prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Ersättningenkan ulgå till blivande mödrar före barnets födelse.Havandeskapspenningen skall som framgår av den allmänna motiveringen uigöra eltstöd för de grupper av kvinnor som har ett fysiskt krävande förvärvsarbete. Havandeskapspenningkan utgå endast i de fall graviditeten förorsakar en nedsättning med minsthälften av kvinnans möjligheter att utföra sitt förvärvsarbete. Vid bedömningenhuruvida en sådan nedsättning föreligger bör beaktas dels vilken typ avarbetsuppgifter som det är fråga om, dels den enskilda kvinnans förmåga atlutföra dessa. Detmåste således ske en bedömning från fall till fall. För de fall där ledigheteninle är nödvändig för att skydda kvinnans hälsa under graviditeten bör intehavandeskapspenning utgå. Då är hon i stället hänvisad till möjligheten att taut föräldrapenning före barnets födelse. Såvitt gällerarbetsuppgifternas art las hänsyn till om de är sådana atl det fysiskt settmedför svårigheter för en gravid kvinna att utföra dem. Från denna synpunkt bördet särskilt beaktas om det i arbetet förekommer tunga lyft, om arbetet tillstor del utförs slående eller om det innebär påfrestande ensidiga rörelser. Föratt dessa faktorer skall beaktas bör även krävas att de återkommer tämligenregelbundet. För de kvinnor som har ett arbete vilket endast i mindre måninnehåller inslag av fysiska påfrestningar bör det vara 1978/79:168 52 naturiigtför en arbetsgivare atl en befrielse sker från vissa arbetsuppgifter. Dessafåll ligger alltså vid sidan om det avsedda tillämpningsområdet förhavandeskapspenningen. Del gäller t. ex. vaktpersonal och patrullerandepoliser. Om en partiell befrielse inte kan ordnas genom en överenskommelse medarbelsgivaren får kvinnan, innan hon ansöker om havandeskapspenning, begäraomplacering i den mån hon har rätt därtill i enlighel med vad som anges i denallmänna motiveringen lill de föreslagna nya reglerna i lagen (1978:410) omrätt till ledighet för vård av barn, m. m. Bedömningen av hur krävande arbetetär skall alllid ske med beakiande av den enskilda kvinnans möjligheter allklara arbetet. Även om etl arbete är fysiskt krävande utgår ingen ersättning omi del enskilda fallel kvinnan har förmåga att utföra det ulan hinder förhavandeskapet. Detförhållandet att arbetet innebären psykisk påfrestning medför inte en rält tillhavandeskapspenning. 1 de fallen torde kvinnan, om arbetsförmågan till följdhärav är nedsatt med minsl hälften på grund av sjukdom, kunna bli berättigadtill sjukpenning. Hon har dessutom alltid räll till föräldrapenning enligl 4kap. 2 § AFL. För att kvinnan skall harätt till havandeskapspenning krävs, som framgår av den allmänna motiveringen,alt hon först har försökt atl få andra arbetsuppgifter. Hon skall därför hossin arbetsgivare begära alt bli omplacerad i enlighet med vad som föreslås iden nya 12 § föräldraledighetslagen. 1 det fall kvinnan har blivit erbjuden enomplacering, har hon inte behov av att avstå från förvärvsarbete. Kvinnan ärnämligen enligt förslaget till ändringar i föräldraledighetslagen i principskyddad mot en minskning av löneförmånerna, oberoende av lill vilket arbetehon omplaceras. Om hon av någon orsak inte vill godta en föreslagen skäligomplacering, skall hon i princip inle ha möjlighet atl erhållahavandeskapspenning. Det krävs dock inle all kvinnan godtar en omplacering, sominnebär alt hon måste byta arbetsplats. För bedömningen av vilka omplaceringarsom bör godtas kan i övrigt hänvisas till förarbetena lill 7 § andra stycketanställningsskyddslagen (prop. 1973:129 s. 121 och 243) och till de motsvarandeprinciperna inom arbetslöshetsförsäkringen. Föratt arbelsgivaren skall ha möjlighet att ordna en omplacering, bör kvinnan iett tidigt skede av havandeskapet varsko arbetsgivaren om att hon vill bliomplacerad. Jag återkommer lill frågan om omplacering i anslulning till 12 §föräldraledighetslagen. Här skall endasi erinras om atl kvinnan enligl deföreslagna reglerna måste anmäla till arbelsgivaren minst en