prop · G203133 · 1978-12-31 00:00:00 — företagshälsovården, intar emellertid i vissa avseenden en särställning.I arbetsmiljölagen (1977: 1160) slås fast att arbetsgivare och arbetstagareskall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö (3 kap. 1 §).Arbetsmiljöfrågorna betraktas således sora en icke partsskUjande fråga ochparterna förutsätts samverka för att åstadkomma tillfredsställande arbetsförhåUanden.Denna syn återspeglas emeUertid endast delvis i den nuvarande organisationeninom arbetsrailjöområdet. I proraemoriankonstateras att organisationsbilden inom arbetsmU-jöområdet i stort ärsplittrad. Detta försvårar en effektiv verksamhet. a. behöverföretagshälsovården samordnas centralt. Valetav lämplig organisation för företagshälsovården hänger självfallet ocksåsamman med den finansieringsform sora skall Ullämpas . Avdessa anledningar föreslås i promemorian att de centrala parterna på denstatliga arbetsmarknaden bör sluta avtal om organisation m. m. för arbetsmiljöfrågomainom statsförvaltningen. Detförutsätts i promemorian att verksamheten inora hälsoråd och hälsocentralersamt ansvaret för sådana utredningar, projekt m. m. inom arbetsmiljöområdet somf. n. bedrivs av SPN övertas av de organ som kan komma att inrättas av parternageraensarat. Personaladministrativutveckling, rådgivning, konsultation och perso nalutbildning Ipromemorian diskuteras konsekvenserna av den starkare betoningen avpartsförhållandena för bl. a. den personaladministrativa konsultationen ochrådgivningen inom statsförvaltningen. Det konstateras att efterfrågan på sådankonsultation kan komma från flera håll. Dels kan partema var för sig komma attefterfråga konsultation, exempelvis som underlag för lokalaavtalsförhandlingar (s. k. partsbunden konsultation), dels kan de lokalaparterna gemensamt behöva service bl. a. till följd av träffade avtal. 1978/79:133 21 Ansvaretför partsbunden konsultation på arbetsgivarsidan åvilar statensarbetsgivarverk. EnUgtpromemorian medför den starkare betoningen av partsförhållandena att personaladministrativutveckling vid verk och myndigheter i siörre utsträckning kommer att vara enfråga för parterna tillsararaans snarare än en partsneutral expertfråga. Behovetav partsgeraensara rådgivning och konsultation är emellertid svårt att fömtse.Myndighet eller myndigheter och de lokala personalorganisationerna tillsararaansbör i princip vara oförhindrade att själva välja konsult. Det kan dock varasvårt att finna konsulter med erfarenheter från både statsförvaltningen och detpersonaladministrativa området. I proraemorianframhålls vidare att den myndighetsstödjande verksarahet som SPN bedrivergenom konsultation, rådgivning m. ra. och utvecklingsverksamheten i anslutninghärtiU till sin inriktning och delvis till sitt innehåll har betydande likhetermed den verksamhet som PUN bedriver. Övervägande skäl talar för enorganisatorisk samordning. I båda fallen är målet att främja effektiviteten istatsförvaltningen. I båda fallen används såväl utbildning som konsultation ochrådgivning för att föra ut kunskaper och erfarenheter. Vad gäUerfinansiering av den personaladministrativa konsultationen sägs i promeraorianatt raan bör eftersträva att icke partsbunden perso-naladrainistrativkonsultation och därmed sammanhängande utveckling, som berör flera myndigheter,skall finansieras genora avgifter så snart de praktiska förutsättningarnaföreligger. Motbakgrund av bl. a. vad som har redovisats föreslås i promemorian att SPN:snuvarande uppgifter inom området för personaladministrativ konsultation ochrådgivning samt därmed samraanhängande ut-vecklingsverksarahet bör samraanförasraed . I samband härmed bör en ny nämnd inrättas, och personalutbildning (). Närdet gäller verksamheten vid SPN:s regionkontor konstateras i promeraorian attdenna dels avser rådgivning och konsultation riktad till rayndigheterna, dels individinriktadefrågor, exempelvis angående rehabilitering av