prop · G2035 · 1978-12-31 00:00:00 — Fullt utbyggd beräknas gamiso-nen ha 1600 anställda, 450 elever i olikaskolor, 2 000 vämpliktiga i grand-utbUdning och 5 000 vämpliktiga som årligengenomgår repetitionsutbUd-ning. Garnisoneni förfogar f n. över kasem- och övningsområden om sammanlagt nära 3 200ha (därav ca 240 ha i ), inom vilka skjutning med skarp ammunition inteförekommer annat än på skjutbanor. Däratöver finns intiU tvåskjutplatser, och Hene. Båda skjutplatsema ligger i anslutning tUlSödra BUlingen. omfattar ca 60 ha och kan användas för skjutning genomatt riskområdet vid skjutningama, ca 470 ha, arrenderas. Hene omfattar ca 240ha. Inte något av områdena uppfyller de krav som stäHs på skjutfält för ettarméförband. Gamisonen förfogar också över Kråks skjutfält söder om fält, som omfattar ca 800 ha, är avsett för skjutning från stridsvagnaroch med vissa direktskjutande kanoner. Del används på heltid för dessaändamål. Påuppdrag av chefen för armén har militärbefälhavaren för Västra militärområdetutrett frågan om anskaffning av ett skjutfält för gamison. Syftet harvarit att ta fram ett fält som ger utrymme för en kompanian-fallsbana, tvåplutonsbanor och en pansarvämsbana. Under utredningens gång har samrådfortlöpande tagits med i samt med planmyndighetemai kommun. Även övriga berörda kommuner, och , samt deförra kommunema Stentorp och har håUits orienterade. VidmUitärbefälhavarens utredning har det kommit fram att det inom en radie avhögst ca 5 mU från endast funnits fyra alternativ till skjutfålt somhar bedömts kunna komma i fråga med hänsyn tiU bl. a. det intrång som kundeberäknas uppkomma för det civUa samhället. Dessa alternativ har undersöktsnärmare. Ett område nordost om och 4 1978/79:5 13 kmöster om har ansetts inte kunna komma i fråga av främst sociala ochekonomiska skäl. Inom området finns ca 30 bebodda och brukade gårdar. Etthundratal människor skulle bli direkt eller indirekt berörda. Ett annat område55 km sydost om och norr om har visat sig inte kunnainrymma alla erforderliga skjutplatser. Området har bedömts vara olämpligtockså med hänsyn till att omfattande fritidsbebyggelse planeras i närheten.Avståndet till har vidare ansetts vara för långt. Detvå alternativ som därefter har återstått har kallats och Vre-ten. Bjärsjöalternativetutgör en utvidgning av den nuvarande skjutplaisen på . Vretenalternativetinnebär en utvidgning av det nuvarande gamisonsövningsfältet i i sydligriktning. AlternativetBjärsjö innebär att mark förvärvas i anslutning till den nuvarandeskjutplatsen som ligger sydväst om . Skjutplatsen som inrymmeren plutonsbana, utökas med ytterligare en plutonsbana, en kompanianfallsbanaoch en skjutplats för pansarvärns vapen. Totalt omfattar området ca 2450 ha,varav I 700 ha skogsmark, 30 ha öppen åker, 700 ha impediment och 20 ha övrigmark. När det gäller ägarförhållandena är området starkt splittrat och bestårav ett stort antal långsmala skiften av varierande storlek. Dessa tillhör tillövervägande delen jordbraksfastighe-ter nedanför BiUingenmassivet. Sammanlagtberörs ca 190 taxeringsenheter. Staten genom domänverket och AB Atomenergiäger mark inom området. Elva personer är bosatta inom området. Inom dettafinns två helårshus, ett fritidshus och sju obebodda hus. Områdets läge inomSödra BiUingenmassivet gör att det är av riksintresse från naturvårds- och friluftssyn-punkt.Från naturvårdssynpunkt är det främst intresset att bevara en orörd natur somberörs. Området består i sin centrala del av otiUgänglig mark, till stor deltäckt av mossar. Ett interimistiskt naturreservat har avsatts som till ungefärhalva sin yta sammanfaller med riskområdet för det ifrågasatta skjutfältet. Ensamordning av intressena har bedömts vara möjlig. Terrängen inom skjut- ochriskområdena kan i huvudsak behålla nuvarande utseende. Någon nämnvärdskogsavverkning utöver den som redan har genomförts förutses inte blinödvändig. Viss utdikning kan emellertid behövas. Anordningar förskogsbrandsläckning måste