prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Uppen barligen kräver tillämpningen av systemet, att regleringsorganet på ett eller annal sätt fastställer och i sin subvenlionspolitik laborerar med ett marknadsbehov hur nu detta skall ske särskUt pä områden, där den inhemska produktionen konkurrerar med import. Det sägs visserligen, att den berörda handeln bör informeras om förväntad produktionsvo lym, så att handelsföretagen skall kunna beakta denna i sin pla nering. Eftersom importen omhänderhas av ett antal inbördes konkurre rande företag, är del svårt att föreställa sig hur utredningens intentioner skall kunna förverkligas ulan någon form av direktiv som eventuellt måste stödjas av importkonlroll eller importkvotering. Systemet kan alltså komma att leda till mycket långt gäende åtgärder. Produktavgiftenskall erläggas vid första försäljningen och uppbäras av handelsled (ellerproducentförening). Här läggs alltså en ny administrativ börda pä handeln (ihuvudsak partihandeln men även i begränsad omfattning detaljhandeln), som harall uppbära avgiften och redovisa denna till myndighet. Föreningens medlemmartar bestämt avstånd från att utan kompensation påta sig en sådaninkasseringsuppgift. Hela förfarandet strider mot aktuella strävanden attförenkla uppgiftslämnande etc. för näringslivet. Den del av uppbördssystemet,som innebär, att producent vid försäljning till konsument själv erläggeravgifter, innefattar uppenbara risker för avgiftsundanhällande. Attstödfonden kallas för fond för marknadsfrämjande ätgärder torde ej innebära nägontillräckligt skyddande förklädnad. Utredningens antagande, att den tilltänktafonden via de s. k. främjandena skulle få effekt även på avsättningen avimporterade produkter, förefaller oss i högsta grad dubiöst. Främjandenasysslar med åtgärder för att stimulera konsumtionen av inhemska produkter ochnågon ändring härvidlag är inte aktuell. Att då använda avgifter på importentill att genom pristillägg, stödköp, lagringsbidrag eller propagandabidragstödja inhemsk trädgårdsodling torde inte stå i överensstämmelse med deinternationella regler, till vilka vi anslutit oss genom , FTA- ochEFTA-avtalen utan skulle med säkerhet vålla betydande handelspolitiskasvårigheter. Del behöver väl inte erinras om både EG:s och mycket storaintresse för handelsutbytet med på detta varuområde. Motåtgärderskulle med säkerhet inte utebli. Egentligen är det förvånande, att utredningenlagt fram förslag till denna Ula maskerade subventionsålgärd som manuttalar, alt subventionerade produkter utifrån inte bör tillåtas inverka pä densvenska produktionens omfattning. Vi antar, att sistnämnda uttalande innebär,att man upprätthåller kravet åtminstone på ett skaderekvisii enligt denofficiella svenska politiken på detta omräde.Uttalandet synes ha fått en väl kategorisk utformning och kan tyckas anslutasig mer till amerikanska än svenska tankegångar i pågående MTN-förhandlingar. Värslutsats beträffande produktavgifter på importen är, att dessa skulle varahandelspolitiskt så riskabla, att de inte kan genomföras. Att föra inträdgårdsnäringen under nägon form av planhushållning förefaUer alltså både avprincipiella och praktiska skäl inte godtagbart. måste slå vakt om enfri marknadshushållning i största möjliga utsträckning. Det är på denna somvårt välstånd bygger. Den pä ett som utredningen visat mycket stort antal friasmåföretagare splittrade trädgårdsnäringen passar ovanligt iUa in i ettplanhushållningsmönster. Centrala direktiv kan få katastrofala följder för enbransch, där pä gmnd av årsmån utiallet är vanskligt att fömtsäga. Vadbeträffar föreslagen intern avgift kan föreningen inskränka sig till att medåberopande av det särskUda yttrandet avstyrka förslaget även i denna del. : Det är av väsentlig betydelse i detta sammanhang atl en möjlighetskapas att kunna fä förhandsbesked om planerad odling och import avträdgårdsprodukter. Till skillnad från jordbmksproduktionen är produktionen ochimporten av trädgårdsprodukter instabil