arbetshandikappade. om riktlinjer för företagshälsovård m. m. skall bl. a. rehabiliterings-och vissa omplaceringsfrågor handläggas inom företagshälsovården.Hälsocentralerna bör alltså ses som ett serviceorgan i individärenden. I promeraorianerinras om att om ytterligare insatser erfordras exempelvis omplacering övermyndighetsgränser bör frågan hänskjutas till arbetsmarknadsnämnden. Enligtproraeraorian bör därför verksamheten inom SPN:s nuvarande regionala organisationinriktas mot mer renodlade serviceuppgifter, i första hand utveclding ochkonsultation inom det personaladministrativa området samt personalutbildning. Medhänsyn till den framtida utvecklingen av regionkontorens verksamhet föreslås ipromeraorian att SPNis nuvarande regionkontor bör överföras tUl . Övergångsvis i avvaktan på att företagshälsovårdsorganisationen är fullt utbyggd bör denregionala organisationen fortsätta att handlägga omplacerings- ochrehabiliteringsfrågor på samma sätt som hittUls. Huvudman för denna del avverksamheten bör vara statens arbetsmarknadsnämnd. 1978/79:133 22 RiktUnjerför organisation m. m. för statlig företagshälsovård Tillämpningsområde Avtaletgäller företagshälsovård för arbetstagare hos staten för vilken avlöningsvillkorenregleras eller brukar regleras mellan eller myndighetsom arbetsgivarverket bestämmer och part på arbetstagarsidan i detta avtaleller därtill anslulen organisation (motsvarande). Avtaletgäller inte arbetstagare som är stationerad utomlands och inte hellerarbetstagare som avses i 1 kap. 6 § . Avtaletgäller inte i förhållande tiU organisation som varken är part i avtalet ellertillhör sådan part. Parternai detta avtal är ense om att geraensarat inrätta ett organ Statshälsan medde huvudsakliga uppgifter som anges i 3 § och i huvudsak den organisation somframgår av 48 §§ samt företagshälsovårdsgrupper som rådgivande organ enligt 9§. Parternaskall efter särskild utredning som avses i 12 § punkt 1 bestämma i vilkenföretagsform verksamheten vid Slatshälsan skall bedrivas. Härvid bör i förstahand stiftelseformen prövas. Protokollsanteckningtill 2 §: Parternaär ense om att inriktningen bör vara att Statshälsan och förefagshälsovårdsgruppernaskall kunna inleda sin verksamhet . Statshälsanskall inom ramen för de resurser som ställs lill förfogande och i den uppbyggnadstaktsom Statshälsan beslutar ha tiU uppgift att svara för företagshälsovård förarbetstagare hos staten som omfattas av avtalet. Statshälsanbedriver sin huvudsakliga verksamhet genom lokala förelagshälsocentraler. Verksamhetenskall härvid bedrivas i överensstämmelse med det mellan parterna den 10 maj1976 träffade avtalet om riktlinjer för företagshälsovård m. m. för denstatliga sektom i dess gällande lydelse eller med avtal somersätter nämnda avtal. 1enlighet med första stycket skall Statshälsan vidare ha tUl uppgift att planera och leda uppbyggnaden och driva denstatliga företagshälsovården pröva behovet av lokala företagshälsocentraler ochorganisera sådana 1978/79:133 23 pröva behovet av och formema för anslutning till icke-statlig företagshälsovårdav anställda sora omfattas av avtalet och i förekommande fall genomföra sådananslutning samt där så är lämpligt erbjuda anslutning tUl slalligföretagshälsovård för anslällda som inte omfattas av avtalet. Protokollsanteckningtill 3 §: Erbjudandesom avses här skall i första hand avse anställda med statligt reglerade löne-och anställningsvillkor. Protokollsanteckningtill 13 §§: 1) frågor ora anställning för arbetstagare hos statensom sysselsätts i arkivarbete löses i enlighet med förslag i prop. 1978/79: 73. 