prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Där det gällerlagar av så allmänt intresse som FB och GB bör kravet på förståelighet stå iförgrunden vid utformandet av texten. Del är otillfredsställande atl en lagtextsom reglerar människors inbördes relationer är hart när omöjlig atl rält förståulan ett ingående studium av förarbetena till lagen. Det borde enligtförbundets mening vara möjligt att i förekommande fall till lagtexten såsomanmärkningar foga de regler som skall gälla vid bedömning av situationer somlagtexterna reglerar. Del bör också i motiven till lagtexten klarare framgå vadsom har avsells med uttryck som "synneriiga skäl", "skäligomfattning", "särskilda omständigheter", "i särskildordning" etc, anser förbundet. 1978/79:12 321 Enforskningsrapport av professor () vid har undersökts den sociala ochekonomiska situationen för ett par särskilda grupper avunderhållsskyldiga och underhållsberättigade. (Arbetet har fåll ekonomiska stödav och för Samhällsforskning. Någon slutrapport harännu inte publicerats.) Undersökningen har avsett ett riksrepresenlativislumpurval av dels frånskilda par för vilka äktenskapsskillnad meddelades år1971, dels ogifta föräldrar som fick barn 1971 och som inte sammanbodde medvarandra 1975. En förutsättning har vidare varit all det funnits enskyldighet all betala underhållsbidrag som i skilsmäs-sograppen kunnat avseinte blott barn utan även make eller make och barn. Del ganska inveckladeurvalsförfarandet måste här förbigås. följande skall redovisas vissa resultat som gäller fall av underhållsskyldighetmol enbart barn (avsnitt 2) eller enbart make (avsnitt 3). 1undersökningen har inhämtats uppgifter från både myndigheter (tingsrätter,barnavårdsnämnder och socialnämnder) och de enskilda människoma. (Efiersom enenkät lill fäder, som fått barn utom äktenskap 1971, antagils kunna verkastörande i vissa fall, har dessa fäder dock ej omfattats avenkätundersökningarna direkt till de enskilda.) Allauppgifier har avidenlifierats och behandlats statistiskt med hjälp avdatamaskin. 1svaren från de enskilda, som intervjuats i första hand genom postenkät, i andrahand genom lelefonenkät, föreligger ell bortfall, eftersom blott 60-70 96 avindividerna medverkat i undersökningen. För all bortfallet skall slalislisklkompenseras har svaren från dem, som inte besvarat postenkät (med två påminnelser)men väl låtit sig lelefonintervjuas, vägts upp antalsmässigt, så atttelefonsvararna fått representera även bortfallet. Uppgifter från myndigheterfinns för praktiskt laget samtliga fall. Genom utnyttjande av dessa uppgifier(om t. ex. civilstånd, taxerad inkomst och socialhjälp) har del varit möjligtatt i vissa hänseenden göra en analys av bortfallet och av tillföriitlighelenav vägningsförfarandel. Analyserna har inte gett vid handen all resultaten istort skulle besväras av några siörre fel på grund av bortfallet i svaren frånde enskilda. följande skall återges några resultat i undersökningarna. Utrymmei medgerinte att den statistiska tillföriitligheten (signifikansen) diskuteras. Del böräven betonas atl del är obekant om resultaten skulle ha blivit desamma vid enundersökning av andra årgångar. 21 1978/79. Prop,1978/79:12 322 2.Underhåll till barn Bilaga 3 Iskilsmässogruppen förekommer i materialet ca 450 fall avunderhållsskyldighet mot enbart bam 1975. 1 av fallen var denunderhållsskyldige en man. (De fall i vilka föräldrarna delat upp vårdnadenöver fiera barn mellan sig har av undersökningslekniska skäl utelämnats imaterialet.) 1 gruppen av ogifta föräldrar ingår drygt 300 fall ivilka föräldrarna inte sammanbodde 1975 och fadern var skyldig att betalaunderhållsbidrag för barnel till mtxlern, som alllid var vårdnadshavare. aktuella skilsmässogruppen ang. underhåll lill enbart barn låg medianåldernvid skilsmässan för de underhållsskyldiga i åldersinter-vallel 31-34 äroch för de underhållsberättigade vårdnadshavama i åldersin-lervallel 27-30 är.Nästan hälften av äktenskapen hade bestått . De ej sammanboendeföräldrarna med barn utom äktenskap fött är 1971 var yngre. Medianåldern år1971 låg i inlervallel för fäderna och för mödrarna. 