prop · G203200 · 1978-12-31 00:00:00 — För jordbrukets del gäller del framför allt all skördearbetet inte kanpåbörjas förlän daggen försvunnit från grödan, varför arbetet skulle förskjutas.Lantbrukarnas Riksjörbund påpekar alt dessa problem har ökal med den modernatekniken för vallskörden. Den lidigare hässjningsmetodiken har ersatts av ensileringoch skulltorkning av vallfoder, vilka båda metoder bygger på förtorkning pä fältetoch därför är mera daggkänsliga. Spannmålsskörden sker numera nästan enbartmed skördetröska. Även denna metod förutsätter att daggen har torkal frånfälten. När skörden måste fort-sälta in blir daggproblemet merapåtagligt. Normalt skördas också siörre delen av spannmålen i mellansverigeoch . Införande av skulle därförinnebära mera obekväm arbetstid för jordbruket och övertidsersättning föranställd arbetskraft. Redan nu tar man ul den övertid som arbelstidslagstiftningenmedger. Lantbruksstyrelsen tillägger atl lorkningskapacitelen inom jordbruketinte har utvecklats i takt med Iröskningskapaciteten. Däremot har det nyadistributionssystemet med lankhämtning av mjölk medfört att konsekvenserna förmjölkproduktionen skulle bli mindre allvarliga än 1974. Skogs- och lantarbetsgivarförbundetframhåller att utvecklingen skärper problemen med överlid. Under tryck från arbetstagarhållhar arbetstiden avlägsnat sig alltmer från branschens behov och fått alltmindre avvikelser från industrins. Problemen har ökat genom det minskadeantalet fast anställda inom jordbruket, den femte semesterveckan samt ändradefridagsregler för djurskötare. Övertidsultaget har också blivit dyrare. Omsommartid införs anser förbundel därför alt jordbruket måste ges kompensationför extra kostnader. Svenska lantarhetarJÖrhundet motiverar framför allt sillavstyrkande med de svårigheter som omställningen skullemedföra bl. a. för mjölkningsarbelel. Omställningen skulle vålla besvärligheteroch irritation inte bara i jordbruket utan i hela arbetslivet. Förbundet anserliksom Lantbruksstyrelsen all omläggning till ändrad normallid i och för sigskulle vara mer tilltalande, men alt det skulle medföra ell siörre anlal mörkertimmarbåde för jordbruket och trädgårdsanläggningsbranschen, där den mörka årstidenredan nu vållar svårigheter. konstaierar också atl sommarlid skullemedföra merkostnader för jordbruksförvaltningen , men attdenna period är relativt kort. Däremot skulle ha betydande positivaeffekter för skogsförvaltningen, såväl från produktions- somarbetsmiljösynpunkt genom att del innebär en minskad arbetstid under denvarmaste . påpekar dock atlutvecklingen mot stör- Prop.1978/79:200 22 re andel fast lön och hårdare kontroll av arbetstidenmedför att skogsarbe-lama, om sommarlid införs, inte ges större tillfälle atlunder eftermiddagarna besöka affärer, banker etc. Förbundet som har varilpositivt till sommarlid känner därför större tveksamhet . hänvisar lill etl tidigareyttrande som avstyrker införande av , eftersom det skulle innebära enminskning av den effektiva fisketiden för kustfiskare. Även Fiskeristyrelsenpekar på dessa ölägenheter. påpekaratt införande av sommarlid skulle medföra såväl ökade kostnader som sämreservice för väderlekstjänstens avnämare. Observationstiderna vid de synoptiska observalionsstationemaär intemalionellt fastlagda. Införande av skulle innebära enförskjutning och ökade krav på ersättning för obekväm arbetstid och, fördeltidsarbetande observatörer, praktiska problem vid lunchtiden.Observationstiderna, som är väl avpassade lill radio-och TV-sändningar ochflygets avgångstider, skulle försenas och prognoskvalitelen skulledärmed sänkas. som lidigare avstyrkt av dessa skäl,finner nu att skälen för samordning med våra grannländer väger tyngre ochaccepterar därför gemensamt införande av . Statskontoret anser att starka skäl talar för att Sverigehar samma lids-syslem som övriga länder i . Nackdelama av att införasommartid är dock sådana att