prop · G203187 · 1978-12-31 00:00:00 — Det statliga ledsystem, som är huvudman för,omfattar s.k. längfärdsleder av huvudsakligen turistiskt intresse och av en sådan längd att dekräver övernattning längs leden. Huvudmannaskapet omfattar även flertalet till lederna hörandeanläggningar såsom broar och spänger,vindskydd, raststugor, roddbåtar och båthus samt viss räddningsmateriel.Det statliga ansvaret gäller däremot tills vidare i regel icke de fastaanordningarna för övernattning -främst fjällstationer och övernattningsstugor- samt passagerarbättrafik längs lederna, dvs.de anordningar, som kräver anställddriftspersonal. Den totala omfattningen av ledsystemet under statligthuvudmannaskap framgär av tabell 2 och bilagorna C - Foch M:l-M:4. Ledsystemet under statligt huvudmannaskap bedriver ett omfattande utvecklingsarbeteför att främja olika former av idrott och friluftsliv. Prop.1978/79:187 84 veoklingsarbetet syftar bl.a. till att ge kunskaper somkan tjäna som underlag för planering inom friluftssektom. Det löpande utvec)lingsarbetet utförs vanligtvis inte pä verket utan läggs ut som uppdrag på olika organisationer, kommuner eller enskildakonsulter. Arbetet leds i regel av en referensgrupp som tillsätts av verket förvarje projekt. Därigenom får olika intressenter i samhället möjlighetatt påverka arbetet. Beslut om medel för utvecklingsarbete fattas av delegationen för anläggningsstöd till idrotten. I delegationen ingår representanter för idrottens och friluftslivets riksorganisationer saat kommunförbundet. Bland utvecklingsarbeten av särskilt intresse från fjällsäkerhetssynpunkt må nämnas följande. Som nämnts i p. 5.6.6 har på naturvårdsverketsinitiativ en standardisering genomförtsav symboler för friluftsmärk-ning. Efter översyn utkomen reviderad standard 1976 (Svensk standard för friluftsmärkning, SIS 031211 och SIS 051522). För att tillgodose krav pä bekvämlighet ochsäkerhet i fjällen har fråganom placering, dimensionering, inredning och tekniskt utförande av övernattningsstugorutretts . Försök med gasoluppvärmning i fjällstugor har bedrivits av Svenska turistföreningenmed medel från verket. har genomförts i Sälka- ooh Nallosstugorna i . Försök att konstruera en lättskött och driftsäkerfotogenkamin för fjällstugor har även utförts men dessa försök har inte givit nägra användbara resultat. 1 ,PM 195:560. Naturvärdsverkethar avsatt medel för utredningsarbete rörande ljus- och ljudsignaler för ökad fjällsäkerhet.Praktiska försök skall utföras vintem 1978-79 vid Blåhammarens fjällstationi . Naturvärdsverkethar som följd av sitt huvudmannaskap för ledsystemet att särskilt beakta säkerhetsfrågorna i samband därmed.Verket avser därför att närmast genomföra följande särskilda utredningar: Samtliga leder ses överför att utreda vilka som bör märkas somsommar- eller vinterleder eller bådadera.Markeringen av ledema ses över främst för att nå en frånsäkerhetssynpunkt angelägen enhetlig standard. Behov av kompletteranderaststugor och öveimattningsstugor efter ledemakartläggs. 1978/79:187 86 4.2.2.5 HSSIäS4.2.5 Fjällsäkerhet i övrigt Prop.1978/79:187 ® (instruktion SFS 1965:674 med ändringar 1970:343) utövar under regeringenhögsta inseendet över polisväsendet i riket. har ansvaret för och ledningen av polisverksamheten i länet. Varje län är indelat i polisdistrikt. Den operativa ledningen utövas i distriktet av polischefen. Polisen skall enligt 2 § polisinstruktionen (SPS 1972:511) upprätthålla allmänordning och säkerhet. Därvid äligger det polisen bl.a. att länmaallmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp. I enlighet härmed handhasfjällräddningen av polisen. Fjällräddningen utgör en väsentlig del av fjällsäkerheten. Mot bakgrund härav lämnas en redogörelse för fjällräddningens organisation, arbetsuppgifter ochutrustning m.m. Fjällräddningen finns i de fyra fjällänen. Organisationen är säledes uppbyggd inomNorrbottens län i Bodens, Kirimas, och polisdistrikt; inom i och polisdistrikt; inom i Svegs och