prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Den innebär atl del skulle strida mol skogsvårdslagensbestämmelser att ha kvar lövskog, vilket i sin tur skulle strida motskyldigheten att ta hänsyn till naturvårdens inlressen i vissa fall. Detskulle t. o. m. kunna leda till att man blir skyldig atl avveckla produktivbarrskog till förmån för något annat snabbväxande trädslag eller s. k. energiskog,eftersom det avgörande kriteriet är "den tillväxt som är möjlig".Länsstyrelsen föreslår att 6§ formuleras mindre kategoriskt och dessutom så attmöjlig tillväxt inte skall vara enda bedömningsgrund för huruvida ny skog böranläggas. 4.23 i län: Allmänt. rationellt och riktigt att lagen utformas som enramförfattning med särskild lillämpningsförfatlning där detaljbestämmelsernakan ändras i takt med att skogsbrukssätlen förändras genom ny teknik m. m. Länssiyrelsen lillsiyrker förslaget till ny skogsvårdslag. ----- angelägel att ramlagstiftningen ges en mer distinktutformning så att tolkningen av skogsvårdslagen underiättas.Tillämpningsföreskriftema bör utformas i samråd med företrädare för det praktiska skogsbmket och bli föremål för remissförfarande.- 1 paragraf 1 har man betonat att den bärandetankegången bör vara att åstadkomma en hög och jämn virkesproduktion. Det måstedärför ställas stora krav på dess utformning så att inriktningen blir såvälnationalekonomiskt som företagsekonomiskt acceptabel. Från denna synpunkt ärdet betänkligt att den ekonomiska skäligheten inte kommer till uttryck i lagtexten.Enligt uppfattning bördetta liksom tidigare komma till uttryck i8 I. Vidare bör under 1 § hänsyn till naturvårdens intressen anges på sammasätt som i nu gällande skogsvårdslag. Inledande bestämmelser.- finner delrationellt och riktigt atl lagen skall omfatia all skogsmark . Anläggningar av ny skog. anser det viktigtatl röjning ingår i beslåndsanläggningsfasen och atl röjning utföres tillproduktionsförband. Del är även väsentligt alt det uppdämda röjningsbehov somi dag finns i möjligasle mån åtgärdas. 1978/79:110 153 all skogsvårdssiyrelsen fär förstärkta resurer för altkunna påverka skogsägarna i denna riktning. ----- Det är nödvändigt att man i 86 punkt 3 definierarvad som avses med olämpligt irädslag. Uldragel lill sin ytterstakonsekvens skulle denna punkt kunna innebära att lövskog i större ellermindre omfattning tvångsvis skulle avverkas för att ge plats åtbarrskogsplanteringar . Lagpunkten kan få omfattande negativa konsekvenser förnaturvården i slort. anser att lagtexten på denna punkt böromarbetas och ges en klarare utformning så att detta ej kan inträffa. Detsammasynsättet vill även anlägga på 8 7 vad avser så kalladurskogsbestånd, i vart fall tills dess invenieringar företagils som utpekarvilka urskogsbestånd som bör finnas kvar med hänsyn till naturvårdensintressen, förslagsvis . Avverkning.------- Anmälningsplikten vid slutavverkningser länssty relsen som positiv. Det bör---- prövas om inle i 25 8 i lagförslagetskall intagas en bestämmelse, som möjliggör att ett beslut om föreläggandeeller förbud kan träda i kraft utan hinder av besvär.Tillsynsmyndigheten skall således kunna förorda att dess beslut skall ländalill efterrättelse . Det är en brist i lagförslaget atlbesvärsbestämmelser helt saknas i lagen.--- 4.24 Fem av i län ordinarieledamöter (, , , och ) samt två av suppleanterna (och ) anför i reservation; Förslagetlill ny lag bedömer , bör ytterligare skärpas under paragrafen 7lill följande lydelse; Om skogsbestånd är så överårigt att markensvirkesproducerande förmåga tillgodogöres i ringa utsträckning skallskogsvårdsstyrelsen föreskriva att beståndet slutavverkas och ny skoganläggas. 4.25 i : Allmänt. All dennya skogsvårdslagen föreslås få formen av en ramförfatlning finner ändamålsen ligt tillstyrker atlsärskilt tillstånd inte längre skall krävas för omläggning av skogsmark förannal ändamål än skogsproduktion.