prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — räkning enligl bokföringsmässiga grunder tages hänsyn tillin- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- ochhalvfabrikat m. m., samt till fordringar och skulder. Som värde av ingåendelager, fordringar och skulderskall därvid upptagas värdel av närmast föregåendebeskattningsårs utgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 §om lager få i varvsrörelse lillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge,pä vilket den skattskyldige utfört eller avser att utföra arbete i ickeoväsentlig omfattning, utan hinder av atl den skaltskyldige avyttrat skeppeteller bygget. Vad nu föreskrivits gäller dock endast intill dess skeppet ellerskeppsbygget levererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår avsjölagen (1891:35 s. 1). Inkomsi avannan fastighet som avses i 24 § 1 eller 3 mom. får beräknas enligtbokföringsmässiga grunder på säll anges i föregående stycke. Har skattskyldigför visst beskattningsår beräknat inkomsi av annan fastighet enligtbokföringsmässiga grunder, skall den skallskyldige även för nästföljandebeskattningsår beräkna inkomslen enligt sådana grunder om bestämmelserna i 24§ 1 eller 3 mom. är tillämpliga del årel. 1 fråga om faslighet som avses i 24 §3 mom. gäller dock vad som sagts i föregående stycke endast i den mån annatinte följer av 24 § 3 mom. och 25 § 3 mom. Därest vinstresultaiet påverkats Har det bokförda resultatet påver- belopp, som inte skall beskattas såsom inkomsi, eller uteslutits belopp, som bort medräknas, eller bland kostnaderna tagits upp belopp som inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen, skall resuhalel justeras så att det kan läggas till grund för inkomstberäkningen enligl denna lag. därav, atl bland intäkter upptagits kals av att blandintäkterna tagits upp sådana intäkter, vilka icke skola beskattas såsom inkomst,eller uteslutits intäkt, som skolat medräknas, eller bland utgifterna avförtssådana poster, för vilka vid inkomstberäkningen avdrag icke får ske, skallföretagas erforderiig justering av det bokföringsmässiga vinstresultatet tillöverensstämmelse med en inkomstberäkning enligt de i denna lag stadgadegrunder. Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen å tillgångaravsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall vid inkomstberäkningengodlagas, därest denna värdesätlning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagret vid beskattningsårets utgång får icke upptagas lilllägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller, omåieranskaffiiingsvär- 1978/79:210 46 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse del på balansdagen är lägre, sistnämnda värde, iförekommande fall efter avdrag för inkurans. Dock får lager av djur påjordbruksfastighet eller i reiisköiselrörelse icke upplagas lill lägre beloppän fyrtio procenl av de värden som riksskalleverkel fastställer för olika slagav djur i skilda åldersgrupper på grundval av genomsnittspriserna på dessadjurslag av närmast före den . Om sådant värde icke fastställts, i. ex. i fråga om särskiltdyrbara avelsdjiir, får djuret upplagas lägsl till fyrtio procenl av allmännasaluvärdet. Därest värde å lagret, beräknat till anskaffnings- elleråieranskaffnings-värdei och i förekommande fall efter avdrag Jör inkurans,uppgår till lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena å lagren vidutgången av de två närmasl föregående beskattningsåren (jämförelseåren), målagret vid beskattningsårets ulgång i stället upplagas till lägst ett beloppmolsvarande förstnämnda värde å detta lager efier avdrag med sextio procenl avsagda medeltalsvärde. Därvid skola såsom värden å lagren vid jämförelseårensutgång hava upptagits anskaffningsvärdena eller, däreståteranskaff-ningsvärdena å balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden,i förekommandefall efter avdragför inkurans. Ifråga om djur påjordbruksjas-lighet eller i renskötselrörelse gäller dock att värdet av djurenskall hava upptagits till fulla det värde som fastställtenligt föregående