prop · G20349 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta bör ske genom ettmålmedvetet program, vars omfattning och inriktning inte skall tillåtaspåverkas av tillfälliga variationer i fartygsmarknaden. På kort sikt anser slrukturgruppen att följande strategibör tillämpas: - Satsning påutveckling av specialfartyg och alternativa produkter som tekniskt sett är påtillräckligt hög nivå för atl produktionen av dessa inte med lätthet kanöverföras till låglöneländer. - Satsning påtillräckligt många projekt, så atl ell urval därav skall kunna ge sådantillväxtpotential att produktionsvolymerna medger ett rationellt utnyttjandeav den tillgängliga kapaciteten. - Medvetet"överlämna" produktionen till låglöneländer, när den nått sitt"mognadsstadium" och inte längre går att skydda tekniskt och/eller marknadsmässigt. 1978/79:49 51 - Satsning på försäljning av hela system som inkluderargarantier för funktion och lönsamhet. Detta kan bl.a. ske i samarbete med annansvensk eller utländsk industri. Företagsekonomiskt grundade slmkturtörändringar måste utgåfrän en bedömning av vilka produktområden som under de försia åren på 1980-taletkan ge den bästa ekonomin. De produktområden som därvid främst synes komma i fråga ärföljande: offshoreanläggningar, transportsystem och undervallensteknologi. - Standardfarlygvid de sparsamt förekommande tillfällen då prisnivån överstigersvensk självkoslnad. bedöms världens efterfrågan på ammoniakfabrikeroch ammoniak/ureafabriker bli ca 40 anläggningar . Till detla kommer ettuppskattat behov av metanol-, kondenserings-, NGL- och LPG-anlägg-ningar somkan uppgå till ungefär samma antal . Ett rimligt antagande är att desvenska varven skall kunna uppnå en så stor del av dennamarknad all produktionen molsvarar ca 2 milj. arbetstimmar . Specialfartyg omfattar allt utom tank-, bulk-, Ro/Ro-fartygoch general cargo. Väridsmarknaden utgörs totalt av ca 7 milj, KBRT. Devästeuropeiska varven exporterar ca 1,3 milj. KBRT. En 10-procentig andelhärav molsvarar ca 2,5 milj. direkta timmar. Atl upparbeta en så stor del avmarknaden kommer att ta . Om den angivna volymen är möjlig att nå förde svenska varven kan de dock knappast räkna med atl detta blir möjligt före år1985. För första delen av 1980-lalet kan kanske i genomsnitt hälften av dennavolym uppnås. Efterfrågan på får sannolikt en god tillväxtunder 1980-talets första hälft. Mot bakgmnd av konkurrenssituationen på LNG-marknadenkan, även med del kunnande som representerar, en marknadsandel på10% betecknas såsom maximal, dvs. Prefabricerade industrianläggningar och "icke standardfarlyg"inkl. kan således komma att utgöra basbeläggningen för de svenskastorvarven under första hälften av 1980-talel. Standardfarlyg bör inte ses som en kontinueriig del i denframtida varvsbeläggningen utan bör produceras endasl vid de tillfällen dågoda priser kan uppnås. 1 tabell I görs en bedömning av marknadspotentialen för desvenska storvarven i början av 1980-talel. I denna las inte hänsyn lill dekortsiktiga effekter på konkurrenssituationen som kan uppkomma på grund avsådana Prop.1978/79:49 52 neddragningar av kapaciteten i de stora varvsnationernasom f. n. diskuteras (t.ex. i ) ulöver /78 kändaplaner. Bedömningen förutsätter emellertid alt en eventuell kapacitelsreduklionoch omorganisation av svensk varvsindustri inte sker lill priset av försämradkonkurrensförmåga. Marknadspotential för de svenska storvarven ibörjan av 1980-talel (milj. dir. 0-4 Övriga icke standardfartyg inkl. offshore, transportsystem och undervattensteknik O- 1 Som jämförelse anges här nedan den av analysgrupprekommenderade kapaciteten för de olika varven uttryckt i arbetstimmar. Den av analysgrupp rekommenderade sysselsätlningsnivånvid olika varv (milj. dir. tim.) Tabell 1 anger en sysselsättningsnivå som ligger inom detvida inlervallel 09 milj, direkta timmar. Sannolikheten atl det under förstadelen av skulle finnas en större lönsam marknadspotential än 9 milj.direkta timmar bedöms som mycket låg. Del mest sannolika