prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Ulredningen förordar alt den interdepartementalaarbetsgrupp som föreslagits få ansvar för samordningsarbetet för regeringensFoU-program får ett samordnande ansvar även för utveckling av den reguljärasvenska FoU-sladsliken. Detta motiveras, enligt FRU, av att FoU-statistik ärett redskap av avgörande vikt vid de forskningspolitiska övervägandena sommåste ske inom regeringen. Olika myndigheter bör som bevaka sina speciellaintresseområden, medverka med sin kompetens vid utformningen av statistiken,beställa speciella undersökningar för sina egna behov etc. Statistiskacentralbyrån bör som medverka i utredningsarbetet och svara förinsamlingsarbete och teknisk bearbetning. Registrering av pågående forskning framstår, enligt FRU,som ett allt vikligare redskap för atl skapa överbUck över FoU-området.Utredningen framhåller atl uppgifier om pågående forskningsprojekts inriktning,omfattning, finansiering etc. är av belydelse både för forskarna själva ochför specialister inom förvaltning och forskningsplanerandeorgan. För en allmän forskningspolitisk debait och för initiering av forskningär det nödvändigt atl kunna få veiskap om var kompetens inom olika områdenfinns. görs belydande insatser på en rad håll för registrering avforskning men i brist på samordning finns ingen överblick över områdel.Ulredningen föreslår att ett sammanhållet datoriserat register över pågåendeFoU skapas som bör innefatta i princip all statligt stödd FoU och så långl delvisar sig möjligl även FoU som del privata och offentligt ägda näringslivetstöder och bedriver. FRU föreslår atl ansvarei för registrets uppbyggnad ochlöpande anpassning till nya krav (programansvaret) skall ligga på ett organmed centralt ansvar för planering av FoU, t. ex. den av utredningen föreslagnainterdepartementala arbetsgmppen, UHÄ eller FRN. Ulredningen anser även att enanknytning till ett centralt biblioteksorgan är tänkbar. Det slutliga valet avleknik och organisation bör, enligt FRU, ske först efter en försöksverksamhet.Ulredningen föreslår atl en sådan inleds. Som underlag för ställningstagandetbeträffande regislrering av forskning har utredningen kunnat utnyttja enexpertrapport (SOU 1977:54) som publiceras med FRU:s betänkande. Del krav på vidgat inflylande över forskningensinrikining, som samhällets forskningsberoende medför och som tar sig utiryck ibreddad forskningspolitisk debatt och ökad uppmärksamhet på forskningsfrågoröver huvud t.ex. inom intresseorganisationer och ideella folkrörelser, innebärockså belydande behov av information lill mycket breda grupper av mottagare. Inom flera olika sektorer har en effektivnyttjarinformation kunnat utvecklas men utredningen konstaterar att denaUmänna forskningsinformationen inte är väl tillgodosedd. FRU erinrar om atl till den nya högskolans uppgifter nuuttryckligen har lagts att informera om forskning och utvecklingsarbete ochresultaten härav. Utredningen anser dock atl resurser mäste lill för alt dennauppgift skall kunna fuUgöras. FRU:s förslag tar sikte på att för allmän ochsamhällsriktad forskningsinformation få tiU stånd ett system av samma slag somgäller för forskningsrådens stöd till forskning. Ulredningen föreslår att FRN ges ett ansvar för ochresurser till stöd för informationsprojekt, populärvetenskapliga publikationer,stipendier etc. inom detla område. FRU fömtsätter att ansvar förforskningsinformation Uksom vilar på en rad olika organ som FRN kanstödja och samarbeta med. FRU föreslår att inledningsvis 4 milj. kr. ställstill FRN:s förfogande för detta ändamål. FRN bör, enligt utredningen, inrättaen delegation för alt hantera dessa frågor med representation från olikaintressenter inom området. Som underlag för sitt stäUningstagande i denna frågahar utredningen en med betänkandet publicerad expertrapport (SOU1977:55). Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att behandlaarbetstagarorganisationernas möjligheter all initiera forskning. Utredningenkonstalerar att arbetstagarorganisationernas intresse för forskningsfrågor ökatstarkt . Utredningen har vid överläggningar med företrädare förde tre stora arbetstagarorganisationerna dock funnil alt dessa har svårigheteralt formulera sina forskningsbehov och initiera forskningsinsatser. Utredningen föreslår att arbetstagarorganisationerna skallges ökat infly- 1978/79:119 lOi tände i de sektoriella FoU-organen. Ulredningen framhållerockså att forskningsråden i ökad utsträckning bör låta intressenier utanförfackmännens krets delta i beredningen av forskningsärenden. Representation i FoU-organ är emellertid, enligt FRU, intetillräckligt för att skapa goda möjligheler att initiera forskning. Ulredningenföreslår därför särskilda åtgärder för atl skapa förbättrade konlakler mellanarbetstagarorganisationerna och forskningen. Det nyinrättade , enligt FRU, få ett samlat ansvar för alt förmedla stöd tillarbetstagarorganisationernas initiering av FoU och medel bör ställas lillförfogande för detta. Bland de insatser ulredningen föreslär skall kunnafinansieras via dessa medel är: - kontaktforskarelill disposiiion för organisalionerna, - engagemang avforskare för ularbelande av forskningsprogram, - kunskapsöversikter,kursverksamhet, - remissarbeteinom områden som rör vetenskapliga frågor, - stöd lillförberedelser för ställningstaganden i FoU-organ. Insatserna bör, enligt FRU,bekostas av staismedel som slälls till Centrums förfogande antingen viaarbetarskyddsfonden eller genom särskild medelsanvisning till Centrum. Kostnadernaberäknar utredningen till 1,5-2 milj. kr. i ett inledningsskede. I ell separat avsnitt behandlar utredningen frågorna omframtidsstudiernas organisation och s. k. teknikvärdering. En koppling mellandessa båda frägor finner utredningen vara sakligt motiverad: teknikvärderingeller, med den benämningen utredningen föreslår, konsekvensanalys är närmast endel av framtidsstudierna. Utredningen beskriver framväxten av framtidsstudier ochkarakieriserar dem som ett medel atl minska den osäkerhet som präglarlångsiktig planering och medvetandegöra de målkonflikter och andrarestriktioner som påverkar möjligheten att fatta långsikliga beslut. Den centrala frägan i ulredningens uppdrag angäendeframtidsstudier gäller sekretariatets för framtidsstudier ställning.Utredningen redogör för dess tillkomst och verksamhet och berör den debatt somförts om sekretariatet i . FRU diskuterar tre huvudalternativ för sekretariatetsställning. Två av dem innebär alt sekretariatet bevaras i någon form, ett attsekretariatet avskaffas och helt andra lösningar söks. Utredningen föreslår all en delegation för framtidsstudierinrättas med i huvudsak den ställning och de uppgifier som sekretariatet förframtidsstudier erhöll efter omorganisationen 1975. Utredningen förordar att termen konsekvensanalys användssom svensk benämning för metoder atl fömtse konsekvenser av nya system (technologyassessment eller teknikvärdering). Utredningen föreslår i fråga om konsekvensanalys att - ökade insaiserbör göras i fråga om utbildning och forskning om förhållandel mellan teknikoch samhälle - konsekvensanalysbör ske såväl inom näringslivet som inom den offentliga sektorns olika grenar.Konsekvensanalyser inom näringslivet bör offentUggöras - när det gällerstatliga myndigheter m.fl. remissväsendet bör kunna uigöra en bas för ökadeinsaiser - konsekvensanalys bör prövas genom a« aktuella frågor remitteras tillflera remissorgan frän olika samhälls- Prop.1978/79:119 102 sektorermed uppdrag ål dessa organ att gemensami avge utlåtande (storremisser) - inte bör inrättas. Den föreslagna delegaiionenför framtidsstudier bör ha ett allmänt ansvar för att bevaka och ta initiativtill konsekvensanalyser fristående från seklorsorgan. reservation av ledamöterna föreslås att en delegation förframtidsstudier inrättas samt attdenna delegation får stäUning som myndighet med en styrelse med bredparlamentarisk representation. 