prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Ledningsutredning, försvars maktens Fö 3; 11 Fö 2 LIBRlS-systemet U 37; II U 8 Liftanordningar, säkerhet Kn 17 (Läkemedelsindustri delegationen) 1 7; 11 I 6 Litterära verk Ju 30 Livrustkammaren U 40, 41 Livsmedel, bekväma Ju 29 Livsmedelskontroll Jo 13 iL/u(/ oc/i ftiW, Arkiveiför U 32 Ljudupptagningar Ju 30 Lokal- och utrustningsprogram för universitet och högskolor (LUP) U l,Jo 1 Lotteriutredning, H 2 LTO/53; II Ju4 Luftfart,flygförare 25; 11 K 8 Luftförorening,långväga transport Jo 30; 11 Jo 2 Lufttransporlulredningen K 24; 11 K 6 Luftvård Jo 27 LUP-organisalionen U l,Jo 1 LUT-74 (lärar utbildningsutredning) U 6 Låneunderlagsgruppen Bo 1 Långsiktig sysselsäilningspolilik A 2 Långsiktsmotiverad forskning U 11 Läkare, koniaki mellan patient och S 24 Läkarutbildning S 11 Läkemedel, priskontroU S 36; II S 3 Läkemedelsindustridelegationen () 17; 11 I 6 utvecklingsländer S40; 11 S 8 K II, Jo18, Kn5, 10; IIKn I U 20 (LUT-74) U6 Lönsparande E9, 13; II E 2 Löntagarinflytande, förelag Ju 22, E4 Marknads- och produktplanering H 9 Markägare Jo 2 Massmedier Ju16, 17,30 Medbestämmande, anställda Kn2l,24; II Kn3, 4 Medborgarviltnen Ju 28 Mediaförelag Ju 16 Medinflytande. värnplikiiga Fö 8 S 6 Medicinsk forskning I 7 Mervärdeskalteuiredningen B 2 Metallurgiskt centrum I 10 Metrologisk verksamhei I 22; II 1 8 Mikrofilmning Ju 30 Ju 42 Miliiära försvarel. Fö 14; II Fö 5 MiUtära pensionsålders- delegationen (MPD) Fö 2 Miljö- och nalurresurspolilik. rikilinjer Jo28; II Jo 3 Miljörisker, sjötransporter Jo 32; II Jo6 Miljöskador, skadestånd Ju 58; 11 Ju 9 Miljövårdskostnader Jo 3 , service näringarna H 18; II H 1 Mineralpoliliska utredningen (MPU) I 3; II I 9 Missbrukare, familjevård S 42; II S 7 Monopol Ju 16, B 17, H 5 MPD (Militära pensionsålders- delegationen) Fö 2 MPU (Mineralpolitiska utredningen) I 3; 11 19 Multinationella företag 12, H 5 Museijärnvägsföreningar U 23 Museiverksamhet U 40, 41 Musikaliska verk Ju 30 Myndigheters energiinformalion I 4 Myndigheters verkstadsrörelser K 10 Mångfaldigande Ju 30 Af än oc/i kvinnor, jämställdhet A 11 Märkning av olja K 3 Narkotikafrågor, ledningsgrupp S 22 Narkotikamissbruketsomfattning S 21 Naturresurs- och miljöutredningen Jo 28; Il Jo 3 Naturtillgångar 1 3, 10 NEPO (Nyklerhetsvärdens erkända och enskUda vårdanstalters personal- organisationsutredning) S7 Neutralitet, folkrättens tillämpning Fö 17; II Fö8 W/ I 10 järnväg K 18; II K I Norrbotiendelegalionen I 10 NOSA (Nya organisationskommittén för skyddat arbele) A 16; II A4 U 5 Nyklerhetsvärdens erkända och enskilda vårdanstalters personal- organisationsutredning (NEPO) S 7 AKÄ ('A'>'a utredningen om yrkes inriktad rehabiUtering) A 18; II A6 Nytljanderäti Ju 25 Näringsliv, datateknikens och elektroteknikens effekter I 25; III 13 Näringspolitiska delegationen. Särskilda Ju54; II Ju 7 Näringsrättsliga regler Ju 1, 7, H 1, 5 Närradio och när-TV U 38; 11 U 11 U 35; II U 7 Obligatorieberedningen Ockupation, folkrättens lillämpning Fö17; 11 Fö 8 OffentUg administration Kn 8 offentlig redovisning I 9 Jo 32; II Jo6 Oljeskyddskommitlén. U 27 Olympiska vint er spel Jo 26; II JoI Ombordanställda K 5 berusadepersoner Ju 53; II Ju4 Omsorgskommitién S 28 (Organisationen av-länsstyrelsernas planerings- ochadministrativa enheier) Kn 10; II Kn I Opinionsbildning Ju 16 Ordnings-och bevaknings- uppgifter, civilförsvaret Fö11 17 , vidgad Ju 52; II Ju 3 