prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Mol bakgrund av enberäkning av omfattningen av ansökningar och beviljade bidragsbelopp anserbostadsslyrelsen all de medel som slår till föifogande. kr., förbeslut om bidiag under /79 är tillräckligalör beslut om bidrag i de ärenden som låginne vid slutet av budgetåret1977/78 och för de beslut som kan komma atl lämnas under budgeiårel 1978/79för ärenden som kommer in under detta budgelår. Till följd uv de förslag somhar lagts fram om höjt maximibelopp per lägenhet och om bidrag till 100"/?för vissa försöksprojekt kommer behovei av bidragsmedel atl öka. Styrelsenräknar därior med ett anslagsbehov för /80 på 40 milj. kr. Häriingår del belopp på 5 milj. kr. inom vilketbidrag till skall kunna beviljas. För all upprätthålla ochhöja kvalitetsnivån även sedan bidragsgivningen hardecentraliserats till länsbostadsnämnderna är det nödvändigt att den centralainformationsverksamheten kan fortsätta och utökas. Styrelsen har undermyndighetsanslaget för bostadsslyrelsen föreslagit en förstärkning avresurserna för bl.a. rådgivnings-, informations-och kursverksamhet. Ävenboendemiljödelegationen stryker under behovet av resurser föratt kunnaupprätthålla och vidareutveckla kvaliteten, för centraleiiärenhets-iippföljning. informaiion i olika former, försöksprojekt ochbesvärshantering. Delegationen anser att del är en stor och angelägenarbetsuppgift för bostadsslyrelsen och det nya bostadssociala rådel att medutgångspunkt i erfarenheterna från verksamheten med miljöförbättring och debostadssociala försöksprojekten genom utvecklings- och informationsverksamhetbidra till en bättre boendemiljö även i nybebyggelse. Statliga bidrag lillförbättring av boendemiljön har hitlillsbeviljats för åtgärder som berör 200000 lägenheler. 1 allt fler projekl har deboende engagerats i boendemiljöns förbättring till nytta för grannkontakter och social miljö i bostadsområdena.Insatserna har fått en större bredd än . Uttryck för dettaär dels all ansökningarna, som till en början huvudsakligen avsåglekplaisutruslning, numera allt oftare gäller en allmän förbättring avbostadens närmiljö, dels att del sökta beloppel per lägenhet har mer äntredubblats mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78. Flera faktorer lorde habidragit till detta. Den förbättrade finansieringsförutsättning som den avslatsmaktema införda (prop. 1976/77:100 bil. CU 1976/77:18, rskr1976/77:187) lånemöjligheten skapade är kanske den viktigasle. Men enligl min bedömning har även bosladsslyrelsensinformationsverksamhet och förhandsrådgivning liksom de boendes eget slörreengagemang verksamt bidragit till den glädjande utvecklingen. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 56 Bidragsgivningen liggeremellertid fortfarande inte helt i linje med målet för verksamhelen. Avbostadsstyrelsens redogörelse för bidragsgivningens omfattning och inrikiningframgår således bl. a. atl en stöne andel av ansökningama än lidigare harkommil från kommuner och områden ulan iit-hymingsproblem. I likhet medbostadsstyrelsen håller jag för troligt atl detta delvis beror pä de allmänt setl minskade uthyrningsproblemen. Bostadsslyrelsen anseralt det även i framliden kommeratl finnas områden och kommuner som, på gmnd avproblemens omfattning, inte har någon möjlighel all klara av de socialamiljöförbättrande insatser som är nödvändiga vid sidan av de fysiskaförändringar av boendemiljön som utförs med stöd av boendemiljöbidrag. Medhänsyn härtill föreslår styrelsen en försöksverksamhel med bidrag även försociala insalser. som skulle begränsas av en delram på 5 milj.kr. , börenligt styrelsen inriktas på att i samarbete med kommunernabevilja bidrag till av kostnaderna för miljöförbättrande ålgärder iprojekt som innefattar sociala insalser. Detta skulle enligt styrelsen ocksåinnebära all den försöksverksamhet, som bosladssociala delegationen harinlett, skulle kunna fortsätta. Bosladsslyrelsens förslagfår ses som en påbyggnad på den tidigare införda möjlighelen lill störrebidrag för områden med omfattande