1978/79:119 ,03 betänkande (SOU 1977:52)Forskningspolitik Många remissinsianser har i sina remissyllranden överforskningsrådsutredningens (FRU) betänkande (SOU 1977: 52) Forskningspolitikframhållit forskningens stora belydelse saml behovet av ökade resurser för ochinsaiser inom forskningen. Flera instanser beskriver också den egnaFoU-verksamheten. FRU beröms av flertalet remissinstanser för all dessbetänkande ger en ulföriig och bra bild av forskningssituationen i Sverige.Endast ett fålal remissinstanser riklar någon krilik - och då inle särskiltslark - mot FRU:s arbete. anser att FRU analyseratförutsättningarna för en långsiktig forskningsplanering huvudsakligen meduigångspunki i administrativa förhållanden och formella beslulsregler ochmindre med hänsyn till möjlighetema all realisera de planer som görs upp.Brottsförebyggande rådet pekar pä den minskade tillströmningen tillforskarutbildning. Den cenlrala frågan är, enligt rådel i vilken gradforskning blir planerbar och möjlig atl slyra med poUtiska beslut om forskarnablir få i förhållande till efierfrågan och därför i slark position att ställavillkor. a. LO beklagar atl forskningen i företagen, framförallt i industriföretagen har fåll en begränsad behandling i FRU: s betänkande. De resonemang som FRU för och de rekommendalioner somutredningen lägger fram i betänkandets inledande, i huvudsak beskrivandekapitel, accepleras i allmänhet. Störst uppmärksamhet ägnas i delta sammanhang vad FRUskrivit om den sektoriella FoU-organisalionen. Remissinstanserna delar FRU: suppfattning att den s. k. sektorsprincipen bör bibehållas. De flesta remissinstanseranser atl ansvarei för sektoriell FoU bör ligga hos berörda myndigheter. Detlaframförs av bl.a. beredningen för u-landsforskning, FOA, statskontoret,, och styrelsen för arbetarskyddsfonden . Nägra remissinstanser talar dock mot att knyta sektoriellFoU lill myndigheter. Lantbruksstyrelsen anser en sådan anknytning olämplig.Enligt styrelsen visar erfarenheterna all del under sådana förhållanden kanbli svårt atl bygga in inomvetenskaplig kompelens och kreativitet iverksamheien. Även avstyrker myndighelsanknytning. Statens väg- ochtrafikinstitut menar atl ansvarei för sektoriell FoU inte bör läggas påverksnivå inom seklorer med många små myndigheter. Enligt statens råd för byggnadsforskning lägger FRU alltförstor vikt vid den sektoriella FoU-verksamhetens myndighelsanknytning. Denna är,enligt rådet, självfallel av stor betydelse men får inte undanskymma att densektoriella FoU-verksamheten också skall bidra till del konkreta, praktiskagenomförandet av verksamheter inom sektorn. Byggnadsforskning har t.ex. som enviktig uppgift att förse planverket och med kunskapsunderlagför normering m. m. Men den skall också ge byggbranschen kunskaper för detrationella genomförandel av byggnadsverksamheten och de planerande kommunernakunskap och metoder för att Prop.1978/79:119 104 En direkl myndighelsanknytning är knappast lämplig om alla dessaintressenter skall lillgodoses. Bl.a. centralorganisationen anser atl organisationsformerna för sektoriellFoU bör ses över. Enligt organisationen bör FRN ges huvudansvaret för att seöver den sektoriella forskningens inriktning, villkor och möjligheler. Flertaletav de remissinstanser som tar upp frågan om att inrätta frislåendeforskningsinstitut avslyrker sådana. Det gäller bl. a. UHÅ, ,TCO . Någraremissinstanser finner dock skäl tala för fristående forskningsinstitut. LObetonar värdet av särskilda forskningsinstitut. Enligt LO har dessa storafördelar när det gäller målinriktning, smidig organisation och närhet tillanvändarna. Ävenarbetslivscentrum, och Vetenskapsakademientalar för fristående forskningsinstitut. Andrafrågor som inledningsvis behandlas i vissa remissyttranden gäller - ulöver"seklorsprincipen" - internationellt forskningssamarbete, lungutrustning, överföringar från forskningsråd till högskolan, "täckningsanslag"för forskningsrådsfinansierad verksamhet, forskningsrådens sammansättning,finansiering av cancerforskning, vissa stiftelsers ställning. Ifråga om inlernalionellt forskningssamarbete