tomtmark ;II K 10 Partikelmärkningav olja i fartyg K 3 H I Patienter ' S 6, 24 Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete inom skol väsendet U 36; II U9 Pensionskomminén S 2 Pensionssamordning K 9 Pensionsålder Fö 2, S 2 Pensionsåtaganden B 10 Pensionärsundersökningen (PU) S 9 Permutation Ju 23 Personalutbildning Ju 28. B 8, Fö 6 Personorienterad A DB- Personvals-och valkrets- utredningen 20 Pilotutbildningsut redningen K 25; II K 8 , vattenkraft ändamål Bo 9; II Bo 3 Planeringsavdelningar, läns styrelsernas Kn 10; II Kn I Platsbehov, barnomsorgen S 16 Polisbevakning, ideella Polisutredning, Ju 28 Postgiro E 2; IIEl Pricksyslem, körkorlshavare 1 1 Priskonlroll. läkemedel S 36; II S 3 Prisreglering H 7 Prisskillnader på eldningsolja och bensin H 13 Producentpåverkan H 9 , varven I 26; II I15 Produktkonlrollens orga nisation Jo 33; II Jo 7 Produktplanering H 9 Prostilulionsuiredningen S18 Provning, energiområdet I 27; II I 16 Psalmkommiitén Kn 3 PU (Pensionärsundersökningen) S 9 Publicering Ju 30 Punktskaneutredning. Bl Punktskriftsbibliolek U 18 PVU (Personvals- och val- kreisutredningen) Ju 20 semesterfrågor A 13; 11 A I Rattfylleri,körkorlsfrågor K 11 Äea/beskattning, räntor och kapilalvinsler B 25; IIB 8 Reform,differentierade kör kort K 23; II K 7 Reformer, finansiering ;11 B 5 Regeringsformen, normgivnings- (NYR) A 18; 11 A 6 Reklam Ju 17, A II Renhållning S 11, Jo 20 Restauranger U 3, H 3 Revisions-och rationaliserings- utredningen B 7 Revisor, handelsbolag 22 Rl-systemet Ju 2 lönedelegation B4 ombudsmän 21 Riksdagsval Ju 20 dalasystem S 26 Riksplanering Bo 3 RIV (Utredningen om reklam i videogram) J u 17 Jo 34; Il Jo 9 K 4, H 15 35 Rättsskyddsförsäkring Ju 14 Rättsväsendetsinformations system (Rl-systemet) Ju 2 Rörelseidkare Ju 22 informationssystem () Ju 2 SamD NBO (Delegationen för samordning av ny befäls ordning) Fö 14; II Fö 5 Samebyar Jo 5 Samordnad trafikpolitik K 24; 11 K 6 Samordning av ny befälsordning för det militära försvarel (SamD NBO) Fö 14; II Fö 5 Sanitär olägenhet S 11 Sankiionssyslem (Samarbetsorganet för rättsväsendets informations system) Ju 2 Sedlighetsbrott Ju 36 Sexualbrollskommitlén, 1977ärs Ju 36 Semesierkommillé. A 13;11 A 1 H 18; , Ju 36 I 24; II I 14 (internationella fredsforskningsinstiiul) UD 6; UD I Sjuk- och hälsovård, försvaret Fö 16; II Fö7 Sjukpenningkommiltén S 41; II S6 Sjukvård i krig S 17 Sjukvård i livels slulskede (SLS) S 12 Sjukvårdens inre organisation S 19 Själavårdande verksamhet Kn 7, 14 Sjöfartspolitiska ulredningen K 17 slällning K22; 11 K 5 Sjöfynd Ju 55; II Ju 6 Sjösänkning, Jo 18 Sjötransport, miljörisker Jo 32; 11 Jo 6 Skatteadministration Kn 9 Skalteprocessen, säkerhels- åtgärder B 5: II B 6 . B3 Skeppsholmsgruppen U 7 Skidbackar, säkerhet Kn 17 Skingringsförbud B 5 Skogsadministrativa utredningen 8 Skogsbruk, nya avtal Jo 24 Skogshögskolan Jo 1 Skogsutredning, Jo 6 Skogsleknisk forskning och utveck ling Jo 24 123; II III Skogsindustrin H II, 12 U 35; 11 U 9 Skolledande befallningar, andelen integration ov handikappade elever i detaUmänna U 34; II U10 H 4 Skyddade verk Ju 30 Skyddat arbele A 16; IIA 4 hybrid- DNA U29; II U I Skyddsrumsutredning. Fö 7 Skördeskadeskydd Jo 14 SLK (Läkemedelskonlrolluiredningen) S34: IIS 1,5 , museiverksamhet U*l SLS (Utredningen beträffande sjukvård i livels slulskede) S 12 Social forskning S 8 sjukvårds delegation S 1 Socialpolitiska samordningsuired- ningen (SSU) S 