prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — , barnredaklioner ochSveriges författarförbund anför all man borde undersöka möjlighelerna atl låtaSynskadades riksförbunds bibliotek i större utsträckning få tillgång lillSveriges Radios produktioner av bokuppläsningar. Handikappförbundens centralkommittéframhåller att del behövs böcker med både punktskrift och tecken liksom böckermed skrift, tecken och bilder - även taktila bilder som kan läsas av såvälhandikappade som icke-handikappade. Kommittén framhäller vidare att även barnmåste ha tillgång lill inläsningsljänsl resp. utskrivningsljänst för dövblinda.Enligl Synskadades riksförbund måste lagen om upphovsrätt ändras, för all delska vara möjligl för enskilda alt köpa och äga talböcker. 1rapporten föreslås atl försäljningen av barn- och ungdomsböcker skall stödjas enliglden av föreslagna modellen med preslationsslöd.Vidare föreslås atl postorderförsäljning av böcker knyts till folkbibliotekens verksamhei.Slutligen menar barnkulturgruppen atl frågan om samhällets övertagande avpressbyrån bör utredas. Förslagenom försäljningsstöd väcker föga entusiasm hos remissinstanserna. Fä instanseryttrar sig på denna punkl. Av dem släller sig Bibliotek i samhälle positiv tillförslagel om postorderförsäljning genom bibliotek. Delta avvisas emellerlid avkulturförvaltningen i kommun. och vänder sig med skärpa mol den återgång lill faslabokpriser som ligger i förlängningen av förslagel om ett prispressande stöd. 1978/79:143 1 lo Förslaget om en utredning av frågan om samhälletsövertagande av pressbyrån berörs av några instanser. Förslagel lillstyrks avbl.a. Bibliotek i samhälle och ABF men avstyrks av m.fl. I rapporten föreslås utgå lill folkbiblioteken delsallmänna uppruslningsbidrag omfaiiande högst 1 milj. kr. per bibliotek underhögst , dels punkibidrag lill projekt för vilka kommunen ålar sig attsatsa minst halva kostnaden. Vidgat samarbete grundskola - folkbibliotek föreslås,liksom särskilda kommunala anslag till bokbeståndet inom förskolan. Vidare förrapporten fram tanken på en bibliotekslag. Endast ell fätal instanser berör frågorna om former förbidrag till folkbiblioteken. tillstyrker förslaget omupprustningsbidrag. i kommun stöder samtliga krav.Bibliotek i samhälle menar att en viss del av upprustningsbidraget måste öronmärkasför barnbiblioteksverksamhet. LO anser att det är nödvändigt atl se över heladet statliga stödet till folkbiblioteken. Nödvändigheten all förstärka samarbetet folkbibliotek -skola/förskola understryks av alla som yttrar sig i detta sammanhang, bl. a.Statens kulturråd, . Bibliotek i samhälle, KF och . Bibliotek i samhälle anför att varje rektorsområde bör ha enfackutbildad bibliotekarie som kan samarbeta med elever och lärare iundervisningen och delta i del dagliga arbetet i skolan. Om inte kommunerna ansersig har råd att anställa skolbibliotekarier kan dessa tjänster förstatligas. SACOISRoch kulturförvaltningen i kommun m.fl. menar att skolbiblioteken börvara en integrerad del av den , allmänna biblioteksförening, KF och barn- ochungdomsboksrådet m. fl. framhåller särskilt behovet av alt förstärka förskolansbokförsörjning. Några instanser, bl. a. , SACOISR ochbarn- och ungdomsboksrådet, ansluler sig lill tanken att en bibliotekslag börinföras. Barnkulturgruppen föreslår all grundutbildningen vidbibliotekshögskolan kompletteras och byggs ut i vissa hänseenden. Vidare underslrykergruppen behovet av vidareutbildning för barnbibliolekarier och skolbibliotekarier. De instanser som berör utbildningsfrågorna är ense om behovelav särskilda ulbildningsinsater för barnbiblioteksverksamhet. UHÄ framhåller,med hänvisning till yttrande, all gruppens redovisning avden nuvarande utbildningssituationen innehåller vissa felaktigheter. Vidarepåpekar att bibliotekarieutbildningen setts över av en arbetsgruppknuten till högskolan, som bl. a. föreslagil betydande förbättringar iutbildningen för barnbiblioteksverksamhel. Även SACOISR gör tillrättaläggandennär det gäller redovisningen