prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — De i långtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna harberäknats med utgångspunkt i de bedömningar av bostadsbyggandets omfattning förår 1979 som har redovisats i budgetpropositionen 1979, dvs. totah drygt 60000påbörjade lägenheter. har utgångspunkten varit enbosladsbyggnadsvolym om totalt ca 65 000 lägenheter. I beräkningarna har ocksåhänsyn tagits till att hyresförlustlån skall utsträckas till Prop.1978/79:150 24 att omfatta hyresförluster t. o. m. . Utgifternahärför kan antas belasta bostadslånefonden t. o. m. /82. I ändamålsgruppen ingår vidare utgifter för bostadsbidragtill hushåll utan barn. Statskommunala bostadsbidrag kan från den 1 januari1978 i vissa fall utgå även till sådana pensionärer som dittills har varitberättigade enbart till kommunala bostadstillägg till folkpensionärer. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn I denna ändamålsgrupp ingårskatteutjämningsbidrag, skattebortfallsbidrag i anledning av 1970 årsskattereform samt kompensation för minskat skatteunderlag i anledning av 1974års skattereform. Vidare ingår det särskilda statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner som är ett resultat av överenskommelsen mellanregeringen och kommunförbunden . Detta senare bidrag avlöses år1980 av dels en förstärkning av skatteutjämningsbidraget, dels ett särskiltstatsbidrag till vissa landstingskommuner och landstingsfria kommuner.Slutligen ingår i denna grupp ett bidrag till för mistadtolag. Regeringen har tidigare i vår i enproposition om den kommunala ekonomin lagt fram förslag som berör flertalet avde allmänna statsbidragen. Beräkningarna i långtidsbudgeten beaktar dessaförslag. Skatteutjämningsbidraget, som utgörmerparten av ändamålsgmppen, syftar huvudsakligen till att stödja kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. 1 propositionenom den kommunala ekonomin föreslås en omfattande reformering avskatteutjämningssystemet för kommuner och landstingskommuner. Det föreslagnasystemet innebär liksom nu gällande system att bidrag utgår till kommuner ochlandstingskommuner för att tillförsäkra dessa ett visst skatteunderlag, somrelateras till medelskattekraften i landet. 1 det föreslagna systemet görsårliga justeringar av den tillförsäkrade skattekraften med hänsyn till åldersstrukturensinverkan på kostnadsläget i enskilda kommuner och landstingskommuner. Reformenföreslås genomförd i två steg . Jämfört med de bidrag somutgår innebär förslaget en kraftigt ökad överföring av medel frånstaten till kommuner och landstingskommuner. Skatteutjämningsbidraget, somunder uppgår till 4009 milj. kr. ökar sålunda i löpande priser tillnärmare 6700 milj. kr. och ca 8900 milj. kr. Skatleutjämningsbidragen betydermest för och kommunerna i norrlandslänen. De lägsta bidragenper invånare får storstadslänen. Skattebortfallsbidraget är avsett att kompenserakommunerna och landsfingskommunerna för det inkomstbortfall som uppstod tillföljd av skattereform. Detta bortfall beräknades till I 250 milj. kr.för . Bidragsgivningen minskar härefter i takt med att den skattekraftsom kommunerna och landstingskommunerna förlorade i anledningav skattereform successivt återvinns genom att den beskattningsbarainkomsten per inkomsttagare ökar. För /80 beräknas det slutligaskattebortfallsbidraget till ca 340 milj. kr. Genom den skattereform som trädde ikraft har kommuner och landstingskommuner m. fl. fått ettminskat skatteunderlag på grund av ändrade avdragsregler m.m. Riksdagenbeslutade att kompensation skall utgå för detta. Kompensationen utbetalassedan år 1977. Den slutliga kompensation som utbetalas under /80beräknas uppgå till ca 2200 milj. kr. I propositionen om den kommunalaekonomin föreslås att de båda skattebortfallsbidragen skall upphöra fr.o.m. år1982 (taxering). Som kompensation för bortfallet av dessa bidragtillförs i stället kommuner och landstingskommuner ökade kommunalskattemedelgenom att vissa skattepliktiga förmåner inräknas i det kommunalaskatteunderlaget. Vidare höjs grundavdraget vid den kommunala