månad i förväg atthon vill utnyttja sin rätt till omplacering. Om hon försitlerdenna tid ocharbetsgivaren på grund härav inle kan placera om henne föreligger inteförutsättningar föratt utge havandeskapspenning. Om kvinnan inom räll lid, dvs.en månad, begär att bli omplacerad endast för i anslutning tillden beräknade nedkomsten, kan detta vara svårt atl ordna. Arbetsgivaren hardock en skyldighet att, om så är möjligt, placera om henne även för en kortaretid. När detla inle är möjligl får dock kravet att hon inte kan beredas Prop.1978/79:168 53 andraarbetsuppgifter anses vara uppfyllt och en bedömning göras av hennesmöjligheler alt ulföra sina ordinarie arbetsuppgifter.. Omkvinnan saknar möjligheteratt få andra mindre fysiskt ansträngandearbetsuppgifter på sin arbetsplats krävs för att havandeskapspenning skall utgåatl hon till följd av havandeskapet inte kan utföra uppgifterna i det arbetehon har. Vid prövning av rälten till havandeskapspenning skall också klarläggasatt kvinnan faktiskt utför förvärvsarbete. Avsikten är t. ex. inte att enkvinna som har ett fysiskt lungl säsongarbete skall kunna få ersättning,oavsett om arbetsförmågan som sådan är nedsatt, då hon inle allsskulle ha ulförl förvärvsarbete. Det avgörande är, som framgår av vad förutsagls, atl hon fakiiskt behöver vara ledig från elt arbete som hon på grund avgraviditeten inte kan utföra. Bedömningen av i vilken utsträckning kvinnanfaktiskt arbelar får i försia hand grundas på utlåtande från arbetsgivaren ochhennes uppgifter i ansökan. Även kvinnans sjukpenning kan ge viss upplysning.Det bör krävas atl hon skulle ha utfört förvärvsarbete åtminstone en kortaretid för vilken hon begär ersättning. Somhar angivits i den allmänna motiveringen är det förutsatt atl nedsättningen avkvinnans möjligheler atl ulföra arbete består under en längre tid.Havandeskapspenningen skall därför liksom sjukpenning enligt 7 § utgå för varjedag, således även för arbetsfria dagar. Även vid uttag av havandeskapspenningunder utgår ersättning , dvs. med undanlag frånbestämmelsen i 10 § om insjuknandedag och fridagar. Det avgörande är, somframgår av vad sagts, alt hon faktiskt behöver vara ledig från eltarbete som hon på grund av graviditeten inle kan ulföra. Somframgår av den allmänna motiveringen kan havandeskapspenning utgå under högst50 dagar. Den prövning som sker av rätlen till havandeskapspenning skall varadensamma oavsett om ersättning begärs för längre eller . a. att kvinnan i försia hand alltid skall visa att hon begärtomplacering. Hon torde dock självfallet fl lättare att styrka sin rätt lillhavandeskapspenning ju närmare barnets födelse hon kommer. Kvinnanskall enligt iredje stycket ansöka om havandeskapspenning, varefterförsäkringskassan efter prövning meddelar beslut i frågan. I beslutet skallanges ersättning kan utgå. Delta innebär inte atlhavandeskapspenning alltid utgår för hela den liden. Den somhavandeskapspenning kan utgå skall alltid anges, för aU kvinnan skall fåkännedom om när rätt lill havandeskapspenning inte längre föreligger. Närbarnel föds upphör dock alltid rälten till havandeskapspenning. Avsikten ärsåsom lidigare nämnts att kvinnan skall begära omplacering och omsådan inte kan erbjudas henne därefier ansöka om havandeskapspenning. Ansökankommer därför i de fiesta fall att göras före den sextionde dagen.Försäkringskassan skall i sitt beslut ange från vilken dag ersättning kan utgå.Om kvinnans ansökan om havandeskapspenning inkommer efter den tidpunkt frånvilken hon begär ersättning kan i princip retroaktiv ersällning Prop, 1978/79:168 54 Ansökningsdagen jämställs här med anmälningsdagen enligt 10 § fiärdestycket vid sjukdom, varför samma grunder för bedömningen avsetts gälla.Havandeskapspenning kan liksom sjukpenning inte utgå förden lid, när honfortfarande förvärvsarbetar. Itredje styckel anges vilka intyg som bör fogas lill ansökan omhavandeskapspenning. Kvinnan bör till vägledning för bedömningen av rätten tillersättning ange vilka arbetsuppgifter hon har. Häri ligger atl hon bör ange påvad sätt arbetsuppgifterna är fysiskt påfrestande och i vilken utsträckning honskulle ha utfört dessa för vilken hon begär ersättning. Vidarebör hon ange om hon har möjlighet eller inle att bli omplacerad enligl 12 §lagen (1978:410) om rätt lill ledighet för vård av barn, m. m.Försäkringskassan bör kräva att kvinnans uppgifter styrks med etl utlåtandefrån hennes arbetsgivare. De närmare skälen varför omplacering inte har kommitlill stånd bör vara angivna i utlåtandet. 