prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Ettbelopp som avsatts till investeringsfond kan självfallet inte tas i anspråk förarbeie som utförs eller för maskiner eller andra inventarier som levereras förebokslutsdagen. Likaså gäller atl elt till investeringsfond avsatt belopp intekan utnyttjas för driftkostnader som hänför sig till liden före bokslutsdagen.En erinran om delta flnns i andra stycket. Beredningenhar inte föreslagit några egentliga ändringar i reglerna om attinvesteringsfond Hr tas i anspråk för överföring lill lagerinvesteringskonlo.Jag delar beredningens uppfattning att nuvarande regler på delta område börbehållas. Utbetalningfrån (8 §) Enligt17 § får utbetalning från konto för invesiering inte ske före utgången avden taxeringsperiod, då den mot inbetalningen svarande avsättningen tillinvesteringsfond har prövats. Detta innebär att utbetalning f n. kan sketidigast under det taxeringsår dä avsättningen prövats avtaxeringsnämnden. Taxeringsperioden kommer emellertid att föriängas till den 30november. Jag föreslår därför att utbetalning frän av medel som harinbetalats för en fondavsättning skall kunna ske först efter utgången avnovember månad det år då den mot inbetalningen svarande avsättningen harprövats vid taxeringen i första instans. 1978/79:210 118 Denfria sektorn (9 §) Beredningenhar inte föreslagil någon ändring av de nuvarande beslämmelserna om den s. k.fria sektorn. Denna sektor utgör 30 96 av det belopp som betalats in lillriksbanken och den får användas har förflutit från ingången av detår då inbetalningen till gjordes. Rälten atl utnyttja den friasektorn förioras emellertid om tillstånd har utnyttjats att la ianspråk molsvarande del av den aktuella avsättningen. Vidremissbehandlingen har frän näringslivets sida framhällits alt rätten attutnyttja den fria sektorn bör vara absolut, dvs. atl reducering inle skall skemed belopp som har tagits i anspråk med slöd av tillstånd. Föregen del vill jag erinra om alt bestämmelserna om den fria sektorn har kommiltill för att stimulera lill fondavsättningar. Den ulgör en garanti föratt ivart fall en del av fondavsättningen får användas även om beslut om frisläppinte meddelas. Har ett företag däremoi fått tillstånd all ta investeringsfond ianspråk, är det enligl min mening rimligt au anse atl del i försia hand är denfria sektorn som utnyttjas. Jag föreslär inte någon ändring av dessa bestämmelser. Liksomhittills skall etl förelag, som har tagit ul medel från svarande molden fria sektorn, under samma beskattningsår ta i anspråk molsvarande andel avinvesteringsfonden. Utnyttjandet mäste givelvis avse ell av de enligt 5 §tillåtna ändamålen. Jagvill i detla sammanhang framhålla all ianspräklagande för ändamål, som avses i5 § försia stycket e) och O, får göras endasi efter särskilt medgivande avregeringen. Däremoi krävs inte något särskilt medgivande för atlinvesteringsfond skall få tas i anspråk för bl. a. kosinader avseendemarkanläggningar. Delta innebären uividgning av möjligheten atl utnyttja denfria sektorn i förhållande lill den nuvarande lagsiiftningen. Enligl denna fårinvesteringsfond användas för arbeten på markanläggningar endasi om denlillståndsgivande myndigheten finner atl del föreligger särskilda skäl fördella. Detbör understrykas att den fria sektorn av investeringsfonden mäste tas i anspråkunder del beskattningsår då uttag av medel från gjorts. Investeringsfondenkan således inte användas t. ex. för avskrivning av en byggnad som uppförtsföre beskattningsårets ingång eller för avskrivning av en maskin som levereratsefter beskattningsårets utgång. Skatteeffektenvidfondutnyltjande (fO §) Reglernaom hur etl ianspräklagande av investeringsfond påverkar den reguljäraavskrivningen m. m. har utan ändringar i sak förls över från 15 § . 