prop · G203123 · 1978-12-31 00:00:00 — Attåtgärdema är defensiva i här angiven mening, utesluter givelvis inle att dekan få en offensiv utformning, dvs. utformas så atl de kan bidra till en bättreutveckling och lönsamhet . Dennaskillnad mellan offensiva-generella respektive defensiva-selektiva åtgärder äringen tillfällighet. Jag har redan i all korthet motiverat varför de defensivaåtgärdema kan riktas direkt mot problemhärdarna. De offensiva åtgärdema måstepå samma sätt vara mer generella, eftersom vi inte har någon enkel metod föratt finna de företag och projekt tiU vUka de bör riktas. En offensivindustripolitik måste därför ta sikte på främst att skapa goda fömtsättningarför atl många idéer skall fä möjlighel att bli prövade på marknaden. Demisslyckanden som alllid kommer att förekomma kan visseriigen i efterhanduppfattas som en form av resursslöseri, men är det nödvändiga priset för attfinna också de framgångsrika produktema och affärsidéerna. Föratl kunna bedöma behovet av särskilda industripolitiska insatser krävs en fortlöpandebevakning av utvecklingen inom industrin. Den sker framför allt inomindustridepartementet och SIND. Från olika håll har förslag rests om enutbyggnad av denna bevakning. Sålunda har SIND lagt förslag om forsknings- ochutredningsprogram. Även i har förslag med denna inriktning väckts.Bland förslagen från SIND kan noteras bl. a. följande: Prop.1978/79:123 49 - uppbyggnad avdalabank som belyser svensk industris inlernationella konkurrenskraft, - siudier avsvensk industris komperaliva för- och nackdelar, - studier av deekonomiska, politiska och sociala förutsättningarna som industrialiseringen ide nya industriländema bygger på samt av den roll statliga satsningar och s. k.fria zoner spelar i denna utveckling, - studier sombelyser de nya industriländerna som exportmarknader för svensk induslri, - siudier sombelyser nya regionala och branschmässiga drag i den internationellaarbetsfördelningen inkl. ett försök atl besiämma vilken typ av informaiion somkrävs för att denna utveckling ska kunna följas kontinuerligt, - en förstudieför all belysa möjlighelen av all göra prognoser för svensk industri baseradepå s. k. väridsmodeller, exempelvis FN-sludien The Future ofthe Worid Economy, - en jämförandestudie av politik för industriell expansion i olika länder, exempelvis Japanoch , - studier av defaktorer som har varit avgörande för den svenska industriella utvecklingenunder efterkrigstiden. Jag anser för min del alt del finns skäl atl överväga om,och i vilka former, en utökad informalionsinsamling och en ulökad analys börske. Jag kommer därför i annat sammanhang atl föreslå att regeringen bemyndigarmig alt tillkalla en särskild utredare för att närmare belysa hur dessa frågorlämpligen skall hanleras. De induslripolitiska slimulansåtgärdema, dvs. de ålgärdersom syfiar till atl underlätta industriell utveckling och expansion, är avmånga olika slag. Åtskilliga syfiar lill att förbättra informationsunderlagetför övriga beslutsfattare. Hit hör t.ex. branschråden och liknande organ sommedverkar till ett ökat informationsutbyte. Branschråden har också initieraten omfatlande utredningsverksamhet som lett till en samlad information om olikaproblemområden. Liknande ulredningar uiförs också inom bl.a. SIND och i detoffenlliga utredningsväsendet. Som exempel från senare år kan nämnasulredningar om handelsslål- och specialstålindustrin, olika delbranscher inomskogssektom, bilindustrin, maskinindustrin, elektronikindustrin,livsmedelsindustrin saml gjuteriindustrin. 