prop · G203206 · 1978-12-31 00:00:00 — om nordiskaministerrådets allmänna budget för m. m.; Regeringenföreslår att antaga det förslag som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen begärs raedel för att belala andel av kostnaderna förden verksamhei, som finansieras över del nordiska ministerrådets allmännabudget för . Den allmänna budgeten omfaltar inte del nordiskakultursamarbetet för vilket en särskild budget finns. I propositionen lämnasvidare en redogörelse för del nordiska samarbele som har bedrivits inomministerrådets verksamhetsområde . 1 1978179.1 saml Nr 206 Närvarande: statsministern . ordförande, och slalsrådenSven , , . , , , , ,, . Proposition om nordiska ministerrådets allmänna budget förår 1980 m.m. 1978/79: 100 (bil. 14 s. 30) har regeringenföreslagit all. i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillNordiska ministerrådets allmänna budget för /80 beräkna ellförslagsanslag av . Jag anhåller nu atl få la upp denna fråga. Del nordiska minislertådel inrättades genom enrevision av den ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiskaländerna (Helsingfors-avlalel). ingicks elt avtal mellan denordiska länderna om upprättande av del nordiska ministerrådets sekretariat iOslo. Upprättandel av ministerrådssekrelariatet godkändes för del (prop. 1973: 121, UU 1973: 13, rskr 1973: 245).Verksamheten vid sekretariatet inleddes den . I samband med upprättandet av sekretariatet skapades enbudget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras avsekretariatet. Denna budget, nordiska ministerrådels allmänna budget, omfatlarinte del nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i samraansättningenkullur- och undervisningsministrarna, fastställer en särskild budget. Denomfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i somfinansieras över de nordiska ländemas biståndsprojekt och inle hellersamarbetet genom Nordiska invesleringsbanken som upptas under den sjundehuvudtiteln. Fr. o. m. omfattar ministerrådets allmänna budget eUkalender- Prop.1978/79:206 3 Medel för verksamheten anvisades (prop. 1977/78:173. UU 1977/78:15. rskr 1977/78:351). Enligl reglemente för nordiska ministerrådets budget(allmänna budget och kullurbudget). beslutat av nordiska ministerrådet den 18februari 1979 (samarbetsministrarna) och (kullur- ochundervisningsministrarna), fastställer ministerrådet budgeten underförbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller frånden , faslställde nordiska minislertådel denallmänna budgeten förär 1980. hade överläggningar om budgetensomfattning och om prioriteringar hållits mellan ministerrådet isammansättningen samärbetsministrama och budgetkommitté. Den budgetprocedur ministerrådet har fastställt innebärför svensk del bl.a. atl förslag inle kan föreläggas inom den lidunder vilken propositioner normall ska lämnas lill . Motsvarandegäller för budgeten för del nordiska kultursamarbetet. Inledningsvis lämnar jag en översiktlig redogörelse fördet nordiska samarbetet inom ministerrådets helaverksamhetsområde, dvs. även kulturområdet som inte omfattas av den allmännabudgeten. Därefier redogör jag närmare för ministerrådels allmänna budget 1980. Chefen för har i åranmält frågan om 1980 års verksamhelsbudgel för det nordiska kultursamarbetet m.m.(prop. 1978/79: 203). 2 Det nordiska samarbetet Nordiska minislertådel har fortsatt sinarbete alt förverkliga existerande avtal och all utarbeta handlingsprogram förolika samar-betsseklorer. tillkom handlingsprogram för det nordiskasamarbetet inom miljövårdsområdet, inom turistområdet samt för jämslälldhetsfrågor.Förslag lill konsumenlpolitiskt program har uppgjorts och ell nylt program för nordisklregionalpolitiskt samarbele utarbetats. En ny fördelningsnyckel för de nordiska ländemas bidragför har beslutals. totala budgethar ökal avsevärt främst på grund av alt flera nordiska insiitutioner förts inunder ministerrådets budget bl.a. för atl öka möjligheten till överblick överdet totala nordiska samarbelel. Den