miljöproblem. Om synneriiga skäl föreliggerkan bidrag utgå med högsl av kosinaden och med högsl . Det saknas ännutillräckliga erfarenheier av de förbättrade bidragsmöjligheterna. Jag hai-emellertid inhämtat atl ansökningar om boendemiljöbidrag i slörre uislräckningän lidigare avser slörre miljöförbätlringsprojekt i problemområden. Detla lyderpå atl den avsedda effekten med förra årels beslut kan komma all uppnås,nämligen att bidragsgivningen styrs lill områden med besvärliga problem ochdär genomgripande förbättringsåtgärder behöver göras. Jag vill ocksä erinra omden betydelse som bostadssociala inventeringar kan få för den verksamhei somsyftar till förbättring avboendemiljön. Inventeringarna skall avse dels bostadsförhållandena, delsbostadsmiljöns förutsättningar i fråga om kontakter mellan de boende, dels deboendes lillgång lill och behov av verksamheler och arbetsplatser ibostadsområdet. 1977/78:93 om rikllinjer för ansvarsfördelningen inombostadsförsörjningen m. m. pekade jag särskilt på inventeringamas betydelsesom en kanal för att fånga upp de boendes egen uppfattning om hur etl bostadsområdebör utformas. Härigenom kan bl. a. sociala hänsyn och de boendes intressenbeaktas på ell bättre sätt i den kommunala planeringen. Somjag anförde i prop.1977/78:93 ankommer del på all i samarbeie med , statens planverk m.fl. medverka i utvecklande av meioder förbosladssociala inventeringar samt alt sprida kännedom om hur dessa lämpligenutnyttjas som underlag för bosiadsförsörjningsprogrammen. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 57 Bosladssociala delegationenhar i skriften Engageial boende ic-dovisal exempel från sinloisöksverksamhct i tio kommuner, Elt bostadssociall råd kommeratl knytas tillbostadsslyrelsen den , Rådel får bl. a, till uppgifi att biståstyrelsen i fiägor som röi" boendemiljö och boendeservice, utvärdering avbostadsbyggandet lian miljömässiga och bostadssociala synpunkler saml att initierautrednings- och forskningsarbete inom det bosladssociala området ochboendemiljöområdei. Rådets arbele bör enligt min mening kunna möjliggöra enåterföring av de ertarenheier som finns samlade hos såvälboendemiljödelegalionen som bosladssociala delegationen. Jag finner del nunödvändigt styrelsen samlar och sprider erlärenhcterna av de olika verksamhetersom har möjliggjorts genom statsmakternas ålgärder inom delta område. I denmån ytterligare försöksverksamhet kan visa sig nödvändig finns möjligheter attfinansiera den genom medel från slatens råd för byggnadsforskning och andraorgan. Jag vill dock stryka under atl det ytterst är kommunernas uppgift attansvara för de insatser som den angivna försöksverksamheten skulle inriklasmot. Mot denna bakgrund är jag inte beredd atl biiräda bosladsslyrelsensförslag. Bostadsslyrelsen föreslårockså alt bidragsbeloppets maximigräns i normalfallet höjs från I . Jag anser all den införda möjlighelen att, närsynnerliga skäl föreligger, bevilja bidrag . per lägenhet i allmänhet torde ge utrymme för tillräckligt stöd till ålgärder i den omfattning som är nödvändig i områdendär genomgripande förbättringar behövs. Därför är Jag inte beredd att biiräda styrelsens förslag. framhåller vidare all det. förall upprätthålla och höja kvalitetsnivån även sedan bidragsgivningen hardecenlraliserals lill länsbostadsnämnderna, är nödvändigl att den centralainformationsverksamheten kan fortsätta. Jag delar slyrelsens uppfattning.Under anslagel B 1. Bostadsslyrelsen har jag sålunda förordat attbostadsstyrelsen ges resurser för denna verksamhet. Däremol kan jag intebiiräda styrelsens förslag i särskild skrivelse alt . får las ianspråk av anslagel för all arvodera konsulter för gransknings- ochrådgivningsarbele i kvalitetsfrågor hos länsbostadsnämnderaa. Med hänsyn till bl. a. all planeringen och utformningenav åtgärdema förutsätts ske lokalt i samråd med de boende är det nödvändigt attkommuner, bostadsföretag och de boende får information och rådgivning i bl. a.kostnads- och kvalitetsfrågor. Denna uppgift ankommer på bostadsstyrelsen.Somjag nämnde