och oförulsebar. Enligtutredningsförslaget skaU regleringsorganet kunna besluta alt stöd ej skall ifrågakomma,om inte planerad produktion är anpassad till marknadsutrymmel. Detta fömtsätter,att styrande eller vägledande åtgärder kan sättas in för att möjliggöra attodlingens omfattning minskas med avsikt att begränsa verkningar av enöverproduktion. För ändamålet krävs mera exakta och regelbundet inflytandeuppgifter före varje odlingssäsongs början om varje odlares planer i fråga omsin odlings omfattning. En sådan anmälningsplikt regleras i 7 § i förslagettill lag om avgift mom trädgårdsnäringen (s. 198). Anmälningsplikt i nägon formborde emeUertid stadgas också för den som avser att importera trädgårdsprodukter.Eljest blir informationen om den väntade varumängden sorn samlas hosregleringsorganet otillräcklig. Det krävs också största möjliga snabbhet viduppgiftslämning och bearbetning av det insamlade materialet. Utredningensförslag synes vara oklart beträffande frägan om hur man skall förfara, när enprodukt varit föremål för nägon av de föreslagna stödåtgärderna. Produktavgiftföreslås skola utgä för den produktion, som av ifrågavarande produktförekommer under nästkommande odlingssäsong och uttas tills avsättningen avifrågavarande produkt normaliserats. Därefter skall avgift upphöra att utgå.Frågan om avgiftsbeläggning och tid för denna blir svåröverskådlig ochsvårbedömbar. Marknadsförhållandena varierar i olika delar av landet ochskäligheten av att belasta en produkt med avgift under endast helt kortatidsperioder kan ifrågasättas. Det vore avgjort en fördel om man redan iinledningsskedet bestämde en minsta tid exempelvis under vilken en 1978/79:136 79 produktskall kvarhållas i produktavgiftssystemet. Därmed skulle man få en säkrare gmndför bedömning om och i vilken omfattning pris- och avsättningsförhållandennormaliserats i sådan utsträckning, att stödåtgärder inle längre behöver ifrågakommaoch avgiften därmed kan upphöra att uttas. Större garantier vinnes därmedockså för tillförseln av medel till fonden. Flera produkter kan förväntasfinnas i avgiftssystemet både vad avser svensk odling och importvara.Detta bör medföra en enklare administration än det betydande arbele, somföljer av täta inträden i och utträden ur systemet. Varjestöd- och avgiftssystem med uppgiftsskyldigheter av visst slag för berördaparter och intressenter medför ökad administrativ handläggning. Delta är enofrånkomlig följd av varje regleringssystem. Men om ett sådani syslem bedömssom angeläget av en rad olika skäl för att trygga produktionen av varor som vibedömer som nödvändiga för folkhushållet, då måste man acceptera atl detta förmed sig sädana icke önskvärda verkningar. Givetvis skall eftersträvas att deadministrativa arbetsuppgifterna begränsas till vad som är absolut nödvändigtför systemels riktiga och avsedda funktion. Förbundetfinner det föreslagna systemet med interna avgifter ytterst värdefullt somkomplement till fonden i övrigi. Härigenom skapas möjlighet för ett bredareåtgärdsprogram men också för ett vidgat och mer rättvist fördelat risk- ochansvarstagande för åtgärder, som är till fördel för samtliga företag inom enbransch. Fruktodlingensgränsskydd utgöres huvudsakligast av ett importstopp för äpple och päron underperioden då dessa fruktslag marknadsföres. Importstoppet är en absolutnödvändighet och en förutsättning för bibehållandet av cn svensk odling. Ettsystem med interna avgifter, säsom utredningen föreslagit, är den lyp av åtgärdsom skulle lösa de allvarliga marknadsproblem som trots importstoppetuppkommit. Vivill ocksä framhålla vår bestämda uppfattning, att de från en bransch upptagna avgiftemaspecifikt skall knylas tUl åtgärder inom denna. Vi instämmer häri med vadutredningen anförl. Med hänsyn till att avgifier här endast uttas på inhemskproduktion, bör resp. bransch ges ett starkt inflytande över medlensanvändning. Förbundel föreslär, att förvaltningen av dessa delegeras till ettsärskilt utskott under