prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — 5.4 Linjenät och koppling mellan datorer Separatasystem för FR och IR samt frågan om driftens förläggning till en eller fieradatacentraler ställer nya krav på datakommunikationssystemet. Terminalanvändarnaskall kunna nå båda systemen vilka dessutom skall ha kontakt för att kunnasända och mottaga daglig avisering. Idriftsystem 1 används ett fast uppkopplat privat datanät som hyrs avteleverket. Denna lösning är även möjlig för de separata systemen underförutsättning att kontakt mellan systemen etableras viadalor-till-dator-koppling för att möjlighet skall ges att nå båda systemen. Ettandra alternativ är att utnyttja det nordiska allmänna datanätet som är underuppbyggnad och som beräknas tas i begränsad försöksdrift vid årsskiftet1978/79. Omfattandeutredning har gjorts för att utröna vilket alternativ som är bäst. Någrasynpunkter på de båda alternativen redovisas i det följande. Anslutningvia fast uppkopplade linjer ger för terminalanvändaren ett enkelt handhavandeoch snabb access. Förbindelsen ligger klar för omedelbar användning utanuppkoppling. Till nackdelarna med den fasta förbindelsen hör att den ärofiexibel. Överföringen är låst mellan två ändpunkter varför verkningsgradenofta blir låg. Ett alternativ att få bättre linjeutnyttjande är att anslutafiera lerminalinstallalioner en s k multi-punkt-konfiguration. Genom attvälja lagom många terminal- punkterpå förbindelsen kan en avvägning mellan lämpligt linjeutnytl-jande och kortasvarstider erhållas. Kostnaden för ettfast uppkopplat linjenät beror på antalet linjer och linjernas längd. För attminimera kostnaden kompletteras linjenätet med s k koncentratorer varshuvudsakliga uppgift är att administrera ett regionalt linjenät(sekundärlinjer) och att "koncentrera" inkomna meddelanden från detsekundära nätet för vidare befordran via en primärlinje till datacentralen. Principskiss för fast uppkopplat nät. Idet allmänna datanätet är överföringskostnaderna beroende av varje datasamtalslängd och den uppkopplade linjens längd varför kostnaden blir lägre för dennaanslutningsform än i ett fast uppkopplat nät om transaktionsvolymen ej är förstor. Fullt utbyggt kan det allmänna datanätet ge vissa fördelar jämfört medett fast uppkopplat nät. Sålunda blir sannolikt förändringar ikommunikationsnätet väsentligt mycket enklare att genomföra än i ett privatnät. Datanätet kan förväntas ha högre driftsäkerhet. Lokalisering ochreparation av fel kommer att ta . Detallmänna datanätet kan vara lämpligt för anslutning av externa kunder även omett privat nät används för registermyndigheterna. De osäkra prognoserna om antaletexterna kunder gör att dimensionering av ett privat nät blir svår attgenomföra. Vidare är förändringar i nätutformningen tidskrävande. Fråndriftsäkerhetssynpunkt kan anslutning av externa kunderna på andra linjer än deför registermyndigheterna vara att föredra. Uppbyggnadenav det allmänna datanätet sker successivt i geografiskt hänseende och vadbeträffar tjänster som datanätet erbjuder. Växlar i datanätet kommer frånbörjan att finnas i och första anslutning av abonnenter beräknas skei . Till 1985 planeras 45 växlar vara installerade. prognoser beräknas antalet terminalabonnemang uppgå till ca22 500. Av dessa beräknas ca 2 000 vara anslutna till 1978/79:114 54 beräknas antalet abonnemang vara ca 45 000 av vilka ca 20000 är anslutna till allmänna datanätet. beräknasdatanätets kapacitet vara otillräcklig varför ev fördelar i kortareleveranstider jämfört med fast abonnemang ej är att räkna med. Frånkostnadssynpunkt synes ej det ena alternativet ge några avsevärda fördelarjämfört med det andra. Vissa preliminära beräkningar har genomförts. Dessaberäkningar får ej betraktas som slutgiltiga då linjenäten ej konfigureratstill ett absolut optimum. Dessutom gäller siffrorna för allmänt datanät underförutsättning att den terminalutrustning som används i driftsystem 1 kananvändas. Kostnaderna har beräknats utifrån ärendevolym iinskrivningsväsendet. Kommunikationskostnaderna i ett prival nät antas vid enfördubbling av transaktionsvolymen från inskrivningsmyndigheterna öka endastpå grund av att förbindelserna mellan koncentratorer och centraldator måsteutökas. Denna kostnadsökning uppskattas till /år. Om överföringshastigheten2 400 bps används i stället för 4 800 bps kan kostnaderna volymminskas med /år. Dock blir belastningen på vissa linjer för hög dåvolymen ökas. I nedanstående tabell sammanfattas de årliga kostnaderna för alternativen.