prop · G20317 · 1978-12-31 00:00:00 — Sverigeundertecknade konvention om migrerandearbetstagares rättsställning. Med migrerandearbetare förstås medborgare i avtalsslutande stal som lagligen vistas ocharbetar inom annan avtalsslutande stat. Konventionen reglerar utländskaarbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter med avseende på bl. a.inresa, uppehåUstiUstånd, arbetsliUstånd, familjeåterförening, information,bostads- och arbetsförhåUanden, skatter, social trygghet, socialvård, sjukvård,hälsovåird, utbUdning, rättsskydd och rättshjälp. Konventionen har i juni 1978ratificerats av . Resolutionersom antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog under våiren 1977 en resolution (77) 12 om medborgarskap för makar avolika nationalitet. Den syftar till att alltmer jämstäUa man och kvinna beträffandemöjligheten att, exempelvis genom naturalisalion, få makens medborgarskap.Vidare antogs en resolution (77) 13 om medborgarskap för barn i äktenskap. Denfastslår att UkstäUigheten i fråga om föräldramas rätt när det gäller bamen börmedföra atl bamen skall ha möjlighet att få såväl fadems som modernsmedborgarskap. Varje medlemsstat rekommenderas atl ge bcim i äktenskap dessnationalitet så snart en av föräldrama är medborgare i staten. Alternativt bör bamtill föräldrar med olika nationalitet, som inte fått båda föräldramasmedborgarskap vid födelsen, ha möjlighet atl för\ärva den andra föräldernsmedborgarskap t. ex. genom naturalisalion. Vidare rekommenderas införandet av vissabestämmelser som syftar tiU avveckling av det ena medborgarskapet när bamel harblivit myndigt. InomsärskUde representantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgivandekommitté (CAHRS) slutfördes behandlingen av tre resolu- Skr 1978/79:17 ' tionsutkast.Dessa överlämnades till ställföreträdarkommittén för godkännande. De treresolutionsutkasten behandlar frågor i samband med familjeåterförening, Ulegalinvandring och sociala och ekonomiska följder för invandrare avlågkonjunkturen. Enexpertgrapp liUsalles för atl utarbeta ett resolutionsulkasl om migrerandekvinnors situation. Planeringsarbeteinleddes för ell större seminarium i Europarådels regi om aktuellautvecklingstendenser vad gäUer migration i . Genom det svenska förslageti att en konferens skall anordnas för ministrar med ansvar för migrationsfrågori medlemsstater har emeUertid planeringen getts en annaninriktning. rörande "The Provision of Adequale Äfter-SalesService" avslutade sitt arbete , och ett förslag lill resolutionlades fram för övervägande av ministerkommittén. Vidare har ministerkommitténtiUsatt en särskild expertkommitté för atl utarbeta ett arbetsprogram förkonsumentskydd på det ekonomiska och sociala området. Kommittén möttes i juni1977. Den har lagt fram ett program för framlida aktiviteter tillministerkommittén. 3.UtbUdning, kultur och sport a) Utbildning och kultur Kulturstyrelsen(CCC), vilken först ombildades och fick den nya förkortningen CDCC, höUunder 1977 sina 3l:a och 32:a möten. Ses-sionema ägnades i huvudsak åt fråganom struktur och arbetsmetoder för det framtida samarbetet inom kultur- ochutbildningsområdena saml ål program- och budgetfrågor. En arbetsgrappmed uppgift att se över existerande struktur och arbetsmetoder lämnade underåret sitt förslag tUl reviderad organisation. Vid CCC:s 32:a möte diskuteradesförslaget varefter CCC lämnade ett egel förslag tiU ställföreträdarkommittén. CCC:sförslag till ny straktur och nya arbetsmetoder innebar i korthet att depermanenta kommiltéema skulle avskaffas och endast CCC förbli ett permanentorgan. Verksamheten föreslogs organiserad i projekt, konferenser och serviceaktiviteler. Ställföreträdarkommitténbeslöt emeUertid alt en stående konferens för universitetsfrågor skall utgöraett permanent organ vid sidan av CDCC. Underåret har kommittén för högre utbUdning och forskning hållit sill 35:e möte iAlen. skolfrågor har hållit två byråmöten, varav