14 Socialvård, Ledningsgrupp för S;)W H 2 SSK (Utredningen om skolan, staten och kommunerna) U 4 SS(y (Socialpolitiska samordnings utredningen) S 14 Standardisering I 20; II 14 Stat och kyrka Kn 15 Staten, skolan och kommunerna (SSK) I 24; II I 14 Statens väg- och trafikinslituts verksamhet ochfinansiering K21;U K2 E 3, 8, 11 Statlig konsultverksamhet i utlandet B2I; II B3 Statlig kreditgivning B 11 Stalsföretagskoncernen I 5, 17; 11 I 2 Kn 13 internationella fredsforskningsinstitut () UD 6; II UD 1 K 19; II K 3 Studiedokumentation (STUDOK) U 9Studiestödsutredningen U 10; II U 14 Styrelsen för teknisk utveckling (STU) U39; II U12 80-projektet 110 Ställföreträdareför dödsbo Ju 40 StödtiU dagspressen B 19; Il B I U 17 Svenska företag, utländska över taganden av Ju 12 U 39; II U 12 Synskadade, biblioteksverksamhet U 18 SydafrikakommUtén H 14 , begränsning avföretags A 2, 15, 19, 1 14; II A 3, 8 System S Kn 10 () Fö 9 Säkerheten,försvarsmaktens fariyg K 20; II K 4 Särskild näringspolitiskdelegation Ju 54; II Ju 4 Tandvård Fö 10, S 29, 38; II S 4 Taxinäringen K 26; 11 K 9 Teknik för utveckling, UD 5 Telefon för handikappade S31 U 39; II U 12 Tillämpningen av lagen om lillfälligl omhändertagande och lagen om omhänderlagande av berusade personer (LTO/LOB- utredningen) Ju 53; II Ju 4 , högskolor U 20 Tjänstepensioner, beskattning B 10 4 S20 Tomtebodaskolan U 18 Tomtmark, parkeringsöverträdelser -;ll K 10 Ju 45 Fö 13; M Fö 4 K 11 Trafikfrågor, kommunala K 11 Trafikpolitik, luftfartens roll K 24; II K 6 Trafikpolitiska delegationen K I Trafikpolitiska utredningen K 4 Traktamenten, beskattning B 20; 11 B 2 Transport,luftföroreningar Jo 30; II Jo 2 Truckar K 8. Jo I O, A 6 Tullagstiftning, översyn H 19; II H 3 Tullagsutredare, 1978års H 19; II H 3 TV-program,upphovsrätt Ju 30 TK-s-ifem, ny fefcnifc U 39; 11 V 12 Tvångslicens Ju 30 Tvängsmedelsreglering, förundersökning i brottmål Ju 56; II Ju 8 t/-/änrfer UD 2 l/Ä£) (Utredningen om karantäns- verksamheten för djur) Jo 16 tyZ,/4 (Utredningen om.läromedels marknaden) U 14 UMOF (Utredning om metoder för märkning av olja i fartyg) K 3 Bo 12:11 Bo 5 Underjordsarbete, semesterfrågor A 13; IIA I Underställning av avtal B4 A 15; II A 3 19 Uniformer Ju 18 U I,.2, 3, 9,Jö I Universiletsreslaurangkommillén (UR) Vi Uppfinningar Ju 48, H 1 SCB E 8 , Uppgiftslämnande, företagens B 18 Upphovsrätlsliga frågor på undervisningsområdet (AUU-sakkunniga) U2 t//? Vi Ulhyrrtirigssvårigheter, bosläder Bo 7 12 I I; II i 10 Utrikesrepresentationen U D 7; 11 U D 2 Utställningsersättning V15 Utvecklingsfonder, regionala 1 18; II I 3 Vallagen, översyn Ju SI; II Ju 2 VallagskommUté, 1978 års Ju 51; II Ju 2 Valutateglering E 10 Skr 1978/79:103 Varumärkesutrednirigén-' Ju 15 Varv, alternativ produktion 126; II I 15 , FN:s ''' Jo 12 Valtenkraftändamål. -,Bo 9; II Bo 3 Vattenlag ';' Jo 2, 18 Vattenledningsskadeförsäkring Ju 14 Vattenplanering Jo 25 Bo 9; II Bo 3 ' Verkstadsrörelser, affärsverk och myndigheter ' Kl' Vetenskap och teknologi, UD 5 Veierinärhögskolan Jo I Veterinärmedicinsk utbildning (VU 77) Jo 22 Vetorätt, facklig A 10 Videogram Ju'1'7,30" Villaschablonen B 3 ' Vilt- och jaktvårdsfrågor Jo 23 Bo 9; II Bo3; Vinstberäkning, koncernföretag E'4 ' Vinlerspel, olympiska ' . Jö'26 Visningsersättning U 24 K 2i; 11 K 2 Vuxenutbildning U12, 31; 11 U 4 ' Vårdpersonal ,'Jti29, S'T' (VÅRD 77) U-22" Vägtrafik, säkerhet ' , B 14Väktarutbildningsutrectriirrgén' Ju 26 