i utbildningsavsnittei. Förslaget om en särskild kurs för s.k. lärarbibliolekariermöts med tveksamhet av bl. a. , och kommun, som menarall utbildade bibliotekarier i stället bör utnyttjas i skolbiblioteken. Barnkullurgruppen föreslår en treårig försöksverksamhetmed massmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker. Prop.1978/79:143 111 Remissopinionen är i denna fråga starkt splittrad. En i princip positiv inställning redovisas av bl. a.statens kulturråd, . , ,, , , TBV och barn- och ungdomsboksrådet. Några instanser,bland dem Bibliotek i samhälle, LO och , pekar pä att en eventuell massmarknadsulgivningbör kopplas till läsfrämjande insatser. Tanken atl minsl en fjärdedel av ulgivningen bör beslå avtitlar som aktualiserats av radio och Iv är, menar , tilltalande,under förutsättning atl produklion inte kompliceras eller blirmera bunden. Men och andra pekar på risken fören alltför stark koncentration av ulgivningen, när del i stället är vikligl altbarn möler en mångfacetterad kullur. Vuxenskolan menar alt också andra föriag än Litleralurfrämjandelbör kunna få projektstöd för massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslilleratur.Samma synpunkt framförs av Seriefrämjandel, som hänvisar till den modell förutgivningen som föreslogs i betänkandet (DsU 1977: 14) Statligt litteraturstöd. anför atl titlar som ingår i en massmarknadsulgivningför barn också måste finnas tillgängliga som tal- och punktskrifts-bok. Negaiiva lill förslagel om massmarknadsutgivning är i vissmån och i än högre grad Föreningen bokförläggareföreningen, och sex barn- ochungdomsförfattare. Barnkulturgruppen föreslår all barnboksinstitutetförstärks med en tjänst som litteralurpedagog och medel för ökad kursverksamhetoch inköp av referenslitteratur m. m. Förslagen tillstyrks allmänl av de instanser somkommenterat dem, bl. , barn- och ungdomsboksrådeloch . UHÄ väcker frågan om etl förstatligande avinstitutet och förläggning till i anslutning till högskolan. 9.3 Bilder och museer Det massmarknadsförlag för barn- och ungdomslitteratur sombarnkullurgruppen föreslår skall bildas, bör också tillsammans med lekmiljörådelundersöka möjlighelerna all knyta i första hand en produktion av samlarbilderoch spel till förlaget. Teckningslärarinstitutel vid , KRO och ABFstöder detta förslag. Folkparkernas centralorganisation anser alt insalser pådetta område är vikliga. KF anser all lekmiljörådet bör få resurser för alt medprojektbidrag slödja idérika formgivare. föreslår atl medel för en massmarknadsulgivningav konslnäriigl utformade bilder för barn ställs till Konstfrämjandets ochlitteraturfrämjandets förfogande. Stödet bör kunna utformas så atl del ges tillKonstfrämjandet för produkiionen och lill litteraturfrämjandet för distribufionen.Litteraturfrämjandet, LO och TCO stöder detla förslag. 1978/79:143 112 menar all dessa frågor behöver utredasytterligare innan man kan ta slällning. Lekmiljörådel avvisar barnkulturgruppens förslag. Statenbör snarare slödja distributionen än produktionen eftersom bra produkter redanfinns. Ett bra sätt atl sprida kvalitetsbilder är atl utveckla och öppna fler artolek. Barnkullurgruppen föreslår vidare alt bildkonstnärerna gesmöjlighet all i nära samarbele med barn formulera bilder. Deila kan ske bl. a.genom alt bildgrupper arbetar tillsammans med elever i skolan och i lokaler avverkstadstyp i bostadsområden. Förslaget stöds av i , Seriefrämjandel och dramatiska institutet. Statenskulturråd anser alt konlnärer, fotografer, formgivare med flera bör gesmöjligheter alt medverka i skolans arbete i enlighel med intentionerna bakom SlA-skolan.KRO finner förslaget intressant, men betonar atl bildkonstnärerna måstekompenseras ekonomiskt. ABF föreslår att barn- och ungdomsorganisationer fårproduktionsstöd föratt tillsammans med yrkesmässigt arbetande bildskapareproducera bilder med utgångspunkt från sina värderingar. Barnkulturgruppen föreslår all regeringen tillsätter en bildulredningmed syfte atl ge fördjupade insikterom bilden som