prop · G20328 · 1978-12-31 00:00:00 — Deua kan t. ex. ske om den egendom som ställs som säkerhetlättare kan avyttras och då ge ett bättre pris. 1 paragrafen föreskrivs att allmänt ombud som avsesi 3 S skall förordnas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. För att avgöra behovet av betalningssäkring i detenskilda fallet är det ofta nödvändigt att göra en totalbedömning av detallmännas krav på skatter, tullar och avgifter mot en gäldenär vid ett ochsamma tillfälle. Bedömningen av risken av betalningsovilja ellerbetalningsoförmåga måste också göras i ett sammanhang. Det bör därför varalämpligt att låta viss tjänsteman i länsstyrelse få till uppgift att bevaka detallmännas rätt i betalningssäkrings-sammanhang i fråga om alla slag av skatter,tullar och avgifter. Därigenom kan man få till stånd en enhefiig och konsekventtillämpning av bestämmelserna i den föreslagna lagstiftningen. Inomramen för sill förvaltningsområde kommer sannolikt allmänna ombudet relativtsnabbt att skaffa sig kännedom om vilka personer eller företag som befinner sigi riskzonen från betalningssynpunkt. Genom nära samarbete medkronofogdemyndigheterna och egna undersökningar bör kretsen av personer ellerföretag som tidigare avsevärt brustit i sin betalningsskyldighet eller harvisat tydlig betalningsovilja kunna kartläggas. Genom att fortlöpande bevakahur dessa fullgör sin betalningsskyldighet kan på ett tidigt stadiumdokumenteras omständigheter som kan vara utgångspunkt vid bedömningen avfrågan om betalningssäkring bör användas. Den befattningshavare vid som börkomma i fråga för förordnande som allmänt ombud bör ha stor revisions- ochprocesserfarenhet. Det är också angeläget att han i sitt ordinarie arbete harkontlnueriiga kontakter med sådana myndigheter som kan lämna upplysning omförhållanden som kan föranleda betalningssäkring. Det har inte ansettslämpligt att Prop.1978/79:28 169 knytaförordnandet till någon särskild tjänst på . Det får från falltill fall ankomma på vederbörande myndighet att förordna den tjänsteman som ärbäst lämpad för uppgiften.' Det bör vara möjligt att allt efter behovetförordna ett eller flera ombud inom varje län. 1 varje län skall således finnas eU eller fleraombud med uppgift och befogenhet att bevaka det allmännas rätt Ibetalningssäkringssammanhang. Förordnandet som allmänt ombud bör normalt avsealla mål inom länet. Hinder bör dock Inte föreligga att i ett kompliceratärende angående betalningssäkring förordna allmänt ombud särskilt för dettafall. Detankommer på allmänna ombudet att, när förutsättningar för betalningssäkringföreligger, göra framställning härom hos länsskatterätl och au föra detallmännas talan vid besvär hos kammarrätt och regeringsrätt. Fråga om behovetav betalningssäkring kan naturiigtvis väckas av beskattnings-eller kronofogdemyndigheteller tjänsteman vid sådan myndighet men endast allmänna ombudet ägerbehörighet att göra framställning härom. Som framgår av 17 S åligger detallmänna ombudet även att överpröva om egendom, som har tagits i förvar, skallbli kvar i förvar. Sedan beslut om betalningssäkring har meddelatsskall allmänna ombudet genast ombesörja att verkställighet sker. Begäran omverkställighet görs hos behörig kronofogdemyndighet. Under verkställighetenankommer det på kronofogdemyndigheten att företräda det allmänna. 1 besvärsmålmed anledning av gäldenärens överklagande av verkställigheten bör riksskatteverketsvara för att det allmännas rätt tillvaratas. Bestämmelserna i denna paragraf reglerar vilkenlänsskatterätt som är behörig att pröva mål om betalningssäkring. Mål om betalningssäkring prövas av denlänsskatterätt som är behörig i fråga om gäldenärens taxering till skatt enligtlagen om statlig inkomstskatt då framställning om betalningssäkringgörs. Bestämmelsen medför att länsskatterätten i det län, där gäldenären ärbosatt, i regel är behörig. kan dock den situationen uppstå att sombehörig domstol blir att anse länsskatterätten i det län, där gäldenären harvarit bosatt. 