prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Friluftslivets, naturvårdens och kulturminnesvårdensintressen i området bör uppmärksammas särskilt i det fortsattaplaneringsarbetet. Skogsbruk, naturvård och frilufisliv Skogsbrukels intressen bör ägnasökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i kommunema. Länsstyrelsenbör uppmärksamma de utgångspunkter som anges i PM rörandeskogsbrukets behandling i det fortsatta planeringsarbetet. I promemorian angesbl. a. all förordnanden enligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längregående inskränkningar i skogsbruket än vad som föQer av hänsynsreglerna iskogsvårdslagen bedöms nödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kansärskilt behöva utfärdas till skydd för naturskogsområden. I regeringensproposition om riktlinjer för skogspolitiken som avses att läggas fram undervåren 1979 kommer bl.a. de allmänna hänsynsreglema i skogsbrukel att behandlas. För att underiälla arbetet med attsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och friluftslivet är detangeläget att arbetet med att upprätta ett särskilt handlingsprogram förnaturvården i länet fullföQs. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 121 Flera områden innanför kusten i länet harnaturgivna förutsättningar för fritidsbebyggelse. Allmänna utgångspunkter förutveckling av fritidsbebyggelse i sådana områden anges i PM . Det är önskvärt att kommunema vidtar åtgärder sommedför att beredskap skapas för att möta en eventuell ökad efterfrågan påfritidsbebyggelse i attraktiva inlandsområden. Planeringen bör syfta till altåstadkomma en bebyggelseutveckling som är anpassad lill de skilda förutsättningarsom finns i länets olika delar. Vissa planerade vägslräckningar i länet kan kommaalt innebära konflikter med jordbrukets och kulturminnesvårdens intressen.Avvägningen mellan olika markanvändningsintressen i anslutning till nämnda vägslräckningarbör studeras i den fortsatta översiktsplaneringen i berörda kommuner. Överväganden rörande utbyggnad av hamnar ochflygplatser bör göras inom ramen för den samordnade hamn- ochflygplatsplanering som genomförs enligt särskilda riktlinjer från regeringen. BeträffandeföQande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Berörda kommuner har påbörjat en områdesplaneringinom de delar av länets kust som betecknas som övrig kust. Det är angeläget altplaneringsarbetet fullföQs och att ställningstaganden till markanvändningenredovisas av kommunema i form av översiktliga planer vilka är antagna av kommunfullmäktige. I den fortsatta planeringen för det s. k. övrigakustområdet bör följande utgångspunkter gälla. Möjlighetema att bevara eller genom olika ålgärderöka tillgängligheten till stränderna bör uppmärksammas. I de slrandnära områdenoch på de öar som är av stort värde för friluftslivet och naturvården bör manundvika yllerligare enskild fritidsbebyggelse. Inom övriga kustavsnitt börfritidsbebyggelse övervägas endast om naturvårdens och friluftslivetsintressen Prop.1978/79:213 Bilaga 2 122 Utrymme torde finnas förkomplettering av fritidsbebyggelse i de inre delama av kustområdet. I den områdesplanering som genomförsför kustområdet i bör hänsyn tas bl.a. till att en del avkommunens kustområde norr om ingår i det primärarekreationsområdet . En närmare bedömning av de lägensom har angetts av och berörda kommuner för sådan industri sombehandlas i den fysiska riksplaneringen kommer i enlighet med vad som anges iPM att göras i det pågående arbetet med en ny rapport om hushållningmed mark och vatten. I avvaktan på de ställningstaganden som rapporten kanföranleda bör handlingsfriheten så långl möjligt bevaras på de platser förvilka genomförda studier visar att goda förutsättningar för lokalisering avsådan industri föreligger. Regeringen avser, med anledning avriksdagens behandling av motioner rörande byggnadslagstiftningen m. m. (CU1978/79: 2, rskr 1978/79:14), att tillkalla en särskild utredare meduppgift att överväga lämpliga åtgärder för sanering efter nedläggning avindustrier. Fiskets intressen bör i enlighetmed vad som anges i PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsattaplaneringen för kustområdet. De miljöer som har särskild betydelse för skildafiskarter bör skyddas och fiskeutövandet bör ges tillräckligt utrymme iförhållande till andra former av vattenanvändning. Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom att har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9, rskr 1977/78:100). Den översiktligamarkanvändningsplanering som enligt riktiinjema i den fysiska riksplaneringenskall ulföras för , och dalgångar börfullföQas i den omfattning som är motiverad med hänsyn till de anspråk somställs på användningen av marken i olika delar av dalgångarna.Markdispositionsplaner bör i första hand upprätias för de delar av älvdalarnadär marken är eller kan väntas bli efterfrågad för bebyggelse. Detta gäller förhuvuddelen av och dalgångar. Beträffande Ångermanälvensdalgång är markanvändningsplanering önskvärd för i första hand området närmastkusten. För de älvar och älvsträckor somenligt beslut skall undantas från vattenkraftutbyggnad bör fortsattplanerings- och inventeringsarbete, enligt vad som anges i PM ,inriktas på att tillgodose de intressen som föranledde beslutet att undantaälvama från utbyggnad. För övriga delar av älvdalarna bör statsmakternasriktiinjer belräffande markanvändningen kunna tillgodoses genom allkommunöversikterna utvecklas Prop.1978/79:213 BUaga 2 123 vidareoch genom att man vidtar de planeringsåtgärder i övrigl och de säkerställandeåtgärdersom med hänsyn till riktiinjerna bedöms erforderliga. Fiskets intressen bör påmotsvarande sätt som för kustområdet ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsattaplaneringen för älvdalama. Vissa fortsatta planeringsåtgärder behöver vidtasför att kravet på hushållning med jordbruksmarken skall kunna tillgodoses. I enlighet med vad som anges i PM börkommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntas expandera ochdär konflikter med jordbruksintressena kan förutses. Områdesplanema bör belysahur del fortsatta samhällsbyggandel kan ske med beaktande av bl. a. kravet påatt hushålla med jordbruksmarken. Sädan områdesplanering har i viss utslräckningpåbörjats i länen. Länsslyrelsen och kommunerna bör gemensamt diskutera förvilka ytterligare områden och orter det är angelägel att sådantplaneringsarbete genomförs. Redovisning av jordbruksmarkens behandling ochfritidsbebyggelsens utveckling. I enlighet med vad som anges i PM skallfrågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länet ochfritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av den fysiskariksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt av år1982. Idet fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjerna för hushållning med markoch vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Den översiktliga planering som har genomförts inomHöga Kusten-området ligger väl i linje med riktlinjerna för hushållning medmark och vatten och med inlentionema enligt statsmaktemas beslut om de primärarekreationsområdena. Något ytterligare krav på redovisning lill regeringen avplaneringen för Höga Kusten-området behöver därför inte ställas. Det är önskvärt alt samarbetet mellan berördakommuner och länsslyrelsen fortsätter och atl arbetet drivs vidare bl. a.genom områdesplanering för i första hand de delar av området som är attraktivaoch lämpliga för anläggningar avsedda för turism och rekreation. Härvid börturistnäringen och anläggningar för fritidsboende i första hand ulvecklas ianslutning till befintliga samhällsbildningar med bofast befolkning så attexploateringarna kan utgöra etl slöd för sysselsättning och service. På såsätl kan också ingrepp undvikas i naturområden som är opåverkade av bebyggelse. Turismens och friluftslivets intressen skall enligtHöga prioriteras framför