2.1Parternas familjesituation, fiirvärvsarbete och inkomster Föräldrarnas civilstånd eller samboende med ny partner 1975. (Vägda %.} Ogift mor 1971 Uhb för barn Uhs för barr\ Gift med ny part- ende med ny part- '1 tabellerna används förkortningarna uhs för underhällsskyldig och uhb forunderhållsberättigad. TabellI visar all både underhålisskyldiga och underhållsberättigade föräldrar oftafunnit en ny partner . Ändelen verkligt ensamslående var störstbland de ganska unga mödrar, som har ell fyraårigt barn, fött utom äktenskap år1971. Även giftermälsbenägenhelen i det nya förhållandet framgår av tabellen.-1 fråga om de underhållsskyldiga, frånskilda männen, som sammanbodde med nypartner, kan tilläggas att del 1975 vanligen fanns barn i del nya hushållet,antingen ett gemensamt barn eller ett barn lill den nya partnern. 1978/79:12 323 Betr.förvärvsarbetsfiekvensenkan nämnas att av de frånskilda Bilaga 3 underhållsskyldiga,av de frånskilda underhållsberättigade och av de ogiftamödrarna frän 1971 hade heltidsarbete under helaellerdelar av 1975. Deav individerna själva uppgivna, skaitepUktlga bruttoinkomsterna för år 1975skall här blott återges genom medianvärden för delgrupperna. Median-värdena varför de underhällsskyldiga frånskilda , de underhållsberättigadefrånskilda och de underhållsberättigade, ogifta mödrarna från . (Enligt Statistisk årsbok 1977 s. 351 var samma bruttoinkomst för alladeklaranter 40 900 för män och för kvinnor. Brattoinkomsten vardock högre än genomsnittet i de ålderslägen där de underhålisskyldiga ochunderhållsberättigade vanligen återfinns. Medianvärdet var omkring 49 000 krbland alla män i åldrarna och bland alla kvinnor iåldrarna .) För de underhållsskyldiga fäderna lill barnen födda utomäktenskap (vilka fäder inte omfattas av någon enkät) värden laxerademedianinkomsten förär , att jämföra med en laxerad medianinkomst1974 för de frånskilda underhållsskyldiga i undersökningen om . -Medianvärdena ger dock inte någon uppfattning om den spridning i inkomsterna,som i själva verket förelegat inom varje delgrupp och som bl. a. berott på antalarbetade månader . Det kan nämnas att den laxerade inkomsten för1974, som varit känd för samtiiga individer i undersökningen, understeg 20 000kr för av de frånskilda underhållsskyldiga, för av de frånskildaunderhållsberättigade, för av fäderna med underhållsskyldighet lill barnfödda utom äktenskap 1971 och för av mödrarna till dessa bam. Påfallandeär vidare atl den sammanlagda familjeinkomsten för de underhållsskyldiga ellerunderhållsberättigade, som sammanbodde med en ny partner 1975, var väsentligthögre än inkomsterna 1975 ensamstående individerna. Medianen förbrutlofamiljeinkomsten för de underhållsskyldiga frånskilda, som funniten ny partner, var sålunda för sammanboende (gifta eller ogifta) utanbarn i hushållet och för sammanboende (gifta eller ogifta) med barn ihushållet. 2.2Förekomst av bidragsförskott. Underhällsbidragens storlek och deras betalning1975. FuUtbidragsförskott utgick av alla underhållsberälli-gade,frånskilda vårdnadshavare i den undersökta skilsmässogruppen och till65 % av mödrarna med rätt lill underhäll för barn utom äktenskap fött 1971. (S.k. utfyllnadsbidrag berörs nedan under 2.4.) w/Ve/ce/? av underhållsbidragenvar i allmänhet något lägre, når det utgick fullt bidragsförskott ochunderhållsbidraget följaktligen skulle betalas lill kommunen, än närunderhällsbidraget betalades direkt (och i allmänhet helt) till Prop.1978/79:12 324 (Bidragsförskottet var .) När del utgått Bilaga 3bidragsförskott i skilsmässogruppen, var underhällsbidragens medianstoriek ijanuari 1975 ca för 1 barn, för 2 barn och för 3 barn. fall då underhållsbidraget i skilsmäjisogruppen betalades direkt lillvårdnadshavaren ulan all del utgått fullt bidragsförskott var medianslorlekenca för 1 barn och ca för 2 