1 de fall där gäldenären inte är skattskyldig tillstatlig inkomstskatt, t. ex. handelsbolag och vissa dödsbon, gäller den regelnatt målet prövas av länsskatterätten i det län där beslutet ombetalningssäkring kan verkställas. I paragrafen föreskrivs att vad någon har erfaritvid tillämpningen av lagen inte får obehörigen yppas. Bestämmelsen har intenågon motsvarighet i utredningsförslaget. Prop.1978/79:28 170 Av bestämmelserna i 17 S lagen (1937:249) ominskränkningar I rätten att utbekomma allmänna handlingar framgår att uppgiftersom har lämnats till myndighet till ledning för taxering el ler eljest förberäknande av skatt åtnjuter sekretesskydd. Detsamma gäller bl. a. beträffandehandling, som har upprättats av myndighet vid taxeringskontroll enligt TLeller eljest vid skattekontroll, vid beräknande av pensionsgrundande inkomsteller vid kontroll av uppgifter för beräknande av arbetsgivaravgift. Dehandlingar som ligger till grund för beslut om betalningssäkring är således Iprincip sek-relessbelagda. Den I förevarande paragraf föreslagna bestämmelsenom tystnadsplikt omfattar bl. a. innehållet i sådana sekretessbelagdahandlingar som har nämnts. Den omfattar även andra uppgifter ochförhållanden som är av sådant slag att de ej bör obehörigen yppas. Överträdelseav tystnadsplikten är strafföar enligt 20 kap. 3 S BrB. I 1 kap. 1 S tredje styckettryckfrihetsförordningen, TF, fastslås principen om s. k. meddelarfrihet, sominnebär alt det I viss utsträckning är möjligt alt strafTriti lämna normaltsekretessbelagda uppgifter för publicering I tryckt skrift, radio eller TV.Fram till gällde ansvarsfriheten inte för bl. a. offentligfunktionär som bröt mot en tystnadsplikt som var fastslagen I samfällt stiftadlag enligt regeringsform eller i lag tillkommen med stöd av den nyaregeringsformen. Enligt 7 kap. 3 S första stycket 3 TF gäller fr. o. m.nyssnämnda dag att det är möjligt att fälla någon till ansvar för alt han istrid med en tystnadspliktsbestämmelse har lämnat en uppgift för publiceringendast i de fall som anges i en särskild lag. Inom pågårlagstiftningsarbete angående handlingssekretess och tystnadsplikt. Reglemadärom avses bli sammanförda till en enda sekretesslag och de särskilda reglernaom undanlag från meddelarfriheten har ansetts böra få sin plats i denna lag. 1avvaktan på att detta lagstiftningsarbete fullföljs, har en provisoriskreglering skett, varvid del tidigare rättsläget I allt väsentligt har bevarats.I lagen (1977:1035) om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brottmot tystnadsplikt föreskrivs sålunda, såvitt här är av Intresse, attmeddelarfrihet inte föreligger när en tystnadsplikt avser sådant som någon harerfarit I allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och följer avsamfällt stiftad lag eller av lag som har beslutats med stöd av den nyaregeringsformen före . De flesta av de tystnadspliktsbestämmelser som f n.finns på skatte-, tull-och avgiftsområdet bryter igenom meddelarfriheten. Blandde bestämmelser som har tillkommit genom samfälld lagstiftning kan särskiltnämnas 82 S UBL, 117,170 och 198 SS TL, 54 S TuL saml 50 S AVGL. Entystnadsplikts-bestämmelse som har beslutats genom lag enligt den nyaregeringsformen är 28 S BSL. Övervägandena rörande meddelarfrihetens omfattningpä skatteområdet bör Inte föregripas i detta sammanhang. Frågan ommeddelarfrihet bör därför bedömas mot bakgrund av vad som f n. gäller påskatteområdet. 