1978/79:210 119 Återföringoch tillägg m. m. Enliglnuvarande regler skall investeringsfond återföras till beskattning om fondenhar lagils i anspråk ulan tillstånd och fräga inle är om den fria sektorn.Vidare skall återföring ske om fonden inle har använls för godkänt ändamåleller i den omfattning som har föreskrivits i ell beslul. Återföring skall ocksåske om förelag inle efterkommer anmodan all la fond i anspråk. Investeringsfondskall återföras även vid likvidation eller då förvärvskälla har avvecklats.Enligl rättspraxis (RÅ 1963 ref 8) skall fonden inte aulomaliskl återföras vidkonkurs. Vid återföring skall - då fräga inle är om förelag som har beslutatträda i likvidation - till beskattning även tas upp ett belopp motsvarande entiondel av den del av investeringsfonden som återförts till beskattning. Detåterförda beloppel skall beskallas effektivt, dvs. nettointäkten skall vidlaxering alllid las upp till lägsl del återförda beloppel oavsell resultatet iövrigl. Enligtberedningens förslag skall kravet på effektiv beskaUning slopas. Å andra sidanskall tillägget höjas från 10 96 lill . Beredningensförslag har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av prakiiski taget samtligaremissinstanser. Jag delar beredningens uppfattning på denna punkt. Jagföreslår därför atl kravet på effektiv beskattning av återfört belopp skallavskaffas och atl tillägget skall höjas från nuvarande 10 av detåterförda beloppel. Mitt ställningstagande i denna fråga föranleder en ändringav punkl 1 andrastycket av anvisningarna lill 2 § lagen (1960:63) om rätt lillföriustuljämning vid taxering för inkomsi. Somjag har nämnl skall tillägg enligt den nuvarande lagstiftningen utgå bl.a. då investeringsfond återförs lill beskattning pä grund av all företaget haravvecklat den förvärvskälla, vari fondavsättningen har gjorts, men däremot intedå företagel har trätt i likvidation. Enligt min mening ärdel inte motiveratatt behandla dessa två fall olika. Om ett företag som har en investeringsfondiräder i likvidation kan detta sägas innebära atl fonden inle kommer atlutnyttjas för tillåtet ändamål. Jag anser därför att tillägg bör ulgå även vidlikvidation. Idetta sammanhang vill jag något beröra en fräga som flera remissinstanser tagitupp, nämligen hur man vid konkurs skall förfara med medel som finns på kontoför investering i . Denomständigheten att ett förelag har försatts i konkurs lorde, som påpekats,inte utgöra grund för att återföra investeringsfond lill beskallning. Eukonkursbo har dock liksom andra företag möjlighet atl återföra sininvesteringsfond genom atl t. ex. la fonden i anspråk utan tillstånd ellergenom att avveckla den förvärvskälla vari fondavsättningen har gjorts, ellergenom alt upphöra med verksamhelen. Återföringen innebär här i realitetenendasi all investeringsfondsavsättningen försvinner från balansräkningens passivsida.Sedan fonden återförts kan konkursboet - med stöd av särskilt beslut avlänsslyrelsen - få ut de i innestående medlen. 1978/79:210 120 Överföringav fond (13 §) Enligtnuvarande lagstiftning kan investeringsfond efter särskilt medgivandeöverföras mellan bolag i koncern. Beslämmelserna är avsedda alt lillämpas vidöverföring av investeringsfond mellan moderbolag och helägt dollerbolag samlmellan systerbolag som är helägda dollerbolag till elt och samma moderbolag. Ipraxis har tillåtits alt investeringsfond överförs etappvis på såsätl all del bolag som först övertar fonden överför den vidare - direkt ellergenom ett eller fler andra koncernföretag - lill den slutlige mottagaren. Förvarje sådan etapp måste prövas om förulsätlning för övertagande med hänsyn lillaktieinnehavets slorlek är uppfylld. Enligtberedningens förslag skall kretsen av bolag mellan vilka överföring kan skevidgas lill atl sammanfalla med den krets inom vilken ivångsinlösen kan skeenligl 14 kap. 9 § aktiebolagslagen. Vidare föreslås all investeringsfondskall kunna överföras mellan ekonomisk förening och helägt dotterbolag lillföreningen och mellan helägda dollerbolag till föreningen. Etlfåtal remissinstanser har kommenterat beredningens förslag att utvidgamöjligheten all överföra investeringsfonder mellan koncern förelag. Näringslivetsskattedelegalion anser