prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den resterande delen utnyttjades för stöd tillnödlidande grupper i deras resp. hemländer. En stor del av dessa medel gick till social, juridisk och medicinsk hjälp tillpolitiska fångar och deras familjer samt andra utsatta grupper. Programmet förinnevarande budgetår förutses få ungefär samma sammansättning. Insatserna görs huvudsakligen vialatinamerikanska organisationer av vilka flertalet har kyrklig anknytning.Bidragen lämnas i allmänhet med svenska och/eller internationellaorganisationer som förmedlare. De viktigaste kanalerna för det humanitärastödet är , Frikyrkan Hjälper, Röda korset, . De politiska och ekonomiska förhållanden,som råder i många latinamerikanska länder med politiska mord,"försvinnanden" och andra brott mot mänskliga rättigheter samtekonomisk och social misär, är huvudskälet till de omfattande och växandebehoven av humanitära insatser i regionen. Behovet av stöd åt flyktingarkvarstår. bör dock flyktingslödsandelen minskas något till förmån förarbetet med mänskliga rättigheter inom resp, land. Verksamhet, som harstötts, har drabbats av kostnadsökningar till följd av inflation. En vissutvidgning av hjälpprogrammet kan dessutom bli nödvändig. Ökade insatser ärdärför välmotiverade. Till följd av utvecklingen i Nicaraguahar regeringen beslutat om ett bidrag på sammanlagt ca 2,5 milj. kr. frånposten Katastrofer m. m. för humanitärt stöd åt utsatta människor i Nicaraguasamt nicaraguanska flyktingar i grannländerna och Honduras.Insatserna kanaliseras via Frikyrkan Hjälper, Röda korset och KFUM/KFUK ochavser mediciner, mat, filtar, kläder, tält, sängar, transporter m. m. Under budgetåret1977/78 fattades beslut om katastroflnsatser till ett värde av206,5 milj. kr., varav 188 milj. kr. från anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete och 18,5 milj. kr. frånanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. 1977/78: 135 om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. bekräftades, att det förutom medelför långsiktigt planerat utvecklingssamarbete behövs en katastrofreserv inombiståndsanslaget, som gör det möjligt för att göra snabba insatser, närakuta behov uppstår. Beträffandeanvändningen av katastrofreserven konstateras, att kala- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 99 strofbistånd bör ges som hjälp åt människor i ,som drabbas av naturkatastrofereller väpnade eller politiska konflikter. Vidare kan katastrofmedel användas som extra bistånd till länder, som erhållersvenskt utvecklingsbistånd och vilkasförsörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredje användningsområde för katastrofmedel är åtgärderför att förbättra katastrofberedskap och förebygga katastrofer i . Under /78 har en betydandedel av katastrofreserven använts för olika hjälpinsatser för flyktingar ochandra krigsoffer, t. ex. i södra , , och . del av dessa insatser har kanaliserats genom UNHCR. Katastrofinsatser tillföljd av missväxt har gjorts bl. a. för , , och . Därvid har svenskt stöd i form avlivsmedel tagits i bruk när detta har bedömts ändamålsenligt. Förutom stöd direkt till drabbade ländersregeringar och genom FN-systemetförutsätter jag, att katastrofbistånd liksom i stor utsträckningkommer att kanaliseras genom enskilda organisationer som Röda korset,, och Frikyrkan Hjälper. Dessa organisationer harofta goda möjligheter att göra snabba insatser. Den specialenhet för hjälpverksamhet isamband med naturkatastrofer och liknande händelser, som har upprättats inomden militära svenska FN-beredskapsstyrkan, har rekryterats och utbildats. Beträffande katastrofberedskap påpekarSIDA, att diskussioner nu förs inom FN:s katastrofhjälpskontor (UNDRO), om attväsentligt öka insatserna till stöd för u-ländemas egen katastrofberedskap.Samtidigt fortsätter Röda korsföreningarnas förbund sitt program förförbättring av katastrofberedskap ochplanering av katastrofförebyggande åtgärder i . Dessa typer avinsatser kan bli aktuella för