1978/79:28 171 framstårdärvid som naturligt att anknyta till vad som gäller beträffande tystnadspliktenligt 117 STL, eftersom sådan kan antas föreligga i flertalet av de fall därfråga om betalningssäkring uppkommer. Den I förevarande paragraf föreskrivnatystnadsplikten bör således i likhet med den som gäller enligt TL och normaltäven i övrigt på skatte-, tull- och avgiftsområdet bryta igenommeddelarfriheten. Detta uppnås genom en i detta sammanhang föreslagen ändring Ilagen om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mottystnadsplikt, 10.2Förslaget till lag om säkerhet för skattefordringar m. m. I paragrafens första stycke anges attkronofogdemyndighet får ta emot säkerhet vid indrivning av fordran i allmäntmål. Detta fårske i samband med att uppskov beviljas med betalning eller medviss indrivningsåtgärd. I begreppet uppskov med betalning liggeräven sådantuppskov som får formen av ett avbetalningsmedgivande. Säkerhet får ställas avgäldenären och tredje man. Ställs säkerheten av tredje man och skerdel ulangäldenärens samtycke, tar säkerheten tas emot endast om det kan antas attgäldenären skulle medge det. Denna begränsning föranleds av att tredje man kankomma att rikta regresskrav mot gäldenären. Del kan tänkas situationer därgäldenärens intressen skulle kunna skadas, t. ex. genom att han görs ekonomisktberoende av den som ställer säkerhet. bör därför itveksamma fall höra gäldenären om hans inställning till den erbjudnasäkerheten. Kan gäldenären Inte nås får myndigheten vägra att la emotsäkerheten. Säkerheten ställs för betalning av skuld. Deltainnebär att det normala förfarandet antas bli att gäldenären kommer att infriasin skuld och att säkerheten jämte eventuell avkastning därefter lämnastillbaka. Att säkerheten inle skall lämnas tillbaka om den bör utmätas förenskild fordran eller annan allmän fordran än den som har betalats äruppenbart. 1 paragrafens andra stycke anges närmare lagenstillämpningsområde på samma sätt som i lagen (1972:180) om avrundnlng av vissafordringar till helt krontal, m. m. Säkerhetslagen omfattar härigenom allafordringar för vilka betalningssäkring kan beslutas samt dämtöver vissaytteriigare fordringar som kan drivas in I den för allmänt mål gällande ordningen. Betalningssäkringslagens tillämpningsområdeomfattarde från ekonomisk synpunkt tyngsta fordringsslagen. Genom hänvisningtill 1 S första stycket LFS täcks alla de förmånsberättigade fordringarna. Somexempel kan nämnas skatlerochavgiftersomuttasenligt UBL, mervärdeskau,punktskatter, tullar och socialförsäkringsavgifter. Vidare faller underbetalningssäkringslagen arvs- och gåvoskatt, skattetillägg och förseningsavgiftsamt avgifter I samband med uppbörd och indrivning. Som en särskild punktupptas i betalningssäkringslagen fordran mot företrädare för juridisk personenligt 1978/79:28 172 77a S UBL m. fl. Utanför belalningssäkringslagens tillämpningsområde menunder begreppet allmänna mål faller vissa avgifter, t. ex. staten tillkommandeavgift vid olovligt byggande, expeditionsavgift, fariedsavgift, statentillkommande felparkerlngsavgift. fyravgift, kllomelerräknaravgift ochstudiemedelsavgift. Som allmänt mål handläggs vidare Indrivning av böter, vItenoch andra medel som indrivs i samma ordning som böter, t. ex. värdeförverkandesamt vissa räiiegångskosinader. Enligtdet till lagrådet remitterade förslaget till utsökningsbalk skall balken varadirekt tillämplig också på fordran I allmänt mål (1 kap. 6 S). Detta Innebär enändring i förhållande till vad som gäller enligt UL. Det bör övervägas huruvidaI samband med balkens ikraftträdande begreppet allmänna mål i säkerhetslagenbör anknytas direkt till balkens. 1 förevarande paragraf som saknar motsvarighet Iutredningens förslag till betalningssäkringslag, anges att säkerhet får beståav pant, borgen eller företagsinteckning. Såsom redan har nämnts (avsnitt8.3.4) finns det inte behov av att få ställa säkerhet I annan form. Pantkan bestå av lösöre eller annan lös egendom, t. ex. värdepapper. Även pantbrevI viss registrerad egendom, t. ex. fastighet, kan utgöra pant. Det är här påsin plats att erinra om atl sakrättsligt giltig pantsättning kommer till ståndförst om lösöre eller annan lös egendom I pantägarens besittning överiämnastill panthavaren. Lämnas panten åter upphör panträtten. I detta hänseende blirförfarandet ett annat än vid utmätning då egendomen kan lämnas kvar igäldenärens vård. Finns egendomen hos tredje man blir pantsättningensakrättsligt giltig om denne underrättas om upplåtelsen. Underrättelse frånpanthavarens sida skall ske i viss form (se härom lagen (1936:88) ompantsätlning av lös egendom som innehaves av tredje man). Panträtt i fastegendom upplåtes genom att fastighetens ägare överlämnar pantbrev som pant förfordringen. Innehar tredje man pantbrevet som pant för sin fordran motgäldenären men finns överhypotek, skall tredje man underrättas vidpantförskrivning av överhypoteket. Beträffande vård av pant m. m. hänvisas till vadsom har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.3.4). Borgen skall, som framgår av paragrafens andrtistycke, vara proprieborgen samt solidarisk om den ställs av fiera personergemensamt. Detta överensstämmer med vad som gäller om borgen i UL och det tilllagrådet remitterade förslaget llll utsökningsbalk (2 kap. 25 S förstastycket). Som en speciell form av borgen kan nämnas bankgaranti. Slutligenfår också företagsinteckning tas som säkerhet trots att del kan vara särskildasvårigheter att fastställa värdet hos en sådan Inteckning eftersom värdet kanvariera från tid till annan. Säkerheten som erbjuds kan bestå förutom av enredan uttagen inteckning även av ett skuldebrev på vilket inteckningsmedgivandehar tecknats. 1 sistnämnda fall ankommer det på 1978/79:28 173 kronofogdemyndighetenatt ansöka om inteckning hos inskrivningsmyndigheten. Företagslnieckning kanväntas få betydelse när tillgångarna består av t. ex. råmaterial och varulager.Som har framhållits I den allmänna motiveringen kan det I sådant fall vara enfördel för gäldenären atl kunna ställa företagsinteckning som säkerhet. Skerverkställighet i egendomen får den nämligen inle avyttras och ställs den sompant fordras atl panthavaren eller tredje man får besittningen. 1 båda fallenhindras företagets verksamhet på ell besvärande sätt. 1 paragrafens ./oz-sro stycke anges att närkronofogdemyndighet tar emot säkerhet skall myndigheten också besluta undervilka förutsättningar säkerheten får tas i anspråk. Sådant beslut kan ges I ensärskild handling, t. ex. om medgivande till avbetalning eller som enanteckning på indrivningshandlingen. Beslutet får ändras när omständigheternaföranleder därtill. Detta far särskild betydelse om säkerhetens värde minskasså att den inte längre täcker fordringen eller då säkerhetens värde harmissbedömts. har i sådana fall rätt att ändra sitttidigare beslut om förutsättningarna föratt säkerheten skall tas i anspråk.Detta gäller oavsett om gäldenären eller tredje man har ställt säkerheten.Ändras beslutet bör kronofogdemyndigheten meddela den som har ställtsäkerheten om förhållandet innan säkerheten las i anspråk, om del inte framstårsom obehövligt. Avparagrafens andra stycke framgår att kronofogdemyndigheten får vidtaIndrivningsåtgärd när anledning därtill förekommer, utan hinder av att säkerhethar mottagits. Störst praktisk betydelse flr bestämmelsen I de fall gäldenärenfår överskjutande skatt sedan säkerhet har ställts. Skatten får då tas ianspråk utan hinder av att säkerhet har ställts. Även under andra förhållandenkan det emellertid vara rimligt att vidta indrivningsåtgärd mot gäldenären. Såbör t. ex. kunna ske när tredje man har ställt säkerhet och gäldenären däreftersjälv får tillgång som bör gå i betalning mot skulden. Det måste emellertidunderstrykas att bestämmelsen skall tillämpas med urskill-ning. Det saknas Iallmänhet anledning att tillämpa undantagsbestämmelsen när fullgod säkerhet harställts såvida inte statens rätt i princip försämras eller gäldenären gör envinst på statens bekostnad genom att Indrivningsåtgärd underlåts. Enligt första stycket får pant tillgodogöras i denordning som gäller för utmätt egendom. Detta innebär att reglerna omförsäljning i 5 kap. UL samt I lagarna om exekutiv försäljning av fast egendom(1971:494), luftfartyg m. m. (1971:500) och registrerat skepp m.m. (1973:1130)blir tillämpliga. Den egendom som i första hand kan väntas bli aktuell kommerdärför i princip atl kunna säljas antingen på offentlig auktion eller underhand. Prop.1978/79:28 174 fastighetlämnats som säkerhet måste fastigheten tas i anspråk. Borgenfår enligt andra