prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 syfteatt öka jämförbarheten har numerautfört en beräkning av utrikeshandeln enligt det nya redovisningssystemet.Detta har resulterat i uppjustering av importvärdet 1976 med 1300 milj. kr.Därmed torde jämförbarhet råda mellan 1976 och efterföljande år medanjämförbarheten mellan 1976 och tidigare är är mera begränsad. ''Nettot av återutförsel ochäterinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandadfisk, nettoimport av icke monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport. Överensstämmer med saldot mellanimport och export av varor och tjänster i nationalräkenskapernasförsörjningsbalans bortsett från att korrigeringsposten endast med halvabeloppet ingår i försörjningsbalansen. Den resterande hälften korrigerar inationalräkenskaperna transfereringarna. Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. 51 beslötstatsmakterna att efterskänka en rad tidigare givna krediter till tillett värde av en dryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såvältransfereringsnettot som kapitalbalansen såtillvida att den senare förstärksmed samma belopp. Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans,ehuru det redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha ståttklart att dessa till största delen skulle komma att efterskänkas. I realitetenhar transfereringsnettot därmed felperiodiserats. I huvudkolumnen ovanredovisas transfereringsnetto, bytesbalanssaido och kapitalbalans exkl. dengenomförda avskrivningen av u-landskrediter. Anm. En enkätundersökning, utfördav , avseende exporten av tjänster och vissatransfereringar , visar att dessa underskattats i tidigare statistik.Denna underskattning har beräknats uppgå till ca . Vilkakonsekvenser en korrigering av tjänster och transfereringar med detta belopp fårför betalningsbalansen beskrivs på sid. 43-44. Källor: och . visar ett lägre saldo för bytesbalansen.' Som framgår avtabell 3: 6 förklaras bytesbalansens förstärkning så gott som helt av ettomslag i handelsbalansen; detta uppgår till . ' En enkätundersökning, utförd avstatistiska centralbyrån, avseende exporten av tjänster och vissatransfereringar visar att dessa underskattats i tidigare statistik.Denna underskattning har beräknats uppgå till ca . Nationalräkenskapsenheteninom har emellertid ännu inte hunnit estimera någon nyårsserie för bytesbalansen där resultaten från denna enkätundersökninginarbetats. Prop.1978/79:150 68 transfereringsbalansen totalt noteras däremot fortsatttillväxt i negativ riktning med . Kapitaltransaktionernaberäknas 1978 ha givit upphov till en nettokapitalimport på ca 5,4 miljarderkr., vilket är . Upplåningen utomlands,som var mycket omfattande 1977, beräknas sålunda, netto räknat, ha gått nedmycket kraftigt . Valutareserven slutligen beräknas ha ökat med drygt 3miljarder kr. mätt i iransaktionsvärde. De registrerade transaktionerna medutlandet representerar ett nettoutftöde på ca I 100 milj. kr. varav följeratt det ånyo synes ha uppstått en positiv restpost, på ca . Bytesbalansen väntas 1979 försvagasgentemot 1978 och uppvisa ett relativt stort negativt saldo, ca 9,7 miljarderkr. Denna försvagning fallet", som framgår av tabellen, såväl påhandelsbalansen som på tjänste- och transfereringsbalansen. Handelsbalansen visade 1978 ettöverskott på ca 5 1/, vilket var en förbättring med drygt 10miljarder kr. Den kraftiga omsvängningen av handelsbalansen ipositiv riktning får delvis sättas i samband med de båda svenska devalveringarna1977. Handelsbalansens svaga utfall torde sålunda i betydandeutsträckning ha varit en följd av atl de med valutakursjusteringarna förbundnapriseffekterna -bytesförhållandet försämrades med ca 4 1/1976- 1977 - blevväsentligt större än volymeffekterna delta år. Försämringen avbytesförhållandet 1977 och den ytterligare försvagning med som ägderum 1978 eller med andra ord den sänkning relativt importprisnivån som underdessa år skedde för priserna på exporten - kom därefter att ge upphov tillstarka