prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — En grundregel i lagen är atl den somhanterar hälso- och miljöfarliga varor skall vidla de åtgärder och iakiia deförsiklighelsmåli som behövs för att hindra eller motverka att varorna fårskadliga verkningar. Detla innebär således bl.a. en långtgåendeundersökningsskyldighel. Tillverkare och importör har att vidla aktiva ålgärderför atl förvissa sig om sammansättningen av sina varor och klarlägga riskernaför skada på människan och miljön. Lagenom hälso- och miljöfarliga varor, som har formen av en central ramförfattning,ger också regeringen och berörda myndigheler långtgående möjligheler attkontrollera och ingripa mot olika kemiska produkler. Regeringen eller myndighetsom regeringen besiämmer kan således föreskriva atl vissa slag av hälso- ochmiljöfariiga varor får hanleras eller importeras endast efter särskilttillstånd eller atl för hantering eller import skall gälla särskilda villkor.Totalförbud mot användningen av vissa varor kan också meddelas. 283 Kommittéer: Del II Jo:7 Förde centrala bedömningar som är akluella vid lillämpningen av lagen om hälso-och miljöfarliga varor svarar produklkonirollnämnden som adminisirativi ärknuten lill stålens naturvårdsverk. Som ledamöier i nämnden ingår chefen förnalurvårdsverket, som också är nämndens ordförande, saml cheferna förarbeiarskyddssiyrelsen, , livsmedelsverket, lanlbruksstyrelsenoch . Dessulom ingår representanter för arbetslagarna ochnäringslivet i nämnden. är naturvårdsverketsproduktkontrollbyrå, som även svarar för tillsyn överefterlevnaden av lagstiftningen om hälso- och miljöfariiga varor. Produktkontrollnämndensfrämsta uppgift är att meddela generella föreskrifter om import och hanteringav hälso- och miljöfarliga varor, all leda, samordna och i slorl övervakaproduktkontrollen samt aU i övrigt fungera som cenirali organ för ärenden somkan aktualiseras genom lagen om hälsooch miljöfarliga varor. Bland nämndensuppgifter ingår att ta initiativ lill och samordna kartläggning ochundersökning av varor som kan misslänkas vara farliga. Nämnden handläggervidare bl.a. ärenden rörande regislrering av bekämpningsmedel. Delcentrala ansvaret för den löpande tillsynen över efterievnaden av lagen och medstöd av denna meddelade föreskrifier har, med visst undanlag,arbeiarskyddssiyrelsen inom sitt verksamhetsområde och iövrigt. Under arbeiarskyddssiyrelsen ulövas den närmare tillsynen avyrkesinspektionen. I övrigi utövar den närmare tillsynen inomlänet och hälsovårdsnämnden den omedelbara tillsynen inom kommunen. I fråga omtransport av hälso- och miljöfarlig vara med luftfartyg eller fartyg ulövastillsynen av vederbörande centrala förvaltningsmyndighet, dvs. 1973:17 med förslag till lag om hälsooch miljöfarliga varor, m.m. som lågtill grund för beslut om produktkonlrollens organisation anfördedåvarande chefen för bl.a. att det kunde bli anledningall se över organisationsfrågorna i deras helhet när resultatet avarbetsmiljöulredningens och miljökontrollulredningens fortsatta arbete förelåg.Intill dess fick den föreslagna organisationen belraklas som ett provisorium. som arbelsmiljöutredningen har numera slutfört sittarbele. I samband med behandling av förslag lill ny arbetsmiljölagm.m. har bl.a. gett regeringen lill känna vad socialutskottet ochjordbruksutskottet anfört beiräffande den statligaproduktkonirollorganisationen (prop. 1976/77:149, mot. 1976/77:1675, SoU1977/78:1, rskr 1977/78:18). Jordbruksutskottetframhåller i denna fråga, med instämmande av socialutskottet, atl siarka skällalar för atl en översyn av den statliga produktkonirollorganisationen nukommer till stånd. Översynen bör enligt utskottet i överensstämmelse med vadsom anförs i moiionen 1976/77:1675 syfta till en planmässig resursuppbyggnadsom möjliggör effektivast möjliga kontroll av hälso- och miljöfariiga ämnen ochsom motsvarar utvecklingens krav. Utskottet finner del naluriigt attproduktkontrollnämnden ges en mera