ettutvidgat, och kommittén för vuxenutbildning och kulturell utveckling harhållit ett byråmöte. Av de frågor som varit aktuella i expertkommittéer ocharbetsgrupper kan följande redovisas. (/)Högre utbildning och forskning Arbetsgruppenför utveckling inom högskoleområdet ("Diversificalion of tertiary education"),har presenterat rapporter om den högre Skr1978/79:17 14 utbildningen i skilda länder, däribland . Ensärskild arbetsgrupp för de sydeuropeiska ländema kommer atl fortsätta sittarbete. Arbetsgruppen för "Equivalence of Diplomas" höllett möte i för de nordiska ländema och länder i . Vidmötet presenterades den nordiska överenskommelsen rörande giltighet ochtillgodoräknande av utbildning. Dessutom diskuterades de nordiska ländemas behörighetsvillkorför högre utbildning. (ii) AUmänna skolfrågor har förberedelserna för att starta ett nyttprojekt om hur den obligatoriska skolan tillgodoser individens, samhällets ocharbetsmarknadens krav påbörjats. Utbildningen av lärare för invandrare har studerats iflera länder, bl. a. i . Ett symposium om förskolan i glesbygdsområden har hållitsi Sloriien. Samarbetet rörande produktion av läromedel har fortsattunder året. (///) Vuxenutbildning Projektet rörande modulsystem för vuxnas språkinläming harfortsatt och ett flertal expertmöten har arrangerats i . Dessutomanordnades ett symposium i . har arbelelagts ned på alt bättre anpassa projektet till invandrares situation. syslem av kontakter har skapats meUan projekt i skildaländer som arbetar med nya angreppssätt inom vuxenutbildningen. svenskt vuxen-utbildningsprojeklingår i detta. (iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation Arbetet med all upprätta del datorbaserade "European Documenlationand Information Syslem for Education" (EUDISED) har fortsatt under året.Vissa inledande kontakter om samarbete mellan EUDISED och har lagils. (v) Kultur- och ungdomsfrågor flertal expertmöten som behandlat de olika projekteninom kulturområdet har hållits i . Förberedelsearbete forett nytt projekt om "Cultural policies" har initierats. nät av kontaktpersoner med syfte alt förse en nybulletin med information om kulturpolitiken i länderna har etablerats. De nationella kontaktpersonerna för ungdomsfrågor harmötts och diskuterat bl.a. program för del framtida arbetet och frågan om hur detlaskall organiseras. (i) Den tionde europeiska utbUdningsministerkonferensenhölls i . Huvudtemat för konferensen var"Skolan i samhället" ("in its Relations with the Community"). Deltagare var utbildningsministrarrafrån de 22 länder somundertecknat den europeiska kulturkonventionen. Från svensk sida deltogstatsråden och . Vid ett i programmet inlagt informellt möte meUan enbartministrarna kom dessa överens om atl temat inte lämpade sig för en resolution.1 stället enades de om ett uttalande (statement) med nedanstående innehåll: Molbakgrund av bl. a. och rapporter och deras i stort settsamstämmiga analyser och angivna policylinjer understryker ministrarna särskUtföljande: relationenskolasamhäUe utgör en viktig faktor både för samhällsut vecklingen och för utveckling av skolans ulbUdningsfunklion; - dennafunktion innefattar mer än utbUdning för arbetsmarknaden; målen för utbildningspolitiken kan därför inte enbart anpassas till arbets marknadens krav; icke desto mindre är det viktigt för den personliga ut vecklingen alt få en för yrkeslivet avpassad utbUdning. Särskiltföljande problem bör uppmärksammas: - samhällskunskap måste få utrymme i allundervisning; - genom adekvat utbildning skall lärarna ges siörremöjligheter alt hålla kontakt med samhällsutvecklingen; -föräldrarskall ges möjlighel deltaga i arbetet med skolan, dess innehåll och styrelse; - skolans struktur skall vila på demokratisk grundoch säkra dellagande av samhäUeliga intressen i skolan samt främja demokratiskstyrelse av skolan; - metoder bör studeras hur ett syslem för"permanent education" skall kunna genomföras, vilka innefattar enstrategi