliliska effekterna får emellerlidenligt förvaltningsutskottets uppfattning inte tillmätas helt avgörande belydelsevid lokaliseringen av landslingsinsti-tulioner i länet. Eftersom de ekonomiskamöjligheterna är begränsade måste prioritera utbyggnadsprogrammet.Vid dessa överväganden måste de behovsmässiga aspeklema av sjukvårds- och annanservice tillmätas avgörande belydelse. Endasl då behovei av service ärlikvärdigt bör sysselsäitningsmässiga skäl få betydelse."" Utredningens förslag att slatligt stöd för kommunalverksamhet kombineras med regionalpolitiskt motiverade anvisningar tillstyrksav flera remissinstanser, som framhåller angelägenheten av atlkommunalekonomis- Prop.1978/79:112 195 ka utredningens förslag om en förstärkning av skalteuljämningsbidragelsnarast genomförs. Landsilngel i lån framhåller att""i olika sammanhang har riktat krilik mot alt detnuvarande skatteutjämningssystemel är onyanserat och tar för lite hänsyn lillstrukturella olikheter mellan kommunerna - som exempelvis i län - samlatl den lägsta skattekrafts-garantin är för låg. Det är därför väsentligt attkommunalekonomiska utredningens lorslag genomförs och alt skalteutjämningssystemetger mer individuell rättvisa åt primärkommuner och landsting."" Landsilng.sförbundcl anser alt ""eftersom detrimligen bör ligga i huvudmännens intresse att fördela tillgängliga resurserför primärvård så jämnt som möjligl i relation till behovei på olika orterborde ett ekonomiski slöd. som är inriktat på att generellt skapa bättreekonomiska förutsätlningnar för att förverkliga den planerade utbyggnaden av delokala sjukhemmen och den övriga primärvärden vara tillräckligt som regionalpolitisktstyrmedel." Flertalet remissinstanser delar i princip utredningensuppfattning att det extra skalteuljämningsbidragel även skall kunna fungera somett effektivt instrument då det gäller att genomföra på särskilda ändamålinriktade regionalpoliliska åtgärder i kommunernas och landstingens verksamhei. Svenska konnnunjörbundei hänvisar lill sitt yllrande överkommunalekonomiska utredningens slutbetänkande och anför att "denkommunala sektorns möjlighel till finansiering av sin verksamhet är av storbetydelse för möjlighelerna all bedriva en aktiv regionalpolitik". Skellejleå komniun framhåller att ""till ytanstora kommuner som , där enbarl en kommundel motsvarar hela kommuneri andra delar av landet, skulle ett sådant syslem kunna vara myckel värdefulli.Systemet skulle t.ex. kunna ge utrymme för kompensation för merkostnader somkan sammanhänga med eventuell spridning av verksamhet och förvaltning.Ett sådant bidrag borde givetvis omfatta såväl primär-somlandstingskommuner."" kommun är däremot tveksam beträffande förslagetatt ""extra skatteutjämningsbidrag skall kunna utgå även tillsärskilda regionalpolitiska åtgärder. 1 princip bör skatteutjämning ochregionalpolitik hållas isär. 1 stället kan en höjning ske av de anslag somföreslås ställas till länsstyrelsernas förfogande.