prop · G2036 · 1978-12-31 00:00:00 — Skr.1978/79: 6 Regeringens skrivelse 1978/79: 6 medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringen överlämnartill , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, årsredovisningför för . Få regeringens vägnar THORBJÖRNFÄLLDIN 1 1978/79. Kartong: S. 2, under Närvarande Utgår: , och 1978/79: 6 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Ibeslutet om bUdandet av (prop. 1969:121, SU 168, rskr 381)ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget skulle överlämnastill . Detta bör liksom föregående år (skr. 1976/77: 152) ske genomatt bolagets årsredovisning för det senaste verksamhetsåret överlämnas tillriksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringenöverlämnar årsredovisningen för för tUl . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1978/79: 6 Fakturerad försäljning i mkr Därav kunder i utlandet i % Resultat efter finansiella in- täkter och kostnader i mkr i procent av faktureringen -4,4 positioner och skatter i mkr Avkastning på totalt redo- visat kapital i % -2,8 Investeringar i anläggningar i *Styrelsens förslag. IStatsföretagsgruppens resultat efter finansiella intäkter och kostnader,exklusive kursförluster, har försämrats med ca . > Kursförlusternanetto utgör , varav i , i , i samt i NJA . »Den stora gruppen dotterbolag vid sidan av basindustrin visar sammantagetförbättrat resultat och acceptabel självfinansiering. Utvecklingen för denna grappbedöms fortsatt positiv . »De senaste årens svåra affärskUmat för , Berol Kemi och harresultatmässigt slagit igenom. Ingen större förbättring siktas under år 1978.Kraftfulla åtgärder måste insättas för att trygga basindustriföretagensfortlevnad. > Investeringstaktenhög har investerats i anläggningar. > Karlskronavarvetoch Uddevallavarvet har överförts till AB Svenska Varv. »80 avvecklas och verksamheten i NJA överförs tUl Svenskt Stål ABenligt riksdagsbeslut. > Uppdragenligt riksdagsbeslut att samordna de statiiga tekoföretagen till en företagsekonomiskt lönsam koncem. IEn utredning om Statsföretags verksamhetsinriktning och mål har tUlsatts avregeringen. Skr.1978/79: 6 4 Ansvar, uppgifter och befogenheter Av Underdet gångna året har verksamheten inom kommit att präglasav den ekonomiska situationen för de tunga basindustrierna malm, jäm och stål,skog och petrokemi som starkt har påverkat utvecklingen för , , ASSIoch Berol Kemi samt önskemålen från staten, kommuner och fackligaorganisationer att bibehålla sysselsättningen på tidigare nivå. Dessa problempåverkar företagsgruppen särskUt hårt, då våra basindustriföretag ärdominerande stor-leksmässigt och dessutom är lokaliserade till övre Norrlandoch , där risken för ökad undersysselsättiung är störst. I de härsammanhangen upplever jag aUt som oftast att man förväxlar staten ochStatsföretag. Man ger i debatten Statsföretag uppgifter som åvUar politikerna.Jag anser det därför vara angeläget att på några punkter försöka klargöra hurvi uppfattar gränserna för Statsföretags ansvar, uppgifter och befogenheter. Förstnågra siffror beträffande Statsföretags engagemang i . Statsföretaghar sedan sin tillkomst fram t. o. m. 1977 i aktieutdelningar ochkoncernbidrag från Nortbottenföretagen, i huvudsak , erhåUit totalt 726 mkr.Under samma period har NJA och Norrlandsfonden direkt från Statsföretag ellerfrån staten via Statsföretag tUlförts (varav i samband med rekonstraktionenav NJA, nedskrivningen av 80 samt bUdande av , ).Samtidigt har Statsföretagsgrappen i investerat ca i anläggningar, vilket utgör av våratotala investeringar. Låt mig här konstatera att vi ständigt har känt vårtansvar för och våra företag där. I de faU vi inte av egen kraftförmått ställa erforderiiga ekonomiska resurser tUl förfogande har vi aktivtkunnat medverka tiU att vår ägare staten tUlskjutit medel för att tryggaföretagens existens. NärStatsföretag bildades beslöt att veksamheten skuUe bedrivas på sammaviUkor som gäller för svenskt näringsliv i