prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna skall användas till att läckaföriuster i kassans rörelse. För sin verksamhetanskaffar kassa medel genom lån raot obligationer eller andra för den allmännarörelsen "Senastelydelse 1974:524. För sin verksarahetanskaffar kassan medel genom lån raot obligationer eller andra för denallraänna rö- avsedda förskrivningar eller genom annan upplåning. Sammanlagdabeloppet av skeppshypoiekskassans låneskuld och garanliförpliktelser må ickeuppgå till mera än lio gånger sammanlagda beloppet av kassans garanti- och reservfonder.Sammanlagda beloppei av sekundäriånekassans låneskuld och garanliförpliktelsermå icke uppgå lill mera ån sex gånger sammanlagda beloppei av kassans garanii-och reservfonder. Moivärdel i svenska kronor av låneskuld ellergaranliförpliktelse i utländsk valuta skall beräknas på grundval av den vidberäkningstillfället på den svenska valutamarknaden noterade säljkursen förvalulan i fråga. relsenavsedda förskrivningar eller genom annan upplåning. Sammanlagdabeloppet av kassans låneskuld och garanliförpliktelser må icke uppgå till meraän nio gånger sammanlagda beloppet av kassans garanii- och reservfonder. Moivärdeli svenska kronor av låneskuld eller garanliförpliktelse i utländsk valuta skallberäknas på grundval av den vid beräkningstillfället på den svenskavalutamarknaden noterade säljkursen för valutan i fråga. För lån från kassa skall vara ställd betryggande säkerheti form av inteckning i svenskl fartyg eller borgen av staten eller bank. Inteckningskall ligga, i fråga om lån från , inom femiio proceni och,i fråga om lån från sekundärlånekassan, inom sjuttio proceni av del värde lillvilkel slyrelsen uppskattar fartygei. Som säkerhet mä ej godtagas inteckningi fartyg som är äldre än , när del gäller lån från ,och lio år, när del gäller lån från sekundärlånekassan. För lånfrån kassan skall vara slälld belryggande säkerhet i form av inteckning isvenskt fartyg eller borgen av staten eller bank. Inteckningskall ligga inora av del värde till vilket slyrelsenuppskattar fartyget. Som säkerhet må ej godtagas inteckning i fartyg som äräldre än . Lån skall lämnas på bestämd lid. Lånetiden må ej överstiga femton Lånetiden må ej överstiga . år för lån frånskeppshypotekskassan och lio år för lån från sekundärlånekassan. Översliger lånetiden eu år, skall kassan i regel utlämnalånet atl återbetalas genom avbetalningar enligt fastställd plan. Förfallötiden för lån somkassa beviljar skall bestämmas så, att den är förenlig med villkoren förkassans förbindelser. Kassa skall vidare ägnasärskild uppmärksamhei ål all samma eller med varandra i väsenilig ekonomiskintressegemenskap förbundna läntagare icke erhålla lån i sådan omfattning,att fara för kassans säkerhet kan uppkomma. Med lån jämställes borgen, annangaranliförpliktelse till kassan och garanliförpliktelse som kassan ingått förlåntagaren. Förfallotiden för lån sorakassan beviQar skall bestämmas så, all den är förenlig med villkoren förkassans förbindelser. Kassan skall vidare ägnasärskild uppmärksamhet ål all samma eller med varandra i väsenflig ekonomiskintressegemenskap förbundna låntagare icke erhålla län i sådan omfattning,atl fara för kassans säkerhei kan uppkomma. Med lån jämställes borgen, annangarantiförpliktelse till kassan och garantiförpliktelse som kassan ingåtl förlåntagaren. Styrelseledamöter, som genom atl överträda föreskrift i denna lag eller med stöd av lagen meddelad bestämraelse eller eljest uppsåtligen eller av oaktsamhet tillskynda kassan skada, svara solidariskt för skadan. Styrelseledamöter,som genom att överträda föreskrifi i denna förordning eller med slöd avförordningen meddelad beslämmelse eller eljest uppsåtligen eller av oaktsamhettillskynda kassa skada, svara solidariskt för skadan. Harevisorer i sin berättelse mot bättre vetande lämnat oriktig uppgift elleruppsålligen underiåtit att göra anmärkning mot sådan uppgift i handling somgranskats av dem eller vid fullgörande av sitt uppdrag visat oaklsamhet, äro desolidariskt ansvariga mot kassan för ali skada som uppkommer därav. 