prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Avpromemorian framgår inte huruvida man i IR-systemet skall kunna använda äldrefastighetsbeteckningar som sökbegrepp. Behovet av att kunna använda äldreregisterbeteckningar kommer att öka efter fastig-hetsbeteckningsreformensgenomförande. utgår därför ifrån att såväl äldre som aktuellaregisterbeteckningar skall kunna användas som sökbegrepp i IR-systemet. Beträffandeutformningen av gravationsbevis och dess innehåll finner bankföreningen detangeläget att någon större skillnad inte kommer att finnas vare siggravationsbeviset utfärdas med tillämpning av driftsystem I eller detföreslagna IR-systemet. Bankföreningenhar tidigare uttalat önskemål om att uppgift om såväl civilstånd som omyndighetskall framgå av gravationsbeviset. är medveten om att kraven påskydd för den personliga integriteten kan innebära hinder mot att igravationsbeviset ange omyndighet. Den invändningen bör inte kunna görasgällande med samma styrka då det gäller uppgiften om civilstånd. 1978/79:114 219 önskemåletatt fastighetsägarens civilstånd skall framgå av gravationsbeviset. Fastighetsbeviset,som erhålls ur driftssystem I, innehåller en fastighetsregisterdel och eninskrivningsregisterdel. 1 fastighetsbeviset anges bl. a.fastighetsregistermyndighetens och inskrivningsmyndighetens namn och adress. Iexemplet på gravationsbevis i promemorian (sid 87) har endast angettsinskrivningsmyndighetens namn och adress. Uppgifterna i gravationsbevisetavser utdata ur IR-systemet. Användaren kan ha behov av att kontrollera ellerkomplettera gravationsbeviset med uppgifter ur FR-systemet. Det är därförönskvärt att även fastighetsre-gistreringsmyndighetens namn och adress anges igravationsbeviset. Avtaxeringsuppgiften i gravationsbeviset bör framgå om på fastigheten finnsuppförd byggnad på ofri gmnd. Denna uppgift är särskilt angelägen eftersomnyttjanderätter inte alltid är inskrivna. Driftsystem1 planeras enligt vad bankföreningen erfarit att införas i ochNorrtälje och i . Övergången till de nyasystemen beräknas enligt promemorian kunna ske i mitten av år 1981.Bankföreningen har i olika sammanhang, bl. a. skrivelse tilljustitiedepartementet , redovisat sina synpunkter pånackdelarna av att ha olika registersystem igång parallellt. De synpunkter somdärvid framförts äger alltjämt giltighet. fömtsätter attdriftsystem 1 inte kommer att drivas parallellt med de två nu föreslagnasystemen, och att de föreslagna systemen inte drivs parallellt med manuellregistrering. Bankföreningenhar inte från sina utgångspunkter funnit skäl till kommentarer rörande dekostnadsberäkningar som finns intagna i promemorian. Ibehandlingen av detta ärende har Post- och , PKban-ken, deltagit.Banken har förklarat att den ansluter sig till innehållet i bankföreningensyttrande. 1978/79:114 220 Med hänsyn till att denkorta remisstiden inte medgett någon genomgång av systemförslaget i detalj sersig kassan nödsakad att endast beröra förslaget från principiell synpunkt. Ikassans remissyttrande över FADAKs betänkande:Fastighetsdata, framhölls att det är den samtidiga åtkomstmöjligheten tilldata inom fastighets- och inskrivningsregistren som är betydelsefull förfastighetskreditgivarnas del. Mot bakgmnd härav och även av andra skäl är ettfastighetsdatasystem motsvarande nuvarande driftsystem I att föredra från användarsynpunkt.En delning av driftsystem 1 i två system synes medföra risker för en sänktservicenivå för registermyndigheter och för användare samt risker för ökadedatalagrings- och aviseringskostnader. Det synes även sannolikt att en delningkommer att medföra att överförandet av inskrivnings- och fastighetsregistrentill ADB-system fördröjs. Omdriftsystem 1 skall delas upp, synes det väsentligt att alla data av betydelseför kreditgivarna tas in i inskrivningsregistret. Det kan inte anses rationelltatt kreditgivarna, såsom den mest betydande kategorin av användare,regelmässigt nödgas söka uppgifter i två olika datasystem. Kassanutgår ifrån att kreditgivarna kommer att beredas tillfälle att lämna synpunkterunder det fortsatta utredningsarbetet. 