prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad jag nu har anfört om styrelsen och arbetsutskottet fordrarinle medverkan. För budgetåret1979/80 beräknar jag ett medelsbehov av totalt ylieriigare . medhänsyn lill all vissa besparingar kan göras. Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillSveriges turistråd för /80 anvisa ett reservalionsanslagav . 1977/78 Utgift 6 700 000 1978/79 Anslag 5 000 000 1979/80 Förslag 9 300 000 Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) inrältades . Banken har till uppgiftatt bidra till en ökad ekonomisk ochsocial utveckling i de latinamerikanskamedlemsländerna. Härför skall banken bl. a. utnyttja egna resurser och upplånat kapital för finansiering avutvecklingsprojekt saml i Prop.1978/79:100 Bilaga 14 53 övrigi främja investeringar av offentligt och privatkapilal för ulvecklingsän-damål. F. n. är 25latinamerikanska , och samt 15 ickeregionala länder medlemmar i banken. Nya regler förupphandling, som anlagils av IDB:s direkiion, trädde i kraft den 9 juli1976 i samband med de första icke-regionala ländernas inträde i banken. Enligt dessa regler är all upphandlingsom finansieras med IDB-medel numerabegränsad till bankensmedlemsländer. Vid sådan upphandling erhållerföretag - på samma sätt som vid leverans till projekl finansierade avVärldsbanken och andra mullilalerala biståndsinstitutioner - kontant betalning. IDB-projekten haren dominerande ställning inom många sektorer i åtskilliga latinamerikanska länder.Detta kan få till följd all utrustning som köps tillIDB-finansierade projekt, såsom kraftverk eller teleanläggningar, blir standardbildande så alt utrustning av sammafabrikat också köps in till icke IDB-finansieradeprojekt. Många av de projektsom finansieras av IDB ligger inom sektorer där svenska företag har goda möjligheteratt göra sig gällande. Detla gäller särskilt industrier, gruvor, elkraft,transporter och kommunikationer (inkl. teleområdet). Mol denna bakgrundbeslöl i enlighet med regeringens proposition 1976/77:83 omexportfrämjande åtgärder med avseende på atl regeringen skulle förhandla med IDB ochsluta avtal om svenskt medlemskap (NU 1976/77:47, rskr 1976/77:332). undertecknades enöverenskommelse om svenskt medlemskap i . Bankens kapilal och andel Bankens egetkapital beslår av dels aktiekapital, s. k. ordinarie kapilal och inlerregionallkapilal, dels en fond för särskild verksamhet. Vid uigången av uppgick detordinarie kapitalel lill 7 858 milj. dollar, del inlerregionala kapitalet till972 milj. dollar och fonden för särskild verksamhei lill 4 878 milj. dollar. Del ordinarie kapitalet och det inlerregionala kapitalet bestårav dels kapilal som är inbetalt av medlemsländerna, dels kapital som skallinbetalas vid anfordran, s. k.garaniikapital. Den senare delen är den största, ungefär 85 96. Kapitalet i fonden för särskild verksamhetbetalas in till fullo av medlemsländerna. Bankens kapilal harökats i omgångar genom slörre insatser från medlemsländerna. (perioden har senare utsträckts) skall bankensaktiekapital öka med 4 000 milj. dollar och fonden för särskild verksamhet med 1045 milj. dollar, den s. k. fjärde kapitalpåfyllnaden. Därulöver skallaktiekapitalet ökas med ytterligare 1 300 milj. dollar, vilket lill sinhelhet skall vara garaniikapital. Banken har inle föreslagit någon insats frånSverige med anledning av dessa kapitalökningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 54 Vid sidan avaktiekapitalet och fonden för särskild verksamhei administrerar banken en radandra fonder varav den svenska utvecklingsfonden för ulgören av de mindre. Denna fond som upprättades genom ett avtalmellan IDB och har tillförts 5 milj. dollar av statliga anslagför finansiellt utvecklingsbistånd. Fondmedlen har lillfullo använis för ellvattenförsöriningsprojekt i i . Enliglöverenskommelsen om svenskl medlemskap i har tecknat sig för ellkapilal om sammanlagl 21,9 milj. dollar. Av Sverigeskapilaldel i IDB ulgörs den ena hälften, 10,9 milj. dollar, av akiier som har lecknats