prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Bl.a. är konsekvenserna för jordbruket av en sådanodling i stor skala dåligt belysta vad gäller bl.a. grund- ochytvattenförhållanden, lokalklimat samt spridning av växtsjukdomar ochparasiter. Styrelsen delar därför helt kommissionens uppfattning att demiQömässiga, ekologiska, tekniska och organisatoriska förutsättningarna förodling av energiskog måsle utredas ytterligare. Även forskning och försöksverksamheterfordras. Skogsstyrelsenlar i sitt yttrande ingående upp kunskapsläget och problemen medenergiskogsodlingar. Styrelsen framhåller med anledning av kommissionens ochdess expertgrupps för energitillförsel beräkningar följande; Skogsstyrelsenkan för sin del inte acceptera några uppgifter om arealproduktionen ienergiskogsodlingar eftersom det ännu inte finns representativaförsöksodlingar som skördas. De av tillförselgruppen angivna produktionssiffrornafår därför tills vidare betraktas som en förhoppningsfull hypotes. Detsammagäller de uppgivna produktionskostnaderna och relativa priserna på energi frånenergiskogsodlingar. Energiskogsodlingarbefinner sig fortfarande på ett mycket tidigt experimentstadium. Utvecklingenav den tekniska apparaturen för odling och skörd har inte heller kommiisärskilt långl. Övriga länkar i kedjan mellan odling och slulligttillgodogörande av energiinnehållet saknas också i stor utsträckning. Delåterstår således mycket utvecklingsarbele också inom teknik- ochdistributionsområdena innan man kan ha ett fungerande system förtillgodogörande av energiskogens avkastning i stor skala. Därför harförhoppningarna om de praktiska möjligheterna att utnytQa energiskogsodlingari stor skala så som de kommit till uttryck i betänkandet karaktär avönsketänkande. Motbakgrund av nu kända förhållanden anser all ener- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 179 giskogsodlingknappast kan komma att ge avkastning i en för landets energitillförselbetydelsefull omfattning förrän tidigast långt in på 1990-talel och då endastunder förutsättning att verksamheten är klart lönsam för markägaren eller styrdgenom tvångsåtgärder. DemiQömässiga aspekterna på energiskogsodlingar är ofullständigtbelysta. Del är ofullständigt känt hur energiskogen reagerar på angrepp avdjur, insekter och svampar. När det gäller naturvården har energikommissionenbl. a. bedömt de förnyelsebara energikällorna vara gynnsamma med undantag förden inverkan intensiv odling av snabbväxande skog kan ha i naturen.Kommissionen anser att det fordras en ingående forskning och utvärdering underkommande perioder av de nya energisystemen. bedömer att betydande markarealer kan utnyttjas för energiskog.Konkurrensen med andra nylQande intressen bedöms dock kunna bli en starktbegränsande faktor. Verketförutsätter alt en allsidig markanvändningsplanering kommer alt föregå eneventuell energiskogsodling i stor skala. Verket föreslår därför att enriksomfattande plan utarbetas över områden, där energiskogar kan komma i frågamed hänsyn till miQöaspekterna. En samlad vägning av olikamarkutnylQandeintressen bör vidare göras, där miQövårdsfrågorna enligt verketbör inta en central roll. Intensivodladenergiskog bedöms behöva gödslas och bekämpningsmedel behöva sättas in motparasiter m. m. kan inte acceptera att så sker. Enförutsättning för att energiskogsodling skaU kunna accepteras av verket är attden sker i en mer extensiv form utan omfattande användning av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödselmedel. ÄvenSveriges tantbruksuniversitet tar upp problemen med gödsling och anför föQandei sitt yttrande: Föratt energiskog skall kunna ge några väsentliga bidrag ttll energiförsörjningenfordras en intensiv gödsling. Det bör understrykas att vi inte kännerkonsekvenserna för yl- och grundvatten i detta sammanhang. Även om det intefinns någon anledning att förvänta sig större läckage från energiskogsodling änfrän åkterbrak, innebär det en belastning pä nya områden. Del finns därföranledning atl inte utveckla