prop · G20350 · 1978-12-31 00:00:00 — SFRF anför att förenkling ochlikvärdighet vid beskattningen är viktiga faktorer för pensionärerna, attutredningens tanke att skattereglerna bör vara lika för pensionärer ochyrkesverksamma är riktig liksom förslaget att ersätta nuvarande avdragssystemmed ett beskattningsbart pensionstillägg. Vidare anser SFRF den modeU förbeskattning av pensionärer som föreslås i en reservation av ledamöternaLundgren och , innebärande ett system med skatterabatt, intressant ochvärd att pröva och framhåller även att den mjukare avtrappning som föreslås ireservationen skulle mildra marginaleffekterna för en stor grupp pensionärer.Regeln att vissa fastigheter, när fråga är om minskning av extra avdrag pågrund av förmögenhet, inte tas upp till taxeringsvärdet utan till ett lägrevärde anser SFRF välgrundad men anser också att den av bl. a. rättviseskälborde få tillämpas i fråga om annan form av förmögenhet. Utredningen föreslår tUl skUlnad mot förslaget i sittdelbetänkande (SOU 1977: 18) Inflationsskyddad skatteskala att grundavdragetinte Prop.1978/79: 50 62 inflationsskyddas utan i stället den särskildaskattereduktionen räknas upp med . för varje procents prisstegring.Beträffande övriga fasta belopp inom skaftesystemet anses inte heller skälföreligga till inflationsskydd med hänsyn till beloppens skiftande karaktäroch de administrativa problem som skulle uppkomma. En minoritet vid i ,i , en minoritet vid i länoch tillstyrker förslaget, varvid iMalmöhus län och kommunförbundet särskilt påpekar att det kommunalaskafteunderlaget därigenom lämnas opåverkat. RFV anser förslaget vara en bätti-elösning än ett infialionsskydd av grundavdraget. i avstyrker förslaget medhänvisning till att beloppet lätt kan ändras när skäl därtill föreligger. Ävenlänsstyrelsen i ställer sig avvisande och anför aft frågan omhänsynstagande till inflationen vid beskattningen hör samman med den totalabedömningen av det framtida skattesystemets utformning, varför det inte ärlämpligt att införa ett inflationsskydd på vissa punkter innan helhetssynen ärklar, RSV framhåller att deklarationspliktsgränsen bör ändras omförslaget genomförs, eftersom annars åtskilliga personer skulle varadeklarationsskyldiga trots att de inte kom att påföras skatt. En höjningskulle underlätta taxerings- och debiteringsmyndigheternas arbete. Länsstyrelserna i samt och instämmer i utredningens ståndpunkt att ett inflationsskydd av olika fastabelopp i skattesystemet är olämpligt av administrativa skäl. FAR ifrågasätterdäremot om inte ett årligt fastställande av schablonavdrag i inkomstdeklarationen,som löpande korrigeras för inflation, med fördel skulle kunna ankomma på RSV,som redan har anförtrotts liknande uppgifier på inkomstsidan, exempelvisrörande bilförmån. Utredningen, som beräknar skattebortfallet i de delar somnu är aktueUa till ca 2 300 milj. kr., avvisar arbetsgivaravgifterna somfinansieringskälla och föreslår en höjning av mervärdeskatten och/eller deolika punktskatterna. I utredningens ställningstagande instärmner RSV,i , /SR, EIO, KF och Svensk industriförening.KF understryker vikten av att huvudparten av finansieringen sker genom höjdaeller nya punktskatter, som bör fördelas så att umbärliga varor drabbas hårdastoch att det på grund av mervärdeskattens generella verkan och regressivaeffekt är önskvärt med minsta möjliga höjning av denna skatt. vill understryka vikten av att kompensation infe sker genomhöjning av arbetsgivaravgifterna, enär detta obönhörligen medför en försämradkonkurrensförmåga för företagen, speciellt de exportinriktade. Kammarrätten i delar utredningens uppfattningatt arbetsgivaravgifterna bör reserveras för finansiering av med avgifternasammanhängande förmåner och anför att en höjning av dessa innebär en svårbelastning för kommunerna och de exportinriktade industriföretagen. Höjdbolagsskatt eller arvs- och gåvoskatt är ingen framkomlig väg och skulledessutom endast kunna ge ett marginellt tiUskott. Mervärdeskatten kommerfrämst i fråga, även om också annan konsumtionsskatt. 