prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Eftersomden nya regeln knappast kan få annal än en begränsad praklisk betydelse, anserjag det inle påkallal au närmare reglera förfarandel vid prövningen. 1 brisl påbestämmelser härom torde den enskilde kunna vända sig lill den tingsrätt inomvars domkrets han hålls omhändertagen. Domstolen kan i så fall analogivis lillämpade bestämmelser som gäller likarlade prövningsförfaranden, t. ex.beslämmelserna i rällegångsbalken om häklning och anhållande (jfr 19 § lagen/1946:804/ om införande av nya rällegångsbalken, 19 S ändrad senasi 1972:431). 1enlighel med vad jag nu har anfört har inom justiiiedepartemeniet upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring iriksdagsordningen, 3. lag om lagrådel, 4. folkomröslningslag. 1978/79:195 60 4.1 Förslaget till lag omändring I regeringsformen 2 kap. 7 S Ifråga om de överväganden som ligger lill grund för de föreslagna ändringarna idenna paragraf får jag hänvisa lill den allmänna moiiveringen (avsniii 2.6). Ändringarnaöverensstämmer i allt väsentligt med ändringarna enligträllighelsskyddsuiredningens förslag. Två mindre jämkningar har dock gjorts iförhållande lill kommilléförslagel. Sålunda har avfailningen av andra siycketförsia meningen ändrais genom att orden "sill uUryckliga samlycke" byllsul mol "uiiryckligl samlycke". Därigenom har avfattningen anpassatslill gällande regel i 7 S 1 lagen om svenskl medborgarskap.Departements-förslagets lydelse hindrar självfallet inte alt del i vanlig lagföreskrivs atl samtycket skall lämnas av den underårige själv. Vidare harkommiitéförsla-gets andra undantag från grundregeln om skydd förmedborgarskapet fåll en något mindre detaljerad uiformning (jfr den nya 7 a § ilagen om svenskt medborgarskap). 2 kap. 9 S Detnya iredje siycket har kommenterats i den allmänna moiiveringen (avsniu 2.6). överenssiämmer föreskrifien helt med kommitiéförslagets motsvarandebestämmelser. 2 kap. 10 S Ifråga om de överväganden som ligger till grund för det nya andra siycket fårjag hänvisa lill den allmänna motiveringen (avsniii 2.6). I sak har denändringen gjoris i jämförelse med kommitléförslaget allreiroakiiviielsför-budet i frågaom avgifier begränsas lill avgifter lillsiaten. Redaktionellt haren viss omarbetning gjorls. Enligtundantagsregeln i andra meningen är relroaklivitel under angivna förutsäuningarlillålen om regeringen eller riksdagsutskott när den omsländighel som utlösteskattskyldigheten iniräffade hade lämnal förslag härom lill . Medförslag jämställs skrivelse från regeringen om att sådant förslag är alt vänla.Den avgörande tidpunklen är den dag då proposition, Ulskoltsbetänkanderespektive skrivelse med meddelande blir allmän handling hos . Enligtnuvarande regler härom blir avgörande lidpunki för en proposiiion och ellmeddelande från regeringen den dag då proposilionen eller skrivelsen kommer intill kammarkansliet. Företi utskottsbetänkande blir den avgörande dagen i regelnär betänkandet första gången anmäls i kammaren. Retroaktivitet är iförvarningsfallen tillåten från och med dagen Prop.1978/79:195 61 efterden dag då förvarningen gavs. Medförslag som har lagls fram av riksdagsutskott förslås enbarluiskous-majoriielens förslag, således inie - som har förordats i ettremissyUrande -förslag som har framförls reservationsvis i utskouet. Förau en skatieregel skall få lillämpas relroaklivi då proposilionen iärendei kom in lill kammarkansliet krävs inte alt del råder fullständigöverensstämmelse mellan förslaget lill föreskrift i proposilionen och densedermera aniagna lagen. Vid riksdagsbehandlingen kan alllså vissa jämkningargöras utan all man går misle om möjligheten lill relroakliv lillämpning. Vadgäller del fallel alt regeringen meddelar atl den avser all föresläen retroaktiv skatteregel är det lydligl, all meddelandel inie kan innehållanågon deialjerad beskrivning av kommande förslag. Del väsenlliga iir all detgenom meddelandet görs klart vilken typ av iransaklion, inläkl, avdrag elc. somförslaget avses ingripa mot saml från vilken lidpunki reiroakliviteten skallgälla. Däremoi kan ime generellt krävas all del säll, på vilkel ingripandetskall ske, preciseras. 