1det fall på annal sätt än genom utlåtande kan erhållaerforderiiga uppgifter som styrker kvinnans påståenden, kan kravet på utlåtandeefterges. Istället förett utlåtande kan t. ex. godtas ett protokoll från enförhandling mellan arbelsgivaren och den berörda fackliga organisaiionen. Utlåtandetär alt betrakta endast som ett bevismedel. Om på annal sättkan fl information om kvinnans arbetsuppgifter behöver inte utlåtande krävas. Idet fall etl utlåtande inte kan företes, exempelvis när kvinnan är enegenföreiagare, åligger det kvinnan atl, om så begär, påannal sätt styrka sina påståenden i ansökan, om vilka arbetsuppgifter hon har. Utlåtandetfrån arbetsplatsen bör även kunna ge en god vägledning för de läkare somutfärdar intyg om kvinnans möjligheter att utföra de arbetsuppgifter hon har.Till skillnad från utlåtandet från arbetsgivaren skall läkarintyg alltidföretes. Iläkarintyget bör noggrant anges de arbetsuppgifter, vilka läkaren anser utgöraelt hinder för kvinnans fortsatta förvärvsarbete. Ifemte stycket anges alt vad i lag eller annan författning föreskrivs omsjukpenning skall gälla även för havandeskapspenning. Detta innebär bl. a. attbeslut om havandeskapspenning skall fattas av den allmänna försäkringskassahos vilken kvinnan är inskriven och att havandeskapspenning kan utgå på sammasätt som sjukpenning i form av hel eller halv ersättning. Ersättningen ärvidare skattepliktig och ATP-grundande. Sjukpenningutgår inte under tid då föräldrapenning utgår (4 kap. 19 § AFL). Till följd avall samma regler gäller för havandeskapspenning som för sjukpenning utgår ejheller havandeskapspenning som föräldrapenning. Däremoigäller lill följd av specialreglering i denna paragraf inte reglerna försjukpenning såvitt avser 10 §. Dock skall somjag tidigare nämnt ansökningsdageni 9 § jämställas med anmälningsdagen i 10 § fjärde stycket. Havandeskapspenningkan sålunda inte utgå för lid före ansökningsdagen om inte Prop.1978/79:168 55 någonundantagssiiuation i enlighet med 10 ij fjärde slyckel föreligger. Enligtfemie stycket utgår inle havundeskupspenning i del läll kvinnan för summu liduppbur sjukpenning. Härigenom är del inte möjligt atl uppbära exempelvis halvsjukpenning och hel havundeskupspenning. Däremoi kan hon utfå halvsjukpenning och halv havundeskupspenning. Föräldrapenningär en förmån som grundar sig på förälderns tillhörighet lill försäkringen.Avsikten har aldrig varit all föräldrapenning skall kunna utgå för utomlandsbosatta barn. Genom att kraven i AFL på inskrivning och bosättning inte gällerför barnel, från vilken rätten till föräldrapenning i vissa fall härieds,saknas uttryckliga regler om all föräldrapenning endasi skall utgå för vård avi bosatta barn. 1det nya tredje stycket i paragrafen har därför skrivits in en regel atlföräldrapenning utgår för vård av barn endasi om barnel är bosall i Sverige.Däremoi krävs del inte att barnel har svenskt medborgarskap. Vidbedömningen av bosätlningsfrågan skall ledning hämtas från folkbokföringensbestämmelser på samma sätt som för den allmänna försäkringen i övrigl. Föratt en förälder skall få föräldrapenning krävs bl. a. att föräldern ärinskriven hos . innebär vanligen alt denna förälder ärbosatt i . Enligt folkbokföringsförordningen (1967:198) är etl levandefött barns kyrkobokföring beroende av moderns bosättning. Om modern är bosall iSverige är därför även barnel all anse som bosall här och del oavsett om modernär inskriven i försäkringskassa. Föräldrapenning i samband med barns födelseutgår till barnels