prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — studerande inom folkhögskola, eller inom ellerstatlig vuxenutbildning. Dessa bör även fortsättningsvis få tillgodoräknaarbelslivserfa-renhel som har förvärvals parallelll med sludiema. Jag har idenna fråga samrått medstatsrådet . Med de nyaurvalsregler som infördes i samband med den nya högskolan ges möjligheter attsom arbetslivserfarenhet tillgodoräkna även erfarenheter som har förvärvatsgenom viss föreningsverksamhet. Frågan om föreningsmeriter som gmnd för urvallill högskoleutbildning har uppmärksammats i massmedierna och i . Debatten harfrämst gälll huruvidasådana meriter bör behållas som urvalsgrund eller inle. 1 en första redovisning av utfallet av denya urvalsreglema (1978:6)lämnade UHÄ vissa uppgifter om föreningsmeriternas effekter. Resultatenantydde att föreningsmeritema hade en betydande vikt vid urvalet lill spärradelinjer och all de dessulom var lillkvinnliga sökandes nackdel. Föreningsmeriternas eventuelll snedvridandeeffekter har därför studerats närmare i ämbetets forlsalla uppföljningsarbete. UHÄ har i skrivelseden föreslagit all sökande tillhögskoleutbildning inle längre skallerhålla poäng för föreningsverksamhet.I ärendel har yttranden avgivits av slalens ungdomsråd m.fl. Ämbetet anseratl reglerna för tillgodoräknande av föreningsmeriter har så oönskade effekter att en ändring bör göras redan innanutvärderingen av lillträ-desreglema i övrigt hunnit avsätta entydigaresullal. Framställningenbygger på statistik från samtliga tre antagningsomgångar t.o.m. . Vid de bådahöslantagningama återfanns över hälften avde antagna med föreningsmeriter inom de utbildningslinjer som är mesleftertraktade, dvs. främsl lärar- och vårdlinjer, trots atl dessa utbildningslinjer totalt setl bara omfattar entredjedel av utbildningsplat-sema. Ämbetet menar också all föreningsmeritematenderar all få ökad betydelse vid urvalei lill sådana linjer. Vidare har enligtUHÄ föreningsmeriter genomgående åberopats i slörre utsträckning av manliga änav kvinnliga sökande. Det gäller sökande tillsåväl kvinnligt som manligt domineradutbildning. Differensen mellan manligaoch kvinnliga sökande har dessutom ökat mellan höslen 1977 och . Vid den första antagningsomgångentillgodoräknades av männen och av kvinnornaföreningsmeriter. Dessa procenttal ökadehöslen resp. 9procent. Effekter tillkvinnomas nackdel betyder inle all resultatet alllid blir en ytteriigare snedfördelning mellan könen i olikautbildningar. Till kvinnligt domineradeutbildningar verkar föreningsmeritema i könsuljämnande riktning genom atlmanliga sökande favoriseras. Någol av en motsatt tendens har ämbetet observerat inom den tekniska sektorndär andelen med föreningsmerileranlagna kvinnor var mot för männen. I absoluta tal kompenserar det sistnämnda enliglämbetet dock inle tillnärmelsevis den mer dominerande tendensen till kvinnomas nackdel. 1978/79:100 Bilaga 12 421 Bland de antagnavar andelen med föreningsmeriler 8 procenl höslen 1977, 15 procentvåren 1978 och 12 procenl höslen 1978. Del kan således sägas attföreningsmeritema haft en ganska liten belydelse i anlagningssy-siemel som helhel. 1genomsnill har andelen antagna med föreningsmeriter legat etl parprocenlenheler över moisvarande andel bland de sökande. Differensen harenligl ämbetet inte varit slor men den antyder förenings-merilemasutslagsgivande effekt. Differensen är belydligl större om man ser lill utbildningar med hårdkonkurtens. Ämbetet påpekarockså en rad adminislraliva problem vid tillämpningen av reglema omföreningsmeriter. Bedömningen inom antagningsmyndigheten av huruvida etlvisst uppdrag inom en förening skall anses poänggi-vande eller inle,är ofta förenad med beiydande svårigheler. Den behandlingen som avnaturliga skäl måsle handhas av flera olika personer försvårar också möjligheten till enhetligbedömning. Vid en frågestund iriksdagen uttalade jag bl.a. atl om också erfarenheterna frånantagningen visar alt tillgodoräknande av föreningsmeritermissgynnar kvinnliga sökande