2) frågan om företagshälsovård för arbetstagare soraär stationerade utomlands tas upp i samband med förhandling om arbetsmUjöavtalför denna gmpp. 3) den organisation för företagshälsovård varomparterna enas i detta avtal skall verka för att anställda vid sådana stiftelser,institut och liknande inrättningar sora helt eller delvis finansieras genorastatsbidrag efter särskild överenskommelse om bl. a. avgift ansluts till denföretagshälsovård som organisationen avser bedriva. Statshälsansverksamhet skall ledas av en styrelse. Styrelsenskall bestå av sex ledamöter. Av dessa skall arbetstagarorganisationema utsetre och arbetsgivaren två ledamöter. Dessa utser ytterligare en ledamot somockså skaU vara Statshälsans chef. Styrelsenskall utse en av arbetstagarorganisationerna utsedd ledamot att varaordförande. Förvar och en av de ledamöter part utsett skall sararaa part utse en personligersättare. Uppgifternaför styrelsen särat regler för styrelsens sammanträden och krav för beslutsmässighetskall meddelas i den stiftelseurkund (motsv.) Förvarje lokal företagshälsocentral skall finnas ett lokalt hälsoråd medföreträdare för arbetsgivare och arbetstagarorganisationer vid myndigheter somär anslutna till hälsocentralen. Det lokala hälsorådet skall inom ramen förföretagshälsovårdsavtalet och direktiv från , prioriteraoch fastställa inriktning av den hälsovård som bedrivs vidföretagshälsocentralen. Lokalthälsoråd skall efter särskilt beslut i bestå av lägst 5och högst 9 ledamöter. Från arbetsgivarsidan får härvid utses så mångaledamöter att deras antal med ett understiger antalet arbetsta-garledamöter. 1978/79:133 24 Arbetstagarledamöternautser en av hälsorådets ledamöter att vara dess ordförande. För varje ledamotskall fmnas en personlig ersättare. Utses icke ordförande enligt dessa reglerutses ordförande av . Arbetsgivarledamöternautses av eller av myndighet som arbetsgivarverketbestämmer. Arbetstagarledamöterna utses av de arbetstagarorganisationer som ärparter i detta avtal eller del av sådan organisation som organisationenbestämmer. Förservice och biträde i uppbyggnaden av företagshälsovård skall inom Statshälsanfinnas särskUda servicecentraler tills vidare på de orter där StatUga regionalaföretagshälsocentraler f. n. finns inrättade. Till varje sådan servicecentralbör vara knutet ett kansli. Utövervad som föreskrivs i 46 §§ och vad i övrigt parterna bestämmer vidinrättandet av Statshälsan skall Statshälsan själv besluta om sin inreorganisation. Föruppgiften att lämna Statshälsan förslag till beslut om frågor om prioriteringoch insaiser gällande uppbyggnaden av företagshälsovård skall finnas företagshälsovårdsgmpperknutna som rådgivande organ till Statshälsan med företrädare för arbetsgivareoch arbetstagarorganisationer vid berörda myndigheter. Partemaär ense om att företagshälsovårdens organisation på regional nivå bör ha enmer decentraliserad utformning än den nuvarande, bl. a. genom ett utökat antalregionala organ. Partema är därför ense om att uppdra åt den utredning somavses i 12 §, punkt 1 att studera frågan om antalet företagshälsovårdsgmppermed utgångspunkt från en indelning som i huvudsak baseras på län. Företagshälsovårdsgruppemaskall efter särskUt beslut av Slatshälsan bestå av lägst 5 och högst 9 ledamöter.Från arbetsgivarsidan får härvid utses så många ledamöter att deras antal medett understiger antalet ar-betstagarledamöter. Arbetstagarledamöternautser en av företagshälsovårdsgmppens ledamöter att vara dess ordförande. Förvarje ledamot skall finnas en personlig ersättare. Utses inte ordförandenenligt dessa regler utses denna av . Arbetsgivarledamöternautses av eller av myndighet som arbetsgivarverketbestämmer. Arbetstagarledamöterna utses av de arbetstagarorganisationer sora ärparter i detta avtal eller del av sådan organisation sora organisationenbestämmer. Statshälsansverksamhet skall såvitt gäller arbetstagare som omfattas av detta avtalfinansieras genom medel som arbetsgivaren efter kollektiv-avtalsförhandlingmellan partema ställer till förfogande. Prop.1978/79:133 25 Parterna är ense om alt Stalshälsans finansiering börgrundas på en rullande treårsplan. Genom kollektivavtalsförhandlingar skallplanen alltså framskrivas så att den alltid omfattar . Omsärskilda skäl föreligger kan partema därvid även överväga