finnas i anslutning tiU målområdena. Dessaanordningar måste utföras i samråd med naturvårdsenhet påsådant sätt att hänsyn tas till naturreservatet. Enligt utredning avlänsstyrelsen finns det inom området inte några fasta foralämningar ellernågon bebyggelse av kulturhistoriskt intresse. Detföreslagna skjutfältet berör inte det område som kan bli aktuellt för framtidabrytning av kalksten då Eurocs nuvarande fyndigheter i trakten av tarslut. Enligt militärbefälhavarens bedömning kan en eventuell framtidauranbrytning inom Billingenområdet samordnas med verksamheten på ettskjutfält. AlternativetVreten är beläget sydost om i direkt an- 1978/79: 5 14 slutningtill det befintliga gamisonsövningsfältet. Området ger liksom utrymmenför erforderliga skjutplatser. Enligt utredning av omfattarområdet en areal av ca 2540 ha, varav I 800 ha skogsmark, 425 ha öppen åker,100 ha impediment och 215 ha övrig mark. Huvuddelen av området eller nära I 400ha tillhör Vretens egendom. I västra delen av området fmns långa, smalaskogsskiften. Totalt berörs ca 120 taxeringsenheter. Staten äger genomdomänverket ca 75 ha. Elva personer är bosatta inom området som inrymmer trehelårshus, 16 fritidshus och fyra obebodda hus. För Vretenområdet har interedovisats några intressen vare sig för den kulturelit-vetenskapliganaturvården eller det röriiga friluftslivet. Inom området finns sju fomlämningar,ingen särskilt märklig, ett flertal husgrunder och norra delen av en hålväg. Detill Vretens gård hörande torpen är enhetliga och bör bli föremål fördokumentation i den mån de inte kan bevaras. av militärbefäUiavaren gjord jämförande bedömning av alternativen Bjärsjöoch Vreten framgår bl. a. följande. Nivåskillnaderna inom Bjärsjöområdet äravsevärt större än inom Vretenområdet som har stora öppna områden och områdenmed småbruten terräng. Bjärsjöområdet kan närmast betecknas som ettotillgängligt ödemarksområde under det att Vretenområdet tUl en fjärdedelbestår av odlad mark. Avståndet mellan kasernerna i och den närmasteskjutplatsen inom Bjärsjöområdet är och tUl den längst bort belägna 17km. Förflyttningarna tiU Bjärsjöområdet måste ske på allmän väg. Avståndetmellan kasemerna och den närmaste skjutplatsen inom Vretenområdet är ochtill den längst bort belägna . Förflyttningama till och från Vretenområdetkan ske både på allmän väg och på vägar inom det nuvarande övningsfältet.Inom bådaområdena finns det möjligheter att bedriva andra övningar då skjutning intepågår. Vretenområdet kan därutöver samutnyttias med gamisonsövningsfältet. Ibåda altemativen kan allmänheten få tillträde tUl skjutfåltet under tid dåskjutning inte pågår. Militärbefälhavarenframhåller att han inte har ansett sig ha möjlighet att göra en avvägningmellan civUa och mUitära intressen beträffande de båda altemativen tillskjutfält. Med hänsyn till att Vretenaltemativet på grand av sitt läge ianslutning till gamisonsövningsfältet har så många fördelar från militäranvändningssynpunkt förordar militärbefälhavaren alternativet Vreten. Chefenför armén har i skrivelse till regeringen anfört bl. a. att detlänge har funnits ett trängande behov av att anskaffa ett skjutfält för Skövdegarnison. Arméchefen framhåller att försvarets fredsorganisationsutredningredan i sitt delbetänkande nr 8 konstaterade att det äroundgängligen nödvändigt att ett nytt skjutfält anskaffas för gamisonoch att en sådan anskaffning är nödvändig oberoende av vilka beslut som kankomma att fattas beträffande garnisonens framtida omfattning. Som ytteriigareskäl till att ett nytt skjutfält nu måste anskaffas 1978/79: 5 15 iSkövde åberopar chefen för armén den förestående utökningen av garnisonen ochK 3:s övergång till utbildning av jägarbataljon. De två föreslagna områdena, Bjärsjöoch Vreten, är enligt chefen för armén de enda realistiska alternativen tillskjutfält inom ett avstånd från som är godtagbart frånutbildningssynpunkt. Båda områdena är användbara som skjutfält. Liksom mUitärbefälhavarenförordar arméchefen