all överföringsmöjligheterna bör utvidgas ytteriigare.Lanibrukarnas skalledelegation finner det naiuriigi alt överföring av fonderinte bara skall kunna ske mellan aktiebolag ulan ocksä mellan ekonomiskförening och aktiebolag. Enligt delegationen bör emellertid, på samma säll somhar föreslagils i fräga om koncern med enbart aktiebolag, även indirekt ägandegodtas. Föregen del vill jag anföra följande. Beredningens förslag innebär en anknytninglill den nuvarande aktiebolagslagen som för tvångsinlösen fordrar atl innehavetinle bara avser av aktierna utan även motsvarar mer än 90 96 avröstetalet. Å andra sidan skall även indirekl innehav beakias. Enligtberedningen bör även avdragsrätten för koncernbidrag knytas lill decivilrätlsliga beslämmelserna. Flera skäl lalar emellerlid mot atl i nuvarandeläge anpassa reglerna om koncernbidrag och överföringsreglerna lill de nu gällandereglerna om ivångsinlösen. Jag kommer att vid min genomgäng avkoncernbeskaltningen närmare ulveckla skälen för detta. Enligt min mening börde regler som f. n. gäller i fråga om aktieinnehavets storlek behållas. Enmöjlighet bör dock öppnas att överföra fond direkt mellan moderföretag ochsådani dotterbolag som till mer än nio tiondelar ägs av moderföretaget ochhelägt dotterbolag eller av flera helägda dotterbolag tillsammans. Med helägtdotterbolag avses i detta sammanhang ett dotterbolag vars aktier till mer än 9096 ägs av moderföretaget. Fondmedel bör alltså kunna överföras exempelvis frånett moderföretag till dotterdotterbolag och omvänt samt mellan ett dotterbolagtill ett systerbolag till moderbolaget och omvänt. Överföring bör vidare få skemellan t. ex. helägt dotterbolag och moderföretag som är ekonomisk föreningeller sparbank och mellan helägda dotterbolag som ägs av sådant moderförelag. 1978/79:210 121 Rälienlill överföring bör liksom inle vara ovillkoriig utan får prövas ivarje särskilt fall. Överföring bör komma i fråga endasi om investeringsfondenskall tas i anspråk för en angelägen invesiering eller för alt undvika altfonden -1, ex. på grund av avveckling av en rörelse - återförs lillbeskattning. I likhel med vad som gäller bör hänsyn också las lillkommunernas skalteunderiag. Övrigabestämmelser (14-17 §§) Dei 14-17 §§ lagförslaget angivna beslämmelserna överensstämmer i alll väsentligtmed nuvarande beslämmelser i 5 § försia slyckel samt 8,18,22,25 och 28-30 §§KIL. Ioktober 1977 släpptes investeringsfonderna fria enligt 9 § 1 mom. KIL.Frisläppet innebär alt investeringsfonderna för rörelse för utnyttjas förbyggnads- och anläggningsarbeten som utförs t. o. m. och förmaskiner och andra inventarier som levereras före utgången av är 1979. Vidareför investeringsfonderna för skogsbruk användas t. o. m. förarbeten avsedda atl främja skogsbruket. Tillstånd kan meddelas förelag alt ta ianspråk belopp som i bokslut lill ledning och tidigare års taxeringarhar avsatts till investeringsfond för invesieringar . Avdel anförda följer atl avsättning till de föreslagna allmänna investeringsfondernatidigast kan komma i fråga vid taxering. Något hinder all del nyasyslemel tillämpas redan vid nämnda taxering föreligger inte. Jag föreslårsålunda all i princip bör upphöraatt gälla med ulgången av 1980 årslaxering och att den nya lagen skall börja tillämpas fr. o. m. Rättentill avdrag för avsättning lill investeringsfond enligt förordningen (1947:174)om investeringsfonder upphävdes i samband med all 1955 ärs lag ominvesteringsfonder för konjunkluruljämning irädde i kraft. förordningär emellertid alltjämt lillämplig på de företag som har gjorl avsättning tillinvesteringsfond enligt denna eller molsvarande lidigare förordning. F. n. harelt drygt hundralal förelag kvar belopp som avsatts till sådana äldreinvesteringsfonder. I allmänhet uppgår avsättningarna till relativt obetydligabelopp. Ursprungligengällde att investeringsfond enligt förordning skulle återföras tillbeskattning senast vid den laxering som skedde lio är efter del taxeringsår, dåavdrag för avsättning