inleddes verksamhelen vid en nordisk genbank i för bevarande av jordbruks- ochträdgårdsväxter: en nordisk (bildad genom sammanslagning av Nordiska samarbetsorganet för drogforskningoch för alkoholforskning). Prop.1978/79: 206 4 Genom en formell omorganisation har och Nordiska socialstatislikkommiltén från och med den I januari1979 permanent knuiits till Nordiska socialpolitiska kommillén. På kulturområdet har det nordiska konstcentrel iHelsingfors och det nordiska språksekretarialel i påbörjat verksamheten.En tvåårig försöksverksamhet inom vuxenutbildningen har avslutats och beslutfattats om fortsalt arbete och fördjupning av vissa oraråden. Utredningarna om den nordiska radio- och TV-salellitenfortsatte . Etl konkret beslutsunderiag beräknas föreligga juni1979. Den sista andelen i Nordiska investeringsbankensgrundkapital har inbetalats av de nordiska ländema. Det största projektet på ministerrådets allmännabudget avslutades nämligen NORDKOLT-projektel somredovisar och bedömer utvecklingsmöjlighelema för olika persontransportsy-slem.Det största projektet på den allmänna budgeten 1979 gäller kämsä-kerhetssamarbetetinom områdena kvalitetskontroll, kontrollrumsutformning, avfallsfrågor ochradioekologi. Andra centrala, delvis avslutade projekl berörungdomsarbetslösheten, gränsregionalt samarbele och konkurrensförhållandenamellan de nordiska ländema. vänlas bl.a. undersökningar rörandegemensam nordisk projeklexport respektive om kapitalets och arbetskraftensrörlig-hel tilldra sig iniresse. De makroekonomiska frågoma ägnades slor uppmärksamhetunder Nordiska rådels session i . a) la initiativtill att utarbeta en översikt över de viktigaste studier, utredningar m.m. somför närvarande utförs nationellt och intemationellt kring de ekonomiskahuvudproblemen i vår del av världen; b) evenluelllkomplettera delta med ytterligare material för att fä en så realistisk bild sommöjligl av situationen i ; c) försökaytterligare stärka samordningen av den ekonomiska politiken i och skapastarkare grund för nordiskl inflytande på intemationell ekonomi. En rapport från finans- och ekonomiministrama förelåg vidNordiska rådets session i . I denna föreslogs bl. a. aUeU ekonomiskt forskningsråd skulle upprällas (varom ministerrådet faUadebeslut ). Vidare föreslogs atl utredningsarbetet skulle fortsäUas. En genomgång av de viktigasie nordiska samarbetsfrågomaskedde då de nordiska slalsminislrama möttes i ,då även de nordiska samarbetsminislrarna deltog. Ekonomi och sysselsättning,den strukturella krisen i de nordiska ländemas näringsliv, strävandena atlskapa mera stabila valutaförhållanden, gemensam nordisk projektexport, regionalpoliliskaproblem saml ökad satsning på forskning och utveckling hörde till de tema somblev föremål för diskussion. Prop.1978/79:206 5 2.1 Den nordiska inve,sterlngsbanken Nordiska investeringsbanken framlade sinverksamhetsberättelse över bankens 19 första månader för Nordiska ministerrådeti . Bankens uppgift är alt ge lån och slälla garantier påbankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn förattgenomföra investeringsprojekt och export av nordiskl iniresse. Bankens grundkapital uppgår lill ca 400 milj. SDR (särskildadragningsrätter, motsvarande ca 2.66 miljarder Nkr) varav 100 milj. SDRinbetalats till banken. De fem nordiska länderna inbetalade sista andelen avbankens grundkapital den . Den icke inbetalda delen avgrundkapitalet tjänar som medlemsländemas garanti för bankens förpliklelser.Banken kan bevilja lån och ge garantier upp lill ell totalbelopp som svarar mottvå och en halv gånger bankens grundkapital. Ytterligare kapital till utlåning skaffas genom upptagningav lån på de internationella kapitalmarknaderna. har bankenupptagit tre lån på sammanlagt US $ 75 miljoner. beviljade bankentolv lån lill elt totall belopp om 91,2 milj. SDR. Genom beslul av ministerrådet erhöll invesleringsbankenviss möjlighet atl ge lån för genomförandet av regionalpoliliska projekt. Mot bakgrund av bl.a. rekommendation