---- Liksom utredningen finnerlänsstyrelsen det angeläget atl ges möjlighet atlpåverka andra myndighelers beslut om ianspråktagande av skogsmark, t. ex. förkraftledningar, vägar och större militära anläggningar. De berördamyndigheterna och organen borde åläggas samrådsskyldighet medskogsvårdssiyrelsen i dessa frågor. Förslaget alt skogsvårdslagen i fortsättningen blirlillämplig på all skogsmark tillstyrkes liksom förslaget att skogsmarkensägare skall vara ansvarig enligt lagen. Anläggning av ny skog.------ Utredningens förslag attutvidga röj ningsskyldigheten att avse röjning i produklionsfrämjande syfte tillstyrks. tillstyrker även förslaget att utvidga återväxtskyldigheten vid skador på skogen. Även förslaget om skyldighet all sörja för återväxt efter avverkning av bestånd, som genom gleshet, av annan orsak än av verkning eller skador, eller genom olämpliga trädslag har en oförsvarligt låg tillväxt, tillstyrkes. förutsätter då atl stor hänsyn i dessa fall kan tas lill naturvårdens och andras intressen, eftersom bestånd av här Prop.1978/79:110 154 aktuellt slag ofta uigöres av lövskog, hagar och gärdesbuckur. Det är inte acceptabelt atl skog av hög ålder ellerrötungrepp självgalliar sig och förstörs. Ulredningens förslag om avverkningoch återväxtskyldig-het i fråga om sådan skog tillstyrkes även. Utredningens förslag beträffande regler för gränsdrugningenmellan utvecklingsbar och ej utvecklingsbar skog tillstyrkes. -------- AU jämnhetskravel slopas på de minsla enheternatillstyrks ock så. Gränsen 50 m'sk i produklion bör kompletteras med en arealgräns, förslagsvis15 ha.-- Utredningen föreslår atl avverkning får bedrivas endust antingen som ändamålsenlig gallringeller som slutuv verkning som är ändamålsenligt för anläggning av ny skog. anser att detta i princip är riktigt och tillstyrker förslaget. Länssty relsen anser, att mindre husbehovsuttag i fortsättningen bör kunna ske inte som plockhuggning utan som ändamålsenlig gallring antingen i den rena gallringsskogen eller vid behov i skog som i och för sig är slutavverknings mogen. Större husbehovsavverkningar bör kunna ske i form av ändamåls enlig slutavverkning. Svårföryngrad skog och skyddsskog. Skötseln av desvårföryngrade skogarna och skyddsskogarna bör som utredningen föreslår även ifortsättningen regleras genom särskilda bestämmelser i skogsvårdslagen. förutsätter all skogarna inom ifortsättning en förklaras som svårföryngrade. All skogen på Avanäset på klassas som skyddsskog är onödigt,- . -------- anser-- att nuvarande regleromhusbehovsut tag bör ändras så att de blir tillståndsplikliga såsom avverkningarna för av salu är enligt nuvarande lag och detta oberoende av om uttagen sker i form av slutavverkning eller gallring. Med hänvisning till det anförda avstyrker länsstyrelsejiutredningens förslag om att gallring skall få ske utan tillstånd. anser att ----- tillstånd skall krävas för gallring i medelålders och äldre skog. förutsätter att utsyning i svårföryngradskog även i fortsättningen får ske kostnadsfritt och att stickvägsplaneringfår ingå i den fria utsyningen.--- 1 fråga om skogar, som förvaltas avfackutbildad personal, t. ex. statens och kyrkans skog, bör allutsyning kunna ske av vederbörande själva. Skogsvårdssiyrelsen gör vidtillståndsgivningen endast stickprovskontroller. Enligt nuvarande regler krävs ingen särskild anmälan avavverkning inom svårföryngrad skog. Ansökan om avverkningstillstånd ersättersådan anmälan. förutsätter alt denna ordning får gälla även iframliden. Vad ulredningen framför underdenna rubriktillstyrks. Murknadsjöring av skogsodlingsmalerial. Länsstyrelsenställer sig positiv lill utredningens förslag. Utredningens förslag tillstyrks. tillstyrker det framlagdaförslaget. 4.26 i : Allmänt. ----- till ulredningens förslag lill ny skogsvårdslag. Anläggning av ny skog.----- 1 ansluining lill förslageitill 5 7 i skogs vårdslagen vill erinra om. att överåriga bestånd av "natur- skog" kan vara av slort intresse dels som s.k. genbank, dels ur natur vårdssynpunkt. 