VärldsnedrustningskonferensUD'3-Värnpliklsinflytandekommillén Fö 8 Växtförädling, framtida' jo 31; 11 Jo 5, Växtförädlingsulredning, Öresundsdelegation,K 7 ÖstEkonomiska Byrån H 20; II H2 slrandslater K 3 Yrkesfiske, Jo 18' Yrkeshemligheter, skydd for ' Jli V Yrkesinriktadgymnasieutbildning U 16 Yrkesinriktad rehabilitering ' '' Al8;IIA6 distriktsindelning A 14; n A2 Yrkesmedicinsk verksafnKet' S' 15, A 9Yttrandefrihetsutredningen' Ju43 Årsredovisning,offentlig '; Ju 22 ' 487 Skr 1978/79:103 Utdragur regeringsprotokollet ....... ,.................... ..... 2 Bilaga,kommittéberättelse 1979 (Ju) ............................... 9 ()................................ 58 Försvarsdepartementet(Fö).................. ,......... ... 65 ()............. ,.................... ... 81 ().... ,............... .. 120 Ekonomidepartementet(E) ............................... 143 Budgetdepartementet(B)................................. 153 ()............................ .. 174 (Jo) ........................... .. 228 () ............................. .. 258 () .................. .. 275 (Bo) ............................. .. 304 Industridepartementet(I)................................. 316 Kommundepartementet(Kn)........ ,.................... .. 352 Uppgiftpå kostnader för kommittéer ................... 376 Betänkanden utkomna fråntrycket ... .. 430 Betänkandenavgivna av kommittéer, som redovisas i kommittéberät telsen, eller upprättadeinom departement (Ds-serie) som publicerats Nordiskutredningsserie () 1978 ........................ 436 Personregistertill kommittéer............................... .. 437 Sakregistertill kommittéer................................... 477 Kommilléberättelsenär uppdelad i två delar. innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, adress ochtelefonnummer, redogörelse för arbetet berättelsen avser,kostnader samt register. Direktivoch tilläggsdirektiv utges löpande i en för hela regeringskansliel gemensamserie. Liksom departementspromemorior och betänkanden i sprids degenom LiberFörlag. Direktivsom getts ut i denna serie trycks på nytt en gång i del II. Där anges för varje direktiv under rubriken numret idirektivserien. Del11 innehåller direktiv och lilläggsdirekliv som meddelals sedan redovisningeni berättelse färdigställdes samt register. De är ordnadedepartementsvis liksom kommittéerna i del I. Inom departemeni står de i denordning de numrerats i direktivserien. berättelse redovisar uppgifierinkomna till före . Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:l 1.Utredning om förfarandet i vissa disciplinärenden m.m. Departementschefen,slalsrådel , anför. Föreår 1976 kunde en tjänsteman som av försummelse, oförstånd eller oskicklighetåsidosatte vad som ålåg honom enligt lag, instruktion ellerannan författning,särskild föreskrift eller tjänstens beskaffenhet dömas enligt liliansvar för tjänstefel, om inte gärningen bedömdes som tjänstemissbruk ellerannat särskilt brott. Straffet kunde därvid beslämmas till bl.a. suspensioneller avsättning. Frågan om ansvar för tjänstefel utreddes av polis enligt deallmänna bestämmelserna i 23 kap. om förundersökning ochprövades av allmän domstol på talan av allmän åklagare. Vid sidan av detstraffrättsliga ansvaret fanns enligt statstjänstemannalagen (1965:274) för deflesta tjänstemän ett disciplinärt ansvar församma fel eller försummelse itjänsten. Som disciplinstraff kunde bl.a. suspension och avsättning ifrågakomma.Fråga