skulle jag föreslå etl avskaffande avreglerna om att föreningsmeriler skall tillgodoräknas vid antagning tillhögskoleutbildning. Av UHÄ:s förslag atl döma tycks tendensen hålla i sig. missgynnande av kvinnorvid antagning lill gmndläggande högskoleutbildning fär konsekvenser långlframöver i tiden. Så t. ex. hämmar del strävandena att öka andelenkvinnor i en rad verksamheter somförutsätter genomgången grundläggande högskoleutbildning. Inte minst gällerdella forskarutbildning och därefter forskningsverksamhet. Jag delar den uppfattning som har kommil till uttryck i atl föreningsmeriter fårtillgodoräknas vid urval lillhögskoleutbildning, nämligen atl föreningsverksamhet ger värdefull erfarenhet. Däremol anser jag inle att sådan erfarenhet bör ges sådan betydelse atl delförsvårar jämställdhetsarbetet inomhögskolan. Delta sker emellerlid enligt min mening så länge föreningsmerilertillgodoräknas vid urvalsförfarandet. Det har också visalsig svårl atl rättvist bedöma vilken lyp av förening och vilkenomfaiining av uppdrag som skall berälliga lill poäng. Ämbetet har gjort försök atl skapa enhetliga regler m.m. vid bedömningen av meriterna. Ämbetet har bl.a., för atl enhefiiga uppgifter skall kunna lämnas,utarbetat en blankett för intyg om föreningens sloriek, uppdragets art, omfattning m. m. Trots delta har det visat sig atlbedömningen i många fall upplevs som godtycklig. Dessa bedömningar måsle görasindividuellt. Med hänsyn till del förhållandevis stora antal sökande somåberopar föreningsmeriler och denkorla lid som står till förfogande för urvalsprocessen är detnödvändigt all dessa ärenden fördelas pä många tjänstemän inom för cenlral antagning. Detlaförhållande kan bidra lill svårighelerall uppnå ensartade bedömningar. Urvalsgrunderna vid antagning tillhögskolan uppfattas nu av många som svåröverskådliga. borttagande av föreningsverksamhet som urvalsgrundskulle ur denna synvinkel vara positivt. 1978/79:100 Bilaga12 422 Jag anser delangeläget att undanröja bestämmelser som försvårar för kvinnor atl vinnatillträde fill mycket eftersökta utbildningar och finner ämbetets motiveringari övrigt riktiga. Jag förordar därför atl verksamhei i förening intelängre skall vara poänggrundande fr.o.m. antagningen lill utbildning med börjanhösten 1980. Jag instämmer i ämbetets bedömning attdet är viktigt att, vid ett bifall lill dessaförslag, en omfattande information ges till presumtiva sökande till högskoleutbildning. På grundval avförslag i föregående budgetproposition beslöt att temaorienterad forskning skallbedrivas vid i fr.o. m. /80. Denna verksamhet har varit och är föremål för ett omfattande utrednings- och planeringsarbete.Inom i har bl. a. utarbetats förslag till program förde inledande temana Teknik och socialförändring saml Vatten i natur och samhälle. Programmen avser tiden . UHÄ har tillstyrktdessa program. Även jag anser att de bör ligga lill gmnd för verksamheten. Programmet för tematTeknik och social förändring innebär i korthet följande. En viktig uppgiftför temat är att samla och utveckla grundläggande kunskaper och teorier omteknik och social förändring och därvid knyta an fill såväl den internationellaforskningen inom området som aktuell debaU och pågående utredningar. Somexempel på studier som bör utföras inom ramen för temat kan nämnas Teknik och arbete. Teknikensframväxt, drivkrafter ochstyrbarhet. Teknik och samhälle samt Teknik och kullur. Inom temat böreftersträvas en ökad kunskap om vilka metoder som kan användas vidbedömningar av teknisk utveckling och vari deras begränsningar består.Forskningsinsatser inom detta område kan och bör utvidgas tillkonsekvensstudier av teknik, varvid det är angeläget att uppmärksamheten också riktaspå frågor kring möjligheterna att förutsäga nya tekniker. Studier kring valetav teknik, historiskt och i samtiden, kan ge viktiga utgångspunkter för framtidsinriktadforskning. Forskningen inomtemat får inte begränsas till hur människan anpassats till den tekniskautvecklingen eller givna tekniska betingelser. Människan skapar egnamåttslockar och syften för sin verksamhet. En forskning som vill skapa kunskapom människans situation och roll i ett tekniskt utvecklat samhälle bör, inomramen för perspektivet Teknik och kullur, ägna uppmärksamhet ål människan somkulturell och moralisk varelse, åt hennes kunskaper, hennes symboliska och språkligauttrycksformer, hennes värderingar. Programmet för temat Vatten i nalur ochsamhälle innebär i korthet följande. 