fader om han är inskriven hos allmän försäkringskassa samtmodern och barnet är bosatta i . Om däremot modern är bosatt och föderbarnel utom rikel, kan fadern få rätt till föräldrapenning endast underförutsättning att barnet kommer till och blir bosall här. Delsamma börgälla för föräldrapenning för lillfällig vård av barn. Delta innebär bl. a. atlen fader, som är inskriven i försäkringskassa i , har rält lill deföreslagna lio dagarna med föräldrapenning vid barns födelse enligl 8 § om ävenbarnet är bosalt här. Regelnatt barnet skall vara bosalt i rikel innebär för den särskildaföräldrapenningen enligt 11 § att någon registrering av de intebehöver ske när barnet är bosatt utomlands, oaktat någon av föräldrarna ärinskriven hos allmän försäkringskassa. Särskild föräldrapenning kan utgå tilldess barnet fyller eller har avslutat det första skolåret. Om barnetkommer till och blir bosatt här blir föräldrarna, omvillkoren för denna föräldrapenning i övrigl är uppfyllda, berättigade lillsärskild föräldrapenning . Däremot kan ersättning inte utgå ombarnet endast tillfälligt besöker , efiersom det då inte anses bosatt 1978/79:168 56 Föräldersom är inskriven hos kan, om även barnel är bosatt i ,uppbära samlliga former av föräldrapenning, även om föräldern vårdar barnelutomlands. Härför krävs dock enligl hänvisningen i 20 § till 3 kap. 17 § att deangivna villkoren är uppfyllda. 1fjärde stycket har en specialregel införts som gäller föräldrapenning i sambandmed adoplion. Regeln innebär atl ell barn är alt anse som bosatt i omde blivande adoptivföräldrarna är bosatta här. I del fall endast en personavser att adoptera elt barn gäller villkoret om bosättning för denna person. Somframgår av den allmänna motiveringen är en förulsätlning för altföräldrapenning skall utgå atl den förälder som uppbär föräldrapenning svararför den faktiska vården av barnet ersättning utgår. För attvårdbegreppet skall vara entydigt inom föräldraförsäkringen föreslås en ändringi denna paragrafs andra siycke. Kravetatt föräldern skall vårda barnel för att få rätt till föräldrapenning ärdetsamma som för rätten till ledighet enligt föräldraledighetslagen. Föredragandenuttalade i prop. 1977/78:104(sid. 41) att det avgörande för en förälders rätttill ledighet är atl föräldern fakiiskt vårdar barnel genom alt ta hand om detunderden aktuella perioden. Därmed avsågs enligt föredraganden inte ettfortlöpande omhändertagande. En förälder måste även kunna ägna sig åt andrauppgifter som är förenade med familjens skötsel. Omformuleringen i andrastycket är en markering av all kravet på att föräldern faktiskt tar hand ombarnet skärps för föräldrapenning i samband med barns födelse så all detöverensstämmer med vad som gäller för övrig föräldrapenning och föräldraledighet.Om båda föräldrarna med stöd av ledighetslagen är hemma för att vårda barn bördet krävas att båda lar del i den faktiska vården. Enförälder som bedriver bundna heltidsstudier kan normalt inte anses uppfyllakravet på alt han eller hon vårdar barn i den utsträckningen attföräldrapenning kan utgå. Om studierna är föriagda till sådan tid att föräldernändå kan anses uppfylla vårdnadskravet kan dock föräldrapenning utgå. Reglerför samordning av föräldrapenning och utbildningsbidrag eller särskiltvuxenstudiestöd har föreslagits i proposition om sjukförsäkringsförmåner vidarbetsmarknadsutbildning och vissa vuxenstudier m. m. 119 §har föreskrivits attföräldrapenning inte kan utgå som bl. a. sjukpenning. Härigenomförhindras aU samhället utger dubbla bidrag till en persons uppehälle. Tvåföräldrar kan enligt nuvarande regler inte uppbära föräldrapenning isamband med barns födelse. De kan däremot avlösa varandra i Prop.1978/79:168 57 vårdenav barnel och därvid uppbära halv föräldrapening vardera. Ändringen avordalydelsen i paragrafen är enbart av teknisk art och medför i detta avseendeingen ändring i sak. - Sanmna avräkningsregler föreslås gälla för halvföräldrapenning enligt 2 S som för övrig föräldrapenning. Dessa nya reglerkommenterar jag i anslutning lill 20 § fiärde slyckel. Bestämmelsernai denna paragraf avser föräldrapenning vid adoplion. Rälien lillföräldrapenning föreslås utsträckt lill alt gälla barn som inlehar fyllt . Beträffande adoptivbarn ärsåväl barnets ålder som tidpunkten då föräldern får det i sin vård avgörandeförrätten till föräldrapenning. 