Årskostnaden inkluderar inträdesavgifter med avskrivningstid . Omde svarstider som uppnäs med 2 400 bps överföring är acceptabla ger detallmänna datanätet klart lägre kommunikationskostnader även omtransaktionsvolymen ökar betydligt över den antagna. Om överföringshastigheten4800 bps krävs blir kommunikationskostnaderna i allmänna datanätet någothögre. Ytterligare ökad volym innebär att skillnaden ökar till förmån för ettprivat nät. Enbedömning av linjenätets kostnad kan ej göras utan hänsynstagande till kostnadför terminalutrustning. Viss del av den utrustning som används idriftsystem 1 torde ej vara möjlig att ansluta till det allmänna datanätet utanombyggnad. Alternativt krävs byte till annan terminalutrustning. Denombyggnad av befintlig terminalutrustning som kan bli nödvändig avser sådanaterminalinstallationer som har fier än en textskärm eller skrivare koppladetill en terminalstyrenhet. En sådan installation betrak- 1978/79:114 55 tassom ett abonnemang sett från allmänna datanätet men är från terminalinstallationenssynpunkt sett fiera installationer. För att kunna använda utrustningen kanterminalstyrenheten förses med en mikrodator som fördelar linjeresursen mellantextskärmarna. En sådan lösning ger dock en merkostnad i investering perinstallationsplats på uppskattningsvis . Dessutom ökar kostnaden förservice. Någon utrustning av nämnt slag finns ej . Terminal- ochdatorleverantörer har ej klart angivit hur anpassning till allmänna datanätetkommer atl ske och vilket pris kunden får betala för utrustning. Utredningenhar därför och i avvaktan på beslut om de skilda systemens framtida drift-miljöfunnit att val av linjenätsalternativ ej kan göras . Det allmännadatanätet byggs successivt ut och i avvaktan på nätets utveckling synes envidare utveckling av privat nät vara bästa lösning åtminstone fram till 1985.Dessutom bör framtida driftmässiga aspekier vägas in vid bedömning avlinjenätsalternativ. Utbyggnadav ett privat linjenät innebär att datorerna måste vara sammankopplade om driftav systemen sker vid skilda datacentraler. 1 ett sådant alternativ förutsättsFR-användarnas terminaler vara anslutna till FR-datorn och IR-användarna tillIR-datorn. Frågor till det andra systemet skickas mellan datorerna via endator-till-datorkoppling. En sådan koppling blir även nödvändig då systemensuccessivt tillförs nya områden och fier än en dator under vissa betingelsererfordras för atl klara driften av systemen. Åtkomstmekanismen måste sålundavara så utformad att frågor och data kan vidarebefordras mellan två datorer oavsettvar dessa är placerade i förhållande till varandra. Datorernakan antingen ha kontakt via styrsystemet eller direkt viakommunikationsdatorerna. Det förra alternativet innebär att styrsystemen i debåda datorerna håller kontakt antingen via kanal-till-kanalförbindelse omdatorerna finns vid samma datacentral eller via telenätet om datorerna finns påskilda platser. I båda fallen betraktar datorerna varandra som terminaler ochstyr frågor till det andra systemet på samma sätt som vid dator-till-terminalanslutning.Om en transaktion kommer till fel dator överförs den till den rätta datorn därbearbetning sker. Val av dator sker utifrän en fastighets geografiskabelägenhet och eventuellt vilket system frågan avser. Det innebär att dataskall fördelas mellan datorerna pä systemanknytnings- och geografiska grunder.Efter bearbetning går svaret tillbaka samma väg och når frågeställaren. Dennalösning innebär att vissa delar i