15t Närmare bestämmelser om kas- Närmare bestämmelser om kassornasverksamhet meddelas i reg- sans verksamhet meddelas i regle-lemente somregeringen utfärdar. mente som regeringen utfärdar. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utöverde här angivna lagförslagen behövs det ändring i 53 § 1 mom. försia stycket d)kommunaiskattelagen (1928:320) och 22 § stämpelskalte-lagen (1964:308) samt i 2§ lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Ändringen beslår i att orden"Skeppsfartens sekundäriånekassa" utgär. 'Senastelydelse 1974:1019. Lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar Härigenomföreskrives att 24 S lagen (1972:262) om understödsföreningar skall ha nedanangivna lydelse. skall ett belopp, som läcker summan avdels försäkringsfonder, dels understödsföreningens övriga skulder, annan fondän försäkringsfond ej medräknad, vara redovisal i följande slag av lillgångar,nämligen 1.obligationer eller andra skuldförbindelser som utfärdats eller garanterats avstaten. 3. fordringsbevis som utfärdats av , bankaktiebolag, spar bank eller centralkassa för jordbmks kredit, dock ej sådana för den aU männa rörelsen avsedda förskrivningar 4. obligationer eller andra skuldförbindelser, utfärdade eller garanterade av kommun, som (Sll tillstånd av regeringen atl ta upp eller garantera lånet, 5. obligationer som utfärdats av 5. obligationer som utfärdats av svenskl industriföretag och sora of- svenskt näringsföretag och som of- 2.obligationer som utfärdats av allmänna hypoleksbank. Skeppsfartens sekundäriånekassa, SverigesInvesteringsbank aktiebolag eller Nordiska invesleringsbanken eller avkrediiaktiebolag,som står under tillsyn av bankinspektionen fentligen utbjudits av bankaktiebolag, sparbank,kreditkassa inom jordbmkskasserörelsen, investeringsbank aktiebolageller Nordiska investeringsbanken. 2. obligationer eller andra skuldförbindelsersom utfärdats av allmänna hypoleksbank. Nordiska investeringsbanken eller kreditaktiebolag, medundantag av sådana för den allmänna rörelsen avseddaförskrivningar, sommedföra rätt UU betalning försl efter utfärdarens övriga borgenärer(förlagsbevis), 3. obligationer som utfärdats ellergaranterats av bankaktiebolag, sparbank eller ceniralkassa för jordbmkskrediteller andra fordringsbevis som utfärdats av sådant bankinstitut ellerriksbanken, dock ej förlagsbevis, fentligen utbjudits av bankaktiebolag, sparbank,kreditkassa inom jordbmkskasserörelsen, invesleringsbank aktiebolageller Nordiska investeringsbanken. 6. skuldförbindelser, för vilka föreningen har säkerhet iform av panträtt på gmndval av Senaste lydelse 1976: 149. 1978/79:165 269 inteckningi jordbmks-, bostads-, kontors- eller affärsfastighel inom fyra femtedelareller i annan fasiighel inom två tredjedelar av senasi fastställdataxeringsvärde, eller inteckningi tomirätt, till vilken hör byggnad som är avsedd för bostads-, kontors- elleraffärsändamål, inom fyra femtedelar eller i annan lomlräu inom tvä tredjedelarav senasi fastställda taxeringsvärde, med den ytteriigare begränsning somförsäkringsinspektionen kan komma att föreskriva med hänsyn tilllomtfällsavialels innehåll eller annan omsländighel, dockatl, ulom i fråga om sådani lån lill kommun för vilkel inspekiionen medgettundanlag, byggnad skall, för att säkerheten skall få godtas, varabrandförsäkrad i svensk försäkringsanslall eller i utländsk försäkringsanslallsom har räll all driva försäkringsrörelse här i rikel, 7. andra svenska eller ulländska värdehandlingar utom sådana som skallinfrias i främmande valuta, om de till art och säkerhet kan anses jämföriigamed värdehandlingar som avses i någon av punkterna 1-6, 8. lån mot säkerhet i föreningens försäkringsbrev inom återköpsvärdet, 9. föreningen tillhörig fastighet eller tomirätt intill de gränser ochraed de brandförsäkringsvillkor som enligt 6 gäller beiräffande inteckning,eller 10. värdelav svenskt försäkringsbolags ansvarighet på gmnd av försäk ringar, som övertagits i