2 kap. 12 S Degrundläggande beslämmelserna om det särskilda förfarandet som under vissaförutsättningar skall lillämpas vid behandlingen av förslag tillräiligheisbegränsande lagsiiftning har lagits in i tre nya siycken,iredje-femie styckena, i förevarande paragraf 1 iredje slyckel anges bl. a.huvudregeln angående tillämpningsområdet för förfarandel. I fjärde slyckel gesundantagen från lillämpningsområdel och i femle siyckei en föreskrifi angåendevilket organ inom som avgör om förfarandel är lillämpligl. Övrigabesiämmelserom förfarandel återfinns i 2 kap. 20 S iredje siyckei och 13 kap.7S. 1fråga om de överväganden som ligger lill grund för de nya beslämmelserna fårjag hänvisa till den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1 och 2.2). överenssiämmer departementsförslagel med kommiltéförslaget. På grundval bl.a. av påpekanden under remissbehandlingen haremellertid vissa redaktionellaändringar gjorts. Tredje siycket har sålunda ändrais så au del klarl framgårall förfarandel är tillämpligt inle bara på lagförslag som begränsar enrättighet utan också på sådana ändringar i en räiligheisbegränsandelagsiiftning som är neutrala från rätligheissynpunki eller som syfiar lill atlupphäva en rällighetsbegränsning. I Qärde slyckel har bl. a. hänvisningen lillTF fått jämkad avfattning. Föreskriften om konsliiuiionsuiskoitets särskildabefallning med förfarandel har lagils in i femle siyckei och avfattats så alldel klarl framgår atl utskottei prövar också frågan om någon avundantagsreglerna i fjärde stycket är lillämplig på ett lagförslag. Ibetänkandet redovisas utförligt vilka lagbestämmelser som enligt kommitténsuppfaiining kommer au omfattas av del särskilda förfarandel Prop.1978/79:195 62 (s.84-94 och 178-209). Enligt min mening borde allmänna grundsalser som kommitténhär har tillämpat godias. Jag får således hänvisa lill belänkandei i dessadelar. Med anledning av vad som haranförts i ett remissyttrande bordetframhållas all det särskilda förfarandel inle skall lillämpas på sådan lag somvissa bestämmelser i (t. ex. 4 kap. 4 S, 5 kap. I och 2 SS samt 7 kap. 3 Sförsta stycket 3) hänvisar lill. Kommitténberör också frågan huruvida del särskilda förfarandel är tillämpligt när ettförslag lill räliighetsbegränsande lag ulgör en följdändring lill engrundlagsändring eller till ett godkännande av lilllrädet till en konvention. Iett särskilt avsnitt diskuierar kommittén hur man skall förfara om mer än ettsärskilt lagstiftningsförfarande är tillämpligt på ell lagförslag som angårrättigheisbegränsning. Även i dessa delar får jag hänvisa lill betänkandet (s.76 ff). Medanledning av uttalanden under remissbehandlingen bör det framhållas att detenligt paragrafen giveivis är möjligl au ändra ett förslag inom ell ärendes ramockså innan förslaget har vilat den utsatta liden. Delhar inle anseiis behövligt med en särskild regel om prövningen av fråganhuruvida en ändring i ell vilande förslag ligger inom eller uianför detursprungliga ärendels ram. Nuvarande bestämmelser, i försia hand 2 kap. 9 S RO,får anses vara tillfyllesl. Någon risk föratt frågan om vad som ligger inom elllagstiftningsärendes ram skall medföra några problem vid lagprövningen synesinte föreligga. Del är givel all det är som i praktiken avgör dennafråga. 1fråga om ändringen i denna paragraf får jag hänvisa till den allmännamotiveringen (avsnilt 2.6). 1försia stycket har punkl 3 och i andra siyckei punkl 5 ändrats så all punklernahänvisar till det nya iredje stycket i 2 kap. 9 §. Härigenom klargörs att ävenullänning blir tillförsäkrad rätt au få eu frihetsberövande prövat av allmändomstol, även om prövningen inte har uppdragits åt domstol eller annan behörigmyndighet. Ienlighel med vad jag har förordal i den allmänna moiiveringen (avsniii 2.2) harlill denna paragraf fogats ett nytt tredje stycke som anger alt del särskildaförfarandet för räUighetsbegränsande lagsiiftning är tillämpligt påföreskrifter som avses i paragrafens andra stycke. Angående exempel påföreskrifter på vilka förfarandet blir tillämpligt på grund av iredje siycketfår jag hänvisa lill vad kommittén har anförl (belänkandet s. 210 f). 