atl göraavsättningar ulöver gällande treårsplan. Förbudgetåren 1980/811982/83 förbinder sig arbetsgivaren i en lighet med försia stycket att för drift och utbyggnad av verksamheten liUdela Statshälsan medel enligt följande treårsplan: /. Med utgångspunkt från prisförhållandena avsesdessa belopp omräknas utifrån förändringar i konsumentprisindex. Vid beräkning av medel i treårsplanen har ej beaktats ev.kostnader som kan uppkomma när verksamhet sora f. n. bedrivs av s. k. särskildahälsoråd inordnas i Statshälsans verksarahet. Anställningsfrågor m. ta. Arbetstagare som vid Statshälsans inrättande har anslällninghos nuvarande regionala och lokala hälsoråd skall erbjudas anstäUning i Statshälsan. Parterna skall utse cn gemensam arbetsgrupp som inlilldess Statshälsan inrättas skall 1. utarbetaförslag angående företagsform, stiftelseurkund/motsvarande, organisation ocharbetsordning för Statshälsan. 2. bereda fråganom de allmänna anställningsvillkoren för dera som avses bli anställda iStatshälsan samt frågan om vem som bör företräda Statshälsan i förhandlingar isådana frågor. 3. beredapersonalfrågor i samband med avveckling av personal inom befintiigföretagshälsovård. 4. genomförainventering av nödvändiga ändringar i t. ex. gällande avtal och författningar. skall hemställa hos regeringen altden meddelar beslut av i huvudsak följande innebörd. a) Bestämmelsersom dels ger Statshälsan rätt att företräda staten som arbetsgivare vid sådanförhandling med allmän försäkringskassa som avses i 2 kap. 7 § andra stycketlagen (1962: 381) om allmän försäkring, dels ger Statshälsan de bemyndigandensom eljest kan behövas för att Statshälsan skall kunna bedriva sin verksarahet. b) Bestäraraelserom att förordningen (1976: 556) med instruktion för regionala och lokala hälsorådskall upphöra att gäUa . c) Bestämmelser omatt Statshälsan kostnadsfritt får överta utrust- 1978/79:133 26 ningoch inventarier vid nuvarande regionala och lokala hälsoråd och hälsocentralersamt viss utrustning och vissa inventarier vid SPN. d)Bestämmelser om sådan ändring av förordningen (1976: 1062) om läkare försjukvård eller företagshälsovård hos statsrayndigheterna att frågor omanställande av läkare m. m. före regeringens beslut skall ha underställtsStatshälsan för samrådsyttrande. skall vidare hemsfälla hos regeringen om att den, sedanStatshälsan har förhandlat med berörda myndigheter och därefter gjortframställning till regeringen i frågan, beslutar om åtgärder som behövs för attverksamhet, som f. n. omfattas av förordningen av omsärskilda hälsoråd hos vissa statsmyndigheter i lämplig organisatorisk formskall kunna inordnas i Statshälsans verksamhet. Protokollsanteckningtill 14 §: Ianslutning tUI frågan om att i Statshälsan inordna verksamhet som f. n. lyderunder s. k. särskUda hälsoråd gör parterna följande gemen-samraa uttalande.Inordnande av verksarahet sora avses i 14 § skall ske på sådant sätt attföretagshälsovården för de anställda vid berörda myndigheter håller minstsamma standard sora före inordnandet. Särskild hänsyn skall tas tUI despeciella krav på företagshälsovård sora verksamheten inom berörda myndigheterkan ställa. Avtaletgäller endast under förutsättning att regeringen meddelar de bestämmelser somavses i 13 § och att parterna träffar överenskommelser i de frågor soraförutsätts i avtalets 2, 5, 8, 9 och 12 §§. Avtaletgäller t. v. med en uppsägningstid av . Om avtalet efter det attStatshälsan inrättats upphör att gälla utan att ersättas av nytt avtal skallStatshälsan avvecklas i enlighet med stiftelseurkunden/raotsva-rande och statenäga rätt att överta Statshälsans tillgångar och förpliktelser. Förhandlingsom förutsätts enligt 10 och 15 §§ i detta avtal föres under fredsplikt. Avtaletsluts under förbehåll om regeringens godkännande. Statensarbetsgivarverk Centralorganisationen /SR 1978/79:133 27 Bilaga3 Avtal om statens arbetsmiljönämnd Parternainrättar en ny partssammansatt nämnd, statens