prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Dettabör ske efter enhetliga principer så att ett seklorsövergripande utnyttjandekan ske. Olika avnämare, inklusive sektorsmyndigheter, måste snabbt och på ettsmidigt sätt kunna få information av olika slag från del nationella registret, t.ex.via terminal. Det nationella registret bör inte i försia hand leda till atlkataloger publiceras - sådana används sannolikt i mycket liten utsträckning -utan till ett ADB-baserat sökregister. finner det angeläget med en sektoriellindelning av registret. Några remissinsianser, däribland , och radio, framhåller alt befinlliga regisier bör tas tiUvaraoch införlivas i en fortlöpande och utvidgad registrering av pågåendeforskning. Även i fråga om hur arbetet med registreringen skall gåtill och vem/vilka som skall ha ansvaret för registreringen är det endasl ell fålalremissinstanser som redovisar några synpunkter. För att undvika atl uppgiftslämnama, som ändå kommer atlbesväras med många blanketter, skall behöva lämna samma uppgifter ,bör enligt mening uppgifierna lill FoU-statistiken och till forskningsregistreli görligaste mån samordnas. Praktiska skäl lalar därför för alt samma organ harhand om såväl FoU-statistiken som forskningsregistret. inom mot cancer menar attantalet registeruppgifter bör anpassas så att insamlandet ej kompliceras ochvad gäller högskolan bör vederbörande projektledare ansvara för uppgiftslämnandetoch den lokala förvaltningen för insamlandet. anser det lämpligt att varjemyndighet och motsvarande organ får ett inrapporleringsansvar för sinforskning. anser atl ansvarei för forskningsregistrel bör liggapå den myndighet som har uppgifterna mest tillgängliga i sitl ordinariearbete. geologiska undersökning omtalar atl den undersenare år har byggt upp goda basresurser inom datasektorn och anser att dendärför vore en lämplig central för forskningsregistrering inom delgeovetenskapliga området. påpekar att det inom desskansli pågår en uppbyggnad av ett system för erfarenhetsinsamling, lagring,bearbetning och förmedling inom området. Detla arbete förutses ske i närasamråd med det organ som ska svara för uppbyggnaden av . Enligt arbetarskyddsstyrelsen synes FRN vara denlämpligaste instansen för programansvaret vad gäUer FoU-iegistret med hänsyntill atl utredningen föreslår alt FRN ges ett ansvar för och resurser tillstöd för information, stipendier, m.m. kring FoU. Den instans som ger stöd förinforma- 1978/79:119 117 tionsprojekt m. m. lorde ha största möjligheten tillplanering av sin stödverksamhet om den har snabb tillgäng lill informaiion ompågående projekt och projektledare. Även MFR föreslär att FRN får "programansvaret"för forskningsregistret. Knappast nägra av dem som tillstyrker ettforskningsregister diskuterar kostnaderna för delta. Lantbruksuniversitetetanser dock de av FRN beräknade kostnaderna alllför lågl tilltagna. Sverigesgeologiska undersökning framhåller atl särskilda resurser bör tillföras såvälför löpande regi-slreringsverksamhet som för den engångsinsats som krävs förregistrering av befintligt material. UHÄ och vissa organ inom högskolan redovisar farhågor för atlen utbyggd registrering kan komma att dra resurser från forskning och forskarutbildning. Några remissinsianser har vissa invändningar mot denföreslagna forskningsregistreringen men tillslyrker den ändå. Det gäller t.ex. , statens planverk och delegationenför energiforskning. anser att desvårigheter och lekniska problem som måsle lösas för atl ettregistreringssystem skall fungera frän såväl inpul- som outpulsidan inte fårunderskallas. Ett eventuellt system måsle byggas upp i direkl anslutning lill registreringsprin-cipersom tillämpas i andra länder. Endast som länk i en internationell utbyleskedjapå detta område kan ett nationellt regisier tänkas göra nytta. förordar atl man inledningsvis strävar efter atlbygga upp och förbättra avnämarorienterade delsystem. Delegationen för energiforskning påpekar atl dehittillsvarande erfarenheterna i såväl (t.ex. miljöområdet) somutomlands leder till all man bör vara myckel försiktig med uppbyggnaden avstora och allmängiltiga system. Några remissinstanser I.ex. statens råd förbyggnadsforskning och STU - vill endast tillstyrka försöksverksamhel medforskningsregistrering. och anser båda att FRN bör svaraför försöksverksamheten. Enligt STU bör vidare beslut om en systematiskforskningsregistrering fattas först sedan den av FRU föreslagna interdepartementalaarbetsgruppen fåll tillfälle att överväga behovet och framlägga slutligtförslag i ett regeringsprogram för FoU. Frågan om forskningsregistrering behöver utredasytterligare hävdar bl.a. , , , och SES. SCB anser det helt nödvändigt att en mera ingåendebehovsanalys och en omfattande försöksverksamhet genomförs innan beslul fattasom uppbyggnaden av och innehåUet i ett register. Med hänsyn till registretspotentiella betydelse som underlag för FoU-statistiken bör SC B medverka i ett sådaniulvecklingsarbete. I sammanhanget bör även den organisatoriska ramen närmareutredas. SFS ställer sig i princip positiva till det tänktaregistret. Däremot betvivlar SFS alt detta register kan upprättas ochkontinuerligt kompletteras med en rimlig ekonomisk och administrativ insats.Detta bör undersökas ytterligare innan beslut fattas. , datainspektionen, Spri, fleraorgan inom högskolan, NFR, centralorganisationen , statens provningsan- Prop.1978/79:119 118 i , statens strålskyddsinsiituioch avvisar förslaget om central forskningsregistrering. vid KTH kan inte finna något rimligt behovav atl inrätta ett centralt register för slyrning av forskningen och det ärosäkert om detta gagnar någon myndighet eller organisation. menar atl erfarenhelerna fråndalabanker inte är odelat gynnsamma om man inte har specifika och väl kartlagdaanvändningar för dem. Administrationsarbetet blir inte obetydligt, centraltoch för de uppgiftslämnande organen. Det är tveksamt om strategisk planering ärbäsl betjänt med omfattande, eventuellt datorbaserade register över projekt,många av dem små. Någon överblick skapas inte automatiskt pä del sättet. Rådetföreslår atl man ulgår från exisierande register eller projekt-kataloger, medvissa samordningsregler för atl garantera täckning och ett visst minimum avinformation om enskilda projekt. NFR pekar på svårigheterna atl förutse vilka uppgifter omforskning som kan komma att behövas i skilda sammanhang och som därför lordefinnas i registrei. Vidare mäsle det, enligt NFR, vara myckel svårt alt hittaändamålsenligt klassificeringssystem för de uppgifter som eventueUt skulle ingåi ell register. Risken är stor att uppgiftsinsamlandet skulle ta sädan tid attregistret alltid var föråldrat eller i varje fall att man aldrig kunde varasäker pä atl registret var aktuellt. Registrering av forskningsprojekt somskulle omfatia ett någorlunda stort antal uppgifier skulle innebära merarbeteför dem som ska lämna uppgifterna. FRN har inte uppskattat kostnaderna fördetta, men enligt NFR:s mening skulle de uppgå till inte negliger-bara belopp. Centralorganisationen SACOISR och anser alt det är tveksamt om de stora resursinsatser somkrävs för att inrätta och vidmakthålla ett rapporteringssystem motsvaras avnyttan av ett sådant system. Även statens provningsanstalt är tveksam till omen så omfatlande organisation som behövs, särskilt för att hålla registret aktuellt,är värd sitt pris. i sammanfattar sina skäl motdet av FRU föreslagna forskningsregistret sålunda: Standardiserade statistiska uppgifier om forskningensomfattning - om än aldrig så heltäckande är f. n. inte adekvata som underlag för beslut om övergripande prioritering av forskningsområden. Samordning mellan anslagsgivare blir meningsfuHendast om den kan följas upp med åtminstone informeUa överenskommelser om principerna för anslagstilldelning. 