trädgårdsnäringsnämnden, bestående av tjänsteman vidnämnden samt minst två representanter för berörd bransch. Avde remissinstanser som särskilt behandlat fondens finansiering är. ett partveksamma tUl finansiering med produklavgifter. Prop.1978/79:136 80 riksförbund avvisar förslaget om finansiering med prisreglcringsmedel.Trädgårdsnäringens riksförbund anser alt utredningens förslag är ett minimum. Lanlbruksstyrelsen: Finansiering genom produktavgifterkommer enligt styrelsens mening att vara mycket svårhanterlig på grund av denstora mängden produkter inom trädgårdsnäringen. a. blir kontrollsvårigheternastora. : erinrar om att,för det fall att prisregleringsmedel frän jordbrukets prisreglering skalltillföras trädgårdsnäringens fond för marknadsfrämjande åtgärder, vilket utredningenhar föreslagit, måste överenskommelse härom träffas mellan parterna vidjordbruksprisöverläggningarna. Vad beträffar införselavgiftsmedel kommer,såvitt nämnden nu kan bedöma, inga sådana att stå till förfogande för häravsedda syften , eftersom influtna avgifter kommer atttas i anspråk för andra fastställda behov inom jordbruksregleringen. har inte heller något att erinra mot attden föreslagna fonden erhåller tillskott av avgifter som läggs påproduktionen. : Kollegiet ställer sig tveksamt tillförslaget rörande den tUl fondsystemet knutna produktavgiften och avstyrker ensådan finansieringsordning. : LRF avvisar utredningensförslag att fonden skall erhålla prisregleringsmedel. Motivet härför är att tUlgångenpå prisregleringsmedel är så begränsad att inte ens de åtaganden som gjorts ilöpande jordbruksavtal torde kunna infrias. Betydande belopp inflyter i form avtullmedel vid import av köksväxter. Mot den bakgmnden finner LRF det såvällogiskt som rimligt att fonden finansieras av budgetmedel. frukt- och grönsaksdistributörers förening:Fonden skall finansieras med dels allmänna medel, dels produktavgifter. Dåbudgetmedel skall las i anspråk, motiveras detta med alt subventionering cchprisslopp för vissa (bas-)livsmedel föranlett detaljhandeln att kompenserasina kostnader genom ökade marginaler på bl. a. vissa trädgårdsprodukter.Situationen utgör ett belysande exempel på hur den ena regleringen föder denandra. Hur regleringar sprider sig som ringar på vattnet belyses ytterligare avmotiveringen för ianspråktagande av prisregleringsmedel för fonden, nämligenalt en minskning av frilandsodlingen av grönsaker skulle kunna öka utgåendeexportbidrag för alternativ produktion av spannmål och oljevä.xtfrö. : Utredningen föreslår, attfonden skall få ett tillskott av allmänna medel pä 15 milj. kr. (s. 195). Dettabelopp mäste betraktas som lågt, om man jämför del med vad betydligt mindrenäringar erhållit för liknande ändamål. Andra länder ger också betydligt mertill sina trädgårdsnäringar. I t. ex. ulgär sora 1978/79:136 81 ocksåutredningen redovisar anslag till olika marknadsfrämjande åtgärder, somsammanlagt är drygl 5 gånger större än det sora utredningen föreslär till värträdgårdsnäring. Tillslöd för frilandsodlingen av trädgårdsprodukter föreslår utredningen, alt 2,5 mUj.kr. av jordbrukets prisregleringsmedel anvisas till fonden. Förbundet finnerdet raotiverat, att de producenter, sora odlar grönsaker, fär del av dessamedel. Detta i all synnerhet som subventioneringen av jordbrukets basproduktermedfört, att handeln kompenserat sina kostnader genom ökade marginaler pä bl.a. grönsaker och rotfrukter. Med lanke på alt detta haft menlig inverkan påavsättningen av trädgårdsprodukter talar starka skäl för utredningens förslag idetta avseende. Skulle emellertid av någon anledning, de av utredningen föreslagna2,5 milj. kr. av jordbrukets regleringsraedel ej komma att disponeras, bördessa ersättas av budgetmedel, så atl 15 milj. kr. tillföres fonden iinledningsskedet. Som vi redan framhållil, anser vi nämligen, att 15 milj. kr.