fortsatt bidrags-givning. Samråd om katastrofärenden sker i den s.k. katastrofgruppen inom ,som består av företrädare för , SIDA och Rödakorset. SIDA har huvudansvaret för beredning av ärenden och verkställande avbeslut. Det finns behov av en allmän reserv inomdet bilaterala anslaget. Jag vill av rent praktiska skäl låta anslagspostenKatastrofer m. m. fylla deima funktion. Föratom medel för de ändamål, somtidigare har angivits, bör därmed kunna finansieras annan icke förutseddverksamhet eller åtgärder, som intenaturligen hör hemma under någon annan anslagspost. Exempel på dennasenare typ av insatser är det stöd, som under några budgetår har lämnattill efter att landet fick sin självständighet frånPortugal. Jag finner det angeläget att , utan att näirma ochPrincipe som programland med Kartong: S. 100, rad 21 Står 166,9 Rättat till: 161,9 Prop.1978/79:100 Bilaga 6 loo särskild anslagspost, fullföljer detta stöd. Ettannat exempel på tänkbar medelsanvändning inom ramen för en allmän reservposthar aktualiserats av SIDA, som under posten Övriga ändamål har tagit upp medelför en fortsättning av stöd till den Östafrikanska utvecklingsbanken.Innan SIDA har färdigberett detta ärende och givit regeringen underlag för ställningstagande,anser jag inte att medel bör anvisas för ändamålet i fråga. Dock börregeringen ha möjlighet att ta medel i anspråk för insatsen under budgetåret1979/80, om den föreslås av SIDA. Medel för insatser av detta slag lämpar sigväl för en allmän reservpost på anslaget. Mot bakgrund av att vissareservationer förväntades bli tillgängliga för katastrofinsatser, beräknadesför /79 endast 70 milj. kr. Det belopp, somgenom ointecknade reservationer står till förfogande för ändamålet, är 197milj. Reservationerna förväntasbli betydligt lägre inför /80. Medel för bl. a. omfattandeextrainsatser i södra behöver finnas i reserv. Därtill har jag redanförutskickat ett extra stöd till , som skall belasta katastrofpostenjämte vissa insatser, som inte är av katastrofkaraktär. Mot denna bakgrundberäknar jag för /80 ett medelsbehov av 161,9 milj. kr. förposten Katastrofer m. m. Katastrofinsatser beslutade 1 juli197731 UNHCR för flykting- och bosättningshjälp till och EtiopienRöda korset för mediciner, m. m. och livsmedel till offerEritreagruppen för mediciner, m. m. och livsmedel Lutherhjälpenför transport av livsmedel livsmedel och medicin till Röda korset för medicinsk utrustning m. m. UNHCR för flyktinghjälp i 1,1 FAO för bekämpning av gräshoppor 0,5 Röda korset för vetemjöl 0,4 Röda korset för flygtransporter av livs medel 1,5 UNHCR förflyktinghjälp 2,5 1 Insatser i området redovisas även underavsnitten om och . 1978/79:100 Bilaga 6 Budgetåret1977/78 milj. kr. 1juli31 milj. kr. UNDP för fordon för katastrofprogram 7,5 Stöd till katastrofprogram för områden som drabbats av torka ochkrig Röda korset för livsmedel Katastrofhjälp med anledning av torkan 6,0 Röda korset, skummjölkspulver 1,5 För livsmedel, m. m. Hjälp med bl. a. stadsplanering och vattenförsörining Röda korset för hjälp till översvämningsoffer Insatser avseende studiestöd, humanitärt bistånd och flyktingar' Röda korset för livsmedel Röda korset för stöd till krigsfångar Frikyrkan Hjälper för flyktinghjälp Röda korset för hjälp med anledning av torka Pingstmissionen för livsmedel 0,5 Rödakorset för hjälp åt politiska fångar och flyktingar i södra , , Frikyrkan Hjälper för katastroflager Frikyrkan Hjälper för flyktinghjälp Baptisternas SocialaMission, katastrofhjälp vid översvämning 0,3 0,35,0 3,0 Redovisas under avsnittet "Humanitärtbistånd" Prop.1978/79:100 Bilaga 6 102 , katastrofhjälp vid över- Röda korset, katastrofhjälp vid över- Örebromissionen, katastrofhjälp vid över- Moder medarbetare i , Frikyrkan Hjälper för hjälp till inbördes- UNRWA, extrabidrag för hjälp till inbör- , hjälp tillinbördeskrigets offer 1,0 Pingstmissionen föråteruppbyggnad av bostadshus 1,7 För hjälp till cyklonoffer 1,5 Röda korset för hjälp till cyklonoffer 0,5 WFP för lokala