prop · G203164 · 1978-12-31 00:00:00 — Delta är en fördel för kommunerna jämfört medpromemorieförslaget, efter- Prop.1978/79: 164 2! somingen del av tiden går åt för underrättelse från inskrivningsrayndigheten tillkoraraunen. Omkommunen anser det befogal med en förvärvsprövning hos hyresnämnden börkommunen alltsä påkaUa en sådan prövning. Frågan är då hurtillståndsförfarandel vid hyresnämnden bör inledas. Enligt min mening börförvärvaren fortfarande ha ställning som sökande i tillsländsärendet. Detkommunala beslutet alt påkalla prövning bör alltsä inte resultera i en ansökanulan endast anmälas tUl hyresnämnden. Som framhålls i promemorian visarhittillsvarande tillämpning av tillståndslagen att ett negativt komraunaltyttrande relativt ofta resulterar i alt förvärvaren avstår från att fullföljaförvärvel. Kommunens anmälan bör därför inle utan vidare föranleda enförvärvsprövning, utan i stället bör hyresnämnden förelägga förvärvaren altansöka om förvärvstillstånd inom en månad frän del att han fått del avföreläggandet vid äventyr atl förvärvet blir ogiUigt. Om föreläggandet intefullgörs, kan hyresnäranden i ett avskrivningsbeslut konstatera alt förvärvetär ogiltigt. Sammanfattningsvisföreslår jag alltsä att det koraraunala beslutet atl påkaUa förvärvsprövningskall anmälas liU hyresnämnden och att hyresnämnden skall föreläggaförvärvaren atl ansöka ora förvärvstillstånd vid äventyr alt förvärvet blirogUtigt. Enligt4 § andra siycket förköpslagen kan köparen få lagfart, ora kommunen harförklarat sig avstä från atl utöva förköpsrätt i fräga om en tUlämnadförsäljning. I promeraorian föreslås atl förvärvaren även enligttillståndslagen pä raotsvarande sätt bör kunna vända sig tUl koraraunen för ettförhandsbesked om kommunens inställning. Förslaget har lämnats utan erinran avremissinsianserna. Även jag ansluter mig till förslaget. Om kommunen harförklarat sig avstå från alt påkalla prövning hos hyresnämnden av ett fraratidaförvärv, behövs givetvis ingen ytterligare anmälan tUl kommunen efterförvärvet och det bör alllså inle föreligga något hinder mot lagfart i vadavser lillståndslagen. Detfinns f. n. möjlighet att fä förhandsbesked av hyresnäranden oraförvärvstillstånd. Denna möjlighet bör enligt proraemorian finnas kvar.Samtidigt påpekas att förhandsbesked torde vara av särskild betydelse vid deassocialionsrältsliga förvärven, exempelvis vid fusion. De fyra hyresnämnder somhar yttrat sig ifrågasätter om det är nödvändigt att behåUa möjligheten attbegära förhandstillstånd. Enligt deras mening borde det vara tillräckligt medmöjlighelen att före förvärvet vända sig till kommunen för besked iprövningsfrågan. Regeringenhar i prop. 1978/79: 85 lagt frara ett förslag tUl ny jordförvärvslag, som f.n. behandlas i . EnUgt 12 § andra stycket 1978/79:164 22 nämndaförslag fär en fråga om förvärvstiUstånd inte prövas förrän förvärvet skellutom i fall som avses i 1 § 24 (dvs. de associationsrättsliga förvärven).Förhandsprövning skall alltså inle längre kunna ske vid förvärv genom köp, byteeller gåva. Denna inskränkning av den nuvarande möjligheten tillförhandsprövning vid alla typer av förvärv motiveras med att den priskontrollsora föreslås i den nya lagen förutsätter att förvärvshandlingen företes (seprop. 1978/79: 85 s. 50, 126 128 och 139). Enligtmin mening talar goda skäl för atl pä molsvarande sätt inskränka möjlighetentiU förhandsprövning enligt lillståndslagen. Möjligheten till förhandsprövninghos hyresnärand har hittUls endast utnyttjats i fä fall. Genom den nuföreslagna möjUgheten atl hos kommunen begära förhandsbesked i prövningsfräganrainskar behovet av förhandsprövning ytterligare. Förutsättningarna för altingå på en verklig prövning av framtida förvärv är ofta begränsade. För ensådan prövning bör hyresnämnden i allmänhet ha tillgång till säkra uppgifter omköpeskilling och övriga villkor för förvärvet. Jaganser pä grund av det anförda att raöjligheten tiU förhandsprövning hoshyresnäranden bör inskränkas tiU atl gälla för de associationsrättsligaförvärven. I dessa fall bör ansökan fä ges in direkt till hyresnämnden utanföregående anmälan lill koraraunen. 