1 sammanhanget kan också nämnasSveriges geologiska undersöknings karteringsverksam-het. Slalen kan i vissa fall också medverka lill alldiskussioner inom och mellan förelag kommer lill stånd. Ofta moliveras ensådan statlig medverkan av all ett eller flera förelag har begärt och i vissafall fått slalligl slöd. Stödet bedöms emellertid vara otillräckligt för atlklara företagets fortlevnad och del gäller därför att finna andra lösningar påproblemen. Sådan medverkan kan ske t.ex. genom deltagande av statligaförhandlingsmän i diskussioner mellan förelag. Som exempel kan nämnas detarbete som f. n. pågår inom skogsindustrin. Prop.1978/79:123 50 Dekanske vikligaste statliga insalsema utgörs av den breddning av utbudet avfinansieUt kapital som uppnås med hjälp av olika statliga och halvstatligainstitutioner. Genom alt ge krediter på andra villkor och för delvis andraändamål än vad del ordinarie kreditväsendet gör kan dessa institutionermedverka till att åtskilliga projekt kommer till stånd som eljesl aldrig skullebli av. Det finns ett slort antal institutioner av här nämnl slag.Invesleringsbanken, STU, de regionala utvecklingsfondema, SEK, m.fl. utgörexempel härpå. Också de medel staien ställt lill förfogande för strukturåtgärderinom specialstål- och stålgjuteriindustrin kan hänföras till denna kategori.Syfiet med kredilema är ofta att medverka i projeki som innebär siörre riskereller där tillräckliga säkerheter inle kan erbjudas för all vanlig affärsmässigfinansiering skall kunna ordnas. I regel spelar de statliga insalsema enkompletterande roll. Jag återkommer i det följande med förslag till ytterligarestatliga insatser av det slag somjag här har exemplifierat. Statenhar också en viktig funktion att fylla när det gäller/É'/:rt(5/:/(7r5-ning ochutveckUng. Stöd till detta lämnas dels inom universitet och högskolor, delsinom ramen för STU. har för innevarande budgetår kraftigt höjtanslagen till STU. 1 budgetpropositionen (prop. 1978/79:100 bil. 17) har enytterligare försiärkning för nästa budgetår föreslagits. Jag återkommer i detföljande till frågan om teknisk forskning och utveckling. Deinsatser jag hittiUs har berört har alltså i huvudsak generell inriktning. Deslälls till förfogande för stora delar av industrin ulan atl riksdag ochregering tar ställning till enskilda förelag eller projekt. Den andra huvudkategorinav insatser från statens sida syftar till att påverka utvecklingen (enskilda företag eUer branscher eller kanske oftare takten i utvecklingen. Ivissa fall kan t. ex. nedgången i en viss bransch vara så snabb alt man haranledning atl befara stora lokala och regionala problem. Staten kan i sådanalägen medverka lill att neddragningen sker i sociall acceptabla former.Varvsindustrin är ett exempel härpå. I andra fall riklas de statiiga insalsemadirekl. till enskilda företag och syfiar till atl uppnå t. ex. en långsammareneddragning eller till alt överbrygga en lillfällig nedgång i avvaktan påbättre konjunkturer. De villkorliga lån som lämnats till ochNorrlands liksom de statliga kreditgarantierna tillskogsindustrin är exempel på sådana ålgärder. Av försöij-ningspolitiska skälkan det i vissa fall vara motiverat atl säkerställa viss produktion 1. ex.genom avtal mellan staten och ett eller flera förelag. Sådana avtal finnsfrämst inom det gmndtextila området. Stöd som motiveras avförsörjningsberedskapsskäl lämnas också till skoindusirin. De statligainsatserna inom handelsstål- och gruvindustrin har syftat till att förhindra enoacceptabelt snabb neddragning, men har inriktats på en omstruktureringsom syftar till att göra och till lönsamma och livskraftigaförelag. Detsamma gäller Datasaab. SlND:sbranschprogram har syftat till att stimulera en sådan utveckling Prop.1978/79:123 51 inom programbranscherna att de skall kunna bli merkonkurrenskraftiga och därmed av egen krafl kunna överleva. Inom skogsinduslrisektorn är det angeläget atl på grund avden bristande råvarutillgången hålla lillbaka expansionen avproduktionskapacitet. Av denna anledning krävs tillstånd förutbyggnad av kapaciteten inom skogsindustrin (tillstånd enligt I36a§byggnadslagen, SFS 1977:385). Det är av största vikt att framhålla att statliga organ iallmänhet inte har någon unik kompetens att förutsäga marknadsutvecklingen ochall peka ut delbranscher, företag, produkter och affärsidéer som i framlidenkommer att ha framgång på marknaden. Det är också svårt för