hade medgivits. Till det återförda beloppet lades vissränta. Regeringen kunde föreskriva atl den lid inom vilken återföring lillbeskallning senasi skulle ske utsträcktes . Iövergångsbestämmelserna till lag upphävdes reglerna om att 1978/79:210 122 investeringsfondenefter viss lid skulle återföras lill beskattning. underslröks dockall det var angeläget att äldre investeringsfonder avvecklades så snart dellamed hänsyn lill lägel på arbelsmarknaden var möjligl. Något beslul omobligatoriskt ianspräklagande av fonderna har emellerlid inte meddelats. Enligtmin mening lalar flera skäl för au ännu kvarstående äldre investeringsfonder nubör återföras lill beskallning. Därtill kommer att förekomsten av tre olikafondsystem medför administrativa problem för såväl förelagen själva som berördamyndigheler. Mot bakgrund av det anförda föreslår jag att investeringsfonderenligl förordning skall återföras lill beskattning. Företagen bör dockberedas skäligt rådrum innan fonden tvångsmässigt återförs till beskattning.Jag anser atl ålerföringen skall göras senast vid taxering eller - omföretagel undantagsvis inie skall laxeras år 1982-vid laxering. Underövergångstiden barett förelag möjlighet alt frivilligt återförainvesteringsfonden eller del av denna till beskattning. Företaget kan vidareansöka om alt få la fonden i anspråk för invesieringar under den akluellaperioden. Sådana ansökningar bör enligt min mening generellt bifallas. Somjagredan har nämnt bör étl företag kunna avsätta belopp till allmäninvesteringsfond i bokslut till ledning och senare års taxeringar.Företaget kan i sådant bokslut även ha fondavsättningar enligl äldrelagsliftning. Av adminislraliva skäl bör enligl min mening investeringsfondernaför konjunkluruljämning utnyttjas i försia hand. Del bör därför föreskrivas allutbetalning enligl 8 och 9 §§ den nya lagen inle får ske lill förelag som harbelopp innestående på riksbankskonlo enligl lag. Förattunderlätta övergången lill del nya systemet bör vissa bestämmelser i den nyalagen kunna lillämpas ocksä pä äldre investeringsfonder. Sålunda börbestämmelserna om tillstånd och invesieringsavdrag i 4 och 7 §§ nya lagen kunnalillämpas på äldre fonder. Den omständigheten all en ansökan avser en äldrefond bör inle heller uigöra något hinder mol all fonden får användas församtliga ändamål som anges i 5 § nya lagen. 2.2.5Avsättning till allmän invesleringsreserv Idet föregående har jag anslutit mig till beredningens förslag alt införa reglerom en allmän invesleringsreserv för egenföreiagare. Jag har samtidigtframhållit att reglerna enligl min mening bör utformas på etl annal sätt änberedningen har föreslagit. Min ståndpunkt innebär i huvudsak att investeringsreserveni viss utsträckning bör få karaktären av en bunden reservering. efter avsättningen bör reserven sålunda H las i anspråkendast efter beslul av regeringen eller annan myndighet. Efter den spärradeperiodens utgång bör reserven däremoi få utnyttjas fritt för olikainvesieringsändamål. Jag har också antytt atl en särskild grupp av egenföreiagare,nämligen yrkesfiskarna, bör undantas från spärren. Jagkommer all diskutera den tekniska ulformningen av de nya 1978/79:210 123 reglerna.I likhet med beredningen anserjag att bestämmelserna bör samlas i en särskildlag. I fortsättningen följer jag lagförslagets disposition. Tillämpningsområdei(1 §) Enliglberedningens förslag skall rälien lill avdrag för avsättning lill allmäninvesteringsreserv i princip förbehållas fysiska personer som är bosatta iSverige och som redovisar inkomsi av jordbruksfastighet eller inkomst avrörelse. Förslaget innebär ocksä all handelsbolag, som ägs av här i riketbosatta fysiska personer, skall kunna göra avdrag med verkan vid delägarnastaxering. Remissinslansernahar i allmänhet inte haft någol atl erinra mot all avdragsrätlen begränsas lillfysiska personer och alt avdrag får göras bara i inkomstslagenjordbruksfastighet och rörelse. En remissinstans anser dock atl möjligheten atlutnyttja allmän investeringsreserv