1 den utsträckning dylika överenskommelser behö ver baseras på analys av data om forskningsinriktning och liknande förhål landen kan parterna självfallel framstäUa materialet om sin egen verksam het. Planering av stora satsningar kräver ett varieratoch synnerligen intrikat datamaterial som bäst framtages för varje aktuellt problem. Enligt har FRU starktöverdrivit svårigheterna att fä överblick över den svenska forskningen inomett forskningsområde eller en sektor. I de allra flesta fall är insatsernarelativt små och begränsade till ett fåtal institutioner och det system avforskningsöversikter, projektkataloger osv. som nu utges av forskningsråd och sektorielltansvariga organ gör det normalt möjligt att snabbt få den överblick som ell centraUregister skulle ge. FRU har, enligt institutet, inte kunnat redovisa någrapåtagliga vinster med ett centralt register. 1978/79:119 119 De remissinstanser, som berör frägan, är positiva tillåtgärder för att förbättra den samhäUsriktade forskningsinformationen. FRU:s förslag rörande sådan informaiion tillstyrks av bl.a. överbefälhavaren, , , Spri, statskontoret,, , patentverket, arbetarskyddsstyrelsen,statens råd för byggnadsforskning, geologiska undersökning, STU, UHÄoch många organ inom högskolan, FRN, MFR, , , ,. UHÄ vill med krafl understryka behovet av en förbättradforskningsinformation, bedriven i nära samarbele mellan universitet ochhögskolor å ena sidan och centrala organ som FRN, forskningsråden och UHÄ åandra sidan. UHÄ anför vidare: "Den centrala roll som FoU spelar och änmer kommer atl spela för samhällets utveckling, ställer betydande krav på enöppen kommunikation mellan olika grupper och organ i samhällel och forskningensföreträdare. Frågor om forskningens inriktning och arbetsformer kan förutsesstå i mittfältet för samhällsdebatten". Några remissinstanser gär närmare in på vissa olika slagav forskningsinformation. Datainspektionen behandlar således frågan ominformation till personer som direkt berörs av viss forskning och framhålleratt inspektionen funnil ett klart behov av ökad upplysning lill dessapersoner. Arbetarskyddsstyrelsen anser att det inom arbetsmiljöområdelföreligger ett särskilt stort behov av läsbar information om kompliceradevetenskapliga frågeställningar och nya fynd om hälsorisker m. m. geologiska undersökning tycker att de störstainformations-bristerna finns inom del naturvetenskapliga området. Enligt STU har näringslivets och då främst de små ochmedelstora företagens behov av information i alltför ringa utsträckninguppmärksammats av FRU. Även SINFDOK pekar på de små och medelstora företagensbehov av information. Bl.a. livsmedelsverket framhäller forskarnas behov avinformation om och dialog med det omgivande samhället. Formerna för informaiion om forskning diskuleras i fleraremissyttranden. ,och statens historiska museer samtforskningsbiblioteksrådet framhåller resp. arkivens, museernas och bibliotekensbelydelse för spridning av forskningsinformation. geologiska undersökning anser atl FRU borde hadiskuterat åtgärder för atl öka tillgången på naturvetenskapligt skolade informa-tionsspridareinom massmedia. En kvotering vid biblioteks- och journalisthögskolorna skullekunna komma i fråga. STU erinrar om den informationsverksamhet på regional nivåsom STU bedriver genom sina konlaklsekreterare. STU framhäller behovei av ettökat utbyte av information på regional nivå också på andra områden än det lekniska. framhåller all förbundets kurs-och konferensverksamhet samt förbundets lidskrift Kommunaktuelll spelar enbetydelsefull roll när del gäller informaiion om pågående forskning. Ett utvidgatsamarbete mellan forskningsorganen och förbundets informations- ochutbildningsenheter bör eftersträvas. understryker behovet av rörlighet i informa- 1978/79:119 120 Mycket bör byggas upp på fasta rutiner,planering och långsiklighet. Detta bör framför allt gälla servicefunktionerna iinformationshanteringen. Därigenom får man utrymme för en nödvändig flexibilitetnär det gäller själva innehållet i informationen. En flexibilitet och variationsom naturligtvis mäste kombineras med en kontinuerlig verksamhet som täcker helaforskningsfältet och inte bara de för tillfället aktuella frågorna. Beredningen