prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Förslaget till regler om allmän investeringsreserv haräven stor likhet med föreslagna regler för allmän investeringsfond.Beredningens uppfattning att investeringsreserven ger ökade möjligheter tillresultatutjämning för egenföreiagare delas av . Däremotifrågasätts i vilken utsträckning delta invesieringssysiem ar investeringsbefrämjande.1 princip föreligger endast en enda begränsning i liden mellan avsättningen ochianspräklagande. Den beslår i all medlen ska stå inne på bank . En enkel investeringsplanering ger flertalet egenföreiagaremöjlighet alt via avsättningar till allmän investeringsreserv påföljanderäkenskapsår erhålla direklavskrivning på ny-, till- och ombyggnader avfastighet och inköp av inventarier. 1 principsamma resultat kan även erhållasgenom all införa fri avskrivning på nedlagda ny-, till och ombyggnadskostnaderoch på anskaffning av nya inventarier. För egenföreiagaren kommer allmäninvesleringsreserv primärt alt framstå som en möjlighet lill resuliatregleringoch sekundärt som ell system som är investeringsbefrämjande. Enligllänsstyrelsens uppfattning kan en dylik användning inle ha varit beredningensmening, eftersom såväl föreslagna regler för lagerreservering och avsättningtill fond baserad på lönerna får anses täcka del behov av konsolidering som ärnödvändigt för egenföreiagare. Arbelelmed kontroll av all reglerna tillämpas rikligt och all avsalta medelianspråktas för rätt ändamål får inle underskattas. Här är dock fråga omföretag, som naturiigen fär antas ha sämre kvalitet på redovisningen och sämreiniernkoniroll av intäkter och kostnader än de aktiebolag, som i dagens lägeutnyttjar investeringsfondsinstitutet. Än allvariigare är emellerlid atl reglerom en allmän investeringsreserv inle synes leda lill materiell rättvisa varesig mellan olika egenföreiagare eller gentemot andra företagsformer. Genom enallmän investeringsreserv blir det i praktiken fri resuliatreglering iegenföretagen mellan olika beskattningsår. Alla nybyggnader kommer att kunnaskrivas av och reglema om värdeminskningsavdrag för byggnader blirulan verkan för förelag som bygger nytt. Detla sker ulan att samhället genomberörda myndigheter - regeringen eller AMS - får pröva angelägenheten ellerlämpligheten i liden av nybyggnaden. Företag som äger äldre byggnader ellerförvärvar fastighel med färdiga byggnader kommer i ell relativt sett sämreläge. Förståndigt utnyttjade får de föreslagna reglerna om allmäninvesleringsreserv anses vara förmånligare än reglerna om investeringsfonder.Detla kan inte anses vara rimligt med tanke på alt investeringsfonderna ju ihög grad är elt instrument för samhällsekonomisk planering. Det kan invändas,att reglema om allmän investeringsreserv är mindre förmånliga än reglerna ominvesteringsfond ur den synpunkten all hela det avsatta beloppet skall sättasin på bank. Insättningen äremellertid - i motsats till insättning påinvesleringskonto i - räntebärande. Vidare bestämmer företagen självnär medlen skall las i anspråk. Med en god skatteplanering kan detla ske mycketkort lid efter avsättningen. 1978/79:210 ' 277 named 100 96-ig insättning på bankkonto är alltså i slor utsträckning skenbara.Det kan slulligen ifrågasättas om regler om allmän investeringsreserv skulleha så stor betydelse om övriga regler för resultatreglering ändras på avberedningen föreslaget sätl. Reglerna skulle då i onödan komplicera, och luckraupp, ell redan nog så invecklat beskattningssyslem. Länsslyrelsenansluler sig till de grundtankar som ligger bakom förslaget. Om den allmännainvesteringsreserven ska fungera i investeringsbefrämjande syfte på det sätlsom ulgör moliv för förslaget om allmänna investeringsfonder bör dockbestämmelserna enligt uppfattning uiformas på elt annat sätl. Säsom förslaget är finns risk för atl investeringsreserven kommer atl fungerafrämst för resultalutjämning och direklavskrivning på nyinvesteringar ochmindre som ett led i långsiktig investeringsplanering. Föreslagna