är att sysselsättningenkommer att ligga mellan 4-6 milj. direkta timmar. Kriterier för bedömning av varvsenheter Vid en bedömning av de olika varvsenhelerna inför ettställningstagande av den framtida stmkturen för svensk varvsindustri måste ettbrett fält av kriterier las in i bilden. Det stora flertalet av dessa kriterierkan endast användas om man utnyttjar bedömningsgrunder som innehåller enstörre eller mindre grad av subjektivitet. gör att de gjordabedömningarna på intet sätt kommer att vara oantastliga. Om analysen skullebegränsas till endast sådana kriterier för vilka objektiva och oantastliga bedömnings-gmnderkan användas skulle flera av de viktigaste kriterierna falla bort. Analysenskulle därvid bli ofullständig och medföra all viktiga stmklurbe-slut skullekomma att fattas på ett osäkert underlag. 1978/79:49 53 De kriterier som fär anses ha störst relevans förbedömning av varvsenheterna är följande: Produktionskostnader, anläggningar,tekniskt kunnande och marknadsrelationer. Kalkyljämförelser mellan storvarven visar attproduktionskostnaden för olika slag av standardfarlyg är ungefär densamma vidde fyra varven. och Uddevallavarvets anläggningar år väl anpassadeför produktion av stora objekt. har mindre dockor än och Uddevalla.Öresundsvarvets anläggning medger inte heller produktion av stora objekt, ulananvänds ofta för speciell teknik för produktion i samarbete med ell störrevarv. Vid produktion av mindre objekt föreligger inte någraskillnader mellan varven. Bortsett från vissa nödvändiga investeringar för attförändra möjligheterna alt tillverka olika typer och storlekar av fartyg samtandra produkter bedöms investeringsbehoven i övrigt variera ganska kraftigtmellan de olika varven. och har förnyat ochförbättrat sina anläggningar så att re- och miljöinvesteringar kommer att varalåga . Anläggningarnas genomsnittliga ålder vid årnågot lägre än vid . Uddevaliavarvet har en färdigställd anläggningsdel(kontor, docka, flak-line) och en betydligt äldre del (maskinverkstad, utruslningsverkstäder)där vissa investeringar torde behövas . Öresundsvarvets anläggningarhar hög genomsnittlig ålder och därmed ett större reinvesteringsbehov än övrigavarv . och har betydligt större resurser förutveckling och projektering än och Öresundsvarvet. Inom deeventuella framlida produktionsområdena har sannolikt inte något av varvennågra betydelsefulla tekniska försprång utom på områdena ,prefabricerade industrianläggningar och undervattensteknik. producerade två och har sedandess ytterligare utvecklat tekniken kring denna fartygstyp. harprojekterat men saknar produktionsteknisk erfarenhet. Svenska Varvs utvecklingsbolag har tillsammans med Arendaldrivit utveckling av olika typer av prefabricerade industrianläggningar (för produk- 1978/79:49 54 tion av ammoniak, urea. metanol, m.m.). Även harbedrivit visst utvecklingsarbete inom detta område, främst avseende kondense-ringsanläggningarför naturgas. har genom konstr-uktion och produktion av ubåtarskaffat sig erfarenhet av undervattensteknik. Varven har i fråga om standardfarlyg varit inriktade påvissa kundkategorier. 1 fråga om marknadsrelalionerna på delta område lordevarvens positioner vara likvärdiga. är etablerat som ett av de ca tio varv i väridensom har producerat , vilket innebären klart marknadsöverlag gentemotvarv som inte kun visa på referensobjekl. - Topsoe har en marknadsmässig framskjutenposition avseende prefabricerade ammoniak- och urea-anläggningar. Den historiska utvecklingen har ett vissl om än myckelbegränsat värde som samlat instrument för den framtida utvecklingen. Del hardärför inte ansetts relevant att göra någon redovisning härav. har inte något av storvarven någon utformadverksamhetsinriktning som med stor sannolikhet leder till lönsamhet. Deframlida affärsmöjligheter som har berörts i del föregående är alla myckelsvårbedömbara dels avseende när i liden de skall kunna realiseras dels volymmässigtoch dels lönsamhelsmässigt. De sinjkturaltemativ som i det följande närmarekommer