understryker FÄ/V vikten av attFoU-finansierande organ själva prioriterar eventuella insaiser iinternationella samarbetsprojeki. I de fall där politiska beslut om deltagandei internationella samarbetsprojekt fattas måste sådana antingen ha föregåttsav diskussioner med FoU-finansierande organ, där dessa visat sig villiga attdeltaga vid finansiering av ett samarbele, eller måsle medel anvisas för ettsamarbete utöver de ordinarie anslagen. EnligtSTU kan myckel stora internationella FoU-projekt inle finansieras påforskningsråds- eller myndighetsnivå utan bör bli föremål för regeringsförslag. SvenskaUnescorådel poängterar atl en inlernationell satsning måste följas av ettengagemang för motsvarande forskning inom landet. Enligtcentralorganisationen SACOISR bör FRN stödja och medverka till svensktdeltagande i internationell forskning samt särskilt verka för atl former ochvillkor för internationellt kunskapsutbyte utvecklas. STU delar FRU: suppfattning atl FRN kan tjäna som bas för den analys som måsle föregåengagemang i internationella storprojekt. Ifråga om s. k. tung utrustning framhåller högskolor alt forskningsinstitutionerna måste ha tillgång till inle barakvalificerad velenskaplig personal utan också erforderlig forsk-ningsutmstning.Nämnden föreslår i fråga om tung utmstning att regeringen - efter förslag avFRN eller berörda forskningsråd - av det budgetutrymme som forskningsrådenärligen tilldelas avsätter medel för dyrbar forskningsapparatur genom alt iutrustningsplanen för högskoleenheterna m. m. föra upp kostnadsramar förrespektive forskningsråd. Vetenskapsakademienförordar att större belopp ställs till förfogande för dyrbar utrustning för atlsenare återbetalas ur berörda myndigheters årliga anslag. Naturhistoriskariksmuseet menar atl forskningsrådens trängda an-slagssitualion gör atllöneanslag prioriteras pä bekostnad av bl. a. utmstning. Museet understrykerbehovet av utmstningsansl för tung apparatur. 1978/79:119 105 Staiskonioret anser att forskningsråden ochhögskolemyndigheterna gemensamt bör ularbeta förslag om överföring avprojektfinansierad FoU-verksamhet från råden till högskolans basorganisalionför forskning. släller sig positivt till tanken atl vart Iredje årgöra en samlad översyn av behovet av överflyttningar av verksamheien från rådtill högskola. NFR erinrar om all forskningsråden till skillnad från dethelt övervägande flertalet statliga myndigheler inle är garanteradekompensation för merkoslnader till följd av centralt träffade löneavtal.Härigenom försvåras enligt NFR rådens planering avsevärt. NFR anser attforskningsråden på samma sätt som t. ex. högskolan bör få kompensation föravialsenliga löneökningar från det s. k. täckningsanslagel. Enligt TCO borde forskningsråden ha en majoritet avallmänna intressen som fattar beslut om prioriteringar och besluten förberedasgenom expertbedömningar. MFR framhåller all de resurser som lillförscancerforskningen måste avvägas inom MFR mol resursbehoven för andra delar avden medicinska forskningen. mol cancer bör, enligt rådel, intefår statligt slöd endast för föreningens upplysningsarbete. Enligt MFR har de resurser som lillförts den medicinskaforskningen genom stiftelser utgjort ett värdefullt tillskott bl. a. föranskaffning av dyrbar apparatur och resestipendier. MFR förordar mol bakgrundhärav atl FRN får i uppdrag all svara för en ökad och samlad information omstiftelsernas finansiering av forskning. TCO finner det otillfredsställande att privata intressengenom olika stiftelser fått ett mycket stort inflytande över forskningen. FRU:sförslag om förbättrat samarbete mellan stiftelserna och forskningsråden samt ombälire överblick över stiftelsernas verksamhet är, enligt TCO, alltför begränsade. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker FRU:s förslagatt regeringen regelbundet skall lägga fram princippropositioner för riksdagenom den samlade FoU-politiken, FoU-program. Förslaget förordas således av bl. a.