1978/79:100 Bilaga 12 423 Vattnets materiella rolli samhällsbyggandel - l.ex. som lokaliserings-faktoroch ilivsmedelsproduklionen och energiförsörjningen - men också dess immateriellaroll - l.ex. som rekreationskälla, dess esteliska och kullurella belydelse - ärsådana naluriiga och grundläggande problem. Till dessa kan man också räknasludier av ekonomiska och sociala konsekvenser av snö och is, 1. ex. i sambandmed översvämningar och vårflöden. Samspelel mellanodlingslandskap och vallenförhållanden kan belysas dels genom sludier av hurdel äldre kuliurlandskapel vuxil fram, dels genom punktstudier i nutideninnefattande bl. a. nya brukningsformer. Slutligen bör nämnassludier av vissa valtenproblem i u-land, inle enbart som en konsekvens avinlernalionella åtaganden ulan också därför all många problem är likartade iu-land och i-land. För båda lemana gälleralt det är viktigt atl informera om forskningen samt atl skapa förutsättningarför forskningsanknytning för olika berörda utbildningar. UHÄ har haft i uppdragall tillsammans med universitelel i uireda vissa frågor rörande dentemaorienterade forskningen. Dessa frågor gäller bl. a. förutsättningarna föravveckling av etl tema eller för övergång från etl tema lill ett annat samtanställningsformerna för den forskningsledande personalen. UHÄ har i sambandmed sina förslag till anslagsframslällning redovisat detla utredningsarbete. Jag delar UHÄ:s ochuniversitetets bedömning atl - när det gäller avveckling av ell tema ochövergång från ell tema till etl annat - den temaorienterade forskningen intebör betraktas annorlunda än den disciplinorienterade. Forskningen inom olikaämnesområden inom högskolan utvecklas fortlöpande även mellan de tidpunkter däregering och riksdag enligt nu tillämpad ordning lägger fast riktlinjer förinriktningen av nyinrättade eller ledigblivna högre ijänster. Det finnsanledning all anta atl den temaorienterade forskningen kommer atl successivtförändra sin inriktning på samma säll som den disciplinorienterade även om ingasärskilda ålgärder vidtas. Program för den temaorienterade forskningen skallregelbundet presenteras för regering och riksdag. Dessa program bör innehållasåväl förslag till nya forskningsinriktningar som planer på avveckling avbefintliga. Delta bör enligt min mening ge goda förutsättningar för ensuccessiv ulveckling av temaforskningen i samspel mellan lokala och cenlralaorgan. UHÄ och iLinköping framhåller all del är nödvändigt all viss forskningsledande personalges fast förankring i lemaforskningen om denna skall kunna konkurrera omkvalificerad personal med den disciplinorienterade forskningen inom högskolan.Jag delar denna uppfallning. I överensstämmelse med UHÄ:s och universitetetsförslag kommer jag att föreslå regeringen au den inrättatvå extra ordinarie tjänster som professor för vart och etl av temana Teknikoch social förändring saml Vatten i natur och samhälle. Del bör ankomma påuniversitetet i atl inom ramen för de i del föregående redovisade 1978/79:100 Bilaga 12 424 lemaprogrammen-besluta om den närmareinriktningen av dessa Ijänster. Jag räknar med atl UHÄ i sin fortlöpanderedovisning av den temaorienterade forskningen kommer atl särskiltuppmärksamma förulsältningarna för och de problem som kan uppstå vid enförändrad inrikining eller avveckling av ell tema. Jag kommer i del följandeatt beräkna medel för den temaorienterade forskningen i underanslagen Samhällsvetenskapliga fakulteterna. Tekniska fakulteterna och Vissasärskilda utgifter inom högskolan. Ändring av tjänslebenämningen biträdandeprofessor Tjänstebenämningenbiirädande professor infördes och ersatte då tjänstebenämningarnalaborator, observatör, preceplor och proseklor. 