prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Molsvarande skyddgäller för skriftligt meddelande mellan en misstänkt och någon honomnärstående, som enligt 36 kap. 3 § RB ej är skyldig att avlägga vittnesmål,samtmellan sådana närslående inbördes. Vidare gäller alt brev och andra slulnahandlingar, som tas i beslag eller anträffas vid husrannsakan eller i sambandmed kroppsvisitalion eller kroppshesikining, inte för öppnas av annan änrätten, undersökningsledaren eller åklagaren. Endast dessa för närmare undersökapost- eller telegrafförsändelse, handelsbok eller annan enskild handling. Brev, telegram eller annanförsändelse, som är i post- eller vård, för enligt 27 kap. RB tasbeslag endast om minimisiraffei för brottet är fängelse ochförsändelsen skulle fö las i beslag hos mottagaren. Förordnande kan meddelas,atl försändelse som kan antas komma in till post-eller annan befordringsansialtskall kvarhållas i avvaktan på eventuellt beslut om beslag. Förtillstånd lill telefonavlyssning enligt 27 kap. RB krävs all någon kan skäligenmisslänkas för brou, för vilkel minimisiraffei är fängelse . Det skallvidare bedömas vara av synneriig vikt för utredningen all undersökningsledareneller åklagaren för del av samtal lill och från telefonapparat som innehas avden misstänkte eller som han eljesl kan antas komma att använda. Endast rätten,undersökningsledaren eller åklagaren för granska uppteckning som har gjorts avavlyssnat telefonsamtal. I den mån uppteckningen innehåller något som inte ärav belydelse för utredningen skall uppteckningen efter granskningen omedelbartförstöras. Husrannsakan,kroppsvisilation och kroppsbesiktning förenligt 28 kap. RB företas viduiredning om brott, på vilket kan följa fängelse, i syfte att söka DelIIJu:8 Skr1978/79:103 36 efterföremål som är underkastat beslag eller för atl utröna omständighet som kan habetydelse för utredningen. För husrannsakan hos eller kroppsvisilation påannan än den misstänkte krävs att synneriig anledning förekommer au föremål somär underkastat beslag skall anträffas eller att annan utredning skall vinnas ombrottet. Husrannsakan för dock alltid företas där broilel har begåtts eller denmisstänkte har gripits. I vissa lokaler för dessulom husrannsakan företas ulanhänsyn lill den begränsning som följer av kravel på särskild brottsmissianke.Del gäller t.ex. i fråga om restauranger och s.k. kvartar samt där handel medbegagnat gods förekommer. Slutligen för husrannsakan också företas för alt sökaefter person som skall gripas, anhållas, häktas eller inställas lill förhör.Kroppshesikining för inte företas på annan än den som är skäligen misslänkl förbrottet. Vid besiktningen för tas blodprov och utföras annan undersökning. Fotografioch fingeravtryck för enligt 28 kap. RB tas av den som är anhållen eller häktadoch, om del behövs för uiredning om broll på vilket kan följa langelse, även avannan. Föranvändning av de tvångsmedel som har behandlals krävs i princip särskiltbeslul av undersökningsledaren, åklagaren eller rälien. Vissa tvångsåtgärderför dock vidtas a v polisman eller t.o.m. enskild person. 1 de fall beslag harverkställts utan beslut av undersökningsledaren eller åklagaren skall ålgärdenskyndsamt anmälas lill denne för prövning av frågan om beslaget skall beslå.Tillstånd till telefonavlyssning eller kvarhållande av försändelse hos post-eller annan befordringsanslall i avvaktan på eventuellt beslag kan meddelasendast domstol på yrkande av undersökningsledaren eller åklagaren. Tillståndetskall meddelas för viss lid, högst i fråga om telefonavlyssning ochhögsl en månad beiräffande kvarhållande av försändelse. Omföremål som har tagits i beslag inte längre behövs för utredningen och inteheller skäligen kan antas vara förverkat, skall beslaget hävas. Detsamma gällerom åtal inte väcks inom föreskriven tid. Den som har drabbats av beslag, sominte har beslutats av rätten, kan begära rättens prövning av ålgärden. Väcksåtal skall beslagsfrågan alltid prövas av domstolen, om beslaget består