styrsystemet måste kompletteras ochmodifieras. Utvecklingsarbetet genomförs av leverantören av styrsystemet.Dessutom måste applikationssystemen (fastighets- resp inskrivningsregistersystemet)tillföras systemdelar för att styra transaktioner till rätt system och dator.Dessa systemavsnitt används även vid avisering av data mellan skilda datorer. Datorkopplingenfår följande principiella utseende. förbindelse bero- '' ende påavstånd Denandra lösningen bygger på användande av ny kommunikationsprogramvara. Dessutommåste delarav styrsystemet vidareutvecklas och applikationssystemen tillförassamma systemdelar som i det andra alternativet. Alternativet innebär att enhöghastighetslinje ansluts mellan resp dators kommunikationsdator. Denna linjeanvänds för överföring av aviseringsinformation och förkommunikation mellan datorerna. En terminal kan via ett s k LOGON-kommando fåkommunikationsdatorn att sända till den ena eller andra datorn oberoende avvilken kommunikationsdator terminalen är ansluten till via telenätet. Dettaalternativ är bra ur tillgänglighetssynpunkt i ett centralt alternativ där bådasystemen datorer står nära varandra. Om den ena datorn eller kommunikationsdatornslutar fungera kan man koppla över samtliga linjer och skivminnen till denfungerande datorn och starta båda systemen i denna dator. Hela detta förfarandekan genomföras . Systemen kommer visserligen att gå medreducerad kapacitet men ärendehandläggningen kan dock genomföras. Alternativetfår följande principiella utseende. 1978/79:114 57 Denlösning som slutligen väljs fär avgöras vid fortsatta diskussioner medstyrsystemleverantören och om möjligt även med utgångspunkt från de skildasystemens framtida driftmiljö. De grundläggande systemdelarna iapplikationssystemen måste dock från början utformas på ett sätt som möjliggörframtida drift i fiera datorer. 5.5 Möjlighet till regionalisering Enligtdirektiven skall systemförslagen utformas så att drift av FR och IR i senareetapper kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras var för sig. Desystemförslag som presenteras i denna utredning möjliggör drift enligt olikabetingelser med skilda driftmiljöer men skapar olika problem som inte alla kanbelysas utan noggrann analys. Somframgår av avsnitt 3.9 finns redan i driftsystem I möjlighet att regionaliseradata logiskt i upp till 15 regioner. Varje sådan region är oberoende av data iandra regioner. Regionsuppdelningen är möjlig att genomföra tack varedatabashanteringssystemets möjlighet att dela upp logiska databaser i fysisktoberoende databaser. Viddelning av driftsystem I i två system, ett för FR och IR, behålls sammadatabasstruktur och därmed uppdelning av logiska databaser i fiera fysiskadatabaser. Detta innebär att i varje system data kan indelas i upp till 15regioner där varje region innehåller fastigheter i ett eller fiera län.Regionindelningen kan för de båda systemen ändras vid behov. Ettförsta steg mot fysisk regionalisering är lagd i och med strukturering avdatabaserna. Däremot kvarstår fiera problemområden innan regionalisering kangenomföras. Det linjenät som etablerats i tidigare driftmiljö måsteomstruktureras om förbindelse mellan datacentraler skall etableras. Förstyrning av aviseringsinformation och frågor mellan olika datorer krävsomfattande styrinformation i styrsystemen vilket kan komma att krävaytterligare systemutvecklingsresurser om regionalisering sker på ett sätl somej kunnat förutses. Dessutom uppstår samordningsproblem i vad avsersystemunderhåll och vidareutveckling av systemen. Olikadriftmiljöer ställer olika krav på säkerhet och tillgänglighet till systemen vilketkan medföra systemmässiga och kostnadsmässiga konsekvenser. Vissagrundkrav måste ställas upp vid en regionalisering av de system som redovisas idetia systemförslag. Dessa krav hänger samman med systemens konstruktion ochfysiska realisering. Sålunda gäller för båda systemen att de är byggda fördrift på datorer av modell /370. Använda datorer måste sålunda varakompatibla med denna dator varför alternativ med utnyttjande av minidatorer avdet slag som förekommer ej torde vara aktuellt åtminstone inte med härredovisad systemlösning. Vidare förutsätts alt byte ej sker av styrsystem. 