stycke eller till fulla allmänna saluvärdet. Föreliggersådani fall atl sextio Prop.1978/79:210 47 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse procent av nyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet avlagret vid beskattningsårels utgång, må avdrag åtnjutas jämväl för delöverskjutande beloppet, däresl en häremol svarande avsättning i räkenskapernagjons lill lagerregleringskonto. Då avdrag för sådan avsättning medgivits,skall avsättningen återföras till beskattning nästföljande beskaliningsår,därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning till dylikt konto får prövasenligt beslämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaror eller stapelvaror, må lagretav sådana varor eller del därav upplagas till lägst sjuttio procenl av värdel åtillgångarna i fråga beräknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåreteller under något av de närmast föregående nio beskattningsåren. Därest sistangivna grund för värdering av varulagret eller del därav tillämpats, skall vadovan sägs om värdering med hänsyn tagen till medeltalet av värdena å lagren vidutgången av de två närmast föregående beskattningsåren icke gälla. Utan avseende å vad förut stadgats angående den lägstavärdesätlning å lagret, som vid inkomstberäkningen kan godlagas, må det lägrevärde å lagret godtagas som skaltskyldig med hänsyn till föreliggande risk förprisfall visar vara påkallat. Vad i femte och sjätte styckena här ovan sägs angående detlägsta värde å skattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godlagas,har icke avseende å penningförvahande företags och försäkringsföretags placeringarav förvaltade medel I aktier, obligationer, lånefordiingar m. m. eller åskattskyldigs lager av fastigheter 1978/79:210 48 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse och liknande tillgångar beträffande vilka en sådanvärdesätlning finnes icke vara godtagbar. Värdet å lager av nu avseddatillgångar skall upplagas lill vad som med hänsyn till risk för förlust,prisfall m. m. framslår såsom skäligt. Förväivas aktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, somdriver bank- eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annanskaltskyldig. för vilken aktien utgör varulager-tillgång, och är del ickeuppenbart att den skattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt ochsärskilt värde för honom med hänsyn till hans rörelse, må sådan nedgång iaktiens värde som beror på utdelning till den skattskyldige av medel, vilkavid förvärvet funnos hos det utdelande bolaget och icke moisvara tillskjutetbelopp, ej föranleda alt aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldigeupplages lill lägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnad foraktien. Har denna, innan sådan utdelning skett, upptagits till lägre belopp änden skaltskyldiges anskaffningkostnad, må aktien vid utgången av detbeskattningsår, varunder utdelningen äger rum, icke upplagas till lägre beloppän aktiens värde i beskattningshänseende vid ingången av med tilläggav ett belopp, som molsvarar skillnaden mellan den skaltskyldiges anskaffningskostnadfÖr aktien och nämnda värde, dock högst av del utdelade beloppet. Skerutdelning utan att det värde för aktien, som ligger till grund Jör beräkningenav den skaltskyldiges Inkomst, påverkas och medför delta att den skaltskyldigeefter överlåtelse 1978/79:210 49 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisar förlust,skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning somavses i detla stycke anses iförsta hand gälla andra medel än sådana sommotsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke ägermotsvarande lill-lämpnlng på andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet beloppavses därvid inbetald insats. Avdragför inkurans må icke medgivas med större belopp änvad den skaUskyldige enligt vid självdeklaralionen fogad utredning visar svaramot den konstaterade värdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktat vad nu saglsmå dock avdrag för inkurans medgivas av det lägsta utav