i delinlerregionala kapitalel. Av det tecknade beloppelskall 1,8 milj. dollar betalas in kontant . Reslerande aktieteckning, 9,1 milj,dollar, utgör garaniikapital. Den andra hälftenav kapilaldel, 10,9 milj. dollar, består av en andel i fonden försärskild verksamhet. Likvid för denna andel skall eriäggas kontant . Inbetalning tillbanken sker dels genom direkta kontantbetalningar i svenska kronor dels genom utställande avskuldbevis vilka inlöses i svenska kronorunder den angivna sjuårsperioden. Hitlills har eriagt ca 11,5 milj. kr.kontant lill IDB, skallSverige beiala kontant . till IDB avseende såväl direkt kontantbetalning som inlösen avskuldbevis vilka har utställts , Beloppen i svenskakonor är relativa. beror på att i enlighet med avtalet omupprättande av banken har bundit sig för aktier resp. andel uttryckta i fasladollarvärden. 1 del nämnda avtalet finns också en värde-säkringsklausul sominnebär atl medlemsländerna vid kursfiuktuationer anlingen får görafyllnadsinbetalningar för redan eriagda medel eller erhåller återbetalningar från banken. röstetal och representation i banken Genomöverenskommelsen har erhållil ett visst antal röster i banken. Röstetaletkommeratl uppgå till 1 154 vilket,då harfullgjort sina betalningsåtaganden, motsvarar0,12 96 av totala röstetalet i banken. Medlemsländernarepresenteras i bankens styrelse av var sin ledamot och en suppleant fördenne. I bankens direkiion finns tolv exekutivdirektörer varav tvårepresenterar de icke-regionala medlemsländerna. företräds tillsammans medBelgien, , , , , och av en västtyskexekutivdirektör. Sedan höslen 1978 har denne en svensk assistent för en ivåårsperiod. Övrigaicke-regionala medlemsländer dvs. , , , ,, och representeras av en japansk exeku-livdirektör. Regeringen har genom den västtyske exekutivdirekiörenfött en god insyn i Prop.1978/79:100 Bilaga 14 55 Bankens utlåningsverksamhel följs noga ochregeringen utnyttjar möjligheten alt påverka låneinriklningen då banken skallta ställning lill enskilda lån. Svenska förelag harhittills erhållit order påinemot 20 milj. kr. Med tanke på all förelagen ofta måste följa etl projekl ända frånplaneringsstadiet för atl komma i fråga som leverantörer kan elfeklen avmedlemskapet på exportännu inte utvärderas. Bankens ullåningsverksamhei , plan för är 1978och infall Banken kan i sinutlåningsverksamhet sägas ha genomgått tre faser. Den första fasen (1959-1965) kännetecknades av allbanken lade slor vikl vid projektmed en social inriktning som vattenförsörjning, avlopp, bostäder m, m. Erfarenheterna från denna fas visadeallbanken då hadesvårigheleratl nå framlill de fattigastebefolkningsgrupperna varför andelen lån till social infrastruktur sjönkunder den andra fasen (1966-1972). Då ökade i stället andelen lån till ekonomisk infrastruktur (elektrisk kraft, kommunikationer). Från början av1970-talel lade banken ökad tonvikt på att skapa en balanseradutveckling mellan olika sektorer och länder. Av denna anledning har banken under dentredje och senaste fasen delat in länderna i fyra kategorier, A-D. Igrupp A ingår de slörre och relativt sell mer utvecklade länderna och grupp Bomfatlar en mellangrupp länder. Länder som inkomstmässigt inte kanklassificeras som minst utvecklade länder men som har ekonomiskasvårigheter på grund av begränsade hemmamarknader hänförs till gruppC. Grupp D slutligen omfattar de länder som anses vara minst Ulvecklade med hänsyn till inkomst och andra kriterier. Banken har i sinutlåningsverksamhel under denna senasie fas i ökad utsträckning orienterat sig mot de minstutvecklade länderna och regionerna i Latinamerikaoch mot de fattigaste samhällsskikten. Denna inrikining har kommil lill ullryck inle bara i den prioritering som bankenvisar gentemot den grupp länder sombanken har klassificerat som de minst utvecklade i regionen eller som de med enbegränsad marknadspotential utan även i den speciella vikl banken lägger vid att stödja de underutveckladeregionerna eller den fattigarebefolkningen som finns i de länder