statsmakterna attförutse vilka branscher som kommer att få problem. Visseriigen finns det oftavarnande rösler som förutser tillbakagång i vissa branscher, men de balanserasnästan alltid av mer optimistiska tongångar från annat håll. Övervägandena kringprojekt 80 kan uigöra en god illustration till detta. Svårighetema attförutse utvecklingen kan illustreras också av alt långtidsutredninginte berörde de kommande problemen i t.ex. stålindustrin. Det är ofta enkeltalt med facit i hand säga vad som borde ha uträttats på ett visst område menbelydligt svårare all i förväg ange detla. Del kan ofta ligga en lockelse förregering och riksdag att ingripa i förelag och branscher som har problem elleralt på andra grunder göra statliga insatser. Åtgärdema kan, oavsett vilka dereella effekierna blir, ge ett intryck av engagemang och aktivitet. Ofta ärdet dock svårt atl hell överblicka konsekvenserna av statliga insatser. Det ärinle ovanligt atl de posiliva kortfristiga effektema av ett statligt ingripandeframhålls medan de långsikliga effekterna ägnas mindre uppmärksamhei, delvisdärför atl de i ett pressat beslulslage kan vara svåra att överblicka. Här kandock finnas risker för konkurrenssnedvridning och undanträngning avlångsiktigt bälire satsningar från kapitalmarknaden. Vidare innebär politisktbeslutade insatser ofta låsningar som i ett senare skede, med ändradeförutsättningar, kan vara svåra alt komma ifrån. Trots de risker som är förenade med statliga insatser kansådana givetvis ändå vara moiiverade. Jag har givilåtskilliga exempel på det. Jag vill emellertid framhålla alt det inte behöveruppfattas som planlöshet eller brisiande engagemang om statsmaktema eftergenomförda analyser finner att statliga insaiser i ell visst företag eller enviss bransch inte är motiverade. Del kan t. ex. bero på alt man funnit alt ellstatligt ingripande skulle få sådana långsiktigt negaliva effekter somlidigare exemplifierats eller atl de statliga åtgärder som står lill buds intekan hjälpa företaget till en positiv utveckling. När del gäller utvecklingen av nya affärsidéer bör manenligt min mening vara medveten om att politiska organ, statiiga myndigheteroch etablerade intresseorganisationer genom sin uppbyggnad ibland kan uigöraen återhållande kraft snarare än en pådrivande. De kan ha svårare all se både 1978/79:123 52 riskemaoch möjligheterna i utvecklingen än enskilda människor och företag som ärverksamma ute på fältet. Del finns åtskilliga exempel på personer och företagmed nya idéer som länge har fått slåss i motvind mot det siimladeetablissemanget innan marknadskraflema har visat all deras idéer har varitbärkraftiga. Vadjag nu har anfört bör inle innebära något hinder för slalen alt medverka medt.ex. riskkapital i inlressanta utvecklingsprojekt. Denna verksamhet böremellertid alltid ha en begränsad omfallning för all inle allvarligt inkräktapå utrymmet för satsningar på den reguljära marknaden. Moliven för slalligmedverkan kan vara t. ex. att projeki genomförs pä nalionell ellerintemalionell nivå eller att enskilda företag saknar möjlighel all dellaga iett visst projekt pä grund av brisiande egna resurser. Exempel på sådana härinsatsområden kan vara rymdverksamhet, utvecklingsprojekt inom flygindustrinoch enstaka projekt av typ Stirlingmolom. Den särskilda näringspolitiskadelegationen har för sin del pekat på bl. a. informationsteknik,mikroelektronik och bioteknik som s. k. nationella utvecklingsprojekt. I dettasammanhang finns också skäl att erinra om statens roll som beställare av t.ex.teleutrustning, järnvägsmaterial och utrustning inom energisektom. Jagövergår nu till atl något utförligare kommentera vissa induslripolitiskaaspekter på några av de områden som jag har berört. Jag tar först uppnågra åtgärdsområden som faller utanför den egentliga industripolitiken mensom är av väsentlig belydelse för induslrins utveckling. Därefter tarjag uppolika induslripolitiska områden. 