är ett minimibelopp. Av vad vi sagt framgår det, att vi anser detytterst angeläget, att fonden ytterligare utökas. Det förutsätter, atlbudgetmedel tillföres fonden i rainst den utsträckning som utredningenföreslagit i inledningsskedet. Som vi tidigare framhällit är vi frän odlingenssida beredda att i ökad utsträckning erlägga produklavgifter men naturligtvisdå under förutsättning att motsvarande belopp uttages på importvarorna. anser att trädgärdsnäringsnämnden inte bör tilldelas nägramyndighetsuppgifter t. ex. beslul om reglering av produktionen. Dessa bör istället handhas av jordbruksnämnden. Nämnden bedömer vidare att kostnaderna föradministrationen är för lågt beräknade. Trädgårdsnäringens riksförbundframhåller alt näringen måste ges n bred representation i trädgårdsnämnden. Statskontoret:Statskontoret är tveksamt till den administrativa omgång sora fondsysteraetmedför för såväl myndigheter sora producenter. Resursbehovet föradministration av fonden kan enligt statskontoret komraa att öka. Resursbehovoch kostnad för denna bör därför belysas ytterligare. Lantbruksstyrelsen:Administrationen av den föreslagna fonden bör ske genom statens jordbmksnämndsförsorg på grund av dess likhel med prisregleringsätgärderna päjordbruksområdet. Sararåd bör dock ske med lantbruksstyrelsen. Om fondens medelendast skulle användas för kollektiva åtgärder bör dock administrationen ske isamma former som gäUer för bensinskattemedlen dvs. av lantbruksstyrelsenefter samråd med styrelsens trädgårdsnämnd. : Enligt jordbruksnämndens bedömning är 1978/79:136 82 detmest rationellt att, om en trädgiirdsnäringsnämnd inrättas, denna får enrådgivande funktion med främsta uppgift att ge synpunkter på odlingens ochmarknadens utveckling samt den närmare utformningen av de olika pris- och marknadsreglerandeåtgärder, sora statsmakterna kan komma att beslula. börinte tilldelas någon uppgift av myndighetsutövande karaktär. Den bör t. ex.inte, som utredningen har föreslagit, fä besluta om åtgärder förproduktionsanpassning, vari torde inbegripas bl. a. kvoleringsbeslut. Jordbmksnämndenanser att sådana beslut skall ankomma på jordbmksnämnden och inte delegeras tiUträdgärdsnäringsnäranden. Beslut ora eventuella avgiftsuttag och pristilläggbör enligt nämndens bedömning bygga på resultatet av överläggningar mellanberörda parter och beslutas av regeringen eller, efter bemyndigande, avjordbruksnämnden. Om jordbmksnämnden skall ha ansvaret för regleringssystemet,är det nödvändigt för nämnden alt noggrant följa produktionens och marknadensutveckling. Det är då naturligt att informationssystemet förläggs tilljordbruksnämnden. De resurser sora behövs för administrationen avinformationssystemet och regle-ringsätgärdema utnyttjas bäst om de samlas päett ställe. Trädgärdsnäringsnäranden avses finansiera sin verksamhet genomräntemedel frän fonden. Även om administrationen åläggs jordbruksnämnden, tordeinget hinder föreligga mot att finansieringen av delar av jordbruksnämndensverksamhet sker pä samma sätt. Utredningensförslag är kortfattade och i viss mån svåröverskådliga. Det är därför svårt atlklart överblicka vUka administrativa resurser de kan komma att kräva.Utredningen har föreslagit att nya uppgifterna skalltillföras en ny handläggartjänst samt trädgärdsnäringsnämnden två tjänstemän,varav en handläggare. Nämnden anser, som har framhållits, att deföreslagna resurserna kan utnyttjas effeklivare om arbetet samlas på ettställe och inte splittras upp pä en trädgårdsnäringsnämnd och jordbruksnämnden.I uppbyggnadsskedet torde ätgå betydande resurser för planering ochdetaljutformning av systemet. Detta arbete mäste i stor utsträckning ledas avpersonal med erfarenhet av marknadsregleringar samt kunskaper om trädgårdsproduktionenoch marknaden för trädgärdsprodukter. Kostnadernaför administrationen är svära att uppskatta utan att systemets konstmktion ochorafattning preciseras. Enligt jordbruksnäran-dens bedömning är kostnadernadock för lägl beräknade. Inga medel synes vara beräknade för kontroll avlämnade uppgifter och avgiftsredovisning. Vidare erfordras medel förutredningar för utveckling och förbättring av regleringssystemet. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Av föreningens avståndstagande fråndet föreslagna fondsystemet följer också, att föreningen anser en särskildträdgårdsnäringsnämnd överflödig. Skulle ett sådant fondsystem byggas upp,skulle vilket föreningen belyst i det 1978/79:136 83 föregående krävas en betydligt större och kostsamraare administrativ apparat än vad utredningenförutsatt. : , knuten till statens jordbmksnärand, skallenligt utredningsförslaget vara det nya organ, som handhar de föreslagnaåtgärderna. Nämnden skaU sammansättas av representanter för odlingen, i odlinganställda, handel, konsu-raenler och det allmänna. HärtUl vUl TRF, som i övrigitillstyrker förslaget, framhålla att trädgårdsnäringen består av flera frånvarandra rätt artskilda odlingsgrenar, där företrädare för viss odlingsgrenofta inte har någon djupare kunskap om förhållandena inora en annan gren avodlingen. Odlingsformer, mångfalden av produktslag och förhållandena i övrigt inorabranschen har nödvändiggjort en nuraera rätt långt driven specialisering. Dettaförhållande kan skapa svårigheter vid överväganden ora och vUka stödåtgärdersom bör vidtagas. Med denna bakgrund måste TRF resa anspråk på enförhållandevis bred anknytning till nämnden. Om man bara utser en representantför vardera grönsaksodlingen, prydnadsväxtodlingen samt från frukt- ochbärodlingen, så kommer ändå mänga gmpper att känna sig orepresenterade. Därförbehöver de tre ovannäranda representanterna för produktionsgruppema kompletterasmed ytterligare en representant för trädgårdsnäringen. Denna kan då meraallmänt anses företräda de odlargrupper inora näringen, sora ej blivitrepresenterade av de tre övriga. man har en nämnd på förslagsvis nioledamöter, är också en dylik representation för trädgårdsodlama i allra högstgrad berättigad och möjliggör representation frän de grupper, somutredningen föreslagit. Eventuellt kan därvid representationen för konsumenteroch det allmänna samordnas. Personliga suppleanter bör också utses för deordinarie ledaraöterna i nämnden. i övrigt föreslagit beträffande trädgårdsnärings-näranden, dessuppgifter, kansliorganisation och kostnader samt förstärkning avjordbruksnämndens resurser för detta ändamål kan vi godta i ettinledningsskede. Blir behovet av ålgärder mera omfaitande, vilket kan bli faUetom inte inom en nära framlid en väsentlig ändring tUl det bättre komraer tillstånd av raarknadsförhållandena inora trädgårdsnäringen, torde resursbehovetsåväl av fondmedel sora av personal att bli siörre. förslag och den framtida utvecklingen inora trädgårdsodlingenmotiverar, att jordbmksnämnden i ökad omfattning ägnar uppmärksamhet ätträdgårdsnäringens problemområden. Del gäller inte minst att följa importen av trädgärdsprodukteroch vidtaga åtgärder, när denna import orsakar marknadsstömingar. Av dennaanledning bör trädgårdsnäringen liksom redan fisket ha en ledamot i statensjordbmksnärand som kan deltaga i frågor som rör näringen. harträdgårdsnäringen haft en ledamot i lantbruksstyrelsen och med 1978/79:136 84 tankepå det betydelsefulla arbete, som statens jordbruksnämnd börutföra, anser vi en likartad representation där vara både berättigad ochnödvändig. Förträdgårdsnäringen utför lanlbruksstyrelsen och orafattandeoch betydelsefulla arbetsinsatser. Det sker inte i samma utsträckning avstatens jordbmksnärand. För varje är framstår det dock som mer angeläget, altden svenska trädgårdsodlingen främjas genom ökade insatser från jordbruksnämndenssida. Remissinstansernatillstyrker eller lämnar utan erinran utredningens förslag tUl riktlinjer förrationaliseringsverksamheten. Flera remissinstanser tar upp frågan omträdgårdsföretagens svårigheter att få krediter till följd av de allmännakreditrestriktionerna. Statskontoret:Statskontoret har ingen avvikande raening vad gäller de föreslagna ramarna fördet statliga stödet till rationaliseringsverksamheten. I likhet medutredningen anser statskontoret att rationaliseringsstödet i huvudsak bör utgåi förra av