som är mer utvecklade. Banken har för avsiklall fortsätta denna inriktning. Detta är en inrikining som Sverigemedverkar till alt främja. Banken beviljarlånemedel dels på kommersiella villkor från de ordinarie och inlerregionalakapitalen, dels på särskilt gynnsamma, s. k. mjuka, villkor från fonden försärskild verksamhei lill projekl i de latinamerikanska medlemsländerna. uppgick den loialabeviljade utlåningen till 1 809 milj. dollar vilket innebaren ökning med 18 96 mottidigare år. Det ordinarie och del inlerregionala kapitalet svarade för61 96, fonden för särskild Prop.1978/79:100 Bilaga 14 verksamhei för 32 "i och övrigafinansieringskällor för . har bankenplanerat bevilja en ulläning om lolall 2 050 milj. dollar varav avsesfinansieras från de ordinarie och inlerregionala kapilalen med visskompletterande finansiering och 47 *; från fonden för särskild verksamhet.Lånen från fonden planeras öka med från 577 milj. dollar till965 milj, dollar. Procentuell fördelning på ländergrupper ochfinansieringskälla Grupp A: Argeniina,, , Grupp B: , , Grupp C: , ,, , , , Grupp D: ,, , , , , ,, Regionala projekt:Karibiska slalerna. Centralamerikanska staterna, Andinska gruppen I tabell 1 återfinnsbankens utlåning respektive planerad utlåning fördelad mellan olika grupper avländer för och . Av denna framgår att andelen lån lill detio fattigaste länderna som endast har ungefär 13 96 av befolkningen i deregionala medlemsländerna beräknas öka från 28 96 till 35 96. För år 1979förutses de tio minst utveckladeländerna ylterligare öka sin andel av den lolala långivningen. Vad gäller dessaländers andel av lånen på mjuka villkor, dvs. från fonden för särskildverksamhei, förutses denna uppgå till mot 56 1977 och 48 %år 1976. Trenden i utlåningen till länderna i grupp A har varit sjunkandefrånsett utfallet . förulses åter en nedgång. harunder endasi fått etl lån, vilket återspeglas i nedgången för grupp Bsom helhet. Under det forsla halvårel1978 har bankens styrelse beviljat 20 lån till etl värde av 453 milj. dollar.De beviljade lånen motsvarar 22 96 av målsättningen för . Motsvarandeuppgift förår 1977 var 13 96. Fram lill har lån lill eltvärde av 553 milj. dollar beviljats. En slörre del av låneansökningarna kommerår 1978 liksom lidigare år att behandlas under del fjärde kvartalet. Av dennaanledning är det inle möjligi atl dranågra Prop.1978/79:100 Bilaga 14 57 definitiva sluisalser belräffande årels ullåning pågrundval av hiuills lillgängligauppgifter, Trols atlverksamhelen under de ire forsla kvartalen legal på en låg nivå kommersannolikl banken atl fatta beslut om utlåning i slorl i den för året planerade omfattningen, IDB lägger i sinullåning slor vikt vid projekt som är inriktade på landsbygdsutveckling och jordbruk, särskill ifattigare delar av , Banken stödjer inle bara ökadjordbruksproduktion utan strävar även efter atl förbättra levnadsnivån för den fattigare befolkningen i regionen genom projekl för landsbygdselektrifiering, bälire vägarlill marknadsplatser, dricks-valtensystem, bättre kommunikationer, bältre sjuk-och hälsovård och slörre utbildningsmöjligheier. Av bankens ullåningår 1977 gick 20 96 lill jordbruksseklorn inkl, fiske, lill social infraslruktur, till elektrisk energi och till transporter och kommunikationer. Vid en jämförelse med målsäilningen för perioden1975-1978 framkommer atl andelen lån lill transporter och kommunikationer, energi och jordbruk ligger kring dennedre delen av planeringsramen. Andelen lån till social infraslruklur ligger i miiten av planeringsramen, dvs. Som exempel påprojekl för vilka lån beviljals kan nämnas petrokemisk induslrii (99,5 milj. dollar från det inlerregionala kapitalel),elektrifiering av landsbygden i (77,5 milj. dollar från del inlerregionalakapilalel) och i (37 milj. dollar från fonden för särskild verksamhei och 15milj. dollar från del inlerregionala kapilalel), högre ulbildning i CosiaRica (30 milj. dollar från fonden för särskild verksamhei), vallenkrafi i CostaRica (30 milj. dollar var