1978/79:195 63 1 S Ändringen här är föranledd av de nya reglerna i 2 kap. 12 S- Dennaparagraf ställer f. n. förde rådgivande folkomröstningarnas del upp ett lagkravsåväl beiräffande ulformningen av den fråga som skall ställas lill medborgarnaoch tidpunklen för en viss folkomrösining som beträffande förfaranderegler avmera generell natur. Det föreslagna tillägget till paragrafen innebär attkravel på lagform för de regler som gäller själva omröslningsförfarandet kommeralt omfatia också bestämmelser om folkomröstning i grundlagsfrågor. Somnärmare har uivecklais i den allmänna moiiveringen (avsniii 2.5) skall däremoiett beslut atl sådan folkomrösining skall äga rum inle fattas i form av lag. MeduUryckel "föreskrifterom förfarandet vid folkomröstning" avses härregler om alla de åtgärder som gäller genomförandel av en folkomrösining. Hilhör således såväl bestiimmelser om förberedelserna inför en omröstning somföreskrifier om rösiningsproceduren, sammanräkningsförfarandel och besvärsförfarandet. Uttrycket"grundlagsfråga" syftar såväl på frågor om stiftande, ändring ellerupphävande av grundlag som på frågor där beslul enligt särskilda regler iregeringsformen skall fallas i grundlagssliftningsform. Somframgår av vad jag har anfört i det föregående förordar jag att en särskildfolkomröstningslag införs. År1978 beslutade en ny ransoneringslag (SFS 1978:268). 1 samband medlagens tillkomst uppkom frågan om hur ordet "näringsverksamhel" ipunkl 3 i första stycket i förevarande paragraf skall lolkas. Vad fråganyllersl gällde varom kan bemyndiga regeringen atl meddelaföreskrifier om ransonering, vilka inle riklar sig till näringsidkare och inteavser mellanhavanden mellan näringsidkare och konsumenter utan tar sikte enbarlpå enskilda. Lagrådet fann för sin del atl ett sådani bemyndigande kunde godiasmen ansåg del angeläget att avfattningen av punkl 3 bringades lill bätireöverensstämmelse med en sådan lillämpning av delegationsbestämmelsen (prop.1977/78:75 s. 145). 1 proposilionen anfördes med anledning härav all vadlagrådel hade anförl kunde las upp till övervägande i samband med att vissabestämmelser i sågs över inom justitiedepariementel (prop. s. 146).Försvarsulskottel uttalade all det var önskvärl att grundlagsstödet förransoneringslagen blev hell entydigt (FöU 1977/78:13 s. 16). godtoguiskoileis uttalande (rskr 1977/78:214). Motbakgrund av vad som sålunda har förekommit har ordet "ransonering"lagts lill i uppräkningen i första slyckel punkt 3. 1978/79:195 64 Dennaparagraf innehåller de cenlrala reglerna om grundlagsliftningsför-farandei. Deändringar som har gjorls är föranledda av förslagen om en viss lidsfrisi mellande två besluten i grundlagsliftningsförfarandet och om folkomröstning igrundlagsfrågor. De allmänna överväganden som ligger lill grund förde nyareglerna har redovisats i den allmänna moiiveringen (avsnilt 2.5). 1 saköverensstämmer departementsförslagel hell med kommilléförslagel. Redaklionelllhar några mindre jämkningar gjoris. Regelnom lidsfrist tas in i första slyckel. I den allmänna moiiveringen har sagls altföreskriften inte hindrar all ell förslag till grundlagsändring läggs framsenare och läggs lill grund för ett vilande beslul. Om inte konslituiionsulskollelsenasi vid beredningen av ärendet medger undanlag från lidsfrislen, kanemellerlid förslaget inte slutbehandlas under den närmaste valperioden. Delmåste i siällei vila lill den därpå följande, alllså över två riksdagsval. Medden tidpunkt då ärendei försia gången anmäldes i kammare syftas pådagen då förslaget bordlades där. Om en proposiiion eller ell utskollsförslaganhängiggörs genom atl lämnas lill kammarkansliet under ferier,räknas således tidsfristen från del kammarplenum efter ferierna, då