har också styrelsen fått resurser för denna uppgift. Del ärangeläget alt också länsbostadsnämnderna medverkar i denna rådgivnings- ochinformationsverksamhet. Vidare har nämnderna en viktig uppgift i samband mederfarenhetsåterföringen inom området. Jag vill i sammanhanget också peka på attskäliga kosinader för projeklering fär ingå i bidragsunderiaget. Jag villslutligen tillägga alt prioriteringsreglerna för boendemiljöbidragen ytlerstsyftar till all styra bi- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 58 diagsgivningen till områden där genomgripandeförbättringar behövs. Det innebär, om syftet med bidragen skall uppnås, allverksamhelen med boendemiljöbidragen kommer atl koncenlreras till eltförhållandevis lilel anlal kommuner och bostadsområden. Avslutningsvis vill jagnämna att regeringen under det gångna budgetåret har medgett allbostadsslyrelsen fick använda medel ur anslagel för bidrag till kosinaderna föralt i samarbete med kommun genomföra och utvärdera en idélävling om aliernaiiva boendeformer. Jag beräknarmedelsbehovet till oförändrat 35 milj. kr. lör /80. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Bidragti//jörbåtiring av boendemiljön för /80 anvisa etlreservalionsanslag av . 1977/78 Utgift 16000000 1978/79 Anslag 12(X)0000 1979/80 Förslag 10 000000 Forsknings- ochralionaliseringsverksamheten inom byggnads- och anläggningsområdet stöds finansielltgenom en särskild byggnadsforskningsavgift, beräknad på lönesumman inombyggnadsindustrin. Därjämte anvisas ett obetecknat anslag. Avgiftemaoch anslagel tillförs fonden för byggnadsforskning. Enligt beslut avriksdagen (prop. 1975:30, CU 1975:28, rskr 1975:203) ulgårbyggnadsforskningsavgiften fr. o. m. den med 0,avavgiftsunderlaget. förbyggnadsforskning har all fördela i fonden för byggnadsforskning tillgångligamedel dels lill verksamhelen vid slatens , delstill övriga forskningsinstitutioner, företag och enskilda forskare. Dessutomskall rådets kanslikostnader och programverksamhet bestridas med dessa medel. Verksamhelen är, enligtrikllinjer som fastlades vid behandlingen av rådets föregåendeanslagsframställning, uppdelad på två verksamhetsområden, forskning omsamhällsplanering - med särskild inrikining på planering (SFoU) ochforskning om byggande, brukande och förvallande av byggd miljö (BFoU).Fördelning av resurserna inom bägge verksamhetsområdena görs efter enuppdelning på Bas-FoU och problemområden. Problemområdena omfattar denforskning som enligt verksamhetsplan 77 särskilt bör utvecklas. I Bas-FoU ingårall grundläggande forskning som inte kan hänföras till något av de särskildaproblemområdena, samt forskning inom problemområden som är så väl etableradeall några särskilda inilialiv inte behövs för att upprätthålla entillfredsställande forskning. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 59 Rädel svarar härutöverför vissa verksamheler inom energiforsknings-programmet och för verksamhetermed anknylning till energisparplanen för befintlig bebyggelse. Inom det avriksdagen beslutade (prop, 1977/78:110. NU 1977/78: 68. rskr 1977/78: 341)huvudprogrammet Energiforskning har rådet programansvar för program 3.Energianvändning för bebyggelse. Fonden för byggnadsforskning har underbudgelåren 1975/76- 1978/79 tillförts medel från anslaget F 13. Energiforskningunder industridepartementels huvudtitel. Rådel har vidare förenergiinriklad prototyp-och demonstrationsverksamhet disponeral medel från anslaget Bil. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m, anvisat underbostadsdepartementets huvudtitel. Rådet ansvarar vidare för stöd tillforskningsinriktat experimentbyggande. För bidrag till planering och uppföljningav forskningsinriktat experimentbyggande anvisas medel över anslaget F 13.Energiforskning under industridepartementets huvudtitel och för lån lillfördyrade byggnadskosinader i samband med sådan verksamhei anvisas medel påanslagel V: 12 Lån tillexperimentbyggande m. m. I enlighel medsiatsmakternas uttalanden (prop. 1971:4, CU 4, rskr 24) utarbetar rådet mednågra års mellanrum planer för verksamhelen på längre sikl. 1 sinanslagsframslällning för /79 redovisade rådet en plan förforskningens inrikining och omfattning under budgelåren 1978/79- 1980/81 (fördelar av verksamheten också för budgetåren 1981/82 och 1982/83). Statsmakternasställningstagande till planen redovisades budgetproposition (prop.1977/78:100 bil. CU 1977/78: 27, rskr 1977/78:264). Beträffande den ickeenergiinriklade forskningen anför rådet följande. Rådels verksamhetsplan 77innebar en intensifierad verksamhet inom angelägna problemområden, normalt på initiativ från rådel. har (prop. 1977/78:100 bil. l6s.73,CU 1977/78: 27. rskr 264) anslutil sig till rådets bedömning om angelägenheten av eninlensifierad verksamhei inom problemområdena samhällsplanering - kommunalplanering, lälortslek-nik, stads- och bosladsfömyelse, förvaltning,arbetsmiljö, nya byggsystem, byggnadsekonomisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet samt brukarkrav på byggd miljö. Föredraganden framhållersärskilt den vikl som insatser beträffande förvaltning, inklusive drifts- ochunderhållsfrågor, har fått , både då det gäller att försökaminska hyres-höjningama i bostadsbeståndet och då det gäller all åsladkomma enhushållning med energi i hela byggnadsbeståndet. Hon betonar också vikten aven byggnadsekonomisk forskning som belyser byggnads- och fastig-helsekonomiskafrågor utifrån ett samhällsperspektiv och instämmer vidare i vad rådetföreslagit om inriktningen av samhällsplaneringsforskningen. Rådet framhöll iverksamhetsplan 1977 alt planen fömlsalte atl fonden för byggnadsforskningtillfördes väsentliga förslärkningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 60 hade fattats om ett eventuelll nytlavgiftssystem föreslog rådet all del nuvarande uvgiftsutlugct skulle behållasoförändrat och att den föreslagna expansionen av verksamheten skulle finansieras genom höjda slutsanslag.Föredragande statsrådet framhöll dock (prop. 1977/78: IOO bil. 16 s. 73) atlhon i det nuvarande slalsfinansiella lägel inte kunde förorda anslag av dennastorlek. För att göra det möjligt att bereda rådet ell utrymme av 95 milj. kr.beräknade hon att ett statsanslag om 12 milj. kr. Rådets inkomster och storlekenav reserven på fonden för byggnadsforskning har ökat mer än väntitt. Rådetberäknar alt fondreserven vid utgången av /79 kommer att vara69 milj. kr. Med tanke på verksamhetens omfattning borde en reserv om 2025milj. Den av statsmakternaförordade intensifierade verksamhelen inom angelägna problemområden kan inteannat än i begränsad utsträckning komma till under /79 på grundav begränsningen av verksamhelen till ett utrymme om 95 milj, kr. Rådet hartvingats inta en mycket restriktivhållning och avslå etl stort antal ansökningar trols att dessa måsle ansessåväl kvalificerade som angelägna och trots att detta har orsakat svårighetermed sysselsättning av personal på inslilutioner som har anlitats flitigt avrådet. Underbudgeiårei 1979/80 blir det visserligen möjligt all ytterligarebegränsa den mindre prioriterade forskningen inom s.k. Bas-FoU. Emellerlidlorde del inte vara möjligt atl ens med mycket restriktiv hållning gentemotden mindre prioriterade forskningen åstadkomma en volym påproblemområdesforskningen som i någon mån motsvarar statsmakternasintentioner. Rådet har givelvisförståelse för att det slalsfinansiella läget kräver återhållsamhet inom allasamhällssektorer. Elt säll all tillgodose statsmakternas intentioner såväl ifråga om bindningar för en framlida volym som i fråga om verksamhetensinrikining kan enligl rådets mening vara följande. Rådet medges atl under enövergångstid ta ul en så slor volym ur fonden för byggnadsforskning attfondreserven inle ökar. Syftet skulle då vara att få till stånd en önskväidomfattning av kunskapsinhämlandet inom de angelägna problemområdena. Rådetplanlägger samiidigt en successiv nedtrappning av omfattningen av den mindrepriorilerade byggnadsforskningen för den händelse att statsmakterna inleskulle kunna acceptera den ökade volymen av rådels verksamhet . På sä sätt möts de olika kraven påbyggforskningen genom atl verksamhelen underen period av kursändring tillåts ha en större volym än vad som annarsskulle ha ansetts som normalt. Efter en övergångsperiod kan verksamheten åter varaanpassad lill en från statsmakternas utgångspunkt önskvärd total volym. Rådet redovisar mot dennabakgrund förslag lill inriktning av forskningsverksamheten för resten avprogramperioden. Förslagel kan sammanfattas i följande tablå. 