all belysas måste därför grundas på en myckel osäker bedömning avframliden. De potentiella vinsterna i de angivna framlidaaffärsmöjligheterna motiverar inte att fler olönsamma fartygsorder tecknas.Från strikt företagsekonomiska bedömningar kan det därför allvariigt övervägasom inte en nedläggning av samtliga storvarv kan vara befogad. Om möjligheter skapas för varven alt klara övergången tillangivet pro-duklprogram förefaller det emellertid rimligt att med hänsyn tillmarknadsförutsättningarna diskutera en lämplig storlek av en kvarvarandesvensk varvsindustri. Detta synes då böra ske mot bakgrund av en marknadspotentialsom medför en sysselsättning av 4-6 milj. direkta timmar. En anpassning tilldenna nivå bör ske så snabbi som möjligl för att dels minska föriusterna underanpassningstiden, dels åstadkomma den psykologiska fördel en snabblönsamhetsförbättring ger. 1978/79:49 55 Vid en bedömning av den framlida varvsslruklurenuppkommer, oavsett frägan om kapacitetsnivå, atl ta ställning lill omstrukturen skall inriktas på ett fåtal stora enheter eller flera små. Vid ett sådant ställningslagande bör beakias atlkostnadsnivån per producerad enhet ökar vid minskning av varvssloriekama.Vidare torde en stmklur med fiera små varv komma alt innebära störreinvesteringsbehov än med få stora enheter. En varvsstruktur med flera småvarv skulle innebära siörresvårigheter närdet gäller alt genomföra en allmän reduktion av verksamheten änmed ett fåtal storvarv. Vidare framhålles att ett fåtal storvarv ger siörremöjligheter till koncentration på produkt- och marknadsutveckling, I den efterföljande strukturdiskussionen behandlasenskilda varv på fyra olika kapacitelsnivåer, nämligen: - Nedläggning av varvsverksamheten - Den av 1977 årsanalysgrupp förordade kapaciletsnivån - En maximal nivåavseende en "rimlig"" övre kapacitet, Kapacilelsnivåerna för deolika varven vid fortsatt varvsverksamhel framgår av nedanstående tabell, Kapacitetsallemativ (milj, dir, lim,) I tabell 4 nedan visas alla de kombinationer av varv somär möjliga från envarvslösningar till fyrvarvslösningar, Timvolymen för deolika kombinationerna anges vid de i tabell 3 angivna kapacilelsaltemaliven.En prioritering av stmkturalternativ har gjorts för de företagsekonomisktbästa lös-ningama inom varje kombination. Som fömt nämnts anger marknadsbedömningen inlervallel 46milj, direkta limmar som den volym som kan bli lönsam under början av 1980-lalet,Enligt tabellen ovan finns rum för allt från ett till tre varv inom inlervallel.Del kan konstateras att ingen trevarvslösning ur företagsekonomisk synpunkt ärbättre än den bästa tvåvarvslösningen, 1 tvåvarvslösningen finns nämligenpotential att öka volymen om marknaden skulle förbättras, Tvåvarvslösningamager lägre styckekostnader än trevarvslösningarna. Vidare innebär de att ensenare nedläggning av varvsverksamheten blir mindre kostnadskrävande. Kapacitet i olika strukturer (milj. dir. -(- Uddevallavarvet FyravurvsiösningArendal -\- -t-Uddevallavarvet -l-Öresundsvarvet Av slorvarven har den anläggning som ger störstmöjlighet att agera på alla de angivna produktområdena. har tillsammansmed de bästa tekniska resursema och är dessutom redan etablerade på LNG-marknaden,Tekniska resurser för utveckling av prefabricerade industrianläggningar kan flvttastill , Slutsats: har störst möjlighet alt kunna drivaslönsamt på 1980-lalet. Problem: Del kan vara svårt all lyckas med bådeprefabricerade industrianläggningar och eller andra specialfartyginom ett enda varv. Risken finns atl vi avhänder oss möjlighet att lyckas påflera områden vid en envarvslösning. Dessutom är volymflexibiliteten uppåtbegränsad. ' 1 detta och följande strukturförslag utgår vi från attom produktionsvolym minskas måste turordningsreglerna i Göteborgpåverkas och att följaktligen Eriksbergsöverenskommelsen upphör att gälla föratt undvika oacceptabel åldersstruktur på Göteborgsenheterna. Prop.1978/79:49 57 En tvåvarvslösning ger större möjligheter atl lyckas på fieraproduktområden. Det