1 de fåtaliga fall där kan antas behöva tillgripa ett åläggande enligt denna paragraf bör därför samråd ske med . Prop.1978/79:110 155 4.27 Län.sstyrelseni län: / fi. fast principen om hög virkesavkastning. Länsstyrelsentillstyrker detta ----- . Däremoi unser utt skäl inte föreligger atl ta bort hän synen till nuturvården ur I S trots ull det sladgas om naturvårdshänsyn i 22 S. föreslåralt I S får följande lydelse. Skogsmark och där på vuxunde skog skall skötus sä att den varaktigt ger en med hänsyn till murkens virkesproducerande förmåga hög avkastning varvid tillböriig hän syn skull lugus lill övriga allmänna och enskilda intressen. Länssiyrelsen anser allskogsmarksbegreppel lag är i stort behov av ändring. Ändringen bördock enligt mening gå i en annan riktning än vad utredningenföreslår. Skogsmarksbegreppet bör anknytas till kommunernas översiktliga markanvändningsplaner.Härigenom löses även sådana frågor som utredningen avser lösu med 3 S iförslaget Oklarheterna om sambandet mellan begreppet skt)gsmark iskogsvårdslagen och begreppet pågående markanvändning i t. ex. den fysiskariksplaneringen och naturvårdslagstiftningen skulle också kunna lösas.Länsstyrelsen ifrågasätter lämpligheten av att ensam skallavgöra vad som bör betraktas som skogsmark. 1 förstu hand bör detta vara enfråga för kommunerna i samråd med , ,lantbmksnämnden m.fl. d.v.s. i princip enligt vad som skell i den fysiskariksplaneringen. Det skogsmarksbegrepp utredningen föreslagil anserlänsstyrelsen i ett icke ringa antal fall strida mot andra allmänna ochenskilda intressen. föreslår därför all det nuvarandeskogsmarksbegreppel bibehålles i avvaktan på en ny utredning, som bör sökaanknyta skogsmarksbegreppet till generalplanemäs-siga överväganden. Dettainnebäratt de mot 882 och 3 i förslaget svarande delarna av gällande lagkvarslår. tillstyrker att skogsvårdslagen göres tillämplig förall skogsmark. Anläggning av ny skog. Närdet gäller anläggning av ny skoghar länssty relsen inget alt erinra mot lagförslaget under förutsättning av att hänsyn till nalur- och miljövårdsiniressei och till enskilda intressen kommer till ut tryck i I S. Förslaget slår- i uppenbar slrid mol det allmännas slrävan atl skydda lövskogsmiljöer och urskogsliknande bestånd avolika slag och en varierande landskapsbild-- . I 22 8 om naturvårdshänsyn bör förtydlighets skull i andra siycket inskjutas "vad beträffar skogsmark". 4.28 i : I §. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är målformuleringen för det framlida skogsbmkel alltför ensidigt inriktad på virkesproduklion. En bättre och tydligare formulering vore exempelvis .... varaktig virkesavkastning och hög volymproduktion med hänsyn till miljö-, sysselsättnings- och lönsamhetskrav. Enligt uppfattningskall skogs vårdslagen ej gälla inom områden som avsatts som naturreservat, oavsett om skogsbrukel regleras i reservatsbeslutet eller ej. Även om skogen inte har något primärt skyddsintresse enligt reservatsbeslutet och därför kan ske ej reglerats, är skogen och dess skötsel av vital betydelse för upplevel sen av naturreservatet skog bör därför skötas efter det syn sättet och skötseln helt regleras i skötselplanen. vill understryka atl avverkningsanmälan även i fortsättningen skall inlämnas. samband med anmälan bör slopas, då dessa onödigtvisförsvårar handläggningen. Prop.1978/79:110 156 Naturvårdshänsyn.--- Inom de områden som särskiltavgränsats av enligt 4 8 kungörelsen (1974: 1029) omanmälan av skogsavverkning eller enligt 20 8 naturvårdslagen synes detlämpligt att prövningen rörande naturvårdshänsynen endast sker enligtnaturvårdslagen. ----- föreslår att bestämmelsen om böter förbrotl mot naturvårdsföreskriftema i skogsvårdslagen utgår. föreslår att lagen förses med reglerom fullföljd av talan mot beslut enligt lagen. 