prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/78:76 s. 26) - utgått från atl finansieringen av 1978/79:115 38 energispariåneni fortsättningen skall ske utanför statsbudgeten. Vid riksbanksfullmäktigesbehandling av delegationens promemoria har framkommit i viss mån delademeningar i denna fråga. En minoritet har strukit under att en minskning avbudgetunderskottet är önskvärd och att finansieringen av energispariånendärför bör ske på annat sätt än över statsbudgeten. Majoriteten i fullmäktigehar däremoi förordat att störte energisparprojeki skall finansieras utanförstatsbudgeten medan smärre projekt, i första hand småhus, finansieras enligthittillsvarande ordning, dvs. hävdar majoritetenatl ett lägre budgetunderskott kan förväntas försvaga motståndet mot nyastatsutgifter. För egen del vill jag idenna fråga anföra föQande. Som jag redan har berörl har anspråken på medel förenergisparverksamheien i bostadshus ökal kraftigt . Vidare innebärden målformulering som anlog med anledning av prop. 1977/78:76 atlverksamheien har getts stadigvarande karaktär och atl behovei av medel förverksamheien kommer atl ligga på en hög nivå även i fortsättningen. Alt behållanuvarande finansieringssätt skulle således innebära kraftigt ökade anspråk påstatsbudgeten. Del är mot denna bakgrund angeläget att statsbudgeten i så storutsträckning som möjligt kan avlastas denna finansiering. Enligtmin mening finns det således skäl som lalar för att lånedelen i det statligaenergisparstödel i fortsättningen bör finansieras på annat säll än överstatsbudgeten. Dessa skäl får dock inte ensamma vara avgörande vid ettställningstagande i finansieringsfrågan. Äv stor betydelse är också att ettnytt finansieringssystem kan utformas så att sysiemel inte medför en försämringi möjligheterna förden enskilde alt på ett smidigt sätt få det slöd som denneär berättigad till. Energihushållningsdelegationenhar föreslagit ett system som innebär att nuvarande administrativa ordning ochregler för utbetalning av energispariån behålls. För upplåningen föreslås allett särskilt statligt kreditinstitut inrättas. Den främsla skillnaden ärsåledes alt lånemyndighelerna får medel till utbetalningarna från ettkreditinstitut i slället för som frän riksgäldskonloret. Formellt blir detdock institutet som, med lånemyndighelerna som ombud, blir långivare iförhållande till fastighetsägarna. Som skäl för att inrättaett särskilt insiitui för upplåningen anför delegationen bl. a. atl det ärosäkert om del finns något iniresse hos de existerande bostadsinstitulen föratt ta på sig en upplåning som konkurrerar med institutens traditionellaupplåning. Av betydelse i sammanhanget är också enligt delegationen att"energisparobligationerna" i några avseenden -amorteringstid ochslatsgaranli - kan komma all avvika från bostadsobligationerna. Majoriteteni riksbanksfullmäktige delar inte delegationens uppfattning om del lämpliga iatt inrätta ett särskilt finansiering. Den extraomgång i finansieringen som förslaget innebär anser majoriteten blirbetungande. Minoriteten, som inte motsätter sig atl ett särskilt institut Prop.1978/79:115 39 inrättas,ifrågasätter om man inte bör överväga all anförtro upplåningen ål de befinlligabosladsinsiiiuien eller åt ett av dessa. Jaghar viss förståelse för majoritetens uppfattning såviti gäller delegationensförslag att inrätta ett särskilt . Det kanförefalla att vara en delvis onödig omgång att inrätta ett nytt som redan befinlliga krediiinsliiui skulle kunna svara för. Fråndenna synpunkt finns det anledning atl parallellt studera en ordning sominnebär att de kreditinslilul som avses ha fortsatta uppgifier inomfastighetskreditgivningen till bostadsbyggandet, dvs. Svensk bostadsfinansierings aktiebolag ochSparbankernas Inteckningsaktiebolag () även svarar för såväl upplåningsom utlåning och låneförvaltning i fråga om energispariån. Alt läggalångivningen på dessa bostadsinstitui kan te sig naturiig med hänsyn till altenergispariånen är av långfristig