är dock mindre sannolikt alt två varv kan med lönsamhetuppehålla en så hög volym som motsvarar den av analysgrupp angivna.Däremot kan två varv med minskad kapacitet lill sammantaget ca 6 milj. direktatimmar eventuellt nå lönsamhet. Tvåvarvslösningens nackdel är det högrekostnadsläget vid "bantade"" varv samt svårigheter all genomförabantning och omorientering av verksamheten . Med hänsyn härtill ochtill den ofördelaktiga ålderslmkturen på personalen som kapacitetsminskningarkan medföra bör minskningen maximeras till av den av analysgruppenangivna nivån. Större minskningar förutsätter sannolikt radikalt förändradorganisation inom varven med de risker delta innebär att minska möjlighetemaalt lyckas inom nya produktområden. De tvåvarvslösningar som är ungefär likvärdiga är Kockumsoch samt och Uddevallavarvet. och Uddevallavarvetmaximerar den anläggningsmässiga typflexibiliteten medan och Arendalmaximerar de tekniska utvecklingsresurserna. Skillnaderna mellan de två lösningamaär så små att andra kriterier än företagsekonomiska måste bli avgörande.Således förordas som tvåvarvslösning någon av ovanstående med bägge varven till70%. Slutsats: Bästa tvåvarvslösning är och Arendaleller och Uddevaliavarvet. Sådana lösningar medger god volymflexibiliieluppåt. Problem: Om Uddevaliavarvet behålls finns problemet atlvarvet är oförberett på en omorientering mot andra produkter. 4.3 Tre- och fyravarvslösningar Som framgår av tabell 4 är trevarvslösningar inteföretagsekonomiskt motiverbara. Om en trevarvslösning ändå övervägs anses ,och Uddevaliavarvet böra bibehållas. Olika organisatoriska lösningarmåste härvid prövas som tillåter en kraftig volymreduktion ulan följandeogynnsamma kostnadsstegringar. Arbetsgmppen finner inte skäl motivera en fyravarvslösning. De företagsekonomiskt fördelaktiga strukturallernativenanses vara följande (ulan rangordning): total nedläggning av varvsproduklion och eller och Uddevaliavarvet. 1978/79:49 58 SAMMANFATTNING AV RAPPORT AV ARBETSGRUPPEN FÖR MINDRE OCHMEDELSTORA VARV Analysgruppenhar bestått av följande personer: , ordförande, ,, , sekreterare och , bitr,sekreterare Demindre och medelstora varven 1978/79:49 59 De mindre och medelstora varven Analysarbetet har omfattat följande varv: , AB Varv, , Matlsonfö-relagenmed Varv och , , , och samt , Dessulom har i analysarbetet ingått följande förelag som tillhörSvenska : De mindre och medelstora varven sysselsätter f, n. ca 4600personer vid lolv produkiionsställen. Antalet tjänstemän och arbetare uppgår lillca 900 resp. ca 3 700. Kariskronavarvet är det största företaget av de behandladevarven med av totalt antal anställda. Del minsta varvet. Marinteknik,har av det totala antalet anställda. Vad beträffar omsättning för nybyggnader ochreparationsverksamhet samt ägarstruktur i gruppen mindre och medelstora varvkan varven sammanföras i olika grupper enligt följande sammanställning. Omsättningen har alltsedan 1%0-talet ökat snabbi. Dettagäller såväl nybyggnation som övrig verksamhei, främst reparationer. Värdel avgruppens fartygsleveranser uppgick till ca 750 milj. kr. Reparationsverksamhelen svarar för en relativt liten del ()av den totala omsättningen. Fartygsreparalionema är dock väsentliga för varvensekonomi genom atl de kan utjämna kapacitetsutnyttjandel. De mindre och medelstora varvens orderiäge kansammanfattas enligt följande. Prop.1978/79:49 60 Vid utgången av fanns vid de aktuella varvenbeställningar på sammanlagt 58 fartyg för leverans under åren 1978- 1981förutsatt att s. k. beställarslöd beviljas. Produktionskapaciteten är fullt utnyttjadbaserat på lidigare erhållna order och order tecknade i huvudsak baserade på det av tidigare beviljade s. k. beställarstödet.Flera varv har även produktionen till stor del täckt med sådanabeställningar. Några enheter har ännu inte erhållit nya order som ger fullt kapacitetsutnyttjandeunder . Orderläget för flertalet av varven medför atl del frånsåväl produktions-som sysselsättningssynpunkt är nödvändigi alt nya ordertecknas , i vissa fall , för attsäkerställa fullt kapacitetsutnyttjande . Samtliga varv uppger atl de förhandlar med olikabeställare med förhoppningar all erhålla nya order . 