2.4Förvärv av aktie eller andel i bolag m. m. Dennu föreslagna ordningen för prövning enligt tillståndslagen avser förvärv avhyresfastighet. För förvärv av aktie eller andel i bolag föreslås ipromemorian att nuvarande ordning bibehålls. Förslaget har godtagits underremissbehandlingen och även jag ansluter mig till det. Den som förvärvar aktieeller andel i bolaget bör alltsä ansöka om lillständ direkt hos hyresnämndenantingen före eller efter förvärvet. Jagär medveten om att tiUständslagens bestämmelser om aktie- och andelsförvärv harvissa brisler. I praktiken torde sådana förvärv inle bli föremål förtillståndsprövning i avsedd utsträckning. Sora föreslås i promemorian böremellertid hithörande problera övervägas ytterligare. En värdefull utgångspunktför dessa överväganden finns i den rapporl om bl. a. tillståndslagen ochaktieförvärv i fastighetsbolag sora fogat till sittremissyttrande. Kommunförbundetföreslår på grundval av önskemål sora framförts från kommun atttillståndslagen görs tiUämplig även pä hyresfastigheter som enbart innehåUerlokaler (jfr 4 § andra stycket tiUständs-lagen). Enligt rain raening finns detdock inte i detta lagstiftningsärende tillräckligt underlag för atl nu utvidgalUlslåndslagens tiUärapningsora-råde i enlighet med kommunförbundets önskemål(jfr CU 1977/78: 33 s. 7). Något ytterligare material har inte heller kommitfram i det lag- 1978/79:164 23 stiftningsärendeom lokalhyra som föranledde proposition till (prop.1978/79:89). Jag avser emellerlid att med uppmärksamhet följa utvecklingen påområdet. 2.5Besvär m. m. Enligtnuvarande ordning är det bara sökande som av hyresnämnden har vägratsförvärvstiUstånd som har rätt att anföra besvär hos bostadsdomstolen motnämndens beslut. Kommunen har inte ställning som part i ärende om förvärvstillståndoch kan aUtså inte föra talan mot nämndens beslut. I promemorian föreslås attkommunen ges besvärsrätt fastän kommunen inte är part. Förslaget om en sådankommunal besvärsrätt godtas allmänt av remissinstanserna. Flera av dessa anserdock att kommunen bör få parisställning redan i hyresnämnden. Dennu föreslagna ordningen när del gäUer förvärv av hyresfastigheter innebär attdel är kommunen som tar initiativ lill prövningen. Om hyresnämnden i ettsådani fall meddelar förvärvstillslånd, torde det vara ett starkt kommunaltintresse att kunna fä frågan prövad även i bostadsdomstolen. En kommunalbesvärsrätt är ocksä ägnad att fräraja en enhetlig tillämpning i frågor omförvärvstillstånd. Intresset av att kontroversiella fall skall kunna prövasäven i bosladsdomslolen fär enligt min mening anses vara så starkt att det taröver de ölägenheter som en ökad tidsutdräkt raedför för faslighetsomsättningen.Som framhålls i promemorian saknas det anledning att i fråga om besvärsrättengöra nägon skillnad mellan förvärv av hyresfastighet och förvärv av aktie ellerandel i bolag. Omkommunsn ges besvärsräit i ärende om förvärvstillslånd är del enligt min meningnaturUgt alt kommunen redan i hyresnämnden ges ställning av part. Kommunen harocksä redan enligt gällande ordning en partsliknande ställning. En annanordning skulle, som bostadsdomstolen närmare har utvecklat, kunna medföra ettprocessuellt otillfredsställande resultat. PartsstäUningen ger bl. a. kommunenmöjlighet alt åberopa vittnesförhör och annan muntlig bevisning redan ihyresnäranden. Jag föreslär pä grund avdel anförda atl kommunen ges ställning av part i ärende om förvärvslillstånd.Med parlsstäUning följer av allmänna regler även besvärsrätt. Ipromemorian föreslås att även organisation av hyresgäster som berörs avhyresnämndens beslut skall få besvärsrätt. Vidare föreslås i promemorian atthyresnämnden i ärende ora förvärvstiUstånd skall höra inte bara som f. n.koramun utan även, ora det lärapUgen kan ske, organisation av hyresgäster somberörs av ansökningen. Förslagenlämnas utan erinran av