nalur. Enligtenergihushållningsdelegationen skulle ett sådant system emellertid innebäravissa problem för den enskilde. Antalet instanser som denne behöver ha kontaktmed skulle öka. Särskilt problematiskt blir det enligt delegationen om bådebostadslån och energispariån utgår . Häremol kan anföras atl kravel påfortsatt smidighet i systemet inte i och för sig behöver innebära att avgörandevikt måsle läggas vid enbart hur många instanser som den enskilde behöver ha kontaktmed. Det väsenlliga måste vara atl systemet i sin helhet kan förväntas fungerapå ett smidigl säll. Om bosladsinsiiiuien fick svara för uibeialningarna skulleäven banksysiemei i övrigi kunna medverka. En sådan medverkan skulle innebärabl. a. all ett vitt förgrenat nät av bankkontor kommer att stå lill förfogandeför den som behöver lån för energisparåtgärder. För den enskilde kan det ocksåofta te sig mera naluriigl att i frågor som rör fastigheisbelåning i försiahand vända sig till en bank. Vidare skulle det innebära en avlastning av denstatliga låneadminisirationen om lånehanieringen eller delar av den läggs påkreditinrättningarna. Jaghar övervägt ett system enligt vilket de bostadsinstitui som jag har nämnl idet föregående handhar både upplåning och ulbelalning i fråga om energispariånsamtidigt som kravel på fortsatt smidighet i fråga om den enskildes möjligheleratt få slöd beaktas. Institutens uppgift i ett sådani sysiem skulle bli närmasi- som energihushållningsdelegationen har framhållit - att verkställautbetalningar på anmodan av lånemyndighelerna saml alt slå förlåneadminisirationen. Delegationen ansåg för sin del atl det är högst tveksamtom de nuvarande instituten skulle ålaga sig denna omfattande administrativaverksamhet. Vid konlakler mellan förelrädare för regeringskansliel och de trebosladsinsiiiuien har det efter vad jag har erfaril emellerlid framkommit attinstituten är inlresserade av att medverka till en lösning av del slag som jagnu har . Enligt vad jag har inhämtat förutsätter instituten, i enlighelmed vad majoriieten i riksbanksruDmäktige 1978/79:115 40 harföreslagit, att staten inför en kreditgaranti som säkerhei för lån fråninstituten. Vidde kontakter som har förevarit mellan bostadsinstitulen och företrädare förregeringskansliet har föQande ordning diskuterats. Energispariånen skullebeviQas utan föregående kreditisk prövning från institutens sida. Prövning avlåneförutsättningar och villkor för lån skulle liksom ankomma pålånemyndigheterna. Säkerhet för lånen skulle lämnas i form av statliglånegaranti. Reglema för långivningen skulle även i fortsättningen fastställasav statsmakterna. Räntevillkoren skulle dock få bestämmas av instituten medledning av deras kostnader för upplåning efter samma principer som gäller ifråga om bottenlån. Vad som har diskuteratsskulle innebära att den direkta statliga långivningen upphör. Av detta föQerbl. a. att nuvarande möjligheter till förskott på lån försvinner. Enligtenergihushållningsdelegationen kan det i och för sig tänkas attbostadsinstituten betalar ut lån i förskott. Bostadsinstituten anser enligt vadjag har inhämtat det emellertid vara angeläget att nuvarande uppdelning pålånga och korta krediter behålls. Det skulle nämligen kunna innebära vissaproblem med kapitalanskaffningen om instituten tvingades all genom förskottsvara för all kreditgivning . Instituten har därför förtfram tanken att institut och banker tar ett kollektivt ansvar förbyggnadskreditgivningen till energisparåtgärder i bostadshus. Del skulle då iövrigt fl ankomma på krediimarknaden att själv bestämma den närmarefördelningen mellan sedvanliga byggnadskrediler och förskott på lån fråninstituten. Föratt minska eller eliminera problem i samband med byggnadskreditgivningenhar del ansetts vara nödvändigt att den statliga lånegarantin utvidgas till attgälla även krediter . Härigenom uppnås bl. a. att banklagensbestämmelserom kreditvärde blir uppfyllda och således inte möjliga att åberopasom skäl för att vägra byggnadskreditiv. I fråga om hurlångivningen slutligen skall fördelas har från de tre bostadsinstituten bl. a.den tanken förts fram alt de byggnadskrediigivande bankerna borde kunna fåsvara även för de slutliga lånen i viss omfattning. Framför allt i fråga om smålån har detta ansetts vara en lämplig ordning. Enligt vad som harframkommit vid de överiäggningar som har förevarit skulle en statligkreditgaranti för lån från krediimarknaden lill energisparande åtgärder inombostadsbeståndet kunna innebära att staten ikläder sig borgensansvar gentemotviss långivare för låntagarens skuld. 