regler omlagernedskrivning och avsättning lill resultatuijämningsfond medlönekostnaderna som bas bör vara tillräckliga för resultatutjämning. Liknandesynpunkler framförs av länsstyrelserna i . Gollands, ,Ålvsborgs. Skaraboigs och saml av och . Vissa av deremissinstanser som avstyrker förslaget, nämligen länsstyrelserna I ,, , och , , och Gävleboigslän saml Sveiiges redovisningskonsuliers förbund, förordar att egenföretagarnai stället inordnas i investeringsfondssyslemet. Länsslyrelserna i ochHallands län utvecklar skälen för delta mer uiföriigi. Beredningenanser alt införandet av möjligheten all avsätta lill en allmäninvesleringsreserv skulle vara ägnat atl utjämna skillnaderna ibeskaunings-hänseende mellan enskilda företagare och aktiebolag. Länsslyrelsenanser inte all den föreslagna ulformningen av lagstiftningen uppfyller en sädanmålsättning. har å andra sidan ingenling att erinra mot attexisterande skillnader utjämnas. Detla skulle i nu aktuellt avseende kunna skepå så sätt all egenföretagarna infogas i investeringsfondssyslemet. Därmedskulle de komma i åtnjutande av de förmåner som denna lagstiftning medförsamtidigt som de - i likhet med aktiebolagen - får accepiera all föremålet ochtidpunkten för en viss invesiering, finansierad hell eller delvis medskattekrediter, bedömes även med beaktande av samhällelig angelägenhetsgrad.Argumenten mol ell sådani system synes mest beslå av den av beredningenframförda åsikten all fräga skulle bli om "mycket beiydandemerarbete" (sid. 451) för egenföreiagare och myndigheler. Länsslyrelsenanser inle denna argumentering hållbar. Införandel av en hell ny möjlighet lillresuliatreglering måste i sig medföra merarbete. Anses individuelltillståndsgivning vara befogad när del gäller företag som bedrives i aktiebolagsformeller som ekonomiska föreningar synes så vara fallel även för andra kategorierav företagare. För egenföretagarna kan under alla omständigheter ell visstmerarbete inle undvikas; särskilda blankeller måste ifyllas, medel skallinsättas på bankkonto etc. Delta måste emellerlid sältas i relation lill dennytillkomna avsäuningsmöjlighetens värde. Prop.1978/79:210 278 Delkan emellerlid finnas anledning alt undersöka möjligheten all inominvesleringsfondssysiemets ram åsiadkomma en decentralisering avbeslutsfattandet vid meddelande av tillstånd för egenföreiagare all la fond ianspråk, ävensom all i övrigl för dessa företagare göra vissa avvikelser iförenklande syfte. Ävenkonirollsynpunkier talar för ett system med individuell tillståndsgivning. Delkan inle bortses från all den föreslagna lagen kan inbjuda lill missbruk.Lagstiftaren har etl myckel slort ansvar för alt skattelagstiftningen inte fåren sådan ulformning som möjliggör atl medel, som delvis består avskatlekrediler, på etl lättvindigt sätl kan disponeras för inte avseddaändamål. Beredningens förslag inger vissa betänkligheter i detta hänseende.Enligl förslagel kan insatta medel ullagas efter insältningsdagen.Kontrollen av medlens användning kommer alt ske först sedan viss - iblandavsevärd - lid förflutit frän tidpunkten för uttaget. Lagsiiftningen måste utformasäven med beakiande av sådana skattskyldiga som har iniresse av atl utnyttja ennytillkommen beslämmelse i skalleundandragande syfte. Även om dessa utgör baraett litet fåtal får vetskapen om deras handlande ofta slor spridning imassmedia och bidrar lill alt minska respekten för skallelagstiftningensamlidigl som den allmänna skaltemoralen undergrävs. Länsslyrelsenvill emellerlid tillstyrka all egenföretagarna på annal säll för möjlighet lillfondavsättning for investering om nu sådana behov verkligen föreligger. Detlabör då ske på så sätt att investeringsfondsinstitutel utvidgas till att avseockså fysiska personer. Samma regler belräffande avsättning och ianspräklagandeav fondmedel bör då gälla som för aktiebolagen. Insättning på räntelösl konto iriksbanken fär dock med anledning av de olika skattesatserna för aktiebolag ochfysiska personer ske efter