1978/79:100 Bilaga 16 (SFoU) lolall Forskning om byggande, brukande och förvaltning av byggd miljö Brukarkrav och byggd miljö Total verksamhet (exklusive energi) Genombyggnadsforskningsavgifter beräknas fonden för byggnadsforskning /78 ha tillförts 86.2 milj. kr. Till delta kommer statsanslagettill byggnadsforskning som för samma budgetår var 11 milj. kr. ränteintäkter, ulgjorde 13,5 milj. kr. Budgeiårel 1977/78 tillfördesfonden för byggnadsforskning på della sätt 110,7 milj. kr. Härtill kommersärskilda anslag för energiinriklade verksamheler som rådet administrerar.Totalt har rådets budget för verksamhelen under budgetåret omfattat 154,0milj. varav 62.9 milj. kr. avsett energiinriklad verksamhei. För innevarande budgelårräknar rådet med atl fonden, exkl. särskilda anslag för energiinrikladeverksamheler. kr., varav 12 milj. kr. ulgör statsanslag.Rådel begär för /80 etl statsanslag av 12.8 milj. kr. Rådetsanslagsframställning för /80 innebär en fortsatt verksamhet medi huvudsak den inrikining som angavs i den plan för verksamhelen 1978/79-1980/81 som presenterades i rådets föregående anslagsframställning.Slalsmaklerna har i huvudsak ställt sig bakom den av rådet föreslagnainriktningen av verksamheten (prop. 1977/78:100 bil. CU 1977/78: 27. rskr1977/78: 264). Bostadsslyrelsen har i sin anslagsframställning aktualiseratvissa frågor om hissinslallalioner i samband med upprust- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 62 ning och handikappanpassning avbostadsbeståndet. Jag vill i della sammanhang framhålla vikten av en intensivforsknings- och utvecklingsverksamhet inom detta fäll i syfte att delsklarlägga hur det befintliga bosladsbesiåndel kan göras bältre tillgängligtför gamla och handikappade människor, dels stimulera till en lekniskutveckling på området. Enligt vad Jag har erfarit har rådet utlyst entävling för all fä fram nya lösningar på frågan om hiss i äldre bostadshus. För /80beräknarjag elt statsanslag till rådels verksamhet om 10 milj. kr. Som närmareredovisades i föregående års budgelproposilion har pensionskommitlén ibelänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m, m. föreslagit attbyggnadsforskningsavgiften i dess nuvarande form upphävs. I avvaktan påstatsmakternas ställningstagande till frågan om byggnadsforskningens fortsattafinansiering bör rådet planera sin verksamhet på sådant säu all omfattningenav verksamhelen på sikl inle överstiger 103 milj. kr, i del penningvärde sområder /80. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lill Byggiiad.sjorskningför /80 anvisa ett anslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmännasamlingslokaler 1977/78 Utgift 24 749 300 Reservation 4054900 1978/79 Anslag 20000000 1979/80 Förslag 24 000 000 Från anslaget betalas uldels anordnings- och inventariebidrag till allmänna samlingslokaler enliglbeslämmelserna i kungörelsen (1973: 400) om statligt stöd lill allmännasamlingslokaler (omlryckt 1976: 794, ändrad senast 1978:185), dels bidrag tillriksorganisationerna för samlingslokaler. Bidraget till dessa uppgår /79 lill 1,1 milj. kr. För anordnande av allmännasamlingslokaler utbetalas även lån från anslaget IV: 15. Lånefonden förallmänna samlingslokaler. Beslämmelserna omanordningsbidrag och lån för anordnande av allmänna samlingslokaler innebär ikorthet att bidrag och lån beviljas kommun, aktiebolag, förening ellerstiftelse för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnad i syfte att tillgodosebehovei av allmänna samlingslokaler. Anordningsbidrag utgår med högst 30%eller, när särskilda skäl föreligger, med högst av låneunderiaget. Lånutgår med högst del belopp