transporter, vete 1,5 WFP, för uppköp avlivsmedel till över svämningsoffer 1,0 KFUK/KFUM för hjälp till laotiska För uppköp av livsmedel 15,0 19,0 , skummjölkspulver resp. ris 0,7 , frakt- ochförsäkrings kostnader 0,2 Röda korset för hjälptill hemlösa i södra 0,5 Röda korset för hjälptill översväm- ningsdrabbade 1,0 Stöd till portugisiska flyktingkommissariatets Röda korset, skummjölkspulver 1,5 Röda korset för hjälptill inbördeskrigets offer 0,6 1978/79:100 Bilaga 6 103 Frikyrkan Hjälper förhjälp till Nicaragua- flyktingar I 1,8 , kampanj mot döds- , fond för regional utveckling Röda korset för beredskapsplaner Röda korset för administration Röda korset för mindre hjälpaktioner UNHCR, extrabidrag till UNHCR:s UNHCR för program för flyktingar från Beredskapslager för protein berikad kata- Arméns FN-beredskapsstyrka för utrustning ENSKILDA /79: 90 milj. kr. /80: 110 milj. kr. De enskildaorganisationernas roll i utvecklingssamarbetet och riktlinjer för det statligastödet till denna verksamhet har utförligt redovisats i prop. 1977/78: 135 omriktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. Det statliga stödet tillde enskilda organisationernas biståndsverksamhet har ökat kraftigt under enföljd av år. Organisationernas egna bidrag har ävenledes ökat och beräknas år1976 ha uppgått till ca 190 milj. kr. I följande tabell redovisas de statligautbetalningarna fördelade på organisationstyp. Utbetalningar av stöd tillenskilda organisationers biståndsverksamhet budgetåren 1962/631977/78 fördeladepå organisationstyp Organisations- 1962/63 1975/76 1976/77 1977/78 typ 1974/75 mkr % mkr % mkr % mkr % Prop.1978/79:100 Bilaga 6 ]04 Av tabellen framgår attden relativa bidragsdelen till missionssamfunden har sjunkit något till förmånför de humanitära, kooperativa och fackliga organisationerna. De kooperativaoch fackliga organisationerna har dock erhållit bidrag av större omfattningförst . Bland de humanitära organisationerna lämnasde största bidragen till Frikyrkan Hjälper, och Röda korset. Huvuddelen av bidragenlämnas för verksamhet i programländerna. De största insatserna görs iBangladesh, , och . är denkontinent, som mest har intresserat de enskilda organisationerna. Utanförprogramlandskretsen erhåller det största statliga stödet genom deenskilda organisationerna. Stödet till de enskildaorganisationernas verksamhet avser normalt svenska enskilda organisationerssamarbete med systerorganisationer i . För att möjliggöra enutbyggnad av verksamhet inriktad på att förbättra kvinnans situation bör bidragäven kunna lämnas direkt till kvinnoorganisationer i . För /80beräknar jag i enlighet med SIDA:s förslag 110 milj. kr. för de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet. Om främst de förbättrade möjligheternaför kvinnoorganisationer att erhålla bidrag skulle medföra att dennafinansiella ram visar sig otillräcklig för att tillgodose alla angelägna ochvälmotiverade ansökningar kommer regeringen att ta i anspråk ytterligare medelför denna verksamhet. /79: 145 milj. kr. Budgetåret1979/80: 175 milj. kr. delning 1978/79 Kvinnor i u-land' Denna post har /78 redovisatsunder posten Övrigt. ' Under posten 27.Särskilda program disponeras 110,3 milj. kr. för ämnes-inriktad verksamhetenligt regleringsbrev för /79. Därutöv.-r har SIDA begärt 11milj. ur den ointecknade reservationen från /78 tillämnesinriktad verksamhet under /79. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 I05 Under denna postbehandlas ämnesinriktad verksamhet, biträdande experter samtprojektförberedelser och resultatvärdering. /78 togs119,6 milj. kr. i anspråk för dessa ändamål. Medelsramen för innevarandebudgetår är 145 milj. kr. För /80 beräknar jag ett medelsbehovav 175 milj. kr. Av dessa medel beräknas ca 137 milj. kr. Ämnesinriktad verksamhetavser ämnesområden, som bedöms vara av särskild betydelse för utvecklingmen där internationella insatser anses otillräckliga. Verksamheten avserfrämst globala och regionala projekt för metod- och