kommunikationsmedel, bildensolika funktioner i samhällel samt bildens möjligheter att höja människorslivskvalitet. Ulredningen ges också i uppdrag alt i nära samarbele med skolanse över bildarbetets villkor pä undervisningsområdets alla stadier. Flera remissinslanser är positiva lill förslagel såsom teckningslärarinstilutetvid , kullurlinjenämnden vid ,och i , folkbildningsuiredningenoch Föreningen . ochSynskadades riksförbund framhåller att en eventuell bildutredning måste närmareundersöka olika handikappgruppers krav ifråga om bildspråket. Arbetet bör skei samarbete med berörda handikapporganisationer. kommer isamråd med berörda atl fortsätta diskussionen om kraven från kulturrådels Bildfeslivaloch i samband därmed ta slällning till förslaget om bildutredning. KRO slällersig tveksam till en statlig bildutredning. En första åtgärd borde istället varaatt uppdra åt lämplig universitetsinstitution eller att systematiseraden rika flora av kunskaper om bild som redan finns om än utspridd på mångahänder. De blivande klasslärarna bör enligt barnkulturgruppen gesmer lid alt arbeta med bilder. Detta kan ske genom att pedagogik och metodikknyts närmare samman och genom all undervisningen görs mer ämnesövergripande ochprojeklinrikiad. Uibildningen skall leda lill förmåga all bedriva ulvecklingsarbeleäven på bildområdel. UHÄ framhäller all de förslag som barnkullurgruppen lagtom förändringar i lärarutbildningen för att ge siörre utrymme ål frågor ombarns kulturella aktivitet, l.ex. bildarbele, kommer alt uigöra en del avdiskussionsunderlaget om lärarutbildningens framtida utformning. och musikhögskolani , SSU och Konstfrämjandet anser att samlliga grupper som arbelar medbarns uppfostran och utbildning i sin egen utbildning ges siörre möjlighet atlarbeta med bild och bildanalys. Enligt dramatiska institutets uppfattningmåste lärar- och bibliotekshögskolorna ge betydligt större ulrymme ålundervisning om bild. 1978/79:143 113 Teckningslärarinstilutet vid framhålleralt lärarutbildningen mäste ges större resurser vad avser bildområdel. Därvidbör de institutioner som utbildar bildlärare anlitas. Undervisningen i bildämnetbör utökas i förskollärarulbildningen. föreslår att SÖ fär i uppdrag att göraen studie om skolan och bilden med hänsyn lill själva bildämnet och till övrigaaspekter, såsom bildkonstnärers medverkan i skolan, bild i läroböcker, skolmiljönsutformning m.m. Rådel avser vidare alt i samband med sill yttrande över förslagtill läroplan för lämna synpunkter på bildämnets ställning iskolan. 5Ö påpekar all de nu gällande statsbidragsbestämmelsernager möjligheler alt i skolan förverkliga vad rapporten förordar angåendebildarbetet i skolan. SÖ:s förslag till förändring av läroplan gerockså Ulrymme för samverkan mellan olika ämnen i detla sammanhang. Barnkullurgruppen föreslår alt teckningslärare ges ökade möjlighelerall i arbetslag arbeta tillsammans med elever och lärare inom förskolan och igrundskolans låg- och mellanstadier. Teckningslärarnas arbelssiluation påhögstadiet bör vidare förändras så atl mer tid kan ägnas varje elev. och musikhögskoleni inslämmer i dessa förslag. Även humanistiska sektionsnämnderna viduniversitetet i anser alt teckningsämnet behöver stärkas i skolan ochframhåller att konslnäriiga bilder måste göras tillgängliga för barnen. Teckningslärarinstilutetanser att rapporten lar fram väsentliga och värdefulla argument, där bl. a.den svåra arbetssituationen i bildämnet (teckningen) på olikastadier framhålles. Föreningen framhåller atlskolundervisningen i bild och form måste komma i nivå med undervisningen iandra läroämnen. Dokumentationscentret för barns bilder i Eskilstunaföresläs av barnkullurgruppen fä slatligl slöd.Förslaget tillstyrks av ,, teckningslärarinstilutet, ochmusikhögskolan i , Svenska kommunförbundel och KRO. vid universiletet i anser altplanerna för etl dokumentationscenlrum är alltför vagt beskrivna i rapporten. Den kommunala verksamhelen på kulturområdel bör enligt barnkullurgruppenses över, så alt barn ges ökade