1 samband med 1978 årsavtalsförhandlingar förklarade föreirädare för både arbelsgivaren ocharbetslagarna sig vara överens om all en ylterligare förenkling av ijänstebenämningarnaborde ske genom atl tjänsterna som professor och biirädande professor samtligaskulle benämnas ijänsler som professor. Jag delar uppfallningen alltjänslebenämningen professor bör ersätta de nuvarande tjänstebenämningamaprofessor och biträdande professor. innebär självfallel inle någraorganisatoriska förändringar. Jag kommer senare att föreslå regeringen allmeddela de ändrade bestämmelser som erfordras. Enligl beslutom etl centralt organ för informafionsförsöri-ning, m. m. kommer en nymyndighet - delegationen för informationsförsörjning - att inrättas den Ijuli1979 (prop. 1977/78: 114, UbU 1978/79: 12, rskr 1978/79:39). Till grund för förslageni denna proposition ligger bl.a. förslag frän biblioteks- ochdokumenlationssamverkanskommitlén (BIDOK) och . Dessa ladehöslen 1977 fram sina förslag i ell gemensami belänkande (SOU 1977:71)Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. I proposilionen redovisadejag som min grundläggande uppfattning all det av innehållsmässiga liksom avorganisaloriska, personella och ekonomiska skäl är nödvändigl atl föra sammanå ena sidan traditionell biblioteksservice och å andra sidan vetenskaplig ochteknisk informations- och dokumentationsverksamhet. Denna nya samlade verksamhetkan karaktäriseras som vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Medutgångspunkt häri kan, anförde jag, en ändamålsenlig organisation förinformationsförsörjning byggas upp som underiältar och möjliggör en långsiktigplanering och elt rationellt utnyttjande av resurserna. Det av riksdag ochregering beslutade cenlrala organet - delegationen för informalionsförsörining- kommer härvidlag alt ha de övergripande uppgifterna. I samband med atldelegationen inrättas upphör statens råd för vetenskapliginformaiion och dokumentation (SINF- 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 425 DOK) och forskningsbiblioleksrådel (FBR).Delegationen skall svara för övergripande planering inom områdeiinformalionsförsörining. Den skall vidare svara för forsknings- ochutvecklingsverksamhet och ha vissa serviceuppgifter. a. skall den övertadel ansvar för utvecklingen av det daiorbaserade informationssystemet förbibliotek, LIBRIS, vilket statskontoret f n. har. Delegationen skall ocksåsvara för intemationell bevakning och samverkan. 1977/78: 114 om etlcentralt organ för informationsförsörjning, m.m., lade regeringen även framförslag om att kungl. ombildas till nationalbibliotek med vissauppgifter av nationell karaktär. skall svara även för övrigauppgifier som f n. åvilar kungl. och som inle förs lill något annatorgan. Ombildningen äger rum den Ijuli 1979. För alt möjliggöra altregenngens förslag - under förutsättning av godkännande - skallkunna genomföras den Ijuli 1979 har jag med stöd av regeringens bemyndigandetillkallat en organisationskommitté (U 1978: 10) för vissa ålgärder påinformalionsförsörjningsområdel. bibliotekethar inkommit med förslag lill anslagsframslällning för /80.Organisationskommittén utarbetar även det övriga underlaget för attförverkliga intentionerna i regen'ngens förslag om hur informationsförsörjningenskall organiseras . har i sill förslag bl.a.beaktat vad som har anförts i nyssnämnda proposition belräffande mikrofilmningav svensk dEspress. Frågan om hur reformen påinformationsförsörjningens område skall föras vidare bereds . Jagavser alt senare efter samråd med chefen för industridepartementet föreslåregeringen atl i en särskild proposifion förelägga ytteriigareförslag belräffande vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Därvidavser jag att beräkna medel för denna verksamhet. 