energiskogsproduktion i praktisk skala i ensnabbare takt än att miQökonsekvenserna kan bemästras. Å,r2000 skulle enligt kommissionen vid maximal satsning 1,25 miQ. ha kunna varauppodlade med energiskog. ställer sigtvivlande till denna bedömning och anför: Nämndenvill erinra om att beräkningarna av produktionen per ha grundar sig på erfarenheterfrån ett fåtal försöksodlingar, vilka är anlagda på speciella lokaler och undergynnsamma förutsättningar. Del är inle möjligl att utifrån dessa resultat göraslorskaliga beräkningar, som omfattar Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 180 arealeröver 1 miQ. Nämnden delar uppfattningen att det finns förutsättningar förodling av energiskog på många lokaler, men vill i dagens läge varna för enalltför optimistisk bedömning av framtidsutsikterna. De ekonomiska kalkyler sompresenterats är mycket osäkra. Energiskogsodling måste ske mycket intensivt ochär därmed arbetskrävande. Vidare måste för avverkning och transport utvecklashelt nya tekniker, vilka inte finns. Nämnden vill därför framhålla attinnan man satsar på energiskogar i stor skala måste noggrann inventering avlämpUga odlingslokaler göras. Detta gäller även forskning och utveckUng avodlingsmetoder av tekniker för tillvaratagande av produktionen. Energiskogsodlingarbedöms kunna ske på både nedlagd och våtmarker. Frågan omvåtmarksutnytQande tas upp av statens råd för skogs- och jordbruksforskning.Enligt rådet är det tveksamt om våtmarkerna är lämpliga för de snabbväxandearter som är aktuella, eftersom de kräver mark av god kvalitet. Ävenstatens planverk har betänkligheter mot de rnarkanspråk energiskogsodlingStäUer. Verket framhåller föQande: Inomett område med energiskogsbruk har marken begränsad användning för andraändamål. Odlingar av mer omfattande slag kommer därför i konflikt med friluftsintressenoch fritidsbebyggelse. Om jordbruksmark inte ska ianspråktas är ett'direktkonkurrerande intresse traditionell skogsmark. Skogsindustrin har enproduktionskapacitet som överstiger återväxten. Skogsinlressena är därförinriktade på nyodling. De marker som kan komma i fråga (våtmarker) är i stortsammanfallande med dem som är av intresse för energiskogsodling. Till detta börläggas ekologiska och hydrologiska problem som ännu saknas praktisk erfarenhetav. Fältbiologernaförespråkar en produktion av energiskog som bygger på ett slags växelbrak -innan ett hygge planteras får en slygeneration växa upp som sedan skördas.Alternativet är enligt föreningen ur miQösynpunkt klart tilltalande. Ett antalpraktiska problem anses dock återstå att lösa och en intensiv forskning kommeratt krävas. Vadgäller den typ av energiskogsodling som kommissionen lägger fram förslag omanför föreningen föQande: Mindretilltalande, för att inte säga rent förkastligt, ur miQösynpunkt är dejättelika energiskogsodlingar med främst olika salix-arter, som föreslagils idebatten. Energiskogar av denna typ kommer atl kräva stora insatser avhandelsgödsel, vilkel ökar riskerna för nilratföroreningar m. m. Vidare skulleodlingarna lätt kunna angripas av olika skadedjur, vilket skulle motivera olikakemiska bekämpningsåtgärder, med de miQörisker som detta medför. Energiskogarkommer vidare ta stora landarealer i anspråk, jordbruksmark och våtmarksområdenhar nämnls, båda alltför värdefulla för atl i stor skala användas lillenergiproduktton av detta slag. De estetiska effekterna skulle också blitydligt märkbara. Föreningenmotsätter sig sålunda att intensivodlade energiskogar utnyttjas ienergiförsörjningen men stödjer förslagen om bl. a. ulredningar av Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 181 Utgångspunkten härvidlag måsle enligt föreningen varaatt naturens långsiktiga produktionsförmåga sätts i första rammef. LRFdelar kommissionens uppfattning atl de miQömässiga och ekologiskakonsekvenserna av energiskogsodling måste bättre belysas och utvärderas. Dettakräver enligt förbundet, all ett flerårigt forsknings- och utveckUngsprogramgenomförs. För förbundet är utvecklingen av biosystem