prop · G20370 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:70 Regeringens proposition 1978/79: 70 ommarkförvärv för ett nytt övnings- och skjutfält för ; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att mark anskaffas för ett nytt övnings- och skjutfältför (1 16) med infanteriets kadett- och aspirantskola (InfKAS). Närvarande:Statsministem , statsråden , ,, , ,, , , , , , , De , ,, Propositionom markförvärv för ett nytt övnings- och skjutfäh för regemente 1 prop.1977/78:100 (bil. 7 s. 288) anmälde min företrädare bl. a. att chefen förarmén hade föreslagit att mark skulle anskaffas för ett nytt övnings-och skjutfåltför (I 16) och att den föreslagna markanskaffningen på hansuppdrag utreddes av försvarets fastighetsnämnd. 1 den mån regeringen skullefinna atl markanskaffningen borde genomföras förklarade han att han räknademed att förslag skulle kunna läggas fram /. 1 avvaktanpå detta beräknade han 2 milj. kr. under /79 för att kunnapåbörja markanskaffningen. Fastighetsnämndensutredning, som har tagit i anspråk än vad som tidigareberäknades, har numera slutförts. I skrivelse till regeringen harfastighetsnämnden redogjort för utredningen och lagt fram förslag om ett nyttövnings- och skjutfält för I 16. skrivelse, som ocksåinnehåller en redogörelse för de nuvarande markförhållandena vid I 16 och förchefens för armén förslag i markanskaffningsfrå-gan, bör fogas till protokolletsom bilaga. I bilagan har inte tagits med de kartor som har bifogatsfastighetsnämndens skrivelse. Hallandsregemente (I 16) med infanteriets kadett- och aspirantskola (InfKAS) har f, n.för små och splittrade övnings- och skjutfält. Frågan om förbandets brist påmark har tidigare behandlats ingående av försvarets Prop1978/79: 70 3 fredsorganisationsutredning i Slutbetänkande Del 2: Arménoch del av marinen (Ds Fö 1977:3), Utredningens förslag låg till grund för prop,1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m,m, rörande försvaret. Riksdagensbeslut (FöU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 173) med anledning av propositioneninnebär bl, a, att nuvarande förbandsorganisation i behålls. Det ärdärför nödvändigt att skaffa ytteriigare mark för atl bereda I 16 och InfKAStillfredsställande utbildningsmöjligheter. Jag vill i detta sammanhang erinra om atl regeringen i besluli om program för fullföljande av riktlinjer för den fysiskariksplaneringen i uttalade bl.a. att mark borde reserveras så atten framtida utvidgning av flygvapnets skjutfålt i Tönnersjö för I I6:s räkningblir möjlig. Möjlighetema att skaffa I 16 tillräckliga övningsområdenhar undersökts noga. a. har en arbetsgmpp under i Hallandslän med representanter för berörda civila och militära myndigheter ingående granskatolika altemativ till markfrågans lösning. Det slutliga valet har stått mellanett område vid norr om och tre alternativa områdenvid Mästocka öster om , benämnda Mästocka I, II och III. Närmare uppgifter omareal, antal mantalsskrivna personer m.m. inom de fyra områdena finns i dentidigare (s. 2) nämnda bilagan. har på minföreträdares uppdrag närmare utrett frågan och föreslagit att ett nyttövnings- och skjutfält för I 16 anordnas inom det område om ca 3 300 ha somkallas Mästocka II. Det är uppenbart att det, i varje fall i , äromöjligt att anskaffa ett sammanhängande område av den storlek som det här ärfråga om utan atl det medför konflikter med andra samhällsintressen. Del ärdärför viktigt att frågan om en sådan markanskaffning utreds noggrant. Jaganser att de utredningar som har gjorts fyller de anspråk på objektivitet ochnoggrannhet som rimligen kan ställas. All möjlig hänsyn har tagits till övrigasamhällsintressen. I likhet med fastighetsnämnden finner jag atl ett nyttövnings- och skjutfält enligt alternativet Mästocka II ger de slörsla möjlighetema att begränsa de socialakonsekvensema förde människor som berörs av markanskaffningen. Även från andrasamhälleliga synpunkter, t. ex. när det gällerjord- och skogsbrukets