från det inlerregionala kapitalet och övrigafinansieringskällor inom banken), landsbygdsutveckling i (16,9 milj. dollarfrån fonden för särskild verksamhei) och ell regionall projekt för spannmålslagring(12,5 milj. dollar från fonden för särskild verksamhet). Vid sidan omlåneverksamhelen lämnar IDB vissl bistånd i form av bidrag till leknisklsamarbete, projektering och dylikt. Totalt lämnade IDB 44,5 milj. dollar i sådant stöd . Principerna förinriktningen av denna stödverksamhet är i stort desamma som förlåneverksamhelen. IDB finansierar iprincip endast en del, , av de utvecklingsprojekt som bedrivs av delatinamerikanska medlemsländerna och som banken deltar i. Fram tilluigången av har banken finansierat ca 12 000 milj. dollar, i projeklsom totalt kostar 46 000 milj. dollar. Under år 1977samarbetade banken nära med andra internationella och interamerikanskainslilulioner i syfte att öka resursfiödet till regionen och dåfrämst till de minst ulveckladeområdena. Exempel på sådana inslilulioner är EG, och for Agricullural Development. Banken har ingått avtal medCaribbean liksom man tidigare gjort med de övriga regionala bankerna i Prop.1978/79:100 Bilaga 14 58 Vidare förekommer samarbete medVärldsbanken. Vid jämförelse avutlåningen från IDB och lill IDB:s medlemsländeri kan noieras all 56 9n av lån gick lill de mer ulvecklade länderna i regionen medan moisvarande procenttal för IDB var47 'o, IDB hade en förhållandevis högre andel lån lill de fånigaste länderna, 27 96 mol för Världsbanken.Om länder i grupp C medräknas ärprocenllalen 38 för IDB och 25 för Väridsbanken, Tolall var utlåningen från IDBnågol högre. 4 700 milj. dollar, än från , 4 500 milj,dollar. Banken har föravsikl all även i framliden öka sin ullåning. Av den anledningen hardiskulerals en ylterligare ökning av bankens kapital, den s. k. femle kapiialpåfyllnaden. Arbelel harbedriviis i en arbelsgrupp i vilken har deltagit. Av material sombehandlals av arbetsgruppen för den femle kapitalpåfyllnaden framgår atl delatinamerikanska länderna har uppnått en beiydande ekonomisk ulveckling underde . En stor del av investeringarna i regionen har gåll lillinduslriutveckling och infraslruklur men utvecklingsprocessen har i fiertaletländer varit myckel ojämn. Uivecklingen visar all ylieriigarebeiydande resurser måsle satsas på all förbättra situationen för defattigaste befolkningsgrupperna. Banken har under sinsenasie uilåningsfas lagl särskild vikt vid projekt till nytta för låginkomstgrupper och planerar att görasä i än slörre utsträckning i framliden.Nära hälften av resurserna avses gå lill denna kategori. Banken uppskattarlåneprogrammet för till 8 170 milj. dollar varav 7 400 milj. dollar skall vara i konvertibla valutor. Avdella låneprogram skall 5 670finansieras med del ordinarie och det inlerregionala kapitalet och med fonden för särskild verksamhet. Banken planerar atl salsa merparten av resurserna på fyrasektorer. För landsbygdsutveckling(livsmedelsproduktion, hälsovård, vatten, utbildning m. uppgår planen lill av utlåningen och för stadsutveckling (utbildning, hälsovård, arbetstillfällen m.m.) till 10-15 96, Till energiprojekt planeras 25-30 96 och till projekl för atl stärka den externa seklorn (öka exporten eller minska imporlen) planeras av utlåningen.Genom detta låneprogram möjliggörsen ökning i utlåningen om i reala termer. Länderna i grupp A kommer enligt förslagetatl I? låna ur det ordinarie och det inlerregionala kapitalel, vilket innebär atl nuvarande nivå bibehålls. Lån till övriga länder avses öka i reala termer och uppgå lill 4400 milj. dollar i konvertibla valutor. Denna inriktning innebär atl en ökad tonvikt läggs på de fattigareländerna. Vad speciellt gäller lån ikonvertibla valutor från fonden för särskild verksamhet skall under periodens två första år ålminslone 75 9fi gå lill de 1978/79:100 Bilaga 14 59 minsi utvecklade länderna (grupp D)- Andelenskall under de därpå två följande årenhöjas lill minsi 80 96. Länderna igrupp B och C skall bara kunna låna