möjligheter atl utveckla sin förmåga alt självsländigtskapa bilder, atl kommunicera med hjälp av bilder och all tolka och kritisktgranska olika typer av bilder. och musikhögskolani anser att den kommunala verksamheten och det kommunala ansvarel förbarns kultur bör regleras så atl kommunerna påtar sig ett större ansvar pådetta område. vid iGöteborg konstaterar atl flera kommuner gör stora satsningar på kommunalamusikskolor. Nämnden efteriyser en liknande salsning på barn som önskar arbetamed bilder och hantverk. KIF framför liknande synpunkter. menar att kommunala bildskolor är enmöjlighet som bör undersökas vidare. Några remissinstanser framför allmänna synpunkter på barnkullurgruppensbehandling av barnen och museerna. Riksutställningar anser atl ulställningssektorn inklusive bildområdelhar 8 1978179. 1978/79:143 114 blivit myckel summariskt och ensidigt behandlad, isynnerhet vid jämförelse med de genomgripande beskrivningar och analyser somägnas litteratur-, teater- och musikområdena. Konstfrämjandet påpekar atl beskrivningen av vad som skerpå utställningsområdel måste komplelleras med den utslällningsverksamhet somsker inom föreningslivel. SACOISR anser alt museiområdet fåll alltför liten uppmärksamheti rapporten. /SR menar atl det i första hand är viktigt med en systematiseringav de erfarenheter av barnverksamhet på museer under de senasle lio åren som nufinns spridda på flera håll. Delta borde vara den första uppgiften för en nyarbetsgrupp. anser all barnkulturgruppen mera noggrantborde ha sluderal och analyserat museernas bam- och ungdomsverksamhel. anser all del närmare bör undersökasvilka möjligheter del finns alt förbättra en ökad informaiion och deball ommuseerna som resurs för barn verksamhet. De regionala museiinslilulionerna börenligt genom en föreskrift i förordningen 1977; 547 i likhelmed teater- och musikinslitutioner åläggas atl i sina anslagsförslag tillkulturrådet ge in planer för sin barnverksamhet. Även de statliga museerna ochRiksutställningar bör åläggas alt till ge in planer för sinbarnverksamhet. Barnkullurgmppen föreslår alt Riksutställningarsverksamhetvidgas. Riksutställningar framhåller att stiftelsen uppfattal barnen som en av de eftersatta gruppernaoch därför på olika vägar sökt nå dessa genom skilda typer av utställningar ochaktivi-letsprojekt. Konstfrämjandet föreslår atl möjlighelerna förbättras atllokalt organisera publikarbele och ordna aktiviteter för barn och vuxna isamband med utställningar. Del är viktigt att det framtida utställningsslödelformas med hänsyn till detta. avser att i sitt utredningsarbete omstatligt slöd till konslulställningsverksamhet ta upp frågan om behovet avsådan verksamhet för barn och ungdom. I detla utredningsarbete börRiksutställningars och statens konstmuseers ansvar för experiment- ochutvecklingsverksamhet diskuteras liksom andra utställningsarrangörersförutsättningar och möjligheter till utställningar för barn och ungdom. Barnkullurgruppen konstaterar atl det saknas personal medpedagogisk utbildning vid museerna och föreslår att utbildningen av museipedagogerses över och att museipersonalens fortbildning förstärks med utgångspunkt frånbarns kulturella situation och en helhetssyn på barn och språk. SACOjSR och statens historiska museum påpekar atl ulbildningför museipedagoger saknas, men alt en sådan bör inilieras.Historiska museet föreslår atl centralmuseerna ges resurser och ansvar försådan utbildningsverksamhet. Detta skulle väl svara mol cenlralmuseets roll somserviceorgan till kommunala museer och länsmuseer. Även förvaltningsnämndenför och i anser det angelägel att museipedagogerfår utbildning för arbete med barn. föreslår att UHÄ får i uppdrag all seöver museiulbild-ningen med hänsyn lill verksamhet bland barn och ungdom. UHÄframhåller att museiutbildningen inom högskolan fr.o.m ingår i kullurkommunikationslinjen.UHÄ kommer alt beakta de ulbildningspro- 1978/79:143 115 blem barnkulturgruppen aktualiserat i samband med en pågåendeöversyn av kulturkommunikationslinjen. UHÄ vill vidare fästa uppmärksamheten päde kurser med anknytning till barn och bild som finns vid flera av de konstvelenskapligainstilulionerna vid universiteten och andra universitetskurser som kan uigörainslag i fortbildning av museernas personal. SACOISR och länsmuseernas samarbetsrådanser att det borde ingå i utbildningen av förskollärare och frilidsledare attlära sig utnyttja museerna i sin verksamhei. Barnkullurgruppen konslaterar alt del ofta saknas särskildpersonal för att ta emot barn. Personalbristen på museerna gör atl barnenalltför ofta måste guidas i stora grupper. föreslår alt de av kullurrådel begärdamedlen i 1979/anslagsframställning lill tjänster vid cenlralmuseerna förderas konsul-liva funktioner bifalls. har enförskollärare anställd vid museet. anser, att del ärsynnerligen vikligt all denna verksamhei byggs ut. Museet har i sin anslagsframställningför /80 en inlendenttjänst med specialisering inom barnkulturområdetmed ansvar för museels egen verksamhei saml för utvecklingsarbete inom förskoleseklornför länsmuseer och andra museer. föreslår all museernages ekonomiska möjligheler all inrälla en barnanlikvarieintendent på varjemuseum. och i anserall del är vikligt alt speciella tjänster med inriklning på barn inrättas vidmuseerna. Barnkulturgruppen har redovisat vissa allmänna synpunkterpå musik saml lagit upp problemet med barnens två musikvärldar. Mångaremissinstanser instämmer i detla synsätt. hör till dem som i slort instämmer i barnkullurgruppensbedömningar. och musikhögskolani instämmer i slort med rapportens förslag på musikområdel men påpekar atlockså barnkörverksamheten borde ha behandlats. Regionmusiken skulle med ökade resurser kunna görabetydligt bättre insatser för barn än f n. är kunskaperna om barnsförhållande lill musik bristfälliga. Vidare finns det brister i fråga omrepertoar och lämpliga arrangemang, instmmentarium, producentinsalser och möjligheleratt engagera lämpliga frilansartister. Regionmusiken tar inle slällning tillalla gruppens resonemang och förslag men vill gärna instämma i rekommendationenatl bör slopa program som bygger på försäljningssta-tislik ochinföra fler program där fonogram blandas med levande musik och informerandekommentarer. Rikskonserter är också krilisk mol de radioprogram sombygger på statistik över fonogramförsäljning. Barnredaktionen inom reagerar motbarnkulturgruppens påstående att barnradion inte skiljer på vuxenmusik ochbarnmusik. Målsättningen bör enligt barnradion vara atl få barn alt förstå allslags musik. Barnredaktionen påpekar vidare alt barnradion aldrig innehåller"topplistor" och all kriliken inom barnradion är stark mot allltävlande när del gäller musik. Däremoi kan önskeprogrammen som finns diskulerasäven om dessa program ger en god kontakt med lyssnarna. 1978/79:143 116 utbildningsradio anser sig genom sina media hamöjlighet alt peka på olika alternativ lill del kommersialiserade musikutbudet. Förbundet riktar kritik mot barnkulturgruppensförslag som Vi Unga menar alltför ensidigt gynnar institutioner av olika slag.Enligt Vi Unga har verksamheten Musik för Ungdom inom Rikskonserter skapatkontakt med ungdomsorganisationerna varför krav framförs om atl bygga ut denverksamheten. Enligl ABF brister avsnittet om musiken och barnenbeträffande förslag som rör det musikliv för barn och ungdom som alltid funnitsinom folkrörelserna. instämmer i att musikinstilutionernabör intensifiera och utveckla sina intressen för barnen vilket troligenfordrar ökade anslag. Musikcenlrum menar alt man lätt får uppfattningen attbarnkulturgruppen favoriserar den afro-amerikanska traditionen framför andrafolkliga musiktraditioner. Denna uppfattning delas inle av Musikcentrum somistället skulle ha värdesatt en strävan efter balans där även andra musikformer,bl. a. vårt eget folkliga musikarv, hade självklara utrymmen. Detkulturpolitiska ansvaret måste enligt Musikcentrum omfatla även förskolorna. EnliglMusikcentrum är den musikaliska likriktningen f. n. del slora hotet mol enlevande