polisdistrikt och inom Kopparbergslän 1 Maliings och polisdistrikt. Av bifogade karta, bilaga G , framgär polisdistriktens lokalisering i fjällvärlden 1978/79:187 88 svarar för organisation, utrustning och utbildning. De regionala och lokalapolisorganen svarar för den operativa fjällräddningsverksamheten. För fjällräddningstjänsten finns särskildaföreskrifter fastställda av . Enligt föreskriftemaförstås med fjällräddningstjänsten efterspaning ooh omhändertagande av personer, som i fjäll eller ödemarkergått vilse, drabbats av olyckshändelser eller överraskatsav oväder under sådana förhållanden att överhängande fara förderas liv bedöms föreligga, Fjällräddningsorgsinisationen är fastlagd ien fjällräddningsplan för distriktet. Planen revideras av en gångper år. Länspolischefen är chef förräddningsverksamheten på det regionala planet och polischefen är chef (räddningschef)för fjällräddningen i distriktet. Närmast under honom finns ett antal räddnings ledare -i samtliga fall fjällvana polismän- som i regel är föreståndare för ett lokalvaktområde. Räddningspersonalen i övrigt utgörsav fjällvan ortsbefolkning och är organiserad i patruller av varierande storlek. Till verksamheten har knutits olika hjälporgan som kan anlitas vid behov. Som exempel kannämnas flyg, företag eller myndigheter som förfogar överanöfordon, sjukvårdspersonal, militära enheter m.fl. "leddelapden 1967:5. har den 10 juni1977 beslutat tillsätta en arbetsgrupp för översyn av fjällräddningensorganisation, arbetsmetodik, utrtistning m.m. Arbetsgruppen beräknas slutföraarbetet . Ekonomisk ersättning utgår till den civila fjällräddningspersonalen dels i form av fasta årsarvoden till patrull-ledare, ställföreträdande patrulledare och materielvårdare ochdels som timersättning till patrullmedlemmar i samband medräddningsuppdrag. Fasta arvoden till frivillig personal i fjällräddningstjänsten uppgick till . under /77. Ersättning för mistade avlöningsförmåner uppgick till . under samma budgetår. 12 och 13)- Utrustningen för fjällräddningspersonalen består dels avpersonlig utmstning till varje man i patrullen och dels av viss utrustning somär gemensam för patrullerna. Härutöver finns depåutrustning placerad på vissa taktisktvalda platser i distrikten. I denna ingår utrustning för större insatser säsom katastrofbelysning, tält, lavin-sonder, motordrivet elaggregat, spadar m.m. I och polisdistrikt finns dessutomalpin fjällräddningsutrustning som bl.a. består av klätterut-rustning och räddningsspel med tillbehör. I inom polisdistrikt, i Seitevare inomBodens polisdistrikt och Märkenäs inom polisdistrikt harupprättats permanenta fjällräddningsstationer som är avsedda att i förstahand fungera som ledningscentraler i samband med fjällräddningsuppdrag. Dessa inrymmer bl.a. basradiostation. Polisen förfogar över ett hundratal terrängskotrar. Dessaingår inte i fjällräddningsorganisationen utan är avsedda för den reguljärapolisverksamheten men kan tas i anspråk Prop.1978/79:187 90 i samband med fjällräddningspådrag. Även polisens helikoptrar eller andra fordon, som disponeras av försvaret m.fl., kansjälvfallet tas i anspråk i samband därmed. Planläggning finnes härför. Utbildning av f jällräddningspersonal sker ärligen vid regjo-nala eller lokala fjällräddningskurser. I kursema deltar säväl civil fjällräddningspersonal som polisiära befattningshavare. Kursemainrymmer moment av teoretisk och praktisk utbildning. I regel avslutasutbildningen av en tillämpad övning, där räddnings ledare och patrullerfär tillämpa tillägnade kunskaper under realistiska förhållanden. har länsstyrelsema i fjällänen svarat för uppläggningen av de regionala kurserna. Vid räddningsuppdrag arbetar patrullerna sanmamhällna ochefter direktiv, som lämnas av räddningsledaren. Antalet patruller, som sätts in i ett uppdrag, beror pä uppdragets art. Förbindelse mellan räddningsledning och patrullen upprätthälls per radio. Patrullennaförflyttar sig huvudsakligen ned hjälp av terrängskoter. Fjällräddningen