konvertibla valutor ur fonden förprojekt som kommer de fattigaste befolkningskalegorierna lill godo. skallstuderas möjligheierna att öka de icke-regionala ländernas infiylande i banken genom all ge dem rätt all tillsätta en tredje exekuiivdireklör. Det ordinarie och delinlerregionala kapilalel föreslås öka med 8 000 milj. dollar. Av denna ökningföreslås bidra med 34,5 96, med ca 50 96 och de icke-regionalaländerna med 11 96. För del skulle detlainnebära ell belopp på 21,3 milj. dollar varav eller 1,6 milj, dollar skall beialas in. Därmed skulle Sverigesrösielal öka från 0,12 96 lill 0,18 96. Fonden för särskildverksamhei planeras öka med I 750 milj, dollar. bidrag förslås bli 40 96och Lalinamerikas andel ca 27 96. De mer ulvecklade länderna, Argeniina, Brasilienoch , ökar genom inbetalningen sill siöd lill de fånigare länderna iregionen genom all väseniligi höja andelen konvertibla valuior i sina bidrag.De icke-regionala ländernas bidrag blir . skulle för delinnebära 12,8 milj. dollar all beialas in i sin helhel. Inbetalningarna skallenligt förslagel göras , men länder som blivit medlemmar (däriblandSverige) kan ges rätl all göra inbetalningarna . Enviss del av betalningarna kan efter förhandlingar med bankens direktionerläggas genom icke räntebärande s. k. promissory notes. Dessa förhandlingarberäknas kunna leda till alt den kassamässiga belaslningen per budgelår förSveriges del uttryckt i skulle bli den som anges i tabell 2.Sveriges andel skulle således intekomma att kassamässigt belasta budgelåren 1979/80 och 1980/81. I tabellen angesäven resterande betalningar med anledning av inträde i banken. Prop.1978/79:100 Bilaga 14 60 konlantbelalningar till IDB budgetåren 1981/82-1987/88 enligl avtal vid inträdet och enligl förslag frånarbetsgruppen för den femte kapiialpåfyllnaden med anlagande om all varjebetalningsral fördelas med (lOOO-tal dollar) 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Totalt inträde 2 685 1 972 1 986 5643 kapitalel IOO 200 300 392 300 200 100 1 592 - Fonden för sär skild verksam- Banken avser användakapitaltillskottel för ändamål som jag anser det väsentligt alt satsa på. Motdenna bakgrund finner jag förslagel att nu göra en kapiialpåfyllnad av denangivna siorieken väl grundat. Jag förordar därför att deltar ikapitalpåfyllnaden. Jag är emellerlid inle f. n. beredd all föreslå en höjningav röstetal i IDB. Jag förordar i stället att nu tecknar såmycket av det inlerregionala kapitalel att vårt nuvarande röstetal bibehållssamt söker fk option atl teckna sig för den avarbetsgruppen föreslagna ökningen av röstetalet. Därmed kan det belopp Sverigenu skulle binda sig för minskas med ca 12 milj. dollar, varav ca i form av kontant inbeiall kapilal,jämfört med arbelsgruppens förslag. Med hänvisning lill minredogörelse hemsläller jag all regeringen föreslår atl 1. lill Interamerikanskaurvecklingsbanken för /80 anvisa ett förslagsanslag om . 2, godkänna att Sverigedeltar i den femle kapitalpåfyllnaden. 1978/79:100 Bilaga14 61 C. KOMMERSKOLLEGIUM M.M. 1977/78 Utgift 19 053 237 1978/79 Anslag 19 753 000 1979/80Förslag 22 584 000 ärcenlral förvaltningsmyndighet med uppgift atl handlägga frågor om handelspolilik ochulrikeshandel saml vissa frågor i samband med näringsrällsliga regleringar ochinrikeshandel. Kommerskollegiumleds av en styrelse. Chef för kollegiet är en generaldireklör, som ärstyrelsens ordförande. Inom verkel finns en planeringssektion, fyra utrikeshandelsbyråer samt enbyrå för inrikeshandel och administrativa frågor. Till kollegiet ärknuiei eu handelspolitiskt råd och en *-nämnd saml rådgivande nämnderför frågor rörande auklorisalion och godkännande av revisorer saml förfrågor rörande godkännande av tolkar och auklorisalion av översällare. (även utrikes resor) (därav engångsutgifter) (7 000) (30 000) (därav engångsutgifter) (30 000) (30 000) Stipendier till svenska praktikan- ter vid internationella organisa- -t- 3 609 000 * = Europeiska kol- och stålgemenskapen Prop.1978/79:100 Bilaga 14 62 Pris- och