om disciplinansvar utreddes och prövades av den myndighet hos vilkentjänstemannen var anslälld. Myndigheten skulle emellertid anmäla tjänstemannentill åtal bl.a. vid misstanke om tjänstemissbruk, muibrotl eller brotl mottystnadsplikt och saken prövades då i Slället enligt reglerna för brottmål. Genomämbetsansvarsreformen (prop. 1975:78) avskaffades det särskilda straffansvaretför tjänstefel liksom de särskilda ämbetsstraffen suspension och avsättning.Statstjänstemannalagen har ersatts av lagen (1976:600) omoffentlig anställning, (ändrad 1977:533). De nya reglerna i LOAinnebär atl i princitJ varje arbetstagare hos staten som uppsåtligen eller avoaktsamhet åsidosätter vad som åligger honom i hans anslällning kan åläggasdisciplinpåföljd för tjänsteförseelse, om felet inte är ringa (10 kap. 1 §).Discplinpåföljder är varning eller löneavdrag (10 kap. 2 §), om kollektivavtalinte innehåller avvikande beslämmelse (10 kap. 3 §). Möjlighelen all avsättabrottsliga eller försumliga tjänstemän har ersatts med bestämmelser om auarbetstagare fhr avskedas, om han har begått broit som visar alt hanuppenbarligen är olämplig all inneha sin anslällning. Har han genom annangärning än brott begåll grov tjänsteförseelse, som visar atl han uppenbarligenär olämplig alt inneha sin anslällning, får han avskedas i stället för atldisciplinpåföljd åläggs honom (11 kap. 1 och 2 §§). Suspensions-instilutei haringen motsvarighet i . Liksom lidigare får emellertid arbetstagare avstängasfrån sitt arbete, om förfarande enligt inleds mol honom i syfte all åläggahonom disciplinpåföljd eller att avskeda honom. Detsamma gäller om åtgärdvidtas för att anställa åtal mot honom. DelII Ju: 1 Skr 1978/79:103 4 förutsättningför sådan avstängning är dock atl gärningen i fråga kan antas medföraavskedande (13 kap. 1 §). Frågorom disciplinansvar, avskedande och avstängning utreds i allmänhet inom denmyndighet som arbetstagaren lyder under. Del är också den myndigheten somprövar saken (15 kap. 3 §). Beträffande vissa högre tjänstemän utreds ochprövas frågorna av siaiens ansvarsnämnd (15 kap. 4 §). Närfråga uppkommer om disciplinansvar, avskedande eller avstängning, skallarbetstagaren genom skrifilig anmaning beredas lillfälle all yttra sig om vadsom anförs mot honom. Sådant yttrande flr lämnas muntligen. Begär arbetslagarenatt även annan skall yttra sig i saken eller atl annan uiredning skall läggasfram, skall hans begäran efterkommas, om det inte är uppenbart all utredningensaknar belydelse. Under ulredningen kan bevisupptagning ske vid allmän domstol(14 kap. 1 och 2 §§). Stårdel från början klart eller visar del sig under ulredningen atl arbetstagarenskäligen kan misstänkas för myndighetsmissbruk, vårdslös myndigheisuiövning,muibrotl eller brott mot tystnadsplikt eller annai brott varigenom han haråsidosatt åliggande i tjänsteutövningen, skall myndigheten anmäla honom tillåtal, om brottet kan föranleda fängelse eller det finns anledning aniaga altlalan om enskilt anspråk kommer all föras (12 kap. 1 §). Disciplinulredningenersätls då av en förundersökning enligt 23 kap. som kan mynnaut i en broltmålsprocess enligt vanliga regler. Har ålgärd vidtagits för allanställa åtal mot arbetstagaren, får myndigheien inte inleda eller fortsättadisciplinförfarande i frågaom förseelse som avses med åtgärden (14 kap. 3 §). Dennya ordningen innebär atl sådana fel och försummelser som förr rubricerades somtjänstefel numera endast kan