nr1/1974 om nordiskt lagsliflningssamarbele saml del av ministerrådet i Cl 1976framlagda lagstiftningsprogrammet har lagstiftningsarbetet inte upptagit)några projekt utan i stället koncentrerats på all följa upp programmets olikapunkter. Särskild uppmärksamhet har därvid riktals mot de områden sombehandlats i de uttalanden som Nordiska rådel gjorl under den 26:e sessionen(familjerätt, datalagstiftning och integritetsskydd, ekonomisk kriminalitet,alternativ till frihetsstraff m. m. Liksom har ell beiydandeoch brett samarbele förekommit även på områden som inte är direkl upptagna ilagstiftningsprogrammet. Även har utbildningen av 16 19-åringar utgjortett vikligt arbetsfält. Den höga ungdomsarbetslösheten i ärutgångspunkt för den studie rörande utbildning och ungdomsarbetslöshet, somutgör etl centralt tema i del treåriga projektprogram för del gymnasialastadiet som ministerrådet anlog . Studien skall på basis av de ålgärdersom nationellt vidtagits mot ungdomsarbetslösheten ge en bild av kopplingenmellan utbildnings-, arbeismarknads- och socialpolitiska ålgärder och dessas effekler.It Riksdagen1978179. 1978/79:206 6 f)cn töista tvåårsperioden av vuxenutbildningssamarbetetslutförs . beslöt i sepiember 1978 om ettfortsall projektprogram fram till mitten av . vilket innehåller sexprojekt varav några äi en uppföljning av redan påbörjade projekl. a. revidering och aklualisering av en katalog över forsknings- ochutvecklingsarbete inom det vuxenpedagogiska områdei i , informationsutbyte,undersökning av korrespondensundervisningens roll i distansundervisningen ochundersökning rörande rekrylering av korttidsutbildade lill vuxenutbildning. beslöt mot bakgrund av ettförslag lill riktlinjer för kulturbudgelens insatser i det nordiskaforskningssamarbetet om en törsöksordning med nordiska forskarstipendier ochnordiska forskarsymposier perioden lill ulgången av år 1980.Vidare beslöl ministerrådet atl undersöka möjligheten att utforma regelbundnaöversikter över samnordiska forskningsinsatser. Frågan om en klarareuppgiftsfördelning mellan nationella forskningsråd och kulluravtalets organkommer att behandlas och riktlinjer för en sådan uppgiftsfördelningkommer att utarbetas i samråd mellan ämbetsmannakoraraitlén för nordiskl kulturelltsamarbete och samarbelsminislramas slällföreträdarkoraraitté. Mot bakgrund av statsministrarnas uttalande i november1978 om behovet av ett ökat nordiskl forskningssamarbete pågår inom minislertådssek-retariateni och ell förberedande arbeie för all belysa på vilka områden etlnordiskt forskningssamarbete skulle innebära elt bättre resursutnyttjande än molsvarandeforskningsinsatser på nationell nivå. Frågan om nordiskl radio- och TV-samarbete via satellitutgör en av de mest omfattande inom del allmänkullurella områdei. (kommunikations-, kultur- och utbildningsministrarna) beslöl den13 alt fortsätta ulredningen om nordisk radio och television via satellitenligt antagna direktiv. Utredningen skall bedrivas så atl det senastden finns eU sådant underiag aU ministerrådet , efterremissbehandling , kan fatta beslut om frågans vidare behandling. Ulredningeninriktar sig i princip på direktöverföring av samlliga riksomfattande radio-och TV-program i . Härutöver skall beskrivas alternativet med enredigerad nordisk kanal sådant del är skisserat i den tidigare statssekreterarrapporten(NU A 1977:7-9). I övrigl hänvisas under detla avsnitt lill regeringens proposiiion1978/79: 203 om 1980 års verksamhetsbudget för det nordiska kultursamarbetet. Ministerrådels fastställda samarbetsprogram påsocial- och häl-sovårdsområdet har i flera avseenden präglat ulvecklingsarbetelunder . Den inledande kartläggningen av efter- och vidareutbildning avso- 1978/79:206 7 cial- och medicinalpersonal har slutförts. för alkoholforskning och Nordiska samarbetsorganet fördrogforskning har utvärderats och ministerrådet har beslutat upprätta en nynordisk från och med den Ijanuari 1979. har genomfört en nordisk konferens kring hälso-och