1978/79:114 221 Nyttförslag tiil fastighets- och inskrivningsregister (PM1978-01-02)' Regeringenhar i proposition 1977/78:15 föreslagit ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten. Fastighets- och inskrivningsregister läggs upp iseparata ADB-system i huvudsaklig överensstämmelse men med paralleUtgenomförande av FRA och enligt FADAK:s förslag. Förslaget innebär enklyvning av driftsystem I så att fastighetsregisterdelen kommer att omfatta,förutom vad som ingår i jord- och stadsregister, även bl. a.taxeringsvärden och koordinater, medan inskrivningsdelen kommer att innehållauppgifter om fastighetsägare, inteckningar, tomträtt och annat sominskrivningsmyndigheterna har att svara för. Reformarbetetindelas i etapper. Under den första etappen, som omfattar budgetåren 1977/78-1981/82, beräknas ca en sjättedel av landets fastigheter bli överförda till denya datasystemen för en kostnad av 135 milj. kronor och 5 milj. kronor förkompletterande utredningsarbete. Detotala omläggningskostnaderna för nya fastighets- och inskrivningsregisterberäknades av FADAK till ca 340 milj. kronor förutom redannedlagda kostnader om ca 75 milj. kronor. Enligt FADAKs kalkyler blirkostnaderna för såväl driftsystem 1 som för FRA och högre än för det s. k. nollalternativet,vari nuvarande system behålls efter omskrivning av uppläggen förhälften av antalet registerband samt komplettering och sanering avfastighetsböckerna. Enligtregeringsförslaget kan en övergång till ADB för fastighets- ochinskrivningsregister sammantaget bli lönsam, om vissa förutsättningarbeträffande ärendeutveckling och rationaliseringseffekter inom inskrivningsväsendetblir uppfyllda. Det råder enligt propositionen enighet om, att de gripbaravinsterna helt och hållet finns på inskrivningssidan. Som motiv för en övergångtill ADB, som beträffande fastighetsregistreringen torde vara direkt förlustbringande,anförs bl. a. att de nuvarande registermetoderna är ålderdomliga ochpersonalkrävande och att stort avseende bör fästas vid de möjligheter somföreligger och som har under-stmkits från arbetstagarhåll att med hjälp av ADB-teknikenförbättra arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen för de anställda. Ipropositionen hänvisas också till en rapport från CFD, och lantmäteriverketden : "Fastighetsdatasystemet. Drift med rättsverkan iUppsala län". 1 denna anges erfarenheterna från Uppsalaförsöket varamycket positiva. Uppsalalantmäteridistrikt har medverkat i försöket med driftsystem I. Deerfarenheter som redovisas i distriktslantmätarens yttrande över FADAK :sbetänkande stöder inte de generellt mycket positiva omdö- 'Dessutom finns tre promemorior som utelämnats här. Prop.1978/79:114 222 men,som redovisas i ovannämnda rapport. Dessa grundas på intervjuer med personersom använder fastighetsdatasystemet, men det framgår ej hur dessa personervalts ut och antalet intervjuade är för litet för att slutsatser skall kunna drasom inställningen t. ex. inom fastighetsbildningsmyndigheterna. Fastighetsregistretsviktigaste funktion är att med sin redovisning av förrättningar och arkivaktnummerför alla fastigheter fungera som nyckel till de kartor och handlingar, somvisar hur fastighetsindelningen är beskaffad. Vid arkivutredning, somförekommer i samband med alla lantmäteriförrättningar, har bildskärmsterminalvisat sig vara mindre ändamålsenlig än manuellt register. Denna negativaerfarenhet av Uppsalaförsöket, som redovisas i distriktslantmätarens yttrande,har också gjorts av kulturgeografiska institutionen i universitetbeträffande det forskningsarbete för vilket institutionen använder lantmäterietsarkiv. I en skrivelse till samarbetsdelegationen för långtidsmotiveradforskning framhåller prof. , prof. em. och univ.adj.Göran bl. a. att frånvaron av en motsvarighet till det manuellajordregistret är mycket kännbar för en forskare, som kan skaffa sigen överblick över det material som för äldre tider finns tillgängligt. "Visserligen kan man få uppgifterna fastighet för fastighet påbildskärmar på lantmäterikontor och hos inskrivningsmyndighet, men det är enövermäktig uppgift att på så sätt skaffa fram data för mer än några fåfastigheter", påpekar dessa forskare. Sådana utomordentligt viktigaiakttagelser finns inte med i rapporten omfastighetsdatasystemet. En noggrann tidsstudie avseende telefonförfrågningarhos inskrivningsmyndigheten har också entydigt visat, att det gick fortare attge svar med hjälp av det gamla registret än med bildskärmsterminalen. Datateknikensfördelar är åtminstone beträffande fastighetsregistret inte tillräckliga föratt väga upp dess kostnader och andra nackdelar. På inskrivningssidan tordemöjligheterna att dra nytta av datatekniken vara större, bl. a. på gmnd av attuppgifterna där ändras och efterfrågas med stor frekvens och att ett mycketstort antal bevis och registemtdrag skall levereras från systemet. Erfarenheternaav beteckningsreformen i försökslänet är inte positiva. Traktnamn som bildasav socken- och bynamn, , Litslena-Hummelsta, etc, ärohanterliga och vållar ofta missförstånd. Antalet traktnamn är sä stort inomlänets kommuner, att de inte ens för tjänstemän med mångårig praktiskverksamhet bakom sig inom lantmäteri och byggnadsnämnder är tillräckligt vällokaliserande. har i en skrivelse till bostadsdepartementetnyligen påpekat denna olägenhet och anser att det gamla beteckningssystemet gmndatpå sockenindelningen var klart överlägset och bör återinföras i län närny ekonomisk karta ges ut . 