för återkommande utbildning. InvandrarutbUdningendiskuterades på grundval av en rapport om uppföljningen på området sedan föregåendeministerkonferens (i ). Ministrarnaantog en resolution i vilken man rekommenderar medlemsregeringama allintensifiera utbildningsinsatserna för invandrare. Man vill även stimulera tillbilaterala överenskommelser mellan utvandrings- och invandringsländer.Inrättande av bUaterala kommissioner bör uppmuntras. Följande frågor förtjänarytterligare uppmärksamhet: - för- och grundskoleutbUdning för invandrarbarn - vuxenutbildning med tonvikt på invandrarfamiljernasintegrering i sin nya sociala och kulturella miljö - särskildautbildningsinsatser för invandrarkvinnor. Vidarebör insatser göras bl. a. genom massmedia för utveckling av invandrarnaskultur och färdighet beiräffande del egna språket. Europarådetrekommenderas ge hög prioritet ål invandrarulbildning i sin medelfristiga planoch bl. a. företa en studie Över de långsikliga effekterna av immigration i invandrarlandel(svenskt initiativ); vidare bör man undersöka möjlighelerna atl utarbetabilaterala och multilaterala modellav-lal. Europeisktutbildningssamarbete diskuterades på basis av de internationellaorganisationernas framstegsrapport. Ministrarnaenades om en resolution varmed man konstaterar all organisationernas arbelekompletterar varandra genom olika infaUsvinklar lill problemen(organisationernas olika inriktning och mål) men alt samarbetet mellansekretariaten måste intensifieras. Slutligeninstruerade ministrarna sin ämbelsmannakommitté atl förbereda den ll:eeuropeiska utbUdningsministerkonferensen i över temat . (ii)har förberedelsearbetet inletts för ,som skaU hållas i . Temat for konferensen blir "The culturaldimension of development". Skr 1978/79:17 16 1november 1977 beslöt att inrätta en sport-kommittédirekt under ministerkommittén. Den kallades huvudkommittén för utveckling avsport (CDDS). Medlemmar är de stater som undertecknat den europeiska kulturkonvenlionen. Arbetetinom CDDS och dess föregångare har koncentrerats tUl förberedelserna för del sportministermötesom ägde rum i . Bland de ämnen som stod på spiortministerkonferensensdagordning kan nämnas regeringarnas ansvar för sporten, etiska och mänskligaproblem inom idrotten samt sportens plats i samhället. Fondenhar fördelat ungefär 4,3 miljoner FF. Diskussioner har förts omförstärkning av fonden och har tillsammans med nio övriga länder lämnatfriviUiga extra bidrag tiU fondens verksamhet. Ungdomscentrethar fortsatt sin utbildningsverksamhet och arrangerat c:a 20 kurser,vUka omfattat mellan fem och . Resolutionersom antagits av ministerkommittén StäUföreträdarkommitténantog två resolutioner på hälsovårds-området - (77) 3 rörandesjukhusens interna struktur och (77) 4 angående omgruppering av paramedicinskayrken. antogs (77) 30 om den allmänpraktiserande läkaren. Här behandlasutbildningsfrågor samt sätt att stimulera intresset för denna yrkesverksamhet. Deneuropeiska hälsovårdskommillén (CDSP) hade två möten . Vid det andramötet deltog företrädare för . Kommitténslutförde behandlingen av resolutionsförslaget rörande den allmänpraktiserandeläkarens roll. Presidietsroll mellan kommitténs möten diskuterades. Del föratsattes atl kommitténs arbetsgrapperskuUe kontakta presidiet om svårigheter uppstår att tolka mandat eller att avandra skäl svårigheter uppkommer att genomföra planerat arbete. Kommitténenades om ämnen och sammansättning för de arbetsgrupper som skall börja sittarbete . Följande prioritering mellan grap-perna gjordes 1) dengemensamma arbetsgrappen för frågor angående harmonisering av lagstiftningen om transplantation m. m. 2) en arbetsgrapp för jämförelse av kostnader för vård och behandling i öppenresp. 