musikkullur. Elt ställningstagande efterlyses lill den "europeiskakonstmusiken" som enligt Musikcenlrum har en självklar plals isammanhanget. Del finns en risk med atl överbetona de spontana kvaliteterna i musikulbudeloch därmed förringa andra mer krävande moment. Själva lyssnandet bör ocksåtillmätas en större betydelse. De konslnäriiga högskolorna i gemensaml menarall rapporten borde kompletteras med bl. a. etl avsnitt om musikdramatik. Barnkulturgruppen anser alt forskning bör bedrivas om hur bampåverkas av bakgrundsmusik. Endasi elt fåtal remissinstanser har behandlatdenna fråga särskilt. Humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg anser att forskningen kring barn och musik måste intensifieras. Dettaanser även högskolan i för förskollärarutbildning i anser atl den nämndaforskningen bör komma till slånd med tanke på den Ijudsi-lualion barnenbefinner sig i och med tanke på den ringa kunskap som finns om detta. tillstyrker barnkulturgruppens förslag omforskning och ulveckling inom musikområdet. Viklen av all den av OMUS rekommenderade musikpedagogul-bildningenfullföljs understryks av bl.a. , , , högskolan i och . för ochmusikhögskolan i bör större vikt än nu läggas vid att musiklärare ochmusikpedagoger får en bred utbildning i barnmusik från förskola och uppåt. Förskollärarinstilulionen vid universitet i anser atlOMUS-gmp-pens förändringsarbete rörande musikundervisningen i förskola börutvidgas atl gälla låg- och mellanstadiet i skolan. Musikcenlrum framhäller all utbildningen av all slagsbarnomsorgspersonal måste fördjupas på musikområdel. Inslilulionen för förskollärarutbildning vid högskolan iBorås, Rikskonserler och inslämmer i barnkullurgruppens uppfattning om viklen av alt elt musikpedagogiskt dokumentationscenlrumkommer till stånd. 1978/79:143 117 UHÄ påpekar alt frågan om utformningen av etl dokumenlalionscentrumkommer atl utredas och atl förslag härom lämnas i /81. Angående förändringar av skolans musikundervisning framhållerstatens ungdomsråd att en översyn av skolans musikundervisning är angelägen såatt man inom skolans ram kan fånga upp och utveckla barns intresse för musik.Humanistiska sektionsnämnderna vid i anser atl det är vikliglalt musikundervisningen och musiklyss-nandel i förskola och skola förbättras,att barn får tillfälle till direktkontakt med levande musik. framhåller all skolans uppgift skall vara alt ge barnalternativ till den musik som de ständigt möter. Förbundel är därför negativt lillalt skolans musikundervisning i ökad utsträckning skulle ägnas ål att granskadel musik- och Ijudulbud barn möler i samhällel. Rikskonserter föreslås få i uppdrag all ulveckla sinverksamhet i förskoleverksamhet och utveckla formerna för skolkonserter. Vidarebör formerna ulvecklas för samarbele med skolan inom ramen för SlA-skolans friaresurs. , utbildningsradio, Rikskonserler,och Folkparkernas centralorganisation stöder förslagenom Rikskonserters roll belräffande musik i förskolan. Rikskonserler är positivtill barnkullurgruppens förslag belräffande Rikskonserlers insatser för barn iförskola m.m. Musikcentrum menar alt resurser måste skapas för ålerkommandemusikerbesök på barnstugor i samarbete med ordinarie personal. Härför börinstitutionerna resp. skolorna få egna medel. Rikskonserter bör inte få eltövergripande ansvar för detta arbete. Folkparkernas centralorganisation pekarpå de möjligheler som finns alt samarbeta med folkparkernas högskolan i är krilisk molRikskonserters insalser i förskolan som enligl institutionens uppfattningvarit musik för barn och inle med barn. Istället bör satsningar göras genomkurser för förskolepersonal, genom alt anslälla konsulenter för rådgivning ochgenom atl anställa musiklärare i förskolan. Rikskonserter framhåller atl del är angläget förRikskonserter atl få medverka vid utformningen av SI A-skolans musikverksamhet. Härför behövs ökade resurser. I fråga om skolkonsertverksamhetenpåpekar att verksamheten givit erfarenheter som lett fram tillandra former än de traditionella och som bl.