äterförsäkring. Förening,som enligt sina siadgar huvudsakligen är avsedd för anslällda i visst ellervissa företag, får även fullgöra i försia slyckel föreskriven redovisning isådana av ett eller flera av företagen utfärdade skuldförbindelser, för vilkaföreningen äger säkerhet i värdehandlingar som avses i sarama stycke 1-5 och 7. Försäkringsinspektionenkan medge att, i stället för första stycket 6, 274 § första stycket 6 och andra stycket lagen (1948:433) om försäkringsrörelse skaU äga motsvarande tillämpningpå under stödsförenings redovisning. Utan hinder av första och andra Utan hinder av första och andra styckenafår ett belopp, sora svarar styckena för ett belopp, sora svarar mot högst en tiondel av förenings mot högst en tiondel av förenings försäkringsfonder, redovisas i andra försäkringsfonder, redovisas i andra värdehandlingar än som föml sagls, värdehandlingar än som fömt sagls, dock ej i aktier eller andelar i ak- dock ej i aklier eller andelar i ak tiefond, och i tillgångar som nämnts tiefond, och i lillgångar sora närans i första stycket 9 utöver där angiven i första stycket 9 utöver där angiven gräns. medge att ett belopp som svarar mot högst en femtedel av fonderna,redovisas I sådana andra värdehandlingar, även i aktier eller andelar Iaktiefond. Dennalag träder i kraft den Prop.1978/79:165 270 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................... I 1. lagom ändring ilagen (1955: 183) om bankrörelse...... .... 4 2. lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker ..... .... 8 3. lag om ändringi lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen .... II 4. lag om ändringi lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse 14 5. lag om ändringi lagen (1972: 262) om understödsföreningar 17 6. lag om ändringi lagen (1974: 922) om kreditpoliliska medel 19 7. lag om ändringi reglementet (1959: 293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning 20 8. lag om ändring i förordningen (1908: 129) angående en särskild stämpelavgiftvid köp och byte av fondpapper.................................................................... 25 9. lag om ändringi slämpelskaltelagen (1964: 308)......... .. 33 10. lagom ändring ikommunaiskattelagen (1928: 370) .... .. 38 11. lag om ändringi lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt 41 1 Inledning......................................................................... 44 2 Föredragandensöverväganden...................................... 47 2.1 Allmän bakgrund och problembild............................... 47 2.1.2 Sparande och investeringar ............................. .. 48 2.2 Företagens finansiering............................................. 62 2.2.1 Inledning............................................................ 62 2.2.2 Industrinsreala och finansiella utveckling till mitten av 1970-lalet 63 2.2.3 Industrins finansiella situation och investeringsbenägenhet enligtkapitalmarknadsutredningen ........................................................................... 65 2.2.4 Induslrinsframlida problembild........................... 66 2.2.5 Industrinsförsörjning med riskvilligt kapital....... 71 2.2.6 Induslrinsförsörjning med lånekapital ............. .. 76 2.3 Bostadssektorns finansiering..................................... 81 2.3.1 Inledning............................................................ 81 2.3.2 Den reala ochfinansieUa utvecklingen ............. 82 2.3.3 Det nuvarandefinansieringssystemet .............. .. 84 2.3.4 Totalfinansieringav bostadsbyggandet............. 88 2.3.5 Förändringarinom nuvarande finansieringssystem 90 2.4 Den offentliga sektorns finansiering........................... .. 96 2.4.1 Inledning............................................................ 96 2.4.2 Staten .............................................................. .. 97 2.4.3 Kommunerna ochlandstingskommunerna.......... 99 2.4.3.1 Den framtidaproblembilden.................... 