för u-landsforskning beklagar att FRU inte serinformalionen som en del av forskningsprocessen. Beredningen anser alt vissaav de syften FRU vill uppnå - kommunikation mellan forskare och olika grupper- troligen inle kan uppnås enbart med information och spridning av resultat.Det fömlsäiier ofta en aktiv samverkan för att fastställa forskningsuppgifteroch ibland även i forskningsarbetet. framhåller att kunskaperna om bästa sättet allinformera om forskning alltjämt är fragmentariska och alt experiment och skiftandeansatser därför bör uppmuntras. radio anser att det är lätt att vara alltföroptimistisk beträffande massmedias och särskilt etermedias effektivitet somkanaler för information av olika slag. Del är viktigt alt forska kring för-och nackdelar hos skilda kanaler som förmedlare av forskningsinformation,förutom massmedia även t.ex. utbildningsväsendet, intresseorganisationer ochfolkrörelser. I fråga om ansvaret för den allmänna, samhällsriktadeforskningsinformationen anser bl. a. , statens råd förbyggnadsforskning, FRN, MFR, TCO och flera organ inom högskolan att detta, i enlighelmed FRU:s förslag, bör vila på FRN och att FRN för detla ändamål skaU inrättaen särskild delegation. UHÄ tillslyrker att en delegation inrättas, men betonar atldelegationens och FRN:s roll inle bör vara att slyra eller avgränsa arbetet medforskningsinformation ulan i stället samordna och underlätta större och merkostnadskrävande informationsprojekt. Delegationen bör även ha till uppgift attfrämja metodutveckling inom forskningsinformationen. Flera remissinstanser - t. ex. beredningen för u-landsforskning,Spri, , , och forskningsnämndeninom mot cancer beionar, i likhel med UHÄ, att FRN och dessdelegation bör få ett med andra berörda myndigheter delat ansvar förforskningsinformationen. Enligt delegationen för energiforskning ligger del en riski att centralisera ansvarei för forskningsinformationen. FRN bör därför främststödja utbildning m. m. för atl bygga upp kompetens för alt informeralättbegripligt om forskning och dess resultat. FRU:s förslag rörande FRN:s ansvar förforskningsinformation avstyrks av bl. a. RRV och centralorganisationen . RRV erinrar om att FRU konstaterat atl forskningsfrågorhar svårt att göra sig gällande i massmedia. Enligt RRV:s mening har FRU dock inleövertygande visat hur en delegation för forskningsinformation vid FRN skullekunna ändra på delta förhållande. RRV avstyrker därför en sådan delegation ochförordar att de finansierande och utförande organen även framgent själva fårsvara för informationen lill allmänheten. Centralorganisationen SACOISR menaratt informationsfrågoroch initierande verksamhet av det slag som FRU föreslår inte är huvuduppgifterför FRN. Det bör i stället åligga initierande, stödjande och ulförande organför FoU att föra ut information om den egna FoU-verksamheten. Prop.1978/79:119 12i saknas därför, enligt organisalionen /SR, skäl atlinrätta en särskild delegation inom FRN. Enspeciell organisaiorisk fråga, den orh den s. k. redaktionsljänsten - i dagknuten till NFR - uppmärksammas i några yttranden. Vetenskapsakademienanser det lämpligt atl redaktionsljänsten förs över till FRN och där fårutökade resurser för att ge service åt olika forskningsorgan. Enligt NFR bör de kunskaper och erfarenheter som finns hosredaktionstjänsten med fördel kunna utnyttjas av hela rådsorganisationen genomFRN. FRN anger i sitt yttrande att nämnden ännu inte tagilställning till förslaget om alt inrätta en för rådsorganisationen gemensamredaktions-tjänst vid FRN. Frågan om resurser för forskningsinformation berörsframför allt i yttranden från organ inom högskolan. I ett stort antalyttranden framhälls säledes atl medelstillskoll behövs lill högskolorna om deskall kunna fylla sin uppgift i informationssammanhang. UHÄ påpekar atl huvuddelen av forskningsinformationen avnaturliga skäl mäste framslällas i direkt kontakt med den miljö där forskningenbedrivs. Enligt UHÄ:s uppfattning är del därför angelägel alt de föreslagnaresurserna