bör stå öppen för alla skattskyldiga sominle får använda investeringsfonder och alt ell dödsfall inte bör medföra attavsättning omöjliggörs. Vidare anser ell par remissinslanser atl avdrag bör fågöras också vid beräkning av inkomsi av hyresfastighet. Somjag har anfört bör de allmänna investeringsreserverna användas som ettstyrmedel i bl. a. konjunkturpoliliken. De arbeten som utförs på hyresfastighetär i stor utsträckning av sådant slag all tidpunkten för arbetena inle börbestämmas av konjunkturiägel. a. della skäl bör avdrag inte medges iinkomstslaget annan fastighel. Jag vill erinra om all någon sådan avdragsräiiinte heller föreligger enligt eller enligt förslagel tiil lag om allmäninvesteringsfond. I likhel med beredningen föreslår jag alltså alt avdrag föravsättning lill allmän invesleringsreserv begränsas lill alt avse inkomstslagenjordbruksfastighet och rörelse. 1och för sig finns det inle något som hindrar att exempelvis en ideell föreningeller en stiftelse driver jordbruk eller rörelse. Enligt min mening finns deldock inle anledning all ge dessa eller övriga juridiska personer, som inle kanutnyttja investeringsfondssyslemet, rätt att göra avsättning till allmäninvesleringsreserv. Denna räll bör i princip förbehållas fysiska personer. Ienlighel med det anförda har i 1 första stycket föreskrivits all avdragsrättbara lillkommer fysisk person och är begränsad till inkomslslagen jordbruksfastighetoch rörelse. Som förutsättning för avdrag anges all den skattskyldige skall havarit bosatt i vid utgången av det beskattningsår som avsättningenavser. Det är här fråga om det skatlerältsliga bosättningsbegreppet såsom delhar bestämts i punkl 1 av anvisningama till 53 § KL. Detla innebär bl. a. atten person som faktiskt har avflyttat från ändå under en övergångslidkan bli betraktad som bosalt här och därmed fö avdragsräii. Det kunde möjligenövervägas alt i stället låta avdragsrätten vara beroende av att faktiskutflyttning inte har skett. Jag anser det dock frän tillämpnings-synpunktlämpligare atl anknyta lill ett begrepp som redan har preciserats ilagstiftning och praxis. Dessulom fär det anses vara befogat frän materiell 1978/79:210 124 synpunklall låla den som i andra avseenden behandlas som oinskränkt skattskyldig fä delav avdragsräuen. I sammanhanget vill jag framhålla atl en förulsätlning föravdrag är alt den skaltskyldige inte under beskattningsåret har avvecklatverksamheten. har inle uttryckligen föreskrivits i I § eftersom del ändåfär anses framgå av de beslämmelser om återföring som jag skall behandla(11 S)- Iandra slyckel finns en bestämmelse om handelsbolag. Den överensstämmer iprincip med vad beredningen har föreslagil på denna punkl. Innebörden är alldel avdrag som fär tillgodogöras delägarna beräknas med hänsyn till denbehållna inkomsi hos bolagel som vid taxeringen skall fördelas mellandelägarna. Bestämmelsen fär i första hand betydelse vid tillämpningen av 2 §,till vilken jag slrax återkommer. Vidare föreskrivs att avsättning hoshandelsbolag ger rätt till avdrag bara under förulsätlning att samtliga andelari bolaget vid beskattningsårets utgång ägs av här i rikel bosatta fysiskapersoner. Tredjeoch fjärde styckena innehåller bestämmelser om dödsbon och dödsbodelägare.Enligt 53 § 3 mom. KL gäller all dödsboet för del beskattningsår dä dödsfalletinträffade beskattas för både den avlidnes och boets egna inkomster. Därefterbeskallas dödsboet som särskilt skattesubjekt. Om boetefter är oskiftai, behandlas det under vissaförutsättningar som handelsbolag, vilket innebär atl boets inkomster ochförmögenhet taxeras hos delägarna. Bestämmelserna om handelsbolagsbeskatlninghar tillkommit för alt förhindra atl förvaltning genom dödsbo utnytljas iskalleundandragande syfte. Innebörden av bestämmelserna kan uttryckas så attdödsboet i skattehänseende accepteras som förvaltningsform bara under den tidsom rimligen kan behövas för boulred-ningen. Mol denna bakgrund anserjag ilikhel med beredningen alt man inte bör tillerkänna