för energiproduktion avstort intresse. Erfarenheterna inom området i form av vedeldning är,framhåller förbundet, ganska betydande, vilket borde medföra, att detteknologiska utvecklingssteget inte behöver vara särskilt stort till ettdifferentierat biosyslem. Förbundel ser i detta stora utvecklingsmöjligheter,inte bara på det egentliga energiområdet ulan även för en ökad produktion avindustriprodukter byggda på organiskt material. bedömning av lillgängliga arealer för odling av energiskogframhåller LRF att beräknad tillgänglighet av nedlagd är starktövervärderad. Förbundet motsätter sig tanken att överförs frånjordbruksproduktion till produktion av energiskog. Förbundetpekar på den stora potentiella produktionsförmåga som finns i kraftledningsgatorna.Om dessa enligt förbundet kan utnytQas i rationell bränsleproduktion, börunderlaget kunna öka ytterligare utan att mark som kan användas i annatsammanhang behöver tas i anspråk. Erfarenheterav förädlings-, distributions- och förbränningsteknik behövs framhållerförbundet. Bl.a. inom vissa skogsägareföreningar finns betydande kunskaper inomområdet grönflishantering, vilket torde ligga ganska nära den hantering somblir aktuell inom energiskogsbruket framhåller förbundel vidare, som därförser det som naturligt, atl befintlig kunskap utnyttjas och förutsätter attforsknings- och utvecklingsverksamheten bedrivs i nära samarbele med berörtnäringsliv. Ifrågan om vilken sorts energiskog den vidare satsningen skall avse framhållerMiljöförbundet och : Intensivodladeenergiskogar kan ge ett slort energibidrag. Problemen är dock många,t.ex. gödsling, utdikning av våtmarker etc. Vi ställer oss därför avvisandetill den typ av energiskogar som hiltills presenterats. Forskningsinsatsermåste inriktas på hur man skall komma till rätta med problemen, genom t. ex.gödsling med biologiska metoder. Vivill fästa uppmärksamheten på de extensiva energiskogar som presenteras iMALTE 1990. Betydande energiresurser kan hämtas från denna typ av slyodlingutan alt de miQömässiga konsekvenserna behöver blir alltför stora. Vi föreslårdärför att delar av de forskningsresurser som avdelas för biomassa läggs påforskning just kring extensiv odling. Tveksamlill odling av energiskogar är TCO, som i sitt yttrande anför; Enormamarkarealer binds, vars alternativa användning måsle övervägas. Denerforderiiga gödslingen påverkar vattentäkternas kvalitet, inves- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 182 teringarnai skördemaskiner och transportsystem blir höga. På grund av det lågaenergiinnehållet per viktenhet torde del knappasl vara möjligt att praktisktklara transportema till en större anläggning. Som exempel kan nämnas att om denprojekterade Forsmarksanläggningen i stället skulle ha projekterats förbiomassa ur energiskogar hade transporterna av bränsle enligt beräkningaruppgått till över tusen ton . Odlingav energiskogar kan endast försvaras i vissa regioner med speciellaförulsältningar både vad avser odling och konsekvenser av miQöpåverkan. TCOförordar därför begränsade försök under noggrann kontroll i och för kommandeutvärdering. ökat kunnande om förutsättningarna för energiskogsodling ärviktigt av bl.a. beredskapsskäl. Delfinns enligt kommissionen goda möjligheter att på lång sikt till stor delbasera den framtida drivmedelsförsörjningen på syntetiska drivmedel, såsommetanol och etanol, tillverkade av inhemska bränsleråvaror. En anläggning försådan tillverkning skulle enligt kommissionen kunna vara i drift . Kommissionenföreslår därför att forsknings- och utvecklingsarbete genomförs för att finnaen lämplig leknik for förgasning av inhemska biobränslen och eventuelltskiffer. Halv- och slorskaliga försök och demonstration föreslås göras medsikte på all i första hand framställa metanol, men biokemiska metoder förframställning av etanol bör också undersökas såsom komplement eller alternativ. Vidareföreslår kommissionen att en inhemsk produktion av syntetiska drivmedel redanunder ur kol och högsvavliga restoljor