strategiutveckling samtolika former av ut-bildningsversamhet genom kurser, seminarier m. m. Denämnesinriktade verksamheten bedrivs i samarbete med FN-organ, andramellanstatliga organisationer, enskilda internationella organisationer samtinstitutioner och företag i . Denna verksamhet utgör ett komplement tillSlDA:s landprogrammerade bistånd och tjänar därtill att förstärka Sverigesinternationella agerande i frågor av särskild betydelse. Den ger också utrymmeför en experiment- och försöksverksamhet, som normalt inte kan rymmas inom deenskilda landprogrammen. Allmänna riktlinjer förden ämnesinriktade verksamheten återfinns i prop. 1977/78: 135 och riksdagensställningstagande därtill (UU 1978/ 79: 1, rskr 1978/79: 9). I det följande ger jag enkortfattad beskrivning av den pågående och planerade verksamheten inom detämnesinriktade biståndet. För att ge en mer fullständig bild av verksamhet, somstöds inom ämnesområdena i fråga, innefattar redovisningen också vissaforskningsinsatser, som belastar anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Det totala stödet tillverksamhet inom befolkningsområdet uppgår för innevarande budgetår till ca 124milj. Härav lämnas från anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram sammanlagt 68 milj. kr. lill () ochWHO:s program för fortplantningsforskning. Av medel, som står tillprogramländernas förfogande, utnyttjas ca 21 milj. kr. för familjeplanering.Återstoden, 35 milj. kr., föreslås belasta posten Särskilda program ochförutses användas för verksamhet i andra länder samt för bidrag till program,som genomförs av enskilda internationella och regionala organisationer. Detstörsta bidraget går till det internationella familjeplaneringsförbundet(IPPF), som för innevarande budgetår uppgår till 30 milj. kr. inledde sitt stödtill IPPF:s verksamhet . T. o. m. /79 har sammanlagt 180milj. lämnats i svenskt stöd. ingick etttreårsavtal med IPPF avseende fortsatt stöd på 100 milj. kr. Organisationen harunder senare år sökt Prop.1978/79:100 Bilaga 6 106 förskjuta tyngdpunkten i sin verksamhet från enkliniskt orienterad familjeplanering till samlevnadsundervisning, nutritionoch primärhälsovård samt studier om lagstiftning i olika länder, som hindrarfri tillgång till familjeplanering, kvinnans utveckling och barnensrättigheter. För stöd till enskildainternationella och regionala organisationers program inom befolkningsområdetoch för bilaterala insatser i andra länder än programländer beräknar SIDA 42milj. för /80. Under /78har drygt 15 milj. kr. utbetalats för bl. a. en VVHO-insats försmittkoppsbekämpning i östra och till Kyrkornas Världsråd (WCC) för ettförsöksprojekt med integrerad hälsovård i , familjerådgivningsverksamhetoch undervisning. För innevarande budgetår har 6,4 milj. kr. Stödettill WCC fortsätter. SAREC-stödd forskning kring bl. a. primärhälsovård skallnu fullföljas genom operativa program för vilka SIDA har beräknat medel inomposten Särskilda program. Vidare planeras stöd till FAO:s livsmedels- ochnutritionsplanering. Insatser för lantbruk ochlivsmedelsförsörjning genomförs huvudsakligen i samarbete med FAO och avserområdena jordbruk, skog, fiske och miljö. Under /78 har 15,7milj. De största bidragen har lämnats till insatser inomhusdjursområdet med 3,7 milj. kr., växtodlingsområdet med 4,5 milj. kr. samtskogsutbildning med 5 milj. kr. För innevarande budgetårberäknar SIDA 26 milj. kr. för redan avtalade insatser och för vissa nyainsatser. Större nya insatser avser byskogsbruk, hantverksmässigt fiske ochintegrerad landsbygdsutveckling. För miljöinsatser har beräknats 1,7 milj. kr.under /80. Insatserna på detkooperativa området genomförs i samarbete med den svenska kooperationensgemensamma organ för biståndsfrågor (). Särskilda program har under /78 utbetalats 3,1 milj. kr.som stöd till utbildningsverksamhet. Medelsbehovet under innevarandebudgetår beräknas till 5 milj. kr. Inom undervisningensområde koncentrerar sig SIDA främst på utbildningsplanering och