intressen,är det fördelaktigt att välja detta alternativ. Mästocka II är inte det bästa alternativet frånmilitär övningssynpunkt men det uppfyller i huvudsak kravet på att ge förbandettillfredsställande övningsmöjligheter. Jag konstaterar vidare all ,och har biträtt förslaget att lägga det nyaövningsfältet i Mästocka och att inte direkt motsätter sig ensådan lokalisering. Jag förordar därför att mark för ett nytt övnings- ochskjutfält för I 16 med InfKAS anskaffas i enlighet med fastighetsnämndensförslag. Anskaffningen omfattar ca 3 300 ha, varav ca I 600 ha skogsmark, 80 haåkermark, 75 ha ängsmark och I 450 ha icke produktiv mark. Området ligger inomLaholms kommun i omedelbar anslutning till flygvapnets skjutfält Tönnersjö.Dess läge och omfattning framgår av följande karta (intagen på s. 4). LiberKartor, Stocktiolm 1978 Förordat nytt övnings-och skjutfält Prop1978/79:70 J>V: 5 Atlta i anspråk del förordade markområdet för militära övningsändamål medförnaturligtvis nackdelar för de människor som bor inom området och främst för demsom är beroende av marken för sin utkomst. Även människor som bor utanförfältet kan få olägenheter genom att de måste avslå mark. Det är av största viktatl alla möjliga åtgärder vidtas för att begränsa olägenheterna för de personersom berörs av markanskaffningen. Inom själva fältet bor enligt nuvarandeuppgifter 22 personer. Enligt vad som framgår av utredningen är det möjligt attåtminstone övergångsvis låta flertalet av dem bo kvar i sina bostäder, om deönskar det och anser sig kunna godta bullret från övningarna. Det är angelägetatt detta medges i så stor ulsiräckning som det är möjligt frånsäkerhetssynpunkt. För dem som inte kan medges eller inte vill bo kvar liksomför dem som kommer atl sakna möjlighel lill fortsatt försörjning på platsenmåste särskilda åtgärder vidtas. Jag ulgår från atl den delegation föranskaffning av fältet, somjag förordar i del följande, i samverkan med deregionala och lokala myndigheterna ingående undersöker vilka möjligheter somfinns att erbjuda dessa personer annan bostad. Stora ansträngningar måstegöras för att försöka skaffa ersättningsmark ål dem som är sysselsatta medjord- och skogsbruk och som önskar fortsätta med denna verksamhet. Detla gälleräven dem som bor utanför fältet och som genom all de tvingas avstå mark inomdetta kommer alt få väsentligt försämrade möjligheter atl fortsätta med jord-och skogsbruk. Jag noterar med tillfredsställelse att såväl som Halmstadskommun har förklarat sig beredda att medverka aktivt bl. a. genom atlinventera sina egna markinnehav. Det ankommer på lantbruksnämnden att medverkai detta sammanhang. Lämpligt belägen domänmark bör också kunna komma i frågasom ersättningsmark. Jagvill i detta sammanhang anmäla att länsläkarorganisationen i har överiämnaten sociologisk undersökning bland befolkningen inom och utanför detföreslagna skjutfältsområdet sedan fastighetsnämnden lade fram sitt förslag.Undersökningen har utförts av omgivningshygieniska avdelningpå länsläkarorganisatio-nens initiativ. Undersökningen bygger på intervjuer ochfrågeformulär. Den försöker belysa de psyko-sociala och sociala konsekvensersom redan har uppkommit eller kan väntas uppkomma i samband med skjutfältspla-nema.Jag har inhämtat yttrande över undersökningen från i Hallandslän. konstaterar bl.a. att det är ofrånkomligt att en skjutfältsutbyggnadmedför förändringar för de människor som berörs av den. Detta haruppmärksammats redan vid utredningen om skjutfältets placering och omfaUningoch har bl. a. lett till att alternativen Mästocka 11 och 111 har tagits fram.Dessa alternativ medför minskade stömingar i olika avseenden i förhållande tilldet ursprungliga Mästockaalternativet. framhåller att bådestyrelsen och övriga berörda myndigheter, däribland fastighetsnämnden, harvarit medvetna om konsekvenserna för de berörda människorna och därförföreslagit olika åtgärder från samhäl- letssida för att motverka dessa. Som framgår av vad jag har anfört i