1978/79: 50 63 t.ex. energiskatten, kan lämna något bidrag. Mervärdeskatten har nått en sådanhöjd att varje ytterligare höjning kan inge betänkligheter bl. a. med tanke påden ökade risken för skattefusk. Möjligheterna torde dock vara mindre påtagligaoch effekterna inte så stora som de som är en realitet på den direktabeskattningens område. De fördelningspolitiska effekterna är angelägna attbeakta men bör inte behöva förhindra en höjning om speciellt utsatta grupper,låginkomsttagare som helt eller väsentligen är beroende av sin inkomst för sinförsörjning, barnfamiljer och särskilt ofullständiga sådana, familjer däromständigheterna nödgar en av makarna aft avslå från förvärvsarbete,pensionärer, handikappade etc., genom selektivt insatta åtgärder får ettsärskilt stöd. Sådana åtgärder behöver infe uteslutande ske inom socialpolitikensområde utan även skattelagstiftningen ger möjligheter till tillrättalägganden.Kammarrätten avser därvid bl. a. den situationen att en av två makar av etteller annat skäl inte kan förvärvsarbeta. Åtgärder för att beakta önskemålet omökad jämställdhet mellan familjer där båda makarna förvärvsarbetar och sådanadär blott en är i tUlfälle därtill blir angelägnare än tidigare vid enskatteomläggning i riktning mot utvidgad konsumtionsbeskaff-ning. RRVanser att i kostnaderna även bör inräknas den uteblivna skattehöjningen genomuppräkningen av den särskUda skattereduktionen eftersom detta förslag innebären ny regel och beräknar det totala skattebort-faUet tUl 3 900 milj. kr. RRVanser i Ukhet med utredningen att finansiering inte bör ske enbart genommervärdeskatten och uttalar att en finansiering genom höjning av olikapunktskatter torde kunna ske endast i begränsad omfattning. RRV vUl fästauppmärksamheten på möjligheterna att finansiera omläggningen inom ramen förinkomstskattesystemet, t. ex. genom att slopa eller begränsa olika avdrag. RSV vill framhåUa viktenav att administrativa synpunkter beaktas. En särbehandling av livsmedel skullemedföra stora svårigheter och detta gäller i viss mån även för andra vamslagmen inte med samma styrka. Huvuddelen av de punktskatter där RSV ärbeskattningsmyndighet tas ut i producentledet eller i ett tidigt led idistributionen, vilket medför billig statlig administration, entillfredsställande kontroll och små risker för skattebortfall. NSD är kritisk tillutredningens inställning och framhåller att beskattningens uppgift är attåstadkomma vissa realekonomiska effekter, inte att tillföra den offentligasektorn vissa belopp i kronor räknat. De incitament till ökade arbetsinsatsersom en sänkning av marginalskattesatserna kommer att innebära för de stora inkomsttagargruppernabör resultera i ett ökat skatteunderlag och leda till ökade inkomsterför stat och kommun. Under alla förhållanden bör en första förutsättning föratt skärpa den indirekta beskattningen vara att alla kommer i åtnjutande avskattelättnader såvitt gäller inkomstbeskattningen. Utredningen har över huvudtaget inte sökt analysera hur mycket en höjd indirekt beskattning skulle ta avden behållna inkomsten. Den av utredningen skisserade skärpningen leder tillicke önskvärda effekter för åtskilliga inkomsttagare. Landstingsförbundetoch framhåller vikten av att kommuner och landstingerhåller full kompensation såväl för skattebortfallet som för den belastningsom en finansiering genom mervärdeskatt kan komma att medföra. Lag om ändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) omstatlig in-komstskatti skall ha nedan angivna lydelse. 1 m o m.2 Statlig inkomstskatt utgår för fysiskapersoner, oskifta döds bon och familjestiftelser med viss i särskUd ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 3 basenheterenligt lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt; av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 3 men icke 5 basenheter )r 3 basenheter och av 5 " " 6 6 " " 7 7 " " 8 8 " " 9 9 " " 10 10 " " 11 11 " " 12 12 " " 13 13 " " 14 14 " " 16 16 " " 20 " 49 0/ 20 " " 30 Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. 10 § 1 m o m, StatUg inkomstskatt utgår för fysiskapersoner, oskifta dödsbon och famUjestiftelser med viss i särskild ordningbestämd procent av nedan angivna grundbelopp, 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 770, 2 Senaste lydelse 1977: 1070. Prop.1978/79: 50 när beskattningsbar inkomst icke överstiger 3 basenheterenligt lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt; av den beskattningsbara inkomsten ; när beskattningsbar inkomst överstiger 3 men icke 5 basenheter grundbeloppet för 3 basenheter och av återstoden; Ändå att staUig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss famUjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gängen i fråga om 1980 års taxering. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrivs aft 19 §, 46 § 2 mom., punkt 5 av anvisningarna till 33 § samt punkt2 av anvisningarna tUl 50 § kommunalskatielagen (1928: 370) skall ha nedanangivna lydelse. Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning eller eljest på grund av giftorätttillfallit make eller vad som förvärvats genom arv, testamente, fördel avoskift bo eUer gåva; vinst å icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andrafall än som avses i 35 § 3 eller 4 mom.; vinst i svenskt lotteri eUer vinst vid vinstdragning påhär i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländsktlotteri eller 1 Lydelse enligt prop. 1978/79: 44. 5 Riksdagen1978/79.1 saml. Prop.1978/79: 50 66 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vid vinstdragning på utländska premieobligationer, somuppgår till högst ; ersättning, som pä grund av försäkring jämlikt lagen(1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976: 380) om arhetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför är eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lageller särskild författning, som utgått annorledes än på graind avsjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977: 267) om krigsskadeersättningtiU sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av 4 500 kronoreller högre belopp för år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom ellerolycksfall tillfallit någon på gmnd av annan försäkring, som icke tagits isamband med tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning iform av pension eUer i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktigenligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på grund avtrafikförsäkring eller, med nedan angivet undantag, annanansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och avserförlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättning på grund av ansvarighetsförsäkring enligtgrunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer eller enligt avtal som träffats mellan och försäkringsanstalt samt godkänts av statens jordbruksnämnd, ibåda fallen till den del ersättningen utgår avden tid den skadade är arbetsoförmögen och beräknas så att ersättningen uppgårför insjuknandedagen till högst och för övriga dagar till högst 6kronor för dag; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring; ersättning på grund av skadeförsäkring, dock ej i den månköpeskilling, som skulle hava influtit därest försäkrad egendom i ställetförsålts, varit aft hänföra till intäkt av jordbruksfastighet, av annanfastighet eller av rörelse eller i den mån ersättningen eljest motsvarar sådanskattepliktig intäkt eller motsvarar sådan avdragsgill omkostnad, vilken äratt hänföra till någon av nämnda förvärvskällor; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, somutgått på grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådansjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samtvinstandel, som utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning pågrund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie ickeförelegat; ersättning jämlikt lagen (1956: 293) om ersättning åtsmittbärare om icke ersäUningen grundas på förvärvsinkomst av 4 500 kronoreller högre belopp för år; periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodiskintäkt, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 §icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendier till studerande vid undervisningsanstaltereller eljest avsedda för mottagarens utbildning; studiestöd enligt 2, 3 eller 4 kap. studiestödslagen(1973: 349), inter- Prop.1978/79:50 nf-:-. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse natbidrag, återbetalningspliktiga stiidiemedel och résekostnadsersätt-ningenligt 6 och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt avregeringen eller stathg myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, ochäger i följd härav den bidragsberäliigade icke göra avdrag för kostnader somavsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag; lön eller annan gottgörelse, för vilken skall erläggasskatt enligt lagen (1958: 295) om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives av arbeislöshetsnämnd medbidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. lagen om allmänförsäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala ellerlandstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962: 392) omhusfrutillägg och kommunalt bostadstillägg tUl folkpension; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadstillägg som avses i kungö- bostadsbidrag som avsesi förord- relserna (1968: 425) om statliga ningen (1976: 263) om statUga bo bostadstillägg till barnfamiljer och stadsbidrag till barnfamiljer, för- (1973: 379) om statskominimala ordningen (1976:262) om stats- bostadstiUägg; kommunala bostadsbidrag eller förordningen (1977: 392) om statskommunala bostadsbidrag tUlvissa folkpensionärer m. sådan gottgörelse för utgift eller kostnad somarbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit frånpensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsenän sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; kompensation av staten för bensinskatt på bensin somförbrukats vid yrkesmässig användning av motorsåg. (Se vidareanvisningarna.) 