annan procentsats, förslagsvis med 75 96 avavsättningens belopp. Individuell tillståndsgivning för ianspräklagande i denutökade kretsen av fondinnehavare kommer naturiiglvis att innebära merarbeteför lillståndsgivande myndigheler. Delta synes dock vara en ofrånkomligolägenhel. Kammarrätteni föreslår all reglerom tillståndsgivning införs för allmänna investeringsreserver,t. ex. på sä sätl atl länsarbetsnämnd Hr meddela beslut om rätt lill uttag fränallmänl invesleringskonto. Sådani beslul börda grundas på överväganden av deninnebörd som är aktuell närdet gäller att medge ianspräklagande av investeringsfond. Länsstyrelseni har ingen principiell invändning mot alt möjligheter skapas ävenför andra skattskyldiga än aktiebolag all avsätta medel till framtidainvesieringar, men enligt länsslyrelsen skulle en enhetlig lagstiftning somgäller alla kategorier skattesubjekt bäitre än beredningens förslag tillgodosede syften som i detta avseende uppställts i direktiven. LänsstyrelsenI anser att möjligheten alt skapa en sådan enhelliglagsliftning bör ulredas närmare. Liknande synpunkler anförs av iVästmanlands län. framhåller all av de av beredningen diskuterade sättenatl öka möjligheterna lill resultalutjämning för egenföreiagare ärinkomslfördelningskonlo av typ skogskonto det som är bäst lämpat för fisket. 1978/79:210 ' 279 Ellsådani konto skulle kunna ge fisket möjlighet atl bygga upp enreserv, som är disponibel för investeringar och reparationer. Förslagetall avdrag för avsättning lill allmän invesleringsreserv skall fö göras endasiav fysisk person som har inkomsi av jordbruksfastighet eller rörelse är föremålför särskilda påpekanden från några remissinslanser. Även regeln au - ifråga omhandelsbolag - avsättningen skall beräknas för bolaget kommenteras. Dödsboäger enligt lagtexten inte räll au göra avsäuning till allmäninvesleringsreserv, Enligl 53 § KL anses dock dödsbo som handelsbolag ibeskattningshänseende sedan ell vissl anlal är förflutit från det är dödsfalletinträffade och under förutsättning tillika atl boel redovisar inkomsi ellerförmögenhet av viss sloriek, Elt dödsbo kan bedriva rörelse och del förefallermärkligt att avdrag för avsättning skall kunna medges försl sedan dödsboet kommilatt betraktas som handelsbolag. Reglernaom handelsbolagens avsättningsmöjligheter är svårförståeliga. Avdragei skallenligl 1 § beräknas för bolaget. Enligt 3 § Hr avdrag inle åtnjutas med siörrebelopp än hälften av den vid taxeringen lill statlig inkomstskatt beräknadeinkomslen av förvärvskällan. ärdel emellerlid så alt handelsbolaget ejsjälvt beskallas för sin inkomsi utan beskattningen sker hos delägarna. Förhandelsbolaget som sådani bestämmes inte "den till statlig inkomstskattberäknade inkomslen". Anlag all det finns tvä delägare i ett handelsbolag.Vinsten för handelsbolaget uppgår lill . Utgår man frånhandelsbolagets driftsresultat skulle maximal avsättning bli 50 000 kr.Emellertid förutsäits alt den ene delägaren gjort vissa resor för bolagelsräkning och härför haft kostnader om . för vilka avdrag yrkas ideklarationen från den på honom eljesl belöpande andelen av handelsbolagetsvinsl. Den vid taxeringen lill statlig inkomstskatt beräknade inkomslen avförvärvskällan före avsättningen för de båda delägarna uppgår till 90 000 kr.Utgår man från sådan beräkningsgrund blir maximal avsättning . Vadovan sagts belyser svårigheterna att utifrån föreslagen lagtext beräkna möjligavsättning för ett rättssubjekt som ej beskattas. 4§ siadgar atl skallskyldig som erhållit avdrag för avsättning lill allmäninvesleringsreserv i sin självdeklaration skall lämna uppgift omstorieken vid beskattningsårets utgång av "hans tillgodohavande pä invesleringskonioi".Detta måste beiyda att varje delägare i handels- eller kommanditbolag haretiindividuellt konto och all medlen inte skall inbetalas på konto tillhörigthandelsbolaget, som ju inle är skattskyldigt. Fråga uppkommer då om"lägslabeloppel" enligl 3 § på . gäller handelsbolaget somsådant eller varje delägare. Om beloppsgränsen gäller handelsbolaget kan pådelägarkonlona således vissl beskattningsår insättas och ullagas mindre beloppän . 