4.29 i : Naturvårdshänsyn.Utredningens starka koncentration till produktionsförmåga och produktionsförutsätlningar har medfört att de totala samhällsaspektema på utnytijandet av skogsmarken kommit att behandlas mera översiktligt eller i vissa fall rent av bristfälligt. Konsekvensema för naturvården och påverkan av kraven på rekreations- möjligheterna har utredningen behandlat mycket kortfatiat och de direkta miljövårdskonsekvenserna i form av hydrologiska effekter, försurning m. m. har överhuvudtaget inte behandlats. Det är erforderligt att skogsbmkets inverkan pånaturmiljön penetreras mera ingående än vad som skett. anser det moti verat, att hänsynen till naturvårdens intressen - precis som i nuvarande skogsvårdslag - intages i den föreslagna lagens förstaparagraf och inte som i lagförslaget ges en mera undanskymd plats, omän med egen paragrafbeteckning (22 8). Övrigt.-------- Då lagförslaget medger atttillsynsmyndighet (skogssty relse och skogsvårdsstyrelse) utfärdar vitesförelägganden av måhända be tungande slag för enskilda får det anses vara av stor belydelse alt entydiga besvärsregler införs i den nya lagen. 4.30------------------------------------------------------------ Länsstyrelseni : Allmänt. ansluta sig till det i utredningen framlagdaförslaget till ny skogsvårdslag--- . ----- De föreslagna skärpningarna av kraven påskogsbrukets skötsel allmänt sett har stöd i statsmaktemas åren 1972 och 1975meddelade rikt linjer för den fysiska riksplaneringen . Anledning har inte framkom mit att ifrågasätta rimligheten av sådana föreslagna skärpningar som på ekologisk gmndval ger samhället större möjligheter att verka för ett bättre utnyttjande av skogsmarkens resurser. Det kan konstateras att samordningav be stämmelserna angående statens och kyrkans skogar med övrigi jämförligt skogsbmk framstår som ändamålsenlig . Naturvårdshänsyn.----- Som en allmän erinran om kopplingentill na turvårdslagen borde i ett tredje stycke i 22 8 anges att särskilda regler om hänsyn till naturen kan gälla enligt förordnanden jämlikt 7-11. 19 och 20 §8 naturvårdslagen. Men det måste klart fastslås att "hänsynen till na turvårdens intressen" enligt 22 8 ej omsluter sådana vittomfattande ekolo giska samband som ligger i skillnaderna mellan de olika i utredningen stu derade produktionsprogrammen. Med stöd av 22 § skall också den ansvariga myndigheten iföre skrifter från fall till fall specificerat kunna ange vilka naturvårdshänsyn som skall iakttas vid avverkningar.-- Förändringen innebär en för enkling vad beträflär myndighetemas "inblandning" och kommer av den enskilde skogsägaren sannolikt att uppfattas som en lindring i byråkratin. anser det rimligt att myndighetemas ansvar i dessa frågor Prop.1978/79:110 157 samlas till ett enda regionall organ och att alltsåöverfiyttningen av denna befogenhet är ändamålsenlig. Tillsyn.-------- finner ingen anledninginvända mot regler nas avsedda innehåll men vill göra följande kommentarer angående para grafernas innehåll; Om föreläggande inle efterkommes får enligt 25 S sisla stycket myndigheten låta vidtaga ålgärder på den försumliges bekostnad. Det bör i samma stycke anges atl sådan åtgärd i likhet med vitet skall anges i myndighelens föreläggande. Föreläggande jämlikt 25 8 gällerenligt lagförslagetmarkägaren som per son. Del betyder att föreläggandet upphör att gälla vid markägarbyie. För att underlätta myndighetens arbete bör föreläggande i stället knytas till fas ligheten. Ansvar.-------- Sannolikt skulle 27 § i lagförslagetavsevärt kunna för enklas utan att därvid avkall skulle göras på syftet. 4.31 i : Inledandebestämmelser. Ulredningen föreslår att även statens och kyrkans skogar inordnas under skogsvårdsla gen. ansluler sig hell till detta förslag. Föreskriften- om "hänsyn tillnaturvårdens inlressen" föreslås få en särskild lagparagraf. 8 22,som dessutom avses bli förenad med straffsanktion . Denna förändring torde gesiörre lyngd ål de föreskrifter som kommer att meddelas. För all skapa bättre förståelse för atl omsorgen om denskogliga miljön måsle ingå som ell normalt led i all skoglig verksamhet bör uttryckel "na turvårdens intressen" ersättas av uttryckel "naturmiljön". ----- Begreppet "naturmiljön" överenstämmerbättre med den totala miljöhänsyn som skall prägla allt skogsbruk, t.ex.beiräffande dikning, gödsling och användande av biocider. 