46 § 2 mom. I hemortskommunen äger skattskyldig, som varithär i riket bosalf under hela beskattningsåret, därjämte njuta avdrag: 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk utbetal ning, som icke får avdragas från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna; 2) för påförda egenavgifteri den omfattning som anges i anvisningarna tiU 41 b §; 3) för ochandra avgifter, som skatiskyldig eriagt för försäkringar av följande slag,vilka ägas av honom själv eller, i förekommande fall, hans make eller hansomyndiga barn, nämligen kapitalförsäkring, till den del avdrag för premien ejmedges enligt punkt 2 av anvisningarna till 22 § eller punkt 9 avanvisningarna till 29 §, arbetslöshets- = Senaste lydelse 1978:187. Prop.1978/79: 50 68 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse försäkring samt sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring,därunder inbegripen avgift tiU sjukkassa för begravningshjälp, som ej avses i33 § och som ej utgör sjukförsäkring enligt 24 kap. lagen om allmän försäkring; 4) för belopp som den skattskyl- 4) för belopp som denskattskyl dige enligt vid självdeklarationen dige enligt vid självdeklarationen fogat intyg eller annat skriftligt fogat intyg eller annat skriftligt bevis utgivit under beskattnings- bevis under beskattningsåret utgi- året för underhåll av icke hemma- vit för eller tiUgodoräknats som varande barn om barnet är under underhåll av icke hemmavarande eller, såvitt gäller underhåll barn intill dess barnet fyUt på grund av dom, oavsett barnets eller intill dess det fyllt om ålder, dock högst med 2 500 kro- det genomgår grundskola, gymna- nor för varje barn; sieskola eller därmed jämförlig grundutbildning, dock högst med för varjebara; 6) för under beskattningsåret av den skattskyldige eriagdavgift avseende annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägesav arbetsgivare, om försäkringen äges av den skattskyldige. Har skaftskyldig under beskattningsåret varit skyldigerlägga sjömansskatt, skall avdrag för periodiskt understöd, avgift förpensionsförsäkring och underhållsbidrag, som i första stycket 4) och 6) härovan sägs, åtnjutas allenast i den mån hänsyn vid beräkningen av sjömansskatticke tagits till understödet, avgiften eUer underhållsbidraget. Därest skattskyldig endast under en del avbeskattningsåret varit här i riket bosatt, skall avdrag, som sagts, åtnjutasallenast i den mån det belöper å nämnda tid. Avdrag för och andra avgifter, som avses i förstastycket 3) här ovan, må ej för skattskyldig åtnjutas tUl högre belopp än 250kronor; dock att, om skattskyldig under beskattningsåret varit gift och levttillsammans med andra maken, ifrågavarande avdrag för dem båda gemensamt mååtnjutas med högst . Avdrag, som sagts, med högst måvidare åtnjutas om skattskyldig under beskattningsåret varit ogift (varmed jämställesänka, änkling eller frånskild) och haft hemmavarande barn . Avdrag för avgift som avses i första stycket 6) får ejöverstiga den skattskyldiges A-inkomst för antingen beskattningsåret eller åretnärmast och beräknas med hänsyn till storleken av sådan inkomst.I fråga om sådan A-inkomst som hänför sig tUl jordbruksfaslig-het eller rörelseeller som hänför sig till anstäUning, om den skaUskyl-dige helt saknarpensionsrätt i anstäUning och icke är anställd i aktiebolag eller ekonomiskförening vari han har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 2 efemte stycket av anvisningarna till 29 §, får avdraget uppgå tUl sammanlagthögst av inkomsten till den del den icke överstiger tjugo gånger detbasbelopp som enligt lagen (1962: 381) om aUmän försäkring bestämts för januarimånad året närmast före taxeringsåret samt högst av den del avinkomsten som överstiger tjugo men icke treUio gånger nämnda basbelopp. I frågaom övrig A-inkomst får avdraget uppgå till högst av inkomsten tillden del den tiUsammans med A-inkomst enligt föregående mening icke överstigertjugo gånger