intresset att exploatera förenskild fritidsbebyggelse. Områdesplaneringen bör därför bl. a. inriktas påatt skapa förutsättningar för ett fritidsboende i sådana former som möjliggörett högt utnytl- 1978/79:213 Bilaga 2 124 jande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningar förfritidsboende också för sådana gmpper av befolkningen som inte äger fritidshus. Fiskets intressen bör påmotsvarande sätt som för det övriga kustområdet ägnas ökad uppmärksamhet i detfortsatta planeringsarbetet inom Höga Kusten-området. har iskrivelse till regeringen hemställt att regeringen föreslårriksdagen att besluta om att göra i Höga Kusten-området tillnationalpark. Det område som föreslås bli nationalpark stämmer till sinavgränsning i stort överens med det område som av föreslås blinaturreservat. framställning övervägs f. n. inom regeringenskansli. Skogsbruk, naturvård och friluftsliv Skogsbrukets intressen bör ägnasökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i kommunema. Länsstyrelsenbör uppmärksamma de utgångspunkter som anges i PM rörandeskogsbrukets behandling i del fortsatta planeringsarbetet. I promemorian angesbl. a. att förordnanden enligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längregående inskränkningar i skogsbruket än vad som följer av hänsynsreglerna iskogsvårdslagen bedöms nödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kansärskill behöva utfärdas till skydd för naturskogsområden. 1 regeringensproposition om riktiinjer för skogspolitiken som avses att läggas fram undervåren 1979 kommer bl.a. de allmänna hänsynsreglema i skogsbruket att behandlas. För att underlätta arbetet med atlsäkerställa områden av riksintresse för naturvården och friluftslivet är detangeläget att ett särskilt handlingsprogram för naturvården i länet upprättas. Flera områden innanför kusten ilänet har naturgivna förutsättningar för fritidsbebyggelse. Allmännautgångspunkter för utveckling av fritidsbebyggelse i sådana områden anges i PM1978-09-07. Samtliga kommuner i länet harredovisat områden för lokalisering av fritidsbebyggelse. Det är önskvärt attkommunema vidtar fortsatta åtgärder som medför alt beredskap skapas för eneventuell ökad efterfrågan på fritidsbebyggelse i altraktiva inlandsområden.Planeringen bör syfta till att åstadkomma en bebyggelseutveckling som äranpassad till de skilda förutsättningar som finns i länets olika delar. 1 enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 är det angelägel alt ytteriigare samråd sker i Västemorriands länmellan kraftförelag, kommuner, länsstyrelse och övriga berörda länsmyndigheterom behovet av mark för kraftledningar. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 125 Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Utgångspunkterna för planerings- ochsäkerställandearbetet i de obrutna Qällområdena har preciserats genom allriksdagen har beslutat om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för dessaområden (prop. 1977/78: 31, C U 1977/78: 8, rskr 1977/78:99). Regeringen har uppdragit åtlänsstyrelserna i , , och atlsenast lämna regeringen förslag till närmare avgränsning avde obrutna Qällområden vilkas omfattning genom beslut i slorl harlagts fast. I regeringens beslut med anledning avprogramskedet i den fysiska riksplaneringen underströks att det är angelägetatl översiktliga, planmässiga överväganden om, markanvändningen i Qällvärldenkommer till Slånd. Del framhölls vidare atl kommuner och länsstyrelser underplaneringsskedet borde samarbeta i dessa frågor och i samarbete med planverketoch precisera redovisade intresseområden, klariägga riskemaför konflikter mellan olika intressen samt närmare ange inom vilka områden enfortsatt planering borde komma till stånd och var markanvändningenhuvudsakligen borde regleras genom tillämpning av naturvårdslagensbeslämmelser. Sådana överväganden har påbörjats under planeringsskedet och bördrivas vidare. Särskilt stort är behovel av fortsatta