101 2.4.3.2 Institutionellaformer för den kommunala upplåningen 103 Prop.1978/79:165 271 2.5 Förändringar av kapitalmarknadens institutioner ... 108 2.5.1.......................................................................... Allmännapensionsfonden (AP-fonden) 108 2.5.1.1............................................................... Inledning 108 2.5.1.2 AP-fondens utvecklingpå .... . 112 2.5.1.3 AP-fondensallmänna placeringspolitik.... 115 2.5.1.4 Återlånen ............................................. . 117 2.5.1.5 Första-tredjefondstyrelsernas placeringsregler .. 121 2.5.1.6 Begränsning avQärde fondstyrelsens rätt att innehu aktier i samma bolag 124 2.5.1.7 ........................ . 128 2.5.1.8 Fjärdefondstyrelsens ansvar för pensionsbetalningarna 128 2.5.2.1 Inledning................................................. . 131 2.5.2.2 Fria sektornoch rätten att inneha aktier i samma bolag 133 2.5.2.3 Värdering avfast egendom .................... . 139 2.5.2.4 Övrigaändringar i placeringsreglerna..... . 140 2.5.2.5 Pantsättningsskyldigheten...................... 140 2.5.3 Bankerna........................................................... . 140 2.5.4 Mellanhandsinstiluten ..................................... 150 2.5.4.1 Inledning................................................ . 150 2.5.4.2 Mellanhandsinstitutensverksamhet och funktion 153 2.5.4.3 Industrikreditoch Företagskredit........... . 157 2.5.4.4 Övrigamellanhandsinslilut ..................... 159 2.5.5 Understödsföreningarna.................................... . 162 2.5.6 Övriga frågor .................................................... . 166 3 Upprättadelagförslag..................................................... . 168 4 Specialmotivering............................................................ 169 4.1 Förslaget tilländring i lagen om bankrörelse ............ . 169 4.2 Förslagen tilländringar i sparbankslagen och lagen om jordbrukskasserörelsen 171 4.3 Förslaget tilländring i lagen om försäkringsrörelse... 172 4.4 Förslaget tilländring i lagen om understödsföreningar 174 4.5 Förslaget tilländring i lagen om kreditpoliliska medel . 4.6 Förslaget tilländring i reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning 176 4.7 Förslagen till ändringar i förordningen angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper och i stämpelskatteförordningen...................................... 181 4.8............................................................................. Förslagentill ändringar i kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt .................................................. 181 5 Hemställan...................................................................... 182 6 Beslut ............................................................................ 183 Bilaga I Kapitalmarknadsulredningens sammanfattning ochslutsat ser (SOU 1978:11)............................................................. 185 Bilaga 2 Ulredningens författningsförslag.......................... 246 1978/79:165 Bilaga 3 Bilaga 3 till regeringens proposition 1978/79:165 om densvenska kapitalmarknaden 1 Allmän baltgrund och problembild allmänna syn pä den svenskaekonomins problem delas av flertalet remissinstanser. De flestaremissinstanserna instämmer också i ulredningens uppfattning att förändringarav kapitalmarknadens institutioner och funktionssätt inte på något avgörandesätt kan lösa den svenska ekonomins problem, som i första hand måste angripasmed ekonomisk-politiska ålgärder för att återställa balans i vår ekonomi.Remissinstanserna är i allmänhet ense med utredningen om vikten av atlkreditmarknaden fungerar på ett marknadsmässigt sätl och kan tillgodose skildalåntagarkategoriers behov i fråga om lånevillkor m. m. Även om det påpekas attutredningens förslag är begränsade och endast avser de befintliga institutensutlåningsregler och verksamhetsformer, framhåller många remissinstanser attutredningen har gjort en värdefull kartläggning och analys av den svenskakapitalmarknadens struktur och funktionssätt. Den utbrett låga lönsamheten