1978/79:210 280 Somförslagel formulerats föreligger rätt lill avsättning enbart för fysiskapersoner. Detla torde medföra all i fråga om dödsbo får avsättning till allmäninvesleringsreserv göras för dödsfallsårei. Vidare lorde avsättning få göras avdödsbo på vilkei reglerna om handelsbolag skall lillämpas. Däremot är dödsboetunder mellantiden förhindrat göra sädan avsättning. Enligl delegationensuppfattning kan detla förhållande ej godtas. Beredningen har över huvud lagetalltför snävt begränsal kretsen av skattskyldiga som får använda sig avinvesteringsreserv. För all uppnå neutralitet mellan olika företagsformer börmöjligheten till avsättning stå öppen för i landel hemmahörande skattskyldigautom aktiebolag, ekonomiska föreningar och svenska sparbanker. Härigenomskulle allmänna investeringsreserven stå öppen för skattskyldiga som inle kananvända sig av allmän investeringsfond. Ominte delegationens förslag godtas bör i vart fall beredningens förslag ändrasså alt inle ell dödsfall skall medföra atl avsättning omöjliggörs. Detta kanske genom alt 1 § försia stycket inleds "Fysisk person och dödsbo ...Avdrag medges dock endasi för avsättning i handelsbolag vari andel ägs avhär i riket bosall fysisk person eller dödsbo efter sådan person". Hyresfaslighelsägareär enligl 1 § bokföringslagen bokföringsskyldig om uthyrningen omfattar fleraän tvä lägenheter. Om inkomslen för hyresfaslighelsägare även skaliemässigl skaredovisas enligl bokföringsmässiga grunder - förutsätter ändringar ikommunalskaltelagen enligl förslag som lämnats i annal sammanhang - börmöjlighelerna undersökas all även låla bokföringsmässiga hyresfastighetsägarefå tillämpa bestämmelserna om allmän invesleringsreserv i stället för nuvarandebeslämmelser om fördelning av reparaiionsavdrag på tre är. anser all ägare av hyresfastigheter skalllikställas med övriga näringsidkare i fråga om räll all göra avsättning tillallmän investeringsreserv. 4.3Förhållandet tili andra former av resultatutjämning Beredningensförslag alt avdrag för avsättning lill allmän invesleringsreserv inle skall fågöras jämsides med uppskov för insättning på upphovsmannakonlo ellerskogskonto godtas av samlliga remissinslanser ulom tvä. Slatenskulturråd anser all avsättning lill allmän invesleringsreserv skall slå öppenocksä för upphovsmän som vid beskattningsårets utgång har medel insalta påupphovsmannakonto. Beredningenföreslår all avsättning till invesleringsreserv inte skall få göras i sammaförvärvskälla och för samma beskaUningsår som insäuning görs på skogskonto.Någol skäl lill denna begränsning finns inte. De bägge slagen av avsäuning fyllerhelt skilda behov hos näringsidkaren. Delegationen anser inte all den som eltvissl år försålt skog skall vara tvungen all välja mellan all Prop.1978/79:210 ' 281 fåavkastningen av många års tillväxt fördelad och möjligheten atl medverkan vid beskattningen planera inför investeringar framåt i liden.Dock måste regleras hur avsättningarna skall förhålla sig lill varandra. Enligtgällande regler för skogskontoavsättning får resultatet nedbringas lill O genomavsättningen. För alt ingen ändring skall ske härvidlag bör föreskrivas allavsättning lill allmän investeringsreserv skall avräknas föreskogskonto-avsältning. 4.4Beräkning av avdragsbeloppets storlek Förslagetatl avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv skall kunna medges medhögst hälften av nettointäkten av förvärvskällan före avsättning m. m. lämnasulan erinran av flertalet remissinslanser. Från några håll framförs dockinvändningar. Avsättningentill allmän invesleringsreserv ska på samma säll som för allmäninvesteringsfond baseras på årsvinsten (nettovinsten enligt resultaträkningen). 