flertalet reraissinstanser. Några remissinstanseravstyrker dock förslagen. Dessa remissinstanser anför i huvudsak att det redanenligt gäUande ordning finns möjlighet att tiU- 1978/79:164 24 varataden sakkunskap som finns hos hyresgästorganisationerna samt att kommunerna kanväntas utnyttja sin besvärsräit när det finns ett allmänt intresse av atttiUståndsfrågan prövas även i bostadsdomstolen. Enligt fastighetsägareförbundetkan man befara atl hyresgästorganisationerna alltid komraer att okritisktanföra besvär till bostadsdorastolen, dels för att inför medleramarna visa inte nöjer sig med ett beslut som gär organisationen emot, dels för atl draut pä tiden med förvärvels ikraftträdande. Detfinns f, n, ingen föreskrift om atl hyresnämnden är skyldig att hörahyresgästorganisation i ärenden om förvärvstiUstånd. Anledningen härtill ärfrämst atl en sådan föreskrift vid tiUständslagens tillkomst bedömdes som enbelastning för handläggningen av de många ärenden där del står klarl atltUlstånd skaU ges (prop. 1975/76:33 s. 71; se även CU 1976/77: 20 s. 4).Hyresnämnden kan emeUertid vid behov inhämta yttrande fränhyresgästorganisation och sådan organisation kan också via kommunen ellerdirekt lUl nämnden framföra sina synpunkter. Enligt min mening är det angelägetalt hyresnämnden i ärenden om förvärvstiUstånd får del av den kunskap somhyresgästernas organisationer har. Det får ocksä ses som ett led i strävandenamot ökad boende-demokrati atl hyresgästerna ges möjUghet att påverkabedömningen av frågan om en ny fastighetsägare är lämplig som hyresvärd ellerinte. Med den nu föreslagna prövningsordningen komraer en skyldighet förhyresnämnden att inhämta yttrande i huvudsak endast alt gälla kontroversiellaärenden. På grund av det anförda ansluler jag mig till promemorieförslaget attansökan om förvärvslUlstånd skall för yttrande tillställas organisaiion avhyresgäster som berörs av ansökningen. Hyresgästorganisationernahar givits rätl att ansöka ora särskild förvaltning enligtbostadsförvaltningslagen och om uppmstningsåläggande ra. m. enligtbostadssaneringslagen saml har besvärsrätt enligt dessa lagar. Enligt min mening saknas det grund för misstankar om atthyresgästorganisationerna skulle missbruka en besvärsrätt enligttillståndslagen. Jag föreslår aUtså alt även organisation av hyresgäster fårföra talan mot hyresnämndens beslut i ärende om förvärvstiUstånd. Jag anser detocksä bäst förenligt med hyresgästorganisationernas roU itillståndsförfarandel alt de Uksom koraraunen ges ställning av part redan ihyresnämnden. Med partsställningen följer besvärsrätt. Denföreslagna partsställningen med åtföljande besvärsrätl bör tiUkommahyresgästorganisation som berörs av ansökningen. som harförhandlingsordning enligt hyresförhandlingslagen (1978: 304) för den aktuellafastigheten mäste aUlid anses vara berörd av en ansökan ora förvärvstillstånd.Enligt rain raening är detta eraellertid inte tUlräckligt. Som har framhåUitsvid remissbehandlingen har och de lokalahyresgästföreningarna sär- 1978/79:164 25 skildakvalifikationer att utreda en förvärvares lämplighet. Medan hyresgästerna iden aktueUa fastigheten inle kan förväntas ha någon tidigare erfarenhet avförvärvaren har däremot den etablerade hyresgäströrelsen stor erfarenhet av ochöverblick över hyresmarknaden och faslighelsägares förhållanden. Jag anserdärför att hyresgästförening som är ansluten till Hyresgästernas riksförbundoch inora vars verksamhetsområde fastigheten är belägen aUtid bör anses varaberörd av ansökningen och följaktligen få ställning sora part iförvärvsärendel, även om föreningen inte skulle ha förhandlingsordning förfastigheten. Enligtpromemorian bör hyresnäranden inle åläggas någon långtgående skyldighet attundersöka om en viss hyresgästorganisation berörs av en ansökan. Mot bakgrundav vad jag har anfört anser jag att ansökningen regelraässigt bör sändastiU vederbörande hyresgästförening ansluten till Hyresgästemas riksförbundsamt dessutora tUl annan hyresgästorganisation som enligt