1978/79:114 58 Skallen framtida regionalisering av FR- resp IR-systemen genomföras bör detta sketill rimlig kostnad varför en uppdelning i alltför många regioner inte kankomma ifråga med hänsyn till storlek på erforderlig datorutrustning ochpersonalbehov vid varje datacentral. För drift av systemen iregionala lösningar krävs omfattande personella resurser. Redan vid drift avIR-systemet i 5 regioner torde antalet personer för drift uppgå till ca 150personer och om antalet regioner ökas till 10 växer personalbehovet till ca 225personer. Dessutom ställs olika krav på personalbehov för vidaresystemutveckling och underhåll. 6Delsystem och program i de skilda systemen. Styrsystem, operativsystem m m skilda system för FR och IR som skapas med utgångspunkt från driftsystem 1kan vissa av de delsystem och program som utvecklats användas utan störreändringar medan i andra fall förändringar i delsystem och program bliromfattande. De fiesta förändringarna beror på registrens ändrade innehåll ochdärmed sammanhängande förändringar av databasernas struktur och innehåll.Dessutom tillkommer delsystem för bl a avisering mellan registren ochgemensamma datauttag. Avfastighetsdatasystemets olika systemavsnitt sker de största förändringarna idriftsystemet. Dessutom måste ändringar genomföras i överföringssystem fördriftsystem, laddningssystem för driftsystem samt system för tillämpningarinom samhällsplaneringen. 6.1 överföringssystem för driftsystemen Skildasystem för FR och IR skall enligt direktiven skapas genom utbrytning av FR ochIR ur driftsystem 1. Övergång till ADB skall ske parallellt för FR och IR. Detinnebär att överföringsverksamheten kan bedrivas på det sätt som planerats ochatt systemavsnittet fastighetsdatasystemets överföringssystem för driftsystemendast i viss utsträckning berörs av delningen. Överföringssystemetsolika delsystem utnyttjar dataregistrerad information ur FR och IR för bl akontroller av fastighetssamband och generering av data mellan systemen. Därförbör systemavsnittet betraktas som ett system som ej delas mellan FR och IRtill följd av delningen av driftsystemet. Systemavsnittets uppdelning idelsystem blir sålunda oförändrad efter delning och får följandedelsystemindelning. överföringssystem fördriftsystem (ÖD) I1 Datafångst inskrivningsregister (DIR) II Datafångst jordregister (DJR) -\~\ Datafångst stadsregister (DSR) I I Datafångst namnregister (DNR) [ I Datafångst taxerings- ochkoordinatuppgifter (DRSV) j I Datafångst adressregister CDAD) ( \ Avisering () I [ Slutredigering (DSD) 6 1978/79. 1 sami Nr 114 Bilaga 1 Prop.1978/79:114 60 Förändringar i systemavsnittet överföringssystem sker inomdelsystemet slutredigering. I detta systemavsnitl skapas indata tillladdningssystemen och förändringen gentemot driflsyslem 1 består i atl skildaprodukter skall skapas för FR och IR. Systemavsnittet överföringssystem innehåller 449programmoduler. Inom delsystemet slutredigering finns 56 programmoduler.Antalet programmoduler väntas öka med 20 moduler inom detta delsystem tillföljd av delningen i FR och IR. Utdata från överföringssystemets delsystem slutredigeringutgör indata i laddningssystemen. Laddningssystemen består av ett antaldelsystem vart och ett av dessa avser laddning av en databas. Vid delning av driftsystemet i skilda system för FR och IRskapas separata laddningssystem för respektive system. Delsystemet för laddningav den databas som innehåller fastighets-, samfällighets- och ga-beteckningarblir i princip detsamma i båda systemen då databaserna samma mängd beteckningar. Detsamma gäller delsystemen för laddningav systemtabellerna i databaserna resp DBISY. Laddningssystemets uppdelning i delsystem inom FR resp IRframgår av avsnitt 6.3 resp 6.4. Laddningssystemet inom driftsystem 1 består av 63 programmoduler. FR-systemet kan med utgångspunkt från driftsystem Iindelas i tre systemavsnitt nämligen laddningssystem, driftsystem ochkoordinat-registersystem. FR-systemets uppdelning i systemavsnitt och delsystem blirföljande (se vidstående sida). 