när målelavgörs. Lagenmed särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål ger i förhållandetill RB utvidgade möjligheter all använda tvångsmedel vid förundersökningangående vissa i lagen angivna brott mol rikets säkerhet och andra grövrebroll. Beslag för läggas på skriftliga handlingar och tillstånd tilltelefonavlyssning för meddelas även om för brottet är stadgat lindrigare straffän fängelse . Lagen ger också möjlighet för domstol all besluta omavstängning m.m. av telefonapparat. Giltighetstiden för tillstånd lill telefonavlyssningeller annan ålgärd av angivel slag är högst en månad. Undersökningsledareneller åklagaren för i vissa brådskande fall själv besluta om åtgärden och omkvarhållande av försändelse hos post- eller annan befordringsanslall. Sådantbeslut skall anmälas till rälten, som skyndsamt skall pröva ärendet. Lagensgiltighet är tidsbegränsad. Giltighetstiden har fortlöpande föriängls, senasitill utgången av . Lagenmed särskilda bestämmelser angående domslolarna och rättegången vid krig ellerkrigsfara m.m. ger möjlighel lill bl.a. fördröjning av lelefonsamtal när detär av synneriig vikt för utredningen rörande broll för vilkel minimisiraffei ärfängelse . Giltighetstiden för tillstånd till telefonavlyssning ellerålgärd av angivel slag för bestämmas lill högst en månad. Interimistiskt beslutom telefonavlyssning eller annan åtgärd för i brådskande 37 Kommittéer: Del II Ju:8 fallfattas av undersökningsledaren eller åklagaren. Beslutet skall anmälas tillrälien som skyndsamt skall pröva äi"endet. Enligtlagen om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabroUm.m. skall bestämmelserna i om telefonavlyssning tillämpas vidförundersökning angående grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling, omsmugglingen har gällt narkotika, trots all för broliei är stadgat lindringarestraffan fängelse . Giltighetstiden för tillstånd för beslämmas tillhögst en månad. Lagen har tidsbegränsad giltighet. Giltighetstiden har efterhand föriängls, senast till uigången av . Enligt spaningslagen förutlänning, beträffande vilken beslul om avvisning, förpassning, förvisningeller utvisning ej kan verkställas, i vissa fall underkastas husrannsakan,kroppsvisilation eller kroppsbesiktning när det är påkallat för all utröna omterrorislorganisalion planlägger eller förbereder gärning som innebär våld, hoteller tvång för politiska syften. Förordnande om sådan ålgärd meddelas avpolismyndighet. För samma ändamål kan polismyndighet, om synnerliga skälföreligger, fö tillstånd att dels la del av samtal till och från telefonapparatsom innehas eller som eljesl kan antas komma alt användas av sådan utlänningoch dels närmare undersöka, öppna eller granska post- eller lelegrafförsändelse,brev, annan sluten handling eller paket som har ställts till eller avsänts frånullänningen och som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisilation ellerkroppsbesiktning eller som finns hos posteller annan befordringsanslall. Frågaom tillstånd lill sådan ålgärd prövas av på yrkande avrikspolisstyrelsen. Tillstånd skall meddelas atl gälla viss lid som dock inteför överstiga en månad. Också denna lag har tidsbegränsad giltighet.Giltighetstiden har senast förlängts till utgången av . Editionspliklinnebär skyldighet för den som innehar skrifilig handling, som kan antas habetydelse som bevis i rättegång, att förete handlingen i den rättegång där denåberopas. I broUmål föreligger dock inte editionsplikl för den misstänkte ellernågon honom närslående som har rätt att undandra sig vittnesmål. I övrigtgäller i princip samma begränsningar som i fråga om beslag på skrifilighandling. Skyldighet au förete skriftlig handling gäller ej minnesanteckningeller liknande uppteckning för personligt bruk, om inte synneriig anledningförekommer därtill. Om skriftlig handling innehåller även sådana uppgifter sominnehavaren inte är skyldig atl uppge eller som inte bör uppenbaras, för styrktuldrag av handlingen företes. Föreläggande all tillhandahålla