prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — En ökad samordning av enskilda och statliga insaiser bör äveneftersträvas, då en inhemsk konkurrens sker på bekostnad av bl. 2 Organisatoriska frågor m. m. Flertalet av remissinstanserna tillstyrker utredningensförslag om ett sammanförande av ulsädesföreningen och utsädesbolaget. Däremotframförs viss kritik mot enskildheter i utredningens organisaioriska förslag,bl. a. beträffande ulsädesföreningens filialverksamhet. 2.1 SIDA:(Se 6.1) 2.2 Statskontoret:Statskontoret vill inledningsvis beklaga att någon samverkan mellanexisterande växlförädlingsförelag ej synes möjlig att nå. Växtförädling ärkapilalkrävande och den svenska marknaden är liten varför en samordningbeiräffande t.ex. arbetsfördelning av praktiskt föräd-lingsarbete varilönskvärd. Med tanke på det gemensamma ansvar stat och näring har förförädlingsarbetet inslämmer statskontoret i utredningens mening alt staten börla initiativ till förhandlingar med jordbruksnäringens representanter i syfteatt nå ett samgående. Jordbrukskooperationen har inom andra sektorer (i. ex.beträffande kreatur) engagerat sig inom förädlingsledet på ett för både näringensoch landels behov uppenbarligen lyckat sätl. Genom ett sammanförande avutsädesföreningen och utsädesaktiebolaget torde en effektivitetshöjandeintegrering av förädling och marknadsföring nås. Avslutningsvis förklarar sig statskontoret berett attefter statsmakternas beslul bilräda den organisationskommitté som utredningenföreslår skall söka förverkliga de tankegångar och förslag som framlagts ibetänkandet. 1978/79:130 47 2.3 : RRV har ingelatt erinra mot huvuddragen i ulredningens förslag på dessa punkter. RRV villunderstryka utredningens ståndpunkt att statliga bidrag tillförädlingsverksamheten endast anvisas till avgränsade projekt. Till skillnadfrån utredningen anser RRV att företagsekonomiskt motiverad förädling inteskall finansieras med bidrag även om den skulle anses vara ""intedirekt lönsam"". Företagets långsikliga forsknings- ochutvecklingsverksamhet bör, enligt RRV, i princip finansieras av intäkter frånförädlingsverksamheten. Det bördock vara möjligt för företagel att iprojektform bedriva sådan verksamhet mot ersättning i form av externa bidrag. 2.4 Lantbruksstyrelsen:Av de presenterade alternativen för utformningen av förädlingsverksamheten iSvalöv för utredningen fram ett huvudförslag, som innebär att ulsädesföreningenoch utsädesbolaget förs samman till ett gemensamt bolag med engagemang frånsåväl staten som jordbrukskooperationen. Lantbruksstyrelsen delaruppfattningen att en sådan organisation är den bästa lösningen. Skulle det intevara möjligt atl förhandlingsvägen åstadkomma en sådan lösning är styrelsendäremot tveksam om det alternativa förslag utredningen rekommenderar i förstahand, dvs. samma organisation som i huvudalternativet men under helstatligthuvudmannaskap, vore en lämplig lösning. Ett förstatligande av enbart förädlingsverksamhetenoch en omprövning av samarbetet med utsädesbolaget torde kunna leda till etteffeklivare syslem än upprättande av en egen marknadsföringsavdelning i etthelstatligt organ. Utredningen aktualiserar frågan om verksamhetenslokalisering inom svalövsföretagel. En ökad satsning på de externaavdelningarna - Ham-menhögs-, Ultuna- och norrlandsavdelningarna - synes välmoiiverad utifrån tidigare anförda synpunkier på prioritering av marginellaområden och grödor. Beträffande filialerna är flera utvecklingsvägar tänkbara.En väl förgrenad sortprovningsverksamhet torde även i framliden vara nödvändigom företaget skall kunna uppfylla den inledningsvis angivna målsättningen.Huruvida detla förutsätter en organisation av nuvarande karaktär, med förädlareutplacerade på vissa filialer, eller kan åstadkommas med en enklare och meraresursbesparande utformning bör bli föremål för en särskild översyn. Ennärmare samordning av sortprovningsverksamhet,eventuellt med utnyttjande av vissa filialer som fasta försöksstationer, ärett tänkbart alternativ för rationalisering av verksamheten. De resurser someventuellt kan frigöras borde i första hand omfördelas till de externaavdelningarna. Filialernas betydelse som replipunkter för spridning avinformation om företagets sortmaterial torde ha minskal . 