självständig ställning. Det finns dockenligt utskottets mening inte anledning för att redan i deltasammanhang la definitiv ställning lill sådana frågor som kanslielsorganisatoriska uppbyggnad och placering i administrativt hänseende. Vidöversynen bör det enligt utskouet las fram underlag som kan läggas lill grundför beslut i sådana frågor. DelIIJo:7 Skr 1978/79:103 284 Föregen del vill jag framhålla alt jag ser del som en av de viktigaste frågornainom miljövårdsarbetet all få till stånd en effektiv kontroll över hälso- ochmiljöfarliga varor. Gällande lagstiftning ger, somjag inledningsvis redovisat,mycket långtgående möjligheter till ingripande mol produkter som kan befarasmedföra skada på människor eller i miljön. Konirollorganisa-tionen harsuccessivt förstärkts . Som också uttalat talardock olika skäl för att en översyn av den statliga produktkonirollorganisationennu bör ske. En särskild kommitté bör tillkallas föratt göra denna översyn. Produktkonirollfrågornaberör ell flertal olika myndigheler. De vikligaste av dessa är förelrädda inämnden. Kommittén bör kartlägga de resurser för produktkonlroll som finnssåväl inom produktkontrollnämndens kansli som hos övriga berörda myndigheter.Kommittén bör vidare kartlägga förekommande former för behandling avavgränsnings- och samordningsfrågor mellan berörda myndigheter. Medutgångspunkt i denna beskrivning av produktkontrollorganisationens uppbyggnadbör kommittén göra en ulvärdering av produklkonlrollverksamhelen under denfemårsperiod som gåll sedan den nuvarande organisationen infördes. Medproduktkontroll avser jag därvid frågor inom lillämpningsområdel för lagen omhälso- och miljöfarliga varor. Motbakgrund av en sådan utvärdering av det hiuillsvarande arbetet bör kommitténöverväga vilka åtgärder som behöver vidlas för alt effektiviseraproduktkonlrollen. Kommittén bör därvid med beakiande av vad anförtpröva säväl resursfrågor som behovet av förändringar av den nuvarandeorganisationen. Isamband med alt produktkontrollnämnden inrättades behandlades bl.a. olikafrågor rörande samordningen mellan skilda organ avproduktkontroll-verksamhelen. Del är nödvändigi att olika samordningsaspekterbeakias också vid den kommande översynen. Vid sina överväganden bör kommitténutgä frän att det också i fortsättningen bör finnas ett centralt samordnandeorgan inom produktkontrollområdet med ansvar t.ex. för sädana frågor som denfortsatta uppbyggnaden av produktregistret. Sammansättningen av delta organ börövervägas. Kommittén bör vidare utgå från atl inte alla uppgifter inomproduktkontrollen kan tas om hand av detta organ. Det är därvid angeläget attkommittén ingående prövar hur ansvarei för behandlingen av olikaproduktkontrollfrågor bör fördelas mellan del cenlrala samordnande organet ochövriga myndigheter såsom i första hand nalurvårdsverket och arbeiarskyddssiyrelsen.Klara principer för ansvarsfördelningen bör därvid eftersträvas. Vid prövningenbör beaktas de reformer av lagstiftning och organisation inom t.ex.arbetsmiljö- och konsumentområdena som skett sedan den nuvarandeproduklkontrollorganisationen inrättades . Vidare bör hänsyn las lillutvecklingen inom berörda områden. Det nära sambandet inom miljöskyddet mellankontrollen av de kemiska varor som används i industriella processer ochåtgärder för att minska utsläppen från dessa processer är exempel pä frågor avbetydelse i detta sammanhang. Kommiuén bör redovisa för- och nackdelar vidolika organisalionsalternativ där en större resp. mindre del av det samladearbetet med produktkontroll-frågorna läggs på det samordnande organet och desskansli. Därvid bör särskilt belysas hur lillgängliga resurser kan utnyttjas påmest effektiva sätl. Kommittén bör vidare beakta vad regeringen anfört ikommittédirektiv (1978:40) om tilläggsdirektiv till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare angående finansiering av reformer. 