övrigt. Detta innebär alltså attStatsföretag ej tilldelats några direkta politiska uppgifter. Samtidigthar ägaren staten fastiagt att de åtgärder som vidtas så långt som möjligtfaller inom ramen för statens önskemål beträffande sysselsättnings- ochregionala aspekter. Vi har sökt beakta dessa önskemål. Vadvi inte kan påverka är den internationella strakturen eller konjunkturen påvärldsmarknaden. Vi kan påverka effekterna, men vi kan inte förändra fömtsättningama.Låt oss ta som exempel, ett företag som helt dominerar de två kommunerna Kiranaoch GäUivare. Redan tidigt kunde vi förutse att LKABs huvudsak- Skr.1978/79: 6 5 ligakundkrets, den europeiska stålindustrin, skulle gå mot en svår period. Vad mandäremot inte kunde förutse var att krisen skulle bli så långvarig. Att sålänge kunnat stå emot verkningarna av denna kris ger prov på den finansiellastyrka byggt upp . Man har därigenom kunnatbibehålla sysselsättningen och absorbera ofrånkomliga förluster. Tidigareproduktions- och sysselssätt-ningsnivå kan emeUertid inte längre upprätthållas.Statsföretag har därför beslutat tillskjuta medel för att bygga ett apatitverkoch en anläggning för avfosforisering i Kirana samt att där påbörja kopparbrytning.Statsföretag och har dessutom gemensamt hemställt om statligt stöd förandra investeringsprojekt inom , som syftar till att sysselsätta störredelen av den personal som kommer att bli övertalig inom företaget. Regeringenhar i proposition till föreslagit ett sådant stöd. Denäringspolitiska uppgifter som enligt min mening är nödvändiga för hela dennalandsända kan Statsföretag däremot inte påta sig. Häri inbegriper jag bl. a.ett program som eliminerar effekten av en lokalisering till övre . Manlöser inte problem genom smärre punktinsatser, det fordras ettsamlat näringspolitiskt program, i vilket det nuvarande fraktstödet endast ären del. Det finns många andra faktorer som negativt påverkar företagen. Denlånga vintem med oftast sträng kyla och mycket snö innebär kostnadsfördyringar.Även sedan man utökat tUlgången på isbrytare måste man räkna med avbrott isjötransporterna, vUka dessutom fördyras av att man måsteutnyttja isförstärkt tonnage. Det är därför förvånansvärt att sjötransporter ärundantagna från fraktstödet. a. dessa skäl är det enligt min mening nödvändigt med ett samlatnäringspolitiskt program. Det är politikernas uppgift att skapa ett sådant. Detidigare nämnda belastningarna gör det svårt för de norrländska företagen attkonkurrera på lika vUlkor. Behovetav ett samspel mellan staten och företagen för att lösa närings- och syssdsättningspoUtiskaproblem är allmängiltigt och inte enbart knutet till . Att jag hartagit upp de norrländska problemen beror på att de starkt påverkar detekonomiska utfallet för Statsföretagsgruppen. Om vi skaU komma tUlrätta medden ekonomiska situationen och därmed även med sysselsättningsproblemen totaltsett i hela landet fordras en samlad näringspolitik, som definierar och prioriterarnäringslivets uppgifter samt formulerar vilka villkor som skall gälla för företagen.Statsföretag kommer att som hittUls vara berett att medverka för att lösa olikaproblem, där staten ägaren önskar att vi skall engagera oss. Men liggeruppgifterna utanför de företagsekonomiska regler som är fastlagda förStatsföretag måste villkoren för vår medverkan fastställas i varje enskiltfall. Skr.1978/79: 6 Styrelsenoch verkställande direktören för får härmed avgivaårsredovisning för verksamheten . (Sidorna 655). Verksamhetsåret1977 har inneburit svåra påfrestningar för Statsföretagsgruppen. Främst som enföljd av utvecklingen för de traditionella produkterna inom basindustrin.Framgångarna för en rad företag inom gruppen har ej kunnat uppväga verkningamaav den svaga basindustrikonjunkturen. Vidutgången av 1977 består Statsföretagsgrappen av en huvuddel sammantagetlönsamma dotterbolag och ett fåtal stora och kapitalintensivabasindustriföretag med komplexa problem och stora underskott. Statsföretagsgruppen (mkr) ' Exkl. Linson. ' , Berol Kemi, , Dennegativa utvecklingen av Statsföretagsgruppens resultat före extraordinäraposter kan främst hänföras till , Berol Kemi och samtmoderbolaget, vars resultat belastas av valutaförluster. Detio resultatmässigt ledande bolagen redovisar tillsam- 1978/79: 6 7 mans ett resultat före extraordinära poster på (). Dessa bolag svarar för av Statsföretagsgruppens faktureradeförsäljning och medelantal anställda. Övrigadotterbolag, med undantag för basindustrin, svarar för av Statsföretagsgrappensfakturerade försäljning och av gruppens personalstyrka. Det sammanlagdaresultatet för denna grupp, (), kan tiU närmare hälftenhänföras tiU Uddcomb, vars marknad starkt påverkats av den energipolitiskasituationen. Sammantaget har för dotterbolagen exklusivebasindustriföretagen självfinansieringen fortsatt att ligga på entillfredsställande nivå. Arbetet med idéutvecklings- och besparingsprogram harintensifierats i gruppens företag. Resultatutvecklingen har även medfört en radstruktur- och andra åtgärder. En närmare redogörelse för dessa återfinnesunder respektive bolags presentation sid. 70136. I samband med bokslut rådde vissa förhoppningarom en konjunkturuppgång, åtminstone . Dessa har ejinfriats. Industrikonjunkturen har i stort sett försvagats under hela 1977.Hårdast har detta drabbat , Berol Kemi och . Som en följd av förändringar i grappens sammansättningminskade den fakturerade försäljningen till (9 747mkr). Om basindustriföretagen undantages är ökningen vid jämförbara enheter . , Berol Kemi, och har tUlsammans en i förhållande tUl1976 oförändrad försäljningsnivå. Bland demånga företag i som, trots rådande konjunktursituation,starkt höjt sin försäljning märks ABAB, som ökat med till ()och Kabi (exkl Linson), som ökat med tUl (). För Kabistiger utiandsförsälj-ningen snabbare än den inhemska försäljningen. Också Verkstad hade 1977 stora framgångar på sinainternationella marknader. Särskilt lyckosam var marknadsföringen i , ,och . Den fakturerade försäljningen har ökat tUl (). fakturerade försäljning ökade tiU (), trots en hård duopoUtisk* konkurrenssituation. ASSIs försäljning steg tiU (). Detta beror i stor utsträckning på tillkomsten av nya enheter,även om volymen ökat för ett flertal produkter. För kraftlinems del har enförhållandevis kraftig försäljningsökning kunnat ske endast tiU för- * Duopolistisk konkurrens = marknaden behärskas av tvåföretag i konkurrens. 1978/79: 6 8 Genom att prishöjningar kunnat kompensera volymbortfallet harförsäljningsintäkterna stigit för sågade trävaror. BerolKemi som ökade sin fakturerade försäljning till ()har, liksom den petrokemiska industrin i övrigt, märkbart påverkats av desenaste årens svaga ekonomiska utveckling. Försäljningen har även begränsatsav produktionsproblem . Utvecklingeni har starkt påverkat Statsföretags ekonomi. Mot bakgrund avdet lägsta kapacitetsutnyttjandet i de europeiska stålverken underefterkrigstiden har avhämtningen av malm begränsats tUl 19 mton. Somjämförelse kan nämnas, att motsvarande försäljning under högkonjunkturåret1974 uppgick till 31 mton. Tillsammans med den reducering av prisnivån somblivit följden av den svaga stålkonjunkturen, har detta inneburit en 21-procentigsänkning av fakturerad försäljning till (). INJA steg försäljningen till (). Detta uppnåddes genom en starksatsning på marknadssidan och hänför sig i väsentlig utsträckning till enmycket kraftig ökning av tackjärnsförsäljningen. Försäljningenpå utiändska marknader har, huvudsakligen som en följd av förändringar i Statsföretagsgrappenssammansättning, sjunkit kraftigt. uppgick utiandsförsäljningen tiU (). Härav avsåg , , kunder i , , ,kunder i samt , , kunder i övriga världen. Basindustriföretagenhar svarat för av utlandsförsäljningen. Bland övriga företag har Kabi,Tobaksbolaget, SMT-Pullmax och Verkstad den största försäljningen tillkunder i utlandet. Basindustriföretagenssvaga försäljningsutveckling har starkt slagit igenom i