lagretsanskaffnings- och återanskaffningsvärden, därest detta ej framstår såsomuppenbart opåkallat, eller med det högre procenttal därav som riksskatteverketkan hava för lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper avskattskyldiga angivit. Vid bestämmandet av lagrets anskaffningsvärde skall såanses som om de lageiiillgångar, vilka kvarligga i lagret vid beskaiiningsåretsutgång, äro de senaste av den skaltskyldige anskaffade etter av honomtillverkade. För tillgångar, som den skatiskyldige framställt eller bearbetat,skola såsom anskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader(materialkostna -der och arbetslöner) ökade med ett tillägg som motsvarar vadsom av de indirekta tillverkningskostnaderna skäligen belöper å nuifrågavarande tillgångar, därvid hänsyn dock icke 4 1978/79. behöver tagas till ränta å eget kapital. Nedskrivning av värdel å rältigheler lill leverans avlagertillgångar enligt ej ftittgjorda köpekontrakt må godkännas endasi i denmån det visas, ati inköpspriset för tillgångar av samma slag å balansdagenunderstiger del kontraherade priset, eller del göres sannolikt, att dyliktprisfåll kommer alt inträffa innan tillgångarna levereras eller av denskallskyldige i oförändrat eller förädlat skick försäljas. Beträffande värdetå rättigheter till leverans av maskiner och andra för Stadigvarande brukavsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt må nedskrivning avvärdel därå godkännas endast i den mån den skatiskyldige visar, atlinköpspriset för tillgångar av samma slag å balansdagen understiger detkontraherade priset, eller det göres sannolikt, att dylikt prisfall kommer ättinlräffa innan tillgångarna levereras. Vad här ärstadgat gäller särskilt då fråga är om bestämmandet av det år, varunder eninkomst skall anses hava åtnjutits eller en utgift skall anses hava ägt rum. 1sisinämnda avseende gäller alltså, att inkomst skall anses hava åtnjutits underdet år, då densamma enligt allmänt vedertagen köpmannased eller enligt vad sombeträffande jordbruk är allmänl brukligt bör i räkenskaperna uppföras såsom inkomstpost,även om den ännu icke av den skaltskyldige uppburits / kontanta penningar ellereljesl kommit honom tillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjordaprestationer eller på annal härmed jämförligt säll. Vad sålunda gäller i frågaom inkomsl- Vid beräkning av inkomst enligt bokföringsmässiga grunderskall iakttas, att en inkomst skall anses ha åtnjutits under det år, dä denenligt vedertagen redovisningssed eller enligt vad som beträffande jordbmk ärallmänt bmkligt bör tas upp som intäkt i räkenskapema, även om inkomsten ännuinte uppburits kontant eller eljest kommit den skattskyldige tillhanda t. ex.i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmedjämföriigt sätt. Vad som gäller i fråga om inkomstposterna har molsvarandetillämpning i fråga om utgiftsposterna. Avdrag för tantiem eller liknandeersättning från fåmansföretag till företagsledare eller honom närstående person får dock åtnjutas först under det år då ersättningen har betalats ut eller blivit tillgänglig för lyftning. I fråga om liden för inkomsi- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder lillämpas i allmänhel del förfaringssättet, atl fordringar tas upp som inkomsi under det år, dä de uppkommer, och all ränlor hänförs lill inkomsten , på vilket de belöper, i bägge fallen oberoende av om de verkligen influtit under nämnda år eller inte. Å andra sidan bör förskottsvis influtna räntor, som lill större eller mindre del belöper på ett kommande är, till denna del bokföringsmässigt hänföras till det sistnämnda årels inkomst. Avdrag för ränta på lån ur slatens lånefond för lån med uppskjuten ränta åtnjuts då räntan har betalats. posternahar molsvarande lillämpning i fråga om utgiftsposterna. Avdrag för tantiemeller liknande ersättning från fåmansföretag till förelagsledare eller honomnärstående person fhr dock åtnjutas först under det år då ersättningen harutbetalats eller blivit tillgänglig för lyftning. I fråga om tiden för inkomst-och utgiftsposters upplagande enligl bokföringsmässiga grunder tillämpas iallmänhet del förfaringssällel, att fordringar uppföras såsom inkomstunder delär,däde uppkomma, och alt ränteintäkter hänföras lill inkomsten , påvilket de belöpa, i bägge fallen oberoende av huruvida de verkligen influtitunder nämnda år eller icke. Å andra sidan lärer del vara vederlaget, atlförskottsvis influtna räntor, som lill större eller mindre del belöpa å etlkommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras till det sistnämndaårels inkomst. Avdrag för ränta på lån ur slalens lånefond för lån meduppskjuten ränta åinjutes då räntan har betalats. Vid tillämpning av föregående siycke skall iakttas bl. a. alt värdel av avyttrade varor skall -även om fakturering inte sken - redovisas som fordran, såvida varornalevererats till den nye ägaren före årets utgång. Har avverkningsrätt till skogupplåtits mot betalning, som skall eriäggas under loppet av , får sominläkl för varje är tas upp den del av köpeskillingen som influtit under sammaår. Ifråga om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av fastighet varavintäkterna beräknas enligt 24 § I mom. gäller även punkt 7 av anvisningarnatill 25 §. , med frångående av den skaltskyldiges på hans räkenskapergrundade inkomstberäkning, såsom inkomst beskattat vinsl, somenligt de vid hokföringen tillämpade grunderna försl elt senare är framkommersåsom bokföringsmässig vinst, skall vid inkomstberäkningen fördel följande år,då vinsten i bokföringen kommer till synes, det sistnämnda årets / bokföringenredovisade vinsiresuhat med hänsyn härtill justeras på sådani sätt, att denredan beskattade vinslen icke för del årel ånyo tages till beskattning. Molsvarande gäller för detfall, att beskatlningsmyndighet ansett förlust, av beskaffenhet att avdragdärför får ske. icke böra beaktas vid inkomstberäkningen , undervilket den kommit till synes i räkenskaperna, eller beskattningsmyndigheteljest något är frångått den skaUskyldiges bokföring / avseende, som kan havairtflytande på följande års inkomstberäkning. , med frångående av den skallskyldiges på hans räkenskapergrundade inkomstberäkning, sow inkomsi år beskattat vinsl, som /bokföringen framkommer som vinst först elt senare år, skall vidinkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i bokföringen,det sisinämnda årets bokförda resultat justeras på sådani säll att den redanbeskattade vinslen inte beskattas en gång till. Motsvarandegäller för del fall, att beskatlningsmyndighet ansett att en förlust, som är ioch för sig avdragsgill, inte får beakias vid inkomstberäkningen dåden redovisats i räkenskaperna eller beskatlningsmyndighet / annat fall visstår frångått den skaltskyldiges bokföring på sådant sätl att det påverkarföljande års inkomstberäkning. 2.Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen pä tillgångar avsedda för omsättningetierförbrukning (tager) skatt godtas vid inkomstberäkningen, omvärdesättningen inte står i strid med vad nedan i denna punkl eller i punkl 3sägs. Vidbestämmande av lagrets anskaffningsvärde skall de lageriittgång-ar, som liggerkvar i den skallskyldiges tager vid beskattningsårets utgång, anses som de avhonom senasi anskaffade eller tillverkade. Lagretvid beskattningsårets utgång får inte tas upp lägre belopp än av lagrets anskaffningsvärde eller, omåieranskqfjningsvär-dei på balansdagen är lägre, sistnämnda värde, iförekommande fall efter avdragför inkurans. För tillgångar, som denskattskyldige framställt eller bearbetat, skall som anskaffningsvärde ansesdirekta tillverkningskostnader (materialkostnader och arbetslöner) ökade medett tillägg som svarar mot den del av de indirekta tillverkningskostnaderna somskäligen belöper på tillgångarna, därvid hänsyn dock inte behöver tas tillränta pä eget kapital. Avdrag för inkurans medges inte med större belopp än vadden skaltskyldige enligt vid självdeklaralionen fogad utredning visar svaramot den konstaterade värdenedgängen på lagret på balansdagen. Oaktat vad nusagts medges dock avdragför inkurans med fem procenl