prop · G203220 · 1978-12-31 00:00:00 — Bestämmelsen om socialstyrelsensrält att anföra besvär avser rätt att föra talan mol friandebeslut eller beslut som enligt styrelsens mening innebär en alltför mildbedömning. Enbart mot nämndens motivering av beslut får styrelsen inte föratalan, även om motiveringen enligt styrelsens bedömande är oriktig ellerofullständig. Besvärsrätten enligt punkt 3 motsvarar vad som gäller enligt 11 §förvaltningslagen. Denna punkl avser alltså besvärsrätt för den yrkesutövaresom beslutet gäller. 1 vissa fall. såsom ibland vid ansökan om återfående avlegitimation, kan saken röra en förutvarande yrkesutövare. Har beslutet gåttdenne emol, är han som f n. berättigad atl anföra besvär däröver. Paragrafensandra stycke motsvarar i huvudsak 16 kap. 3§ lagen om offentlig anställning ochinnehåller en hänvisning lill särskilda bestämmelser om lalerätl för JO och JK.Dessa får möjlighel att överklaga ett avgörande av nämnden om de anser detpåkallat ur de allmänna synpunkter de har alt bevaka. 141,1anges vem som äger föra talan mol annat beslut av än som avses i40 §, Enligt de föreslagna bestämmelserna om handläggning av ärenden iansvarsnämnden kommer nämnden att kunna fatta olika sådana beslul, exempel visatl interimistiskt återkalla legitimation, besluta i jävsfråga, förelägga någonatl inkomma med journal, utdöma vile saml besluta om ersättning till sakkunnigaeller till en part som inställt sig till muntlig förhandling. En särskildbestämmelse om vem som äger överklaga elt sådant beslut behövs, 42 il anger vilka under handläggningen meddelade beslut som fåröverklagas särskilt. De bestämmelser härom som återfinns i förvaltningslagen, 5§ Qärde stycket och 6 § Iredje stycket, bör med hänsyn till ansvarsnämndensuppgifter och handläggningen där kompletteras. Paragrafen har sin förebild i 34§ förvaltningsprocesslagen, 43 § innehåller bestämmelser om rätl att föra lalan mot socialstyrelsensbeslut i ärenden om alt få ut journaler som förts inom den privata hälso- ochsjukvården och om förstöring av journal. Talan får endasl föras mol styrelsensbeslul att avslå en sådan ansökan. Vadangår talan mol beslut i ärende om utlämnande av en privatförd palienQournal, 10 § lagförslagel, skall gälla föreskrifterna i 40 b §sekretesslagen om talan mot beslut i ärende om atl få ul allmän handling. Prop.1978/79:220 69 Talanmot beslut kommer alltså att föras hos kammarrätt, Beslul avsocialslyrelsen att inte förstöra journal har ansetts böra överklagas hosregeringen, Beslämmelsen i 44 >i att beslut om återkallelseav legitimation m, m, är verkställbara motsvarar 12 § tredje stycketlagen om behörighet atl ulöva läkaryrket och 13 § Iredje stycket lagen ombehörighet att ulöva tandläkaryrket, 45§ Om inte någol annal har föreskrivits, är motpart till denyrkesutövare som överklagat eller kammarrättens slutliga beslutenligt denna lag. Om en enskild har anmält disciplinärendet är också hanyrkesutövarens motpart. Att JO eller JK i vissa fall - bl, a, då enyrkesutövare som ålagts disciplinpåföQd anfört besvär häröver och beslutet hartillkommit efter anmälan av JO eller JK - ensam är motpart till yrkesutövarenföljer av 7 § andra stycket lagen med instruktion för justitieombudsmännen ochi 7 § andra stycket lagen om juslitiekanslerns tillsyn, 1 övriga fall då enyrkesutövare anfört besvär över eller kammarrätts beslut harföreslagits atl socialslyrelsen skall som part tillvarata det allmännasintressen, Behovel av att en sådan motpart till yrkesutövaren finns harframhållits av medicinalväsendels ansvarsnämnd. Haren enskild anmält eltdisciplinärende blir även han motpart till yrkesutövaren, Denna lag träder i kraft , Genomlagen upphävs lagen (1975:100) med vissa bestämmelser för personal inom hälso-och sjukvård m,fl, Beslämmelsen i 9 § andra stycket nya lagentillämpas inte på journal-anteckningar som har tillkommit före lagensikraftträdande. Den som inte är att hänföra lill medicinalpersonalenligt kungörelsen (1964:428) om medicinalpersonal under socialstyrelsensinseende får inte