förslagetanmäldes lill bordläggning. Någrasärskilda föreskrifter angående förfarandet hos konstilutionsutskollel lordeinte behövas. Önskar någon ledamoi av regeringen inför utskottei motivera enhemslällan om undantag från lidsfristen, kan utskottet bevilja det (4 kap. 12 SRO). Här kan erinras om ett ullalande av konsiilulionsuiskotlet (KU 1970:27 s.9), enligt vilket statsråd inte skall della i uiskoileis överläggning. Kammarenskall underrällas om undanlag från lidsfrislen (jfr 3 kap. 16 S RO). Reglernaom folkomröstning i grundlagsfrågor bildar paragrafens iredje och fjärdesiycken. Tredje siycket innehåller den grundläggande förutsättningen för attfolkomrösining skall anordnas - att minsl en tredjedel av ledamöierröslar för bifall lill yrkande om omröstningen - samt de dänill knuinaprocedurreglerna. Tidsfristen för au framställa yrkande om folkomrösining harefter mönsier av 3 kap. 10 och II§§ RO beslämls lill femlon dagar. Ilikhet med yrkande om misstroendeförklaring skall enligt förslaget ell yrkandeom folkomröstning inte beredas i utskott. Deföreslagna nya beslämmelserna föruisätter alt , när den fattar ellvilande beslul i en grundlagsfråga, gör delta i så god tid under attden i iredje stycket angivna femtondagarsfristen kan löpa ut och beslul fattasmed anledning av ett ev. yrkande om folkomrösining Gfr vad kommittén har anförtunder 1 kap. 4 S RO, betänkandet s. 216). Prop.1978/79:195 65 Avden nya lydelsen framgår all folkomrösining enligt 8 kap. 15 S inle kan ingåsom ell led i stiftande av riksdagsordningen. Skälet härtill har berörts i denallmänna moiiveringen (avsniii 2.5). Paragrafen överenssiämmer med mindreredaklioneUa jämkningar med kommiliéförslageis molsvarande beslämmelse. 1denna paragraf finns grundlagsbestämmelser om lagrådel. I fråga om de nyaregler som föreslås får jag hänvisa lill den allmänna motiveringen (avsniii2.4). 1 sak överenssiämmer departementsförslagel hell med utredningsförslaget.Redaklionelll har däremot ett fiertal ändringar gjorts. Deviktigaste nyheterna ålerfinns i andra och iredje slyckena. I andra Slyckel gesföreskrifter om när yllrande bör inhämias och i iredje stycket regleraslagrådsgranskningens inriktning. Av andra stycket framgårall även lag som avses i 11 kap. RF hör lill de lagar som bör granskas avlagrådel, om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Av de i11 kap. avsedda lagarna kan åtskilliga ha stor principiell belydelse för storagrupper av enskilda. Så är fallel med de lagar som anknyier till kapitletsbesiämmelserom domslolar i 1, 3 och 4 §§ saml med lag om överiämnande avmyndighetsutövning till enskilt organ (6 § Iredje slyckel) och lag angåenderesningsinsliluiei (11 §). Sior betydelse för offenlliga tjänstemän ochindirekl för den statliga verksamheien kan de lagar ha som åsyftas i 5 § försiasiyckei I och 10 §. De övriga lyper av lagar som är nämnda i 11 kap. lordemerendels ha mindre belydelse från de här aktuella synpunkierna och torde oftakunna lämnas uianför lagrådels granskning. Vad som åsyftas är lag enligt vilkenstatlig förvaltningsmyndighet underordnas och inle regeringen (6 §),lag som innehåller krav på svenskl medborgarskap för statlig eller kommunaltjänst (9 § tredje slyckel) och lag med begränsning av regeringensdispensbefogenhet (12 §). Denundantagsregel som syftar på "frågans beskaffenhei" - lagrådetsyttrande behöver inte inhämtas, om dess hörande skulle sakna belydelse på grundav frågans beskaffenhet - får sin innebörd bestämd främsi genom regeln i detföljande siyckei om inrikiningen av lagrådets granskning. Innebördenav den andra undanlagsregeln - all lagrådets yttrande inie behöver inhämtas, omdess hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så, atl avsevärtmen skulle uppkomma - kommer i viss mån all variera med omsländighelerna. arbetsprogram ansträngt, kan det bli nödvändigt au för den skullavslå från remiss dit. Det kan dock ibland vara möjligl för en lagrådsavdelningalt avbryta ett mera omfatlande granskningsarbele och låta ell mindre