2.5 : avstår frånatl la närmare ställning till det framförda förslaget om inrättande av ett särskilt nybildat företag, . Viktigt är emellerlid alt den högtstående forskning, som pågår vid nuvarande , inte blir lillbakasait i samband med en eventuell sammanslagning med svenska utsä desbolagel. Redan före en sådan sammanslagning bör man komma överens om alt speciella medel måste anslås till ändamål som inte blir ekonomiskt lönsamma för företaget, t. ex. viss grundforskning och kvalitets- och resi stensforskning. Utredningens alternativa förslag om att staten i stället skulle överta ansvarei för utsädesföreningen bör också allvarligt övervä gas. Prop.1978/79:130 48 2.6 Statensnaturvetenskapliga forskningsråd: Utan atl här närmare gå in på de olikaorganisatoriska förslag som utredningen diskuterar, vill NFR ansluta sig tillutredningens huvudförslag, som innebär att ett nybildat företag, ,bildasmed ansvarstagande från såväl staten som lantbrukarnas egenorganisation. Företagets huvudmålsättning skall vara att förse svenskjordbruks- och trädgårdsnäring med det sortmaterial de behöver. 2.7 Statenscentrala frökontrollanstalt: Slyrelsen anser att en bred samverkan i och försig vore önskvärd, men finner liksom ulredningen att förutsättningar för ensådan samverkan f. n. saknas. Det är angeläget att bedriva förädling av trädgårdsväxter ilandet. Med hänsyn till den vilja lill samverkan som finns hosförädlingsföretagen i landet anser styrelsen det önskvärt alt staten snarastlar upp förhandlingar därom. I likhet med utredningen finner styrelsen atl ettsamgående mellan och Allmänna svenskautsädesakliebolaget i ett gemensamt bolag benämnl kommer allinnebära belydande fördelar. Delta gemensamma förelag skulle få siörreslagkraft och kan engageras i såväl forsknings- och ulvecklingsarbele sommarknadsföring och serviceverksamhet. Försäljningsverksamheten kan bli enbetydelsefull del dels genom sammankoppling med lanimännenföreningarnasförsäljningsorganisation dels genom inrättandet av en exportenhet. Det bliremellertid nödvändigt atl finna en lösning som gör det möjligt inrymma den vidSveriges nu befintliga forskningsverksamheien i en organisationdär den jämte annan sådan verksamhet på växtförädlingsområdet kan välutnyttjas. Styrelsen anser alt statens framtida åtagande i praktiskväxtförädling och marknadsföring så långt möjligt bör vara konkurrensneutralt.Slatligt bidrag för speciella, viktiga uppgifter t. ex. förädling för vissaområden och av speciella växtslag erfordras dock. Sådant bidrag bör emellertidvara projektbundet och ej anvisat till allmän verksamhei. Styrelsen vill starkt understryka alt statliga medel ejbör utgå till att siödja t.ex. verksamheten i gällande utsädeskontroll.Eventuell serviceanalysering skall finansieras helt inom förelagets ram. 1övrigt bör den officiella enheten för utsädeskontroll i anlitas. 2.8 : Förslaget altsammanföra Svalöfsorgani- saiionerna lill en enhet bör ses som en fördel framför nuvarande syslem. Del glapp mellan sorlframställning och sortdislribution, som två olika före lag inneburit, har varit ett handikapp. Allmänna svenska utsädesakliebola- gels mellanställning med expansionsmöjligheter i stort sett endasl på ex port har dels försvårat växlförädlarnas direktkontakter med de lokala lant männenföreningarna, dels verkat snedvridande. Ett direkl samband med lanlmännenföreningarna bör stärka deras inflylande och därmed innebära en för del bättre geografisk avvägning av växtförädlingsinsatser. Ett förväntat siörre, direkt engagemang frånjordbmkskooperalionens sida skulle man emellertid förlora med ulredningensandra förslag att helt förstatliga Svalöfsorganisationerna vid sammanslagning.Delta system skulle däremot