prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Föräldrautbildningför alt skapa möjligheter till medvetenhet om och påverkan av samhälleliga förhållanden. Familjenslivsvillkor formas av del omgivande samhället, av den ekonomiska strukturen ocharbetslivets utformning. För den enskilda familjen kan del vara svårt atlöverblicka de faktorer som påverkar familjens liv. Föräldrautbildning bör ökainsikten om familjens beroende av samhälleliga förhållanden, vilket i sigutgör en förutsättning för alt familjen skall kunna påverka och förändra dessaförhållanden. Denna insikt om sambandei mellan familj och samhälle är också enförutsällning för att man skall kunna se att barnen är allas ansvar. Alla vuxnapåverkar direkt eller indirekl barnens livssituation och bör därför ta ökalansvar för att alla barn skall få goda uppväxtvillkor. Förall nå de olika, ovan skisserade, målen i föräldrautbildning gäller det atlanvända arbelsformer som.gör att föräldrarnas resurser frigörs. Här villbarnomsorgsgmppen anknyta till den dialogpedagogik som förespråkas i bl. a.barnslugeutredningens och SlA-uiredningens arbeie. Även inomfolkbildningsarbetet har arbetssätt och arbelsformer styrts aven molsvarande syn, nämligen au dellagarna i siudieclrkelarbeiet i sig ulgörden främsta tillgången i studierna. Innehålleti och ulformningen av föräldrautbildning kring tiden för barnets födelse kanbeskrivas på följande sätl. med utgångspunkt från de mål barnomsorgsgruppensalt upp för föräldrautbildningen: Prop,1978/79:168 71 Kunskaperom hur del fysiska och psykiska tillståndet påverkas under gruviditcl,förlossning och tiden nurmasl efter förlossningen. Fostrets ulveckling,förebyggundc hälsovård m. fl. sådana frågor bör vuru en del uvföräldrautbildningen. 1föräldrautbildningen skall dellagarna ges tillfälle att diskutera sina egnuerfarenheter och problem med varandra och med personalen inom mödra-ochbarnhälsovården. Kunskaperom det slöd samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. Detliggereti värde i alt deltagarna i föräldrautbildningen får tillfälle atlgemensamt diskutera samhällets stöd och sina egna räuigheier. Densamhällsutveckling som skett och som bl. a. inneburit alt barnfamiljernasisolering synes ha ökat släller krav på ett förändrat arbetssätt inom desamhällsorgan som skall ge medborgarna service. Föräldrautbildningen inommödra- och barnhälsovården föreslås bli genomförd i form av föräldrautbildningsgruppermed personalen som gmppledare och kunskapsresurs, men där föräldrarnas egnaerfarenheler och kunskaper är den viktigasie komponenten. Föräldrarna fårgenom denna arbetsform kontakt med andra i samma situalion. Konkretuppläggning av föiäldrauibildning kring barnets födelse Barnomsorgsgruppenutgår från alt mödra-barnhälsovården och BB bör ha ansvaret för en allmänföräldrautbildning vid tiden kring barns födelse. Föräldrautbildning bör varaen samordnad del av den totala verksamhelen och inte en separat verksamhet. Enav orsakema till alt barnomsorgsgmppen vall denna utgångspunkt är att deaktuella instilulionema når så gott som alla föräldrar. Elt annat skäl är altfiera av de informationskonlakter som sker individuellt med fördel kanske i föräldragrupperna. Barnomsorgsgruppenföreslår atl den ordinarie personalen i försia hand skall medverka iföräldrautbildningen. Främst gäller det den personal som redan nu har denvardagliga och täta kontakten med föräldrar dvs. barnmorskor vid MVC,barnsjuksköterskor ellerdistriktssköterskor vid BVC samt under BB-tidenbarnsköierskor och sjuksköterskor. Ävenandra personalkategorier bör emellertid medverka, dels direkl iföräldrautbildningen,dels genom att ge stöd och handledning till ovannämndpersonal. Främst gäller delta socialarbetare, psykologer, barnavårdslärare,vidareutbildade sjuksköterskor samt läkare. Ideologisktprofilerade organisationer bör få möjlighet att presentera sin verksamhet underföräldrautbildningen vid MVC-BVC. Företrädareför kommunernas sociala service bör också i sin uppsökande verksamhei medverkaunder föräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården. Barnomsorgsgruppenanser att föräldraulbildningsgrupperna bör hållas samman under graviditets- ochspädbarnsliden. Denyttre formen för föräldrautbildning föreslås bli sammanhållna föräldragruppermed 8-12 deltagare som träffas 8-10 gånger under vardera MVC och BVC-tiden.Gruppema bör träffas så atl det finns Prop.1978/79:168 72 föruisältningar för deliugurnu all knyta varaktigakontakter med varandra. Under BB-tiden innebur förulclraulbildning Irlinisl allbåda föriiklrurna får tillfälle att liira sig sköta och lu ansvar för sill burn Samtliga fciräldrar erbjudas atl delta iföräldrautbildning. Barnomsorgs-gruppen taremellcriid avstånd från tanken påobligalorisk föräldruLilbildning. Etl obligatorium siridermot ett synsätt sombygger på föräldrarnas egen vilja, aktivitet och engagemang. Inbjudan till föräldrautbildning som uttryckligen böronilaiia båda loräkl-rurna bör ske redan vid försia besöket på MVC där bådaföräldrurna i möjligaste mån bör della. Denna muntliga inbjudan lillföräldrautbildning bör komplelleras med en skriftlig inbjudan Något systematiskt urval av föräldrarna bör inte ske.Grupperna kommer att bestå av föräldrar som bor inom samma område och somväntar barn . I glesbygd med lågt barnantal och stora avstånd kan delvaru svårt atl bilda föräldraulbildningsgruppcr. Där kan lösningar som blandadegrupper av blivande och nyblivna föräldrar eller samordning med verksamhei,exempelvis vid öppna förskolor bli aktuella. Barnomsorgsgruppen påpekaralt det bör vara möjligt utt tain nya deltagare i gruppen. Omsättningen bör emellertid inte vara for stor dådelta försvårar gmppens arbete. Likaså bör man diskutera hur man skall lösuhinder för närvaro, l.ex. brist på barntillsyn och missnöje med gruppensarbete. För au alla föräldrar skall kunna della bör man kunna hasammankomster på såväl som . Barnomsorgsgruppen föreslår därfören viss uividgning av föräldraförsäkringen. Barnomsorgsgruppen betonar all sjukvårdshuvudmännen böruppmärksamma behovet av lokaler lämpliga för föräldrauibildning i sinplanering. Vidare behandlas frågan om föräldrar som av olika skälönskar ytterligare stöd i sin föräldraroll utöver vad den allmännaföräldrautbildningen kan erbjuda. Del kan röra sig om föräldrar till burn medhundikupp, handikappade föräldrar och invandrarföräldrar. Föräldrar som på grund av oregelbundna arbetstider,skiftarbete, sjukdom m. m. inte vill eller kan delta måste få den informationsom ges i föräldrautbildning vid individuella kontakter med MVC och BVC. Barnomsorgsgruppen betonar också att problem somaktualiseras i föräldrautbildningsgruppen i så hög utsträckning som möjliglbör lösas inom verksamhetens ram. Gruppledaren bör - eventuellt med stöd avandra i arbetslaget vid institutionen - hjälpa föruldrarna atl lösa detaktuella problemel. Föräldrar som utlalar behov av kontakt med någon annaninstitution bör fl hjälp med atl nå en sådan kontakt. Arbetsformer i föräldrautbildning på MVC och BVC Barnomsorgsgruppen utgår vid sill val av arbetsform förföräldrautbildning från de mål man satl upp för verksamheten. Vi föreslår atlföräldrautbildning vid MVC och BVC bedrivs i föräldraulbildningsgruppcr med8-12 deltagare. Arbetsformen är alltså vald för alt man dels s4 Prop.1978/79:168 73 erfarenhet och deras gemensummu kunskaper. Detta för atl ge möjlighetatt öka insikten om familjens situationi samhället och för att stimulera föräldrarna till att påverka och förändra. Den arbetsform vi föreslår har likheter med vad som brukar kallassamtalsgrupp. I föräldrautbildningsgruppcns arbete ingåremellertid ytterligure momeni t. ex. studiebesök, information från specialister och opretentiös social samvaro. Gruppledare förföräldruuthildningsgruppernu ur barnmorskan vid MVC och sjuksköterskor vid BVC. Grupperna träffus 8-10 gångerunder MVC-liden och liku vid BVC. Gruppledarens främstauppgift är att underlättu deltagarnas utbyte av erfarenheter och inte atlförmedla kunskap genom envägskommunika-tion. barnomsorgsgruppen