Statsföretagsgruppensresultat. Det tredje och svåraste lågkonjunkturåret i rad har försämrat denekonomiska ställningen i dessa bolag i en sådan utsträckning, att speciellaåtgärder är nödvändiga för att trygga den fortsatta verksamheten i dessaföretag. ASSIs rörelseresultat efter avskrivningar har försämrats med , BerolKemis med och LKABs med . Trotsdetta innebär Statsföretagsgruppens rörelseresultat efter avskrivningar med450 mkr () ett oförändrat resultat om ochUddevallavarvets resultat elimineras. Orsaken står främst att finna isänkta kostnader i NJA och i en varala-geromvärdering i detta företag.Sammantaget betyder detta en resultatuppgång i NJA med (se sid. 102). Lagerstödet1977 i gruppen uppgick tUl (). Saldotav ränteintäkter och räntekostnader har mellan åren försämrats med . Denväsentliga orsaken till detta är de senaste årens resultatutveckling ibasindustrin med hög investeringsvolym samt stora Skr.1978/79: 6 9 Gruppensresultat efter finansiella intäkter och kostnader men exklusive kursförlusternetto har försämrats med ca till . Kursförlusterna netto under1977 uppgick till varav i till , i till , i NJA tUl54 mkr samt i till . Statsföretagsgruppensresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgår till ().Då är emellertid redovisade värden för såväl 1977 som 1976 påverkade av ettflertal större extraordinära poster, vilket försvårar jämförbarheten mellanåren. Följandestörre extraordinära poster ingår resultat före dispositioner ochskatter: Överföringen av och Uddevallavarvet till staten,vilket medför en realisationsförlust på . (Se not 7). Nedskrivningen av det bokförda värdet av 80-projektet, bU- dandetav samt NJA-Invest som tillsammans belastar resultatet med . (Se not 4). Omvärdering av anläggningstillgångar med iBerol Kemi. (Se not 8). ReaUsationsvinst vid försäljning av anläggningstUlgångarmed . Blandde många bolagen med poisitivt resultat märks ABAB med ett resultat förebokslutsdispositioner och skatter på (), Kabi med (),Verkstad med (), Liber med (), med (), med (), SMT-Pullmax med () ochTobaksbolaget med (). Verkstads resultat innebär enavkastning på genomsnittiigt arbetande kapital . Tobaksbolaget redovisaren avkastning på , ABAB och en avkastning på . I ABABhänför sig resultatet främst till den konkurrensutsatta delen avbevakningsverksamheten. Även lokalvårdsverksamheten gav 1977 ett positivtresultat. I Kabiär det framgångsrikt utvecklade produkter som t. ex. tillväxthormonet Crescormonoch Intralipid avsett för intravenös näringstillförsel som utgör basen förbolagets resultatutveckling. verksamheter med lönsamhetsproblem, Kabiblodprodukter och basläkemedelsföretaget , har utvecklats mot en mer positivsituation. KalmarVerkstads framgångar på de internationella marknaderna har mer än välkompenserat den av konjunkturskäl trögare hemmamarknaden. Det goda resultatetär vidare en följd av ett mycket högt kapacitetsutnyttjande. Libersomstrukturering från mindre enheter till slagkraftiga divisioner Skr.1978/79: 6 10 ochdotterbolag har börjat ge resultat. En hårdare satsning på produktsortimentoch marknader liksom ett förbättrat räntenetto är faktorer bakom den gynnsammalönsamhetsutvecklingen. Denstora efterfrågan på isolermaterial, som utgör grunden för Rockwoolsexpansion, är en följd av den starka utvecklingen av marknaden förtilläggsisolering samt av den höjda isolerstandarden i nybyggnadsverksamheten.Den låga volymen nyproducerade lägenheter samt industriinvesteringarnasnedgång har dock utgjort en begränsande faktor. Företaget satsar på en vidgadprodukt- och verksamhetsbas. har t. ex. det ersättningsmaterial förasbest, som utvecklats inom bolaget, fått en snabb försäljningsutveckling. InomSARA är det den pågående omstruktureringen, avveckling av olönsamma hotell- ochrestaurangenheter samt etablering inom nya verksamheter, som medfört en positivekonomisk utveckling. Clock-kedjan ökar sin volym och konkurrenskraft.Personal- och institutionsrestaurangerna fortsätter att utvecklas