alternativet Vreten med hänsyn till att detta skulleinnebära värdefulla möjligheter till samutnyttjande med det nuvarandegarnisonsövningsfältet. Inte heller arméchefen anser sig ha möjlighet att göranågon avvägning mellan civila och mUitära intressen vid valet av skjutfältsaltemativ. Fastighetsnämndenhar vid sin utredning besökt för att få närmare kännedom om förhåUandenapå platsen. Nämnden har därvid besiktigat garnisonens nuvarande markinnehavsamt de markområden som berörs av de två föreslagna skjutfältsaltemativen.Vidare har nämnden tagit kontakt med länsmyndighetema i länet och med ,, och kommuner för att få kännedom om derasinställning till de föreslagna markanskaffningama. Nämnden har också vid ettoffentligt möte orienterat berörda markägare och andra intresserade om förslagenoch berett dem möjlighet att framföra sina synpunkter. Vidmötet med markägama m.fl. har markägama från båda de föreslagna skjutfåltsområdenamotsatt sig att föreslagen mark tas i anspråk. Representanter för i har uttalat ett bestämt nej till en lokalisering avskjutfältet enligt alternativet Vreten. Man kan inte godta att bra åkerjord tasur produktionen. Vidare har framhållits vikten av att - om ett skjutfält kommertiU stånd enligt något av de två altemativen markkompensation utgår till demarkägare som tvingas avstå mark. Fastighetsnämndenhar begärt skriftligt yttrande från i . Underremisstiden har önskat få belyst möjligheterna av jämkningar ide föreslagna skjutfältsaltemativen. Militärbefälhavaren har med anledninghärav utarbetat ytterligare ett altemativ som är en modifiering av altemativet Vreten.Detta ytterligare altemativ, som har kallats Vreten mindre, innebär till skillnadfrån det ursprungliga förslaget att skjutplatsen behåUs i sinnuvarande omfattning som plutons-anfallsbana. Det ursprangliga Vretenaltemativetkan då minskas med den mark som erfordras för en sådan bana eller med ca 640ha. Detta innebär att det nya Vretenalternativet får en omfattning av ca 1 900ha, varav 1 450 ha skogsmark, 250 ha öppen åker, 25 ha impediment och 175 haövrig mark. Antalet berörda taxeringsenheter uppgår tUl 105. Sju personer är bosattainom området. Två helårshus, åtta fritidshus och fyra obebodda hus är belägnainom området. 1978/79:5 16 Underremisstiden har vidare militärbefälhavaren på uppdrag av chefen för armén låtitutföra buUermätningar beträffande såväl Bjärsjö- som Vretenalternativet. Länsstyrelsenhar remitterat handlingama i skjutfåltsärendet tiU berörda kommuner, regionala statiigaorgan samt ett antal organisationer. Inom har gjorts en sammanstäUningav de yttranden som har kommit in till styrelsen. har funnitanledning att särskilt redovisa vad som har anförts i yttranden av ,, och kommuner, lantbruksnämnden ochskogsvårdsstyrelsen i länet, i ochSkaraborgs läns naturskyddsförening. Skövdekommun framhåller att det råder stor politisk enighet inom kommunen om attförstärka den militära verksamheten i . Kommunen anser att det ärsynnerligen angeläget att de militära förbanden får tillgång till erforderligövningsmark och att det totala markbehovet för den militära verksamheten lösespå lång sikt. Detta behov bör därför ses i ett sammanhang och ställas irelation tUl andra långsiktiga markanvändningsintressen samt inordnas i kommunenstotala planering. Altemativet Vreten mindre kan därför troligen inte utgöra en slutiiglösning av markbehovet för den nuvarande och beslutade militära verksamheten.Kommunens miljövårdsarbete inriktas på att bullerstörande verksamhet imöjligaste mån koncentreras till ett enda område i kommunen. Från dennasynpunkt talar mycket för altemativet Vreten. Mot detta altemativ kan dockanföras att ca 2500 ha i huvudsak produktiv jord- och skogsbruksmark tas ianspråk. Detta intrång bör bedömas som allvarligt trots att den jordbruksmarksom berörs inte hör till den aUra högsta kvalitetsklassen. Bedömningen avintrånget kan dock komma i ett annat läge om garantier kan lämnas för att detmilitära intresseområdet öster om