möjliggöra en fastare integrering med övriglanlbruksvetenskaplig verksamhet i de av lantbruksuniversitetupporganiserade, fyra försöksdislrikten inom landet. Enligt uppfattning skulle en mereffektiv uppläggning nås om sortframslällning och kortsiktig forskning stodunder 1978/79:130 49 Delta skulle kunna nås genom att följautredningens förslag till en kooperationsägd, statsundersiödd sammanslagning avSveriges utsädestörening och Allmänna svenska utsädesakliebolaget. åtminstonevad gäller sortframställning av fiöförökade växtslag, kortsiktig forskningrörande dessa samt distribution av basutsäde. Genom engagemang från såväljordbrukskooperationen som staten bör man kunna garanlera en inrikining intebara mol del kommersiellt viktiga exportmålet utan även mot målet att försesvensk växtodling med effektivt sortmalerial. Statsstöd bör härvid utgå tillkommersiellt ej attraktiva, men för odlingen viktiga, växtslag. Detta börgivetvis ej hindra att statligt stöd utgår även till andra förädlingsföretagför förädlingsuppgifter av stor odlingsmässig betydelse, men lågl kommersielltintresse. Det är en fördel att konkurrens om anslagen råder mellanolika förädlingsföretag. Staien bör med växtslagsmässig eller geografiskprojektmärkning av sina anslag vid behov kunna verka direkt dirigerande. Den detaljerade utformningen av det nya måstefinna sin lösning förhandlingsvägen. Den långsiktiga, statsunderstödda forskningen bör heltfrikopplas från det kommersiella företaget. Härigenom skulle man också nå enkonkurrensmässigt mer rältvis behandling av samtliga förädlingsföretag. Dessutomskulle nordiska kontakter inom förädlingsforskningen underlättas då detta, somutredningen också påpekar (sid. 73). främjas av att denna forskning bedrivs avofficiella institutioner. Därtill skulle man vara fri att lokalisera denlångsiktiga forskningen i nära kontakt med annan av kommersiella hänsynobunden forskning inom jordbruks- och trädgärdsvetenskap. En dylik,kommersiellt helt oberoende forskningsenhet skulle - om tillräckligt stor -också kunna svara för de behov av officiell, objektiv information och övrigservice som sorlprövning, frökontroll, växlskydd, genbank, växtsortnämnd. etc.kan förutsättas ha. 2.9 : Föreningen vill med beklagandekonstatera att och ställt sig avvisande till enbred samverkan på växtförädlingens område. Att utredningens förslag beträffandeden svenska växtförädlingen mot denna bakgrund i huvudsak koncentreras molSvalövsorganisationen synes ur föreningens synpunkt vara följdriktigt ochkorrekt. Föreningen vill dock framhålla, med utgångspunkt i utredningensbedömning att eventuellt en framtida samverkan skulle kunna vara aktuell, attdet skulle ha varit av siort intresse att ha haft möjlighet att ta del avutredningens uppfattning om hur en sådan samverkan skulle kunna komma tilluttryck. Utredningen har därvidlag inte redovisat de bakomliggande orsakernatill sin bedömning om att framtida samverkan skulle vara möjlig. Icke minsthade ett sådant underlag varit av värde vid bedömningav huruvida utredningensförslag kan underlätta en djupare samverkan. En viss positiv viljakan dock redan nu som utredningen konstaterat skönjas i Hilleshögs Frö AB:sställningstagande beträffande eventuell forskningssamverkan vad gällerlantbruksväxier och W. intresse för samverkan påträdgårdsväxtförädlingens område. Föreningen vill i anslutning härtill markerasin inställning att denna samverkan inte under några omständigheter får kommatill stånd på bekostnad av att förädlingsorganisationen i delas upp. Ur föreningens synpunki ärdet synnerligen viktigt attkonstatera att utredningen vid sin presentation av huvudalternativ och andratänkbara alternativ inte i något avseende uttalat någon preferens som innebären 4 1978(79. Prop.1978/79:130 50 splittring av den växtförädling som bedrivs avföreningen på sätt som kommer till uitryck i den tredje modellen nämligen uppdelning av växtförädlingen i en lönsam och en icke lönsam del där respektive föräd lingsdel skulle