1underiaget för avsättningen får inte medräknas inkomster och utgifter som skabeskallas i andra inkomstslag än rörelse och jordbruk. Om man som beredningenföreslagit baserar avsättningen på den taxerade nettointäkten kommer ändring avbokslut alltid all aklualiseras då taxeringsnämnden ändrar inkomsten avförvärvskällan, vilket skulle medföra avsevärt merarbete för såväl förelagarensom skattemyndighetema. Enligtförslagel begränsas avsältningsrätien lill 50 96 av förvärvskällansnettointäkt. Länsslyrelsen ifrågasätter om inle därjämte avdragei bör begränsasså att inkomsten av förvärvskällan efter avsättningen inle understiger visstlägsta belopp, som förslagsvis kan anknytas lill basbeloppel. Länsstyrelsenhyser nämligen slarka betänkligheter mot atl tillskapa en lag, som i hög gradkommer att komplicera deklarations- och laxeringsarbelel. Genom den föreslagnaytterligare spärren skulle antalel företag, som kan begagna sig avavdragsrätlen begränsas. Detbör klariäggas på vilket underiag schablonavdrag sedan skall beräknas. Ändringbör ske i punkl 2 a av anvisningarna lill 22 § KL jämförd med punkt 9 a avanvisningarna till 29 § KL. Enregel bör föras in som förhindrar all enligl 8 § återbetalda medel ånyo kanläggas lill grund för avsättning. Detsamma gäller det 30-procenliga tillägget. mening bör del av lagtexten framgå om även avstämningenav schablonavdragen skall ligga utanför inkomstberäkningen. Prop.1978/79:210 282 4.5Insättning på allmänt investeringskonto Beredningensförslag om alt insättning på konto för allmän investeringsreserv skall haskett senast den dag då den skatiskyldige skall avge självdeklaration för detbeskattningsår avsättningen avser har föranlett ell par påpekanden, RS-projektethar föreslagil bl.a. ändring av 34 § 2 mom. TL. Förslagel innebär bl. a. altrevisionsbyråer kan få anstånd för sina klienter enligt särskild tidsplan.Samtliga på tidsplanen upptagna skattskyldiga anses då ha anstånd lilltidsplanens sista dag. Sådani anstånd kan bli förmånligare än individuelltanstånd. Del kan diskuteras om inte senasle inbetalningsdag i stället börfixeras lill en viss dag gällande för samtliga berörda skattskyldiga. Enligllänsstyrelsen i bör på samma sätl som föreslagils lör allmäninvesteringsfond för sen inbetalning lill bank godtas och särskild avgift ulgåi sådana fall. Avgiften bör bestämmas lill två procenl om inbetalning sketthögst en månad för sent och lill om inbetalning skelt mer än enmånad men mindre än . Beredningensförslag rörande de ändamål för vilka investeringsreserven skall få användaskommenteras av ell stort anlal remissinstanser. Flera remissinslanser framförkritik mot alt allmän investeringsreserv skall kunna tas i anspråk förkostnader för arbeten pä jordbrukares bosiadsfastighet. De kritiskasynpunkterna kan återges enligt följande. Beredningenhar föreslagit, all allmän invesleringsreserv bl. a. skall kunna användas förkosinader för ny-, lill- eller ombyggnad på sädan här i rikel belägen byggnad,som inle utgör lagertillgång. Av bl.a. konlrollskäl skall reserven inte fåutnytljas för bidrag till uppförande av bostad e. d. för arbetstagare. Deföreslagna reglerna innebär en väsentlig skillnad i behandlingen avrörelseidkare och jordbrukare. Om en rörelseidkare använder del av egenfastighet i rörelsen, kommer endast den del av fastigheten, som faktisktutnyttjas i rörelsen au redovisas i förvärvskällan rörelse. Den del avfastigheten, som används som egen bostad, kommer däremot att redovisas sominkomst av annan fastighet. Då de föreslagna reglerna om avsäuning till allmäninvesteringsreserv endasi gäller inkomsi av rörelse och inkomsi avjordbruksfastighet, kommer den del av fastigheten, som används avrörelseidkaren som egen bostad, inte all beröras av avsättningsreglerna. Förjordbrukaren ingår emellertid även bostadsbyggnaden som anläggningstillgång idel av honom bedrivna jordbruket. Till följd härav kan till investeringsreservenavsatla medel användas för omedelbar avskrivning av kostnader för ny-, lill-eller ombyggnad av bosladsfastighelen. Beredningen har inte analyserat dessaeffekler av sitt förslag. Däremoi har den angivit, all viss ledning förutarbetandet av