det nuvarande gamisonsövningsfältet inte behövertas i anspråk. Nämnda intresseområde innehåller stora arealer högvärdigjordbruksmark. Mot Bjärsjöaltemativet talar enligt kommunens mening bl. a. attskogsmark som utgör en nödvändig komplettering tUl jordbruket på Södra Billingentas i anspråk. Vidare har med omnejd angetts ha riksintresseför framför aUt vetenskaplig-kulturell naturvård. Från vägtrafiksynpunkt är altemativetVreten att föredra, eftersom de mUitära transporterna vid detta alternativ intebehöver belasta det allmänna vägnätet. Någon slutiig ställning beträffandelokaliseringen av det nya skjutfältet tar kommunen inte. Båda alternativenmedför intrång i markanvändningen och klarhet måste först vinnas rörande den mUitäraorganisationen i och kommunens fysiska planering. Vid en tUlfredsställandelösning för kommunen av vissa därmed sammanhängande frågor och om frågan om bullerstömingarbeaktas kommer kommunen inte att motsätta sig en lokalisering enligt vare sig altemativetBjärsjö eller alternativet Vreten. beslut avgavs vissareservationer. anser att som militärt skjutfält torde kunnagodtas i 1978/79:5 17 förstahand alternativet och i andra hand alternativet Vreten mindre underförutsättning att det inte blir aktuellt att utöka Vretendelen inom Falköpingskommun. Utformningen av ett nytt skjutfält bör dock ske under följandeförutsättningar. Skjutfältsområdet avgränsas till minsta möjliga yta, skjutstationemaplaceras så att bullerstörningarna för närboende blir så små som möjligt.Inlösenskyldighet skall föreligga, eventuell skada på djur och djurhållning pågrund av buller ersätts, inlöst mark skall även fortsättningsvis kunna hävdasför jord- och skogsbruk, naturvårdssynpunkter beaktas, allemansrätten och det röriigafriluftslivets intressen tillgodoses i den utsträckning skjutningarna medger. Skarakommun, som berörs endast av alternativet , har ingen erinran mot enlokalisering enligt detta altemativ under förutsättning att det rörligafriluftslivets och naturvårdens intressen beaktas och att skjutplatsernalokaliseras så atl minsta möjliga bullerstörningar uppkommer för omgivningen. Tidaholmskommun berörs endast av alternativet Vreten. Kommunen blir på kort sikt endastberörd genom mindre bullerstömingar. På skulle en förläggning avskjutfältet till Vreten kunna medföra krav på ytterligare mark söderat överkommungränsen. Värdefull åker och skogsmark bör i möjligaste mån inte tas ianspråk för militärt ändamål. Kommunen anser därför att skjutfältet inte börförläggas tUl Vreten. Lantbruksnämndeni har utrett jordbruksförutsättning-ama i de olika alternativenmed ledning av en av nämnden tidigare gjord uppdelning av jordbruksmarken ilänet i tre klasser. Klass A avser sammanhängande områden större än 100 ha ochmed för länet goda produk-tionsförhåUanden. Klass B avser områden större än 25ha med för länet relativt goda produktionsförhållanden. Klass C avser övrigajordbruksområden. Bjärsjöområdet tar i anspråk två mindre jordbruk med ensammanlagd åkerareal av 27 ha, klass C. 1 Vretenalternativet tas 425 ha åker ianspråk, varav 310 ha är B-jord. Fem jordbruk berörs, varav tre är bra enheteri god hävd. Den största egendomen, Vretens gård, omfattar totalt I 950 ha, varavI 180 ha skog och 520 ha åker. Egendomen har god arrondering med efter bygdensförhållanden mycket stora, regelbundna och plana åkerfält. Jordbruketsysselsätter åtta personer och skogsbruket tre-fyra personer. Om altemativet Vretengenomförs skulle gårdens totala markinnehav minskas med ca 1 400 ha, varav 1000 ha skog och 360 ha åker. Alternativet Vreten mindre tar i anspråk 250 haåker, varav 180 ha B-jord. Den minskning av åkerarealen som sker i förhållandetill det större altemativet faller nästan helt på Vretens gård. Inom altemativetVreten mindre bor enligt uppgift sju personer. Om ett ytteriigare skjutfältbehövs för garnison anser lantbruksnämnden att Bjärsjöalternativetklart är att föredra enligt de synpunkter som nämnden har att beakta. Avskogsvårdsstyrelsens