menbrådskande lagförslag få förelräde. I andra fall kan det finnas en möjlighetall inrätta en lagrådsavdelning för granskning av ett visst förslag eller ensamling av förslag som det annars 5Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:195 66 skullevara svårt all bereda plats för. Givelvis kan del också finnas förslag som ärså brådskande all yttrande av lagrådel inle kan avvaklas ens om en avdelning ioch för sig skulle kunna ta upp ärendet lill behandling utan dröjsmål. Beslämmelsernai andra slyckel hindrar naluriigtvis inle all man inhämlar lagrådets yllrandeöver andra författningsförslag än som avses där. Särskilda regler för sådanafall har inte ansetls nödvändiga. Iandra slyckel har den ändringen jämföri med kommitléförslaget gjoris altuttrycket "finner" i första och andra meningen iulredningsförslagel har fåll utgå. I stället föreslåsen ny sisla mening istycket av innebörd atl avgörande av frågan om lagrådets yllrandebör inhämias är slutgiltigt. prövning av frågan kan vara antingenuttrycklig -beslutar l. ex. om ålerremiss lill ulskou för alllagrådsgranskning skall kunna komma lill stånd -eller konkludent - riksdagenanlar lagförslaget trots all lagrådel inle har yitral sig. Den här förordadelydelsen klargör all en lag inte i efterhand kan sällas ål sidan enbart på dengrunden atl lagrådets yttrande inle har inhämtats. Somjag har framhållit i den allmänna moiiveringen (avsniii 2.5) bör möjlighel tillbeslutande folkomröstning föreligga inte bara i fråga om stiftande av grundlagutan även i fråga om beslul som till följd av särskilda regler iregeringsformen fallas i grundlagsliftningsform. Till sådana beslut hörbesluten med stöd av 10 kap. 5 § försia eller andra stycket om överlåtelse avoffentligrällslig befogenhei lill icke svenskl organ. På grund av del anfördahar dessa stycken fött ändrad lydelse. Enligt10 kap. 2 S andra slyckel förutsätis grundlagsliftningsform även förgodkännande av konventioner som inle kan bilräda ulan grundlagsändring.Även i ett sådani fall kan folkomröstning begäras. Detla följer redan avbestämmelsens nuvarande avfattning. 11 kap. 14 § Idenna paragraf, som är ny, regleras lagprövningsrälien. Som framgår av vad jaghar anförl i den allmänna moiiveringen (avsnitt 2.3) är syfiet med den nyabestämmelsen enbart atl kodifiera gällande räll. Departementsförslagetöverenssiämmer här hell med kommilléförslagel. anges atl lagprövningsrälien ulövas av domstol eller "annatoffentligt organ". Anledningen lill all del senare ullrycket används ochinle t. ex. "annan myndighet" är att lagprövningsrälien för anseslillkomma samtliga organ som tillämpar rätlsregler under utövande avrättskipning eller offentlig förvaltning (jfr prop. 1973:90 s. 200).Lagprövningsräti kan därför komma all utövas också av enskild (jfr 11 kap. 6 §iredje stycket RF). Prop.1978/79:195 67 13 kap. 7 S Enligtdenna paragraf, som är ny, är del särskilda lagsliftningsförfarandel förräiligheisbegränsande lag inle lillämpligl, när rikel är i krig eller iomedelbar krigsfara. Besiämmelsen har kommenlerals i den allmänna moiiveringen(avsniii 2.2). Hänvisningeni femte siyckei har jämkats med anledning av de ändringar i 1 kap. RF sombeslöts . Eftersomriksdagen bör kunna fatta ell andra och slulligt beslul om ändringar i RF underhöslen 1979, föreslås all de nya beslämmelserna skall träda i kraft den Ijanuari 1980. har framhållit bör förbudel enligt 2 kap. 10 § andra slyckel molretroaktiva skatter och avgifter gälla endast beträffande föreskrifter sombeslutas efter det all de nya reglerna har trätt i kraft. 