3) en arbetsgrupp rörande egenvård 4) en arbetsgrupp angående skolhälsovårdens plats inom hälso- ochsjukvården 5)en arbetsgrupp om sjukhusinfektioner. Somämne för det samordnade forskningsprogrammet 1978 föreslogs "Vad kanförväntas av hälsoutbUdningsprogrammen?" Kommittényttrade sig över förslaget från den parlamentariska församlingen angåendeinförande av ett s. k. intemationellt medicinskt kreditkort. Kommitténförklarade sig villig medverka i arbetet men stäUde sig något tveksam tillvärdet av ett sådant kort. Kommitténdiskuterade erfarenheter av bilaterala avtal på medicinens område och då främstmed de östeuropeiska statema. Påsvenskt förslag beslutade kommittén alt en utvärdering skall ske av samarbetetpå blodområdet för att göra resultaten tillgängliga för andra än experter. Kommitténantog förslag till resolution och rapport angående transplantation avbiologiskt material från människa. Kommittén antog vidare förslag tiUresolution och rapport om familjeplanering. Arbetet betecknades såsom mycket värdefulltoch kommer att publiceras genom Europarådels försorg. Denarbetsgrupp som behandlar vissa frågor om förebyggande av narkotikamissbrukhar nu utarbetat förslag tiU rapport och förslag till resolutioner angåendedels ambassaders resp. konsulats uppgifter när medborgare från del egna landetfår problem med narkotikamissbruk i vistelselandet, dels åtgärder påinformations- och utbUdningsområdena om problem som unga människor möter vidresor till länder där narkotika är lätt tillgänglig. 6.Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor har koncentrerats till frågor rörande natur- ochlandskapsvård samt hotade växt- och djurarter. En särskild förteckning överhotade växt- och djurarter har sammanställts. Inom en särskildexpertkommitté utarbetas en konvention rörande skyddet av vilda djur ochväxter i . har diplom för skyddsvärda områdenförlängts för de berörda svenska områdena, nämligen Sarek-Padjelantanationalparker och Muddus nationalpark. Dettredje miljöministermötet planeras äga rum i den 20-21 september 1979.Det tredje sammanträdet med den förberedande kommittén ägde ram i oktober1977. MUjöministermötet avses behandla frågor rörande sambandet mellan de areellanäringama och naturvården. Underåret har informationscentralen för naturvårdsområden slutfört sin våtmarkskampanj. Förberedelsernaför den Qärde europeiska planminislerkonferensen, vilken avses äga ram i Wieni , påbörjades . Huvudtemat vid konferensen blirplanering för landsbygdsområden. Skr1978/79:17 18 Konferensen förbereds av en ämbelsmannakommitté. Vidareingår som ett led i förberedelsearbetet olika seminarier och symposier överämnen med anknytning till konferensens huvudtema. <) Byggnadsvård och stadsplanering har ett symposium om "Rural architecturein regional planning" hållits i , . Häri deltog ävenrepresentanter för ett antal östeuropeiska stater. Regionala och kommunala frågor Viktigare frågor i kommittéarbetet för regionala och kommunala frågor (CDRM)höll sitt första plenarmöte inom ramen för den nya kommittéstrakturen den 23-25mars 1977. Detta ägnades främst ål 1977 och arbetsprogram. Dessutomförbereddes kommunministrarnas ad hoc-konferens i den 28-29 oktober1977. Det andra mötet höUs . Därvid behandlades främstprogram och andra frågor som rör den tredje kommunministerkonferensen iStockholm . Vid den andra kommunminislerkonferensen i Äten antogsett preliminärt förslag till en europeisk konvention för gränskommunaltsamarbete. lades en slutlig text fram av huvudkommittén förregionala och kommunala frågor. Denna väntas bli anlagen . Bland de aktiviteter som pågår inom kommittén kan förutomde utredningar och rapporter som rör nämnas följandestudier. Moderna tekniker för administration, inklusive ratio-neUanvändning av datorer; fördelning av kostnader för service mellan nyttiareoch skattebetalare. Vid en ad hoc-konferens i den 28-29 oktober 1977diskuterade kommunministrama frågor om fördelning av ansvar och resurser mellanolika administrativa nivåer saml lämpliga storlekar för kommuner. Vid den tredje kommunminislerkonferensen i den7-8 september 1978 kommer att behandlas frågor om medborgarinflytande och utvecklingenav den kommunala demokratin. Konventioner som öppnats för underf.ecknande (i) Den europeiska överenskommelsen om översändande avansökningar om rättshjälp öppnades för undertecknande den 27 januari 1977.