6.3.1 Fastighetsregistersystemets laddningssystem Deförändringar som genomförs i laddningssystemet avser delsystemet för laddningav fastighets-, samfällighets- och gemensamhetsanläggningsdata samt system förårligt underhåll av koordinater och taxeringsuppgifter. Förändringarna gentemotdriftsystem 1 förorsakas av det reducerade innehåll databasen får till följd avutelämnade inskrivningsuppgifter. Övriga delsystem genomgår smärre förändringar till följdav modifieringar i databasernas organisation. Antalet programmoduler blir istort oförändrat gentemot laddningssystemet i driftsystem 1 och beräknas uppgåtill 60. Laddningssystera förfastighetsregistersystemet (LD) Laddningssystem förfastighets-, samfällighets- och gemensamhetsan läggningsbeteckningar Laddningssystem förfastighets-, samfällighets- och gemensamhetsanläggningsdata Driftsystem (DS) System för äjourhållning avkoordinater och taxeringsuppgifter Ajourföringssystemhuvud-registel (FDSHR) Ajourföringssystemför planregister (FDSPLR) System förbeteckningshantering (FDSBET) System föradressajourföring (FDSADR) Terminalbaserat presentations-system (FDSONPR) Batchorienterat presentationssystem (FDSBAPR) Dokumentbehandling och distribution (FDSDIS) Koordinatregister-systera (KR) Digitalisering(KRD) Redigering (KRR) Laddning (KRL) I Ajourföring (KRA) Urval (KRU) 6.3.2Fastighetsregistersystemets ajourföringssystem för huvudregistret Somredovisats i avsnitt 3.2 består FR av sex delregister nämligen huvudregistret,koordinatregistret, planregistret, kvartersregistret, adressregistret ochGA-registret. Av dessa har kvartersregistret inte upprättats. Samtliga register med undantag avkvartersregistret kan ajourhållas i ovan rubricerade delsystem. Delning avdriftsystem 1 innebär inte någon principiell ändring av de ajourföringssystemsom tagits fram för FR. Ajourföring av fastigheter, samfälligheter ochgaenheter sker via ett gemensamt system, som för terminalanvändaren kanuppfattas som skilda system. Efter införandet avgemensamhetsanläggningsregistrel 1979 sker ajourföringen med hjälp av följandetransaktioner (satsvis bearbetning) Ärendensom skall påverka de skilda registren mellanlagras i databas . Uppdateringav de skilda registren sker genom satsvis bearbetning utanför kontorstid. Dedatabaser som därvid uppdateras beror på typ av ärende och kan vara DBFBA,DBFBF, DBFFA och DBFPL. Aviseringsinformation till IR m fi läggs i databasDBFSY. Ärende raderas efter uppdatering från DBFMF och kontorsinformation isystemdatabas uppdateras. Ajourföringssystemetblir för användaren praktiskt taget identiskt med motsvarande delsystem idriftsystem 1. Till följd av stora förändringar i databasuppbyggnaden ifastighetsdatabasen () krävs ändringar i delsystemets programvara införövergång till delade syslem för FR och IR. Den avisering av avtalsservitut somgörs från IR till FRM kräver viss utvecklingsinsats. Planerad systemlösninginnebär atl avisering från IR mellanlagras i DBFMF varifrån FRM kan hämlainformation och godkänna för uppdatering i FR. Antalprogrammoduler förväntas ej ändras nämnvärt i samband med delning. Idriftsystem 1 är antalet moduler 287. 6.3.3 Fastighetsregistersystemets ajourföringssystem för planregister Ajourföring avplanregister kan ske utifrän i avsnitt 6.3.2 redovisade 1978/79:114 63 systemvad gäller förändring av gällande plans fastighetsredovisning. Inläggning av nyplan eller bestämmelse i planregistret sker via ett särskiltajourföringssystem. ajourförs på samma sätt som huvudregistretdvs planärenden mellanlagras. Som mellanlagringsutrymme används databasenDBFMP. Vid efterföljande satsvisa bearbetningar uppdateras databaserna . Planregistretinnehåller endast levande planer och bestämmelser. Vid avregistrering av objekti planregistret genererar systemet en beställning för utskrift av plankort.Efter utskrift raderas avregistrerad enhel från planregistret. Ajourföringssystemetblir för användaren identiskt med motsvarande delsystem i driftsystem 1. Tillföljd av vissa förändringar bl a vad gäller beställning av registerutdrag krävsändringar i delsystemets programvara inför övergång till delade system för FRoch IR. Ajourföringssystemetför planregistret består av 68 programmoduler. Antalet förändras ej viddelning. 