1978/79:114 223 iGotlands län, där hälften av alla traktnamn blir dubbelnamn, har också reageratmot beteckningsreformen och i en skrivelse till den 2 maj1977 föreslagit att socken/församling bibehålls som registerområde. En sådanlösning skulle sannolikt välkomnas av en stor och växande opinion, framhållerlänsstyrelsen på . Inom lant-mäteriet har inställningen tillbeteckningsreformen varit negativ. Den blir av allt att döma entung sten på den börda, som fastighetsdatareformen nu utvecklas till för enliten offentlig sektor med redan fömt stora bekymmer i fråga om kostnaderna. Depraktiska erfarenheterna av Uppsalaförsöket, de höga kostnaderna fördatorisering och drift, den diskutabla lönsamheten för inskrivningsväsendetoch den med visshet förlustbringande omläggningen till data avfastighetsregistret, gör det önskvärt att överväga något annat alternativ. 1"Fastighets- och inskrivningsregister försökssystem och nyttförslag" harjag redovisat en systemskiss, vari fördelarna av driftsystem 1tagits tillvara och de negativa erfarenheterna av bildskärmsmetodiken iframförallt utredningsarbete och av beteckningsreformen beaktats. Detta förslag "Uppsalaförslaget" innebär att det egentliga fastighetsregistretläggs upp som ett manuellt lösbladssystem (FRP). Av driftsystem I behållsinskrivningsdelen jämte bl. a. taxeringsvärden och koordinater. Det blir ettinformationssystem för inskrivnings- och fastighetsdata med terminaler (IFT).Uppdelningen av innehållet i driftsystem 1 på FRP och I FT är funktionelltbetingad. Sådana uppgifter som främst behövs vid utredningsarbete i lantmäterietsarkiv förrättningsåtgärder, arkivaktnummer, ursprungsfastighet, mantal o. dyl. hänförs till FRP och uppgifter som är av stort intresse för fastighetsmarknadoch samhällsplanering hänförs till IFT. Vissa uppgifter redovisas både i FRPoch IFT, t. ex. om arealer och fastställda planer. FRPmåste omfatta alla levande och döda fastigheter, ca 4 miljoner. IFT behöverbara omfatta levande fastigheter, ca 3 miljoner. Viduppläggning av FRP och IFT används ett inom CFD utvecklat system för uttag avdata ur koordinat- och fastighetstaxeringsregister på magnetband. På FRP-blanketternainförs fastighetsbeteckningar och lägesuppgifter m. m. maskinellt i radskrivare,varefter de överlämnas till registerförarna, som manuellt för in övrigauppgifter från jord- och stadsregister. Tidsstudier har gjorts, som visar attdenna komplettering med kontroller och rättelser tar 225 manår förlandets 4 milj. levande och döda fastigheter. Den mycket komplicerade och dyraöverföringen av innehållet i dessa register till maskinläsbart medium, somenligt tabell 20 i FADAK:s betänkande tar 519 manår, utgår enligtUppsalaförslaget. Beteckningsreformenbör genomföras endast för stadsägor och bihang-C-områden. Ombeteckningsreformen genomförs enligt nuva- 1978/79:114 224 randeplaner blir uppläggning av FRP och IFT mer komplicerad. IFT bör i så fallläggas upp först och datasystemet utnyttjas på samma sätt som vidbeteckningsbyten i samband med uppläggning av driftsystem I. FRP-blanketternaskrivs därefter ut med nya beteckningar och måste innehålla även uppgifter omgamla beteckningar. Den kompletteringen blir något mer tidskrävande. EnligtUppsalaförslaget kommer vad koordinatregistreringen beträffar redovisningen avbyggnads- och fornlämningspunkter att utgå ur systemet. Dessa utgör enbelastning. Den koordinatredovisning som finns för varje fastighetsområde i direktminnesregistretför driftsystem 1 blir kvar och kompletteras eventuellt med adresskoordinaterför fastigheter med mer än ett bebyggt område. Om byggnads- och fornlämningspunkterutgår kan man helt slopa den särskilda koordinatlistan hos registerförarna och koordinatregistretpå magnetband. Efter denna operation kan man också samordna och synkronisera ajourföringav koordinater med ajourföring av andra uppgifter från