förbereds.Möjligheter atl importera icke oQebaserade drivmedel och drivmedelskomponenterbör studeras. Kommissionen föreslår också att insatser görs i syfte attutveckla en flexibel fastbränsleförgasare användbar för olika bränsleråvaror. Isåväl frägan om att införa syntetiska drivmedel, t.ex. metanol, somkommissionens förslag i övrigt inom området får stöd av remissinstanserna. Enfortsatt intensifierad satsning på åtgärder för att kunna utnyttja metanol sommotorbränsle i stället för dieseloQa och bensin är angelägen av bl. a.beredskapsskäl framhåller sålunda Överbefälhavaren. Televerketanser alt forskning och utveckling för användning av inhemska bränslen börintensifieras. Inte minst gäller detta syntetiska drivmedel typ metanol ochetanol. Verket är berett att i viss utsträckning delta i praklisk utprovning avalternativa fordonsdrivmedel. Ävenstatens vägverk stöder kommissionens förslag och anför föQande; 1ett mera långsiktigt perspektiv på frågan om oQeberoendet måste -somkommissionen understrukit - möjligheterna att använda alternativa motorbränslentillmätas stor betydelse. Det finns förulsältningar för en storskaligintemationeU metanolförsörjning och metanol som 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 183 motorbränsle blir därmed intressant. har emellertid anfört att i det näriiggande perspektivet -perioden fram till i mitten av 1980-lalet - kan isolerad svensk satsning påmetanol som drivmedel endast motiveras av beredskapsskäl. Man anför vidare attdet ej med säkerhet visats att metanol är det ur alla aspekter för delbästa syntetiska drivmedlet och att därför en jämförande systemanalys av denframttda drivmedelsförsörjningen med avseende på syntetiska drivmedel snarastbör göras. När det gäller alternativa drivmedel måste - somhushållningsgruppen gjort - uppmärksammas alt det s. k. wide cut bränslet, somkan erhållas ur och t.ex. kol. Ett sådant bränsle ställer krav påvidareutveckling av dagens motorer, men ställer också i utsikt en klartförbättrad verkningsgrad. cut bränsle framställt ur kol har en totalverkningsgrad som är betydligt högre än den för metanol framställt ur sammaämne. För att ett syntetiskt drivmedel skall bii ett reelltberedskapsalternativ måste en produktionsapparat byggas upp och dellaförutsätter en tillräcklig produklionsavsällning under normala förhållanden. Ifallet med metanol är en inblandning i bensin ett sätt att uppfylla dennaförutsättning, men andra alternativ är länkbara. För att skaffa erfarenhet av metanol som drivmedel börsamhället understödja att metanol kommer till användning i begränsadefordonsparker, t.ex. taxi och distributionsfordon. Energitillförseln till samfärdselsektorn kommer förnärvarande sä gott som uteslutande från petroleumbaserade drivmedel framhållertransportnämnden. Detta medför en stor sårbarhet vid störningar avtillförseln. Kommissionens förslag för övergång till syntetiska drivmedel,främst metanol, är därför enligt nämnden mycket angeläget från beredskapssynpunki. Med kommissionens mål alt minska oQeberoendet är delenligt nödvändigt att finna ersättning för bensin ochdieseloQa som drivmedel. Utvecklingsprogrammet för syntetiska drivmedel bör meddenna utgångspunkt enligt verket ha hög prioritet bland föreslagna åtgärder. Mot bakgrund av bilavgasernas nuvarande hälsoeffekterdelar kommissionens bedömning att det är önskvärt att enövergång till metanol som bilbränsle sker. Tveksam lill den takt med vilken metanol skulle kunnaintroduceras i är SPK. Nämnden anför i sitt yttrande: föreslår en kraftig satsning på syntetiskadrivmedel. Enligt nämndens bedömning är förslaget atl övergå till syntetiskadrivmedel så snabbi som kommissionen förutser, inle realistiskt. Särskildaanläggningar för framställning av metanol skulle behöva upprättas inför enövergång till syntetiska drivmedel. Vidare skulle nya motorkonstruktioner ochutbyggnad av ett riksomfattande distributionsnät krävas. Nämnden anser atltillräcklig planeringstid måste ges bilindustrin. En orealistiskutvecklingsplan för syntetiska drivmedel kan verka kraftigt inflationsdrivandegenom atl betydande investeringar skulle krävas under en kort övergångsperiodsamtidigt som nuvarande anläggningar och transportmedel bleve obsoleta innanden tekniska livslängden uppnåtts. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 184 Deåtgärder beträffande alternattva drivmedel och flerbränslemotorer kommissionenföreslår, anser SIND vara angelägna. Möjligheterna att ställa krav på attnytillkommande bilar skall vara förberedda för drift med metanolinblandadbensin börenligt verket klarläggas. Kostnaderna för en sådan ålgärdanges vara små jämfört med andra specifika svenska fordonskrav. Ommetanolinblandad bensin införs kan en stor del av bilparken redanvara anpassad för detta. Verket föreslår vidare att man redan nu introducerarmetanol på några begränsade fordonsparker exempelvis bussar, distributionsbilaroch taxi så att praktiska erfarenheter kan erhållas om metanolens möjlighetersom alternativt drivmedel. Stimu-lering för utveckling av både befintligamotortyper och framtida flerbränslemotorer anses vidare behövas liksomytterligare utredning om vilka olika kombinationer av motortyper och drivmedelsom kan vara lämpliga . understryker vikten av att satsningar enligtkommissionens förslag görs. Enligt bolaget kan det finnas anledning attsamordna kommissionens förslag angående besparingsåtgärder rörande bilismen medutvecklingen av produktionsmetoder för syntetiska drivmedel så att denlångsiktiga utvecklingen av fordonsparken stimuleras i riktning motmöjligheten att utnyttja alternativa bränslen. biträder kommissionens förslag. Bolaget pekar därvid påtransportsektorns så gott som totala oQeberoende och menar all denna sektor ärden trögaste samhällssektorn vid förändringar i energiförsörjningen. Orsakernahärtill anges bl.a. vara att transport- och fordonsmarknaderna är utpräglatinternationellt inriktade och atl distribu-tionsnätel är världsomspännande ochspeciellt anpassat till flytande oQebaserade drivmedel. Vidare anges somorsaker att bilparkens genomsnittliga livslängd är lång samt att ledtider förutveckling av nya bilmotorer är långa och utvecklingskostnaderna myckel höga. Bolagetanför vidare i sitt yttrande; Energipolitikenmåste inriktas på atl bryta det ensidiga beroendet av oQebaserade drivmedel ochpå att skapa en beredskap för framtiden genom ett aktivt utrednings- ochutvecklingsarbete runt alternativa drivmedel. arbete bör bedrivas i närasamarbete med andra länder. Enmålmedveten uppbyggnad av en inhemsk industri för produktion av alternativadrivmedel bör väl kunna integreras med det befinlliga näringslivet och därmedverka till en behövlig expansion. En sådan uppbyggnad kan åstadkommas genomolika former av styrmedel, finansiella insatser och ell omfattande utrednings-och utvecklingsarbete. Vadgäller den av kommissionen angivna nivån på metanolanvändningen anför bolagetföQande: EKhar i de olika försörjningsalternativen räknat med en insats av syntetiskadrivmedel på marknaden, som är den högsta tänkbara under Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 185 1980-och 1990-talen, om man skall använda metanol. Denna insats föratsätter enmycket hård styrning av marknaden och kommer sannolikt att medföra vissastörningar i densamma. Föratt klara alternativens ambitionsnivå med en inhemsk produktion av 2 miQ. tonmetanol krävs ett principbeslut om drivmedelspolitiken redanomkring 1980. Införandetav nya drivmedel typ metanol och blandningar mellan metanol och bensin börenligt bolaget ske stegvis. Genom olika styrmedel kan stora delar av de inrikesyrkesmässiga godstransporterna med bil enligt bolaget fås att gå över till t.ex. metanol eller diesel/metanol i kombination. Samma sak anges gälla storadelar av personbilslrafiken som t. ex. taxi och andra avgränsade bilflottor medbegränsade krav på distributionsnätet. Hur stora dessa marknader blir bestämsenligt bolaget av vilka styrmedel som används. Bolagetframhåller vidare att en av anledningarna till att bolaget startades var att fåfram