inom industriländernasnäringsliv kan till stor del ses som en följd av en cykliskt lågefterfrågenivå. I övrigt kan den låga lönsamheten i stor utsträckning ha varilett utslag av en hög frekvens felallokeringar snarare än ett vittnesbörd omallmän övermättnad på realkapilal. Tänkbart är också att realkapitalets"fördjupning" drivits otillräckligt långt. En ytterligaretolkningsmöjlighet skulle dessutom kunna vara alt konkurrensbegränsningarna påvarumarknaderna trois allt internationellt förlorat i effektivitet iförhållande till motsvarande kostnadsuppdri-vande krafter på arbetsmarknaden. Oavsett detta förefaller utredningens accentuering avfrågan om humankapitalets förkovran värd alt beakla. Det finns sålunda siarkaskäl för en närmare studie av utvecklingen av investeringarna iutbildningskapitalet innefattande förskjutningar i inriktning på olikakunskapsområden och förändringar i den allmänna kunskapsnivån satta i relationtill utvecklingen av de reala resurserna samt behovet av strukturomvandlinginom ekonomi. Stora kapilalkrävande investeringar i realkapilal sombygger på hög teknologi måste under alla förhällanden för att ge den avseddaavkastningen kombineras med relativt stora insatser för utbildning inom detnaturvetenskapliga-tekniska området. Än mera betydelsefullt är emellertid attmöjligheten till utveckling av allmänt efterlysta nya system och produktionsformergenomgående förutsätter en hög personlig kompetens med de krav delta kan ställapå en god grundläggande utbildning. Behovet av realkapilal kan däremoi iåtskilliga sådana fall vara förhållandevis begränsat. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 2 Vad gäller kapitalmarknadens institutionella utformningoch funktionssätt innebär utredningens grundsyn att kreditgivningen inte börsektori-seras genom en snäv branschinriktning av olika instituts verksamhet.Denna ståndpunkt genomsyrar förslagen rörande de olika instituten. Exempelvissyftar avskaffandet av AP-fondens återlån för de större företagen till att ökautrymmet för kanaliseringen av AP-fondens medel i marknadsmässiga former.Utredningens förslag om bankcertifikat och bankobligationer samt de olikaförslagen som berör mellanhandsinstituten syfiar till att öka flexibiliteten ikreditförmedlingen. Utredningen påpekar inledningsvis alt förändringar somhänför sig till kapitalmarknadens institutioner och funktionssätt inte på någotavgörande sätt kan lösa de problem som möter den svenska ekonomin under dekommande åren. instämmer i denna uppfattning. Att påverkafördelningen av reala resurser dels mellan olika sektorer och dels mellankonsumtion och investering sä att samhällsekonomisk balans uppnås är en uppgiftför den ekonomiska politiken. Kapitalmarknadens uppgift är att ombesörja att dereala sektorernas kapitalanskaffning, dvs. kanalisering av sparande frånsektorer med sparöverskott till sektorer med sparunder-skott, sker på ett samhällsekonomiskteffektivt sätt. Enligt industriverkets mening är det en förtjänst attutredningen inte betraktar inrättande av nya kapilalmarknadsinslitut som enlösning på samhällsekonomiska problem. Snarare än att föreslå bildande av nyainstitutioner kan det vara motiverat att gallra i den flora avkapilalmarknadsinslitut som vuxit fram . Kapitalmarknadsutredningenföreslår också sammanslagningar av vissa av de s. k. mellanhandsinstiluten. När det gäller förslag till reformer inom den existerandeinstitutionella ramen inslämmer industriverket i kapitalmarknadsutredningensbedömning att det är angeläget all kreditvillkoren såväl i kreditinstitutensom på obligalionsmarknaden anpassas lill de individuella låntagarnas speciellabehov. Vad kapitalmarknadsutredningen avser med kreditvillkor klargörs dockinte. Uppenbarligen avses inte en avsevärt friare räntebildning påkapitalmarknaden även om utredningen i sitt avsnitt om finansiella marknaderoch resursallokering understryker vikten av att räntenivån relativt välanpassar sig till den stramhet som råder på krediimarknaden. Utredningenavfärdar emellertid argumentet