föranleda straffansvar när detla följer avbestämmelsema i 20 kap. 1 § om myndighetsmissbruk och vårdslösmyndighetsutövning. Det har fåll till följd att en ganska vid krets avförseelser som förr utreddes av extern personal, nämligen poliser och åklagare,numera utreds internt av myndighelens egen personal. Vidare har i flertaletsådana fall prövningen av ansvarsfrågan fiyllals över från allmän domstol tillden egna myndigheten. Dessa förhållanden har kriliserals med hänsyn bl.a. lillrisken för att de som utreder resp. prövar förseelserna av missriktad lojalitetmed den försumlige inte handlägger ärendena med lillräckligenergi ellerobjektivitet, vilket skulle försvåra förden som har berörts av en försummelseatl få rättelse. Ämbetsansvarsreformenhar varit i krafl i mindre än . Del ärdärför för lidigi all redan nuutvärdera vad den har inneburit för svensk statsförvaltning. På en del punkterkan del emellertid, som jag skall visa i det följande, finnas skäl att granskabehovei av organisatoriska förändringar. Jag förordar alt en kommitté medpariamentarisk förankring tillkallas för denna uppgift. Vadsom i försia hand bör uppmärksammas är förhållandena inom de mindremyndighelerna med begränsade personaladminislraliva resurser. kanbland dessa ofta inte undvikas au disciplinära frågor handläggs av personal som dagligenarbetar lillsammans med den arbetstagare mol vilken Ensådan ordning aktualiserar inte bara riskerna för misstankar om bristandeobjektivitet ulan återverkar också på frågan om arbetstagarens rättssäkerhet.Disciplinförfarandel kan ju fi förhållandevis allvarliga följderför den som har begåll en tjänsteförseelse. Del är därför av 5 Kommittéer: Del II Ju:l storvikt alt fråga om disciplinansvar alllid handläggs på ett korrekt säll. Deltakrav uppfylls naluriigtvis lättare, om de,som utreder och avgör ärendei harfåll en viss erfarenhet av handläggningen av denna typ av ärenden. En sådanvana vid disciplinärenden kan inte uppnås vid de mindre myndighelerna, därsådana frågor sällan kommer upp. Enordning där enstaka disciplinärenden handläggs vid mindre myndigheter tordevidare medföra ökade risker för atl likartade förseelser utreds och bedömsolika beroende på vilken myndighet som arbetslagaren lyder under. När enhandläggare kan ägna siörre delen av sin arbetsinsats åt en speciell lyp avutredningar, har han naluriigivis också bättre möjligheter atl följa praxis vidandra myndigheter som handlägger samma slags ärenden. Molsvarande gällergivetvis vid bedömningen av förseelserna. Ju fler ärenden av samma lyp som enmyndighei har atl pröva, desto mer enhetlig blir i allmänhet ocksålillämpningen vid myndigheien. Skäl kan därför anföras för all man bör öppnamöjlighel atl lyfta bort disciplinärendena från de mindre myndighelerna. Ocksåfrån allmänhelens, arbetsledningens (xh arbetskamraternas synpunkt skulle ensådan ändring kunna innebära fördelar. Kommitténbör sålunda överväga om det är möjligl och lämpligt att föra över disciplinförfarandetfrån små myndigheter till någon myndighet med bättre förutsättningar atthandlägga disciplinärenden på ett sätt som lillgodoser högt ställda krav påeffektivitet och rältssäkerhel. Kommittén bör därvid överväga om del finnsanledning skilja mellan externa tjänsteförseelser, dvs. förseelser som berörmyndighelens förhållande till allmänheten i vid mening, och intema förseelsersom endasl rör arbetstagarens förhållande till den egna myndigheten. Del kanockså