ett underlag för en bättre beredskap på drivmedelsområdet. Denna beredskapär f.n. baserad på gengas och beredskapslagring av drivmedel. Gengasenär med de krav som stäUs på komfort, arbetsmiQö och säkerhet m. m. heltointressant som drivmedelsalternativ . Gengasen kan enbart fåbetydelse i en utpräglad krissituation och då som drivmedel i konverteradebensinmotorer. För moderna dieselmotorer utgör gengas knappast ens etttänkbart nödbränsle. Den kan på sin höjd fungera som kompletteringsbränsle vidsidan av vanliga dieselbränslen. Sålundautgör gengasen enligt bolaget inte längre ett fungerande beredskapsalternativ.Inhemskt producerade syntetiska drivmedel föreslås därför så snart som möjligtersätta gengasen i beredskapsplaneringen. anser att kommissionen undervärderar de problem som enövergång till metanol kan komma att medföra. Försöksanvändningenav metanol har skett i blygsam skala, vilkel synes innebära, atlolika distributions- och användningsproblem vid fullskaleanvändning kan varasvåra att överblicka. Härtill kommer att förbränning i bilmotorer av omkring enmiQon ton metanol i landet kan innebära hälso- och miQörisker, som måsteutredas. enlighet med den svenska miQölagstiftningens krav utreda riskerna vidfullskaleanvändning av metanol är ett omfattande och tidsödande arbete och detär ytterligt tveksamt, om introduktion av metanol som motorbränsle kan ske iden takt kommissionen räknar med. Kommissionensförslag stöds även av som anseratl en ökad flexibilitet när det gäller drivmedel är i högsta grad önskvärd, isynnerhet om inhemska råvaror kan användas. Faktorer att beakta är dock enligtföreningen och Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 186 pris,sammansättning och ålder på bilparken samt möjligheterna all distribuera detalternativa drivmedlet. Liknande synpunkter framförs också av . Kommissionenframhåller med skärpa atl en rimlig säkerhet i elförsörjningssystemet böreftersträvas. Kommissionens lämnade förslag bygger på behovet av att ha säkramarginaler för en eventuellt ökad energiåtgång jämfört med prognoserna och attjusteringar fortlöpande får övervägas vid kommande energipolitiskaställningstaganden. Möjligheterna att därvid ersätta oQa med el bör enligt kommissionenbeaktas. Remissinstansernasinställning till behovet av säkra marginaler i förhållande tillenergiprognoserna har tidigare redovisats (avsnitt 2.2.5). Frågan att ersättaoQa med el kommenteras direkt enbart av ett fåtal inslanser, vilka i samtligafall är positiva. Instämmer gör således domänverket, CDL, Näringslivetsenergidelegation och . Isitt yttrande utvecklar Näringslivets energidelegation sitt slöd enligtföQande; Elkraftenutgör en energiform, som genom sitt smidiga distributionssätt är anpassad föralla aktiviteter i samhället, såväl centraUserade av lyp tätorter, storindustrietc. som decentraliserade av typ landsbygd, småindustrier. Icke minst detsistnämnda är värt atl notera. Elkraften utgör en grundläggande förutsättningför att man skall kunna sprida företagsamheten över större områden och bedrivaden i mindre enheter. Detär emellertid inte bara valet av energikällor som har strategisk betydelse förden långsiktiga energipolitiska handlingsfriheten. Valel av distributionsformspelar också en väsentlig roll. Ett ändrat distributionsmönster innebär storakostnads- och tidskrävande omställningar. Enspeciell tillgång i energisystemet har just kraftnätet utgjort. Med de storakraftverken till största delen i mellersta och norra som utgångspunkthar byggts ut ett riksomfattande kraftnät, som även knutils samman med denordiska grannländerna. Detta kraftnät är myckel driflsä-kert.Grundinvesteringarna är gjorda och en utbyggnad av nätet innebär marginalinvesteringar.Ur konkurrenssynpunkt för den svenska induslrin är detta kraftnät en stortillgång. Ocksåur trygghetssynpunkt är elsystemet föredömligt. De mycket förnämligakopplings- och överkopplingsmöjligheterna i det svenska elsystemet och denstora reparationskapacitelen gör att långa elavbrott ej behöver befaras.