handlingenmeddelas av rätlen. Innehavaren skall beredas tillfälle att yttra sig. Förprövning av editionsfrågan kan förhör hållas med honom. Fullgörandet aveditionsplikl kan framtvingas genom vitesföreläggande. Om det bedöms lämpligarekan rätten i stället förordna atl handlingen skall tillhandahållas genomutmätningsmannens försorg. Syn är ett särskiltbevismedel som kan utnyttjas av domstol. Syn kan avse bl.a. skriftlig handlingsom kan antas ha betydelse som bevis i rättegången. Skyldighet autillhandahålla sådan handling föreligger både för part och tredje man.Bestämmelserna motsvarar i huvudsak vad som gäller i fråga om skyldighet allförele skriftlig handling som bevis. Som har nämnls lidigarefinns bestämmelser om tvångsmedel och liknande åtgärder i ett stort antal andraförfattningar. Här kan nämnas bl.a. bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte-och avgifisprocessen, som kompletterar bestämmelserna om taxeringsrevision itaxeringslagen (1956:623), lagen (1960:418) om slraff för varusmuggling,lullagen (1973:670), tullsladgan (1973:671), lagen (1974:203) om kriminlavård ianstalt, lagen DelIIJu:8 Skr1978/79:103 38 (1976:371)om behandlingen av häktade och anhållna m.fi. samt inom jakt-, fiske-,raiisonerings- och rusdryckslagstiflningen. Syftei med dessa tvångsmedel ärdock i regel ell annat än att lillgodose behovei av uiredning i brottmål. Delfinns dock anledning all här uppmärksamma även dessa åtgärder. Avde nu nämnda lagarna tilldrar sig i delta sammanhang laxeringslagen ochbevissäkringslagen särskilt intresse. Regleringen i dessa innebär i huvudsakföljande i nu akluella delar. Taxeringsrevisionför enligt taxeringslagen ske för kontroll av all deklarations- ochuppgiftsskyldighet fullgjorts rikligl och fullständigt eller för all eljestbereda beskallningsmyndighet upplysning lill ledning vid beslut om laxeringeller eftertaxering. Revisionen för äga rum hos den som är deklarations- elleruppgiftsskyldig och hos den som bedriver förmedlingsverksamhet eller annanverksamhei av sådan beskaffenhet atl uppgifter av belydelse förtaxeringskonlrollen kan hämtas ur anteckningar eller andra handlingar som försi verksamheten. Vid revisionen för granskning ske av räkenskaper, anteckningar,verifikationer, korrespondens, prolokoll och andra handlingar rörandeverksamheien. Den som verkställer taxeringsrevision för ta del av handlingarav belydelse för revisionen ulan hinder av alt den, hos vilken revisionen sker,har att iaktta tystnad om deras innehåll. Om handlings innehåll är av sådanbeskaffenhet kan skatterätten, när synneriiga skäl föranleder till deila,beslula all handlingen skall undanlas från revisionen. Detta sker påframställning av den hos vilken revisionen företas. Talan för inte föras motskallerättens beslul i frågan. Beslut om taxeringsrevision meddelas avskattechefen. Revisionen skall verkställas av tjänsteman som skattechefenförordnar därtill. Reglernaom taxeringsrevision kompletteras av bestämmelser i bevissäkringslagen. Dennalag gäller i slort sett på hela skatte- och avgiftsområdet. De ålgärder somenligt lagen kan vidtas - säkringsålgärder - kallas beslag, försegling ocheftersökning. Beslag sker genom att bevismedel omhändertas. Eftersökninginnebär atl förvar eller ulrymme genomsöks för efterforskande av bevismedel.Åtgärderna för företas om bevismaterial inte tillhandahålls för granskningeller risk föreligger för att materialet kommer att undanhållas ellerförvanskas. Eftersökning för ske i utrymme som den granskade ej endasttillfälligt använder för sin verksamhei och i utrymme som yrkesmässigl användsav annan som har uppdrag för den granskade i dennes verksamhet. Försegling föranvändas dels när granskningsmannen inte för tillåtelse all undersöka förvareller ulrymme, dels för atl tillfälligt säkra bevismedel, som lämnats kvar hosinnehavaren. Eftersökning i privatulrymme för beslutas endast avlänsskatterält, medan annan säkringsåtgärd för beslutas av granskningsledaren.Anser den granskade eller annan hos vilken verkställighet