gynnsamt. SMT-Pullmaxhar, trots att företaget starkt påverkats av den svaga investeringskonjunkturenunder 1977, klarat sig förhållandevis väl. Inriktningen mot numeriskt styrdamaskiner och framgångsrika satsningar på egna datorbaserade styrsystem harstarkt bidragit till detta. Tekniken har på bredare front också börjatöverföras på bolagets plåtbearbet-ningsmaskiner. Tobaksbolagetsförsäljning av tobak stagnerar. Volymmässigt har en nedgång inte bara ägt rumpå hemmamarknaden utan även ifråga om exporten. Den senare bedöms dock vara avövergående natur. Det holländska dotterbolaget har haft fortsattframgång . Särskilt den franska marknaden har gett goda resultat. ISverige har dotterbolagen och sälj- ochagenturföretaget visat fortsatt positivt resultat, trots denallmänna stagnationen inom livsmedelshandeln. ASSIsresultatförsämring är betydande. Resultatet före bokslutsdispositioner ochskatter uppgick tiU (), varav kursförlusterna utgjorde 92 mkr.Resultatet inkluderar den realisationsvinst på som uppkom vid avyttringav ASSIs aktieinnehav i och . Det är framförallt den nordamerikanska konkurrensen på kraftliner och överkapaciteten iSverige ifråga om board och spånskivor som förorsakat resultatnedgången.Förädlingsindustrin (wellpapp, förpackningssystem) visar fortsatt godresultatutveckling såväl i som i utlandet. BerolKemis resultat efter finansiella intäkter och kostnader har kraftigtförsämrats. Därtill kommer att en omvärdering av bolagets anläggningstillgångarskett, som belastar resultatet med (se not 8). Berol Kemis resultatföre dispositioner och skatter uppgick därmed tUl (). Skr.1978/79: 6 11 LKABsresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till (). innebar en drastisk försämring i LKABs situation.Samtidigt som kapacitetsutnyttjandet sjönk i stålverk tappade LKABmarknadsandelar. En för moderna stålverk besvärande fosforhalt, LKABs höga pelletsandel i nuvarande konjuktursituation utnyttjar stålverken i första hand egen sintringskapa-citet är skäl till detta. Vidare är frånvaron av ägarbindning mellan konsument ochproducent ett problem. Den mycket låga prisnivån på sjöfrakter ger dessutominte längre någon nämnvärd fördel av att ligga nära den centraleuropeiskamarknaden. Det är emelletid först som konsekvenserna av den svagastålkonjunkturen och de sänkta marknadsandelarna drabbat bolaget med full kraft. Redan1976 blev effekten av den svaga stålkonjunkturen sådan att NJAs fortlevnadhotades. Som en följd härav beslöt regeringen framlägga ett förslag(proposition 1976/77: 57) om kapitaltillskott tiU NJA. Detta bifölls avriksdagen . Propositionen beaktades i Statsföretagsgrappens bokslutför . Sedan tillskott från staten för rekonstruktion av NJA tagits ianspråk för täckande av förluster i NJA och nedskrivning avtillgångar, bildade resterande del av tUlskottet en rekonstraktionsreserv, somper utgjorde . NJAs resultat före bokslutsdispositioner ochskatter uppgår tUl (), men resultatet har då påverkatsav en rad extraordinära poster. Dessa avser dels upplösningen av rekonstraktionsreserveni syfte att eliminera verksamhetsunderskottet, dels avvecklingen av 80-projektetoch bildandet av . (Se not 4). NJAs resultat efterfinansiella intäkter och kostnader uppgick till (). Dennaresultatförbättring sammanhänger dels med sänkta omkostnader i verksamheten,dels med de varulageromvärderingar som skett. Varalagrets volym har sänkts ochdess kvalitet och sammansättning förbättrats, se vidare sid. 102. Ett bidragtill resultatförbättringen har vidare erhållits genom att den finansiellarekonstruktionen kraftigt reducerat den räntebelastning som annars skullepåverkat resultatet. Tidigaremönster med hög investeringstakt och med huvuddelen av investeringarna ibasindustriföretagen gäller även . Statsföretagsgruppen befinner sigi den ur kommersiell synvinkel problemfyllda situationen, att gruppens resurseri huvudsak måste satsas inom basindustriföretagen. Av anläggningsinvesteringarpå () avser () dessa