löneomräkning m. m, 2 469 294kr. 1besparingsalternalivet förordar kollegiet en minskning med tre handläggare och etlbiträde (- ). Konsekvenserna för verksamheten beräknas bli bl. a.en viss försvagning av underlaget för årlig import-och exporiberäkning.Vidare förutsätts delegering av handelsbolagsärenden till ,överfiyitning av ärenden angående officiell beteckning till heraldiska nämnden saml en viss reducering avkollegieis allmänna remiss-verksamhei. Förall kunna uppfylla de krav som ställs på kollegiets uiredningsför-måga i anledning av den ökade oron internationelltpå det handelspoliliska områdeibehöver ulrikeshandelsbyräerna förstärkas med tre handläggare (+376 418kr.). För uiredningar angåendehandelspoliliska aliernaliv och framlidsperspektiv föreslås en förslärkning meden handläggare (-1- ). Inrikes-och adminislraliva byrån behöver förslärkas med en handläggare för ärenden rörande auklorisalion ochgodkännande av revisorer (-(-. Medellill expertis och lillfällig arbetskraft bör anvisas med , för brådskande och tillfällig handelspolitiskutredningsverksamhei m, m. AnslagsposienReseersällningar bör räknas upp med , för dellagande i inlernalionellakonferenser, för resor i samband med revisors-, lolk-, iranslalors- och ulbildningsverksamheien.Personalökningar moliverar atl anslagsposten Lokalkostnader förslärks med . För nyanskaffning av inventarier behövs etl engångsanslag på . AnslagspostenExpenserbehöverdäruiöver räknas upp med , För ulvidgad dalabearbetning behöver ADB-anslagetförstärkas med ,,varav 30 000 kr.ulgör engångsanvisning för programuppläggning. Anslagsposten Stipendierföreslås öka med . avseende utbildningsstipendier lill tolkaroch translaiorer. Med utgångspunkt i besparingsalternativetberäknar jag anslaget till 22 584 000 kr.Jag har därvid räknal med atl fyra tjänster kan dras in i enlighet med kollegiets besparingsallernativ.Konsekvenserna av besparingen beräknasbli viss begränsning av kollegiets insatser vid de årliga beräkningarna avutfallet av importen och exporten saml viss reducering av kollegiets allmänna remissverksamhet. Vidare förutses delegering skeav handelsbolagsärenden lill länsstyrelsernaoch överfiy ilning av ärenden angående officiell beteckning tillheraldiska nämnden. Kommerskollegietsnya organisation tillkom . Regeringen har på framställning av kollegiei uppdragil ål sialskontorelatt i samarbete med kollegiet utreda organisationen av kollegietsplaneringsfunktion. 1978/79:100 Bilaga 14 63 kollegiet har i skrivelse lill regeringen begärlall statskontorets uppdrag uividgas lill all avse en översyn av hela verketsorganisalion. Regeringen har beslutat i enlighet med verkets framställning. Del alltmer krävandehandelspolitiska läget gör det emellertid nödvändigt atl kommerskollegiel iväntan på översynen erhåller resurser för den utvidgade ulredningsverksamhet.som nu kan förulses. Några nya ijänsler är jag dock inle beredd alt (öreslå.Jag har istället beräknai medel för konsult-och expertarvoden. Innevarande budgetårbegärdes på grund av del handelspolitiska lägel fullmakt för atl omnödvändigl kunna öka beredskapen på det handelspoliliska området. /78 infördes efter regeringens beslut en övervakning av importenav vissa stålprodukter. Denna övervakning hör delvis samman med denskriftväxling om handeln med vissa stålprodukter som ingick med CECA.En förlängning av detta arrangemang har sketl för är 1979. Del handelspolitiskalägel i världen är fortsalt osäkert. Jag finner del därför nödvändigt att omkollegiets verksamhei skulle kräva lillskotiav resurser skall della kunna ges efter prövning av regeringen. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till KommerskoZ/egium för /80 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråer m.m. 1977/78 Uigift 1384 518 1978/79 Anslag 3 709 0001979/80 Förslag 4 599 000 Från anslaget beslridsutgifter för deltagande i vissa internationella organ. För budgetåret1979/80 torde medel beräknas enligt följande. 1978/79 1979/80 Inlernationella byrån i för utställningar