dödsbon rält all utnyttjaden allmänna investeringsreserven, som ju förutsäits kunna bestå under så länglid som lio år. Vadjag nu har sagt bör dock inte gälla ulan undantag. Det kan inlräffa alt enskattskyldig vid sitt frånfälle har hunnit vidta anstalter lör invesieringunder en frisläppsperiod och har planerat att finansiera investeringen medinvesteringsreservmedel. Det kan i etl sådant fall vara oskäligt all dödsfalletskall helt stoppa möjligheterna all fä avdrag för avsättning lill invesleringsreserv.Jag förordar därför alt dödsboet för det beskattningsår då dödsfallet inträffarskall ha samma rätt lill avdrag som skulle ha tillkommit den avlidne. Avliknande skäl bör avdrag för avsättning i handelsbolag kunna medges när andel ibolagel vid beskattningsårets utgång ägs av dödsbo efter någon som har avliditunder beskaUningsåret och vid sill frånfälle var bosatt i . Regler avden innebörd som jag här har angivit finns i del föreslagna iredje stycket. Sammaskäl som lalar för all i princip vägra dödsbon avdragsräii talar för alldelägare i dödsbo som efter treårsperioden beskallas enligl reglerna för handelsbolaginte skall ha avdragsräii. Bestämmelse om deUa har tagits in i Oärde slyckel. 1978/79:210 125 Beräkningav avdraget (2 ) Iberedningens förslag begränsas avsältningsrätien lill av förvärvskällansnettointäkt före avsättningen och före schablonavdrag för egenavgifter.Avsättningen skall vidare uppgå till minsl . Denföreslagna begränsningen i avsällningsrälien har i allmänhel lämnats utanerinran vid remissbehandlingen. Frånnågra håll har dock påpekats all en egenföretagares avsäliningsun-derlag kommerall inkludera vad som molsvarar lön och sociala kosinader för ägare avfåmansbolag och alt della innebär en favör för egenföreiagaren. En länsstyrelseanser all avsättningen bör baseras på nettovinsten enligt resultaträkningen. ifrågasätter om inle avdragei bör begränsas så all inkomstenav förvärvskällan efter avsättningen inte understiger visst lägsta belopp. För egen del får jaganföra följande. Avsättning till investeringsfond baseras inte pä nettointäktenav viss förvärvskälla utan pä årsvinsten enligt fastställd balansräkning. 1avsätlningsunderiagei kan därmed ingå även skattefria inkomster och inkomsterhänförliga till andra inkomstslag än jordbruksfastighet och rörelse. Föregenföreiagare finns inte något enhetligt civilrättsligt ärsvinslbegrepp somkan uigöra underlag för beräkning av avsättning till invesleringsreserv.Avsättningen för därför baseras på nettointäkten av förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. 1förslagel lill lag om allmän investeringsfond begränsas avsättningen lill 50 %av årsvinsten. Även egenföretagarnas avsättningsrält bör begränsas.Avsättningen bör inie H överstiga viss del av nelioiniäkien. Enligl min meninginnebär beredningens förslag en lämplig avvägning. Jag föreslär därför i likhelmed beredningen alt avsältningsrätien begränsas lill av den vid laxeringenlill statlig inkomstskatt beräknade nettointäkten av förvärvskällan.Avsätlningsunderiagei böravse nettointäkten före schablonavdrag för egenavgifiermen efter t. ex. invesieringsavdrag och avstämning för egenavgifier. Ioch för sig kan det synas omotiverat alt en lill beskattning återfördinvesleringsreserv och tillägg som anges i 13 § lagförslaget skall kunna läggastill grund för ny avsättning. Prakliska skäl lalar dock för en sådan ordning.Del måste också beaktas att avsättningen är begränsad till avnelioiniäkien och alt dessutom hela avdragsbeloppei skall betalas in pä bank.Med hänsyn t ill detla anserjag all man bör godta all återförl belopp ochtillägg får räknas in i det avsätiningsgrundande beloppel. Jagansluler mig till beredningens förslag alt avdrag inte bör medges föravsättning som understiger 10 (X). och au avdraget skall medges med helttusental kronor. EnliglI § lagförslaget gäller i fråga om handelsbolag alt avdragei beräknas förbolagel. Den nu föreslagna begränsningen i avdragsrätlen innebäratt den 1978/79:210 126