1förhandlingarna är dock frågan om erhållande av statligt beställarslöd av centralbelydelse och kan sägas vara avgörande för de svenska rederiernas möjligheterall teckna nya order på hemmamarknaden. En analys av den aktuella marknadssituationen och marknadsutsiktemavisar på en grundläggande skillnad mellan å ena sidan tank- och bulkfartyg och åandra sidan styckegods- och för specialfrakler inrättade fartyg. Av speciellt intresse för analysgruppen är bedömningen avmarknaden för styckegods- och specialfartyg. För styckegodsfarlyg, liksom för '"övriga""fartygstyper, har konstaterats au efterfrågan förhållit sig i huvudsakkonstant. Dessa fartygstyper har också svarat för nära nog hela nybeställningsvolymenunder . Den siarka och långdragna konjunkturnedgången i destora indu-striländema, liksom den allmänna likviditetsförsämring som tämligenallmänt har drabbat rederinäringen, får dock anses ha haft en återhållande effekt,Å andra sidan har statligt slöd åt inhemska redare och åt på mångahåll bidragit till beställningar som inte svarar emot fraklbehoven.Det skall därför inte uteslutas att det för vissa av dessa delmarknader,exempelvis Ro/Ro-fartyg, kan uppslå temporära överkapaci-telsproblem, dockförmodligen av mindre omfattning än de som f. n, belastar bulkfraktmarknaderna. Den väntade utvecklingen biir sålunda mera normal fördessa fartygstyper. På bör efterfrågan fortsätta atl öka i taktmed den väntade tillväxten av världshandeln. Del finns också skäl att vänta enmera positiv utveckling för handeln med de bearbetade varor, som står främst iblickpunkten för dessa sjöfraktmarknader. än vad gäller råvaror och bränslen,som utgör grundvalen för bulkfraktmarknaderna. De mindre och medelstora varvens produklinriklning har varitvarierande och omfattat färjor, tankfartyg, Ro/Ro-fartyg, cement- ochkemikaliefartyg etc. 1978/79:49 61 Kundinriktningen är geografiskt begränsad till främstSverige och . Exportandelen har varit låg ochnuvarande order-bok innehåller inga fartyg för export, till stor del en effektav det nuvarande statliga beställarstödet lill svenska rederier. Med nuvarandeproduktinriktning konkurrerar varven främst med västeuropeiska varv. Det bör noteras all globalt sett svarar föromkring hälften av produktionen av mindre fartygstyper och att exportinriklningenär högre i än i övriga världen. av produktion exporterasantingen till andra länder inom eller utanför. Deenskilda varvsföretagen framhåller alt en ökad specialisering och inriktning molmer produktionstekniskt krävande fartygstyper synes nödvändig för att iframliden kunna upprätthålla konkurrensförmågan. Historiskt har dock en sådanspecialisering ägt rum och omfattat bl, a, kemika-lielankfartyg, tankfartyg förtransport av fiytande svavel och bogserfartyg för brandbekämpning ochisbrytning. Del låga antalet specialfartyg i den nuvarande orderstocken får sessom ett uttryck för en f n, stor efterfrågan från svenska rederier på mindre slandardtonnageoch Ro/Ro-fartyg, För atl kunna åstadkomma den specialisering som synesnödvändig krävs en målmedveten satsning på produktutveckling m, m. Som exempelpå tänkbar utvecklingsmöjlighet kan nämnas kusttransporler med pråm enligt den s.k, push-bargemetoden, som praktiserats i och nualltmer används i flodsystem. Följandesammanfattande bedömningar kan göras för efterfrågan på mindre fartyg under denärmaste åren i enlighet med marknadsgruppens analyser. Efterfråganpå standardfartyg, såsom mindre tank-, bulk- och Ro/Ro-fartyg, är låg men avnormal karaktär. För övriga fartygstyper såsom fiskefartyg, mudderverk. isbrytandefartyg, kabelutläggare, bogserfartyg, bedöms efterfrågeulvecklingen denärmaste åren vara stabil och av normal karaktär. För att en noggrannarebedömning av marknadspotentialen inom de olika produktområdena skall kunna ges,krävs en separat analys över utbud