anser att man under arbetet i föräldrautbildningsgruppernabör utgå från teman och frågeställningar somär akluella och väsentliga förföräldrarna i de enskilda grupperna. I viss mån måste man dockgöra en avvägning mellan fri diskussion i gruppen utgående frånföräldrarnas spontana önskemål och etl i förväg planerat innehåll. Vi föreslår alt all personal som medverkar som gruppledare får kontinuerlig handledning i grupp. Handledning bör ges gemensamt lill gruppledare som lokall arbelartillsammans. Personal från MVC, BB och BVC bör fl handledning gemensamt. Innehåll i föräldrautbildning inom MVC och BlC Barnomsorgsgruppen redovisar olika teman som kan bliaktuella under samtalen i gruppen. Vi betonar emellerlid att dessa är alt se som en exempelsamling. Vad man tar upp vidsamtalen bör slyras av föräldragruppensbehov och önskemål. De teman som presenteras anknyter till de mål för föräldrautbildningensom vi skisserat. Såväl frågor om graviditet och föriossning. nyblivet föräldraskap, personlighetsutvecklingoch relationer mellan föräldrar som mer samhällsanknutnateman tas upp. Gruppiräffarna bör samordnas med förlossningsförberedelse och vigörgymnaslik. En slor del av det arbeie som sker på BB är av föräldrautbildningskaraktär. Den hjälpoch instruktion föräldrarna får om barnens skötsel, amning m. m. är emellerlid relativt oenhetlig och innehållel varierar. Mammorna kan fl sinsemellan olikaeller motstridiga råd från olika befattningshavare på avdelningen.Della kan lyda på alt personalen i regel inle harlillfälle atl tillsammans diskutera sittarbete. Barnomsorgsgmppen påpekar också de svårigheterden starka prioriteringen av somatiska problem kan medföra för föräldrautbildningpå BB. Vidare framhållerharnomsorgsgruppen att BB-tiden börbetraktas som den period då mammans och pappans direkta ansvarför omvårdnaden av barnel börjar. Vibetonar särskilt vikten uv atl pappan flrenmer aktiv roll under BB-tiden och inte lämnasulanRir den tidiga kontakten med barnel. 1978/79:168 74 därfiiratt puppans deltagande på BB får en organiserad form genom all han inbjudsaltdelta i föruldrautbildningpå BB ,alternaiivi två halva dagar.Barnomsorgsgruppen anser all man i elt inledningsskede bör salsa på bredinformation om möjligheten au uinyiija förälriraförsäkring förl'nräUlrauibi!d-ning på BB Engrundston i föräldrautbildning på BB är att såväl maniman som pappan aklivl fårdelta i vården av barnet. Det är i r(')rsta hand barnskötcrskan som bör hjälpaoch stödja föräldrarna. har hon ansvar för alt följa barnets ochmammans tillstånd och förmedla eventuell hjälp från läkare, kurator m. fi. Enunnun del av föräldruulbildning på BB ur att båda föräldrarna erbjuds tillfälleult tillsammans med t. ex. den barnmorska som dcltagii i förlossningen läsamtala kring sinu upplevelser av dennu. Burnomsorgsgruppenframhålleratt föräldrautbildningen bör omfatta hela arbeisklimaict på BB. Förall detla skall bli möjligl bör hela peisonulen på avdelningen få möjlighet atli organiserad form diskutera frågor som förhållningssätt gentemot föräldrarna,riktlinjer i det dugligu arbelel. arbetsfördelning, arbetssituation ocharbetsmiljö. Barnomsorgsgruppenföreslår också att en funktion, ""BB-handledare" inrättas förall bl. a. möjliggöra en samordning av barnsköierskornas arbeie. BB-handlcdarenskall också stödja barnsköterskorna i deras arbete. Användningav material I föräklrauthlklnliigsgrupper Barnomsorgsgruppenutgår ifrån att föräldrarnas egna upplevelser och erfarenheter är denviktigasie kunskapskällan, det huvudsakliga grundmaterialet iföräldrautbildning. Detla bör vara utgångspunkten att söka sig vidare mot olikaformer av kompletterande kunskaper. Vissamaterial kan fungera som stöd för föräldrar och personal vid inledning avgruppsamtal. Bildmaterial är t. ex. ofta bra som start och igångsättare avsamtal. Tryckta material kan fungera bl. a. som bredvidläsning när föräldrarvill fördjupa sig i någon fråga. 