lagstiftningen om allmän invesleringsreserv har Prop.1978/79:210 283 hämtatsi tillfälliga lagsliftning om insättning på invesleringskonto förskog. Länsstyrelserna är lillståndsmyndighet för ärenden angåendeianspräklagande av medel insatta pä invesleringskonto för skog. Del framgårinte av betänkandet om ulredningen gjort någon uppföljning av erfarenheternaav 1974 ärs lagstiftning. De flesta länsstyrelser torde emellertid ha handlagtärenden där medel avsatta lill investeringskonto för skog har fått användas förny-, lill- eller ombyggnad av bostadsbyggnad på jordbruksfastighet. Effeklenlorde bli densamma med den av beredningen föreslagna investeringsreserven. Motbakgrund av all rörelseidkares och jordbrukares bostad skattemässigt behandlasolika får beredningens förslag anmärkningsvärda konsekvenser. 1 sammanhangetbör nämnas alt vinsten med att utnyttja investeringsreserven för ny-, till-eller ombyggnad på bostadsbyggnad kommer att vara betydande. Bostadsbyggnaderavskrivs normalt med 1,5 96 per är, vilket innebär en beräknad livslängd avcirka . Nuvärdet av framlida förlorade värdeminskningsavdrag kommer därföräven vid en låg kalkylränla all vara myckel lågt jämföri med de medel som tas ianspråk från investeringsreserven. Med hänsyn till vad som framförts finnerlänsslyrelsen alt frågan bör bli föremål för ytterligare överväganden. Efiersommangårdsbyggnad i förvärvskällan jordbruksfasiighei ulgör driftsbyggnad, skullede nya bestämmelserna ge ägare av jordbruksfasiighei räll atl användareserveringen lill kosinader för ny-, till- eller ombyggnad av egen bostad. Enrörelseidkares familjebostad betraktas däremoi inle som rörelsefastighel ulananses hänföriig till förvärvskällan annan fastighet. Rörel.seidkaren har därförinte någon möjlighet alt disponera investeringsreserven vare sig förreparationskostnader eller kostnader för ny-, till- eller ombyggnad avfastighet som han själv bebor. Med hänsyn lill denna olikhet ch lill förslageti bosladsbeskatiningskommilléns slulbelänkande (SOU 1976:11) ifrågasätterlänsslyrelsen om inle sädana byggnader på jordbmksfastighel som ulgör bostadät ägare eller brukare bör undantas. Förslagetinnebär exempelvis alt en jordbrukare genom den allmänna investeringsreservenkan få direkl avdrag för uppförande av en ny bostadsbyggnad eller för ombyggnadav bostaden. Del bör nämnas all reglerna för beskallning av bostaden redan numåste anses förmånligare för jordbrukama än för villaägarna somvillaägarna åtnjuter skatteförmåner om man jämför dem med de personer sominnehar bostad med bostadsrätt eller hyresrätt. Villaägarnas ränteavdragkritiseras som bekant i skalledebatlen. Detskulle knappast vara möjligt att framlägga förslag om avsevärda förmåner lillvillaägarna i förhållande till dem som har bostadsrätt eller hyresrätt. Det lersig då svårmoliveral alt införa utomordentligt stora ytteriigare förmåner fören grupp vars boende redan nu är mer skaliemässigl gynnat än någon annangrupps. Liknandesynpunkler framförs av länsstyrelserna i , , ,, , , . Väslernorriands, ,och . Länsstyrelseni anser au invesleringsreserv inte heller skall fö 1978/79:210 284 lasi anspråk för kosinader för arbeten pä fastigheter som används förfritidsändamål. EnligtSBEF bör de ändamål för vilka invesleringsreserv får las i anspråk ändras i ellpar avseenden. Föreningen påpekar försi all invesleringsreserv enligllagförslaget inte får tas i anspråk för arbeten pä byggnad som utgörlagertillgång och fortsätter: Motsvarandepassus finns även i 11 § lag om investeringsfonder förkonjunkluruljämning. Bakgrunden till passusen framgår avinvesterings-fondsulredningens promemoria med förslag lilländringar förordning om investeringsfonder för konjunkluruljämning.Inves-leringsfondsuiredningen framhåller nämligen atl dä investeringsfond las ianspråk för byggnadsändamäl skall fråga vara om byggnader, som används förstadigvarande bruk i rörelse. Sålunda sägs att fonden inte skall få användas ifråga om byggnader som byggnadsföretag uppför för försäljning.