4.2Industripolitiska aspekter på vissa andra politikområden Utanförden egentliga industripolitiken finns vissa områden som är av väsentiigbetydelse för induslrins framtida utveckling. Jag har lidigare berörl denaUmänna ekonomiska poUtikens betydelse för industrins kostnads-ochefterfrågeulveckling. Den allmänna ekonomiska politiken styr också direkl ellerindirekt förelagens kapitalförsörjningssituation och investe-ringsbenägenhel islorl. Genom den aUmänna ekonomiska politikens medel styrs försörjningen medlånemedel och riskkapital. Den allmänna politiken påverkar vidare vinstnivån.Denna är avgörande för företagens självförsörjning med kapital.Vinstförväntningama är av central betydelse för invesleringsbenägenheten. Regeringenhar i olika sammanhang deklarerat sin avsikl att föra en sådan allmänekonomisk politik alt industrins utveckling underlättas. De yttreförutsättningarna för denna politik är nu något gynnsammare. En viss uppgång iden internationella efterfrågeulvecklingen kan noteras. Vårt förbättradekostnadsläge har inneburit alt en del av de marknadsandelar lidigarehar föriorat nu har kunnat . har fortfarande mångaindustriförelag en svag finansiell situation. Prop.1978/79:123 53 Det är en viktig uppgift för den ekonomiska politiken alllotsa utvecklingen in på banor som förenar en lugn kostnads- ochprisutveckling med en snabb uppgång av industriproduktionen och avindustriinvesteringarna. På något kommer problemen med induslrinskapitalförsörjning atl bli en viktig uppgifi. Tillräckligt sparandeöverskoltmåsle skapas i andra delar av ekonomin och lämpliga former för att slussadetla sparande lill industrin måsle övervägas. Den strukturella omdaning inom industrin som kanförutses kommer att ställa stora krav på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Underde senaste årens lågkonjunktur har politiken inriklats på att i störsla möjligautsträckning hålla kvar arbetskraften i den konkurrensulsatta sektom. Densvaga utvecklingen av industriproduktionen har dock lett lill en belydandeminskning i antalet industrisysselsalta. Sålunda sjönk antalet med 30000personer och 35000 personer . Man kan nu förutse en ökad efterfrågan på arbetskraft inomindustrin. Resursutnyttjandet inom industrin är lågl. Del föreligger dockstora skillnader mellan företag, branscher och regioner. Det släller sig vidaresvårt att mäta graden av outnyttjad kapacitet. Delar av industrin har som följdatt strukturella förskjutningar i den intemationella efterfrågan och ändradekonkurrensmönsier varaktigt förlorat sina förutsättningar att överleva även viden internationell konjunkturuppgång. Kapitalutmstning-en i dessa branscher harblivit ekonomiski föråldrad. En produktionsuppgång i svensk industri kommerdärför sannolikt att vara ojämt fördelad mellan företag, branscher och orter. Det finns därför skäl atl räkna med all den möjligaproduktionsökningen inom vissa sektorer kommer att hämmas av brist påarbetskraft. Det blir en angelägen uppgifi för arbetsmarknadspolitiken atlfinna vägar all undvika sådana flaskhalsproblem. Sett på något kommer de strukturellaförskjutningar som betingas av ett förändrat konkurrensmönster alt blibelydande. Även detla kommer att ställa krav på rörlighet på arbetsmarknaden. Även regionalpolitiken är av stor betydelse förindustriutvecklingen. utgör sysselsättningen inom industrin en viktigförutsättning för möjlighetema atl bedriva en aktiv regionalpolitik. Målet för regionalpolitiken är bl. a. atl de trevälfärdskomponenlerna arbele, service och god miljö skall bli tillgängligainom räckhåll för alla människor. Industrin är i jämförelse med andranäringsgrenar förhållandevis obunden vad gäller geografisk lokalisering. Om deregionalpoliliska målen i fråga om sysselsättning skall kunna uppnås, måsle enökning av industri-sysselsättningen ske inom de sysselsätlningssvaga delama avlandet. Ytteriigare ett mål för regionalpoliliken är att främjaden ekonomiska tillväxten i landet. Regionalpoliliken har sålunda en vikiigroll när del gäller atl uppnå