sker atl bevismedelhelt eller delvis bör undanlas från granskning därför att han har tystnadspliktom dess innehåll eller innehållet på grund av särskilda omständigheter inte börkomma lill annans kännedom, skall han göra ansökan om undantagande hoslänsskatterätten. Bevismedel,som enligt länsskatlerättens beslul undantagitsfrån granskning, för därefter inte åierges eller åberopas i granskningsärendel.Den som berörs av säkringsåtgärden har möjlighel atl anföra besvär hoslänsskatlerälten över beslul och verkställighet enligt bevissäkringslagen. Omsärskilt förordnad granskningsledare fattat beslut om säkringsålgärd, skallbeslutet regelmässigt överprövas av den som i sin tjänst har att övervakagranskningen. 39 Kommittéer: Del II Ju:8 Tillskydd för uppgifter som framkommer vid tvångsmedelsanvändning och liknandeförfaranden finns vissa bestämmelser om tystnadsplikt och handlingssekretess.Enligt 13 § polisinslruktionen (1972:511) för polisman inte obehörigen yppa vadhan har fött veta i tjänsten, om det är av sådan beskaffenhet alt del av hänsynlill allmänna eller enskilda inlressen ej bör komma lill utomståendes kännedom.Med undantag för tjänstemän i hovrätt och högsta domstolen finns ej någonallmän regel om tystnadsplikt för tjänstemän eller åklagare inom domstols-eller åklagarväsendel. Domslo-larnas ledamöter har dock tystnadsplikl om vadsom har förekommit vid domstols enskilda överläggning. Domstol kan också i vissomfallning förordna om tystnadsplikt. Handlingar rörande förundersökning ibroumål, användning av tvångsmedel i brottmål eller enligt spaningslagenåtnjuter sekretesskydd enligt 10 § lagen (1937:249) om inskränkningar i rälienaU utbekomma allmänna handlingar(sekretesslagen). Enligt 36 § sekretesslagenåtnjuter handlingar i mål och ärenden vid domstol sekretesskydd under vissa ibestämmelsen angivna förutsättningar. Taxeringsväsendelsfunktionärer har tystnadsplikt om innehållet i deklarationer och andrahandlingar saml beträffande vad som inhämtats vid taxeringsrevision eller vidgranskning av vissa handlingar. Tystnadsplikl gäller också beiräffande vad somhar upplysts eller i övrigi yttrats vid sammanträde med laxeringsnämnd.Handlingar till underlag för taxering åtnjuter sekretesskydd enligt 17 §sekretesslagen. Dennuvarande regleringen av de straffprocessuella tvångsmedlen bygger på enavvägning mellan samhällets iniresse av atl kunna uireda brotl och iniressei avskydd för den enskildes integritet. Integritetsskyddssynpunkler har ocksåpåverkat utformningen av bl.a. stadgandena i RB om editionsplikl och syn samttvångsmedelsregieringen i bevissäkringslagen. Regleringen innefattar i och försig siarka rätlsskyddsgarantier och uppfyller även RF:s krav på lagform. Detkan emellertid ifrågasättas om den i alla avseenden innefattar en rikligavvägning mellan de olika intressen som berörs. Degrundläggande bestämmelserna på områdel har lillkommil under andra förhållandenän dem som råder i dagens samhälle. Uivecklingen, bl.a. i fråga om denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten, har medfört behov aveffeklivare kriminalpolitiska medel. Verksamma tvångsåtgärder ökar möjlighetentill upptäckt, säkrande av bevisning och lagföring. De utgör därförbetydelsefulla medel i kampen mot olika former av brottslighet. Tvångsmedelsanvändninginnefattar å andra sidan allvariiga ingrepp i den enskildes rättssfar. Motsamhällets behov av effektiva tvångsmedel måste alllid ställas den enskildesintresse av skydd för sin integritet och av rättstrygghet. Viklen av dettainiresse understryks av del reformarbeie som har bedrivits och fortfarandepågår på grundlagsområdel i syfte alt bl.a. stärka skyddel för de medborgeriigafri- och rättigheterna. Någon närmare undersökning av i vad mån den nuvarandetvångsmedelsregieringen i alla avseenden svarar mot haremellertid inte gjorts. Vikligareformer har skell på Iryckfrihetsrältens område. Nyabestämmelser irädde i kraft . De innebär bl.a. attanonymitetsskyddet för meddelare, författare och annan