6.3.4 Fastighetsregistersystemetssystem för beteckningshantering Delsystemet består av ett omfattande paket med programmoduler för äjourhållning, underhåll och registeruttag ur den databas som innehåller fastighets-, samfällighets- och gemensamhetsanläggningsbeteckningar. Dessa programmoduler utnyttjas i flertalet av delsystemen i såväl FR som IR-systemen. Uppdelningav driftsystem I i skilda system för FR och IR påverkar ej organisationen vad gäller FR. Befintliga moduler kan sålunda vad gäller FRanvändas i oförändrat skick. Däremot kommer systemavsnittet att tillföras ettantal moduler för att klara beteckningshanteringen vid avisering mellan FR ochIR. Denna hantering är av vital betydelse för de båda systemens möjlighet attgenomföra stör-ningsfria aviseringar. 1driftsystem 1 består delsystemet av 90 programmoduler. I det nya FR-systemetberäknas antalet moduler till 120. 6.3.5 Fastighetsregistersystemetsajourföringssystem för adressregistret Ajourföring av adressregistret sker till skillnad från huvud- och planre gistren direkt utan mellanlagring i särskilt register. I samband med ärendeinmatning erhålls på terminalskrivaren bekräftelse på genomförd ajourföring. Förutomdet adressregister som finns tillgängligt från terminal finns ett sekvensielltadressregister vilket förutom adress och fastighetsbeteckning innehålleruppgift om postnummer, ortnamn, adresskarta samt anmärkningar som knyts tilladress. Detta register ajourhålls från terminal via ajourföringssystem föradressregister. Ajourföringssystemet,som består av 65 programmoduler, berörs ej av delningen. 6.3.6Fastighetsregistersystemets system för terminalbaserad presentation Idriftsystem 1 finns 13 olika transaktioner för informationssökning i FR. Vissaav dessa transaktioner hämtar data ur såväl FR som IR medan andra hämtar data iendera registret. Efterdelning av driftsystem 1 kommer 12 av de i driftsystem 1 tillgängligatransaktionerna för informationssökning att vara tillgängliga i FR-systemet. Avdessa används sju uteslutande i FR-systemet medan fem transaktioner användsäven i IR-systemet. De senast angivna transaktionerna kan ha olika funktion irespektive system och beskrivs separat i avsnitt 6.5. De tolv transaktionerför informationssökning som är lillgängliga i FR-systemet är följande Ger fastighetsbeteckning för given adress Redovisar t ex alla gatunamn incm angivet område Anger ärende för fastighet som är under ajourföring Beställning av formulär till terminal Beställning av olika bevistyper Redovisar t ex alla traktnamn incm angivet område Redovisa försair.lings-namn, länskod, kommunkod och församlingskod Ge meddelande till driftgrupp vid CFD Redovisa information i planregistret Redovisa stamträd för fastighet Redovisa del av eller totalt innehåll för fastighet 1978/79:114 65 TransaktionernaADR, ADRL, BETL, FNAMN, FÖRSL, PLAN och STAM kommer att ha oförändrad funktioni det nya FR-systemet. Övriga transaktioner som beskrivs i avsnitt 6.5 fårdelvis eller helt nya funktioner. Då de dessutom förekommer både i FR och IRmed olika funktioner blir ändring av transaktionskod nödvändig. Antaletprogrammoduler uppgår i driftsystem 1 till 65. I fastighetsregistersystemetberäknas antal moduler uppgå till 55. 6.3.7 Fastighetsregistersystemetssystem för batchorienterad presenta tion Inomdetta delsystemavsnitt ryms de program som framställer olika former avregisterutdrag ur FR nämligen Jämförtmed motsvarande delsystem i driftsystem 1 kommer fastighetsbevis att få nyutformning då inskrivningsuppgifter och annan ägare utgår.