ett effektivt resursutnyttjande i landets alladelar, med bibehållen balans i ekonomin. Somjag lidigare har nämnl finns delskäl atl räk- 1978/79:123 54 named att den möjliga produktionslökningen inom vissa industrisektorer kommer atlhämmas på grund av brist på arbetskraft. De outnyttjadear-betskraftstillgångama är ojäml fördelade över landet. Genom en aktiv regionalpolitikbör produktion och arbetsställen stimuleras att lokalisera sig så attmänniskoma i skilda regioner får möjlighet att delta i arbetslivet. Deinvesteringar som har gjorts i samhällen och kommunikationsledet representerarett slorl värde. Omfattande och snabba befolkningsomflyttningar riskerardärför att leda till betydande kapitalförluster. Den ekonomiska tillväxtenförutsätter dock en successiv omvandling av näringslivets struktur. En viktiguppgifi för regionalpoliliken är alt påverka strukturomvandlingen så all densker i socialt acceptabla former. Endast om så blir fallet kan nödvändiga ochomfaitande förändringar av produktionsstrukturen genomföras. Chefenför arbetsmarknadsdepartementei kommer att förelägga regeringenförslag till proposition om regionalpolitiken. Tillgångenpå energi spelar en viktig roll för induslrins utveckling. Även om energikostnadernarelativt sett är små för större delen av näringslivet har energin en strategiskbetydelse. Brist på energi eller plötsliga kraftiga prisförändringar kan fåytterst allvarliga konsekvenser. Avlandets totala slutiiga energianvändning svarar industrin för . 1industrins bränsleanvändning ingår i stort sett all kol och koks som används iSverige. Vidare finns ett stort inslag av inhemska bränslen genom framför alltmassaindustrins lutar. Dessa svarar för ungefär hälfien av energitillförseln idenna bransch. av industrisekloms hela energianvändningbedöms gå till uppvärmning och ventilation av byggnader samtvarmvattenberedning. Massa-och pappersindustrin har den högsia energiförbrukningen av industrins olikabranscher med av elförbrukningen och avbränsleförbrukningen inom hela industrin. Näst siörst i frågaom energiförbrukningär jäm-, stål- och metallverken med av induslrins elförbrukning och av bränsleförbrukningen. Som jämförelse kan nämnas att verkstadsindustrin,som svarar för av industrins förädlingsvärde, svarar för avdess energiförbrukning. Underefterkrigstiden har energianvändningen i industrin fram till de senaste årenvuxit snabbare än BNP. Detla förklaras i stor utsträckning av att produktions-och konsumtionsmönstret har förändrats i riktning mot mer energiinlensivaprocesser och produkter. Den rikliga tillgången på biUig energi från vårvattenkraft har utgjort en viktig förutsättning för den välståndsökning som vihar upplevt , då energiintensiva industribranscher somgruvindustri, jäm-, stål- och metallverk och skogsindustri har vuxit snabbareän genomsnittet. Denindustriexpansion som är en fömtsättning för att vi skall nä extem balanskommer att kräva en ökad energiförbrukning. Vidare kräver en ökad mekaniseringav framför allt tunga och farliga arbeten en ökad energi- Prop.1978/79:123 55 Angelägna förbättringar av arbetsmiljön och denyttre miljön har ibland visat sig inte kunna genomföras utan ökad energiåtgång,åtminstone på kort sikt. 1 framtiden kan man å andra sidan genom den fortgåendetekniska utvecklingen räkna med lägre ålgångstal för energi iproduktionssystemet. Branschstmkturens utveckling kan också komma atl påverkaenergiålgången. Utbildningen vid universitet och högskolor är avgrundläggande betydelse för industrin. Planering och dimensionering avhögskoleutbildningen är ett svårt avvägningsproblem. I utbildningen måstefinnas inbyggd en beredskap för den framtida utvecklingen av näringsliv ochsamhälle. Den tekniska utvecklingen går allt snabbare. Den utveckling inominduslrin som kan förulses karakteriseras av större förskjutningar mellan olikaproduktionsområden . Båda dessa faktorer accentuerar behovet avframförhållning i planeringen. Ett viktigt elemeni lill högskoleutbildningen