upphovsman harförstärkts och alt kretsen av de personer som har att iaktta lystnad om denanonymiletsberättigades identitet har utvidgats. Motsvarande bestämmelser hartagils upp i radioansvarighetslagen (1966:756), . Vidtillkomsten av de nya reglerna i TF fdrutskickades att bestämmelserna omanonymitetsskydd skulle bli vägledande för de avvägningar som borde Del II Ju:8 Skr 1978/79:103 40 görasi vanlig lagsiiftning mellan behovet av alt skydda informationskällorna och alttillgodose de intressen som har motiverat alt besiämmelserom olika tvångsmedelhar införts. Möjlighelernaatt förstärka anonymitetsskyddet vid beslag och husrannsakan har utretts av ensärskild kommitté. I sitt betänkande (SOU 1976:36) Anonymitet och tvångsmedelpåpekade kommiuén att även lillämpningen av bestämmelserna i omeditionsplikl och av bestämmelserna om taxeringsrevision och bevissäkring inomskatleoch avgifisprocessen kunde komma i konflikt med anonymitetsintresset.Detta förhållande motiverade enligt kommittén en översyn av dessa bestämmelserfrån samma utgångspunkter som gälll lor beslag och husrannsakan. Kommitténsförslag har remisbehandlals men har inte lett lill lagsiiftning. Fråganom skydd för det iryckfrihetsrällsliga anonymitetsintresset togs även upp iprop. 1975/76:202 med förslag till nya regler om telefonavlyssning vidförundersökning i brottmål m.m. Dåvarande departementschefen föreslog atl 27kap. RB skulle kompletteras med en regel som vid prövning av fråga om tillståndtill telefonavlyssning påbjöd ett särskilt hänsynstagande till skyddet förförfattare, meddelare och annan upphovsman. Av skäl, som jag skallåterkomma lill, ledde proposilionen inte till lagstiftning. Undersenare år har ett omfattande utredningsarbete bedrivits på sekretesslagstiftningensområde. Avsiklen är atl den nuvarande lagstiftningen på områdel skall ersättasmed en ny sekretesslag som reglerar både handlingssekreless och tystnadsplikt.Förslag till en sådan lagstiftning har tagils upp i den inom justitiedepartementetutarbetade promemorian (Ds Ju 1977:11) Handlingssekreless och tystnadsplikl.Den nya lagstiftningen skall enligt förslaget, förutom sekretessen iförhållande lill enskilda, också reglera sekretessen myndigheterna emellan ochsekretessen inom myndighelerna. Förslaget innehåller dessutom reglerom vilkatystnadsplikter som skall gälla även i förhållande till massmedierna. Ipromemorian las också upp förslag till ändringar i RB:s reglering avförhållandet mellan tystnadsplikt och vittnes-plikt m.m. Vissaproblem rörande den nuvarande tvångsmedelsregieringen har tagits upp avriksåklagaren () i skrivelser till regeringen och den 1augusti 1977. Enligt RÅ är bestämmelserna i 27 kap. 2 § RB om begränsningen avrätten atl la skriftliga handlingar i beslag oklara och kan ge utrymme förskilda tolkningar. RÅ framhåller att oklarheten kan vålla avsevärda svårigheteri tillämpningen och all del inte är tillfredsställande att åklagarensbefogenheter i för den enskilde betydelsefulla angelägenheter inte är klart ochtydligt avgränsade. RÅ hemställer därför att rättsområdet ses över. Innebördenav reglerna om begränsning av rälien alt ta skrifilig handling i beslag harnyligen varil föremål för högsta domstolens prövning i ett mål rörandetillåtligheten av husrannsakan hos advokat för beslag på handling som advokatenuppgavs förvara åt en för brotl misstänkt klient. I sill beslul (SÖ 1047/77)konstaterade högsia domstolen bl.a. au del måsle antas att undantagsregeln i 27kap. 2 § RB enligt sin lydelse kommit att bli betydligt vidsträcktare än somföranleds av ändamålet alt lillgodose behovet av sekretess i förhållandetmellan advokat och klient. debatt som har förts om tvångsmedlens förhållande tillvissa skyddade intressen har främsi från advokalhåll riklats krilik motreglerna om ivångsingripande som berör advokat. Kritiken har i första handgällt förutsättningarna och formerna för beslul om beslag och eftersökning 41 Kommittéer: Del II Ju:8 Del har även påtalats atl del råder en brist på samordningmellan