1första hand torde behov finnas av muierial som ger underlag för diskussion ochinte ger färdiga lösningar. Man skall själv kunna söka sig fram till svar påolika frågeställningar. Detutbud av material som finns svarar inle mot de behov som finns i dettasammanhang. Intressetoch behovet av material kommer att skifta starkt i föräldragrupperna. Delbetyder i sin lur alt man inle kan faslslälla all vissa böcker och broschyrerliksom filmer och videokassetter eller bildband ärföräldrautbild-ningsmalerial. Därförär det heller inle möjligl alt föreslå vem som skall ansvara för produklion avallt material som kan vara av intresse i föräldrautbildning. Däremot lorde detfinnas behov av au fastställa vem som från samhällets sida skall fS ansvaretatt överblicka och informera om användbara material liksom alt initiera nyamaterial som svarar mol de behov och kruvsom kommer frum i föräldruulbildning.Burnomsorgsgruppen föreslår att detta ansvar ges . Eltav de krav som ställs inom föräldrautbildning är att det skall vara lätt att 1978/79:168 75 få tag på muteriul när man vill söka sig fram lill sådani.De lokala hibliotcken liksom länsbihlioickcn kan här spela en viklip roll.Gcnoni . '\V-ccniralerna kan man få service niir dci gäller hiklniaieriul. Barnoiiisorgsgruppcn fireslåi alt sjukvårdshuvudniänncrisamverkar med primärkommuncrna och kommunförbundets lunsavclclningar för allsäkerställa lillgången på malcri:il från kommunala bibliotek och A\-ccniralcr. Ulbildning - fortbildning Ulbikining Bamomsorgsgruppen föreslår att de yrkesgrupper som närmaslmedverkar i Riräldruuibildning skall förberedas lÖr verksamheten i sinuibildninu. De yrkesgrupper som därv id berörs är barnmor. '5kor vid och distriktssköterskor vid BVC. samt barnsköierpkor vidBB. Vidare bör alla övriga yrkesgrupper inom MVC. BVC och BB i sin utbildning(1 kännedom om s\'nsuiiet bukom föräldrautbildningen. L'iredningen föreslår altVård-77 och Gymnasieinredningen beaktar här lämnade förslag. Likaså bör dessaförslag beaktas i UHÄ:soch SÖ:s fortsatta arbete med uibildnings-planer. Del äräven väsentligt atl de linjenämnder som lokalt beslutar om utbildningensinnehåll och uilormning tar hänsyn lill barnomsorgsgruppens förslag. 1 berördu utbildningsplaner bör det klart och på ettlikariui sätl framgå all uibildningen bl a syftar till arbete medtTiräldrautbildning. Bamomsorgsgruppen unser atl medvetna insatser fordras föratl förändra traditionella undcrvisningsmönsler mot en mera problemformulerandeundervisning. Den personal som kommer atl medverka i föräldrautbildninghar behov av dels en teoretisk kunskap om gruppmetodik dels praktisk erfarenhelav gruppverksamhet. Barnomsorgsgruppen anser atl detta bör ingå som en del ivårdutbildning. Vidare föreslår gruppen att stor vikt läggs vid insikt ochkunskap om samhällsfrågor. En annan fråga av stor är alt .sjukvårdens hierarkiskasystem och dess konsekven.ser las upp i all vårdutbildning. Särskild vikt bör läggas vid förberedelse inför starten avverksamhcteii, för barnmorskor på MVC, barnsjuksköterskor och distriktssköterskorpå BVC samt barnsköterskor vid BB. Koslnaderna Rir en sådan förberedelse börinräknas i underlaget för ett särskilt utvecklingsbidrag. på MVC, BVC och BB bör ges initialfortbildning. Paralleller kan dras med den särskilda information som bedrivitsi samband med förskolereformens genomförande. Särskilda insatser bör härvid skefrån slatens sida. Vidare bör all pijrsoi-iul ges en knr;!inucrl;gfortbildning En forilöpunde handledning för den personal som i forslahand deltar i föräldragrupperna bör ses som en del i denna kontinuerligafonbildning. i samarbete med landstingen ochLandstingsförbundet bör Ulveckla förslag tiil uppläggning och innehåll ifortbildningen. Prop.1978/79:168 76 bör ges ansvarel lÖr (jenomförandci av de olikaforibiklningsinsalserna. Del är av slor betydelse all de som lokall arbetarlills.immuns, urbcislagei. deltar i gemensam fonbildning. Vidare bör personalfrån MVC, BVC och BB i möjligaste mån dellu i gemensam ioribiklning. Invundrarna bör, om inle språkliga hinder finns, della iden allniänna