överbefälhavaren, , ,transportforskningsdele-gationen, , statskontoret, RRV, ,och statens historiska museer, , ,, , statens råd för byggnadsforskning, statens industriverk,, , , flenalet organ inom högskolan, FRN, MFR,, . och , , ,mot cancer. , ,centralorganisationen och . Några exempel på de motiveringar som ges för stöd tillFRU:s förslag. FOA anser att det föreslagna FoU-programmet bör kunna bliett lämpligt instrument för strategisk överblick och slyrning av forskningen frånregeringens och sida. Statskontoret tillstyrker förslaget om enprincipproposition i forskningsfrågor, förslagsvis , som ellinstmment för en långsiktig planering och samordning av samhällets FoU-insatserpå olika områden. 1978/79:119 106 Härigenom skulle, enligt statskontoret, bättreförutsättningar skapas för en samlad bedömning redan på beredningsstadiet inomregeringskansliel som dess kunskaper om aktuella FoU-projekt inomolika seklorer skulle främjas. tillstyrker förslaget dels av deskäl som utredningen framför, dels därför atl ett slällningslagande frånriksdagen i forskningsfrågor pä längre sikl i hög grad främjar universitetensoch forskningsrådens planering i forskningsfrågor. Enligt STU:s mening är FoU-programmet ett nödvändigtinstrument för alt skapa överblick på politisk nivå över forskningsområdet. Detkan ses som en komplettering av den sektoriella FoU-politiken men somen garanii för att och dess utskott tillförsäkras erforderligtberedningsunderlag. mot cancer framhåller atl en regelbundenredovisning av regeringens syn på de forskningspoliliska frågorna och enredogörelse för den väntade anslagsutvecklingen också är väsentlig för deforskningsfinansierande och forskningsutförande organen. TCO ser det som myckel värdefullt atl den samladeFoU-verksamheten i samhället, dess förutsättningar och belydelse förs upp lilldebatt på högsta politiska nivå och tillstyrker därför förstaget omFoU-program. Centralorganisationen SACOISR delar FRU:s uppfattning attframläggande av FoU-program från regeringen bör leda tiU en bätire planering iFoU-frågor från berörda myndigheter. /SR beionar att nya yttre former kanbidra till atl öka engagemanget för forskningsfrågor. Sammanställningen överolika sektorers FoU, regeringens FoU-program, kan därför fä betydelse genomatt väcka och hålla vid liv ett allmänt intresse för forskningsfrågor. Några remissinstanser kringgärdar sin tillstyrkan av detav FRU föreslagna FoU-programmet med vissa reservaiioner. FRN tillstyrker det föreslagna FoU-programmet, menframhåller att detta inte bara får innebära en formalisering utan måste ses somrekommendalioner som syftar till en effektiv arbetsordning. Av detta följer,enligt FRN, alt en fömtsättning för att förslaget skall medföra den samordningoch långsiktiga planering som i hög grad är nödvändig är att det finns intresseoch politisk vilja atl genomföra en aktiv forskningspolitik. finner del rimligt att möjligheterna till långsiktigforskningsplanering på slatsmaktsnivå förbättras. Enligt rådets mening är denlösning som FRN stannat för i princip förtjänstfull. Mycket kommer dock attbero på den närmare utformningen av relalionerna mellan å ena sidan departementenoch å andra sidan de FoU-utförande organen liksom mellan de senare inbördes.Enligt : s mening kräver hithörande problem ytterligare noggrantövervägande. för byggnadsforskning är berett atl tillstyrkaFoU-programmet under förutsättning att det byggs upp med det konkretahuvudsyftet att överblicka samhällssektorernas samlade FoU-planer och atlsamordna högskolesystemets utveckling och forskarutbildningen med sektorverksamheten. NFR framhåller alt det för rådets arbele och planeringskulle vara av slort värde all känna till vilka resurser NFR kommer attdisponera än ett budgetår. Ur NFR: s synpunkt skulle enredovisning av den kommande anslagsutvecklingen vara det mest värdefullainslaget i ett FoU-program och det är framför aUt FRU: s förslag om dettainslag som gör atl NFR viU tillstyrka förslaget om FoU-program. 