planmässiga övervägandeninom de södra delama av länets Qällområden. Fritidsbebyggelsen utvecklassnabbt i dessa områden ulan tillräckligt Slöd i översiktliga och med varandrasamordnade markanvändningsplaner som är antagna av kommunfullmäktige eftersamråd med statliga myndigheter. Det är därför angeläget att en för länelsQällområden samordnad planering genomförs skyndsamt med utgångspunkt iriktlinjerna för hushållning med mark och vatten. Planeringen bör inriktas påatl avgränsa de områden där det framställs mer omfattande önskemål om förändringari markanvändningen samt att värdera dessa önskemål mot bakgrund av en samladsyn på Qällområdenas användning. Arbetet bör samordnas med länsstyrelsensarbete atl avgränsa de obrutna Qällområdena. Planeringsarbetet bör bedrivas avkommunema i samarbete med . Det primära rekreationsområdet Åre intar ensärställning bland Qällområdena genom det försöksprojekt som där pågår.Beredningen för planering och samordning av statliga insalser för rekreation(rekreationsberedning- 1978/79:213 Bilaga 2 126 en)utvärderar f. n. för all man skall få underlag för hur statligainsalser fortsättningsvis bör ske inom de primära rekreationsområdena. I det fortsatta planeringsarbetet för Qällområdenai länet bör ingå att upprätta ett för områdena samordnat planeringsprogram ivilket bl. a. analyseras utveckling, styrmöjligheter, funktionssamband m.m.beträffande fritidsbebyggelse och turism saml anges mål för den framtida bebyggelsenvad gäller struktur, omfattning, upplåtelseformer för fritidsboende m. m.Vidare bör särskilt beaklas de problem som är förknippade med vallen-ochavloppsfrågoma i samt Qällnaturens känslighet för slitage m. m. Iplaneringsarbetet bör också ingå atl genomföra översiktliga naturinventeringar.Länsstyrelsen bör aktivt biträda kommunema i planeringsarbetet bl.a. genom allställa underlagsmaterial till förfogande. och statensnaturvårdsverk bör så långt möjligt biträda medunderlagsmaterial och med allmänna råd om den närmare uppläggningen ochinriktningen av arbetet. FöQande utgångspunkter bör vidare gälla för denfortsatta planeringen för Qällområdena i länet utanför de obrutna Qällområdena. Markdispositionsplaner bör med förtur upprättas förde delar av Qällområdena som är föremål för särskilt starkaexploaleringsintressen och som har befunnits lämpliga för fortsatt utbyggnadför turism och rekreation. Kommunernas fortsalla planeringsarbete bör bl. a. kunnautgå från en revidering av den områdesplanering som redan har genomförts. Detutredningsmaterial som har utarbetats av bör kunna utgöra en godgrund för kommunemas fortsatta planeringsarbete. Naturvårdens och friluftslivets intressen är mycketstarka i stora delar av Qällområdena. Planeringen bör bedrivas så attnaturvärdena inte påverkas negativt till föQd av att bebyggelse lokaliserasolämpligt, t.ex. i omedelbar närhet av områden som är av stort intresse förnaturvården. Friluftslivets intressen bör tillgodoses i detfortsatta planeringsarbetet. De områden som är mest tillgängliga förfriluftslivet bör i stor utsträckning bevaras obebyggda. Formema för skogsbruket bör övervägas särskilt iplaneringsarbetet. I de för naturvården och friluftslivet mesl attraktiva ochvärdefulla områdena kan därvid förordnanden enligt naturvårdslagen behövautfärdas, medan de allmänna hänsynsreglema i skogsvårdslagen kan varatillfyllest för andra områden. Behovet av förordnanden enligt naturvårdslagen,bl. a. lill skydd för nalurskogsområden, bör närmare prövas i det fortsattaplaneringsarbetet. Det är angeläget att en bättre samordning kommertill stånd mellan den fysiska riksplaneringen och den regionalpoliliskaplaneringen. Arbetet under planeringsskedet har visat atl det för fleraregioner i landet krävs särskilda överväganden om hur samordning skall skemellan riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och de regionalpolitiskariktlinjerna. Stora delar av , särskilt Qällområdena, utgör