fastighetsregistrettill IFT. Det blir också enklare att utnyttja t. ex. koordinaterna för olikatillämpningar, dels på grund av att fastighetsposterna får en enklareuppbyggnad om fornlämnings- och byggnadspunkter tas undan och dels på grund avatt sorteringsordningen blir densamma som i ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning (socken/församling). Uppdateringav IFT från fastighetsregistret förutsätts ske vid central behandling avskrivna avier. Fastighetsregistermyndigheterna behöver således inte habildskärmsterminaler. Ajourföringen blir mindre resurskrävande än idriftsystem I. Av ett exempel i "Fastighets- och inskrivningsregister försökssystem och nytt förslag" rörande avslyckning från Skeke 1:6framgår att ajourföring av fastighetsregistret vid bildskärmsterminal ärmycket komplicerad. Den förutsätter också mer specialutbildning och högre lönän för motsvarande arbete i det registret. Denskisserade ajourhållningsmetoden innebär att kravet på datorkapacitet minskar,eftersom ajourhållningstransaktionerna inte kommer att belasta systemet underdaglig arbetstid och eftersom datorns interna minne intebehöver inrymma ett stort ajourhållnings-program för fastighetsregisterdata. I"Fastighets- och inskrivningsregister försökssystem och nytt förslag"har de besparingar förslaget kan medföra ej närmare preciserats. Sedan nuytterligare tidsstudier gjorts har kostnadsfrågorna undersökts och redovisatssärskilt. Utan att på något sätt minska nyttan av registersystemen föranvändarna, kan enligt Uppsalaförslaget de sammanlagda omläggningskostnadernaför fastighets- och inskrivningsregister reduceras med 100 milj. kronor.Driftkostnaderna kan reduceras med omkring 7 milj. kronor . Utöver dessabesparingar jämfört med regeringsförslaget kan Uppsalaförslaget medförapositiva effekter, som inte kan Reformarbetet kan i mycket stor utsträckning decentraliseras tillregistermyndigheterna och pågå inom flera län parallellt. Genomförandetiden kanförkortas avsevärt. Betecknirtgsreformens slopande medför bortfall av storaindirekta kostnader och att reformen blir administrativt avsevärt merlätthanterlig. Datasystemets säkerhetsproblem finns inte i det manuellafastighetsregistret. Detta blir också betydligt enklare att använda såvälför lantmäteriets personal som för studerande och andra under mer tillfälligtforskande i lantmäteriets arkiv. Framlagdaförslag till nya fastighets- och inskrivningsregister FAD AK :s förslagSkilda datasystem Fastighetsregister(FRA) Inskrivningsregister() Reformstart Manuellt fastighetsregister(FRP) Reduceratdriftsystem I (IFT) Decentraliseratgenomförande för fastighetsregistret och till lägre kostnad.Beteckningsreformen slopas. 1978/79:114 226 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning ....................................................... 2 2 Beslutade riktlinjer för fastighetsdataverksamhetenmm 3 3 CFD:s anslagsframställning avseende budgetåret1979/80 5 4 Rapporten med förslag till skilda system för FR ochIR 6 4.1 Innehållet i FR ........................................... .... 6 4.2 Innehållet i IR............................................. 7 4.3 Tekniska frågor.......................................... .... 7 4.4 Systemen från användarsynpunkt mm............. 10 4.5 Resurs- och kostnadsberäkningar .................. ... 10 5 Remissyttrandena............................................. 11 5.1 Integrerade eller separata system .............. 11 5.2 Synpunkter på de föreslagna separata systemen 11 5.3 Hur bör delade system utformas?................. 5.3.1 Innehåll i FR och IR............................. .... 12 5.3.2 Tekniska frågor ................................ .... 12 5.4 Koordinatsättningen.................................. .... 13 5.5 Kostnader................................................ .... 13 6 Föredraganden .............................................. .. 14 6.1 principbeslut ............................... .. 14 6.2 Rapporten med förslag till skilda system för FR ochIR .. 14 6.3 Skildasystemför FRoch IR ........................... 14 6.4 Innehåll i FR och IR..................................... .. 16 6.5 Tekniska frågor.......................................... .. 18 6.6 Det fortsatta arbetet under etapp I ............. .. 20 7 Hemställan..................................................... .. 21 8 Beslut .......................................................... 21 Skilda system för fastighets- och inskrivningsregister utbrytning ur driftsystem 1