stycket genast utsökas hos borgensmannen. Någonexekutionstitel behöver alltså Inte utverkas mot honom. För att uppnå alt sammaIndrivningsregler blir tillämpliga som beträffande fordringen mot gäldenärenföreskrivs vidare dels att reglerna i UBL om indrivning av restförd skau skallgälla I tillämpliga delar och dels aU införsel i borgensmannens lön får äga rumom det är medgivet vid indrivning av fordringen mot gäldenären. Någon särskildrestavgift far Inte åläggas borgensmannen. Vad som sägs om restavgift i 58 S 1mom. UBL äger nämligen inte tillämpning eftersom indrivningen riktar sig motannan än den skaltskyldige eller arbetsgivaren. Slutligen föreskrivs i//c/eswA.-er att omföretagsinteckning har ställts som säkerhet utmätning genast får ske i denegendom som omfattas av inteckningen. Det saknar därvid betydelse ominteckningen gäller i gäldenärens eller någon annans näringsverksamhet. Efterförsäljningen får staten utdelning framför företagsinteckningshavare med sämreförmånsrätt. Om den företagsintecknade egendomen säljs för annan borgenärsfordran krävs enligt 139 S 2 mom. UL särskilt yrkande för att staten somföretagsinteckningshavare skall få utdelning. Staten företräds härvid avkronofogdemyndigheten. Har den intecknade fordringen ännu inte förfallit tillbetalning när försäljning sker för annan borgenärs fordran, har staten ändårätt till betalning (15 S andrastycket lagen (1966:454) om företagsinteckning).Staten har rätt till förtida betalning även I vissa andra situationer, t. ex.om verksamheten övertals eller upphör eller den intecknade egendomen vanvårdas(15 S första stycket). 1 alla dessa situationer förutsätts emellertid attstatens fordran I fråga i vart fall är fastställd. Är så intefallet måste utfallande belopp avsättas enligt 151 S 1 mom. UL i avvaktan påatt så sker. 1 paragrafen föreskrivs till en början aukronofogdemyndighets beslut att helt eller delvis vägra godta säkerhet inte fåröverklagas. har som borgenärsrepresentant rätt att vägragodta erbjuden säkerhet. Sådan vägran kan exempelvis gmnda sig på attsäkerheten enligt kronofogdemyndighetens bedömning Inle är tillräckligtbetryggande eller att erbjudandet är förknippat med begäran om uppskov elleravbetalningsmedgivande som kronofogdemyndigheten inte anser sig böra godta. Iparagrafen föreskrivs vidare atl kronofogdemyndighetens beslui I fråga somavses I 3 S Inte heller får överklagas. Beslutet kan avse förutsäuningarna föratt säkerheten far tas i anspråk, ändring av sådant beslut eller beslut atttrots ställd säkerhet vidta indrivningsåtgärd. Prop.1978/79:28 175 10.3Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Förslaget innebär att betalningssäkring ger förmånsrätti den egendom som har tagits i anspråk. Förmånsrätten skall gälla i såväl fastsom lös egendom. Enligt 14 S förslaget till lag om betalningssäkringför skatter, tullar och avgifter, betalningssäkringslagen, bestäms tidpunktenför förmånsrättens uppkomst på samma sätt som vid utmätning. Reglerna om närförmånsrätt uppkommervid utmätning finns i 77 S 1 och 2 mom., 83 S 1 mom. samt91 a S 2 mom. Tidpunkten för förmånsrättens uppkomst vid betalningssäkringär således knuten till verkställigheten och inte till beslutet om betalningssäkring. Det saknar betydelse för förmånsrättens uppkomst omverkställigheten grundar sig på ett interimistiskt eller slutligt beslut ombetalningssäkring. Tidpunkten för verkställighet av det Interimistiska beslutetär därför avgörande i fråga om förmånsrättens inträde i den mån det slutligabeslutet inte avser ett större fordringsbelopp. Förmånsrätten för detöverskjutande beloppet uppkommer givelvis först när det slutliga beslutet idenna del verkställs. Förmånsrätten på grund av betalningssäkring fårgöras gällande vid efterföljande utmätning för fordringen. Utmätningen harsåledes I detta fall inte någon självständig betydelse i fråga omförmånsrätten. Enligt en föreslagen ändring I 38 S KKLskall den förmånsrätt som följer med betalningssäkring gå åter om egendomen hartagits i