1 övrigt harenligi andra stycket de förföräldrapenning i samband med barns födelse gällande reglerna tillämpning. Nunämnda ersättningsregler gäller även för fosterförälder som lar emot ett barn iavsikt att adoptera det. Den nya rälten till de 180dagarna vid adoption av barn som fyllt åtta men inte bör på samma sättsom vid höjningen den från sju lill ålta år gälla endasi omadoptivföräldrarna får barnet i sin vård eller adoptionen äger rum efterikraftträdandet. Ändringeni försia slyckel innebär alt föräldrarna är berättigade till ersällning sålänge barnel inle har fyllt , gäller en tioårsgräns. Genomtilläggen i punkterna 1-2 blir en förälder berättigad till föräldrapenning förtillfällig vård av barn även i samband med smitta hos barnel eller dessordinarie vårdare. Bestämmelsentar sikte på att någon utan att vara sjuk har fått en smittsam sjukdom eller påannat sätl är smittförande. Vidare avses del fallet atl någon misstänks för altsprida smitta. De sjukdomar som här avsesär förutom de allmänfariiga sjukdomarna som anges i smiiiskyddskungörelsen(1968:234, ändrad senasi 1976:44), mera allvariiga barnsjukdomar vilka medförrisk atl en sjukdom sprids. Om elt barn har fåll huvudlöss får detta anses varajämställt med smitta. Med barnets ordinarie vårdare avses som f. n. förälder,dagmamma eller annan vårdare. I det fall en dagbarnvårdare som vanligen vårdarbarnel har en smittsam sjukdom eller misstänks vara smittad kan ersällning ulgålill föräldern, om denne lill följd härav behöver avstå från förvärvsarbeie föratt vårda barnet. Däremoi är kravet inle uppfyllt om andra barn hos dagmammanär smittade eller misstänks vara smittförande och barnet lill följd härav intefår vistas hos sin ordinarie vårdare. 1978/79:168 58 Förräll till ersällning vid smitta hos barnel eller dess ordinarie vårdare krävssåsom f n. vid sjukdom att föräldern har behov av att avstå frånförvärvsarbete. innebär all förälderns försäkran bör innehålla uppgiftsåväl om att barnet eller den ordinarie vårdaren är smittförande ellermisslänks vara smittförande som alt barnel lill följd härav inte kan vara hossin ordinarie vårdare. Bestämmelsernai denna paragraf innebär ändring av gällande regler genom alt ersätiningslidendelas upp på olika ändamål. Vidare frikopplas beräkningen av antalet dagarfrån anlalel barn i en familj. Fördeändamål som anges i 8 § försia slyckel skall ersällning kunna ulgå under högst60 dagar per barn och år sammanlagl. Om del i en familj finns fiera barn utökassåledes anlalel ersätiningsdagar med sextio för varje barn. Någon möjlighet attöverföra dagar med rält till ersättning från ett barn till elt annal barn inomfamiljen finns dock inle. Antaletersätiningsdagar är detsamma oavsell om en förälder ensam har vårdnaden ombarnel eller om föräldrarna delar på vårdnaden. Enligl nu gällande bestämmelserär den förälder som vanligen inte har barnel i sin vård beroende av samtyckefrån den andre föräldern för alt kunna la ut ersättning. Den föreslagnalydelsen av paragrafen innebär all båda föräldrarna, på samma säll som föruttag av föräldrapenning i samband med barns födelse enligl 2 §, är likaberättigade till ersättning. Om båda föräldrarna gör anspråk på föräldrapenningför samma lid får avgöra vem av dem som är berättigad. Detavgörande för rätt lill föräldrapenning är att föräldern har behov av atl avståfrån förvärvsarbeie för att fakiiskt vårda barnel. Medförälder avses enligt även adoptivförälder. Vidare likställsenligt 20 kap. 4 § försia styckel med barn ocksä fosterbarn. Detta innebär attäven fosterföräldrar är berättigade alt erhålla föräldrapenning för tillfälligvård av barn. Någon uttrycklig beslämmelse angående fördelningen av de 