utbildningsmetodik.Huvuddelen av medlen, 4,7 milj. kr. för /78, har gått tillUNESCO och . För innevarande budgetår beräknar SIDA 11,5 milj. kr., varav6,5 milj. kr. 1978/79:100 Bilaga 6 107 för pågående insatser. Bland nya insatser, somövervägs, kan nämnas två regionala projekt i . Ett avser utbildning avhandikappade barn och ett annat tar sikte på hur produktivt arbete skallkombineras med skolutbildning. För verksamhet inom detkulturella området har stöd börjat lämnas till massmediautveckling iu-länderna. Bidragen har avsett ett UNESCO-seminarium om massmedia, ettafrikanskt filmprojekt samt utbildningsprogram för journalister frånafrikanska länder. För verksamheten /79 beräknas ettmedelsbehov av 2,5 milj. kr. Bidrag har lämnats /78 med 2,9 milj. kr. Huvuddelen har gått till institutför arbetslivsstudier, för forskning och utbildning om sysselsättningsproblemoch arbetsmarknadsrelationer. För /79 beräknas fortsatt stödhärför. Vidare diskuteras med hur organisationens verksamhet kring basbehovoch sysselsättning i och skall förstärkas. Verksamheten har hittillshuvudsakligen avsett kurser och seminarier i UNIDO och regi. Som exempelpå finansierad utbildning kan nämnas kurser i industriell teknik ochkvalitetskontroll samt utbildningsprojekt i byggnadsledning. För /79beräknar SIDA för ändamålet 12 milj. kr. Utöver fortsättning av kursernaförutser SIDA en utökad verksamhet ifråga om u-landsanpassad teknologi enligtde riktlinjer, som anges härför i prop. 1977/78: 135. I fråga omhandelsfrämjande åtgärder har stöd lämnats till förutbildningsverksamhet i hamnförvaltning, befraktning och sjöförsäkring. Vidarehar bidrag lämnats för kurser i inköp och patenträttsfrågor. Under budgetåret1977/78 har utbetalats 3,3 milj. kr. Samarbetet med beräknas utökasinnevarande och nästkommande budgetår. Vidare planeras nya projekt tillsammansmed ITC. Förbättradvattenförsörjning var ett centralt ämne på . Ökadeinternationella insatser krävs på detta område och SIDA har under budgetåret1977/78 fört diskussioner med WHO och om lämpliga insatser enligtvattenkonferensens rekommendationer. För /79 beräknas medel om4 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 108 För stöd till kvinnor i u-land /78 utbetalats 1,9 milj. kr.Större delen av detta belopp har gått till ett panafrikanskt utbildningscentrum,som administreras av FN:s ekonomiska kommission för (ECA). Insatsen fortsätter även under budgetåret1978/79. Därtill förbereds nya insatser, som syftar till att stärka u-ländernasintresse och kapacitet för projekt med kvinnor och barn som målgrupp. SIDAberäknar 5,5 milj. kr. Svenska och utländska institutionerföreslår ett stort antal insatser för stödgenom SIDA. Dessa insatser passar inte alltid in under SIDA:s nu redovisadeposter för ämnesinriktad verksamhet. Jag delar emellertid SlDA:s uppfattningatt det behövs en särskild post för insatser av detta slag. Som exempel på projekt, som har belastat denna post, kannämnas seminarier om alternativa utvecklingsmodeller, som har bedrivitsav Dag Hammarskjöld-fonden samt FN-seminarier om sparande. Vid mitten av tjänstgjorde ett60-tal biträdande experter i FN:s utvecklingsarbete. Huvuddelen tjänstgör inomFAO och FN, men samarbete förekommer även med flera andra FN-organ.Utbetalningarna uppgick under /78 till 12,5 milj. kr. För verksamhetenunder /79 finns anvisat 19 milj. kr. En ökad efterfrågan påbiträdande experter kan förutses . Enligt de nyariktlinjer, som SIDA har fastställt för verksamheten, skall biträdandeexperter huvudsakligen rekryteras till de minst utvecklade länderna samt tillprogramländerna. Totalt beräknas ca 100 personer vara anställda /80. I enlighet med SIDA:s förslag beräknarjag 20 milj. kr. för biträdande experter /80. SIDA disponerar medel för beredning,kontroll och utvärdering av projekt. För /78 var belastningen påanslaget 12,6 milj. kr. /79 finns anvisat 15 milj. kr. Medlen används för att bestrida kostnaderför uppdrag, som utförs av enskilda experter, företag eller institutioner.SIDA:s omfattande samarbete med s. k.institutionella konsulter belastar denna anslagspost. Kostnadernahärför uppgick /78 till drygt 2,5 milj. kr. Den störstainstitutionella konsulten är i . Av utbetalade medel /78har gått till verksamhet i SIDA:s programländer. De värdemässigtstörsta insatserna ägde rum inom lantbruk, skog och fiske samt industri. 