föräldrautbildningen. InvandraruiredningcniSOU 1974:69)hari målenfören framlida invandrar- och minoritetspoliiik utgåu från begreppen jämlikhet,valfrihet och samverkan. Med anknytning till de mål invandrarutredningenfastslagit, måste fciräldraulbildningen för invundrure utgå från derassärskilda förutsättningar och behov. De språkliga och etniska minoriteterna i hörvisserligen inte till invandrarna, men har samma rätt atl ställa krav påresix;ki för sin kulturella identitet. Stora skillnader finns givetvis mellan och inom de olikainvandrargrupperna. Del är skillnader av social, ekonomisk ochutbildningsmässig art, vilket i sig innebär all del finns olika värdesystem ocholika attityder lill sådani som familj och barnuppfosirun. Det ur således summaskillnader som inom den svenska befolkningen. Även invandrarnas uppenbaraspråkhindcr har en parallell i den svenska befolkningen, där stora grupper av människorinte delar del språk som är del gängse i våra skolor och inom samhälletsinrättningar i övrigl. Barnomsorgsgruppen vill sammanfatta de svårigheterinvandrarföräldrur kan uppleva på följande säll: Skillnader ispråk och kullur kan medföra isolering från majoritetsbefolkningen. Dessaskillnader innebär ocksä svårigheter atl tillgodogöra sig samhällets resurser. Bristandekunskap om hu,' det svenska samhället fungerar kan innebära oförståelse införde krav det svenska samhällel ställer. Försvenskning kanallmänt sett upplevas som ett hot mot den egna kulturen och familjestrukturen. Varjefamiljemedlems behov av och möjligheler till ulveckling kommer i konflikt medde familjeroller som dittills råit. De förslag angående föräldrautbildning för invandrare sombarnomsorgsgruppen lägger frani i detta betänkande är akluella i kring barnels Ridelse. Barnomsorgsgruppen avser alt mer utföriigtbehandla invandrarfrågor i kommande betänkanden. Barnomsorgsgruppen anseremellertid följande ålgärder nödvändiga för alt invandrarna skall få möjligheterlill föräldrautbildning vid tiden för bamets födeise: - atlinvandrarorganisalionerna tilldelas resurseratt sprida kännedom omföräldrautbildning. - att landstingeninventerar behovet av kontakttolkur på MVC. BB och BVC, - allinvandrarkunskap ingår i personalutbildningen inom mödra- och bamhälsovård. - attprodukiionen av siudie- och informaiionsmaierial, liksom informa- 1978/79:168 77 tionsverksamhet från samhullets sida, för olikainvandrargrupper, utökas. Vid utfornming av siudie- och inR)rmaiionsmatcrialmåste den skiftande utbildningsnivån för invandrare beaktas, - altinvandrarföräldrar bör ha möjligheter atl förklara för personal på MVC, BB ochBVC vilka problem och svårigheier de har. Invandrarna måste därför fåinformation på sitt egel språk och tillgång till tolk, när så erfordras. Den försia infoniuilioucn till föräldrar med handikappadebarn I dug finns inic någon fustlagd, gemensam organisation momlandstingen för alt stödja familjer med handikappade barn. Barnomsorgsgrupiien föreslår därför attsjukvårdshuvudmännen liigger Rist rutiner som garanterar atl familjer medhandikappade barn får det stödde efierfrågar och behöver. För alt möjliggöradelta föreslår gruppen atl tillsammans medhandikapporganisaiinnema och utarbetar etl förslag till hursådana rutiner kan utformas och vad informationen till familjerna börinnehålla. Vidare föreslås alt all personal inomsjukvårdshuvudmännens verksamhet som kan komma i kontakt med Rimiljer medhandikappade barn, genom fortbildningsverksumhet ges ökude kunskuper om olikahandikapp och om silualionen för familjer med handikappade bam.Barnomsorgsgruppen föreslår även ult kunskap om dessa frågor får större utrymmei olika personalkategoriers grundutbildning. Varje famili bör, då elt handikappat barn föds eller dåhandikappet upptäcks, garanteras tillgång till en kontakt inom vårdlaget vidresp garantera en kontinuitet i stödet och för att förenklafamilicns kontakter med sjukvårdshuvudmannen. Barnomsorgsgruppen ser målen för föräldrautbildning somgemensamma för alla faser. Uppdelningen i