1976/77: 59uttalade jag atl del obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslulningarborde avskaffas men att etl förverkligande härav förutsatte överiäggningarmellan berörda parter. Till detta uttalande anslöt sig . För atlbereda etl underlag för dessa överläggningar bemyndigade regeringen mig atttillkalla en särskild utredare (obligatorieberedningen, U 1977: 11).Beredningen har redovisat sina överväganden och förslag i promemonor som i maj1978 överlämnades till mig. Den har i dessa utformat tre alternativa modellerför ett avskaffande av del obligatoriska medlemskapet istuderandesammanslulningar. Alternaliven innebär i korthel följande. 1978/79:100 Bilaga12 426 I della alternativförekommer ingen statlig reglering av studerandeor-ganisationerna. I slällelskall ell särskill bidrag för studerandefacklig verksamhet utgå lill sådanafrivilliga studerandesammanslulningar som de slu-derande själva väljer atlvidmakthålla eller bilda. Detla slalsbidrag måste fördelas avhögskoleslyrelserna då organisalionsslrukluren kan förvänlas komma alt skiftaavsevärt mellan olika högskoleorter. Studerandeförelrä-dare i högskoleorganovan institutionsnivå skall utses av den i varie aktuellt fall mestrepresentativa sammanslutningen. Beslul om vilken sammanslutning som är meslrepresentativ fattas av berörd högskolestyrelse. För alt möjliggöra fortsalldrifl av befintliga kår- och nationshus skall ell särskill slalligl stödefter beslut i vae särskill fall kunna uigå lill de organisafioner som kommeratl äga husen. Genom slatligaföreskrifter inrättas en sluderandeförsamling vid varje högskoleenhet. Sluderandeförsamlingenskall ha lill uppgift all utse slude-randeföreträdare i högskoleorgan ovaninstitutionsnivå. Församlingen väljs åriigen i allmänt val i vilket samtligastuderande vid högskoleenheten har röslräti. Valel genomförs avhögskolestyrelsen. Liksom i alternativ I fördelar högskolestyrelsen slalsbidragför studerandefackligt arbele lill frivilliga sammanslutningar. Likaså utgårstatsbidrag till drift av kår- och nationshus. Ett studeranderåd vidvarje högskoleenhet inrättas genom statliga föreskrifter. Studeranderädel somär en juridisk person består formellt av en "fullmäktigeförsamling"och bygger härigenom inle på medlemskap av enskilda studerande. Rådel väljs engång i allmänt val i vilket samtliga studerande vid högskoleenheten harrösträtt. Normall skall delta val handhas av studeranderädel självt, menhögskolan förutsätts ytterst ha ansvaret för alt valet kommer lill stånd. Tillskillnad från studerandeförsamlingen i alternativ II står del rådel fritt att- utöver uppgiften att utse sluderandeföreträdare - efter eget skön bedrivaverksamhet, och rådet kan för delta ändamål ha olika underorgan saml anställdpersonal. För att finansiera sluderandefacklig verksamhet skall statsbidragutgå till studeranderädel. Detta kan dock välja alt vidarebefordrastatsbidraget till frivilliga sammanslutningar. Rådet kan inle delegera rätten alt utse studerandeföreträdaretill andra organisationer men däremot till egna underorgan. Liksom i alternativI och IIskall etlsärskilt statsbidrag utgå till driften av kår- och nationshus. Beredningen har vidare lämnat följande kommentarom alternativen. Skillnaden mellan de trealternativen ligger framför allt i hur långtgående regleringen avstuderandesammanslulningarna blir. 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 427 således atl slalen inte alls reglerarsammanslutningarna. De sammanslutningar som de studerande själva väljer atlvidmakthålla eller bilda får fritt konkurrera. Enligt den bedömning beredningenhar gjort innebär allernalivel risk för en beiydande splittring av denfackliga verksamhelen. En svär uppgift läggs också på högskoleenheterna som harall avgöra dels vilken organsation som är mesl representativ, dels vilkaorganisationer som bedriver facklig verksamhet och därmed skall ha rätt atterhålla del av statsbidraget. Alternativ II innebär all statenreglerar studeranderepresentationen genom sluderandeförsamlingen. I övrigtmenar beredningen atl alternativet medför samma nackdelar som alternativ I närdet gäller uppsplittring av den övriga fackliga