för forskningsinformation inledningsvis fördelas dels på FRN, delspä universiteten och vissa högskolor. Därmed vinner man bl.a. bredare och meraktivt engagemang från forskare och andra berörda på olika nivåer inomhögskolan. finner skäl att ge väsentligt ökalstöd till forskningsinformation. MFR framhåller alt det bör ankomma på FRN atl i sedvanligordning äska medel för forskningsinformation. FRN bör vidare inom ramen förtillgängliga resurser avsätta erforderliga medel för denna verksamhet. Ökaderesurser för informalionsändamål bör säledes byggas upp stegvis och ikonkurrens med andra aktiviteter inom FRN. Arbetstagarinflytande och arbetstagarorganisationernas möjUgheteratt initiera forskning Ett antal remissinstanser vill utan att ta ställning tillutredningens förslag i detalj underslryka utredningens bedömning allarbetstagarorganisationernas möjligheler alt initiera forskning börförbättras. päpekar i detta sammanhang de förändringarsom skett inom arbetsmarknadspolitiken och lagstiftningen påarbetsmarknadens omräde. Enligt har behovet avforskning här ökat kraftigt och ökade forskningsinsatser bör kunna bidraga effektivisering av arbetsmarknadspolitiken. ,, , statskontoret, RRV, , delegationen förenergiforskning, statens väg- och trafikinstitut, och svenskaskogsarbetareförbundet delar utredningens uppfattning all arbetstagarinflytandetgenerellt bör stärkas inom del svenska FoU-arbetet. framhållersamtidigt viklen av att socialsektorns personal i större utsträckning än hiltillsengageras i olika FoU-verksamheter. vill ocksä understryka hurviktigt det är all förmedla konlakler mellan forskare och organisalionernas medlemmar,som ofta har bäst kännedom om problemen. anger sin satsning påutbildning bl. a. inom studieförbunden som ett led i denna kunskapsuppbyggandeoch problemintensifierande process på det Även motcancer, som är positivt inställd till utredningens förslag, vill understrykaalt det för att initiera forskning fordras kännedom om forskningens medel ochvillkor varför det är angeläget med ökade kontakter mellan de fackliga organisationernaoch forskarna vid universitet och högskolor. finner det värdefullt atlarbetstagarorganisationernas intresse för utvecklings- och forskningsfrågorökat , och den delar ulredningens grundsyn all dessa organisaiionerbör beredas ökade möjligheler att initiera forskning. Detta intresse syns dockenligt mindre beröra egenilig grundforskning. anser att denforskning som kan komma lill ständ på grund av initiativ från arbetstagarorganisationernanaturligtvis inte kan ersätta och därför inte får tränga lillbaka dengrundforskning för vilken har pläderat. Forsk-ningsreslutat skall imöjligaste mån vara objektiva fakta och faktaredovisningen får inte påverkasav den ena eller andra parlens inlressen, framhåller vidare och delär därför enligt av största vikt, atl partsintressen eller andra förforskningen ovidkommande hänsyn inte tillåts influera på hur forskaren löserden förelagda forskningsuppgiften eller på den forskningsmetodik han använder. och i en kritisk hållning till FRU:s förslag. anser medhänsyn till alt forskningsrädsutredningen betraktar frågan omarbetstagarorganisationernas inflylande på forskning och utveckling som ett avsina huvudproblem att utredningen har ägnat förhållandevis litet utrymme åtfrågan och att argumentationen inte är särskilt väl utvecklad. Då utredningenmenar att ett ökal inflytande för arbetstagarorganisationerna genomrepresentation i de sektoriella FoU-organen är angelägen borde utredningenenligt institutet ha utformat ett preciserat förslag. påpekaratt utredningen i avsikt alt förmedla en bild av arbetstagarorganisationersinitiativmöjligheter uppställer i huvudsak ett par tabelleringaröver antalet (andel) representanter för arbetstagarorganisationer i sektoriellaorgan och kollektiva forskningsinstitut. Utredningens slutsats av dessabegränsade beskrivningar är enligt alt det är angelägel attöka inflytandet av arbetstagarorganisationerna genom fler representanter fördesamma i