vad hyresnämndenkänner till har förhandlingsordning för fastigheten. Ihyresnäranden gäller alltid den principen all vardera parfen skall svara försina rättegångskostnader. I bostadsdorastolen gäller däremot som huvudregel deallmänna bestämraelserna om rättegångskostnad i 18 kap. . Tillständslageninnehåller f. n. inga regler ora rättegångskostnader i ärenden hosbosladsdomstolen ora förvärvstillslånd, eftersora det i sådana ärenden intefinns någon raotpart till sökanden (se prop. 1975/76: 33 s. 102). Om kommun ochhyresgästorganisation ges besvärsrätt uppkommer frägan hur rättegångskostnaderi bosladsdomstolen bör regleras. EnUgt26 § tillständslagen skall vardera parten svara för sin rättegångskostnad ibostadsdorastolen i ärende om lillständ tUl förköp. I promemorian föresläsmotsvarande gälla i ärende om förvärvstillslånd i bostadsdomstolen. Förslagetlämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Det avstyrks emeUertid avbosladsdomstolen, hyresnämnden i och fastighetsägareförbundet. Dessaremissinstanser hänvisar till motsvarande bestämmelser ibostadsförvallningslagen och bostadssaneringslagen som med vissa begränsningargör det möjligt alt döma ut ersättning för rättegångskostnader ibostadsdorastolen. Enligtrain raening är det i ett tiUståndsärende av förevarande typ nalurligt attvardera parten svarar för sina rättegångskostnader inte bara i hyresnämndenutan även vid fullföljd av lalan till bostadsdomstolen (jfr 12 kap. 73 §jordabalken och 33 § hyresförhandlingslagen). Jag ansluter mig alllså tUlproraeraorieförslaget. Detta bör dock kompletteras med en hänvisning till 18kap. 6 § , som bl, a, innehåller regler om skyldighet attersätta kostnader sora föranleds av försumlig processföring. En motsvarandehänvisning finns redan i 12 kap. 73 § jordabalken och 33 §hyresförhandlingslagen. 1978/79:164 26 Ipromemorian föreslås ingen ändring av de materiella reglerna i 4 §tillståndslagen om förutsättningarna för tillstånd. Frågan om den hittillsvarandetillämpningen av lUlständslagen på denna punkt tas emellertid upp av bl. a.Stockholms koraraun och . Enligt förbundet har detbl. a. förekommit att hyresnämnderna lägger bevisbördan när del gällerförutsättningarna för tUlstånd pä kommunen (hyresgästföreningen) i stäUet förpä den blivande fastighetsägaren. Det görs vidare gällande att hyresnämndernavid tiUståndsprövningen inte i lillräcklig omfattning har beaktat attförvärvaren har köpt och sålt hyresfastigheter i störreomfattning. Enligt4 § första stycket tillständslagen får förvärvslillstånd vägras om sökandeninte gör sannolikt att de olika förutsättningarna för tillstånd föreligger (seprop. 1975/76: 33 s. 6770). Av formuleringen framgår att hyresnämnden kan frånfall till fall avgöra ora och i vilken orafattning utredning skall krävas avförvärvaren. Formuleringen får ses mot bakgrund av att f. n. alla förvärv skallprövas av hyresnämnden och att det då kan finnas behov av att eftergeulredningskravet. I de fall närmare utredning ora sökandens lämplighet behövs,ävUar utredningsskyldigheten, som framgår av lagtextens formulering, i förstahand honom. En annan ordning skulle i mänga fall uppenbarligen medföra attlagens syfte äventyrades. Denändring av förfarandet som jag har föreslagit i det föregående innebär att ihuvudsak endast kontroversiella förvärv kommer att prövas av hyresnämnden.Nägot behov av att kunna efterge ulredningskravet bör därför normalt inteföreligga. Med hänsyn härtill bör enligt min mening 4 § första stycketformuleras om så att det framgår att tillstånd skall vägras, om förvärvareninle gör sannolikt atl viUkoren för tillstånd är uppfyllda. Detförhållandet att förvärvaren under en kort lid har köpt och sällhyresfastigheter i större orafattning har i lUlslåndslagens förarbeten särskUtangivits sora ett skäl att vägra tillstånd (prop. 1975/76: 33 s. 69).Omfattande fastighelstransaklioner kan vara ett indicium föratt förvärvaren inle har för avsikt atl idka bostadsförvaltning. Det äremellertid inte raöjligt alt