effekter på de reala handelsströmmarna . För exporten avbearbetade produkter till samtliga länderområden beräknas andelsvinster istorieksordningen ha uppkommit 1978. Andelsvinsterna antas främst ha varitett resultat av den kraftiga sänkningen av exportens relativpris under 1977och 1978 men torde också i någon mån få ses såsom delvis fördröjda effekter avde senaste årens successiva försvagning av relativa efterfrågetryck.De båda senaste årens kraftigt minskade importvolym torde dock bara delvis haorsakats av neddragningen av den inhemska efterfrågan. När det gäller 1978förefaller det som om den svenska industrin - till följd av höjningen avimportens relativpris - i icke obetydlig utsträckning kunnat återta tidigareförlorade marknadsandelar på hemmamarknaden. 1979 beräknas handelsbalansensöverskott komma att knappas in till inte fullt . Detta innebär ennedrevidering med . av den prognos som lades fram i denpreliminära nationalbudgeten. Ned-revideringen är främst en följd av väsentligtökade priser på importen av råolja och oljeprodukter. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 69 Den internationellaprisutvecklingen bedöms nu komma alt visa en påtaglig acceleration under 1979och prognoserna för de svenska export-och importpriserna har blivit föremål fören betydande upprevidering. Den förbättring av bytesförhållandet med sommotsågs i PNB beräknas nu bli något mindre eller ca 1 1/. Den förbättring av detinternationella fraktmarknadsläget för tanktonnaget som kunde skönjas undersommaren 1978 fortsatte också , under påtaglig inverkanav den dramatiska utvecklingen på oljemarknaden. För del innebar dettaatt uppläggningarna av tankfartyg minskade kraftigt, från av lanktonnagetden . Ett antal stora tankfartyg gickut ur upplag och sattes i trafik till frakter som i stort sett täcktedriftskostnaderna. När dessa stora enheter plötsligt börjar tjäna in pengarpåverkar detta valutaströmmarna i positiv riktning även om fartygen inte gernågra nämnvärda täckningsbidrag till sina rederier. Detta torde vara en bidragandeförklaring till den kraftiga ökningen av sjöfartsnettot 1977-1978, ca 750 milj.kr. enligt preliminära beräkningar. En ytterligare förklaring är ökad lasttillgångför linjerederierna. Enligt den bedömning av deninternationella utvecklingen som framgår av avsnittet härom väntas en någotsnabbare tillväxt i världshandeln . Vidare förutses även en vissminskning av överskottet på tanktonnage, bl. a. till följd av att ett antaltidigt byggda stortankers har gått till skrotning efter atl ha fullgjort kanskebara halva sin planerade tjänstetid. Detta kan för svenskt vidkommande ledatill ett större verksamt tonnage. I kombination med antagande om högrefraktsatser blir slutsatsen att sjöfartsnettot i löpande priser kan väntas ökaockså . Nettoutflödet av resevaluta uppgick1978 till 3 800 milj. kr. och ökade därigenom med drygt 200 milj. kr. Bruttoutflödet ökade därvid med . Detta var mindre än den vägdarelativa prisuppgången för berörda länder under samma lid och torde därför hainneburit en volym-nedgång. visar emellertid luftfartsverketsstatistik att antalet resenärer med charterflyg ökat i betydande grad, ca 14%mellan helåren. Andra faktorer än den mot utlandet riktade turismen kanmöjligen förklara den svaga volymutvecklingen av bruttoutflödet av resevaluta. Efter att ha utvecklats mycketsvagt under en följd av år fortsatte inflödet av resevaluta att öka för andraåret i följd. Räknat i fasta priser blev ökningen för 1976-1977 och för1977-1978 ca 13,. Vad som ligger bakom denna förändring är inte till fulloklarlagt, men sannolikt utgör en växande gränshandel i , främst frånnorsk och dansk sida, en väsentlig del av förklaringen. Det bör emellertidframhållas att statistiken över resevalutaslrömmarna kan ha påverkats avvalutatransaktioner av spekulativ karaktär i samband med devalveringarna.Jämförbar- Prop.1978/79:150 70 heten kan av denna anledning därförvara något nedsatt. väntas flera faktorer fåen återhållande effekt på resandet. Dels