arbetsmUjönämnd. Nämndenshuvuduppgift är att främja utveckling och övergripande samordning avarbetsmiljöverksamhet inbegripet företagshälsovård inom statsförvaltningen.Nämndens huvudsakliga uppgifter är att verka för att arbetsmiljöfrågor inomstatsförvaltningen handläggs på ett ändamålsenligt och planraässigt sätt ochdärvid beakta förhåUandena inom arbetslivet i övrigt följa och föreslå forskning och utveckling inomarbetsmiljöområdet stödja utveckling inom företagshälsovårdsområdet inorastatsförvaltningen frärast genom saraarbete raed den organisation för företagshälsovårdvarora parterna enats -verka för att uppgifter ora olycksfaU, tillbud eller arbetsmiljörisker vidstatliga arbetsplatser insamlas, sammanställs och bearbetas utfärda anvisningar för tillämpning avkollektivavtal inom arbetsmiljöområdet om parterna i avtalet är ense om anvisningamasamt i övrigt utfärda allmänna riktlinjer inom arbetsrailjöområdet varompartema i detta avtal är ense. bistå myndigheter i uppbyggnaden av ett effektivtskyddsarbete vara fackansvarigt organ för utbUdningen inom arbetsmiljöorarådet utge inforraation inom arbetsmiljöområdet i samverkan med berörda myndigheter verka för attskyddsombud och annan personal som har att handlägga frågor om arbetsmiljönutbildas och instrueras i nära saraarbete raed myndigheter och fackligaorganisationer planmässigt identifiera och utarbeta förslag till lösningar pågenerella arbetsmiljöproblera särat motverka uppkomsten av nya yttra sig över myndigheternas ansökningar om bidragför arbets-miljöutbUdning från arbetarskyddsfonden skall hos regeringen hemställa om att den utfärdar bestäraraelsersom ger nämnden rätt att från myndigheter inhämta de uppgifter som behövs fördess verksamhet. Närandenäger fatta för verksaraheten erforderliga beslut. Näranden består av sextonledamöter. Av dessa utser () åtta, () och TCO:s statstjänstemannasektion (TCO-S) vardera tre samtSACO/SR två. För varje ledamot utses enligt samma grunder en personligsuppleant. Ledamot och suppleant utses för av . Nämndenutser inom sig ordförande, förste och andre vice ordförande. 1978/79:133 28 Närandensammanträder på kallelse av ordföranden. Näranden är beslutsför när lika mångaledamöter eller suppleanter från arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan ärnärvarande, dock minst fyra från vardera sidan. Som nämndens beslut gäller denmening varom de flesta förenar sig. Vidnärandens sammanträden skall föras prolokoll som justeras av ordföranden ochtvå andra ledamöter. Nämndensamraanträder i regel en gång och i övrigt när ordföranden finner detpåkallat eller då minst hälften av ledamöterna så begär. Vidnäranden skall finnas ett beredningsutskott med huvudsaklig uppgift att beredaärenden inför nämndens behandling. I utskottet ingår högst tre representanterfrån arbetstagarorganisationerna och högst tre representanter för arbetsgivarensamt kanslichefen. Parternas representanter skall utses bland nämndensledamöter och suppleanter. Nämndenkan utse särskUda utskott för speciella frågor. förfogande skall finnas ett kansli. Dethar förutsatts att för nämndens verksamhet erforderlig administrationtillhandahålls av arbetsgivaren. Näranden fömtsätts över-lärana tillarbetsgivaren petitaunderlag för kommande budgetår. skall hemställa hos regeringen att den meddelar bestämmelserom att personal som av arbetsgivaren anställes för att tjänstgöra vid nämndenskansli skall anställas efter förslag av nämnden. Bestämmelsemai 7 § ersätter bestämmelserna i avtal om förhandlingsordning i frågor omtillsättning av vissa tjänster hos staten och MBL om information ochförhandling i tjänstetillsättningsärende. Dettaavtal som från arbetsgivarverkets sida sluts under förbehåll om regeringensgodkännande gäller tiUs vidare raed tre raånadersuppsägningslid. med detta avtals ikraftträdande skaU avtalet1972-10-30 ora statens arbelsmiljönämnd upphöra att gälla. Statensarbetsgivarverk Centralorganisationen /SR