utgöranknytningen lill en vital grundläggande forskning. Samspelet mellan forskningoch utbildning ulgör en vikiig förutsättning för att vidmakthålla utbildningenpå en högklassig och intemalionell konkurrenskraftig nivå. utgörutbildningen i sig den kanske viktigaste och mest effektiva spridningsformenför grundforskningens resultat. Liksom för utbildningen måsle grundforskningen bedömas urett långsiktig perspektiv. Brisl på förutseende kommer endast attlångsamt och med stora koslnader kunna rättas till den dag akutabristsituationer uppkommer. Grundforskningens resultat utgör den bas som dentillämpade forskningen skall bygga på. I sin tur kommer resultaten frånforskningen som helhet tillsammans med erfarenheler från arbetslivet ochsamhällslivet i övrigt atl utgöra grundkapitalet för förnyelsen av vårindustri. Trots att på mänga områden ligger längt framme påden internationella forskningsfronten är vi som helhet en lilenforskningsnation. Kvaliteten på de resultat som forskningen frambringar måslemätas efter en intemalionell måttstock. Våra möjligheter all följa med iutvecklingen av forskningen intemationellt är till stor del beroende av våramöjligheler alt i samma takt som våra konkurrentiänder förbättra villkoren fördet vetenskapliga arbetel. Detta gäller bl. a. nivå och inriktning pågrundutbildningen, resurser för forskningen och ett väl fungerandeinformationssystem. För att underiätta ett nyttiggörande av forskningsresultatoch för atl till forskama förmedla kunskap om problem som är av betydelse förnäringsliv och samhälle så är det viktigt med en nära kontakt mellanforskningsinstitutioner och samhället i övrigt. En särskild kommitté,forskningssamverkanskommittén (U 1978:01), arbetar f. n. med frågor omkontakter mellan högskola och forskningsråd, myndigheter, företag och andraorganisationer. En vikiig del av kommiiléuppdragei utgör en översyn av deregler 1978/79:123 56 somomgärdar uppdragsforskningen, dvs. forskningsprojekt som initieras och betalasav företag och andra organisationer utanför högskolan. Sådana uppdrag utgör envärdefull form för nyttiggörande av den kompt:tens som har byggts upp inomhögskolan. Avcentral belydelse för industrin är vidare lillgången lill ett väl fungerandekommunikationssystem. Den ökade effektiviteten inom transportseklorn, som harmedfört atl transportljänstema relativt sett blivit allt billigare, har variten av förutsättningama för den strukturomvandling som skell inom näringslivetoch som bidragit till all skapa höjd levnadsstandard. Bättretransportmöjligheter har t.ex. gjort del möjligt för förelagen att ta tillvarastordriflsfördelar i produkiionen, som möjligheterna till endecentraliserad lokalisering ökat. Ytterligareett viktigt kommunikationsmedel är telekommunikationema. Telefonnätet harkommit att bli ett självklart och nödvändigi hjälpmedel, inte bara förnäringslivet utan för i stort sett alla verksamheter i samhället. Utveckingengår vidare mot olika typer av textkommunikationssystem, t.ex. förbättradetelex- och telefaxsystem, som underlättar öveiförandet av text och bilder. Detallmänna datanätet som är under uppbyggnad medger överföring av stora mängderinformation med mycket höga hastighe-ler. Den goda driftsäkerheten i detla nätär av stor betydelse för kvalificerade dataanvändare inom näringsliv ochförvaltning. Överföringenav lelefonsamtal och data sker i allt större utsträckning viatelesatelliter. Utnyttjande av sådana satelliter för överföring av telefonsamtaloch televisionsprogram mellan olika länder är en vanlig tilllämpning. Iökande utsträckning kan telesatellitlekniken nu användas för överföring avlelefonsamtal och data inom ett land eller inom en begränsad region. Även inomEuropa övervägs möjlighetema att uinyttja satelliter för den inomregionalateletrafiken. Mellanhandelspolitik och industripolitik finns åtskilliga beröringspunkter. Vårainternationella handelspolhiska åtaganden ulgör en viktig ram förinduslripolitiska åtgärder och initiativ.