nämnda basbelopp. I stället för vad 1978/79:50 -fyy; 69 somangivits i andra och tredje meningarna av detta stycke får avdraget beräknas tUlhögst ett belopp motsvarande angivet basbelopp jämte av inkomst somhänför sig tUl jordbruksfastighet eller rörelse intill en sammanlagd A-inkomstmotsvarande samma basbelopp. Avdraget beräknas i sin helhetantingen på inkomst som skall upptagas till beskattning under beskattningsåreteller på inkomst året närmast . Med A-inkomst avses inkomst somenligt 9 § 3 mom. andra stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt äratt anse som A-inkomst. Om särskUdaskäl föreUgga, får efter ansökan besluta att avdrag föravgift för pensionsförsäkring får åtnjutas med högre belopp än som följer avbestämmelserna i föregående stycke. Därvid skall dock följande gälla. Förskattskyldig, som redovisar inkomst som är alt anse som A-inkomst endast avtjänst men som i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, får medges avdraghögst med belopp, beräknat som för inkomst av jordbruksfastighet eller rörelsepå det sätt som föreskrivits i föregående stycke. Sådant avdrag får dock ickeberäknas för inkomst som härrör från aktiebolag eUer ekonomisk förening variden skattskyldige har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 2 e femtestycket av anvisningarna till 29 §. Har skattskyldig, som drivit jordbruk,skogsbruk eller rörelse, upphört med driften i förvärvskällan och har han underverksamhetstiden ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdragberäknas även på sådan inkomst som enligt 9 § 3 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är att anse som B-inkomst. Avdraget får i dettafall beräknas med beaktande av det antal år varunder den skattskyldige drivitjordbruket, skogsbruket eller rörelsen, dock högst . Hänsyn skall vidbedömningen av avdragets storlek tagas till den skattskyldiges övrigapensionsskydd och andra möjligheter till avdrag för avgift som avses i förstastycket 6). Avdraget får dock ej överstiga ett belopp som somdriften pågått motsvarar tio gånger det basbelopp som enligt lagen om allmänförsäkring bestämts för januari månad det år varunder driften i förvärvskällan upphörtoch ej heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats somnettointäkt av förvärvskällan och sådan inkomst av tillfäUig förvärvsverksamhetsom är att hänföra tUl vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan.Mot beslut av i fråga som avses i detta stycke får talan ejföras. Harskattskyldig eriagt avgift som avses i första stycket 6) men har avdrag föravgiften helt eller delvis icke kunnat åtnjutas enligt bestämmelserna i femtestycket, medgives avdrag för ej utnyttjat belopp vid taxering för detpåföljande beskattningsåret. Sådant avdrag får dock icke åtnjutas med beloppsom tUlsammans med eriagd avgift sistnämnda år överstiger vad som angives ifemte stycket. i de föregående styckena får avdrag för avgift som avses iförsta stycket 6) ej åtnjutas till högre belopp än skUlnaden mellan sammanlagdabeloppet av inkomster från förvärvskällor, som äro skattepliktiga ihemortskommunen, och övriga avdrag enligt denna paragraf. Kan avdrag för avgiftsom avses i första stycket 6) icke utnyttjas i hemortskommunen, må avdrag föråterstoden av vad sålunda beräknats åtnjutas i annan kommun med belopp intillden där redovisade inkomsten, i förekommande fall efter andra avdrag enligtdenna para- Prop.1978/79: 50 70 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse graf som ålnjutes vid taxeringen i kommunen. Vad somsålunda ej kunnat avdragas får den skattskyldige tillgodoföra sig genom avdragsenast vid taxering för sjätte beskattningsåret då avgiften eriades.Ej heller i sistnämnda fall får avdraget överstiga vad som återstår sedanövriga avdrag enligt denna paragraf åtnjutits. 5.3 Vid taxe- 5, Vid 19791981 årstaxeringar ringar gäller följande. Avdrag medgives skattskyldig för kostnader förskyddsutrustning och skyddskläder som har varit nödvändiga för arbetetsfullgörande. Med skyddsutrustning avses bland annat hjälm, skyddsglasögon,hörselskydd och skodon med stålhälta. Med skyddskläder avses sådana kläder, somhar särskilda skyddsegenskaper mot frätande ämnen, mekaniska skador eller motväta, värme eller kyla som i huvudsak har andra orsaker än klimatförhållandena. Skattskyldig som på grund av sitt arbete har haft ickeoväsentliga kostnader utöver det normala för andra arbetskläder än sådana somavses i andra stycket är i anledning härav berättigad till avdrag med 300 kronorför år räknat.