barn. Medianvärdet avunderhållsbidragen för bam födda utom äktenskap uppgick i januari 1975till i bidragsförskoltsgruppen och 300 kt för de underhållsskyldiga, sombetalade direkt till vårdnadshavaren. I skilsrnässogruppen omfattadeunderhällsskyldigheten blott 1 barn i ungefär hälften av alla fall. Itabell 2 över betalningsfrekvensen av underhållsbidragen i undersökningsmaterialetingår både "direklbelalare" och "kommunbelalare", varvidkommunbeialarna uppdelats i fyra undergrupper beroende på hur stor procentandelav del för föreskrivna underhållet, som man faktiskt betalat. Graden av betalning 1975 av löpande underhållsbidrag 1975 Fäder till barn födda av ogifta mödrar Direkt till den underhålls- berättigade: Hela eller mer än hela underhållet Omde kommunbelalare, som betalt minsl av del löpande underhållet ,betraktas som fullgoda betalare, ser vi alt av samtligaunderhållsskyldiga i undersökningspopulationen betalade hela eller praktisktlaget hela underhållet. Så myckel som 1/4 av alla gäldenärer i undersökningenbetalade dock hög:5l av underhållsbeloppet . Tabellen visar ocksåatt helhetsbilden av betalningsgraden blir väsentligt sämre, om man bortserfrån direkibetalarna och endasl betraktar de fall i vilka fullt bidragsförskottutgått. Enbetydande grupp underhållsskyldiga betalade i själva verket mera ändet löpande underhållsbeloppei för året, eftersom de hadereslskuld för obetalda underhällsbidrag. (Se vidare nedan.) Med hänsynstagandetill atl betalningsgraden sålunda för enskilda gäldenärer översteg av del löpande underhållet har det framräknats hur stor andel av summan avalla löpande underhållsbidrag för , som totalt sett Prop.1978/79:12 325 Andelen var i skilsmässogruppen och för Bilaga 3barnen födda 197] av ogifta föräldrar. 1hela undersökningspopulationerna utgjorde, som redan framgått, direktbetalningtill vårdnadshavaren det vanligaste betalningssättet. Därnäst vanligast varbetalning genom införsel till kommunen på grand av utgivna bidragsförskott, ettbetalningssätt som förekom i omkring 1 /4 av alla fall (och i en siörre andelfall om enbart kommunbeialarna medräknas). Analyserav sambandet mellan belalningsgraden av underhållet for enskilda gäldenärer ochoUka faktorer, som kan tänkas påverka betalningsgraden, visar att det här ärfråga om utomordentligt invecklade samband, eftersom belalningsgraden kan beropå både den ekonomiska förmågan, pä betalningsviljan och påindrivningsmöjligheterna. Ett starkt samband föreligger mellan årsinkomst ochbelalningsgrad. Vid årsinkomster betalade 4 av 5 gäldenärer helaunderhållet, vid lägre inkomst mindre än varannan. Som lidigare nämnts ärinkomsten ofta beroende av antalet arbetade månader. En låg förvärvsintensitethänger i sin tur ofta samman med uppgifter om sjukdom, arbetslöshet eller,emellanåt, uppgiven belalningsovilja. - De särskilt små underhållen (mindre än200 eller /mån.) betalades sämre än de något siörre (dock ej sämre än destörsta). Detta förhållande kan sammanhänga med att underhållsskyldighet tillbarn på sina håll ålagts utan hänsyn lill förmåga på grand av skyldighetensantagna "ovillkoriighel". -Betalningsgraden sjunker påtagligt närunderhållet avser flera barn än ett. -Underhållsskyldiga som sammanlever med enny partner betalar bättre än ensamslående. Allbetalningsviljan spelar in i vissa fall framgår av atl det finns ellstatistiskt samband mellan betalningsgraden och graden av uppgivet umgängemellan den underhållsskyldige och barnel. Detta samband tycks vara oberoende avekonomiska förhållanden. Ivårt material var som nämnls ca 1/4 av alla underhållsskyldiga föremål förinförsel 1975. En annan riksrepresentativ specialundersökning av införselsysiemeiför underhåll (som genomförts vid sidan av den här presenteradeundersökningen) har visat att bland alla underhållsskyldiga i landet, vilka varföremål 1975, hade skuld lill del allmänna enl.kronofogdarnas register i allmänna mål. Vanligast var skatteskulderna, men av de underhållsskyldiga, som var föremål för