285 Kommittéer: Del II Jo:8 Kommitténsarbele bör inriklas på frågor som gäller produktkonlrollens organisaiion.Lagstiftningsfrågor bör således i allmänhet inte tas upp annat än om de harsamband med de organisationsfrågor kommittén behandlar. I den mån kommitténfinner att vissa förändringar när det gäller lillämpningsbe-stämmelserna tillde centrala ramfdrfailningar som reglerar produklkoniroll-frägor kan bidra tillatt effeklivisera produktkonlrollen bör kommittén dock kunna lägga fram förslaghärom. Kommittén bör också i övrigi vara oförhindrad att ta upp sådana frågorsom har samband med en översyn av produktkontrollens organisaiion. Resultatetav kommitténs arbete bör redovisas före uigången av . Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för atltillkalla en kommitté med högst sex ledamöier för översyn av produktkonlrollensorganisaiion, atlutse en av ledamöterna atl vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta tionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 8.Tilläggsdirektiv till utredningen (Jo 1973:04) om bevarande av genetisktmaterial Beslutvid regeringssammanlräde den 5 okiober 1978. Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av Kungl. ;s bemyndigande lillkallade dåvarande chefen förjordbmksdepartemenlet en sakkunnig med uppdrag att utredafrägan om bevarande av genetiskt malerial. Den sakkunnige, som anlog namnetgenbankutredningen, har avgivit delbetänkandel (Ds Jo 1975:5)Genbank för jordbruks-och trädgårdsväxter. Betänkandet har sedermera legat tillgrund för överiäggningar mellan nordiska experter om inrättande av en gemensamnordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter. Nordiska Ministerrådethärden beslulal all fr.o.m. den inrätta en gemensamnordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter. Iapril 1975 biföll dåvarande jordbmksminislern framställning frångenbankutredningen atl fortsätta sitt arbete rörande bevarandet av genetisktmaterial av kulturväxter med atl uireda skogsbmkets behov av genbank.Ulredningen förväntas avlämna delbeiänkande om skogsbrukels behov av genbankunder höslen 1978. Påhusdjursområdei bevaras genetiskt malerial i viss utsträckning genomseminföreningarnas försorg. Sålunda har vissa seminföreningar en plan för Del II Jo:9 Skr 1978/79:103 286 attbevara sperma av mjölkboskap. Vidare bevarar vissa avelsföreningar, djurparkerm.fl. djur från särskilda lantraser. kan noteras alt det f n. intefinns något program för atl bevara sperma av svin. Enligt min mening är delangeläget alt del arbete som här bedrivs blir närmare karllagt ochdokumenterat, särskilt vad gäller de ekonomiski betydelsefulla husdjursslagen. Jaghemsläller all regeringen utvidgar utredningsuppdraget till all även avse enkartläggning av arbelel med bevarandet av genetiskt malerial påhusdjursområdet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 9.Översyn av industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. Departementschefen,slalsrådet , anför. ISverige, liksom i flerialel västeuropeiska länder, tillämpas inom jordbruksprisregleringenen s.k. producentprislinje. Detla innebäratt producentpriserna påjordbruksprodukter genom ell gränsskydd och en reglering av utrikeshandelnhålls på en högre nivå än vid hell fri import. Den induslri, främsilivsmedelsindustrin, som använder jordbruksråvaror i sin tillverkning måstedärför köpa såväl importerade som inhemska råvaror till ett pris som i regel ärhögre än världsmarknadspriset. Om inga särskilda åtgärder vidtas kanföljaktligen denna industri komma i ett sämre läge än konkurrenter i andraländer med lägre prisnivå på jordbruksråvarorna. En sådan lägre nivå kan varamarknadsbestämd eller uppnådd genom någon form av prisuljäm-ning. Föratl neutralisera den inhemska industrins konkurrensnackdel till följd avjordbruksprisregleringen finns fn. flera olika syslem förråvarukostnads-utjämning. Föråtskilliga livsmedelsinduslriprodukter sker utjämningen antingen genom ettinternt syslem med utjämningsbidrag motsvarande råvarufördy-ringen lill följdav jordbruksprisregleringen