närmare ange i vilka fall tidigarefastighetstransaktioner skall ha denna verkan. Bedömningen av denna fråga måsteöverlämnas till hyresnämnderna och bostadsdomstolen. Närdet i övrigt gäUer förutsättningarna för tillstånd vill jag påpeka att denulvidgade besvärsrätt som jag har föreslagit i det föregående är ägnad attfrämja en enhetlig tillämpning av tiUsländsreglerna. Besvärsrätten och detutvidgade tillämpningsområdet för lagen torde ocksä medföra att flerkontroversiella förvärv blir allsidigt belysta. Del kan eraellertidifrågasättas om de nuvarande reglerna ora förut- Prop.1978/79:164 27 sättningarnaför tillstånd även raed den justering som jag har förordat gerhyresnämndema och bostadsdorastolen lillräckliga raöjligheter alt stoppaförvärv som inte kan anses önskvärda från allmänna synpunkter. Ett viktigtsyfte med lagen är att förebygga spekulationer i hyresfastigheter. Samtidigtär det naturligtvis svårt för hyresnämnderna och bostadsdomstolen att avgöraom ett förvärv verkligen sker i spekulationssyfte. I praxis har det förekommitatt lillständ har getts till ett förvärv trots alt, enligt vad som senare harfrarakorarait, köparen inte har haft för avsikt att idka bostadsförvaltning.Fastigheten kan exerapelvis ha sålts vidare efter det att tillståndhar getts. Detkan alltså finnas skäl atl se över reglerna ora förutsättningarna för tillståndi syfte alt få till ständ en bättre kontroll av förvärv av hyresfastigheter. Ensådan mera aUraän översyn får ske när ytterligare erfarenheter har vunnits avlagens tUlärapning. Liksom när del gäller aktie- och andelsförvärv harvärdefullt material för belysning av hithörande frågor kommit fram i denuiredning som har gjorts av koramun. Enligttillständslagen gäller undantag frän skyldighet att söka tillstånd vid visssläktskap raellan överlätare och förvärvare. Motsvarande släktskapsundantagfinns i jordförvärvslagen (1965: 290) och lagen (1916: 156) om vissainskränkningar i rälten att förvärva fast egendom ra. I förslaget till nyjordförvärvslag inskränks dock släktskapsundantaget till atl gälla dem som ärnärmast arvsberättigade, dvs. make och avkomling (prop. 1978/79: 85 s. 1921och 49). Från släktskapsundantaget utesluts alltsä syskon, syskons avkomling ochmakes avkomling. Ipromemorian föreslås att tillständslagen anpassas till den nya jordförvärvslagen.Förslaget har läranats utan erinran av remissinsianserna. Utredningsaknas om omfattningen av släktförvärv av hyresfastigheter. Jag anser detemellertid vara önskvärt atl släktskapsundantaget i de tre förvärvslagarnastämmer överens och förordar därför att tillständslagen och lag (jfrSOU 1978: 73 s. 590) ändras i anslutning till den nya jordförvärvslagen. Jagkomraer alt senare ta upp frägan ora raotsvarande ändring i förköpslagen pägrundval av förslag i departementspromemorian Ds Ju 1978: 9. Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft . I fråga om förvärvsom har skett före ikraftträdandet bör äldre bestäraraelser gäUa. 1978/79:164 28 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom justiiiedepartemeniet upprättatsförslag lill 1. lag ora ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfaslighel m. m., 2. lag om ändring i förköpslagen(1967: 868), 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rälten alt förvärva fast egendom m. ra. 4.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighetm. Fastegendom, som är taxerad som annan faslighet och som vid taxeringen betecknatssom hyresfastighet, får ej utan tillstånd av hyresnämnd förvärvas genora 1. köp,byle eller gåva, 2. tillskott tiU bolag eUerförening, 3. utdelning eller skifte frånbolag eller förening, 4. fusion enUgt 14 kap. 1eller 2 § aktiebolagslagen (1975:1385). Förvärvstillstånd fordras dock endastom den kommun där den fasta egendomenär belägen enligt 3a § första stycket påkallar prövning hos hyresnämnden. denna lag sägs ora fast egendora skaU gälla även tomträtt. Vad som sägs omlagfart skall, när fräga är ora toralrätl, i stäUet avse inskrivning avförvärv av toralrätl. Iparagrafen anges de förvärv sora är tillståndspliktiga. Iförsta stycket punkt 4 i nuvarande lydelse anges som tillståndspliktigtförvärv fusion enligt 175 § lagen (1944: 705) om aktiebolag. Denna lag haremellertid ersatts av aktiebolagslagen (1975: 1385). 