införsel, hade obetalda böter.Specialundersökningen visade också, naturiigt nog, att förekomsten av skuld icenlralregistrel över allmänna mål statistiskt motsvaras av en lägrebelalningsgrad vid införsel för underhållsbidrag. Härskall inte diskuteras den invecklade frågan i vad män restskulder uppkommerinte bara på grand av bristande betalningsförmåga utan även i 2'SeAgell, Söderquist & , Införsel för underhåll. Utgiven av vid och Riksskatteverket1977, s.84ff,jfrs. vissa fall på grand avbristande indrivning som kan bero både på bristfällig fordringsbevakning och påsvårigheter att nå gäldenären med indrivningsåtgärder. I den mån en fordrangår till införsel är indrivningssysiemel dock mycket effektivt. Den nämndaspecialundersökningen av ell riksrepresenlativi urval av alla fall i landet avinförsel för underhåll 1975 visade bl. a. atl i av alla införselärendenindrevs mera än av de löpande underhållsbidragen för en sammanlagdundersökningsperiod . I 42 96 av fallen indrevs mera än summan avlöpande bidrag, dvs. betalningarna räckte för all minska en uteståendereslskuld. I det undersöktahuvudmaterialet hade många gäldenärer restskulderför obetalda bidrag. Dessa skulder blir automatiskt siörre om en bristandebetalning avsett ett högre underhållsbidrag. Betr. båda delgrapperna iundersökningen (skilsmässofallen och föräldrar lill barn utom äktenskap) gälldeatl hälften av de underhällsskyldiga var helt skuldfria eller hade en skuld omhögsl . En reslskuld om åvilade dock av deunderhållsskyldiga i skiiismässograppen och 1/3 av fäderna medunderhållsskyldighet mot barn utom äktenskap. i skilsmässogruppenhade en reslskuld . - Det kan tilläggas attgenomsnilts-gäldenären i den särskilda införselundersökningen låg efter medbetalningen av ett underhållsbidrag . Förekomst av socialhjälp 1975 Antal utbetalningstillfallen i ja-fallen medianvärde medelvärde Erhållet totalbelopp (kr) i ja-fallen medianvärde medelvärde 2 300 4 000 2 500 4 000 1978/79:12 327 Uppgifternai tabell 3, vilka inhämtats från kommunerna, avser socialhjälp Bilaga 3 lillnägon i huvudpersonens hushåll. En omräkning från officiella statistikger vid handen all omkring 6 96 av alla hushåll i landet fick socialhjälp nägongäng . Andelen socialhjälpslagare är som synes klart högre inom deundersökta grupperna av underhållsskyldiga och underhållsberättigade ochsärskilt hög bland de ofta ganska unga mödrarna som fick bam ogifta 1971. Vid sidan av tabellen kan nämnas att socialhjälp i samtliga grupperutgick i högre grad lill ensamstående än lill gifta eller samboende personer.Värt att nämna är också att andelen socialhjälpslagare var större blandunderhållsberättigade vårdnadshavare, som uppburit fulltbidragsförskott, än bland vårdnadshavare som fält underhällsbidraget direktfrän den underhällsskyldige. Andelen som fick socialhjälp 1975 varbland vårdnadshavama i skilsmässogruppen när man uppburitbidragsförskott mot 7 96 för dem som inte fått bidragsförskott. Bland de år1971 ogifta mödrarna var motsvarande andelstal 33 resp. . 1fråga om de underhållsskyldiga var andelen socialhjälpslagare särskilt storbland den fjärdedel av alla gäldenärer, som var föremål för införsel förunderhåll . I de fall införsel förekom 1975 utbetalades socialhjälpnågon gäng lill 27 96 av de underhållsskyldiga inom skilsmässograppen och till38 % av fäderna med underhållsskyldighet mol ell barn fött utom äktenskap 1971. Avde vårdnadshavare, som fick underhällsbidraget betalt direkt från denunderhållsskyldige, uppbar omkring 20 96 s. k. ulfyllnadsbidrag från barnavårdsnämndenunder . Emellertid har vissa vårdnadshavare underiåtit atl utnyttja rätttill utfyllnadsbidrag vare sig underiåtenheten berott pä okunnighet, påuppfattningen att utfyllnadsbidraget i det enskilda fallet varit för litet förbesväret av en ansökan eller på passivitet i övrigi. 