av del lägsta av lagretsanskaffnings- och återanskaffningsvärden om delta inle framslår såsomuppenbart opåkatlal, eller med det högre procenttal som kanha angett för lagren inom vissa branscher etter hos vissa grupper avskattskyldiga. av djur på Jordbruksfastighet eller irenskötselröretsefär inte tas upp till lägre belopp än av dengenomsnittliga produktionskostnaden för djur av del slag och denålderssammansättning varom fråga är. Regeringen eller efter regeringensbemyndigande riksskaileverket fastställer för varje laxeringsår föreskrifterför beräkning av produktionskostnaden. Har denna kostnad inte faststäUts, t.ex. ifråga om särskilt dyrba- ra avelsdjur.får djuret tas upp lägst lill av detlägsta av anskaffningsvärdet och allmänna saluvärdet. Uppgår värdet på lagret, beräknat lill anskaffnings- elleråteranskaff-ningsvärdet och i förekommande fatt efter avdrag för inkurans, tilllägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena på lagren vid ulgången avde tvä närmast föregående beskattningsåren (jämföretseåren), får lagret vidbeskattningsårets utgång i stället tas upp till lägst ett belopp motsvarandeförstnämnda värde på deua lager efter avdrag med sextio procenl av sagdamedettalsvärde. Därvid skall lagren vid jämförelseårens ulgång las upp tittanskaffningsvärdena etter, om äieranskaffningsvärdena pä balansdagarna ifrågavarit lägre, sistnämnda värden, i förekommande falt efter avdragför inkurans.Ifråga om djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse gäller dock attvärdet av djuren skall las upp tilt den genomsnitttiga produktionskostnadeneller till det allmänna saluvärdet eller - iförekommande fall - tillanskaffningsvärdet. Föreligger sådant fatt alt sextio procenl av nyssnämndamedettalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårets utgång medgesavdrag ävenför det överskjutande beloppet om den skattskyldige avsattmolsvarande belopp i räkenskaperna lill lagerregleringskonto. Har avdragmedgivits för sådan avsättning skatt avsättningen återföras tilt beskattningnästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättninglill lagerregleringskonto får prövas enligl bestämmelserna ovan. Skattskyldig, som ingår i en grupp näringsidkare mellanvilka Intressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning), får tillämpa reglerna i föregående stycke endastunder förutsättning au dessa tillämpas av samtliga förelag som tillhör gruppen.Vad nu har sagts gäller dock endast i fråga om verksamhet i förvärvskälla somhar sådani samband med verksamhelen i den skaltskyldiges förvärvskälla atlverksamheterna skutte ha ansetts uigöra en förvärvskälla om de hade bedrivitsav eu enda förelag. Ingår råvaror eller stapelvaror i lagret, får dessa varoreller en del av dem las upp till lägst sjuttio procenl av varornas värdeberäknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåret etter under något avde närmast föregående nio beskattningsåren. Tillämpas denna regel får lagretinte värderas enligt bestämmelserna i sjätte stycket. Å r delpå grund av överenskommet-se om återköp etter annan omständighet uppenbart auvissa varor anskaffats för annat ändamål än att ingå i den skaltskyldigesnormala verksamhet, skall bestämmelserna i tredje-åttonde styckena intetillämpas Ifråga om dessa varor. Varorna får i sådant falt inte tas upp tittlägre belopp än det lägsta av varornas anskaffnings- elleråteranskaffningsvärden, i förekommande fall efter avdragför inkurans. Har den skaltskyldige vid beräkning av inkomst av vissförvärvskälla yrkat avdrag för avsäuning till resultatutjämningsfond, somavses i 41 d §, är bestämmelserna i tredje-åttonde styckena ovan inle tillämpliga påförvärvskällans lager. Lagret får i detla fatt inte tas upp till lägre beloppän det lägsta av anskaffnings- eller återanskaffningsvärdet, i förekommandefall efter avdragför inkurans. Vad som föreskrivits i föregående stycke gäller även i det fall då denskaltskyldige ingår i en grupp näringsidkare mellan vilka intressegemenskapråder (moder- oeh dotterföretag eller förelag under I huvudsak