1 princip kan långivaren så snarlbelalning uieblir kräva att staten infriar sill ansvars-åtagande. Av praktiskaskäl skulle dock, med mönsier från andra liknande kreditgarantisystem, normaltden ordningen tillämpas atl långivaren svarar för alla indrivningsåtgärder framt. o. m. eventuellt exekutivt förfarande. Först när en föriust på detta sätlhar konstaterats skulle staien lösa in lånet. Prop.1978/79:115 41 Somjag redan har nämnt finns del ett påtagligt intresse från de trebostadsinstilutens sida för den i det föregående skisserade ordningen. Även jaganser att en sådan ordning kan vara av intresse som ett alternativ till den avenergihushållningsdelegationen föreslagna ordningen. Äv väsentlig betydelse äremellertid som har uttalat, att en ny finansieringsordning inte flrmedföra någon försämring i den enskildes möjligheter att på ett smidigl sätt fadet stöd som denne är berättigad lill. A v särskild belydelse i del sammanhängdär atl det skapas fullgoda garantier för all krediter under byggnadstidenlämnas utan slörningar. Jag anser vidare att ett nytt finansieringssyslemmåste bedömas med hänsyn lill möjlighelerna alt del skall kunna fungera inomramen för en eveniuell kommunalisering av beslulen i energisparfrägor. Fråganom vilken ordning som är lämplig för finansiering av energispariån behöverdärför övervägas ytterligare. Härtill kommer atl del inle kan ställas fullständigagarantier för att en ny ordning, praktiskt sett, kan börja tillämpas redan denI . Motdenna bakgrund är jag inte nu beredd att ta slutlig ställning till de framlidaformerna för finansiering av energispariånen. Jag räknar med atl kunna återkommatill denna fråga i sådan lid all kan beslula omfinansieringsformen före kalenderårsskifiei 1979/1980. 1 avvaktan härpåförordarjag att nuvarande ordning för energispariån skall lillämpas under helaår 1979. Utgifternaför de lån som beviQas bör liksom beträffandelångivningen bestridas från anslagel Bil. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsområdet m. m. Den ram- och anslagsteknik som hartillämpats i fråga om lån- och bidragsgivningen lill energisparäigärder innebäratl anslag har anvisats med samma belopp som den av fastställdabeslutsramen. Del är dock svårt att nu exakt bedöma hur stor del av ramen förbeslul om bidrag och lån för energibesparande ålgärder i bostadshus /80 jag föreslår i det föQande genom beslut före utgången av år1979 kommer att las i anspråk för lån. Med hänsyn härtill och efiersom deterfarenhetsmässigt finns en betydande reservation på anslaget beroende på dentid som förflyter mellan beslul och utbetalning beräknar jag inte nu någrasärskilda medel för energispariån under anslagel för näsla budgetår.Tillgängliga medel på anslagel, inkl. reservationer, lorde läcka behovet tilldess frågan om formerna för finansieringen av energispariån har slutbehandlats.De ytterligare medel som kan komma atl behövas för atl täcka utgifterna för denfortsatia långivningen bör kunna anvisas på tilläggsbudget. Till ram- ochanslagsfrågor i övrigi återkommer jag i del föQande. Jagövergår nu till ram- och anslagsfrågor. Jag tar först upp anslaget B11. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. och börjar med 1978/79:115 42 fråganom ramar för beslul om lån och/eller bidrag under näsia budgelår. Fördisposiiion av innevarande budgetårs anslag för olika ändamål gäller föQande avriksdagen fastställda ramar för beslut om lån och bidra under budgetårel1978/79. Bidrag och lån förenergibesparande åtgärder 864 milj. kr. Bidrag för energibesparandeåtgärder i allmän- 10 milj. kr na samlingslokaler Bidrag för energibesparandeåtgärder i statliga 25 miQ. Bidrag för energibesparandeålgärder i kom- 40 milj. kr. munala och landstingskommunala byggnader Bidrag lill prototyp- ochdemonsiralionsverk- 6,6 miQ. Bidrag lill kommuner förrådgivning m. m. 60 milj. kr. Härutöverhar (prop. 1977/78:100 bil. 16, CU 977/78:31, rskr 1977/78:345)bemyndigat regeringen att inom ramen för ett belopp av 400 miQ. beslula omutökning av de under 1-4 angivna ramarna om det behövs med hänsyn till främsisysselsättningsläget. Beslutetom energisparplanen innebär bl. a. atl programmet skall byggas upp stegvis meden upptrappning av insatserna. Dåvarande departementschefen anförde i prop.1977/78:76 atl hon förutsåg ell sammanlagt investeringsbehov för debyggnadsåtgärder som föranleds av programmel om ca 1,8 miQarder kr. /79, ca 2,7 miQarder kr. /80 och ca 3,6 miQarderkr. Beloppen avsåg det prisläge som antogs råda /79.De angivna beloppen omfattade del lolala invesie-ringsbehovei för insaiser inomsåväl som industridepartementets ansvarsområden. Den dåangivna nivån för /80 finner även jag lämplig. Ramarnaför beslul om lån och bidrag anger de högsta belopp inom vilkabostadslånemyndigheierna är bemyndigade att besluta om åtaganden för olikaändamål. Del är därvid ovidkommande hur dessa åtaganden finansieras. Jag har idet föregående (avsnilt 6) förordal atl energispariån skall utgå av medel frånstatsbudgeten under hela . Frågan om hur energispariånen skallfinansieras för liden därefter - över sialsbudgelen eller av medel frånkrediimarknaden - påverkar inle beräkningen av ramarna. Prövningen av lånensstoriek och övriga förutsättningar för lån kommer allQämt all ulföras av demyndigheter som svarar för den statliga bostads-långivningen. Vid en ändradfinansiering kommer ramen att vara ett utiryck för del högsia sammanlagdabelopp intill vilket lånemyndighelerna får 1978/79:115 43 godkännaansökningar om lån och bidrag till energisparande åtgärder Med hänsyn härtillföreslårjag att föQande ramar fastställs för beslul om lån och bidrag tlUenergibesparande åtgäider under /80.1 frågaom ramen för beslulom stöd till energisparande åtgärder i statliga byggnader har jag därvidsamråti med chefen för budgetdepartementet. Bidragoch lån för energibesparande ålgärder Bidrag för energibesparandeålgärder i allmänna samlingslokaler . Stöd lill energibesparandeålgärder i statliga Bidragoch lån för energibesparande ålgärder ikommunala och landslingskommunala byggnader . Medhänsyn till bl. a. sysselsättningseffekterna bör lån- och bidragsgivningen ifråga om ålgärder i bostadshus fördelas jämnt under budgetåret. Det bör liksominnevarande budgetår ankomma på regeringen all ulfärda närmare föreskrifter omdetta. Regeringen bör också liksom innevarande budgetår utverka riksdagensbemyndigande att göra ulbyle mellan ramarna med hänsyn lill den fakiiskaefterfrågan för olika ändamål. Utöverde av mig nu föreslagna ramarna bordet finnas en planeringsreserv förytteriigare beslul om lån och bidrag för energisparande åtgärder i befintligbebyggelse under /80. Planeringsreserven bör disponeras på sätlsom är lämpligt med hänsyn främsi lill sysselsättningsläget. Jag föreslår attplaneringsreserven för näsla budgelår fastställs till 640 miQ. Medel förändamålet bör dock ställas lill förfogande endasl i den mån planeringsreservenfakiiski las i anspråk. Jaghar i del föregående (avsniii 3.1) redovisat förslagom alt ökade medel skallställas lill förfogande för bidrag tUl kommunerna for rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet under en lid av . För bidrag för budgetårel 1979/80förordarjag en beslutsram av 95 miQ. För bidrag under vart och ett avbudgetåren 1980/81 och 1981/82 bör gälla en preliminär ram om samma belopp.Inom dessa ramar bör också bestridas kostnader för informaiion och utbildningav förtroendevalda och vissa anslällda inom kommunerna. På