1 del undersöktamaterialet tycks av dem, som borde ha haft rätt lill utfyllnadsbidrag,inte ha utnyttjat denna förmån. Beräkningsmetoderna (som ej kan presenterashär) och det begränsade antalet fall (drygt 80 st. med rätt tillulfyllnadsbidrag) gör emellertid att procentandelen är statistiskt osäker. Undersökningenhar vidare gett vid handen all Indexhöjningen på 11 96 av underhållsbidragetfrån den ofta inte iakttagits, när den underhållsskyldige betaltunderhållsbidraget direkt lill vårdnadshavaren (och del alltså inte utgåttfullt bidragsförskott). Parterna har själva fått besvara frågan omunderhållsbidraget räknats upp med hänsyn lillpenningvärdets fall. Svaren redovisas i tabell 4. Iakttagande 1975 av inde.Khöjning av underhållsbidraget tUl barn. Svar från de frånskilda 1971 Svar från de ogifta mödrarna Enligttabellen är del särskilt de ogifta mödrarna , som sagt atl de intefått underhållsbidraget indexhöjl 1975. (Det begränsade antalet fall göremellertid procenttalet osäkert.) -1 fråga om skilsmässofallen skiljer sig somsynes kolumnerna ål beroende på vem som svarat. Detta kan bero på att del ärfråga om individer ur olika par, men även pä all de underhällsskyldiga i högregrad än vårdnadshavama tenderar atl svara alt indexhöjningen iakttagits. Depersoner, som uppgetl all inde>:höjning inte skett, har vidare fått frågan,om del träffats en särskild överenskommelse mellan parterna om atl underlåtahöjningen. Mellan 10 och 25 96 i de olika delgrapperna har svarat, att en sådanöverenskommelse träffats. I de allra flesta fall, där indexhöjning uteblivit,har detta alltså uppgetls ske utan särskild överenskommelse i frågan. 1enkäten till de enskilda har dessa tillfrågats om sina attityder tillunderhållsbidragels storiek dels "från början" (dvs. 1971), dels"" (dvs. ) med hänsyn till vårdnadshavarensoch barnets/barnens behov av bidrag och den undérhållsskyldiges ekonomi. Svarenframgår av tabell 5. Attityder tUl underhållsbidragens storlek enligt svar tiU enkät förstakvartalet . - ogifta mö( Prop.1978/79:12 329 Grovträknat hälften av alla tillfrågade har tydligen svarat all underhållsbi- Bilaga3 draget från början var lagom stort. Störst andel personer med annan meningfanns frän början bland de underhållsskyldiga i gruppen frånskilda. Attitydernabland dem var ganska oförändrade . Förskjutningarna är störreinom de tvä grupperna av vårdnadshavare, vilka i ökad grad kommit att innehållapersoner som ansett underhållsbidraget vara något eller alldeles förlågt bestämt. Deenskilda tillfrågades även om hur stor del av kostnaden för barnet/ barnen somde ansåg täcktes antingen av vad de (vårdnadshavarna) faktiskt erhöll ibidragsförskott och/eller löpande underhållsbidrag eller av vad de (deunderhålisskyldiga) betalade i underhållsbidrag direkt till vårdnadshavaren.Svaren, som här lår tala för sig själva, framgår av tabell 6. Attityder kostnadstäckning av utgifterför barnet. Täcker i slorl sett Det är större än Idetta avsnitt skall redovisas vissa uppgifier om en speciell grupp avskilsmässofall , nämligen sådana i vilka ena maken (regelmässigtmannen) i samband med äktenskapsskillnaden ålagts eller åtagit sig underhållsskyldighetmol den andra maken och denna underhållsskyldighet bestått ännu . Somen bakgrund bör då nämnas alt underhåll till make överhuvudtagel var sällsynt isamband med äktenskapsskillnad . Från tingsrätterna har som ell led iurvalsförfarandet inhämtats uppgifier om omkring 3 300 äklenskapsskillnadsdomar1971, motsvarande var Ijärde äktenskapsskillnad . Föreskrifier om någonunderhållsskyldighet mot make eller mol make och barn förekom i runttal i vart tionde av dessa fall. 1 ungefär vartannat av de aktuella fallen hadeemellertid redan från början bestämis att underhållsskyldigheten mol makeskulle 1978/79:12 330 Totalt sett innebar därför domarna i samband med Bilaga 3äktenskapsskillnad 1971, att del blott i ungefär 1 fall pä 20 föreskrevs enunderhållsskyldighet mol make med bestånd ännu 1975.1 denna grupp med någotmera långsiktig underhållsskyldighet var del ungefär dubbelt så vanligt, allunderhållsskyldigheten gällde enbart mol make, som att den avsåg make och