disponerar över omkring 40räddningsut-bildade hundar. Flertalet hundar är polisens tjänstehundar i fjälldistrikten. Övriga hundar har kontrakterats av ochägs av fjällräddningspersonal. Dessa hundar utbildas genom försorg. Hundarna används fräast vid sötande i samband medlavin-olyckor nen även för sökande efter försvunna personer i övTigt inoBfjälloarädet. De räddningsutbildadehundarna är i regel stationerade i närheten av områden, där erfarenhetsmässigt lavinolyckor inträffar. För sökarbete i lavinområde är det av många skäl nödvändigt att så snabbt som möjligt få fram räddningshund till rasplatsen.Erfarenheten har visat att en hund arbetar säkrare ooh snabbare än en sökkedja. Om hund inte finns tillgänglig eller det av andra skäl bedöms lämpligare, används fjällräddningspersonal formerad till sökkedja försedd med sönder inom ett rasområde. Antalet fjällräddningsuppdrag uppgår till omkring 70 per är. Fjällräddningsuppdrag m.m. 1juni 1965 -framgär av bilagal. Under /77 utfördes80 uppdrag vilket var 11 mindre än föregående budgetår. 121 personer anmäldes försvunna. Detta var 51 färre än under föregående budgetår. Fjällräddningsuppdragens omfattning a.m.under /77 redovisas i nedanstående tabell Fjällräddningsuppdrag m.m. inom fjällräddningstjänsten under /77. därav med flyg/helikopter Prop.1978/79:187 92 4.2.3 Fjällsäkerhet i övrigt Förutom genom fjällräddningenmedverkar polisen på flera sätt i fjällsäkerhetsverksamheten. Det sker bl.a. genom att detpolisiära sambandssystemet utnyttjas ickeblott för fjällräddningen utan till vissa delar även for fjällsäkerheten. Härför redogörsi anslutning till utredningens överväganden och förslagavseende sambandsfrågor (kap. 5:7 ). Polisen medverkarvidare i fjällsäkerhetsarbete bl.a. genom kontroll av leder, information och medverkanvid utbildning. 4.2.3.1 Kontroll_av leder m.m Polis- eller i undantagsfall fjällräddningspersonal- företar i den utsträckning såkan inrymmas inom den samlade övervakningsverksamhetenkontroll inför eller under vinter-turistsäsongen av leder, raststugor, vindskydd, broar m.m. Kontroll av lavinfarliga områden samt utsättaj:ide av lavinvarningsskyltarsker dels inför vintersäsongens början,dels i män av behov ooh möjlighet ävenunder denna. På vissa platser har permanentalavinvamingsskyltar satts upp genom polisens försorg. I förebyggande syfte låter polisen sprängahängdrivor i lavinriskomräden eller spärrarav sådana områden så länge faran bedömsöverhängande. Polisen har befogenhet att i konkreta fall avspärra områdenav allmänna säkerhetsskäl exempelvis för att förhindraallmänheten att beträda platser därrisk för allvarliga olyckor föreligger. Denna befogenhet kan stödjaspä 2 § polisinstruktionen och vedertagen praxis. Polisman har vidare medstöd av 16 § 1 Jfr bestämmelsen i 11brandlagen (SPS 1974:80). Prop.1978/79:187 93 nämnda instruktion befogenhet atttillgripa våld om någon mot polismans direktiv beträder ett avspärratområde. Våld får dock endast tillgripas om tjänsteåtgärden inte kan lösaspå annat sätt, exempelvis genom upplysning och an-maningar. Väldet måstesjälvfallet stå i rimlig proportion till faran vid överträdelsen. I vissa fall torde regler om allmänfarliga brott och brott mot liv och hälsa bli aktuella. Lokalt inom fjällregionenmedverkar polismän eller fjällräddare vidinformationsträffar på skolor, hotell- och turistanläggningar. Polisen arrangerar även förevisning avfjällräddningsorganisationen och informerar i sambaind därmed om fjällsäkerhet. Information i förebyggandesyfte har lämnats till lokalradion i vissapolisdistrikt och i något fall även till TV. Polisen medverkar lokalt även med att till turistanläggningaro.d. sprida broschyrer och foldrar innehållandeinformation om fjällsäkerhet m.m. (t.ex. foldrarna "Lavinfara" och "Respekt för fjället"). Prop.1978/79:187 94 4.5.1 Väderinformation via massmedia m.m. Prop.1978/79:187 95 4.3 METEOROLOGISKA OCHHYDROLOGISKA INSTITUT M.M. 4.5.1 Organisation och