sådanaregioner. Prop.1978/79:213 Bilaga 2 127 sättningseffekteroch möjligheter att stödja befintlig service som en planmässig utbyggnad avbl. a. anläggningar för turism och fritidsboende kan ge, bör uppmärksammas iplaneringen för Qällområdena. Fritidsbebyggelsen har ökat kraftigt under senareår inom framför allt de södra delama av länets Qällområden. De många initiativtill exploateringsförelag som har redovisats av kommun ianslutning till kommunöversiklen inger betänkligheter mot bakgrund avriktlinjema för hushållning med mark och vatten. Ett förverkligande av alladessa planer på exploatering för fritidsbebyggelse skulle strida mot delsstatsmaktemas riktlinjer för hushållning med mark och vatten, dels riktlinjernaför utvecklingen i de primära rekreationsområdena. Detta gäller också vissaplaner på fritidsbebyggelse inom och kommuner. Den fortsatta planeringen bör syfta lill att tillgodoseinlentioneraa i statsmakternas beslul om de primära rekreationsområdena vilketinnebär att turismens och friluftslivets intressen bör prioriteras framförintresset att exploatera för enskild fritidsbebyggelse. Planeringen bör därförbl. a. inriktas på atl skapa förutsättningar för ett fritidsboende i sådanaformer som möjliggör ett högt utnytQande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningarför fritidsboende också för sådana grupper av befolkningen som inte ägerfritidshus. Turismen och frilidsboendel i Qällområdena bör iförsta hand utvecklas i anslutning till befintliga samhällsbildningar medbofast befolkning så att exploaleringsföretagen kan utgöra elt stöd försysselsättning och service. På så sätt kan också ingrepp i större orörda naturområdenundvikas. För områden som bedöms vara lämpliga för utbyggnad för turism ochfritidsboende är det angeläget alt en omsorgsfull områdesplanering genomförs.Härvid bör de synpunkter beaktas som har förts fram av ochstatens planverk om bl. a. den totala omfattningen av en exploatering, fördelningoch lokalisering av olika fritidsboendeformer, anpassning lill naturmiQön ochtill befintlig bebyggelse samt etappindelning av större exploateringsföretag. Utbyggnad av turismen i Qällområdet bör vidarestyras i en sådan riktning att samiska intressen beaktas och så att samema kanfå del av utvecklingens posiliva sidor. Det är därför enligt vad som anges iPM angeläget att berörda kommuner beaktar inverkan på rennäringen avnya eller utvidgade etableringar för turism och friluftsliv. För de delar av länels norra därlänsstyrelsen och kommunema bedömer alt ytterligare markanvändningsplaneringf. n. inte behöver genomföras, bör statsmakternas riktlinjer förmarkanvändningen kunna tillgodoses genom att kommunöversikterna utvecklasvidare och genom att man vidtar de planeringsåtgärder i övrigt ochsäkerställandeåtgärder som med hänsyn till riktlinjema bedöms erforderliga. I det fortsatta planeringsarbetet bör ocksåQällvandringsledema uppmärksammas bl. a. med avseende på rennäringsintressetoch Qällsäkerheten. 1978/79:213 Bilaga 2 128 I planeringsarbetet för Qällområdet bör samråd skeinom ramen för nordiskt regionalpolitiskt samarbele med berörda myndigheter iNorge. I PM anges alt länsstyrelsemabelräffande bl.a. områden med slora rekrealionsvärden bör rekommendera berördakommuner all inte annal än undantagsvis föra fram detaQplaner förfritidsbebyggelse för fastställelseprövning innan en översiktligmarkanvändningsplanering har genomförts och behandlats inom kommunerna.Länsstyrelsen i bör överlägga med kommunema om vilka detaQplanerinom länets Qällområden som kan prövas för fastslällelse innan en översiktligmarkanvändningsplanering har genomförts. skall redovisa resultatet av delfortsatta planeringsarbetet rörande Qällområdena till regeringen vid de tvåredovisningstillfällen som anges i PM , dvs. i samband med redovisningenav länsplanering 1980 och . Redovisningen får ses som enetappredovisning, dvs. en redovisning av hur långt arbetet med ett förQällområdena i länet samordnat planeringsprogram och fortsattmarkdispositionsplanering har kommit vid det tillfälle då redovisningen lämnas.Länsstyrelsen skall senast också redovisa om fortsallplanering för något eller några områden i Qällen bör ske med stöd avbeslämmelserna i 10 a § byggnadslagen om upprättande av generalplan. 