barnsamtidigt. Efterett vissl ytterligare bortfall under urvalsförfarandel återstod blott 85undersökta fall inom grappen av underhållsskyldighet enbart mot make. Gruppenär så liten atl de statistiska felmarginalerna blir stora, vilkel börihågkommas vid läsningen av de följande uppgifterna. De ännu färre fallen avunderhållsskyldighet mot make och barn redovisas överhuvudtaget intehär. (Sådan samtidig underhållsskyldighet ännu efter skilsmässan förekomblott i omkring 1 fall på 60 av alla genomgångna 3 300 skilsmässodomar från1971.) Fallenav underhållsskyldighet mot make ännu efter skilsmässan har gälltäktenskap med lång varaktighet. Medianvärdet pä äktenskapets längd föreskilsmässan var . En stor grapp äktenskap hade ungefär denna längd;35 96 hade haft en varaktighet av . Sammanlagt 32 96 hade varat längreän . - Makama var följaktligen också betydligt äldre än vid skilsmässor iallmänhet. Medianåldern för både mannen och kvinnan var . Av kvinnomafyllde nästan 2/3 eller mera under skilsmässoårel . Familjesituationen1975 för dem som svarat på enkäten framgår av tabell 7. Som synes levde deunderhällsskyldiga i ell nytt förhällande i betydligt siörre utsträckning än deunderhållsberättigade (av vilka alla utom en var kvinna). (Del bör dockpåpekas, atl en underhållsberätiigad make definitionsmässigt intekunnat vara omgift, eftersom underhållsskyldigheten i sä fall upphört. I delundersökta materialet har borttagits ett fall dä den underhållsberättigadevarit omgift enligt den underhårhållsskyldlges uppgifter.) ny make - 29 med en nypartner 8 18 Totalt % 100 100 Betr. skolutbildning skall blott nämnas all omkring 75 96av de underhållsberättigade enbart genomgått folkskola (mol 55 96 för deunderhällsskyldiga Prop.1978/79:12 331 avvilka 1 pä 3 hade genomgått minsl gymnasieutbildning). Helt utan Bilaga 3förväivsarbete var av de underhållsberättigade och 3096 av de underhållsskyldiga. Mer än hälften av de icke-förvärvsarbelandeåberopade pensionering som förklaring till sin situation. Medianvärdet föruppgiven skattepliktig brattoinkomst 1975 var för de underhållsberättigadeoch för de underhållsskyldiga. (1 dessa inkomstuppgifler skall hänsyninte ha tagits lill förekommande underhållsbidrag.) Familjebrul-toinkomsten varväsentligt högre för den hälft av de underhällsskyldiga, som varit sammanboendesom gift eller ogift med en ny partner. Medianvärdet i materialet var ca , men uppgifien är särskilt statistiskt oiillföriitlig, eftersom dengrundar sig på blott 20 fall. Uppgifternaom underhållsbidragets storlek 1975 har varierat något mellan parterna, någotsom kan förklaras av alt svar ofta lämnats av personer i olika par.Medianvärdet av underhållet var om del uträknasenligt svaren från de underhållsberättigade och med ledning av deunderhållsskyldigas svar. (Medelvärdet var 490 resp. , dvs. en omkastningav storieksordningen.) Ävenuppgifterna om betalningsgraden av del löpande underhållet varierarnågot, men i allmänhet tycks hela (eller mera än hela) underhållet ha betalats.12 96 av de underhållsberättigade och 6 96 av de underhällsskyldiga harförklarat all full betalning inte skell. Restskulderför obetalda underhållsbidrag tycks ha varit ganska ovanliga och förelåg islutet av 1975 i 16 96 av fallen enligt de underhållsberättigades uppgifter ochi 8 96 enligt de underhållsskyldiga. Anmärkningsvärtär att av de underhållsberättigade och av de underhållsskyldigauppgetl att det inte skett nägon/nrfex/jö/Vj/rtg avunderhållsbidraget. Socialhjälphar enligt kommunernas uppgifter utgått av deunderhällsberätligade och 7 96 av de underhällsskyldiga. Avslutningsvisskall i tabell 8 redovisas parternas svar pä enkätfrågor om deras attitydertill underhållsbidragels storlek på grundval av en avvägning mellan denunderhållsberättigades behov och den underhällsskyldiges ekonomi. Attityder tiU underhållsbidragets storlek enligt svar UU enkät första Bilaga 3 kvartalet 1976. Uppgift från de under- Uppgift från de under- "Från börian" "Från början'