infördes en skatt påcharterresor och dels gör kostnadsstegringen i de för svenskt vidkommandeviktigaste turistländerna tillsammans med högre oljepriser att priserna påcharterresor höjs förhållandevis kraftigt. I löpande priser torde man undersådana förhållanden dock få räkna med fortsatt tillväxt av bruttoutflödet avresevaluta. har inflödet av resevaluta antagits öka ytterligarenågot. Sålunda har kalkylerats med en lägre ökning av nettoutförseln avresevaluta än , ca 100 milj. kr. Transaktionerna under posten övrigatjänster resulterade i ett underskott på ca 3 450 milj. kr., vilket iförhållande till 1977 betyder ungefär oförändrad nivå. Det kalkyleradeunderskottet på 3 900 milj. kr. är ett resultat av en i huvudsaktrendmässig framskrivning. Posten är ytterst heterogen men domineras och styrsi väsentlig utsträckning av ett fåtal transaktionskategorier. Till dessa räknastransaktioner rörande företagsadministration, provisioner samt entreprenaderoch montage. Nettot av transfereringarna tilloch från utlandet resulterade i ett underskott på ca , vilketbetyder en tillväxt i negativ riktning med . från 1977.Gåvobiståndet till tillsammans med räntebetalningarna i samband medden mycket omfattande upplåningen utomlands betyder mest förpostens utveckling. kalkyleras nettot till -10,. Detskulle innebära en ytterligare tillväxt i negativ riktning med 1,3 miljarderkr. Kapitaltransaktionerna med utlandetberäknas ha givit upphov till en nettokapitalimport på 5,4 miljarderkr. Kapitalbalansen har därigenom försvagats med , gentemot1977. Som framgår av följande tablå utgör nedgången i den långfristigaupplåningen den främsta förklaringen. I motsatt riktning verkade huvudsakligenresultatet av transaktioner avseende direkta investeringar och övrigtlångfristigt kapital. Till den sistnämnda kategorin räknas främst varvensexportkrediter samt krediter vid import av fartyg och flygplan. De mycketstora fartygsleveranserna till utländska beställare 1977 gav upphov till enomfattande kreditgivning från varvens sida, . Samtidigtmedförde den likaledes relativt stora fartygs- och flygplansimporten enbetydände kredittagning på tillsammans . Totalt settuppstod sålunda en nettokreditgivning på . När såvälexport- som importleveranserna föll drastiskt 1978 föll ävennettokreditgivningen. Den beräknas 1978 ha uppgått till endast ca 200 milj.kr. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 71 Kortfristig upplåning för finansiering av export och import ' Av svenska staten efterskänkta u-krediter på ca1,. 1978 har ej inräknats. Valutareserven beräknas totalt 1978 ha ökat med 1700 milj. kr. Förändringen till följd av kursrörelser uppskattas hauppgått till -1 300 milj. kr. och valutareserven mätt i transaktionsvärdeskulle därmed ha ökat ca 3 100 milj. kr. Eftersom resultatet av statistisktkända transaktioner - avseende varor, tjänster, transfereringar och kapital -representerar ett netloutflöde på ca 1 100 milj. kr. uppstod en positivrestpost på ca . , som ju är ett uttryck för bristerna iden statistiska informationen beträffande transaktionerna med utlandet, harunder senare år vuxit starkt i positiv riktning. uppgick den till ca 7,2miljarder kr. Det har varit okänt hur restposten fördelar sig påbytesbalansen och kapitalbalans, men eftersom kapitaltransaktionerna -bortsett från korta handelskrediter i princip täcks av valutaregleringen harmisstankarna i första hand riktals mot bytesbalansens poster och dä främsttjänster och vissa transfereringar. fick därför ibörjan av 1978 i uppdrag att för betalningsbalansdelegationens räkning genom enenkätundersökning i görligaste mån kartlägga dessa transaktionskategorier för1977. Enkäten, som skall betraktas som en provundersökning och inte heller varheltäckande, visade att värdet av tjänsteexporten saml vissa inflytandetransfereringar sådana dessa redovisas i statistik väsentligtunderskattats. Denna underskattning har med utgångspunkt från enkätresultatetberäknats uppgå till ca 3 300 milj. kr. Nedan redovisas