de inte direkt kan sägas uppväga fördelama. Liksomi sill remissvar på nordiska ministerrådels utredning anser därtörstatskontoret atl en mera övergripande samhällsekonomisk värdering utarbetadenligt vedertagna metoder bör ligga lill grund för ell beslut. Riksrevisionsverketsom under vissa förutsättningar förordar införande av , anser att,även om frågeställningen innehåller flera aspekter som är svåra atl inbegripa ien samhällsekonomisk nyttokostnadskalkyl, försök borde ha gjorts att vägasamman för- och nackdelar lill ett förslag till åtgärd. Statens pris- och kartellnämndmenar atl det saknas sådana kostnadsberäkningar som skulle göra det möjligtall mera säkert avväga för-och nackdelar med ändrad lidsberäkning. Nämnden kaninte utesluta att t. ex. kostnadsökningar inom jordbruket blir övervältrade på konsumen-tema.Hur stor inverkan detta skulle ha på konsumentprisnivån går inte att beräknamed det bristfälliga underlaget. SPK anser också att del hade varit en fördelom man åtminstone i grova drag hade försökt kostnadsmässigt uppskattaeffekterna av en omläggning, särskilt i fråga om energiförbrukningen.Tjänstemännens menar alt promemorian i väsentliga delarsaknar underlag för alt lämpligheten av införande av eller nynormaltid skall kunna bedömas. Frågan om eventuella medicinska och socialaproblem för arbetstagare med oregelbundna och obekväma arbetstider har intealls berörts. De ekonomiska konsekvenserna har knappast alls diskuterats utomvad gäller kommunikationer, jordbruk och fiske. Hur en förändring skullepåverka industrin och dess förhållande till omvärlden har inte alls berörts, inleheller eventuella konsekvenser för byggnads- och anläggningsverksamhel. TCOanser det därför syn- 1978/79:200 23 nerligen angelägel all en utredning, med bl. a.representanter för arbetsmarknadens parter, tillsätts för atl övervägafrågan. menar alt effekterna på näringslivetsproduktionskostnader inte har ändrats . Det kan ifrågasättas omvinsterna av är så stora att de motsvarar kostnaderna för de relativtslora omställningar som blir nödvändiga. Del är nu särskilt angeläget att manuppmärksammar de koslnadshöjande effektema av införande av inom t.ex. jordbruket. Kommunikationstekniska skäl talar givetvis för att även Sverigeskulle införa , om så sker utomlands. Brislen på harmoniseringbeträffande periodvalet minskar emellertid avsevärt fördelama av ett allmäntinförande av . Denna fråga borde ha analyserats närmare. uppfattning saknas därför tillräckligt underlag för en bedömninghuruvida de kommunikalionsmässiga fördelarna är tillräckligt stora för allinföra och man vill inte tillstyrka införande avsommartid. Förberedelsetid m. m. anser att en övergång lill sommarlidkommer all innebära vissa planerings- och trafikledningsproblem och därmedsammanhängande kostnader vilka dock inte exakt låter sig beräknas. Även Postverketmenar att eller ny normallid medför ett tidskrävande arbete. påpekar alt de kommunala trafikförela-gen måste göra vissalidtabells- och tjänstgöringsjusteringar när sommarlid införs resp. upphör.Liknande problem gäller även inom social- och sjukvård, renhållningsverksamhelm.m. anser dock inte problemen större än derelativt enkell ska kunna lösas. Liknande synpunkter framförs avGeneraltullstyrelsen. påpekar att arbelstidsschematmåste ändras . Dessutom anser man atl de allmänna kommunikalionstabellernamåste ändras liksom tiden för öppethållande i affärer och allmännainrättningar. På grund av behovet av förberedelsetid för eventuelltinförande av sommarlid anser alt det bör ske . För SJ:sdel är det angeläget att beslut om eventuellt införande av fattas10-12 månader före ikraftträdandet. SAS anser det önskvärt med 18 månadersvarsel. Beslut nu om 1979 skulle alltså komma i senaste laget. Om införande av påverkar resebehoven, anserSvenska busstrafikförbundet att beslut måste fattas i förväg förall de ändrade resebehoven ska kunna beaktas i planeringen.