Överenskommelsen undertecknades av . Överenskommelsen avser ansökningar om rättshjälp (frirättegång eller annal sådant bistånd) i ärenden av civil, kommersiell elleradministrativ natur. Den som vill ansöka om rättshjälp i annan avtalsslutandestal än den i vilken han har hemvist får lämna in sin ansökningshandling tillförmedlande organ i den senare staten. Denna översänder sedan ansökningen lillmottagande organ i den andra staten. (ii) undertecknade deneuropeiska konven- Skr1978/79:17 19 tionen om bekämpande av terrorism, som öppnades förundertecknande . Konventionen ratificerades av med visslförbehåll Gfr prop. 1976/77:124). Genomkonventionen åtar sig de avtalsslutande staterna att antingen tillmötesgåbegäran från annan sådan stat om utiämning av någon som har begått terrordådav närmare angivet slag eller själv vidta åtgärder för lagföring av honom. Enfullständig anslutning till konventionen medför vidare alt stal inte får vägra utiämningför sådant brott under hänvisning till all det är atl betrakta som politiskt.På denna punkt har emellertid gjort ett särskilt förbehåU som innebärall behåller nuvarande möjligheter att vägra utlämning för politiskabrott. Konventionen innebär dessutom atl de avtalsslulande staterna skall lämnavarandra rättsligt biträde när del gäller straffrättsliga förfaranden molpersoner som har gjort sig skyldiga till terrordåd. (iii) Deneuropeiska konventionen om produktansvar för personskada och dödsfall öppnadesför undertecknande . Konventionen har inte undertecknats avSverige. Genom konventionen tillskapas ett särskilt ansvarssyslemför personskada orsakad av bristfälliga produkter. Konventionenstillämpningsområde är begränsat lill ansvarighet för personskada.Ansvarigheten åvilar producenten av den bristfälliga produkten saml, i frågaom importerade varor, dessutom importören. Ansvarigheten är i princip objektiv,dvs. oberoende av vållande på producentens sida. (iv) undertecknade deneuropeiska konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning.Konventionen, vars innehåll redovisas under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiskafrågor", öppnades för undertecknande . (v) undertecknade ettprotokoll om ändring europeiska konvention om begränsning avfaU av flerfaldigtmedborgarskap och om militära förpliktelser ifall av flerfaldigt medborgarskap.Protokollet öppnades för undertecknande . Syftei med protokollet är bl. a. att underlätta för personmed dubbelt medborgarskap all avslå från medborgarskapet i den stat där haninte är bosatt samt atl förtydliga en bestämmelse i konventionen om rätt tillbefrielse i vissl fall från mUitära förpliktelser vid dubbelt medborgarskap. har också antagit ett tilläggsprotokolltill konvention. Det avser informationsutbyte i anslutning till tiUämpningenav konventionen. (vi)öppnades för undertecknande den europeiska konventionenom delgivning i utlandet av handUngar i förvaltningsmål och förvaltningsärenden. Syftet med konventionen är att skapa förutsättningar förinternationellt samarbete vid delgivning av handlingar i förvaltningsmål ochförvaltningsärenden och därmed komplettera tidigare internationella instrumentom inbördes rättshjälp i civil- och brottsmål. Resolutioner vilka antagits av ministerkommittén (i)Medborgarskap för makar av olika nationaUtet I resolution (77) 12 rekommenderas medlemsstaternasregeringar alt verka för jämställdhet mellan utländska män och kvinnor som ärgifta med medlemsstats medborgare när det gäUer villkoren för att blimedborgare i denna stal. Vidare rekommenderas att det för utlänning, som ärgift med medborgare i medlemsstat, för förvärv av medborgarskap i den stateninte Skr1978/79:17 20 skall krävas hemvist i staten varav efter äktenskapets ingående. Resolutionen innehåller också en rekommendationom all utlänning som är gift med medborgare i medlemsstat skaU {& bU medborgarei den staten på förmånligare villkor än andra utlänningar. (Jfr ävenredovisningen under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiska frågor"). (u) Medboigarskapför barn i äktenskap Resolution (77) 13 innehåller rekommendationer tUlmedlemsstaternas regeringar rörande medborgarskap för barn födda i äktenskap. 