bytesbalansen för1977-1979 med denna nya omräkningspost. I tabell 3:6 har däremot fortfarandeden tidigare lägre korrigeringsposten på 800 milj. kr. Netto gersålunda uppställningen nedan ett bytesbalanssaido som är 2500 milj. kr. merpositivt än enligt uppställningen i tabell 3:6. Prop.1978/79:150 Milj.kr., löpande priser -4 338 -6498 -3717 -8812 -3900 -10 100 Korrigeringspost Omräkningspost för tjänster och vissa transfereringar Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 73 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling nedgång iindustriproduktionen skedde en_ vändning uppåt . Avsevärdaproduktionsuppdragningar genomfördes i basindustrierna redan första halvåretmedan produktionen av färdigvaror började stiga först under andra halvåret.Uppgången i industriproduktionen kom enligt beräkningaratt stanna vid räknat mellan helåren 1977 och 1978. Det förtjänar attpåpekas att en sådan produktionsutveckling skiljer sig avsevärt från den somredovisas i industriproduktionsindex. Samstämmighetenmellan institutets beräkningar och de produktionsberäkningar som ingår inationalräkenskaperna är dock - åtminstone vad gäller produktionsutvecklingenför industrin sammantagen - betydande. Drivkraften bakomefterfrägeförbättringen var framför allt exportefterfrågan medan deninhemska efterfrågans bidrag blev mer betydande först under andra halvåret.Effekterna av efterfrågan på produktionen kom att starkt begränsas av enmarkant neddragning av producenternas färdigvarulager. Produktionstillväxten har enligtkonjunkturbarometern varit betydande och utsikternaför återstoden av året är gynnsamma. Den återhållande effekten avlagerneddragningen ebbar successivt ut. Därigenom får den fortsatta tillväxtenav exportefterfrågan liksom den väntade vändningen i privat konsumtion ochinvesteringar ett kraftigare genomslag på produktionen. Totalt sett beräknas industriproduktionenstiga ca 61/1978-1979. Räknat mellan helårsgenomsnitten beräknas tillväxteninom basindustrierna bli starkast men också inom färdig-varuindustriéfna väntasproduktionsökningen bli högst väsentlig - . Neddragningen av produktioneninom varvsindustrin fortsätter. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Efterfrågesituationen för swcnskjärnmalm genomgick en överraskande snabb förbättring under loppet av 1978.Efter nedgången -speciellt började exporten återstiga . Denna ökning som man allmänt befarade skulle mattas motslutet av året fortsatte emellertid och gav upphov till en avsevärdexportvolymökning. Flera samverkande faktorer bidrog till attjärnmalmsefterfrågan i så stor utsträckning kom att riktas just mot . Den europeiska stålproduktionen ökade markant vilket i sig medförde en oväntad efterfrågeförslärkningför de svenska järnmalmsproducenterna. Därtill kom opåräknade leveranser tillsåväl den nordamerikanska som den västeuropeiska marknaden genom gruvarbetarstrejkeni och de politiska konflikterna i Maurilanien vilket störde de bådaländernas malmleveranser. En del av exportökningen kanvidare hänföras till dels den låga dollarkursen och dels förväntningar omprishöjningar på järnmalm', vilket medförde att stålproducenterna i vissutsträckning tidigarelade malminköp. Sammantaget ökade exportvolymen närmare22% 1977-1978 och leveranserna till utlandet uppgick till ca 24 milj. ton.Exportpriserna föll . De inhemska malmleveransernaminskade ytterligare något. drogsjärnmalmsproduktionen ned och minskningen uppgick till 15 1/1977-1978. Denoväntade efterfrågeökningen på svensk järnmalm tillsammans med den fortsattaproduktionsminskningen medförde att de svenskägda kontinentlagren kundeavvecklas . Totalt setf kunde en neddragning av de rekordstora lagrenpåbörjas . var inhemska ochkontinentala lager sammanlagt drygt 6 1/2 milj. ton lägre än vid årets början. 'De svenska exportleveranserna avjärnmalm är till övervägande del kontrakte-rade i dollar. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling -1,7 -12,8 -9,1 -2,8 -18,2 -15,4 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrott -6,8 -9,8 -0,8 -4,6 -0,1 -4,1 -6,2 -17,6 Petroleumraffinaderier m. m. -1,5 -8,9 -14,0 38./. -2,3 -6,5 -4,9 -11,7 -17,5 -15,0 -1,1 -0,8 -4,8 ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. Inkl. smörjmedels-, asfalt-och kolprodukUndustri. *Inkl. båtbyggerier. ' Omfattar nu även livsmedelsindustri ochträfiberplattindustri. se not sid 86. Beräknat utfall förverkstadsindustrin 1977 och 1978 samt för övrigsektom 1978 enligtkonjunkturinstitutet. Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 75 En viss fortsatt förbättring av deninternationella stålkonjunkluren är alt vänta och rimligtvis kommerde europeiska stålproducenterna att höja produktionsnivån något under året.Vissa återlaganden av tidigare förlorade marknadsandelar väntas för de svenskamalmproducenterna på några av de mer betydande europeiska marknaderna. a.till där omställningen av stålindustrin från högfosfor- tilllågfosformalm har senarelagts och där svenska malmproducenter således kan räknamed fortsatt avsättning för sin högfosformalm framöver. Till bildenhör vidare att översvämningar i medfört att landets malmproducenterhar fått svårigheter med leveranserna. Den svenska järnmalmen finnerhuvudsakligen avsättning på den europeiska marknaden och en måttlig ökning avexportvolymen 1978-1979 förefaller av ovan angivna skäl sannolik. En delprisavtal pä den internationella malmmarknaden är nu klara ochmalmpriserna har i dessa fall höjts . Här har antagits att de svenskaexportpriserna kommer att stiga i motsvarande grad. Neddragningen av de svenskamalmlagren väntas fortsätta , men i betydligt mindre omfattning än under1978 och malmlagren bör ha normaliserats. Med dennalagerutveckling skulle produktionsnivån behöva höjas betydligt - mellan 25 och30% 1978-1979. förbättrades den internationellaträvarumarknaden ur svensk synpunkt. Huvudsakligen torde detta kunnatillskrivas fjolårets goda trävaruefterfrågan i , som medfördeatl det nordamerikanska utbudet i väsentligt minskade under 1978jämfört med . I de flesta västeuropeiska länder ökade irävarufor-brukningenmycket måttligt. Reduceringen av den relativt stora kanadensiskaträvaruexporten gjorde dock att efterfrågan i i ökad utsträckningkom att riktas mot nordiska leverantörer. Mot bakgrund av dennamarknadsutveckling kom den svenska trävaruexporten att åter stiga under 1978.Totalt sett steg den svenska exporten av sågade och hyvlade trävaror med 11,5%i volym 1977-1978. Denna ökning inbegriper en i stort sett lika storprocentuell volymtillväxt på marknader utanför . Det delvisa bortfallet av dekanadensiska exportleveranserna i kunde synbarligen lätt nogkompenseras genom tillförsel från andra exportländer och ledde därmed inte tillnågon påtaglig åtstramning av marknadsläget. Prisrörelserna blev härigenom småunder året och de svenska försäljningspriserna höjdes endast i begränsadomfattning. Sammantaget blev exportprishöjningen ca 2,1977-1978. Trots det ökande inhemskabostadsbyggandet har trävaruförbrukningen inom landet totalt sett förblivit lågunder 1978 och leveranserna till hemmamarknaden blev i stort sett av sammaomfattning 1978 som 1977. Sågverkens totalt sett ökadeleveranser medförde ingen nämnvärd uppdragning av produktionsvolymen under1978. fanns tecken på en besvärande brist på såglimmer sombegränsade möjligheterna Prop.1978/79:150 76 till en ökad sågverksproduktion. Leveransökningarna under1978 skedde däiför huvudsakligen genom uttag ur sågverkens lager. Producentlagrenavtappades sålunda kraftigt och beräknas vid slutet av året varaneddragna till en myckel låg nivå. Produktionsökningen beräknas härigenom hastannat vid 1977- 1978. Aktuella bedömningar av byggnadsverksamheten i Västeuropapekar på en fortsatt ökad aktivitet totalt sett . I Förenta staternakan däremot byggandet förutses komma att sjunka något , ävenom nivån förefaller bli hög i ett mer historiskt perspektiv. Konkurrensen frånkanadensiska leverantörer har under sådana omständigheter inte bedömts få ettavgörande inflytande på den västeuropeiska