verksamheten saml svårighetenatt avgöra vilka organisationer som skall få del av statsbidraget. Härtillkommer atl del i modellen inle finns något garanterat organisatoriskt sambandmellan studeranderepresentationen och den fackliga verksamheten i övrigt. I ahernativ III föreslårberedningen atl man går ytterligare etl steg genom att ge möjlighet förstuderandeförsamlingen, som i detta alternativ benämns studeranderäd, att varaden organisalion som bedriver också den övriga sluderandefackliga verksamheten.Alternativet ger härigenom enligt beredningens uppfattning godaförutsättningar för att med endast små förändringar bibehålla den nuvarandeverksamheten. Beredningen tar också uppfrågan om hälso- och sjukvård för studerande. Beredningens förslag idetta avseende är gemensami för de tre alternativen och innebär i korthetföljande. Landstingskommunernaansvarar för sjukvård för studerande. En särskildsluderandehälsovård med social/kuraliv inriktning anordnas med staten somhuvudman. Ansvaret förstuderandehälsovården läggs på en särskild delegation som knyts lillregionstyrelserna för högskolan. Delegationen kan avtalamed studerandeorganisation eller landsting att bedriva verksamhelen. I sista hand är del etlåliggande för högskoleenheterna att bedriva verksamhelen om delegationen såbeslutar. Delegationen erhåller etlsärskilt statligt anslag för studerandehälsovård att vidarebefordras till densom bedriver verksamheten. Sluderandehälsovården börom möjligt samlokaliseras med en eller flera av resp. landstingskommunersöppenvårdsmottagningar. Beredningen berörslutligen finansieringen av studerandesammanslul-ningarnas verksamhei sedan delobligatoriska medlemskapet i dem har avskaffats. Beredningen föreslår att statsbidrag utgår förföljande ändamål. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 428 aSveriges förenade studentkårers verksamhet. bLokal studerandefacklig verksamhet. cDrift och underhåll av kår- och nationshus. Bidragel för fackligverksamhet bör enligl beredningens förslag utgå efter generella grunderoch bör beräknas med utgångspunkt i atl de studerande själva skall betala åtminstonemoisvarande belopp genom frivilliga avgifter.Bidrag till kär- och nationshus börutgå efter prövning i varie enskilt fall.Beredningen uppskattar slatens totala merkostnad för förslaget jämfört meddagsläget lill ca 20 milj. kr./år. Under hösten 1978har med beredningens förslag som underlag överiäggningar iobligaloriefrågan förts med (). För egen del får jaganföra följande. Med det obligatoriska medlemskapet som grund har studentkåreroch andra obligatoriska studerandesammanslutningar byggt upp en omfattande verksamhet. Närdet gäller såväl den sluderandefackliga bevakningen som den sludiesociala servicen iform avsluderandehälsovård, motionsidrott och studentbostäder är denna verksamhetenligt min uppfattning av betydande värde sett inte bara från de studerandessynpunkt utan även från samhällets. För många studerande är tillgången tillden service studerandesammanslutningarna lillhandahåller en förutsättning för atl de skall kunna studeravid högskola. Samhället har ocksåekonomiskt och på andra sätt understött studerandesammanslutningarnas verksamhei på delta område. Även inomdel studerandefackliga områdei fyller studerandesammanslutningarna enväsentlig uppgift inte bara för destuderande. Sammanslutningarna har enligt min mening sett ur samhälletssynvinkel spelat en betydelsefull roll för högskolans ulveckling. Med utgångspunkt idels den verksamhet som har byggts upp med hjälp av det obligatoriskamedlemskapet, dels de principiella invändningar som kan riktas mot tvångsvisanslulning av individer lill en viss sammanslutning anser jag alt vissavillkor bör uppfyllas för att del obligatoriska medlemskapet skall kunnaupphävas. För det första bör det obligatoriska medlemskapet avskaffas inte baraformellt utan också i praktiken. För det andra och detta är del avgörande, börde väsentliga delarna av studerande-sammanslutningarnas verksamhei kunnabedrivas även i fortsättningen.