i yttrande framgår bl. a. att avskogsmarken inom Bjärsjöalternativet har lägre bonitetsklass än 5 1978/79:5 18 mper ha och år. Eftersatta skogsvårdsåtgärder medför att skogsbestånden inteutnyttjar markens möjUga produktionsförmåga. Medelproduktionen inom helaområdet är 3,5 m per ha och år. beräknas till ca 200000 m'. Avskogsmarken inom Vretenalternativet har lägre bonitetsklass än 5 mper ha och år. Skogstillståndet är mycket gott inom området. Medelproduktionenär 5,8 m per ha och år. uppgår till ca 250000 m. Inom altemativetVreten mindre har skogsmarken en medelproduktion av 6,2 m= per ha och år. 22%av arealen har bo-nittsklass lägre än 5 m per ha och år. är ca200000 m. påpekar att arronderingen i Bjärsjöaltemativet ärmycket dålig. av skogsmarksarealen upptas av skiften smalare än 100meter. Marken är fördelad på ett stort antal markägare. Dessutom utgörsskogsmarken till övervägande del av s. k. utskogar med stort avstånd ()mellan bostad och skogsskifte. I de båda Vretenalternativen är förhållandet detmotsatta. Större delen av skogsmarksarealen tillhör gårdarna Vreten ochLjunghem. Endast den västra delen av områdena har oacceptabla arronderingsförhållandenoch ett stort antal markägare. Samhällsekonomiskt framstår alternativet Bjärsjösom det minst dyrbara. Från skoglig synpunkt förordar dettaalternativ. i motsätter sig att god tas i anspråk förmilitära ändamål i den omfattning som altemativet Vreten medför.Livsmedelssituationen i världen och behovet av produktionsunderlag i ett avspärrningslägeför talar enligt förbundet entydigt mot detta. Dessutom har denaktuella åkermarken varit föremål för omfattande investeringar iavsikt att höja produktionen. Förbundet protesterar mot att alternativet Bjärsjöbetecknas som otiUgänglig ödemark. Förbundet anser dock att de negativa effektemai detta alternativ är mindre. Enskilda markägare berövas emellertid för sittföretag nödvändigt sysselsättningsunderlag och bör därför erbjudasersättningsmark. Sammanfattningsvis motsätter sig länsförbundet förslaget attlokalisera ett skjutfält till Skövderegionen. Skulle ett skjutfält ändå bliaktuellt kräver förbundet att ersättningsmark anvisas. vUI slå vakt om både natur- och kulturlandskapet,särskilt områden med ovanliga mark- och/eUer vegetationstyper, av vetenskapligtintresse eller med betydelse för rekreation och friluftsliv. Sydbillingen harsådan natur. TiUfäUigt naturreservat har avsatts inom ett ca 1 800 ha stortområde. Vretenområdet berör produktiv skog och åker men endast obetydligt detäldre kulturiandskapet. Föreningen förordar altemativet Vreten mindre, vUketinnebär sparsamhet med jordbruksmarken och att Sydbillingen får förbli inuvarande skick. Länsstyrelseni framhåller i sitt yttrande tUl fastighets-nämnden den storabetydelse som den militära verksamheten har för länet och kommun. Det ärav största vikt att verksamheten kan behåUas och utvecklas i enlighet medriksdagens beslut då 1978/79:5 19 Skövdegarnisons sammansättning fastställdes. Den enda förutsättning som statsmakternaställde upp för lokaliseringen av ytterligare militära enheter till varatt ett nytt skjutfält anskaffades. I samband därmed uttalade både länsstyrelsenoch kommunen sin vilja att medverka till en lösning av markfrågorna.Länsstyrelsen konstaterar att del föreligger tre olika förslag, vilka samtligatillgodoser de militära kraven på ett skjulfält. Eftersom samtliga tre altemativär godtagbara från militär synpunkt för den primära funktionen som skjutfältkan övriga samhällsaspekter och konsekvenser få vara avgörande vid valet mellandem. Enligt uppfattning visar lämnade remissvar och företagnautredningar atl Vreten och är huvudalternativen och att Vreten mindresannolikt inte innebär någon långsiktig lösning av markbehovet för garnisonen. Länsstyrelsenkonstaterar att hänsyn till jord- och skogsbruksnäringarna talar för Bjärsjöaltemativet.För Vretenalternativet talar naturvårdsintressen, önskvärdheten av atlbegränsa den militära trafiken