gemensamledning) och något av dessa företag yrkat avdragför avsättning till resultatuijämningsfond.En sådan avsättning skall dock beakias endast om den hänför sig lillverksamhet i förvärvskälla som har sådant samband med verksamhelen i denskattskyldiges förvärvskälla atl verksamheterna skulle ha ansetis utgöra enförvärvskälla om de hade bedrivits av ett enda företag. Utan hinder av vad som föreskrivits ovan i denna anvisningspunkt omden lägsta värdesätlning på lagret, som kan godtas vid inkomstberäkningen, fårdet lägre värde på lagret godtas som den skatiskyldige med hänsyn tillföreliggande risk för prisfall visar vara påkallat. Nedskrivning av värdet på rättigheter lill leverans avlagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt fär godkännas endast i denmån det visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag på balansdagenunderstiger det kontraherade priset, etter det görs sannolikt att sådantprisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras eller säljs vidareav den skattskyl- dige i oförändrat eller förädlat skick. Beträffande värdetpå rättigheter till leverans av maskiner och andra för stadigvarande brukavsedda inventarier enligt ej fullgjorda köpekontrakt kan nedskrivninggodkännas endasi i den mån den skaltskyldige visar, att Inköpspriset förtillgångar av samma slag pä balansdagen understiger det kontraherade priset,etter det görs sannolikt alt sådant prisfall kommer atl inlräffa innanlillgängarna levereras. Vad i punkt 2 tredje, sjätte och åttonde styckena sägsangående det lägsta värde på skattskyldigs varulager, som fär godtas vidinkomstberäkningen, gäller inte ifråga om penningförvahande företags ochförsäkringsföretags placeringar av förvaltade medel i aktier, obligationer,tånefördringar m.m. eller skattskyldigs lager av fastigheter och liknandetillgångar. Tittgångar av deua slag skatt tas upp titt det värde som med hänsyntill risk för förlust, prisfall m. m: framstår som skäligt. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag av skaltskyldig, somdriver bank- etter annan penningrörelse etter försäkringsrörelse, etter avannan skaltskyldig, för vilken aktien utgör omsättningstillgång, och är detinte uppenbart alt den skaltskyldige därigenom erhåller tillgäng av verkligtoch särskilt värde för honom med hänsyn titt hans rörelse, får sådan nedgång iaktiens värde som beror pä utdelning till den skattskyldige av medel, vilkafanns hos del utdelande bolagel vid förvärvet och inte motsvarar lillskjutetbelopp, inte föranleda att aktien vid inkomstberäk- 1978/79:210 58 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ningen för den skattskyldige tas upp till lägre belopp änsom motsvarar hans anskaffningskostnad Jör aktien. Har denna, innan sådanutdelning skett, tagits upp till lägre belopp än den skattskyldigesanskaffningskostnad, får aktien vid utgången av det beskattningsår, under vilketutdelningen äger rum, inte tas upp till lägre belopp än aktiens värde ibeskattningshänseende vid ingången av med tillägg av ett belopp, sommotsvarar skillnaden mellan den skaltskyldiges anskaffningskostnad för aktienoch nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. Sker utdelning utan attdet värde för aktien, som ligger till grund för beräkningen av denskattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta atl den skaltskyldige efteröveriålelse av aktien etter upplösning av bolagel redovisar förlust, skalldärifrån avräknas det belopp som molsvarar utdelningen. Utdelning som avses idetta stycke anses iförsta hand gälla andra medel än sådana som motsvarar tillskjutetbelopp. Vad som sägs om aktie I detla siycke gäller även beträffande andel iekonomisk förening. Med tillskjutet belopp avses därvid inbetald insals. försläs svenskt aktiebolageller svensk ekonomisk förening som bedriver rörelse I eget namn utestutandeför ett eller flera andra sådana bolags etter föreningars räkning, och medkommit-tentföretag förstås bolag eller förening för vars räkning rörelsenbedrivs. Inkomsi av rörelse som kommissionärsföretag har bedriviiför ell kom-