1978/79:100 Bilaga 6 Utrikesdejpartementet 109 Fleramottagarländer ställer krav på betydande svensk medverkan vid planering ochberedning av projekt. Likaså kan behovet av vidgat samarbete med institutionella konsulterberäknas öka. I enlighet med SIDA:s förslag beräknar jag därför 18 milj. kr.för detta ändamål. /79: 50 milj. kr. /80: 50milj. Begreppet bredaresamarbete användes först i samband med diskussionen om en nedtrappning av det långsiktigautvecklingssamarbetet med . Därmedavsågs åtgärder vid sidan av det pågående reguljära utvecklingssamarbetet, somkunde underlätta ett samarbete av ömsesidigt intresse. Begränsadebiståndsmedel skulle användas för ändamålet. Samma resonemang fördes ifråga omCuba i samband med beslutet om avveckling av utvecklingssamarbetet meddetta land. Begreppet bredare samarbete har ocksåkommit att omfatta begränsadbiståndsfinansiering av insatser i andra länder än programländer. Förinvesteringsstudier och utbildningsinsatser iAlgeriet och är exempel påsådan användning av medel för bredare samarbete. Särskilda medel för bredare samarbete haranvisats /77. För innevarande budgetår står 50 milj. kr.till förfogande för ändamålet. Dessa medel förutses f. n. utnyttjas förinsatser i bl. a. , , , , och Tunisien.Vissa medel har dessutom avsatts förkostnader i samband med kursverksamhet på områden, där har särskild erfarenhet, samt för ett program för personutbyte.Detta utbytesprogram handhas av () och avser främstkvalificerade korta studiebesök. Inom ramen för de allmänna riktlinjer förbredare samarbete, som har godkänts av 1976/77 och 1977/riksmöten, harföljande synsätt och riktlinjer utvecklats för denna verksamhet. Programmet förbredare samarbete skall ses som ett inslag i u-landspolitik. Inom detbilaterala utvecklingssamarbetet utgör det ett komplement till det landprogrammerade bistånd, somkoncentreras till ett begränsat antalprogramländer, och äger rum inom de av fastställdatreårsramarna för de enskilda länderna. De begränsade medel, som avsätts för verksamheten, står till regeringens dispositionför mindre insatser inriktade främstpå kunskapsöverföring. Sådana insatser behöver inte som det långsiktigautvecklingssamarbetet begränsas till mycket fattiga länder. Bredare samarbetesyftar till en utvidgning och förstärkning av förbindelser med enskilda , somSverige av särskilda skäl önskar samarbeta med. När biståndsmedel utnyttjas föratt underlätta ett bredare samarbete, tas de således i anspråk med dubbelmålsättning. Det gäller dels att främja ekonomisk och social utveckling i ettu-land 1978/79:100 Bilaga 6 no enligtde biståndspolitiska målsättningarna, dels att främja en utvecklingav relationer med landet ifråga. Detär främst följande typer av insatser som bör övervägas: utbildningsinsatser,som företas i samarbete med svenska institutioner och företag. Sådana insatserkan komplettera kommersiellt finansierade projekt; institutionssamarbete,dvs. bidrag till samarbete mellan svenska institutioner och institutioner i ; förinvesteringsstudieri den mån dessa inte bestrids med medel under andra anslag, främst avseendeprojekt med en betydande utbildningskomponent; kulturellt samarbeteoch personutbyte. Huvuddelen av de medel, som harställts till förfogande, har använts inom den verksamhet, som har handlagts avberedningen för internationelltutbildningssamarbete den s. k. utbildningsberedningen. Medel förbredare samarbete med har vidare ställts till SIDA:s förfogande. SvenskaInstitutet har fått medel för ett personutbytesprogram. Under nionde huvudtiteln anmälerutbildningsministern regeringens avsikt att låta omvandlautbildningsberedningen till ett varaktigt organ.