eller genom ett externt syslem med införselavgifterresp. exportbidrag motsvarande denna fördyring. För vissa industriprodukter sominnehåller feilvaror eller stärkelse sker prisutjämningen inom ramen förfetlvamregleringen resp. stärkelseregleringen. Förändraindustriprodukter sker utjämningen genom att industrin erhåller befrielse fråneller återbetalning av införselavgiften för de jordbruksråvaror som använis.Tullar används också som medel au uppnå prisuijämning. Kostnaderna förprisutjämningssysiemen finansieras pä olika säll, nämligen genom en särskildutjämningsskatl, interna avgifter, statliga införselavgifis-medel och direktabudgetmedel. Nuvarandeuppbyggnad med flera olika utjämningsoch flnansierings-system har skettsuccessivi varigenom utjämningen blivii svåröverskådlig och adminisirativikomplicerad. Den senasle översynen ägde rum . 287 Kommittéer: Del II Jo:9 Detär angeläget alt en total översyn av de olika systemen för industrinsråvarukostnadsuljämning nu komnier till stånd i syfte bl.a. att finna ettförenklat och om möjligl enhetligt system. I proposilionen om nya riktlinjerför jordbrukspolitiken, m.m. (prop. 1977/78:19) anmälde dåvarande chefen förjordbmksdepartemenlet att en särskild översyn skulle företas. Jag föreslår nuatl en kommitté tillkallas för att göra denna översyn. Som grund för översynenbör ligga behovet av prisutjämnande ålgärder lill förmån förden del av densvenska industrin som är utsatt för konkurrens från andra länders industrier,vilka har lillgång lill jordbruksråvaror till världsmarknadspris. Åtgärdernabör i görlig mån neutralisera verkningarna av den fördyring avjordbruksråvarorna som aren följd av jordbruksprisregleringen. Översynen börinnefatta en kartläggning av vilka industriprodukter och råvaror som böromfattas av prisuljämningen. Finansieringsfrågan bör ägnas särskilduppmärksamhei. Vid översynen bör även undersökas behovei av en särskildlagstiftning på områdel liksom hur systemet lämpligen bör administreras.Internationella åtaganden enligt EG-, EFTA- och GATT-avtalen bör beaktas. För vissalivsmedelsprodukier utgår tull efter varans viki inkl. deialjhan-delsemballage.Generaltullstyrelsen har i skrivelse föreslagil altbestämmelserna för fiertalet av dessa produkler skall ändras så att tullenberäknas efter neltoviklen i likhet med vad som gäller för andra vikttullvaror.Slyrelsen anser att det är opraktiskt all i den tullplikliga vikten inbegripanärmasle emballage efiersom vägning i samband med lulltax-eringen endaslförekommer i undantagsfall. Tulllaxeringen sker numera på grundval avimportörens uppgifter i tulldeklarationen, vilka uppgifter i sin lur grundarsig på uppgifter på förpackningarna om innehållets neliovikl och motsvarandeuppgifter i fakturorna. Angivna förslag bör prövas vid översynen av de olikasystemen för industrins råvarukostnadsutjämning. Eventuella förslag lilländrade bestämmelser för lullviklsberäkningen bör utformas med beaktande avkonsekvenserna för lullskyddet för produktionen av livsmedelsindustriprodukter. Samrådbör ske med lrädgårdsnäringsulredning(Jo 1974:09) som bl.a. skallpröva lullskyddet för beredningar av köksväxier, frukter och andra växtdelar. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen bemyndigarchefen för atltillkalla en kommitté med högst elva ledamöier med uppdrag atl se över de olikasystemen för industrins råvarukostnadsuljämning, m.m., altutse en av ledamöterna atl vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annal bilräde åt kommittén. Vidarehemsläller jag att regeringen föreskriver atlkosinaderna skall belasta tionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Del II H:l Skr 1978/79:103 288 Verksamhetsförhållandena och finansieringssituationen för mindre företaginom servicenäringarna Departementschefen,statsrådet , anför. Ipropositionen 1977/78:8 om åtgärder på distributionsområdet behandlas bl.a.frågor om förbättrade förutsättningar för mindre handelsenheter (s. 80 