del föregåendeär jag medveten om att genomförandet av den föreslagna skjutfältsanskaffningenkommer att medföra allvarliga förändringar i levnadsförhållandena för dem somberörs av åtgärderna. Jag anser dock att man vid utarbetandet av förslaget har tagilså stor hänsyn till konsekvenserna för befolkningen som det har varit möjligtutan alt i alltför hög grad beskära de militära övningsmöjlighetema. Jaganser mig vidare böra anmäla att de markägare som berörs av förslaget genom ensärskild förening. , i skrivelser tillolika myndigheter kraftigt har motsatt sig all ell övnings- och skjutfältanordnas inom Mäslockaområdel. Man har bl.a. pekat på risken för ickegodtagbara bullerstörningar från den planerade verksamheten på skjutfåltet. Riskenför bullerstörningar har övervägts inom arbetsgmpp. Arbetsgmppenhar bedömt all verksamheten på flygvapnets skjulfält Tönnersjö har högrebullernivå än vad verksamheten inom det nya fältet kommer att få. initiativ har bullermätningar gjorts vid skjutningar inomområdet, varvid de vapentyper som åstadkommer mest buller har använts.Resultatet av dessa mätningar har bedömts på olika sätt av de myndigheter m.fl. som har yttrat sig i frågan. Jag konstaterar att , som haransvaret för miljövården inom länet, inte har funnit att mätresultaten geranledning till någon annan ståndpunkt i skjutfältsfrågan än styrelsen harredovisat till fastighetsnämnden. Jag förutsätter emellertid att allvarligaansträngningar görs för att i möjligaste mån undvika bullerstörningar från denmilitära verksamheten på fältet. a. bör skjutstationemas och anfallsbanomasplacering studeras noggrant, framförallt när det gäller skjutningar med devapen som åstadkommer mest buller. Det ankommer på fortifikationsförvaltningenoch chefen för armén att studera denna fråga i nära samråd med länsstyrelsenoch berörda kommuner. Öm det ändå visar sig atl de som bor utanför fältet blirsärskilt störda, måste försvaret vara berett att lösa in vederbörande fastigheterom ägarna kräver detta. Enligtvad som framgår av utredningen medför det föreslagna övnings-och skjutfältetinte några intrång av betydelse från regional planeringssynpunkt eller frånnaturvårds- och kulturminnessynpunkt. Jaganser att det är viktigt att man så mycket som möjligl tar till vara skogensproduktionsförmåga inom det föreslagna övnings- och skjutfältet. Vidare finnerjag det angelägel att allmänheten får tillträde till fältet som frilufts- ochströvområde i den utsträckning som detta är möjligt utan attutbildningsverksamheten störs eller gällande säkerhetsbestämmelser överträds. Ensärskild delegation bör inrättas för att genomföra markanskaffningen m. m. fördet nya fältet. Delegationen bör också ha till uppgift att pröva i vilkenutsträckning fastigheter utanför skjutfältet skall lösas in på grund av /79:70 - 7 bullerstörningar.Det ankommer på regeringen att besluta om att inrätta delegationen. Fortifikationsförvaltningenhar överslagsmässigt beräknat kostnadema för att anskaffa erforderiig mark m. m.till 20 milj. kr. Somjag har nämnt i det föregående har medel beräknats /79 för alt kunna påbörja markanskaffningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attmedge atl mark anskaffas för ett nytt övnings- och skjutfält för Hallandsregemente med infanteriets kadett- och aspirantskola i enlighet med vad jag harangett i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. D.Nr 46/1976 Nytt övnings- och skjutfält för och försvarsområdemed infanteriets kadett- och aspirantskola Genom försvarsdepartementets remiss harförsvarets faslig-hetsnämnd anmodats att verkställa utredning rörande ett avchefen för armén framlagt förslag till anskaffning av nytt övnings-och skjutfält för och försvarsområde (I 16/Fo 31, i fortsättningenbenämnt I 16) med infanteriets kadett- och aspirantskola (InfKAS) saml alt tilldepartementet inkomma med det yttrande och förslag vartill utredningen kunde geanledning. Efter avslutad utredning får fastighelsnämnden anföra följande. I 16 med