åläggas disciplinpåföljd enligt den nya lagen förfel som harbegåtts före lagens ikraftträdande. Vid handläggning i hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd av sådana ärenden om disciplinansvar eller återkallelse avlegitimation som inkommit till före den nya lagensikraftträdande tillämpas i stället för 24-37 §§ nya lagen molsvarande äldrebeslämmelser för ärendets handläggning i medicinalväsendels ansvarsnämnd. Vad i 3 § lagen med vissa beslämmelser för personalinom hälso- och sjukvård m. fi. föreskrivs om tystnadsplikt skall allQämt gällaför den personal som avses i lagen och som inte tillhör den i 1 § nya lagenavsedda Prop.1978/79:220 70 Bestämmelsen i 9 § andra styckel om rältför patient att få tadel av journal inom privat hälso- och sjukvård har ansettsinte skola lillämpas på journalanteckningar som har tillkommit före den nyalagens ikraftträdande. Del synes nämligen inte vara rimligl atl tvinga någonalt till en enskild lämna ut en journal som han fört i förvissning alt ettsådant utlämnande inte kommer i fråga. I den nya lagen sker en utvidgning av den personkrets som är underkastadsärskilt disciplinansvar. Den som före lagens ikraftträdande inte varunderkastad sådant ansvar bör inte kunna åläggas disciplinansvar för fel somhan har begått före nämnda lidpunki. Delta torde föQa av allmännadisciplinrätlsliga regler men en uttrycklig beslämmelse i ämnet har ansettsböra meddelas. Punkt3.De nya bestämmelserna om handläggning och avgörande av disciplinärenden ochärenden om återkallelse av legitimation bör i största möjliga utsträckning blitillämpliga även på ärenden som har anhängiggjorts före den nya lagensikraftträdande. förutsätts vid ikraftträdandet överlämna de imedicinalväsendels anvarsnämnd anhängiga ärendena som är av beskaffenhet alttillhöra den nya nämndens kompetens. Särskilda reglerom detla lorde intebehövas, Däremol bör anges de undanlag som är påkallade från den nya lagensregler om handläggning och avgörande. I förevarande punkt har dessa undanlag angivits.Den nya lagens handläggningsregler är mera utförliga än molsvarande regler förhandläggning i medicinalväsendels ansvarsnämnd. För att nämnden inte skallbehöva la upp ett ärende till förnyad handläggning enbart för atl uppfylla denya bestämmelserna och därmed fördröja avgörandet föreslås alt äldrebestämmelser skall tillämpas i fråga om ärenden som vid den nya lagensikraftträdande är anhängiga men ännu inte slutligt avgjorda. Denna övergångsbestämmelse har behandlatsi det föregående (specialmoliveringen lill 6 §). 4.2Förslaget till lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242) 10 a§ 1 mom. I landstingskommun och kommun som ej tillhör landstingskommun skallfinnas en eller fiera förtroendenämnder med uppgift alt främja kontakternamellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal saml att åt patienterförmedla den hjälp som förhållandena påkallar. Landstingskommuneneller kommunen får tillsälta särskild förtroendenämnd eller uppdra åt annannämnd att vara förtroendenämnd. När fiera förtroendenämnder finns skall varjenämnd fullgöra de uppgifter som sägs i första styckel för viss del avsjukvårdsområdet eller för viss sjukvårdsinrättning. 2 mom. I fråga om särskild förtroendenämndtillämpas bestämmelserna i 3 kap. 2-12 §§ kommunallagen (1977:179) påmolsvarande sätt. Prop.1978/79:220 71 Förslaget om förtroendenämnder har behandlatsutförligt i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7). Om ellerkommunen finner del lämpligt, exempelvis på grund av geografiska förhållandeneller omfattningen av den hälso- och sjukvårdande verksamheten, ges möjlighetatt inrätta mer än en förtroendenämnd. I sådant fall skall sjukvårdsområdetdelas upp mellan nämnderna antingen efter geografiska grunder eller så attvarje nämnd flr ansvaret för vissa inrättningar. Kombinationer är givetvisockså möjliga mellan dessa metoder. 35§ Den som är eller har varil ledamot eller suppleant i en sjukvårdsstyrelse,förtroendenämnd eller direktion får ej till obehöriga yppa något om en patientshälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt, om vilka han i sinnämnda egenskap erhållit kunskap. 