föras lill skilda organisationer/företag. Starka skäl mot en sådan spliiiring har av föreningen framförts lill utredningen under dess ar bete. All växttorädlingen av såväl lönsam som icke lönsam natur måste be drivas integrerat och inom samma förelag sammanhänger främst med star ka krav på kontinuitet i resursinsatserna eftersom man får räkna med ett 15-20 årigt perspektiv när det gäller alt ta fram ett nytt sortmaterial med önskvärda egenskaper i princip oberoende av vilket växtslag som bearbe tas. Härior är det nödvändigt att bygga upp en produktionskapacitet bestå ende av i första hand kunnig och framsynt personal och i andra hand av an läggningar, utrustning, försöksmark osv. Betydande""investeringar"" i så väl personal som övriga resurser är således nödvändiga att genomföra. Några tvära kast i inriktningen av växtförädlingsarbetet eller i resurstillför seln blir därför inte möjliga och skulle om de inträffade medföra ren"'kapi talförstöring'" i vidaste bemärkelse. Föreningen förfogar i hu vudsak över resurser - ehuru knappa - som möjligl alt bedriva så väl lönsam som icke lönsam växtförädling. Att ulredningen därför inte lagt fram förslag som skulle medverka till att dessa resurser splittras eller för slösas hälsar föreningen med tillfredsställelse. Att ettstarkt samband mellan föreningen och utsädesbolaget föreligger äruppenbart. Denna koppling kan enklast beskrivas genom att föreningenssortproduktion, elitframställning m. m. i ett visst skede överlämnas tilluppförökning, för vidare marknadsföring och försäljning. Förädlaren är i höggrad beroende av information om den svenska men i viss mån även utländskautsädesmarknaden, om hur sortimentet marknadsförs, vilka marknadsandelar detuppnått, hur stabil marknaden är och hur del marknadsförda sortimentet haranpassat sig på olika marknader. Genom marknadsföringsfunktionen fårförädlaren uppgifter som har betydelse för förädlingsarbetets inriktning ochuppläggning vilkel medverkar lill att en så riktig avvägning som möjligt kommerlill stånd. På samma sätt är marknadsföringsfunktionen beroende av ett intimtsamarbete med förädlaren i det egentliga marknadsföringsarbetet då"'förädlingsexperiis" erfordras. Under uppförökning avnytt utsäde är det värdefullt att förädlarens kunskap om materialet tillvaratasm. Allt detta sammantaget liksom fördelar av en bättre arbetsfördelningmellan nuvarande funktioner samt möjligheter till rationaliseringsåtgärder iövrigt genom sammanslagningen till ett nytt företag talar således för attdetta genomförs. Ett sammanförande av utsädesföreningen och utsädesbolagelkan dock inte enbart bedömas medföra fördelar. a. föreligger risker för altdet nya företaget mister en del av den "officialitet" som föreningenför närvarande har. Detla kan komma au påverka det nya företagelssamverkansmöjligheter med internationell växtförädling, särskilt denväxtförädling som bedrivs med statligt eller överstatligt stöd i olika former.En mera kommersiell prägel kan således försämra möjligheterna till ettinternationellt sorlutbyte liksom utbytet av värdefulla erfarenheter inomväxtförädlingsforskningen. En påverkan av föreningens slatus som objektivtforskningslaboratorium kan även förutses i negativ riktning. mening är det således nödvändigt att samhällets iniresse ochinflylande över växtförädlingens inriktning bevaras i syfte att verksamheteninte enbart optimeras på strikt förelagsekonomiska grunder och ej heller gmndasenbart på krav från jordbruksnäringen utan fastmer på förutsättningar sombidrar till att Prop.1978/79:130 51 resurserna som avsätts för växtförädlingsändamål ur allaaspekter ger bästa utdelning. Ur föreningens synpunki är del därför nödvändigiatt officia-liielen i vid bemärkelse kan bibehållas i ett nytt förelag.Förutsättningar för detta synes bäst kunna skapas genom att staten tar detdominerande äjjaransvaret i det nya företaget. Om på detla sätt kan garanterasatt den för samhället betydelsefulla växtförädlingsverksamheten inte iframtiden