arbetsuppgifter Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, , (instruktion SFS 1965:690, omtryckt 1975:1082) är den statliga myndighet som skall tillgodose samhällets behov av meteorologisk, klimatologisk ochhydrologisk information. Arbetsuppgiftemaär många och innefattar bl.a. att "genom bearbetning av observationer tillgodose olika samhällsorgans och samhällsgruppers behov av analyser, prognoser och annan information angäende hydrologiska, meteorologiska"m.fl. förhållanden. Detta sker främst genom den allmänna vädertjänsten meddess väderinformation till allmänheten via press, radio och TV, vidare genom stormvarningstjänsten, särskilda väderuppgifter och väderprognoser - t.ex. kust-israpporttjänsten - samt den civila flygvädertjänsten. I frågor av gemensamt intresse samarbetar verket med en rad statligamyndigheter, bl.a. , luftfartsverket och försvaret. Verket är lokaliserat till . Utöver den ordinarie personalen (ca900, varav närmare 500 i ) engageras ca 1000 personer runt omi landet för observationer av olika slag. är knutet Meterologiska ooh , som har till uppgiftatt bistå institutet i viktiga övergripande frågor. För att kunna förutsäga vädret krävsett världsomspännande meteorologiskt observationsmaterial.Institutet insamlar. 1 Med hänsjrn tilldet nära sammanhanget mellan institutetoch den svenska lavinforskningen och lavinkunskapen redovisas i detta kapitelocksä lavinkommittén och dess arbete. i atort sett , väderobservationer frän tusentals matplatser vid jordytan. I finns ca 300 så kallade synopsstationer varav 37 är observationsstationer i fjällområdet.Av dessa rapporterar 11 endast aktuellt väderi begränsad omfattning l/lt.o.m. påsk för att ingå i en daglig sammanställning dåav vädret i fjälltrakterna. Lokalisering och observationstider för observationsstationerna i fjällområdet framgår av bilagorna H - H:l. Förutom markobservationer erhålles ett par gängerper dygn observationer av lufttryck, temperatur, fuktighet och vind i högre luftlager upp till ca J mils höjd frän ca 500matplatser. tar ocksädagligen emot bilder direkt från vädersatelliter som passerar över . Dessa fotografier är ett värdefullthjälpmedel vid kartläggning av vädret. En stor del av inkommande obsarvationer lagras ochbehandlas av : 3 dataanläggning. Väderobservationer ritas med dikasymboler in pä kartor som analyseras avmeteorologer.. Kartorna ger en överskådlig och samtidig bild av vädret över ettstort område. Observationer fränhögra luftlager studeras på aerologiska kartor framställda med hjälpaiv datorer. Vädret beror på atmosfärensfysikaliska tillstånd vars förändringar följer kändanaturlagar. Att med exakt noggrannhet beräknavädrets utveckling med hjälp av dessa lagar är e-mellertid ännu icke möjligt. Observationerna är ännu otillräckliga och ger en ofullständig bild av atmosfärens tillstånd i utgångsläget. Vidare är bl.ai. ekvationerna som beskriver de fysikaliskalagama alltför svåra att lösa trots förenklingar och tillgäng på datamaskiner. Allteftersom dessautvecklas kan emellertid alltmer invecklade beräkningar genomföras som bättre observationsunderlag kan erhållas med hjälpav satelliter. De numeriska prognoserna visar dock med relativt stor tillförlitlighet luftens storskaliga strömning 1978/79:187 97 och temperaturfördelningpå olika nivåer i atmosfären.Dessa prognoser utgör, trots felkällorna, grundvalen för prognoserna som bl.a. lämnasi radio och television. För att kunna detaljerat förutsäga vädret krävsen kombination av numeriska prognoskattor och en serie analyserade väderkartor av det slag, som erhålles med hjälpav observationer från marken genom vilka man i detaljkan följa olika väderföreteelser. Väderbyrän inom ärden avdelning vars uppgift det är attutarbeta väderprognoser för samhälletsoch enskildas behov. Vid aidan av de dagliga prognosema till press, radio ochTV lämnar byrån prognoser till en rad beställare. Dessa företräder nästan allagrenar av näringslivet, statliga och kommunalaförvaltningar m.fl. Byråns verksamhet omfattar ocksä