1 avvaktan på nya regler om tystnadsplikt vidoffentlig verksamhel har förtroendenämnd intagils vid sidan av sjukvårdsstyrelseoch direktion i sjukvårdslagens tysinadsplikisbestämmelse. 4.3 Förslagettill lag om ändring i transplantationslagen (1975:190) 12§ Utför någon uppsåtligen ingrepp i strid med denna lag, dömes lill böter ellerfängelse , om ej gärningen är belagd med straff ibrottsbalken. Vikten av atl föreskrifter omunderrättelseskyldighet och andra åligganden enligt transplantationslagenfullgörs har ansetts motivera en särskild straffbestämmelse. Beslämmelsen har utformats med straffbestämmelsen i8 § steriliseringslagen (1975:580) som förebild. Bestämmelsen lar sikte på densom utför ingreppet för alt ta organ eller annat biologiskt material enligttransplantationslagen. Om denne uppsåtligen handlar i strid med lagensbeslämmelser kan han fällas till ansvar enligt förevarande paragraf Frågan om ivissa fall straff enligt bestämmelserna i 3 kap. om brott mot livoch hälsa i stället skall ådömas får avgöras enligt allmänna straffrättsligakonkurrensregler. Om någon är skäligen misstänkt för brott enligt denföreslagna paragrafen skall åtalsanmälan göras enligt 13 § andra och tredjestyckena förslaget till lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m. fl. 4.4 Förslagettill lag om ändring i lagen (1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen Av praktiska skäl kan JO inte alllid delge enbefattningshavare anmaning som motsvarar underrättelse enligt 29 § förslagettill lagom tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonal m, fl. Denna underrättelseinnebär nämligen delgivning av anmälningsskrift lill medbilagor, I slällel har JO 1978/79:220 72 tillagtsrätt atl bryta preskriptionen genom att i en anmaning (underrättelse) ange vadJO åberopar mot befattningshavaren. Härigenom blir prövning -liksom i fall då kompletterande anmälan görs till nämnden - begränsad lill vadsom har åberopats mol yrkesutövaren inom den tvåårsperiod som anges i 14 §förslaget lill lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m. fl. 4.5 Förslagettill lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) öm JO eller JK för talan om disciplinansvar enligtförslaget till lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m. fi. börliksom vid ansvarsialan inför allmän domstol något tillstånd inte behövas förprövningen i högsta instans. 4.6 Förslagentill lag om ändring i lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket och lag om ändring i lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket Legitimation som läkare kan f n. återkallas omläkaren dömts för brott av allvariigare art eller om han genom grovoskicklighet i yrket eller på grund av sinnessjukdom visal sig olämplig somläkare. Liknande bestämmelser gäller för tandläkare. Förslagen till ändringar i dessa beslämmelser är enföljd av förslaget angående bestämmelserna om återkallelse av legitimation m.m. I fråga om motiv hänvisas till vad som anförts som specialmotivering till15-18 §§ och 37 § i förslaget till lag om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonal m, fi, 4.7 Förslagettill lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställ ning Genom den föreslagna beslämmelsen öppnas möjlighetall döma lill disciplinpåföljd i arbetsrättslig ordning för förseelser, som harsketl i yrkesutövning under tillsyn men som inte är av sådanart atl de bör prövas av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, t, ex, förseelsesom nämnden överlämnar enligt 38 § första slycket förslaget till lag om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonal m, fl. Jfr vad som anförts i den allmännamotiveringen och i specialmotiveringen lill nämnda beslämmelse. Uppkommer hosen myndighet frågan om en viss förseelse är av den arten alt den bör prövas avhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd är det lämpligt att myndigheten tarkontakt med nämnden eller med i syfte alt förebygga attförseelsen blir prövad av både myndigheten och nämnden. 