företag.Nedgången i gruppens totala investeringar hänför sig dock främst tillbortfallet av och Uddevallavarvet. del av investeringarna har tillkommit som en följd av tidigarefattade beslut. LKABs investeringar, som uppgått 1978/79: 6 12 till558 mkr, omfattar bl. a. arbeten för den nya 775-metersnivån i Kirunagruvan med123 mkr, utvidgning av kaj anläggning, mekanisering av lager och uppbyggnad av siktstationi med , ombyggnad av sovringsverk i med , samt om-och utbyggnad av kulsinterverk i med . Tillövriga stora investerare hör med investeringar på , Berol Kemi med95 mkr, Kabi med och NJA med . IASSI utgörs invcsteringama främst av mindre objekt och reinves-teringar.Undantag utgör indunstningsstation med cisterngård, ny mixer och kompletteringav mesaugn i Frövifors om sammanlagt . BerolKemis investeringar avser i huvudsak , som innebär en uppbyggnadav en anläggning för tillverning av OXO-alkoholer och mjukningsmedel i . I Kabiavser invcsteringama dels forskningsanläggningar dels expansion avproduktionskapaciteten. Avinvesteringarna i NJA avser kostnader inom 80-projektets ram.Resterande belopp avser ersättnings- och rationaliseringsinvesteringar. Under1977 har strävan varit att bryta de tidigare årens lageruppbyggnad ibasindustriföretagen. Med hänsyn tagen till att varven ej ingår i gruppen 1977föreligger dock en lagerökning till vid utgången av året. LKABsmalmlager uppgick till 15 mton (13 mton). Det bokförda värdet avbolagets varulager utgjorde (). I NJA ökade varulagretsbokförda värde trots den sänkta volymen till (). Vid har enökning skett tUl . Ävenom den svenska konjunktursituationen allmänt sett är svag, skiljer sig denekonomiska utveckUngen kraftigt mellan olika branscher. SpcieUt hårt har järn-och stålindustrin, varvsindustrin och textilindustrin drabbats. Som en följdav detta har staten åtminstone övergångsvis engagerat sig i högre grad inomdessa områden. Detta har påverkat Statsföretagsgruppens struktur istor omfattning. Dessutom har i vissa företag strukturåtgärder vidtagits medanledning av resultatutvecklingen. Varven.Den 1 juli 1977 överfördes enligt beslut i ochUddevallavarvet samt aktieposten i tUl staten. (Se not 7). Sonabdelades upp i två dotterbolag tiU , i och i . har förvärvats av (). Skr.1978/79: 6 13 från EssBo-gruppen till som dotterbolag. och bolagsnamnet har per sålts till . Resterande delar av benämns fortsättningsvisHolmsund . Perden ingår i den nybUdade te-kograppen somdotterbolag tUl AB Eiser. Som en följd av textilindustrins svårigheter och statensengagemang i denna, lät industridepartementet utreda ensamordning av de statliga tekoföretagen. Enligt proposition 1977/78: 73, somgrundar sig på denna utredning, ges ägaransvaret för de statigatekobolagen. övertog från utanvederlag av aktierna i . Resterande ägdes avstaten. Propositionen antogs av . (Se not 4). Som omnämndes i årsredovisningen beslöt i oktober 1976att rekommendera ett uppskjutande av projektet 80. Kostnadema förprojektet har till väsentliga delar upptagits som tillgång i NJAs balansräkningi avvaktan på beslut. NJAskostnader för projekt 80 beräknas tUl . Vidare skall NJA,enligt avtal med kommun, svara för vissa av kommunens kostnader förprojektet, vUka beräknas tUl . TiU detta kommer i fastighetsskatt,och den totala kostnaden för projektet 80 beräknas tUl . Riksdagenbeslöt () i enlighet med proposition 1977/78: 87 "om statligtengagemang inom handelsståUndustrin, m. om avveckling av projektet.De som tillgång redovisade projektkostnaderna har per nedskrivits tiU10 mkr. (Se not 4). Statligtengagemang inom handelsstålindustrin. inledde , StoraKopparberg och Statsföretag/NJA förhandlingar om bildandet av ett gemensamthandelsstålföretag, . Förhandlingama utmynnade i ettförslag tUl bolagsbUdning, där aktierna till ägs av övertar bl. a. stålverken i , och Domnarvet samt Grängesoch gravrörelser. Genom antagande av proposition1977/78: 87 regleras det statliga stöd som utgör grunden för bolagsbildningen. (Se not 4).