samma säll som underinnevarande budgelår bör det, enligt vad jag tidigare anfört, ankomma påregeringen atl meddela närmare bestämmelser om dispositionen av dessa medel. Liksomunder innevarande budgetår bör särskilda medel ställas lill förfogande förkoslnader för framställning av studiematerial m. m. tili fonblld-nlngsverksamheiför yrkesverksamma saml för övrig information m. m. om energisparstödet. Jagberäknar medelsbehovel till sammanlagl 3 milj. kr. under /80.Medlen till fonbildningsverksamhet bör liksom innevarande budgelår disponerasav statens planverk. Del bör ankomma på Prop.1978/79:115 44 regeringenall meddela närmare bestämmelser om användningen av de föreslagna medlen. Medhänvisning till vad jag har anförl i del föregående (avsnitt 3.2) beräknar jagde sammanlagda kostnaderna för den energUnriktade utveckllngs-ochdemonsirationsyerksamheien lill 31,2 miQ. under näsla budgetår. /76finansieras den energiinriktade verksamhet som administreras av statens råd förbyggnadsforskning delvis genom atl en viss andel av de avgiftsmedel somlillförs fonden för byggnadsforskning används för energiinriktad verksamhet(prop. 1975:30,CU 1975:28, rskr 1975:203, NU 1975:30, rskr 1975:202). Dessamedel har disponerats för verksamhei inom industrideparlemeniels ansvarsområde.Efter samråd med statsrådet förordarjag att dessa medel fr. o. m. 1979/80utnyttjas för alt finansiera den energiinriktade utvecklings- ochdemonstraiionsverksamheten inom ansvarsområde. Av demedel som inflyter till fonden lor byggnadsforskning bör under budgetåret1979/80 13 milj. kr. disponeras för energiändamål. Regeringen medgav den 2november 1978 alt rådel, ulöver de medel som anvisats på anslagel tillenergiforskning under industridepartementets huvudlitel, inom ramen för ifonden tillgängliga medel fick disponera 4 miQ. för planeringoch uppföQningav forskningsinriktal experimentbyggande. Dessa medel betraktades som ettförskott för vilket fonden skulle kompenseras vid medelsberäkningen /80. Av kostnaderna för verksamheten bör således 9 miQ. kr.bestridas av avgiftsmedel inom fonden för byggnadsforskning under budgetåret1979/ 80. Motdenna bakgrund förordarjag atl medel lill energiinriktad urveckUngs-ochdemonstrationsverksamhet ställs till förfogande för statens råd för byggnadsforskningfrån förevarande anslag inlill ett belopp av 22,2 milj. kr. under budgetåret1979/80. Rådet behöver för sin planering av verksamheien kunna göra åtagandenäven för följande budgetår. Jag anser atl rådel under /80 börkunna göra sådana åtaganden för budgetåren 1980/81 och 1981/82 inlill 23 resp.13 miQ. 1del föregående (avsnitt 2.1) har jag redogjort för vissa pågående och planeradeundersökningar av effekterna av energisparstödel. Av den inrikl-ningjaglidigare förordal förden energiinriklade utvecklings- ochdemonstra-lionsverksamheien följer all siaiens råd för byggnadsforskning inomramen för de medel som rådel disponerar för denna verksamhei även avses svaraför slöd lill sådani prakliskl inriklal ulvecklingsarbete som har näraanknyining till genomforandel av energisparplanen. Härutöver behöver särskildamedel beräknas för vissa undersökningar som direkl föranleds av den föreståendeomprövningen av energisparprogrammet. Jag beräknar medelsbehovet underbudgetårel 1979/80 till 4,3 miQ. Del bör ankomma på regeringen att beslulaom ulbelalning av dessa medel eller att meddela närmare bestämmelser härom. 1978/79:115 45 Denanslagsleknik som har tillämpats under detla anslag under lidigare budgetår harinneburil alt ansåg har anvisats med belopp som har motsvarat summan avbeslutade ramar och övriga beräknade ulgifter under anslagel. Jag har lidigarevid redovisningen av mina överväganden i fråga om den fortsatta finansieringenav lån lill energibesparande ålgärder i bostadshus m. m. sagt attjag inle nu ärberedd att beräkna det slulliga behovet av medel till sådana lån. Med hänsynhärtill och till de beräkningar i övrigt somjag har redovisal beräknar jag nuanslagel lill vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. /80 