ff). Jaganförde då att finansieringssitualionen inom detaljhandeln och andranäraliggande spörsmål borde las upp lill behandling i ett vidare perspektiv ändel dä behandlade. Bland de näraliggande spörsmålen nämnde jag frågan om attförbättra finansieringsmöjligheterna för företag som önskar slå särskilt obundnagentemot leverantörsintressen. Vidare tog jag upp behovet av råd och hjälp tillde mindre företagen inom servicenäringarna i frågor rörandemarknadsförutsättningar, utbildningmöjligheler, företagsadministration m.m.,som särskilt i ell inledningsskede kan vara påtagligt. Mol denna bakgrunduttalade jag alt en särskild kommitté borde tillkallas för atl prövaverksamhelsförhållandena och finansieringsitualionen för mindre företag inomservicenäringarna. Jaghar i min anmälan till propositionen om åtgärder för atl främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling (prop. 1977/78:40, bil. 4) närmare utvecklatmin syn på frågorom finansieringsstöd och rådgivning för företag inomservicenäringarna och därvid anfört följande. Närdet gäller finansieringssituationen för företag inom servicenäringarna är detfrämsi två i och för sig sammanhängande problem som enligt min mening särskiltbör belysas. Del ena är den i bankmässig mening lägre kreditvärdighet som dessaförelag ofta har. Det andra är del beroende av exempelvis leverantörer som kanfölja av alt företagen på grund av den bristande kreditvärdigheten ofta måsleordna stora delar av sin finansiering genom leverantörskrediler. Företaginom servicenäringarna äger sålunda sällan anläggningstillgångar till merabelydande värden, varför möjligheterna att anskaffa främmande kapital genominteckningar i fasl egendom är begränsade. Även lån mot säkerhet iföretagsinieckningar kan vara svåra att erhålla. Särskiltbesväriig blir avsaknaden av reella belåningsbara tillgångar vid nyetableringav företag av oprövad typ. Det kan därför vara svårt alt lånefinansiera nyaaffärsidéer. Även vid utvidgningar eller ombyggnader uppstår särskilda problemför förelag inom servicenäringarna. Somjagnyss har anförl ordnar många förelag inom servicenäringarna stora delar av sinfinansiering genom leverantörskrediler eller genom andra utfästelser frånleverantörshåll. En sådan finansiering kan föra med sig ett 289 Kommittéer: Del II H:l Särskilt från konkurrenssynpunkt kan en sådanordning synas betänklig. har bildals inom vissa branscher för alt motverka debindningar som leveranlörsbunden finansiering för med sig. Inom främsidagligvarusektorn verkar sålunda AB Handelskredit med en utlåning som riktarsig till förelag som önskar vara mindre knutna lill grossisiiniressen. Förslaghar förts fram om statliga insaiser för alt förstärka denna verksamhet. Molbakgrund av det anförda bör den av mig förordade kommittén fä i uppdrag attnärmare undersöka finansieringsmöjligheterna för småföretag inomservicenäringarna. Härvid bör uppmärksammas i vad mån brist på lämpligakrediter begränsar innovalionsmöjlighelerna eller i övrigi förhindrar en från allmänsynpunki önskvärd utveckling av dessa företag samt hur sådana effekier i såfall kan motverkas. Kommittén bör också särskilt undersöka omfattningen av denfinansiering som på något sätt härrör från leveranlörsföretag saml övervägafrågan om förbättrade finansieringsmöjligheter för företag som önskar ståsärskilt obundna gentemol leverantörsin-iressen. Vad beträffar övervägandena idenna del vill jag även peka på de lånemöjligheler som de båda halvslatligaföretagen erbjuder eller kan erbjuda. Närdel gäller rådgivning och annan företagsservice finner jag att det finnspåtagliga behov av sådan service inom såväl tillverkningsnäringarna somservicenäringarna. Behovet av råd och hjälp i frågor rörande marknadsförut-sätlningar,utbildning, företagsadministration m.m. torde sålunda vara likartade inom olikadelar av näringslivet. Detkan diskuteras hur en sådan rådgivning bör vara organiserad för olika branscheroch vilket behov som kan finnas av särskilda