4.2Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Förslagetöverensstämmer i sak hell med rätlighetsskyddsutredningens förslag.Redaktionellt har endast några mindre ändringar gjorts jämfört medkommitléförslaget. Jag får därför hänvisa lill vad kommittén har anfört i dessadelar (betänkandet s. 216-220). Eftersomhänvisningen i tilläggsbestämmelsen 2.7.1 till 2.14.1 numera är inaktuell (jfrSFS 1976:219), har den föll utgå. Ändringarnai RO bör iräda i kraft med ändringarna i RF, dvs. 4.3Förslaget till lag om lagrådet Somframgår av den allmänna motiveringen finns f. n. närmare bestämmelser omlagrådet i lagen om lagrådel. Deändringar beträffande lagrådets sammansättning och tjänstgöring m. m. somföreslås är så omfaitande alt både lagrådsuiredningen ochrätiighetsskyddsutredningen funnit del lämpligt att ersätta den nuvarande lagenmed en ny lag om lagrådet. Även jag har funnil delta vara en ändamålsenliglösning. De båda ulredningsförslagen överenssiämmer i del närmasle hell medvarandra. Deparlemenlsförslaget bygger i allt väsentligt på dessa förslag. 1978/79:195 68 Somframgår av den allmänna motiveringen föreslås atl lagrådel skall kunna beslå avhögst fyra avdelningar. En bestämmelse härom har lagils upp i försia slyckel.Avdelningarna är likställda (jfr 8 §). Förslagetulgår från all del alltid skall finnas ålminsione en avdelning i lagrådel. Delankommer på regeringen att med hänsyn till lagrådets arbetsbörda bestämma, omlagrådet skall beslå av mer än en avdelning. Andra stycket innehåller enföreskrift härom. Del synes lämpligi all regeringen, när den beslutar altlagrådet skall beslå av vissl antal avdelningar, anger beteckningar påavdelningarna, t. ex. försia avdelningen, andra avdelningen etc. Härigenomuppnår man vissa praktiska fördelar, bl. a. när ledamöterna skall fördelas påavdelningarna. Bestämmelseni andra stycket innefattar befogenhet för regeringen inte bara all beslula ominrällande av avdelning utan även au vid behov dra in avdelning. I första handbör avdelning med högsl nummer dras in. En annan ordning kan dock föranledas avatt den avdelningen behandlar ett vidlyftigt ärende, medan annan avdelningsaknar arbelsuppgifter. Givelvisär del möjligl för regeringen alt bestämma tjänslgöringsliden för en avdelningav lagrådet till en viss begränsad del av en lagrådsperiod (jfr 6 §). Del fårförulsällas att samråd äger rum med högsia domstolen och regeringsrätten, innanregeringen beslutar alt avdelning skall inrättas eller dras in. Somframgårav vad jag haranfört i den allmänna moiiveringen (avsniii 2.4) skalllagrådel i huvudsak beslå av justitieråd och regeringsråd. I enlighel härmedanges i försia siycket att i lagrådel tjänstgör justitieråd och regeringsråd. andra mening tilläggs atl flera än sammanlagl nio justitieråd ochregeringsråd inte får las i anspråk för tjänstgöring i lagrådet. Avlydelsen framgår au någon bestämd fördelning mellan antalet justitieråd ochantalet regeringsråd som kan las i anspråk för sådan tjänstgöring inte föreslås(jfr 3 § andra stycket). Andrastycket innehåller en föreskrift om alt även annan lagfaren person änjustitieråd och regeringsråd vid behov kan förordnas att ijänslgöra som ledamotav lagrådel. I praktiken bör liksom nu i försia hand f d. justitieråd eller fd. regeringsråd komma i fråga för sådant förordnande. Enligtförsta slyckel skall avdelning av lagrådet normalt beslå av tre ledamöier. Omsärskilda skäl föreligger, skall dock avdelning kunna beslå av fyra ledamötervid behandlingen av vissi ärende. Det skall ankomma på Prop.1978/79:195 69 regeringenatt bestämma när avdelning skall ha sådan sammansättning. Del får förutsättasatt samråd äger rurii med avdelningen saml rned högsia domstolen ochregeringsrätten innan regeringen beslutar atl vissl ärende skall handläggas medfyra ledamöter. Del kan förmodas all frågan om förstärkande av avdelning med enledamol för visst ärende i prakiiken kommer all väckas av avdelningen. Iandra stycket föreskrivs all såväl justitieråd som regeringsråd skall ingå iavdelning saml alt mer än en sådan ledamot som avses i 2 S andra stycket, dvs.annan lagfaren person, inte får ijänslgöra i avdelning. Sisinämnda föreskriftfår självsiändig betydelse vid sidan av bestämmelsen, au såväl justitieråd som regeringsrådskall ingå i avdelning, endasl när en avdelning beslår av fyra ledamöter. Förslagetmedger all avdelning med tre ledamöier kan bestå såväl av två justitieråd ochett regeringsråd som av ell justitieråd och två regeringsråd.