alt en friare räntebildning på kapitalmarknadenskulle medföra en effektivare fördelning av finansiella resurser. Detnuvarande systemet med prioritering av bostadsbyggandets och statens lånebehovtill låga räntor samt inslag av ransonering av övriga sektorers upplåningskulle således förbli ett beslående drag på den svenska kapitalmarknaden. Givetall detta är den institutionella ramen vill industriverket emellertidunderstryka vikten av alt industrins långsiktiga kapitalförsörjninggaranteras. Som underlag för en bedömning av kapitalmarknadenseffektivitet och behovet av reformer redovisar kapitalmarknadsutredningen enallmän analys av balansproblem i den svenska ekonomin och deras finansiellaimplikationer. Uppmärksamheten har särskilt koncentrerats på industrin, eftersomfinansiering av industrins expansion och strukturomvandling bedöms utgöra detstrategiska finansieringsproblemel. vill dock framhålla atl ensådan bedömning i dagens läge är mycket svår med hänsyn till den onormalakonjunkturutvecklingen . Prop.1978/79:165 Bilaga 3 3 delse är hur länge man bedömer atl bytesbalansunderskottkommer all bestå. Mycket tyder på att industrin bl.a. genom devalveringen,under del återhämtat en stor del av sin förlorade konkurrenskraft.Vid en återhämtning av den internationella konjunkturen bör förulsäuningarna såledesvara gynnsamma för en relativt snabb ökning av e.xporlefteifrågan.Byiesbalansunderskottet bör således kunna förbytas i ett överskott, i synnerhetom man beaktar att även den importkonkurrer-ande industrins konkurrenskraftförbättrats. Industrins finansiella sparande bör därigenom kunna ökassamtidigt som ett ökat kapacitelsutnyttjande innebär att staten skulle kunnareducera sill stora negaliva finansiella sparande. Ett ökatkapacitetsutnyttjande medför också att efterfrågan pä investeringarökar. Utan atl gä in i detalj på den analys som kapitalmarknadsutredningenpresenterar förefaller slutsatsen att byiesbalansunderskottet är elimineratförst mot mitten av 1980-lalel som alltför pessimistiskt. Det förefaller som omkapitalmarknadsutredningen i sin framtidsbedömning i allt för hög gradinfluerats av det rådande svåra konjukturlägel. anser dock attäven efteren konjunkturuppgång kvarslår stora problem som har att göra medindustrins långsiktiga strukturanpassning. Del är angeläget att en sådanstrukturomvandling kan genomföras även i ett bättre konjunkturläge än detnuvarande. Detta kan naturligtvis ställa vissa krav på kapitalmarknaden.Industriverket menar emellertid alt dessa bör kunna mötas utan förändringar avkapitalmarknadens institutionella organisation. De förslag kapitalmarknadsulredningen lägger fram byggerpå realekonomiska förutsättningar om en optimal utveckling. De grundläggandefrågorna om hur man skall få fram lönsamma investeringsobjekt i sådanomfattning som krävs för att möjliggöra en exportökning som leder till ettjämviktsläge, behandlas inte av utredningen. I en mycket liten utsträckningberörs de fakiorer som påverkar lönsamhetsutvecklingen i företagen. Det måstedärför betraktas som en hypotes att det kommer att vara politiskt möjligt altsorlera fram de investeringar som kan ge den bästa lönsamheten och attacceptera atl dessa invesleringar sker på orter, där de företagsekonomiskabetingelserna framstår som förmånligast. vill peka på de problemsom kan uppstå att förena en nationellt sett optimal lösning med kravet på enregional utjämning. finner det inte realistiskt att grunda enplanering på ett renodlat industriexpansivt eller ett renodlatoffenlligexpansivi alternativ. En sannolik utveckling torde ligga mellan debåda alternativen. anser dock att kapitalmarknadsutredningensanalyser utgör ett värdefullt underiagsmaterial för beslul som påverkarSveriges ekonomiska utveckling på medellång sikt. delaruppfattningen att om målsättningen att uppnå yttre balans skall , krävsen ökad tillgång till riskvilligt kapital. vill ifrågasätta om derelativt begränsade förslagen till förbättrad kapitalförsörjning för industrinkommer att ge tillräcklig effekt.