4.32 Fyra av lansstyrelsens i ordinarieledamöter ( son, , och ) en suppleant() samt na-turvårdsdirektoren (Rahmn) anmälde skiljaktig meninginnebärande följande lillägg till slutet av avsnittet "Skogsbmket ochmiljövården"; "För att ytteriigare förbättra möjligheterna tillmiljöhänsyn i skogsbmkel anser ciel angeläget att anläggande avskogsbilväg, dikning och gödsling i känsliga områden blir samrädspliktigaarbetsföretag enligt 20 S naturvårdslagen". 4.33 i : Allmänt. återfinns---- ej i lagförslagets första paragraf vilketlänsstyrelsen anser vara en brist. I övriga delar ansluter sig länsstyrelsenhelt lill del lagda förslaget. Avverkning.------- vill framhålla detangelägna i atl an mälningsplikten för slutavverkning kvarstår i i huvudsak gällande form. 4.34 Sex av ledamöterna i länsstyrelseni (, , , , ochKnutson) anför i reservalion; Evad gäller anmälningsplikten anser vi att den ejfyller någon positiv uppgift. 4.35 i län:Allmänt.- delar utredningens uppfattning alt en skärpningbehövs om målen för sam- Prop.1978/79:110 158 hållets skogspolitik skall uppnås och tillstyrker i alltväsentligt utredning ens lugförslug.--- En detulj i lagförslaget som direkt kanberöra läns styrelsens tillämpning av naturvårdslagen är att sankiionsmöjligheter för nu införs även för naturvårdshänsynen i skogsvårds lagen. ---- ser denna ändring som positiv. Utredningen föreslär att skyldighet införs att anmälaplanerad våtmarksdikning lill för sumråd på samma sätt som nugäller för hyggesplöjning. tillstyrker detta förslag och villsom princip framhålla alt samråd med som naturvårdsmyndighet börske för alla sådana åtgärder inom skogsbrukel som innebär förändring i markanvändningenmedun åtgärder inom pågående skogsbruk och de krav på hänsyn samhället ställerpå dessa bör bedömas av . 4.36--------- i : / fi. Länsstyrelsenbedö mer, att det är nödvändigt, atl sådana anvisningar utformas til! lagen, att skogsägarna ej tving;is atl lillämpa skötselmetoder som, ehuru lönsamma för samhällel på lång sikl. blir olönsamma för de enskilda brukarna eller fö retagen. noterar medtillfredsställelse, all även statens och kyrkans skogar skall inordnas underskogsvårdslagen. Avverkning.------ Anmälningsskyldighet gör det möjligt förlänsstyrel sema atl ha tillsyn över slutavverkningarnas uiformning och inverkan på landskapsbilden. har varit till påtagligt gagn för naturvården. Anmäl ningsskyldigheten-- bör bestå. ser medtillfredsslällelse, all bestäm melserna om skogsbrukets hänsynstagande till naturvårdens intressen nu hänförs till en särskild paragraf i skogsvårdslagen. I delta samman hang vill också uttala sin tillfredsställelse med förslaget om att skogsvårdssiyrelsen i fortsätiningen skall kunna meddela vitesföreläg gande vid påtagliga avsteg från hänsynstagande till naturvården. 4.37 i : Avverkning. 8 17bör kompletteras med tillämpningsanvisningar med innebörd att anmälan bör ske innan åt gärd som binder avverkningen till visst utförande vidtages. Skogsvårdens och miljövårdens kravsammanfaller i hög grad och behöver enligt nuvarande bestämmelser i skogsvårdslagen och naturvårdslagen icke innebära något nämnvärt produktionsbortfall. --- vill understryka angelägenheten av att nuvarande be stämmelser och tillämpningsföreskrifter får fortsätta alt gälla utan utvidg ningar. De följdbeslämmelser som införts rörande uraktlåtenhet allla föreskriv na hänsyn till naturvårdens intressen bör vara tillfyllesl för alllill godose miljövårdens krav. 4.38 Sex av ledamöterna i i Gävleborgslän (Grenholm. Jo , , . , och ) anför i reservalion beiräffande I §;-- Vi anser att en klarformulering av kravet på långsiktig lönsamhet borde ingå i lagtexten. 4.39------------------------------------------------ Länsstyrelseni : I fi kan ac ceptera 8 I under förutsäitning att "övriga förutsättningar"preciseras i lillämpningsförfatlning till vad som är förenligl med ett ekonomiskt skogs bmk. 1978/79:110 159 tillstyrker att enny skogsvårdslag görs tillämplig på all skogsmark. Definitionen av skogsmark (8 2) liksom prövning av vad somär atl anse som skogsmark (SS 2 och 3) tillstyrks. 