1resolutionen rekommenderas regeringama all i och med födseln ge bam iäktenskap medborgarskap i staten om barnels far eller mor är medborgare istaten eller möjliggöra för sådant bam alt lill dess det har fyUt 22 årförvärva detta medborgarskap. Vidare rekommenderas regeringama att i sinlagstiftning införa bestämmelser varigenom dubbelt medborgarskap undviks. Isistnämnda avseende innehåller resolutionen även rekommendationer om bl.a.vissa minimibestämmelser. (Jfr även redovisningen under sektor 2 "socialaoch socioekonomiska frågor"). (lii) Införande och förenhetUgande av nationella identitetskort I resolution (77) 26 rekommenderas medlemsslatemasregeringar att anpassa redan befintliga nationeUa system föridentitetskort tiU vissa angivna bestämmelser eller åtminstone bringa dessasyslem i överensstämmelse med de principer som dessa bestämmelser ger uttryckför och som är avsedda atl skydda individens grundläggande rättigheter. För detfall identitelskortsystem saknas rekommenderas att införandet av ett sådantsystem övervägs. Resolutionen innehåller också en rekommendation till regeringamaall för identifieringsändamål erkänna varandras identitetskort. (iv) Ersättning tiU brottsoffer Resolution (77) 27 innehåller rekommendationer till medlemsslatemasregeringar alt i fråga om ersättning till brottsoffer beakta vissa närmare angivnaprinciper. Dessa principer rör bl. a. i vUka fall staten bör bidra tUl ersättningen,vilka brottstyper som minsl bör omfattas av ersättningssystemet, hur och ivilken form ersättningen bör utgå, vad som bör omfattas av ersättningen, ersättningensstorlek och vUken stat som bör utge ersättningen. (v) Straffrättens möjUgheter att bidra tiU skydd av miljön I resolution (77) 28 rekommenderas medlemsstaternasregeringar att överväga de problem som logs upp i en rapport angående straffrättensroll på miljöskyddels område som lades fram vid det sjunde europeiska justitie-minislermöleli och om möjligt vidta en eUer flera av de åtgärder somföreslogs i denna rapport. (vi) Smitningfrån traftkolycksplats I resolution (77) 29 uttalas alt harmonisering avlagstiftningen rörande smitning från irafikolycksplats är önskvärd.Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att tillämpa vissa närmareangivna principer i denna lagstiftning. Dessa principer innebär bl. a. att bestämmelserbör ges om vad trafikant skall iaktta i händelse av trafikolycka och ompåföljder för smitning. Skr1978/79:17 21 fv(()Den enskildes skydd mot myndighets åtgärder Iresolution (77) 31 framhåller ministerkommittén atl del med hänsyn tUl detökade samarbetet mellan stater i förvaltningsärenden samt människornas alltstörre rörlighet över gränsema är önskvärt att få till stånd en enhetligstandard i alla medlemsstater i fråga om den enskildes skydd mol myndighetersåtgärder. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att i sinlagstiftning och administrativa praxis ledas av vissa principer. Dessaprinciper omfattar rätt att bli hörd, att få tillgång lill upplysningar, rättall anlita biträde, angivande av skäl i beslut och angivande av besvärsmöjligheter. (viu)Tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål Resolution(77) 36 innehåUer rekommendationer till medlemsstatemas regeringar rörande lillämpningeni vissa avseenden av konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål. (i)för juridiskt samarbete (CDCJ) CDCJhöll två möten. Kommitténs 27:e möte ägde rum ochdet 28:e mötet . Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CDCJ.