finnas skäl atl pröva om en överföring endasl skall vara fakultativ ochom arbetstagaren i så fall själv skall kunna kräva atl få sin sak utredd ochprövad vid annan myndighei. skulle finna alt den nuvarande ordningen bör överges, för kommitténta ställning till vilka myndigheler som lämpligen kan överta de skildauppgifter som är förknippade med ett disciplinförfarande. I del sammanhangetbör bl.a. undersökas om utredningarna i de nu diskuterade disciplinärendena kangöras av särskilda utredningsorgan vid vissa länsstyrelser. Sådanautredningssektioner skulle då kunna knylas lill länsslyrelsernasadministrativa enheier (i till kameral- och uppbördsavdelningenskameral- eller personalenhei). Av allt atl döma skulle det vara tillräckligt omtre eller fyra länsstyrelser förses med egna utredningssektioner som i så fallfår flera län som verksamhetsområde. Till detta och till frågan om prövningenav disciplinärendena ålerkommer jag längre fram. Jaghar i det föregående anlyll att det är önskvärt att det ijänstemässiga sambandetmellan utredare och misstänkt i disciplinärenden är så litel som möjligt. Påett område kan det emellertid ifrågasällas om man inte bör gå längre ochgenerellt föreskriva all ulredningen alllid skall ske genom personal från annanmyndighei. Jag syfiar på polisen. Det är av många skäl särskilt viktigt attallmänhelens förtroende för polisen inte undergrävs. haremellertid i den allmänna debatten kritik riktals mol atl polismän utrederbrott och tjänsteförseelser som har begåtts av andra polismän. Förau möta denna kritik har man utvecklat särskilda rutiner som lillämpas vidutredningarom brott eller förseelse i ijänsien av polisman. Dessa rutinerskiftar emellertid i olika delar av landet. Skillnaderna hänför sig lill fråganpå vilket stadium åklagaren skall överta ledningen av förundersökningen(åklagarinirädet), till frågan om vem inom polisen som skall leda utredningarnanär ledningen inte har överlämnats till åklagare samt till frågan om valet avulredningspersonal. Del II Ju:1 Skr 1978/79:103 6 Beträffandeåklagarinirädet gör man f n. på vissa håll så atl alla ärenden -även sådana därendast disciplinära påföljder kan komma i fråga och där alliså rätteligen någonegentlig förundersökning inte skulle förekomma - överlämnas till åklagare utanföregående uiredning inom polisen. På en del håll gör man skillnad mellananmälningar som innebär påslående om allmäni brott och övriga anmälningar,varvid de som innebär påstående om allmänt brotl omgående överiämnas tillåklagare under det all övriga utreds under ledning av polisen. På andra hållskiljer man mellan de ärenden där broilei eller förseelsen berör allmänhetenoch de där förseelsen endasl berör polisen internt. De förstnämnda ärendenaöveriämnas - oavsell om del är fråga om brott eller tjänsteförseelse - omgåendelill åklagare medan de interna förseelserna utreds under ledning av polisen.Del förekommer slutligen också alt ärendei utreds under ledning av polisen ochöverlämnas till åklagare endasl när skälig misstanke föreligger om brotl. fall ledningen av utredningen ulövas av befattningsshavare inompolisväsendet fungerar i fiera län länspolischefen som undersökningsledaremedan i en del län lokal polischef är undersökningsledare. 1 ochGöteborgs polisdistrikt leds utredningarna i dessa fall av en polisintendentsom i huvudsak inte sysslar med annat arbete. I polisdistrikt ledsutredningarna av chefen på den avdelning polismannen lillhör.