1 de fall då det skallprövas om ett visst naturvårdsintresse är ett annat "godtagbartändamål" med markanvändningen bör samråd ske med naturvårdsenheten. Anläggning av ny skog. Den föreslagna nya bestämmelsen i 87 om atl skall kunna föreskriva att överårig skog skallavverkas är begränsad lill klart överåriga skogar med låg eller ingenlillväxt. Förekomsten av sådana skogar är ringa men tillstyrkerändå att en sådan bestämmelse tas in i lagen. Reproduktionsplikten föresläs i § 10 bli utökad att ävenomfatta röjning av plant- eller ungskog. Trots att ett sådant stadgande väsentligt ökar tillsynsansvar till säväl tid som volym vill länsstyrel sen tillstyrka förslaget.- -------- 1 svåra avsältningslägen kan- inte fullständigaåtgärder krä vas utan visst samhällsekonomiskt stöd. Var, när och hur detla skall ske måste preciseras i tillämpningsföreskrifterna. Avverkning.----- tillslyrker förslaget- . Nalurvårdshänsyn.--- Genom den egna paragrafen- kopplad med sanklionsbeslämmelser kan naturvårdshänsynen ansesha fåll en stärktställning-- varför förslaget tillstyrks. anser att de föreslagna nya reglemaväsentligt förbättrar möjligheteratt när så behövs snabbt ingri pa och få rättelse till stånd inom rimlig tid. har i sak inga invändningar mot i 827 föreslagna ansvarsbestämmelser.- 4.40 i : AUmänl. skogsvårdslag är utformat har den karaktären avramlagstiftning och det är därför av vikt all tillämpningsföreskrifter icke fastställs förrän de blivit föremål för remissbehandling i samma omfattning som det nu remitterade lagförslaget.--- I lagförslaget har kriteriet ekonomiskt utbyte iskötseln av skogsmark och växande skog slopats. 1 stället föreslås"varakiig hög virkesavkastning" som målsättning. Detta är tydligareoch torde bli enklare att precisera och göra likformigt rättvist mellan olikaskogsägare. -------- föreslår--- att ett tillägg görs ilagen av följan de innebörd; "Ålgärder enligt denna lag utöver vad som för skogsmark ägaren är ekonomiskt skäligt skall vara tvingande endast om bidrag till täc kande av kostnadema för åtgärderna kan erhållas av allmänna medel". Inledande bestämmdser.- Frågan huruvida mark är att ansesom skogsmark bör--- prövas i samråd med lantbruksnämnden i defall frå gan avser mark som tidigare använis som åker eller bete. ----- För alt------- komplikationer ej skall kunna uppståi framtiden föreslår att i anvisningarna lillskogsvårdslagen intas regler som innebär att endast lagfaren ägare eller köparesom erhållit förvärvstillslånd får avverka eller upplåta avverkningsrätt påfastigheten. ifrågasätter lämpligheten i attknyta ransoneringsgraden för den slutavverkningsmogna skogen till en vissarealandel. 1 lagtexten bör ej fastläggas att kommun skall utgöragräns inom vilken sammanslagning till bmkningsenhel normalt skall ske. Prop.1978/79:110 160 Svårföryngrad skog och skyddsskog. atl tillståndäven måste fordras för röjning eller gallring. 4.41 i : I §.--- Motbakgmnd av erfa renheterna från lillämpningen av nuvarande lag, där företagsekonomiska synpunkter måst vägas in i samband med relativt kortvariga konjunktur ändringar, hälsas förslaget med lillfredsställelse. ------ ifrågasätta om inte kraven på åtgärder i svåraavsättningslägen i lag texten eller tillämpningsföreskrifterna borde kopplas till bidragsmöjlighe terna. Definitionen avskogsmarksbegreppet i förslagets 2 S innebär en ändring såtillvida attdikningsvärda myrmarker inte längre skulle betraktas som-- skogsmark. Slyrelsen anser det hell konsekvent, att även statens och kyrkanssko gar förs under skogsvårdslagen.------ Anläggning av ny skog. De föreslagna skärpningarna ikraven på beståndsanläggning och möjligheten alt genom åläggande sanera klart orän-lablabestånd, synes ändamålsenliga. ----- Åläggande om ulförande av reslskogsavverkning -liksom den