1 del falllänsstyrelsen anser att föreläggande enligt nämnda paragraf bör utfärdas skalllänsstyrelsen ange de utgångspunkter som bör gälla för planeringen ochavgränsa det eller de områden som därvid bör planeras. Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom att har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78: 9, rskr 1977/78:100). Den översiktliga markanvändningsplanering somenligt riktlinjema i den fysiska riksplaneringen skall utföras för Ljusnans,och dalgångar bör fullföljas i den omfallning som ärmotiverad med hänsyn till de anspråk som ställs på användningen av marken iolika delar av dalgångarna. Markdisposilionsplaner bör i första hand upprätiasför de delar av älvdalama där marken är eller kan väntas bli efterfrågad förbebyggelse. För de älvar och älvsträckor som enligt riksdagensbeslut skall undantas från vattenkraftutbyggnad bör fortsatt planerings-ochinvenleringsarbete, enligt vad som anges i PM , inriktas på alttillgodose de intressen som föranledde beslutet atl undanta älvarna frånutbyggnad. För övriga delar av älvdalama bör statsmakteraas riktiinjer beträffandemarkanvändningen kunna tillgodoses genom att kommunöversiktema utvecklasvidare och genom att man vidtar de planeringsåtgärder i övrigt och de säkerställandeåtgärdersom med hänsyn till riktlinjerna bedöms erforderliga. 1978/79:213 Bilaga 2 129 Vissa fortsatta planeringsåtgärderbehöver vidtas för att kravet på hushållning med jordbruksmarken skalltillgodoses i länet. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör kommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntasexpandera och där konflikter med jordbruksintressena kan förutses.Områdesplanerna bör belysa hur det fortsatta samhällsbyggandet kan ske medbeaktande av bl. a. kravet på atl hushålla med jordbruksmarken. Sådanområdesplanering har i viss utsträckning påbörjats i länet. ochkommunerna bör gemensamt diskutera för vilka yllerligare områden och orler delär angelägel alt sådanl planeringsarbete genomförs. Jordbruksbygdema vid Storsjöntillhör de områden i landet för vilka länsstyrelsema efter samråd med bl. a.lanlbruksnämndema i enlighel med vad som anges i PM börlillhandahålla ett aktuellt malerial som i ett regionalt perspektiv visar hurkravet på hushållning med jordbruksmarken fortlöpande beaklas i den kommunalaplaneringen. Redovisning av jordbruksmarkens behandling ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt avlänsstyrelsen . Länsslyrelsen bör överväga behovelav alt i anslutning till redovisningen av länsplanering 1980 lämna en särskildredogörelse till regeringen om hur kravet på hushållning med jordbruksmarkenbeaktas i planeringen för Krokom-Östersundsområdet. I det fortsatta arbetet med att fullföQa riktlinjema förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Den översiktliga planering förSlorsjöbygden som har genomförts av kommunema kan i alll väsentligt bildautgångspunkt för fortsatta planeringsåtgärder på och inlerkommunalnivå. Med undanlag för vad som har angetts ovan om hushållning medjordbruksmarken behöver något ytterligare krav på redovisning till regeringenav planeringen inom området inte ställas. Det är önskvärt alt samarbetetmellan berörda kommuner och fortsätter i erforderligutsträckning. I det fortsatta planeringsarbetet bör de synpunkter beaktas somlänsstyrelsen har fört fram atl kommunerna bättre bör uppmärksamma frågor omtätorlsulveckling och bebyggelsemönster samt andra struklurpåverkande frågor. 9 1978/79. 1978/79:213 Bilaga 2 130 Skogsbruk, naturvård och rennäringen Skogsbrukets intressen bör ägnasökad uppmärksamhet i del fortsatta planeringsarbetet i kommunema.