1978/79:220 73 Jaghemsläller att regeringen föreslår att anta förslagen till 1, lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm, fl,, 2, lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242), 3, lag om ändring i transplantationslagen (1975:190), 4, lag om ändring i lagen (1975:1057) med instruktionför justitieombudsmännen, 5, lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 6, lag om ändring i lagen (1960:408) om behörighet atlulöva läkaryrket, 7, lag om ändring i lagen (1963:251) om behörighel atlutöva tandläkaryrket, 8, lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå alt anta deförslag som föredraganden har lagl fram. 1978/79:220 74 Sammanfattning av medicinalansvarskommitténs förslag Samhällets tillsyn över personal inom hälso- ochsjukvården syftar till att den enskilde skall få god vård och behandling närhan drabbas av sjukdom eller av annat skäl kommer i kontakt med hälso- ochsjukvården. Personalens åligganden är i stor utslräckning förfatlningsmässigleller på annat sätl centralt reglerade. Bestämmelserna är ofta förenade med straffrättsligaeller disciplinära befogenheter för att trygga efterievnaden. Socialstyrelsenutövar de disciplinära befogenheterna och det är på olika sätl, bl, a, genomomfattande inspektionsrätl och genom rapporterings- och anmälningsskyldighet,sörjt föl att styrelsen skall kunna föQa personalens verksamhet. De kommunala sjukvårdshuvudmännen med direkt ansvarinför väljarna har en omedelbar tillsyn över atl vårdpersonalen inom derasfögderi är kvalificerad för sina uppgifter och fullgör dem i enlighel med dekrav god hälso- och sjukvård ställer. Personalen inom den offentliga hälso- ochsjukvården står dessutom under tillsyn av JO och JK, har erhållit i uppdragalt se över bestämmelserna angående tillsyn över personal inom hälso- ochsjukvården m, m, (frågor om ansvar och om information). Jämsides med kommitténarbetar andra ulredningar med övergripande frågor rörande hälso- ochsjukvården. Förutom hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) må här nämnasulredningen (S 1977:02) angående sjukvårdens inre organisation. Kommitténs utredningsuppdrag i vad avser deinformationsfrågor som inte direkt sammanhänger med ansvarsfrågorna förpersonalen inom hälso-och sjukvården har avslutats genom rapporten(SOU 1977:66) Patienien i sjukvården - kontakl och information, vilkenutarbetats av en expertgrupp inom kommittén, 1 delta huvudbetänkande framlägger kommitténförslag lill lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m, fl. Häriupptas bestämmelser bl, a. om disciplinansvar och ordningen för dess utkrävandesamt om återkallelse av legitimation, 1 lagförslaget finns också regler om rättför patient alt la del av sina journaler inom den privata hälso- och sjukvårdensamt om förstörande av journalanteckningar. Kommittén föreslårati delstraffrättsliga ansvaret för hälso- och sjukvårdspersonalen begränsas. Förslagom landstings-kommunala nämnder (s, k, förtroendenämnder) med uppgift attfrämja kontakterna mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal samt attät patient förmedla den hjälp som förhållandena påkallar läggs fram. Förslaget till /ag om ii//syn över hälso- ochsjuk\'årdspersonal m. fl. ersätter de för samhällets tillsyn övervårdpersonalen grundläggande bestämmelserna i kungörelsen (1964:428) ommedicinalpersonal under inseende och lagen (1975:100) medvissa beslämmelser för personal inom hälso-och 1978/79:220 75 sjukvårdm, fi. Någon motsvarighet till straffbestämmelsen i 4 § lagen 1975:100 föreslårdock inte kommittén. De skäl som ledde till avskaffande av Qänstefelenligt dåvarande 20 kap, 4 § bör enligt kommittén föranleda attäven del för hälso- och sjukvårdspersonalen särskilda straffrättsliga ansvaretbegränsas. Varje åsidosättande av föreskrift om åliggande i yrkesutövningen börinte heller för hälso- och sjukvårdspersonalen anses som bron, 1gällande rält omfattar samhällstillsynen den s, k, medicinalpersonalen