bl.a. väderservioetill civilflyget. För att lösa den sist nämndauppgiften finns regionala väderkontoretablerade bl.a. vid /. Detta väderkontorhar förutom uppgifter vid egen flygplatsatt utfärda flygplatsprognoser för , ,, och samt under vissa tider även för och Luleä,att lämna sträokprognoser förflygningar från flygplatser inom SundsvallFIR,''- i stort omfattande hela , att utfärda omrädesprognoserför allmänflyget samt utövaområdesövervakning inom samma område. Under vintersäsongenutfärdas regelbundet temperatur- oohnederbördsprognoser för mänga civilaflygplatser i . Speeialprognoeer och andra meteorologiska uppgifter lämnas som uppdragsverksamhet bl.a. till vägförvaltningarnai Gävle- 1 flyginformationsomräde( Flight Information Region) Prop.1978/79:187 ' ,och , för Radio Gävleborgoch , kommuner,kraftbolag, byggnadsfirmor ocii . 'tateiis järnvägar. Den militära vädertjänsten ombesörjs av flygvapnet med lokal prognostjänst bl.a. i Östersundoch . Samarbetet mellan den civila och militära vädertjänsten regleras av en överenskommelse mellan berördahuvudmyndigheter. Denna gäller bl.a. observationsstationer,insamling och utbyte av observationer, instrument, klimatbearbetning, utbildningoch internationellt saimarbete. I överenskommelsens första paragraf sägsatt "skall tillgodose de civila och chefen för flygvapnet de militära behoven av meteorologisk tjänst,såvida inte i särskilda fall annorlunda bestämts. Oberoende häraväger dock parternas lokala väderorgan att vid behov lämna tillfälligatjänster, därest detta kan ske utan hinder för ordinarie verksamhet och om erforderliga resurserfinns. Civila myndigheter, företag ochenskilda, vilka av militära väderorgan begär regelbunden vädertjänst ellerutredningar, som kräver särskild arbetsinsats, hänvisas tillSM3I." 4.3.3 Väderinformationvia massmedia m. m. På vädertjänsten pågår arbetetpraktiskt taget dygnet runt. Pä försvarets väderorganisationerpå och Kallax tjänstgör personal måndag - fredag i regel mellan kl. 06.00 - 16.00.Under övrig tid svarar flygvädertjänsten vidSundsvall/Härnö-samds flygplats förverksamhet, som rör det civila flyget. Väderrapporter för landets fjällområden finns f.n. tillgängliga som 24-timmars prognoser i radions riksprogram P 1 och P 3, itelevisionens kanal och 2 samt i vissa av lokalradions sändningar. Prop.1978/79:187 99 Av prognoserna utfärdar SMHIrs centrala väderavdelning iNorrköping följande: P 1: dock ej sön- och helgdag. 08.05, 13.00. 18.30, 21.50. P 3: , 05.30, 07.00, 07.30, 11.00, 23.00 (ibland även ). : TV-nytt ca kL 17.55, Aktuellt ca . : Rapport ca , TV-nytt ca . Lokalradion: För , 07.00, 12.00, 17.00. Exempel på centrala rapporter lämnas i bilagorna 2- 3 av vilka fraragår att t.ex. rapporter som lämnas i P 3 är mycket allmänthållna. Sammanställning pä vädret i fjälltrakterna - se exempel i bilaga 3 's.r tillkommit efter nära samarbete med bl.a. och representanter för turistnäringen. Dessa rapporter, som icke utgör nägon väderprognos, utläses endast f.n. underperioden t.o.m. påsk. 24-timmars prognoser, som lämnas via radio och television men ej utfärdas av , omfattar f.n. följamde rapporter: Lokalradion: För Jämtlands-, Härjedals- och Lapplaindsf jällen , 07.00, 12.00 och I7.OO. regionala nyheter: Nordnytt ca . Prop.1978/79:187 1°° Ej SMHI-rapporter äro prognoser som privat på fritid utarbetas av militära meteorologer vid F 4 och P 21 Kallax efter lokala överenskommelser mellan beställare och enskilda meteorolcger. Lokala väderprognoser för Härjedals- och har under turistsäsong utfärdats och bandats på tvä automatiska telefonsvarare benämnda "". Även dessa prognoser har utarbetatsav meteorologer vid F 4 privat pä fritid. Erfarenheterna frän denna verksamhet är övervägauide goda. Många dödsolyckor i fjällen är orsakade av laviner. Antalet kända dödsoffer I916-I974 framgär av statistik redovisad i kap, 5.1(p. inträffar sannolikt mänga tillbud därlaviner gär ned utan att det blir känt för myndigheter eller organisationersom äro engagerade