InfKAS disponerar ett övningsfält(inklusive kasernområde) vid om . Nyårsåsens skjutfältom och lägerområdet Skedalahed om . För ihuvudsak grupperingsövningar arrenderas det söder om övningsfältet belägna Galgbergetom av . InfKAS arrenderar av enskildasammanlagt . För vissa skjutningar kan regementet användaRingenäs skjutfält. Detta är emellertid ett luft-värnsskjutfält, som främstanvänds av luflvärnsregemenle (Lv 6). Fältet omfattar cirka 130 hektarmark men har riskområde över havet. Vid vissa lillfällen kan regementet ocksådisponera flygvapnets skjutfålt Tönnersjö om cirka I . På bifogade översiktskarta (bilaga A) har av försvaretägda markområden angivits med svarla begränsningslinjer. Del vid belägna övningsfältet uppfyller inte dekrav som ställs på ett övningsfält för infanteriregemente. Fältets yta medgerendast att ett mindre antal övningsavdelningar kan bedriva enskildutbildning och förbandsutbildning i gmpp. Flera övningsavdelningar måste bedrivautbildning utanför fältet. Området medger skjutning med skarp ammuni- Prop1978/79:70 10 tion på skjutbanor och i övrigt relativt goda övningsmöjligheierinom plutons ram. Endasl en (reducerad) kombinerad anfalls- och försvarsövningför kompani får plats. Nyårsåsen nyttjas främst som strids- och fäitskjutningsområde.Det medger bland annat samtidig, men inte av varandra oberoende, stridsskjutningenligt alternativ: tre förstärkta skytteplutoner eller ett skytlekompani och enskyttepluton. Båda alternativen medger understöd av granatkastar-och infanterikanonpluton. Ringenäs medger vissa stridsskjutningar med pluton -reducerat kompani förstärkta med granatkastar- och infanterikanonpluton. Detär även ett mycket lämpligt luftvärns- och värnkanonskjutfält. Området disponeras- som fömt nämnts - främst av Lv 6. Skedalahed utnyttjas främst som förläggningsplats vid krigsförbandsul-bildning.Endast formella övningar inom kompani samt föriäggnings- och fältarbetsövningarkan bedrivas inom området. Galgberget disponeras i begränsad omfattning för formellaövningar såsom grupperingsövningar, stridsulbildning med lös ammunition ochliknande. Övriga arrenderade områden utgörs av ett antal"skräddarsydda" områden, vilka utnyttjas främst för InfKAS behov. Tönnersjöfältet disponeras av 1 16 med InfKAS 25 å 30dagar för begränsade pansarvärns- och granatkastarskjutningar, förförsvarsstrid i kompani med skarp ammunition samt för artillenskjutningar.Fältet är på gmnd av svårframkomliga mossmarker inte lämpligt för övrigainfanteriövningar såsom till exempel anfallsövningar. Chefens för armén förslag till nytt övnings- och skjutfålt En arbetsgrupp under i medrepresentanter för , skogsvårdssiyrelsen, lantbruksnämnden,, domänverket, och kommuner samt företrädare för I16 med InfKAS och flygvapnets Halmstadsskolor (F 14) har med anledning avregeringens () beslut angående 'Programför fullföljande av riktlinjer för den fysiska riksplaneringen i Hallandslän" kompletterat en av militärbefälhavaren för Västra militärområdet påchefens för armén uppdrag tidigare genomförd utredning av möjligheterna attanskaffa eU nyU övnings- och skjutfält för I 16 med InfKAS. Den avarbetsgruppen företagna översynen stöder tidigare framkommen uppfattning attett nyU övnings- och skjutfält bör ligga antingen vid , cirka 26 kmnorr om , eller vid Mästocka, öster om förordar Mästocka. Tre alternativ, betecknade I, II och III, omfattande respektivecirka 2700, 3 300 och har utarbetats för ett övnings- och skjulfältvid denna plats. Prop1978/79:70 11 ga alternativ gränsar i norr direkt till flygvapnets skjutfältTönnersjö. Alternativ I är bäst ul övningssynpunkl. Alternativen II och III erbjuder emellertidbetydande fördelar ur social synpunkt. Arbetsgruppen förordar därför dessaalternativ. Chefen för armén ansluter sig till denna uppfattning. Av alternativenII och III bedömer chefen för arménalternativ III vara lämpligare. Chefen för armen hemställer i sin skrivelse1976-06-17 till regeringen atl den av arbetsgruppen