som tillsammans med anordningsbidraget molsvarar50% av låneunderiaget. Bestämmelserna ominventariebidrag innebär att sådant bidrag beviljas för anskaffande avinvenlarier till allmänna samlingslokaler. Inventariebidrag ulgår med högsl10% av låneunderiaget till den del detla inle överstiger . och avöverskjutande belopp. Bidrag får dock inte över- 1978/79:100 Bilaga 16 63 stiga .300000 kr. För beslul om bidiag och lånfastställs av för varje budgelår en gemensam ram, av vilken en vissangiven del fär tas i anspråk för bidiag. För /79 har ramen förlän- och bidragsgivningen fastställts lill 30 milj. kr., varav högst 20 milj.kr. för bidiag (prop. 1977/78: IOO bil. 16, CU 1977/78:15, rskr 1977/78:151). Ärenden om bidiag och lånhandläggs inom bostadsslyrelsen av en samlingslokaldelegation. Samlingslokaldelegationenhar avgivit yttrande till bostadsslyrelsen över frågor om anslag och ramaravseende stödel lill allmänna samlingslokaler. I fråga om den gemensammaramen för beslut om bidrag och lån anför styrelsen följande. För /78har gällt en ram för lån- och bidragsgivningen på , 30 milj. kr., varav högst20 milj. kr. Mol ramen har avräknats lån och bidrag med totalt 30milj. kr., varav ca 19,2 milj. kr. Av totalbeloppet hänför sig 6,1milj. till utökning av lidigarebeviljade lån och bidrag i samband med slutligt beslut. Bidragsdelen avsistnämnda belopp uppgår till 3,7 milj. kr. Vad beträffar ramen förinnevarande budgetår anför styrelsen atl samlingslokaldelegationen genombeslut före den har tagit i anspråk totalt 6,9 milj. kr.,varav 4,4 milj. kr. Vidare har delegationen ifråga om de ansökningar om lån och bidrag på tillhopa 64,2 milj. kr. som fannshos delegationen föi-handsgranskat och meddelat positivabesked beträffande projekt för vilka lån och bidrag har sökts med sammanlagl24,4 milj. kr. Dessulom behövs ca 6 milj. kr. till uppräkning i samband medslutligt beslul av lidigare beviljade lån och bidrag. Projekl som delegationenhar förhandsgranskat fr.o.m. kan vid oförändrad ram påräkna beslultidigast under /80. Med utgångspunkt härisamt med beaktande av de ansökningar som kan väntas under innevarande budgetåroch nödvändigheten av atl i möjlig mån lillgodose behovet av en någorlunda jämnplanering av de mesl angelägna projekten föreslår att ramenför /80 fastställs till 55 milj. kr., varav för bidrag högsl 35milj. Härvid har förutsatts bifall lill en framställning hos regeringen omen ramvidgning med 30 milj. kr. Belräffandeanslagsbehovet anför styrelsen att det under /77 beviljadesbidrag med sammanlagl 18 milj. kr. Bidrag beviljade under ett budgetår kantill en tredjedel beräknas bli utbetalade under följande budgetår ochåterstoden budgetåret därefter. I enlighet härmed skulle under budgetåret1978/79 utbetalas bidrag med ca (2/3x 18+ l/3x 19=) 18,3 milj. kr., vartillkommer bidrag till riksorganisationerna med 1,1 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 64 eller sammanlagt ca 19.4 milj. kr. Med hiinsyntill osäkerheien i beräkningen och den oregelbundenhet i belastningen somföljer av vissa större ulbelalningar bör ell något högre belopp eller ca 24milj. För budgeiårel 1979/80kan ulbeuilningarna av bidrag beräknas lill ca (2/3x 19+ 1/3x20 = ) 19 milj.kr. Vid en ramvidgning på 30 milj. kr., vtiiav 20 milj. kr, i bidrag, förbudgeiårel 1978/79 ökar anslagsbehovet med ca 7 milj. kr. I fiåga om bidiag lill riksoiganisalionerna strykerbosladsslyrelsen under belydelsen av att de samlingslokaläganderiksorganisationerna tillförs eifoiderliga medel för atl bedrivti denrådgivnings- och konsultverksamhet som knyler an lill lån- ochbidragsgivningen. della stöd lill enskilda föreningar skulle delsanspråken på personalresurser inom slyrelsen öka kraftigt, dels angeliignasamlingslokalprojekl sannolikl inle komma lill stånd, till men för föreningslivoch andra. Riksorganisationernas stöd kommer inle enbart medlemmar lill godoulan riklas även mol utomstående. Slyrelsen föreslår i enlighet med förslagfrån samlingslokaldelegationen all bidragel till organisationerna räknas upptill 1.7 milj. kr.