sjukvårdsplaneringen. har och Nordiska socialstatislikkommiltén permanent knutits tillNordiska socialpolitiska kommittén. kommer liksom att karakteriseras av attflera stora projekt avslutas eller omprövas, bl.a. Nordiska handikappnämndensverksamhet, ett samnordiskt projekt för klinisk kemi, utredningsarbetet om dengemensamma arbelsmarknaden för social- och medicinalpersonal samt översynen avden nordiska trygghetskonvenlionen. Minislertådel har diskuterat konsekvensernaför hälso- och socialvårds-politiken med anledning av del växande antalet äldrei samhällel. FN:s internationella barnår 1979 kommer atl ägnasuppmärksamhet i flera nordiska samarbetsorgan. Silualionen på arbelsmarknaden har stått i centrum för delnordiska ar-betsmarknadssamarbelet . En trepartskonferens omekonomi och sysselsättning har anordnats samt en arbetsmarknadspolilisk konferenshållits med nordiska och internationella experter inom ekonomi ocharbetsmarknadspolitik kring temat full sysselsättning i elt förändrat ekonomisktklimat. En rapport om arbetsmarknadspolitikens mål och medel iNorden (NU A 1978: I) harpublicerats. principprogram förverkligas ietapper. Resultatet av flera projekl som slutfördes harpublicerats i Nordisk Ulredningsserie, bl.a. beträffande ungdomsarbetslösheten,yrkesvägledning, arbetsmarknadsforskning och utbildning saml arbetsförmedling. Ejlt nordiskt informationssystem på arbetsmarknadsområdetigångsattes . Ungdomsarbetslöshet samt uthyrnings- ochentreprenadverksamheten (s. k. grå arbetskraft) var ämnen för särskildautredningar som respeklive utgjorde underiag för diskussionermellan arbetsministrar- Samarbetet har byggt på det handlingsprogramsom minislertådel fastställde . Prop.1978/79: 206 8 De nya arbetsmiljölagarna. som nu trätt i kraft i ,och Sveiige, har slälll ökade krav och förväntningar på del nordiskasamarbetet. har arbetsmedicin/yrkeshygien varit den meslframträdande sektorn inom samarbetet. Dokumentation av yrkeshygieniskagränsvärden och den nordiska vidareutbildningen av specialister inom ar-betsmedieinoch företagshälsovård ulgör en central del av samarbetet. Inom området psykosocial arbetsmiljö kan särskilt nämnaskartläggningen av grundskoleläramas psykosociala arbetsmiljö. Samarbetet belräffande utarbetandet av skyddsföreskrifterleds av Styrgruppen för arbetarskyddsföreskrifler. Miljövårdssamarbelet omfattar frågor som rör skydd ochvård av den yllre miljön. antog eu handlingsprogram förnordiskt samarbete pä miljövårdsområdet för femårsperioden 1978- 1982. Projektverksamheten har koncentrerats tilldelområdena havs-föroreningar, luftföroreningar, trafikbuller, induslribuller,avfall, produktkontroll, naturvård, miljövårdsforskning och miljödala. Är 1979kommer projektverksamheten alt fortsätta på samma områden och utvidgas lill områdenaåieranvändning, friluftsliv, nalurresursfrågor och ekologisk planläggning. startades elt projekl kring samordning avundersökningsverksamheten av föroreningssitualionen i och Kattegattdär , och satsar stora belopp. Projektet kommerall fonsälla . Projektet om övervakningssystem för luftföroreningar harfortsalt . Målet är atl genom en samnordisk insats ulveckla raät- ochanalysmetoder för atl bidra lill det europeiska syslemet för övervakning avlångtransport av luftföroreningar, speciellt sur nederbörd'.' Projektet forlsälterår 1979. avslutades eU förprojekt cm luftföroreningar i tätorter. På bullerområdet avslutades bl. a. etl projektrörande gemensam nordisk beräkningsmodell för vägtrafikbuller. Det nordiska avfallssamarbelel kommer atlkoncentreras på äteranvändningsområdet. Ett projekt föratt utarbeta ett nordisktprogram för åieranvändning av avfall komraer att igångsättas . Pä produklkonlrollområdel har två projekt slutförts år1978: kartläggning av undersökningsresurser för produktkontroll respektiveförslag till normer för den kemisk-tekniska branschen. Två nya projekl harpåbörjats: ett om produklrelaterad information hos myndighetema; det andra en pro-duklundersökningom flamrelardenter. 