på del allmänna vägnätet, möjligheterna attutnyttja skjutfällsmarken även för andra militära övningar och strävandena attsamla störande militär verksamhet till så få områden som möjligt. Inom deföreslagna arealerna inom de olika alternativen bor endast ett fåtal personer.Någon omfattande permanent bebyggelse eller dylikt föreligger inte inom deföreslagna skjutfaltsgränserna. Ett inte ringa antal boende utanför skjutfältsaltemativensynes dock riskera att bli störda av verksamheten. Områdena är relativtlikartade i detta avseende. Med hänsyn till det förhåUandevis låga antaletskott per dag och att skjutning vanligtvis är förlagd tiU synes emeUertiddessa störningar inte utgöra något avgörande hinder för att etablera ettskjutfält i något av de föreslagna områdena. Trots att det endast skiljer 90 hai den totala arealen för de två huvudalternativen föreligger väsentligaskillnader i fråga om jordbruk och skogsbrak. 1 Vretenalternativet tas ca 425ha åker i anspråk, varav huvuddelen medelgod, medan endast 30 ha C-åker berörsi Bjärsjöaltemativet. Av Bjärsjöområdets skogsareal utgörs av skog ilägsta produktionsklass eller impediment. I Vretenalternativet återfinns 75%av skogsarealen i de två högsta produktionsklassema. Arronderingen är mycketdålig i hela Bjärsjöaltemativet. Under en förvaltning, såsom fallet blir närett område förvärvas till skjutfält, torde skogsbruket kunna förbättras avsevärt.För den västra delen av gäller samma förhållanden. Iutredningsarbetet på har inom ramen för den fysiska riksplaneringennaturvärdens intressen preciserats och avgränsats. Ett interimistisktnaturreservat har därefter avsatts på platån. Reservatet sammanfaller tillungefär halva sin areal med skjutfaltsaltemativets riskområde. Mellanskjutområde och reservat är avståndet som minst 500 m. Eftersomskyddsanordningar m.m. i normal omfattning inte kan komma till stånd inomreservatet ärdet likväl inte möjligt att helt bortse från brandrisken om enprojektil av misstag briserar i den del av riskområdet som är naturreservat,vilket är en nackdel med denna kombination. I övrigt visar all 1978/79:5 20 erfarenhetatt flora och fauna normalt inte påverkas negativt inom riskområden tillskjutfält, snarare tvärtom. Från ren naturvårdssynpunkt är Vretenalternativetatt föredra eftersom inga som helst naturvårdsintressen föreligger där. Fråntrafiksynpunkt är det främst Bjärsjöaltemativet som berör det allmänna vägnätetgenom ökade militärtransporter. Den ökning av trafikbelastningen som delta skjutfältsaltemativmedför synes dock marginell räknat som medelvärde för dygnet. Vissa störningarkan dock uppstå eftersom transporterna ofta sammanfaller med de civUatrafiktopparna. I Vretenaltemativet finns möjligheter att i stor utsträckningutnyttja det intema vägnätet inom det befintliga övningsfältet. Länsstyrelsenkonstaterar att chefen för armén och mUitärbefälhavaren förordar Vretenaltemativetfrämst därför att området gränsar tiU det nuvarande gamisonsövningsfältet,vilket ger möjligheter tiU dubbelutnyttjande. har full förståelseför fördelarna med detta. anser dock att fördelama från militärsynpunkt inte kan vara avgörande, om valet av alternativ är av stor vikt förandra samhällsintressen. Även alternativet kan i någon mån dubbelutnyttjassom övningsmark, om än i mindre utsträckning än vad som gäUer Vretenområdet.Genom markbyten, utbyggnad av Lövsjötorps skjutbanor, avveckling av andraskjutbanor och riksdagsbeslutet om uträtning av övningsfältsgränsema pågår enkoncentration av de militära verksamhetema tiU ett fåtal väl avgränsade områden.I enlighet med strävandena att samla den störande verksamheten till så fåområden som möjligt skulle Vretenaltemativet vara att föredra. Slutsatsen kanbli en annan om man beaktar också annan samhäUelig verksamhet. Vid vägning avde olika intressena mot varandra anser att Bjärsjöalternativetär att föredra. Härvid väger tyngst den betydande skillnad som finns främst ifråga om jordbraket men även beträffande skogsbruket.