1978/79:119 107 Förslaget om FoU-program avstyrks endast av ett fåtalremissinstanser, bl.a. fakullelsnämnden vid tekniska högskolan, teologiskafakuhetsnämnden i samt . anser alt syftet med den föreslagnaforskningspropositionen torde kunna uppnås på ett bätire sätt genom ettinlerdepartemenlall samarbele, eventuellt i form av en interdepartementalarbetsgrupp. Enda.st ett mindre antal remissinstanser går närmare in påinnehållet i eventuella FoU-program. FOA menar alt FoU-programmen bör innehålla förslag om denlångsiktiga utvecklingen av landels samlade forskningsresurser mol bakgrund aven analys av styrka och svagheter i den befintliga organisalionen ochförväntade framtida behov av kvalificerad forsknings-, utvecklings- ochutredningskompetens inom olika områden i samhället. FOA nämner som exempel delsinrikining och dimensionering av högskolornas och forskningsrådensgrundläggande forskning och forskarutbildning, dels fördelning av densektoriella forskningen på olika forskningsutförande organ. Däremoi börFoU-programmen inle närmare gå in på inriktningen och dimensioneringen av denmålinriktade forskningen inom olika samhällssektorer. Överbefälhavaren, , . och poängterar atl FoU-programmet endast skall avseövergripande frågor och inte får bli för detaljerat. FoU-programmet bör, enligt statskontorets mening, ihuvudsak begränsas till informaiion om och överblick över aktuella ochplanerade FoU-program. Större beslut om forskningsinrikting eller utbyggnad avforskningskapacitet inom ett vissl område är däremot ofta förknippade medannat reformarbeie och bör därför, framhåller statskontoret, även i fortsättningenföreläggas i budgetproposition eller särproposition. En eventuellsträvan alt samla upp forskningspolitiska beslut i treårsinter-valler finnerstatskontoret helt orealistisk med hänsyn lill den långa tid som normalt krävsför atl verkslälla mer genomgripande förändringar på FoU-området. RRV tycker att ett FoU-program bör innehålla alternativaöverväganden och ställningstaganden till framlida forskningssatsningar inomolika sektorer och ämnesområden. Bl.a. bör programmel innehåUa analyser avforskningsbeslulens koppling till och konsekvenser för forskarutbildning ochnäringspolitik. NFR konsiaterar alt övervägande delen av det innehåll FRUföreslagit för FoU-programmet är faktasammanslällningar och beskrivningar ochinte förslag till beslut av . NFR pekar på att det vid FRU:s konlaklermed förelrädare för framkommit atl en förutsättning för all tid skallkunna avsättas för reell behandling av ett dokument är alt del innehållerställningstaganden som kräver beslut. De flesta remissinstanser kommenterar inte den föreslagnaperiodicite-ten - en gång per valperiod, dvs. treårsintervall - förFoU-programmen. FoU-programmen skaU, enligt FRU, avse en femårsperiod. De somberör denna fråga anser i allmänhet att tre är är meUanFoU-programmen. Överbefälhavaren, försvarels materielverk ochVetenskapsakademien anser au FoU-program bör läggas fram . FOAmenar atl det bör vara mellan FoU-programmen. Även anser att det bör varalängre mellan programmen än FRU föreslagit dock utan att ange något antal år. 1978/79:119 108 Enligt UHÄ vore det olyckligt om de ofta långsiktigaFoU-frågoma alllför ensidigt skulle knytas lill den politiska utgången av varjeriksdagsval. Resultatet kan, om det råder politiskt labila styrkeförhållanden,i sämsta fall bli en ökad ryckighel i prioriteringarna eller främst verbalanysatsningar pä vad som just dä råkar vara i debalicentrum. FRN tillslyrker treårsintervall och femårsperiod, menframhåller alt hastiga omläggningar av forskningspolitiken även i ettfemårsperspektiv kan få starkt negativa konsekvenser. Av de remissinsianser som tar upp frågan om ettforskningsdepartement och en forskningsminister delar så gott som samtliga FRU:s negaliva inslällning. Del gäller bl.a. , STU och mångaorgan inom högskolan. Enligt universitetsstyrelsen i bör man däremotallvarligl överväga att inrätta en slatsrådsposl, vars innehavare skulle varasärskilt ansvarig för forskningsfrågorna. Dessa frågor skulle härigenom få ökadpolitisk tyngd.