dvs,vissa i medicinalpersonalkungörelsen särskilt uppräknade gmpper av personal.Denna metod alt bestämma vilken hälso- och sjukvårdspersonal som skall ståunder särskild tillsyn lar inte tillräcklig hänsyn till den moderna hälso- ochsjukvårdens sätt att arbeta. Kommittén föreslår att personkretsen undersocialstyrelsens tillsyn vidgas och atl samhällstillsynen skall omfatta iprincip all personal inom den hälso- och sjukvård för vars kvalitet samhälletpåtagit sig elt ansvar. Denna personal kallas i lagförslaget hälso- och sjukvårdspersonal. Kommitténförutsätter att även kommer atl ha tillsyn överhälso- och sjukvården och dess personal samt ge föreskrifter och anvisningaromvårdens bedrivande och alt styrelsen genom inspektioneroch på annat sätt övarkonlroll över vården, Lagförslagelinnehåller beslämmelser om hälso-och sjukvårdspersonalens allmänna åligganden.Frågor om hur personalen bör arbela och vården i övrigt bedrivas tas i principinte upp i betänkandet. Men vissa centrala och för patientens rättsställninggrundläggande regler har tagits in i lagförslagel, såsom all patienten skallbehandlas sakkunnigt och med omsorg samt med aktning och förståelse och harrätl lill information om sill hälsotillstånd och om planerad behandling. Dessaregler avser inte att införa något nytt ulan endast att kodifiera vad som redangäller. Kommitténhar övervägt att överlämna frågorna om disciplinansvar inom hälso- ochsjukvården ål arbetsrättslig reglering men avvisat en sådan lösning bl. a, avhänsyn till patienternas intresse. 1 etl arbetsrättsligt grundatdisciplinförfarande möter det svårigheter alt ge patienten det inflytande överprövningen som bör tillkomma honom. Ett annat skäl som talar för eltdisciplinansvar på offentligrättslig grund är att disciplinärendena stundom ärsvårbedömbara och kräver ett prövningsorgan som har överblick över helavårdområdet. Föratt ta till vara de fördelar närmast i ulredningshänseende, som endecentralisering av disciplinärendenas handläggning synes kunna medföra, harkommittén övervägt inrättandet av regionala ansvarsnämnder med sjukvårdsregionsom jurisdiktionsområde. Kommittén håller dock före all man medjurisdikiionsområden av denna storlek inie skulle vinna i utredningshänseendevad man förlorar i enhetlig bedömning av disciplinärendena, Förslagel i dessadelar innebär följaktligen alt den nuvarande ordningen med ett disciplinansvarpå offentligrältslig grund bibehålls samt att Prop.1978/79:220 76 ansvarsfrågornaför personalen inom hälso- och sjukvården även skall handläggas av enför hela riket gemensam specialinstans. Detta organ föreslås få namnet hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd får i huvudsak samma uppgifter som nuvarandemedicinalväsendels ansvarsnämnd. Denna utgör en del av socialslyrelsen.Kommittén föreslår att den nya skall få en i förhållande tillsocialstyrelsen fristående ställning. Enligt förslaget skall ansvarsnämndenbestå av ordförande och sju andra ledamöter utsedda av regeringen. Ordförandenskall liksom f n, vara jurist och erfaren i domarvärv. Övriga ledamöter skallha särskild insikt i hälso- och sjukvård. Av dem bör enligt kommitléns meningen utses efter förslag av landstingsförbundet, en efter förslag av LO, en efterförslag av TCO och en efter förslag av Centralorganisationen /SR, I fråga om anhängiggörande av ärende i hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd föreslår kommittén, att fråga om disciplinansvar tasupp på anmälan av JO, JK eller eller av patient som saken röreller, om patient inte själv kan anmäla saken, nära anhörig till honom. Annanfråga som det ankommer på nämnden att pröva, t, ex, återkallelse elleråtergivande av legitimation, tas upp på anmälan av eller påansökan av den yrkesutövare saken gäller. Patient eller nära anhörig till honom som gjortanmälan enligt vad angivits föreslås bli part i det disciplinäraförfarandet inför nämnden. Härigenom får han rätt till aktinsyn m, m, enligtförvaltningslagen (1971:290), Utföriiga regler föreslås för handläggningen ihälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Förvaltningsprocesslagens (1971:291)bestämmelser har till stor del varit förebilden. Anmälaren får samma rätt somden anmälde att förebringa egen utredning och bevisning och att påkallanämndens medverkan för fullständigande av utredningen. Närdet gäller enskild anmälares besvärsrätt, dvs, rätl att i kammarrätt ochregeringsrätten föra talan i disciplinärende, föreslås denne få sådan rätt i defall beslut gått honom emot i processuellt hänseende. Enskildanmälare får däremot inte besvärsrätl över beslut som innebär prövning i sak, 1dessa fall föreslås att Jö och JK - i likhet med vad som gäller beslut omdisciplinansvar enligt lagen (1976:600) om offentlig anställ ning-får föratalan mot beslutet. Dessutom föreslår kommittén alt i egenskapav tillsynsmyndighet skall få föra talan mot beslul om bl, a, disciplinansvar. Delånga handläggningstiderna vid nuvarande ansvarsnämnd har kritiserats.Åtskilliga ärenden som anmälts lill nämnden hör enligt kommitléns meningegentligen inte hemma där. Många anmälningar inrymmer inte ens påstående om feleller försummelse av någon person. De innehåller i stället ofta förfrågningarav olika slag och synes ha sänts till i avsaknad av annatlämpligt organ. Även det förhållandet att av ärendena i den nuvarandeansvarsnämnden lämnals ulan åtgärd tyder på all 1978/79:220 77 detfinns behov av andra organ än en central ansvarsnämnd, till vilka frågor,klagomål och kritik kan kanaliseras. Kommittén lägger fram vissa förslag isyfte alt förkorta handläggningsliderna och koncentrera hälso- och sjukvårdensansvarsnämnds arbele på de väsentliga uppgifterna. Ansvarsnämndensarbete och därigenom handläggningstiderna är givetvis beroende av de resursersom är ställda till nämndens förfogande. Nuvarande nämndens verksamhet har avsocialstyrelsen kostnadsberäknats lill ca 2,5 miQ, kr, perårmed 1977 ärs löner.Del är vanskligt att förutsäga omfattningen av verksamheten vid hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Även om vissa av kommitténs förslag är ägnade attverka i begränsande riktning torde i vart fall till en böQan molsvarande beloppbehöva anslås för nämndens verksamhet. Kommittén understryker vikten av attnämnden får sådana resurser i personellt och ekonomiskt hänseende alt nämndenkan arbela snabbt utan att säkerheten eftersatts. Kommitténsförslag om förtroendenämnder syftar till atl komplettera de insatser förkontakt och hjälpförmedling inom hälso- och sjukvården som sjukvårdshuvudmännenredan vidtagit. föreslås 11 förfatlningsmässigl stöd isjukvårdslagen. Inrättandet av förtroendenämnd blir fakultativt i den meningenatt det står landsting (kommun) fritt att inrätta nämnden eller att lägga dessuppgifter på någon annan redan befintlig nämnd. Nämnden avses skola främjakontakterna mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal samt åt patientförmedla den hjälp som förhållandena påkallar. Förtroendenämnderna torde kommaatt avlasta den centrala ärenden som bättre lämpar sig för lokalbehandling, Förslagelom förtroendenämnder skall ses mot bakgrund av alt hälso- ochsjukvårdspersonalen av olika anledningar - bristande kontakt, tidsnöd,missförstånd etc, - inte alltid lyckas tillgodose kontakt- och informationsbehovet.Patienten behöver i sådana fall någon alt vända sig till med frågor samt medklagomål och kritik över den vård han fatt. Klagomålen och kriliken kan oftaröra förhållanden som inte bottnar i fel eller försummelse av någon enskild ochsom därför inte lämpar sig för disciplinär behandling. Förtroendenämndförutsätts få resurser alt utreda klagomål och förmedla sakkunnig medicinsk ochannan information. Nämnden kan förväntas söka samarbete med en rad myndigheteroch organisationer. Kommittén understryker särskilt vikten av förtroendefulltsamarbele mellan nämnden samt patienternas och personalens organisationer.Sjukvårdshuvudmännen får stor frihet alt utforma nämndens verksamhet. Förtroendenämndensutredningsresurser bör kunna tas i anspråk av även andra än patienter, t.ex. avansvarsnämnden.