60dagarna mellan olika föräldrakategorier finns inle. Detta med hänsyn till alträtten lill föräldrapenning för lillfällig vård av barn enligt 8 § ärbehovsprövad. Isamband med barns födelse har fadern rält till föräldrapenning enligl 8 § andraslyckel. Tiden är enligl 9 § bestämd . är inte som de60 dagarna beräknade per kalenderår utan knutna till barnets födelse. Föräldrapenningeni samband med barns födelse utgår vid enkel- och fierbörd.Dagantalet är enligt 9 § bestämfpå samma sätt, så att ersättning utgår även vid fierbarnsfödsel. Avräkningsreglernai nuvarande andra slyckel har överförts till 20 § fjärde stycket. Prop.1978/79:168 59 Densärskilda föräldrapenningen utgår f. n. per barn, utom vidflerbarnsfödsel. Såsom framgår av den allmänna motiveringen föreslås atlhuvudregeln skall gälla även vid flerbarnsfödsel. Till följd härav slopasspecialregeln i det nuvarande fjärde stycket. Genomdel nya fjärde stycket i paragrafen har för vissa angivna ändamål skapatsmöjlighet för föräldrarna att utnyttja särskild föräldrapenning utan attsamtidigt vårda barnel. En förälder har enligt Oärde styckel rätt till särskildföräldrapenning vid deltagande i föräldrautbildning. Med föräldrautbildningavses den ulbildning som anordnas för blivande och nyblivna föräldrar av bl. a.huvudmännen för sjukvården. Föräldrautbildningen skall som framgår av denallmänna motiveringen genomföras som en kurs, med ca åtta lektioner förebarnets födelse och samma anlal gånger efter den tidpunkten. Utbildningen skalldock kunna läggas upp på annat sätt. Ersättningen skall därför kunna tas ut somhel, halv eller fjärdedels särskild föräldrapenning beroende på hurutbildningen är anordnad. För alt ersättning skall utgå får föräldernförvärvsarbeta högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. En förälder somarbetar heltid kan därför inle få ersällning oavsett om utbildningen är föriagdtill kvällslid. Särskildföräldrapenning utgår enligt första stycket per barn. Om det i enfamilj redan finns elt barn kan föräldrarna ha outnyttjade dagar som gäller detbarnet. Någon avräkning skall inte ske från utan avräkning får skefrån de som lillkommer för det väntade barnet. Särskildföräldrapenning som utgår under tid för föräldrautbildningen kan enligt fjärdestycket andra punkten tas ut även före barnels födelse. För all ersättningskall utgå bör krävas ett moderskapsintyg på samma sätl som vid uttag förenedkomsten av föräldrapenning i samband med barns födelse. Vidare kanförsäkringskassan såsom framgår av 20 § infordra intyg om alt förälderndeltagit i föräldrautbildning. Harföräldrarna gemensamt vårdnaden om barnel skall den särskilda föräldrapenningenenligl andra stycket fördelas så all vardera föräldern får . Om modernär gift med barnets fader blir föräldrarna automatisktgemensamma vårdnadshavare till det väntade barnet. Ersätiningsliden börfördelas lika mellan föräldrarna och avräkning ske från det antal dagarrespektive förälder fått sig tilldelat. En person som är fader lill det väntadebarnel, men inle är gift med modern, har ingen självständig rätt lillersättning. För alt fadern i detla fall skall få ersättning krävs att modernenligt 12 § avslår från molsvarande antal dagar med särskild föräldrapenning. Föredragandenuttalade i prop. 1976/77:117 s. 52 atl adoptivföräldrar vjd lillämpning av 11 §är likställda med biologiska föräldrar. Detta gäller självfallel endast i defall då de har fått barnel i sin vård eller adoption har skett. Enadoptivförälder har därför ingen möjlighet att få ut ersättning i 1978/79:168 60 sambandmed föräldrautbildning före barnels ankomsi eller adoplion av barnel. Förutomi samband med föräldrautbildning skall särskild föräldrapenning kunna ulgå dåföräldern besöker förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barneldeltar. Denna rätt regleras nu delvis inom ramen för föräldrapenning förlillfällig vård av barn. Vid överflyttningen av denna ersällning lill särskildföräldrapenning ändras delvis förutsätlningarna för att ersättning skall utgå.