trävarumarknaden under 1979.Avgörande synes i stället bli i vilken grad övriga större exportländer förmåratt kompensera de leveranser som skett från lager - såväl hosproducenter som importörer - genom en höjd sågverksproduktion 1979.Kännetecknande för utvecklingen i har nämligenvarit att en stor del av trävarukonsum-tionen tillgodosetts genom omfattandelagerminskningar i producent- och importleden. I jämförelse med leveransernahar sålunda sågverksproduktionen legat på en lägre nivå - totalt sett - underen följd av år. Vid ingången av 1979 torde trävarulagren i såväl förbrukar- somproducentled vara så pass små att ytterligare lagerminskningar intesynes sannolika. För del hämmassågverksproduktionen fortfarande av 1979 av en akutbrist på såglimmer. Denna brist har endast i begränsad omfattning bedömts bliavhjälpt . Sågverksproduktionen har sålunda bedömts kunna höjas medendast 1978 1979. Inbegripet en beräknad ökning av leveranserna till deninhemska marknaden med , samt en ytterligare mindre neddragning av sågverkenslager, frigör detta för export en kvantitet som i stort settmotsvarar vad som skeppades . synesträvarumarknaden ha kännetecknats av vissa tendenser till efterfrågeöverskott.Dessa tendenser synes ha förstärkts , vilketmedfört att försäljningspriserna successivt höjs. Ytterligare höjningar avleveranspriserna är därför att räkna med. Här har antagits att en höjning av desvenska exportpriserna 1978-1979 kommer till stånd. Ännu kännetecknades denvästeuropeiska marknaden av ett visst kvardröjande överulbud av papper ochpapp. Prisrörelserna var små och förbrukarnas inköp anpassades tillatt enbart motsvara den svagt ökande papperskonsumlionen. Papperslagrenbibehölls sålunda på en mycket låg nivå , efter den omfattandeminskning som skedde . När konsumtionen av vissa papperskvaliteterefterhand ökade i medförde den knappalagerhållningen att efterfrågehöjningen blev kännbar hos pro- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 77 De kontinentala tillverkarna av framför alltskriv- och tryck-papper erhöll sålunda en starkt ökad ordertillströmning, ochproduktionsuppdragningar blev allmänt förekommande. En viss lageruppbyggnadskedde dessutom, sannolikt som ett utslag av förväntningar om höjdapapperspriser. Strejker i delar av den amerikanska pappersindustrin ikombination med en fortsatt hög och stigande inhemsk papperskonsumtion bidrogsamtidigt till att begränsa det nordamerikanska utbudet på väridsmarknaden. Deeuropeiska bruken erhöll sålunda ett ytterligare ef-terfrågetillskott frånutomeuropeiska marknader, främst i , vilket ytterligare förbättrademarknaden för papper i . Mot bakgrund av dennamarknadsutveckling kom den svenska pappersexporten att stiga kraftigt underloppet av 1978, frånsett en tillfällig och ovanligt låg leveransaktivitet undersemesterperioden. 1 enlighet med efterfrågeutvecklingen på världsmarknadenskedde en särskilt stark utveckling av skriv- och tryckpappersexporten tillVästeuropa, medan leveranserna av de volymmässigt mer betydande förpacknings-och omslagskvaliteterna ökade betydligt kraftigare på de utomeuropeiskamarknaderna. Totalt sett ökade den svenska pappersexporten 1977-1978. De mer betydande prishöjningar somkunde genomföras var i huvudsak koncentrerade till de grafiskapapperskvaliteterna. Prisutvecklingen på den samlade svenska exporten blevhärigenom betydligt mindre dramatisk jämfört med den volymmässiga utvecklingen.Handelsstatistikens exportprisindex för papper och papp ökade sålunda medendast i genomsnitt . Den förhållandevis svaga ekonomiskautvecklingen i medförde en endast måttlig höjning avpappersefterfrågan. Leveranserna för konsumtion inom landet kan sålundaberäknas ha ökat 1977-1978. Den stigande efterfrågan under 1978ledde till att produktionen successivt höjdes bland de sven.ska pappersbrukenoch produktionsstegringen blev mellan 1977 och 1978.Kapacitetsutnyttjandel höjdes härigenom med och beräknasunder fjärde kvartalet ha motsvarat av det teoretiskt möjligakapacitetsutnyttjandel.