i fjällsäkerhetsarbetet. bildades med representanter frän , Svenska sällskapet för antropologi och geografi, . , Svenska fjällklubben och . Kommittén utförde under sina första är en omfattamde inventering av inträffade lavinolyckor samt utarbetadeinformationsmaterial att tilldelas turister genon förmedling av resebyråer ooh fjällanläggning-ax. Verksamheten har pågätt med varierande intensitet. Kommittén har initierat eller medverkat till tillkomsten av flera utredningar om laviner, bl.a. "Samband mellam väderlek och lavinförekomst i svenska fjäll" . de åtgärd har kommittén utgivit broschyren "Lavinfaram" 1 E. Schmaeke, , 1959. 2 Senaste upplsiga 1971. har enligt uppdrag anlagt hjälptelefoner med en linjesträckning av 150 - 200 mils längd i fjällområdet i Jämtlandslän och svarar bl.a. för underhällooh tillsyn av polisens radiosystem och hjälptelefoneri de fyra fjälllänen. Radio- ooh hjälptelefonnätet byggs ut efter hand bl.a. på uppdrag av . Underhållskostnadernaför befintliga anläggningar ärstora. Detta beror dels pä det hårda klimatet ooh dels på att mångaanläggningar endast kan näs för underhälls- ooh reparationsarbeten med helikopter ellerterrängfordon. trådnät i fjällvärlden kommer sannolikt att byggas ut under förutsättning attturismen fortsätter att expandera och utbyggnadenav mellanriksvägen i frän Kirunatill fullföljs. Detta kan innebära ökade möjligheter att bygga ut hjälptelefonnätettill gagn för fjällsäkerheten. är -tillsammans med - delägare i , som har till uppgift atttillgodose samhällets behov av alarmeringstjänster. Bolaget arbetar för att inrättaregionala alarmeringscentraler, som skall täckahela landet. Centralema skall bl.a. avgiftsfritt ta emot samtal tilltelefonnummer 90 000. I denna 90 OOO-service ingår även namnanropet "Fjällräddning". Länsalarmeringscentraler finns bl.a.i i och i i Västerbottenslän. 1978/79:187 ° ärcentralen utbyggd och i eventuellt 1980. Länsalarmeringscentralernahar inget radionät med täckning inom fjällområdet. Länsalarmeringscen-tralen i kam m.imera kostnadsfritt förmedla SOS auirop till fjällräddningen (polisens sambandscentral). Dettaär endast möjligt med trädanslutna hjälptelefoner. Länsalarmeringsoentralemas service kan även utnyttjas för att tillhandahälla allmänheten informationom lokala väder-prognoser via telefonsvarare. Televerkethar en omfattande erfarenhet av samband i anslutning till sjöräddninggenom sitt engagemang i kustradio-stationema. Televerketmedverkar även i viss information i syfte att främja fjällsäkerheten. Det har exempelvis tillsammans med utgivit en dekal sominnehäller råd för fjällturer och som kan fästas i telefonhytter m.m. Prop.1978/79:187 ' ,2 5 .4 Leder och anläggningar i fjällen () är enideell förening, som stiftades är 1885. Enligt stadgarna skall föreningen "i fosterlandetsintresse utveckla och underlätta turistväsendetinom samt arbeta för spridandet av kännedom om land och folk". Föreningen har 1978 omkring 230 000 medlemmar. 4.5.2 Leder och anläggningar i fjällen En viktig uppgift för föreningenhar frän början varit att underlätta färder i fjället. Mängaav föreningens åtgärder ooh insatser i fjällen syftar ocksä till att ge turisten en viss gradav säkerhet under vistelsen i fjällen. Målet ha.r emellertid inte varit attbygga ut hela fjällvärlden till samma säkerhetsgrad, utan vissa områden har medvetet lä.mnats utaui tekniska anordningar. Ar 1888 uppfördes föreningens första fjällstuga och 1897 invigdes den första fjällstationen med mathållning i Sylama. äger eller disponerar föreningen 74 stugor och 30 kåtor pä onkring 80 platser i fjällvärlden. De står alla till allmänhetens förfogamde. Därtill kommer ett tiotal stugor iPad-jelanta nationalpark, uppförda av . Tillgången till dessa replipunkter för fjällfärder sommar och vinter är en väsentlig förutsättning för omfattande turism i fjällvärlden. Förekomsten av dem bidrar även avgörande till att öka säkerheten i fjällen. STF för statistik överantalet övernattningar och daggäster.