statliga insatser.Köpmannaförbundet har sålunda i skrivelse pekat på altförbundet - genom bl.a. sina länsorgan - redan fullgör funklioner som rådgivaretill butiksdetaljhandeln. Detaljhandeln får också i vissa fall förelagsserviceav leveranlörsföretag. Särskilt utvecklad är denna på daglig-varusidan, menexempel finns också inom bensinhandeln, järn- och färghandeln ochblomsterhandeln. Envikiig uppgift för kommittén blir därför att utvärdera den rådgivningsverksamhetsom fn. tillhandahålls företag inom servicenäringarna. Om denna behöverförslärkas i något hänseende bör del vara nalurligt för kommittén all i försiahand pröva om detla kan ske inom befintliga organisaiioner och hurförstärkningen skall finansieras. En fråga som givelvishänger nära samman med rådgivningsverksamheten är utbildningsmöjligheterna förföretagare. Med förbäitrad utbildning kan behovei av rådgivning minskas. Chefenför industrideparlemenlet kommer efter samråd med mig att förorda all deförstärkta utbildningsmöjligheter för företagare som han då ämnar föreslå ävenskall avse företagare inom delar av servicenäringarna. Kommittén bör dock kunnaöverväga om särskilda utbildningsinsatser kan behövas för sisinämnda kategori. Avvad jag nu har anförl framgår atl kommittén tämligen förutsättningslöst börundersöka behovei av finansieringsstöd och rådgivning för förelag inomservicenäringarna. Även olika lösningar i organisatoriskt hänseende m.m. avseskunna prövas. Det finns dock skäl atl redan nu förstärka möjligheterna lillsådant stöd för vissa avgränsade företagsgrupper. Chefen förindustridepartementet kommer all föreslå att målgruppen förföretagareföreningarnas verksamhet vidgas. Efter samråd med mig kommer \9Riksdagen 1978/79. Del II H:l Skr 1978/79:103 290 handärvid atl föreslå alt även tjänsteproducerande företag, som har direktanknytning till de tillverkande företagen, skall kunna anlita företagareföreningarna.Även produktionsvaruinriktade partihandelsförelag avses t.v. ingå i målgruppen.Frågan får sedan närmare prövas i den uiredning jag kommeratt ta initiativlill. Jaghar vid mina närmare överväganden funnil all utredningsuppdraget bör anförtrosen särskild utredare. Denne bör nu tillkallas. Beträffande utredningsarbetetvill jag ytteriigare anföra följande. Regeringenhar i propositionen om ålgärder på distributionsområdet lämnal förslag omsärskilda ekonomiska stödåtgärder lill dagligvarubutiker m.m. inom glesbygder,skärgårdar och andra områden där servicesituationen är eller kan bliolillfredsslällande. Frågor om omfattningen av sädana särskilda åtgärder ochtillämpningsområdet för dem bör i princip inte prövas av uiredaren. Denne börheller inte pröva sådana frågor som hotell- och restaurangulredningen (H1974:01) har övervägt och som väntas bli redovisade kring årsskriftet1977-1978. Jagvill påminna om del nämnda förslaget all ocksä produktionsvaruinriktadepartihandelsförelag t.v. skall ingå i målgruppen för den verksamhet somföretagareföreningama svarar för. Utredaren bör mot bakgrund av sinaövriga överväganden pröva hur den stödjande verksamheten gentemot partihandelnpå sikl bör vara beskaffad. Omuiredaren vid sina överväganden skulle finna alt ett stöd från det allmännassida till finansierings- och rådgivningsverksamheten för mindre och medelstoraförelag inom servicenäringarna behövs, bör förslag lämnas även om hur detallmännas inflylande över verksamhetens utformning bör vara beskaffad. Detär självfallel angelägel all utredaren bedriver sitt arbete i nära samråd medföreträdare för bl.a. berörda näringslivsorganisationer. Jag har funnit altnägra av de närmast berörda större organistionerna bör beredas möjlighet attdirekt delta i utredningsarbetet genom representation i en grupp sakkunniga somkontinueriigt bör följa arbetet. Samrådbör vidare ske med statens industriverk och de utvecklingsfonder, somregeringen har föreslagil skall inrättas länsvis, samt med de finansieringsinstitut,som kan beröras av utredningsarbetet.