de sektoriella organens styrelser. Denna slutsats dras utandiskussion av den totala sammansättningen av dessa organs styrelser; vilkaintressen som därvid företräds och varför, hävdar handelshögskolan.Utredningens slutsats på denna punkt har ett visst intuitivt värde, men är enobestyrkt konsekvens av en anmärkningsvärt begränsad beskrivning och analyshävdar . Några remissinstanser tar upp frågan om vilka områden arbetstagarinflytandetbör gälla. Således anser styrelsen vid tekniska högskolan i ochstyrelsen vid högskotan i att arbetstagarorganisationerna bör få ökatinflytande inte bara beträffande arbetslivsforskning utan även avseende andraforskningsområden. i påpekar atl del inte ärså säkert atl forskning rörande arbetsmiljöfrågor är det enda somarbetstagarorganisationerna upplever som betydelsefullt - även åtskilligforskning inom t.ex. det humanistiska området kan vara av intresse förorganisationerna. vid lekniska högskolan i ,rektorsämbetet och medicinska fakultetsnämnden i , tekniskafakultetsnämnden i samt tekniska fakultetsnämnden i anser i Ukhetmed STU, och däremot atten ökning 1978/79:119 123 av arbetstagarorganisationernas inflytande bör begränsastill frågor avseende arbetslivsforskning. På övriga områden anser man atlarbetstagarna inte bör ha mera inflytande än andra intressegrupper i samhället.Tekniska fakultetsnåmnden i anser dessulom atl lokala arbetstagarorganisationerredan är väl representerade i olika högskoleorgan och alt medbestämmandelagenockså medfört ell ökal reellt inflylande för arbetstagarna. UHÄ understryker behovet av all en vidgad representationför arbetstagarorganisationerna förenas med ätgärder för information ochutbildning av berörda ledamöier. Samma utbildningsbehov gäller för samtliga"icke forskande" ledamöier i olika FoU-organ. UHÄ avser att tainitiativ till överläggningar om högskolans möjligheler alt inom ramen för sittkursutbud erbjuda viss metodinriktad och FoU-orienterande utbildning för ledamöteri FoU-organ. Arbetstagamas huvudorganisationer LO, TCO ochcentralorganisationen är positivt inslällda till utredningens förslagom ökad representation för arbetstagarorganisationerna i FoU-organ. LO påpekarall ulredningen redovisar ett förhållande som sällan uppmärksammas, nämligenalt arbetstagarorganisationerna är myckel svagt representerade i anslagsfördelandeorgan. Detla är fallel i bl.a. de branschforskningsinstitul som arbetar medforskning av väsenilig belydelse för arbetslivet och arbetstagarna, framhällerLO, och det gäller även de berednings- och granskningsgrupper som förberederärenden som skall behandlas i forskningsråden och i sektoriella organ. LO tar inte i delta sammanhang ställning lill vilka organsom borde breddas genom arbelstagarmedverkan eftersom kravet har generalitet.LO vill dock erinra om -betydelsen av att arbetstagarna bereds tillfälle allrepresenteras i säväl forskningsråden som i styrelsen för teknisk utveckling.TCO delar FRU:s bedömning all arbetstagarorganisationerna inte ärrepresenterade i sektoriella FoU-organ i rimlig utsträckning. Särskilt anmärkningsvärtanser TCO del vara att arbetstagarorganisationerna saknar representation i slyrelsenför leknisk utveckling. TCO anser också att FRU överskattat representationengenom att ta med företrädarna för personalen vid de olika myndigheterna. Detlaär enligt TCO:s uppfattning principiellt felaktigt. Alt påläggapersonalrepresentanterna uppgiften att företräda breda arbetstagarintressen äri princip oförenligt med del mandal de har från sina arbetskamrater atl bevakade anslälldas inlressen och situationen vid arbetsplatsen. TCO framhåller vidare all företrädare för allmännaintressen bör utgöra majoriteten i forskningsråden. Spri och NFR tillstyrker utredningens förslag. Spri villdock betona atl styrelserepresentaiion i FoU-organ ofta inle är tillräckligtför atl påverka forskningsinriktningen. mer långtgående inflytande kanenligt Spri i regel bätire säkras på projektnivå genom representation iledningsgrupper, arbetsgrupper och dylikt.