verkställda utredningenfår ligga till grund för beslul om anskaffning av ell nytt övnings- och skjutfähför I 16 med InfKAS. Om för I 16 med InfKAS anskaffas ett övnings- och skjutfåltav angiven siorieksordning anser chefen för armén all anbefalld skjutulbildninghell och annan utbildning lill övervägande del kommer atl kunna genomföras påförsvarets egen mark. Fälten vid kommer därvid alt fylla behovet av närövningsmarkför regementet. De av chefen av armén föreslagna alternativens belägenhet harpå översiktskartan, bilaga A, markerats med svart skraffering. Områdenasnärmare avgränsning framgår av bifogade ekonomiska kartor (bilaga B och C), Försvarets fredsorganisationsutrednings synpunkter ochstatsmakternas beslut om arméns fredsorganisation Försvarets fredsorganisaiionsuiredning konstaterar i sittslutbetänkande del I att vissa arméförband, däribland I 16 med InfKAS, harotillräcklig lillgång pä mark för all medge tillfredsställande utbildningsresullat.För sådana förband behövs särskilda åtgärder för ytterligare markanskaffning.Där detla inte är möjligt bör övervägas all, med hänsyn till de otillfredsställandeutbildningsbetingelser som bristen på mark ger, flytta eller lägga nerförbanden. Som särskilt allvariigt har ulredningen belraklat förhållandel altarméns störsla skola för utbildning av blivande chefer vid stridande förband, InfKAS,inte har tillräckligt goda utbildningsbelingelser, återkommer i sittslutbetänkande del 2 till de markfrågor som berör I 16 med InfKAS, Utredningenhar ansett sig böra undersöka om man inte kunde undvika att skaffa ytteriigaremark genom att lägga ner I 16 och flytta InfKAS till annan ort. Därigenomskulle förutom markanskaffningen omfaitande nybyggnads- och islåndsätlnings-arbelenkunna undvikas. Mol nedläggning talar emellertid dels nackdelar från värnpliktssocialsynpunkt och för anslälld personal dels de negativa konsekvensema för sysscisällningeni och för mobiliseringsberedskapen inom försvarsområdet. Molflyttning av InfKAS talar också rekryteringsskäl. Ulredningen hardärför funnit atlsåväl I 16 som InfKAS bör vara kvar i . Utredningen förutsätter därvidatt förbandets behov av övningsmark blir tillgodosett genom att ett nyll skjutfähanskaffas. Prop1978/79:70 12 Regeringen har i proposilionen 1977/78:65 behandlat deförslag till förändringar i arméns organisaiion som fredsorganisalionsutredningenlagt fram i sitt slutbetänkande del 2. Därvid har regeringen liksom utredningenutgått från atl nuvarande förbandsorganisation i bibehålles. (FöU 1977/78: II,rskr 1977/78: 173) hargodtagit regeringens förslag. Frågan om anskaffning av ett nyll övnings- och skjutfåltför började uiredas av de militära myndigheterna i börjanav . Sedan försvarels fredsorganisationsutredning i sin s.k.nyårspromemoria konstaterat atl tillgången på mark för I 16 med InfKASvar klart otillräcklig undersökte regementschefen i samråd med bl.a. berördakommuner och i 1971-1972 ett flertal områden förlokalisering av ett nytt övnings- och skjutfäh. I undersökningen enades man omatt två alternativ framstod som tänkbara, nämligen och Tönnersjö,vilket senare kom atl benämnas Mästocka, Förnyade undersökningar av dessaalternativ gjordes . Försvarets fredsorganisaiionsuiredning uppdrog 1974-03-15ål chefen för armén atl undersöka möjlighetema atl skaffa I 16 med InfKAS övnings-ochskjutfålt som uppfyllde de av honom uppställda kraven. I samråd medlänsstyrelsen, berörda kommuner m.fl. civila myndigheter genomförde chefen förI 16, under militärbefälhavaren för Västra militärområdet, en sådan utredning.Inledningsvis undersöktes och grovgranskades 24 olika områden inom ell avståndav från , För fortsatt detaljgranskning av fem områden somefter denna inledande granskning bedömdes som realistiska aliernativ bildadesen samrådsgmpp med reprcjcntan-ter för , , Halmstadsoch kommuner, lantbruksnämnden, och länsbrandinspektörensaml företrädare för de lokala militära förbanden. Efter avslutad detaljgranskninganförde samrådsgruppen