anspråk senare än före fristdagen. Förmånsrätten på grund av betalningssäkringbehandlas även I special-motiveringen till 14 S betalningssäkringslagen. I denna paragraf regleras det inbördes förhållandetmellan de särskilda förmånsrätterna. Förslaget innebär atl vad som föreskrivsom förmånsrätt på grund av utmätning skall tillämpas även I fråga omförmånsrätt på grund av betalningssäkring. I den allmänna motiveringen (avsniu 8.2.4) harframhållits alt betalningssäkring bör utrustas med samma förmånsräu som gällervid utmätning. De föreslagna ändringarna i FRL tillgodoser detta syfte. Enligtförsta stycket i förevarande paragraf gäller nämligen särskilda förmånsrätterinbördes efter paragrafernas följd. Genom atl bestämmelsen om förmånsrätt hartagits in i 8 S ger betalningssäkring samma förmånsrätt som utmätning. Detföreslagna tillägget till förevarande paragraf har tillkommit för att regleraföreträdesordningen mellan betalningssäkring. Inteckning och utmätning.Innebörden av dessa regler har behandlats I specialmotiveringen till 14 Sbetalningssäkrings-lagen. 1978/79:28 176 10.4 Förslagettill lag om ändring i jordabalken 19 kap. 21 S Den föreslagna ändringen medför att anteckningskall göras I fastighetsboken eller tomirättsboken när fast egendom ellertomträU har tagits I anspråk genom betalningssäkring. Syftet med bestämmelsenär att tredje man skall erhålla upplysning om att fastigheten kan komma att tasI anspråk för betalning av fordran på skatt, tull eller avgift samt att dennafordran är förenad med förmånsrätt I fastigheten. Enligt 46 S USK åligger det utmätningsman attgenast underrätta vederbörande inskrivningsmyndighet om utmätning av fastegendom. Motsvarande bör gälla när fast egendom har tagits i anspråk genombetalningssäkring. Bestämmelser härom bör meddelas I administrativ ordning. Upphörbetalningssäkringen att gälla i fastigheten eller tomträtten, t. ex. på grundav att beslutet har hävts sedan gäldenären har ställt säkerhet för fordringen,skall även detta förhållande antecknas i fastighetsboken eller tomträttsboken.Det bör ankomma på kronofogdemyndighet eller överexekutor att underrättaInskrivningsmyndigheten om sådant förhållande (jfr 62 S USK och 4 S kungörelsen(1971:1097) om exekution I fast egendom). Även delta bör regleras iadministrativ ordning. 21 kap. 5 S Denna paragraf Innehåller bestämmelser omInskrivning av avtal om ändring i tomträttens innehåll. Enligt paragrafen fåransökan om sådan Inskrivning, om fastigheten eller tomträtten har utmätts föreden dag då Inskrivning söks, bifallas endast om utrnätningssökanden harmedgivit Inskrivning av ändringsavtalet eller detta är väsentligen utanbetydelse för hans säkerhet. Förslaget Innebär att det förhållandet attfastighet eller tomträtt har tagits I anspråk genom betalningssäkring jämställsmed all fastighet eller tomträtt har utmätts. 22 kap. 3 S Denna paragraf Innehåller bestämmelser om auansökan om inteckning skall avslås om del av fastigheten är uimäti eller utmätsden dag då inteckningen söks. Förslaget innebär att betalningssäkring jämställsmed utmätning även i detta avseende. 10.5 Förslagettill lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg Denna paragraf Innehåller bestämmelser om avslag avansökan om inteckning I utmätt luftfartyg m. m. Prop.1978/79:28 177 Förslaget ansluter till vad som gäller I fråga ominteckning i utmätt luftfartyg m. m. Således skall ansökan om Inteckning avslåsom det upplyses alt den egendom som ansökningen avser har tagits I anspråkgenom betalningssäkring före eller som den dag, då inteckning söks. Paragrafen innehåller bestämmelser om att dåutmätning har skett av luftfartyg eller lott däri eller till sådant fartyghörande intecknade reservdelar skall anteckning göras om förhållandet iinskrivningsboken. Om det visas alt utmätning har upphävts skall även deUaantecknas. Förslaget innebär att anteckning skall göras ävendå nu nämnd egendom har tagits i anspråk genom betalningssäkring samt dåbetalningssäkringen har upphört alt gälla.