kreditgarantier. Utredningenpekar på alt en kraftig resursförstärkning krävs för administration av slödgivningen.Ulredningen har dock inte ännu gjort någon beräkning av resursåtgång ochkostnad för denna. Statskontoret raenar att dessa frågor måsle utredas närmareinnan slutlig ställning tas till rationaliseringsslödet. Riksrevisionsverket:Utredningen konstaterar att nuvarande samhäUsinsatser pä området fungerar väloch föreslår därför endast begränsade förändringar. RRV har i princip inget atterinra mot dessa. Utredningenfrarahåller att det från regionalpolitisk synpunkt är av vikt att även tatillvara de möjligheter som. trädgårdsnäringen erbjuder att öka antalet arbelstillfäUeni de delar av landet där samhället vidtar särskUda åtgärder för att trygga ochöka sysselsättningen. RRV instämmer i detta. Verket vill dock peka på viktenav att eventuellt stöd till vissa växthusförelag, vilka bedöms ha småmöjligheter att i fortsättningen hävda sig i konkurrensen pä den svenskamarknaden och vUkas verksamhei i övrigt bedöras sakna särskiltsamhällsintresse, utformas så alt strukturomvandlingen inom branschen påskyndasoch inte olönsamma företagsenheter bibehålls och därmed hämmar utvecklingen avandra verksamhetsformer inom branschen. Lantbruksstyrelsen:Styrelsen delar utredningens uppfattning att det ar ur alla synpunkter angeläget att ralionaliseringsverksamheien stödjes och främjas på olika sätt.-- 1978/79:136 85 Slyrelsenvill framhålla att den särskUda lånefond som finns för att underlättaomställning inom vissa delar av trädgårdsnäringen är av stort värde. Enligtstyrelsens mening bör långivningen frän denna fond fortsätta efiersom detsannolikt även komraer att bli nödvändigt med omställning inomnäringen. Fonden torde behöva tillföras ytterligare kapital under budgetåret1979/80 eller närmast följande budgetår. 1fråga ora vad utredningen anfört beträffande ikraftträdande, handhavande ochmedelsbehov angående det statliga rationaliseringsstödet har lantbmksstyrelseninga erinringar. Styrelsen vill dock framhålla att ett genomförande avutredningens förslag förutsätter personalförstärkningar vid lantbmksnämndema. SärskUtgäller delta i fråga om personal för handläggning av stödärendena i fråga omnorra , där nuvarande personalresurser på trädgårdsorarådet blir helt otiUräckliga. : Utredningen föreslär ett fortsatt och på vissa punkterförstärkt stöd till rationaliseringsverksamheten inom trädgårdsnäringen. Istort kan nämnden instämraa i utredningens förslag om inriktning och utformningav stödet. Beträffande eventuellt stöd till nyetablering eller utvidgning av verksaraheteninom trädgårdsnäringen förespråkar dock nämnden restriktivitet. Sådana ärenden mästeprövas särskilt noga med hänsyn lUl avsättningsmöjligheterna. Det är viktigtatt den framtida odlingen får en inriktning pä produktområden där de inhemskaproducenterna har goda förutsättningar att konkurrera raed iraporten. Sverigeslanibruksuniversiiei: I sitt förslag tUl förändringar i rationaliseringsstödetgör utredningen en allmän översyn av det gällande stödet och föreslår ianslutning härtiU nödvändiga anpassningar. Även på detla område är det utifråntillgängligt dataunderlag svårt att bedöma huruvida de föreslagnaförändringarna är tillräckliga för att uppnå den effektivisering avproduktionen resp. fömyelse av produktionsapparaten som eftersträvas. Styrelsenfinner dock rationellt att stödet främst får form av kreditgarantier men anserdet rimligt att trädgårdsnäringen även i fortsättningen erhåUer statsbidragtill energisparande åtgärder. Somulredningen uppmärksammat har bedrivit forskning vadgäller energisnåla växthus. Styrelsen vUl understryka behovet av att åtgärdervidtas för att en snabb orasättning i praktiken av forskningsrönen skall kunnaske. Med hänsyn tUl att de svenska företagen på växthusbyggnationens område ärrelativt smä och utan möjligheter till eget utvecklingsarbete, måsteytterligare medel avsättas för fullskaleundersökningar och demonstrationer ulei praktiska företag.