inriktas mot ett alltför kortsiktigt kommersiellt länkande ställerföreningen sig positiv till förslaget. Vad gällerutredningens huvudalternativ om att föra samman utsädesföreningen ochutsädesbolaget till ett nytt förelag ägt av staten och jordbrukskooperationengemensamt så har föreningen pekat på såväl för- som nackdelar med delta. Underföruisättning atl en för föreningen godtagbar officialitet kan ges till detnya förelaget och under förbehåll dels atl slalen tar ett belydande ansvar urägarsynpunkl, dels atl föreningens i det följande angivna synpunkter ochförslag beaktas är föreningen beredd alt medverka till att det nya företaget bildasmed utgångspunkt i utredningens förslag. Ur föreningens synpunkt förefaller detdock både lämpligt och rimligt om den tillsatta statliga förhandlingsgruppenges mandat att även undersöka förutsättningarna för ett bredare ägaransvar änvad staien och jordbrukskooperationen representerar. I föreningens verksamhetfinns många intressenter som aktivt deltar i denna och som också gersitt stöd till olika förädlingsinsatser. Exempel på en intressegrupp somskulle kunna ha anledning atl överväga ett engagemang i del nya förelaget ärkonsumentkooperationen. mol bakgrund av produktionskedjans betydelse iväxlföräd-lingssammanhang som framhållits tidigare synes detla vara naturligt.Föreningen vill även framhålla atl den i vissa siycken negativa kritik avnuvarande samarbetsformer mellan utsädesföreningen och utsädesbolagetförefaller vara något överdriven. Sedan jordbrukskooperationen genomLantmännens riksförbund och sedermera Svenska lantmännens riksförbundövertagit ägaransvaret för utsädesbolaget, och erhållitdelägarskap i Ohlsens Enke A/S har samarbetet parterna emellan förbättrats ochfördjupats. I vissa fall har lill och med en mera långlgående integration varitmöjlig atl genomföra. Föreningensnu angivna principiella ställningstagande och posiliva grundsyn på bildandet avett nytt företag med nuvarande Svalövsorganisa-tion som bas vill föreningenkomplettera med en kraftig reservalion inför ett realiserande av utredningensförslag. Denna reservation grundar sig på vad föreningen anser vara nödvändigtför all den framlida växtförädlingen skall kunna bedrivas på en ambitionsnivåsom ur jordbrukets, induslrins och samhällets synpunkt är rimlig ochsammanhänger därvid främst med de resurser som i det nya förelaget kan förväntasbli ställda till förfogande. Föreningen ser nämligen som sin uppgift att vämaom alt sorlproduktionen i lika hög grad som hiltills kan inriktaspå atl lillgodose behoven även för skogs- och mellanbygder och för Norrland.Ett differentierat jordbruk förutsätter vidare att arealmässigt blygsammagrödor beakias i förädlingsarbetet likaväl som föreningen anser det varanödvändigt att tillräckligt utrymme kan ges för forskningsinsatser vilkamedger att de framtida möjligheterna till att uppnå resultat iväxtförädlingsarbeiet inte urholkas. Föreningen vill därför understryka vadutredningen framhållit om sådana verksamheters finansiering och instämma iutredningens varning om vådan av en alltför kortsiktig kommersiellt inriktadväxtförädling. På denna punkt har utredningen inte haft möjlighet med hänsynlill vidden av del förslag utredningen lagt fram att närmare precisera påvilket sätt det nya före- Prop.1978/79:130 52 tagels verksamhei skall finansieras. Dessa problem haröverlåtils på den av utredningen föreslagna förhandlingsgruppen. Det är såledesmot bakgrund av de finansiella oklarheterna som föreningen anser sig föranleddatt lämna sin reservation. Därtör föruisätter föreningen all den fortlöpandeskall ha möjlighet att lämna synpunkter till den tillsatta statliga förhandlingsgruppeni dess arbete. mening bör bidragen över statsbudgeten inle som i nulägel lämnassom ett allmänt generellt stöd utan i stället anvisas för avgränsade projekt.Föreningen har förståelse för en sådan inslällning då man kan anse det vararimligt alt man så långt möjligt bör försöka definiera vad till