175 §raotsvaras av 14 kap. 1 § aktiebolagslagen. Sädan fusion sora anges där innebäratt ett aktiebolag (överlätande bolag) upplöses utan Ukvidation och att desstillgångar och skulder övertas av annal aktiebolag (övertagande bolag). En nyförra av fusion som kallas kora-bination har emeUertid införts i 14 kap. 2 §aktiebolagslagen. Sådan fusion innebär att två eller flera aktiebolag(överlätande bolag) förenas genom att bilda ett nytt aktiebolag som övertarderas tillgångar och skulder. Eftersom sådan fusion innebär att ägarkonlrollen överöverlåtande bolags tillgångar förändras bör den omfattas av tillsländspliklen.Punkten 4 har i enlighet med det anförda ändrats att avse fusion enligt 14 kap.1 eller 2 § aktiebolagslagen. Prop.1978/79:164 29 Motsvarande ändring har redan gjorts i förslaget till nyjordförvärvslag (se prop. 1978/79: 85 s. 41). Lagen ora vissa inskränkningar irälten att förvärva fast egendora ra. har anpassats tiU den nya aktiebolagslagenredan är 1975. I vad avser fusion har detla skett genom en ändring i 18 § avsarama sakUga innebörd som den som föresläs i tillståndslagen (se även SOU1978: 73 s. 655). I ett nytt andra stycke har tagits in den viktigabestämmelsen atl förvärvslillslånd fordras endast om den koramun där den fastaegendomen är belägen påkallar prövning hos hyresnämnden. Kravel pä förvärvstillslåndkvarslår dock tUl dess koramunen uttryckligen avstår frän prövning eller den i3 a § angivna treraånaderstiden löper ut utan att koramunen till hyresnämndenanraält sitt beslul all påkalla prövning. 1. om egendomenförvärvas från staien, koramun, landstingskommun eller kommunalförbund, 2. om staten,koraraun, landstingskommun, koraraunalförbund, aktiebolag, som hell äges avkommun eller landstingskommun, allmännyttigt bostadsföretag, riksorganisationav bostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening anslulen till sådanorganisation är förvärvare, 3. om egendomenenligt medgivande av regeringen förvärvas för kyrkligt ändaraål eUer fångetprövais enligt lagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord, 4. om egendoraenförvärvas av kreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente eUerbolagsordning som regeringen fastställt är skyldig att åter avyttra egendoraen, 5. omförvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, närmakar förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt underförutsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 6§eller enligt 7 § lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m., 6. om förvärvetavser andel i fastighet och förvärvet av andelen sker i syfte att beredaförvärvaren och hans familj boslad på fastigheten, 7. om förvärvetskall prövas enligt 1, 2 eller 4 § lagen om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendora ra. 8. om förvärvetsker genom inrop på exekuiiv auktion, 9. ora andel ifastighet förvärvas av någon som redan äger andel i fastigheten och som ejenligt 6 § är skyldig att avyttra sistnämnda andel. Paragrafen innehåUer vissa undanlag från kravet päförvärvslillstånd. Punkt 5innehåller det s. k. släktskapsundantaget. Detta har i enlighet med vadsom anförts i den allmänna motiveringen inskränkts att gäUa make ochavkomling, Släklskapsundanlagel gäUer även vid förvärv av aktie och andel i bolag (se 9 § andra stycket). Enligt punkten 2 fordras inte förvärvstillslånd om bl, a,riksorganisation av bostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening anslulenlill sådan organisation är förvärvare (se prop, 1975/76: 33 s. 67). 1978/79:164 30 om olika utvidgningar av detla undantag har framförts avAuktoriserade fastighetsmäklares riksförbund, och . De föreslagna tilläggen torde emellertid kunnamedföra vissa gränsdragningsproblem.