och efterf"rågan för varje produkttyp,likaväl som en genomgång av konkurrenssituationen. De mindre och medelstora varvens kapacitet uttryckt ikompenserade bmUoregisterton (KBRT) uppgick till ca 150000KBRT, dvs. av den sammanlagda svenska varvskapaciteten. Vissa av varven har levererat avsevärda mängder sektionertill slorvarven under nämnda år. Sektionsleveransema från dessa varv kanuppskattas till ca 40000 lon stål/år, dvs. ungefär samma mängd stål som deövriga mindre och medelstora varven utnyttjar i den egna produktionen. Gmppen konstaterar atl nybyggnadskapacitelen har ökatunder och kommer att öka än mer . Dellaår till stor del en effekt av bortfallet av seklionsleveranser lill storvarvenoch del faktum att de varv som arbetat på denna marknad i stället inriktar sigpå Prop.1978/79:49 62 produktion av fartyg. För vissa varv har även bortfalletav beställningar haft stor betydelse. icke obetydligt kapaciteistillskoll på den marknad somhär avses kan förutses på grund av all de s. k. storvarven för atl upprätthållasysselsättningen på önskvärd nivå, börjar konkurrera om fartygstyper och fartygs-sloriekarsom de normalt inte producerar. Exempel på en sådan ökad konkurrens har redankunnat märkas. Motsvarande tendenser har uppmärksammals också vad beträffarreparationsverksamheten, där de siörre repa-ralionsenheterna, har tagit marknadfrån de mindre varven. För vissa av de mindre och medelstora varven är statligamyndigheters fartygsbeställningar av särskild betydelse för den fortsattaverksamheten. Investeringarna i fartyg hos , och tullverketuppgår för budgetåren 1977/78-1980/81 lill ca 260 milj. kr. enligt nu gällandelångtidsplanering. Dessulom markerar i sin långtidsplan behovav ytteriigare en havsisbrytare. Hur stor del av planerna som kan komma atlrealiseras är beroende av kommandebudgetbehandling. Analysgruppen har från de mindre och medelstora varveninhämtat uppgifter om självkoslnaden för vissa fartygstyper. Självkostnadenför dessa fartyg har jämförts med den internationella prisnivån vid årsskiftet1977-1978. Beiräffande de uppgivna självkostnaderna torde en viss osäkerhetråda, varför slutsatserna får tas med viss försiktighet. Jämförelsen har gett följande resultat. Marknadspris för vissa fartygstyper i förhållande tillförkalkylerad självkostnad Medelstora Ro/Ro-fartyg 60-80 Mindre Ro/Ro-fartyg 90 För de redovisade fartygstyperna varierar som synes självkosfnadstäck-ningenfrån vid jämförelse med den internationella prisnivån. För mer standardbelonade fariyg, såsom tank- och torriastfartyg,inom del marknadssegment som de mindre och medelstora varven bearbetar, visarjämförelser en belydligt sämre självkoslnadstäckning. Varven har lill analysgruppen angeti att de på sinafartygsmarknader är kostnadsmässigt konkurrenskraftiga gentemot vissa avkonkurrenterna, nämligen västtyska och norska varv. Dessa varv kan dock lackvare förmånligare finansieringsvillkor eller direkta statligabyggnadssubsidier erbjuda 10- lägre priser. Gentemot japanska varvanges av de berörda varven en offertprisskillnad på . Mot bakgmnd av nämnda jämförelser och uppgifter haranalysgruppen konstaterat atl del svenska kostnadsläget vid de mindre ochmedelstora varven ligger avsevärt högre än den lägsta internationellakostnadsnivån. 1978/79:49 63 Denna tendens kan vänlas beslå . Gentemotnågra av konkurrentländerna föreligger ingen större skillnad i självkoslnad,men en viss skillnad i offertpris existerar delvis beroende på vissa ländersvarvs-stöd. Enligtanalysgruppen tyder de gjorda intemationella jämförelserna på atl de mindre ochmedelstora varven kommer att utsättas för ett ökat konkurrenstryck från i försiahand lågkostnadsländer. Dessutom kan den redan existerande varvspolitiken hosflera producentländer vänlas leda lill ett ökat skydd för hemmamarknaden med enminskande fri marknad som följd. Varvens möjligheter att konkurrera omexportorder bedöms därför komma atl försämras om inte de svenska varven ges molsvarandeslöd som flera länder f, n. ger sin varvsindustri.