förfogandeställda resurser skall utnyttjas. Föreningen vill dock i delta sammanhangslarkl framhålla förutom att nedan angivna synpunkter i hög grad även gällerforskningsprojekt, särskilt beträffande icke lönsam växtförädling - som enligtutredningens mening bör ges ett omfattande stöd - de stora svårigheter somföreligger med att väl definiera och avgränsa denna verksamhet i förhållandetill lönsam förädling ur resurssynpunkt. har detta problemområdebelysts utifrån organisatoriska aspekter där såväl utredningen som föreningenkonstaterat det orimliga i att separera lönsam och icke lönsam växtförädlingorganisatoriskt. Liknande svårigheter föreligger således när det gäller enresursuppdelning. Trots detta menar föreningen att en sådan resursmässigavgränsning går att åstadkomma. Den måste dock i hög grad grundas påbedömningar om vad som bör hänföras till endera lönsam respektive icke lönsamväxtförädling. Detta förutsätter ett intimt samarbete mellan anslagsgivandeorgan och det nya företaget. I detta sammanhang skall framhållas att det intelorde vara möjligt att för längre perioder ta fram sådana definitionereftersom växtförädlingsverksamheten är av dynamisk karaktär. Ett oavvisligtkrav härvidlag är dock att "projekten" resursmässigi kan ges enkontinuitet som så långt möjligt sammanfaller med ett tidsperspektiv sommotsvaras av möjligheterna att producera ett nytt sortmaterial, dvs. cirka15-20 år eller om så i vissa fall inte bedöms möjligt sammankopplas medgarantier för att en viss resursvolym kan ställas till förfogande men därsåledes innehållet i verksamheten kan påverkas av den anslagsgivandemyndigheten. Ur föreningens synpunkt är en sådan ordning nödvändig som bas föratt ett rationellt och målinriktat förädlingsarbete skall kunna bedrivas ochicke minst utifrån de anställdas synpunkt utgör detta ett starkt krav. Vådan avalltför kortsiktiga ställningstaganden i delta hänseende har berörts i andrasammanhang i detta yttrande. Föreningens erfarenhet från kortlidsbundna projekti nuläget är synnerligen dåliga. Ett långsiktigt engagemang även i finansiellthänseende är således något som måste prägla inställningen från anslagsgivandeinstanser vare sig det är fråga om bidrag över statsbudgeten eller medel somtillerkänns jordbruket i samband med jordbruksförhandlingarna. Endast om medelunder sådana förutsättningar ställs till det nya företagets förfogande anserföreningen att ett projektbundet stöd i stället för som ett allmäntgenerellt stöd kan accepleras. Inom ramen för det nya företaget har utredningen som en"byggsten" behandlat ett verksamhetsområde som rubriceras somutveckling. Utredningen har angett att denna funktion bör ha till uppgift attbedriva grundläggande forskning och utveckling, innefattande bl.a. cytogenetikmed modern kromosomteknik, cell- och vävnadsodling i samband med vegetativförökning, asexuell fröbildning och haploidframställning, biokemisk ochfysiologisk metodik i fråga om kvalitets- och avkastningsegenskaper,resistensförädling med resislensgenetisk analys av viktiga växtslag saml Prop.1978/79:130 53 avancerad statistisk bearbetning (biomelri). Ulredningenhar vidare i betänkandet pekat på betydelsen att de i den beskrivna funktioneningående aktiviteterna kommer till stånd och det stora värde som en sådanverksamhet kan få i den framtida växtförädlingen. Utredningen har ocksåredovisat det starka samband som föreligger mellan denna utvecklingsverksamhetoch förädlingsverksamheten. Föreningen delar helt utredningens uppfattning atlen funklion med del föreslagna innehållet kommer till stånd i det nya företagetoch vill därvid starkt instämma i att ett utvecklingsarbete av preciserat slagmåste med nödvändighet vara djupt integrerat med förädlingsverksamheten. Motdenna bakgrund kan i ansluining till vad som ovan framhållits konstaleras attutredningen inte fäst något som helst avseende vid de organisationsmodeller somhelt eller delvis innebär alt utvecklingsverksamheten skulle separeras frånförädlingsverksamheten.