till sammanlagt 498,5 miQ. Vid min anmälan till prop.1978/79:100 (bil. 16) av det under fonden för låneunderstöd uppfördainvesieringsanslaget lill Lån liU experimenlbyggande m. m. förordade jag en ramför beslut om lån till experimentbyggande om 25 miQ. förbudgelårel1979/80och preliminära ramarom 20 miQ. förvart och ett av budgetåren1980/81 och 1981/82. Jag förordar emellertid nu-med hänvisning till vad jag haranfört i det föregående (avsnitt 5) - atl ramen för beslul under budgetåret1979/80 fastställs till 41 milj. kr. samt alt de preliminära ramarna förbudgetåren 1980/81 och 1981/82 bestäms till resp. 32 och 17 miQ. De härredovisade förslagen föranleder dock ingen ändring av det i budgetpropositionberäknade behovet av medel lill ulbetalning av lån under näsla budgelår. planering av verksamheien beräknas betydande belopp inom beslutsramenkomma atl avsättas för vissa siörre projeki. För atl inte onödigtvis försältarådet i en tvångssituation i samband med förhandlingar om sådana projeki kortföre ett budgelårsskifie bör oförbrukad del av beslutsramen för vardera avbudgetåren 1978/79 och 1979/80 kunna UtnytQas även under närmasi påföQande budgetår.Med hänsyn till den flexibilitet i utnyttjande av medlen som därmed uppnås ochmed hänsyn till den volym som experimenibyggnadsverksamheten kommer alt ha fr.o. m. nästa budgelår finner jag att det inte längre bör föreligga något behovav att, så som tidigare, under löpande budgelår kunna göra omfördelningarmellan de båda beslulsramarna för lån till experimenlbyggande och för bidragför planering och uppföQning av experimenlbyggande. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen föreslårriksdagen alt 1. bemyndiga regeringen all underde fömisäiiningar som jag har i det föregående besluta om grundema förslalligl slöd till energibesparande ålgärder i bostadshus m. m. såvitt gällerslödberätligade åtgärder och energisparbidragets storlek, 2. godkänna vad jag har förordal ifråga om räniebidrag för lån lill energibesparande ålgärder i småhus. 1978/79:115 46 3. bemyndiga regeringen attbesluta om grunderna för statligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunalaoch landslingskommunala byggnader såviti gäller slödberätligade åtgärder samlgodkänna vad jag har förordat i fråga om lån till sådana åtgärder i vissa fall, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om finansieringen av lån till energibesparande ålgärder, 5. medge att bidrag och lån lillenergibesparande ålgärder i bostadshus m. m. beviljas intill ett belopp av . under /80, 6. medge alt bidrag tillenergibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviQas intill ett beloppav . under budgetårel 1979/ 80. 7. medge all bidrag och lån lillenergibesparande ålgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader beviQasinlill ett belopp av . under /80, 8. medge att stöd tillenergibesparande ålgärder inom statliga byggnader beviQas intill ett belopp av10 . under /80, 9. bemyndiga regeringen att underde förulsältningar som har angetts i det föregående beslula om ulbyle mellan deunder 5-8 angivna ramarna, 10. medge regeringen att inom ramenfören planeringsreserv av . besluta om utökning av de under 5-8angivna ramarna enligt de grunder som har förordat, 11. medge att anslaget Vissaenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. disponeras förenergiinriktad utvecklings- och demonstraiionsverksamhet m. m. inlill eitbelopp av . under /80, 12. medge att beslul i fråga omslöd under budgetåren 1980/81 och 1981/82 till energiinriktad utvecklings- ochdemonstraiionsverksamhet preliminärt får meddelas intill ett belopp av resp.23 000 000 kr. 13. medge att bidrag tillkommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhei m. m. beviljas inlilleti belopp av . under /80, 14. medge alt beslul i fråga om bidragunder vart och ett av budgetåren 1980/ 81 och 1981/82 till kommunema förrådgivnings- och besiktningsverksamhei m. m. preliminärt får meddelas intillett belopp av ,