1978/79: 206 9 På natiirskyddsområdet har ett projekt om hotade djur ochväxter i (NU A 1978:9) sluttöris. Projektet om representativanaturtyper i fortsätter och beräknas avslutas . F.tt förprojekt om ekologisk kunskap 1978. Uppföljningsverksamhel kommer all sättas igång . År1978 fattades beslul att projekt om miljövårdsforskning vanligtvis icke skallbedrivas som nordiska samarbelsprojekt under ministerrådet. Man påbörjade enöversikt och analys av de nordiska ländemas forskningsplaner rörandemiljövård. Utredningen beräknas vara avslutad försia och skalltjäna som underlag för att identifiera framlida nordiska forskningsbehov. avslutades den huvudsakliga delen av ell projektom karakterisering av miljödata (NU B 1978: 10) som har resulterat i förslagtill principer och regler. utges en lillämpningsamt en populärbroschyr. 2.8 Handels-, finans- och valutapolitiska frågor Under de senasle 5-6 åren med låg ekonomisk aktivitet iindustri världen har de nordiska länderna stött på likartade problem. Den ekonomiska politiken har en gemensam värdebas iNorden. Frihandelspolitiken har gjorl ekonomiema öppna och utlandsberoende.Proportionellt höga andelar av resurserna satsas på undervisning, barnomsorgoch sjukvård, och icke minsl sysselsättningen prioriteras. länder har eltstort uilandsberoende både av och av utlandet i övrigl. De nordiska ländemas ömsesidiga ekonomiska beroende harbelysts i en preliminär rapport utarbetad av de nordiska finansministrarna påuppdrag av . Fortsalla täta kontakter mellan de nordiskaadministrationerna på det handels- och valulapolitiska områdei spelar enbetydelsefull roll för all dis-kulera akluella frågor samt för all samordnagemensamma nordiska ställningstaganden i inlemalionella sammanhang. De nordiska ländema har fortsättningsvis hållit närakontakt på en rad cenirala handelspolitiska oraråden som under åretaktualiserats i olika internationella organisationer. läggervikt vid att samarbetet om lösningen av praktiska problem i samband med handelnmellan EG och EFTA fortsäller. Genom NQRDIPRÖ (samarbetsorgan för de nordiska ländernas han-delsprocedurkommitléer)har man speciellt inriktat arbetet på all ulveckla framtida procedurer som ickefordrar användning av dokument. Sålunda igångsattes projektet -Rationell dataelemenldislribuiion i internordisk och intemalionell handel -som har lill mäl alt ulveckla system för överföring av dala mellan partema ihandeln. Vidare har resultalen testats från del tidigare projektet datakommunikation i utrikeshandeln. Prop.1978/79: 206 10 2.9 Industri- och energipolitik I ministerrådet diskuleras regelbundet aktuella indusiripolitiskafrågor som är av betydelse för de nordiska ländema. igångsattes etl nordisklforskningsprojekt om små och medelstora förelag samt en undersökning avkonkurrensförhållandena mellan de nordiska länderna. Arbelel inom Nordisk Industrifond har förts vidare. Fondenhade lill och med beviljal c:a 60 milj Skr till 119 projekl. Frånoch med har fonden efter beslul i ministerrådet införts som institutionpå ministerrådels allmänna budget och kommer alt få elt belopp om Nkr17.5 milj. till projekl inom induslri- och energisamarbelel. Nordisk Industrifond har haft hand också omdet nordiska forsknings- och utvecklingssamarbetet inom de sektorer påenergiområdet, där nordiskl samarbele icke sköts av andra organ. Medel fördenna verksamhei förs in under den totala bevillningen tillfonden. Etl fyraårigt kärnsäkerhelsprogram inleddes inomNordisk Kontaktorgan för Atomenergispörsmål. Samarbelel på kärnsäkerhelsområdetomfatlar en rad belydelsefulla projekt inom kvalitetskontroll, konlroll-rumsutformning,avfallsfrågor och radioekologi. Standardiserings- och provningsverksamheten inom NORDTESThar forisatt. Det nuvarande handlingsprogrammet för nordiskt samarbeteinom byggsektorn fastställdes av ministerrådet . Enligt handlingsprogrammet skall samarbetet för en ökadintegration av de nordiska byggmarknaderna fortsälla. En väsentlig nyhet är allsamarbelel