sammanfattningsvis: "Samrådsgruppen finnerallövervägande skäl lalar för atl Mästocka är det bästa alternativet, Gmppenstöder sig därvid främst på del faktum att området redan rymmer ett skjutfält,som är mer störande från bullersyn-punkl än vad del eveniuelli tillkommandefältet bedöms bli. All militär skjulverksamhet samlas till ett område iregionen vilket är en betydande fördel för den civila planeringen och även enfördel med hänsyn till möjligheten till militär samordning. Gruppen ärmedveten om all ett fall av dessa dimensioner inte kan anordnas utan alt civilaintressen berörs, fasl boende, boende i fritidshus och markägare. Gruppenförutsätter att alla rimliga ansträngningar görs för att hålla invånare ochmarkägare skadeslösa. Mesta möjliga hänsyn måste las lill enskildas önskemåloavsett vilket fält man slutgiltigt stannar för," Prop1978/79:70 13 I redovisning till försvarets fredsorganisationsutredning1974-06-27 angav chefen för armén, i prioriteringsordning, fem områden somefter genomförd utredning kvarstod som huvudalternativ, nämligen Mästocka, Slättåkranorra, Kragared, södra och Asige. De båda sisinämnda angavs som andrahandsallemativ,Altemativet Mästocka bedömdes sammantaget vara något lämpligare än övrigaredovisade huvudalternativ. Kommunfullmäktige i riktade i beslut 1974-08-27anmärkningar mol del av chefen för armén redovisade , som bildats i syfte att hindra atlett militärt övnings- och skjutfält föriäggs till trakten, framförde iskrivelse till chefen för armén protester mot den framlagdautredningen. framförde i skrivelse1975-04-19 till försvarsdepartementet kritik mol ulredningen, I beslut över de upprättade programmen förfullföljande av riktlinjer för den fysiska riksplaneringen i länuttalade regeringen genom bland annat: "Vad beträffarskjutfåltet i Tönnersjö bör erforderlig mark reserveras så alt en framlidautvidgning för I I6:s räkning möjliggörs",--- "Den arbetsgruppsom bildats i länel med representanter för kommuner, landsting, länsstyrelse ochlokala militära förband bör med utgångspunkt i dessa förutsättningar underplaneringsskedet pröva möjligheten att komma fram till lösningar som tillgodoserolika intressen," Åt uppdrogs att biträda länets kommuner iplaneringsskedet. Med hänvisning till det uppdrag som givits av regeringensamt uttalade önskemål om komplettering av tidigare utredningsmaterial bildadesen arbetsgrupp under länsstyrelen och med representanter för ,, lantbruksnämnden, , domänverket, ochLaholms kommuner samt företrädare för de lokala militära förbanden. Arbetsgruppen har i vad avser altemativen Mästocka och Slättåkranorra kompletterat den av chefen för armén tidigare redovisade ulredningen, Delaljutredningeni det urspmngliga förslaget har särskilt granskats med avseende på de bådanämnda altemativen. För att med bibehållande av militär användbarhet minimerade negativa sociala konsekvensema av en lokalisering enligt Mästockaaltemativelhar arbetsgmppen framlagt två nya förslag till avgränsning av detta område,benämnda Mästocka II och Mästocka III. Arbetsgruppen har angivit att dess utredningsarbete haftsom målsättning alt försöka finna lösningar som i möjligaste mån kan undanröjakonflikter och motsättningar. Den sammanfattande bedömning som gjorts av deolika alternativa områdena har, liksom i den tidigare utredningen, omfattatbefolkning, influens på närliggande områden, bebyggelse, markägare ochmarkinnehav, näringsliv (främsi jord- och skogsbruk), natur och miljö,friluftsliv samt vägnät. Ur arbetsgruppens utredningsmaterial - med viss senareinförskaffad komplettering - må här anföras följande. Prop1978/79:70 14 Områdenas belägenhet framgår av vad som redan anförtsunder rubriken .För Slättåkra-området uppgår totalarealen till , varav cirka1 utgör produktiv skogsmark, och cirka 50hektar ängsmark medan återstoden består av vattenområden och impediment. Förområdet Mästocka I uppgår totalarealen, som tidigare angivits, till , varav produktiv skogsmark, åkermarkoch ängsmark.