faser bör sålunda ses som en tekniskoch organisatorisk lösning. Övergången mellan de olika faserna bör göras smidigoch fiexibel. Barnomsorgsgruppen har redan i betänkandet Samverkan ibarnonisorgcn tagit ställning för att primärkommunerna ges det ytterstaansvaret för föräldrautbildning . Utgångspunkten bör därvidvara förskolan. För utt tillgodose föräldrautbildningsbehovet erfordras dockolika lösningar. Som exempel på lösningar utöver förskolan ser gruppen öppenförskola, verksamheter inom studieförbunden och andra frivilligaorganisationer, fortsatta aktiviteter inom barnhälsovården eller all de gruppersom bildats vid mödra- och barnavårdscentraler fortsätter av egen kraft. Barnomsorgsgruppen anser att en utbyggnad av förskolaninklusive den öppna förskolan är nödvändig. Studieförbunden och andra frivilliga organisationerförutses spela en stor roll i en allmän föräldrautbildning. Under barnensförskolelid kommer föräldrarnas behov av kompletterande och fördjupandeverksamheter att öka väsentligt. Sludieförbunden har här sin givna roll. Prop.1978/79:168 78 iludielörbundcns alternativ rrumlöralll Rirföräldrar soni inle har sina burn i sumhällcts barn.:)m.'org. Bamomsorgsgruppenuvser alt i kommande betänkande närmare behandla de frivilligaorganisationernas roll i en allmän föräldrautbildning. liesiirshehov, föräkhaf-irsäkrinii in. Barnomsorgsgruppen bciäkiiurde toiulapcrsonulk(. )sinadernu för föräldrautbildning vid mödra- ochbarnavårdsceniralerna i ivj räkneexempel. 1 del ena förulsiilts att allaföräldrar (190 000) deltar i 10 grupptillfällcn före och lika många efterförlossningen. Personulkostnuden blir i detla fall ca 38 milj. kr. Till dettaskall läggas handlcdningskostnader för i genomsnitt två tinmiars handledningvarannan vecka, vilkei skulle inneburu en kostnudom4 milj. kr. I det undruexemplel föriitsutis utt hälften av allu för.äldrur dcllur i 8 gruiiplillfällenlörc och lika många efter Rirlossningen. Personalkostnaderna inklusivehandledning blir då ca 15 milj. kr. Verksamheten löreslås bli successivt utvidgad ochbarnomsorgsgruppen förul.ser att ca 50 "o av Ririildrarna deltar i ettinledningsskede. Burnonisorgsgruppen föreslår elt särskiltutvecklingsbidrag under med 35 "il av bruttokostnadcrna inklusivehandledningskostnader och förberedelser inför starten av verksamheten.Inledningsvis innebär detta i enlighet med räkneexempel två, eustatsbidrag med ca 6 milj. kr. Detta förutses öka till ca 16 milj. kr år 1983under förulsätlning av alt en fullständig utbyggnad av verksamheten kan ske.Landstingens kostnad skulle vid nioisvarande litlpunki bli 10 respektive 28milj. Detta är dock inle reella merkostnader för landslingen efter.somdelar av verksamheten endast innebär förändringar av arbelsformer i förhållandetill nuläget. föreslås en utvärdering avverksamheten ske för att slaten och landstingen vid sluiei av perioden skallkunna ta ställning lill framtida lösningar. Särskilda insaiser för redan nu verksam personal ter skegenom en initial fortbildning på ett likartat sätl som den särskildainformationen i samband med förskolereRirmcn. Statens kostnader fören sådanverksamhei beräknas överslagsmässigt till I milj. kr under enireårsperiod. bör genom sin verksamhet ge impulser fortsalt utveckling. Vidare föreslår barnomsorgsgmppen alt ersättning fördeltagande i föräldrautbildning skall utgå från föräldraförsäkringen. Gruppenutgår från att ca 50 "o av gruppsammankomsierna sker . Förslagetinnebär alt per förälder av föräldrapenningen för lillfällig vård avbarn får användas för deltagande i föräldrautbildning före förlossningen. Dessadagar föreslås bli uppdelade på under ålta dagar. Under burncis första levnadsår föreslås en förälder fåutnyttja av föräldrapenningen för tillfiillig vård av barn Även dessadagar föreslås bli uppdelade på . Dessa förslag föaitsätter au skälen för au få rätt tilltöräldrapcnning ändras till atl omfatta iiven föräldrautbildning. Vidare attbåda föräldrama kan bli delaktiga av Rirsäkringen när det gällerföräldrautbildning.