har utvidgats atl omfaita de poliliska målsättningarna inom bygglag-stiflningen.Vidare prioriteras energisamarbelel, stärkt nordisk medverkan i delinternationella byggsamarbetel samt utvidgat samarbete mellan byggföretag itvå eller flera länder vid byggexport utom . Man försöker även nå fram till en gemensam nordisk tolalsynpä bevarande och förändring av existerande bebyggelse. Av nya projekt kan nämnas ettsamarbetsprojekt rörande olycksfall i hemmen saml eU omfattande projekt raedsyfte dels att provningsresultat i eU land skall kunna godkännas i andraländer, dels att mot-tagariand skall kunna acceptera byggprodukler som ärgodkända i lillver- samarbelsprojekt om energibesparing i befinlligbebyggelse har också påbörjats. Prop.1978/79:206 II har en utvärdering gjorts av del hittillsgenomförda nordiska regionalpolitiska samarbetet och förslag har framlagtstill nyU regionalpolitiskt handlingsprogram. Begreppel regionalpolitik har vidgats atl omfatta ävenregionala aspekter inom hela den offentliga sektorn. Konkreta samarbelsprojektkommer atl prioriteras än merän tidigare. Gränsregionala samarbelsprojekt har prioriterats högt. Samarbetet inom området Strömsund-Lierne-Röyrvik-Krokomhar kommil igång, exempelvis har koordinering av malmlransporterna börjaikonkretiseras. Kartläggningsskedel i har i viss mån avslutats. har alltmera inriktats påskärgårdsproblem. Inom ramen för projektet fiskodling har en försöksverksamhetmed laxodling startals på . Det mesl omfattande gränsregionala samarbelel har skettinom vars arbeie fördelals på näringspolitiskt samarbele(med prioritering av industriellt samarbete) och informationsutbyte. Konkreta projeklhar startats för alt utvidga handelsutbytet och den industriella verksamheten.Bland aktuella samarbetsprojekt inom primärnäringarna kan nämnas rennäringen,bär- och grönsaksodling samt jordbruksforskning. Även turistnäringen harspelat en stor roll i Nordkalottverksamhe-len. har vid etl seminarium med pariamenlarikerfrån diskuterat akluella politiska frågeställningar i området. Spe-eialorienleradeseminarier för företagare har anordnats. En har börjat publiceras. På grundval av resultaten från olika forskningsprojekt harman utarbetat en gemensam rapport om den regionala ulvecklingen ochregionalpolitikens mål och medel i . arrangerades iArjeplog i . Del nordiska samarbelel på konsumenlområdet omfattarforskning och undersökning, ulbildning och information, marknadsföring och lagsliftning.Bland nya frågor som tagits upp kan nämnas konsumentfrågor på del regionala ochlokala planet saml nolifikalionssystem för information om pågående konsumenlforskning.I samarbetet har en viss tyngdförskjulning skett från traditionellaproduktundersökningar till produktsäkerhets- och marknadsföringsfrågor. Projektet rörande system för inrapportering av olyckor ihemmen och Prop.1978/79: 206 12 deras grannskap har avslutats (NU B 1978: 14). Arbetet meddessa frågor kommer att föras vidare nationellt. Produktansvar och försäkring granskades ur konsumenlrällsligsynpunkl vid ett konsumenlrälisligt seminarium. Erfarenhetsutbytet om tillämpningen av de nordiskamarknadsföringslagarna har fortsatt. Ett projekl för nordisk samverkan när delgäller kontrollen av otillbörlig marknadsföring över gränserna har påbörjatsunder . 2.13 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbelel inom transport- och kommunikationsområdetregleras av det nordiska transportavtalet av . Vägforskning är etl samarbelsområde där lönsamma effekterkan uppnås. De goda erfarenheterna från samarbetsprojektet för tillämpning iNorden av den amerikanska s. k. AASHÖ-undersökningen (STINA-projeklei) harbidragit lill all man önskar fortsätta samarbetet genom nya vägforsk-ningsprojekt. och genomfördes kartläggning,analys och prioritering av pågående och planerade vägforskningsprojekt (KAPRl-pro-jeklet).Rapporten kommer tillsammans med annat tillgängligt raaterial atl användas somunderlag för val av evenluella nya projekl inom vägforsk-ningsområdel.