tvångsingripande enligt bevissäkringslagen och RB:s straffprocessuellatvångsmedel. Krav har rests på en översyn av bevissäkringslagen. I debattenhar emellertid också hävdals all det, med hänsyn lill den lagstadgadeuppgiftsskyldlgheten för skatt- och avgifisskyldiga, finns en skillnadbeiräffande förulsäuningarna föra ena sidan tvångsingripande med stöd avbevissäkringslagen och å andra sidan de straffprocessuella tvångsmedlen. Användningav tvångsmedel kan medföra alt den myndighei som genomför ålgärden kommer ikoniaki med uppgifier som ger anledning anta alt den misstänkte eller annan hargjort sig skyldig till eller planerar brotl som inte har något samband med delförhållande som har föranlett ingripandet. Frågan hur sådana uppgifier skallbehandlas är inte närmare reglerad i lag. Viss osäkerhet råder därför i vad månuppgifterna för läggas lill grund för spaning eller annan åtgärd för altförhindra eller beivra del broll som uppgifterna avser. Vidriksdagsbehandlingen av prop. 1975/76:202 uppmärksammades dessa frågorsärskili. fann anledning att inhämta lagrådets yttrande överpropositionen. Under den remissbehandling som utskottet därefter lät företa avett av lagrådel upprättat förslag till lagreglering av frågan yppades olikameningar om vilket innehåll en sådan lagsiiftning borde ha. I sitt betänkande(JuU 1976/77:20) med anledning av propositionen och de motioner som väckts iärendei konstaterade utskottet atl problemel inte var begränsal lilltelefonavlyssning ulan kunde uppkomma också i fråga om andra tvångsmedel såsombrevkontroll, husrannsakan eller ingripande enligt bevissäkringslagen.Sambandet syntes utskoitet vara sådant alt man borde sträva efter en generelllösning för olika typer av tvångsmedel. En så vittsyflande lagsiiftning ansågulskollei emellertid kräva ett helt annal beslutsunderlag än det som förelåg iärendei. Ärendei borde därför återgå till regeringens kansli för översyn och ytteriigareöverväganden. Utskottet hemställde därför att propositionen skulle avslås idenna del. biföll utskoltels hemställan (rskr 1976/77:129). Problemethar också tagits upp av justitiekanslern () i en skrivelse lill regeringenden . JK har därvid väckt frågan om det är tillåtet att vidhusrannsakan för eftersökande av handling, som är av belydelse för beivrande avvisst brott, la i beslag även annan handling än sådan som har samband med densak för vilken husrannsakan har beslutats. Tvångsmedelsanvändningkan också leda till att annars skyddade uppgifter, t.ex. uppgifier somomfattas av tystnadsplikl, oavsiktligt röjs. Frågan hur sådana uppgifter förhanteras är inte heller närmare reglerad i lag. Deproblem som jag har berörl bör ses mol bakgrunden av skyldigheten enligt 23kap. 1 § RB för polis- och åklagarmyndighet all inleda förundersökning såsnart det på grund av angivelse eller eljest förekommer anledning att brotl,som hör under allmänt åtal, har förövats. Det saknas f n. regler som tar siktepå den intressekollision som i dessa fall kan uppkomma mellanutredningsskyldigheten och motstående inlressen. 1syfte atl komma lill rälla med de problem som jag har berört i del föregåendeanserjag att det bör göras en fullständig översyn av i första handtvångsmedelsregleringen i 27 och 28 kap. RB. För detla ändamål bör enparlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas. Somhar framgått av redogörelsen knyter sig intresset främsi lill förekomsten avuppgifter i handlingar resp. information som erhålls vid telefonav- Del II Ju:8 Skr 1978/79:103 42 lyssning.Användningen av tvångsåtgärder enligt RB i andra fall lorde knappasl vållanågra särskilda problem. Jag kommer därför all i fortsättningen uppehålla mighuvudsakligen vid de problem som kan bli aktuella vid insamlande av sådanauppgifter som nämndes. Del bör dock uppmärksammas all den tekniskautvecklingen har medfört nya former av informationsbärare såsom bandkassetter,videoband m.m. och alt de problem som aktualiseras kan uppkomma även vidtvångsåtgärder som riktar sig mot föremål i allmänhet.