beskattningen.Förslaget att slopa skattebortfallsbidraget och kompensationsbidraget medföratt de allmänna bidragen till den kommunala sektorn fr. o. m. budgetåret1981/82 blir avsevärt lägre än om nuvarande regler bibehållits. Detta medfördock inte en förbättring av budgetsaldot. Visserligen minskar utgifterna på budgetensutgiftssida men till följd av de föreslagna kompenserande justeringarna av detkommunala skatteunderlaget minskar nettoinkomsterna på inkomstskattetiteln medett lika stort eller något större belopp. Som en följd av den överenskommelsesom träffades mellan regeringen samt ochLandstingsförbundet ijuni 1978 betalar staten ett särskiltstatsbidrag till kommuner och landstingskommuner. Bidraget uppgår till ca 980milj. och belastar statsbudgeten 1979/80 med ca 490 milj. kr. I propositionen om den kommunalaekonomin föreslås att ett särskilt statsbidrag om . per invånare införsövergångsvis till de landstingskommuner och landstingsfriakommuner som inte omfattas av skatteutjämningssystemet. Utgifterna för bidragetberäknas uppgå till ca 100 milj. kr. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 + 1844 -369 -1067 +279 För att erhålla viss jämförbarhet med andraändamålsgrupper har de i löpande priser beräknade statsutgifterna förkommunbidragen deflaterats med förväntad prisutveckling för konsumtionoch kommunala investeringar. I beräkningen i löpande priser (tabell 20) angesvilka ytterligare utgifter som kan förväntas för de allmänna bidragen till denkommunala sektorn. Denna ändamålsgrupp omfattar huvudsakligenutgifterna för vägväsendet, kommunikationsverken - dvs. postverket,, , luftfartsverket och - samt vissainvesteringsutgifter för . Vid bedömningen av den framtida utvecklingen harhänsyn i första hand tagits till den väntade efterfrågeutvecklingen. Som nämntsi avsnitt 3.1 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilkeninvesteringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen till efterfrågan.För att få en praktiskt användbar beräkningsmetod har investeringarna, efter minskningmed väntad produktivitetsstegring, ändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har vissa beslutade program och engångsprojekt beaktats. Variationernamellan budgetåren beror således huvudsakligen på den beräkningsteknik som tillämpats,inte i första hand på förändringar i verksamhetens omfattning. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 Procentuell förändring 1979/80-1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 1981/82 1982/83 -1,2 väganslag, trafiksäkerhet m.m. kommunikationsverken -1,3 -1,7 +21 +55 -152 + 79 + 35 -296 + 1,3 +9,1 +0,9 +0,2 Inom vägväsendet beräknas trafikvolymen öka i någotlångsammare takt än vad som varit fallet . Vidberäkningen av driftanslagen har beaktats att vägkapitalet stiger till följdav vägbyggandet. investeringar omfattar dels tele- ochdatakommunikationsnäten, dels rundradioanläggningar för distribution av radio-och TV-pro-grammen. Investeringarna i telenätet har bedömts öka mot bakgrund av den väntade leletrafikutvecklingen och telenätetsmodernisering genom övergång till elektronisk teknik. Medelsförbrukningen för statensjärnvägars investeringar har beräknats med hänsyn till den förväntade trafik-och produktivitetsutvecklingen. Medelsförbrukningen förluftfartsverkets investeringar har beräknats med hänsyn till den förväntadetrafikutvecklingen. Medel har således inte beräknats för åtgärder förinrikesflyget vid antingen eller . I fråga om sjöfarten förutses underden framförliggande perioden en fortsatt rationalisering av lots- ochfyrväsendet. Utgifterna för näringspolitikenomfattar en rad anslag för insatser för jordbruk, fiske, skogsbruk, hantverk,handel och industri. /80 uppgår anslagen för dessa ändamål till7,. Utgifterna inom ändamålsgruppen har till stora delarkaraktären av mycket betydande i tiden koncentrerade satsningar. Exempel pådetta är tidigare insatser för varvsindustrin. Belastningen inomändamålsgruppen kommer därför att variera kraftigt. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Procentuell förändring 1979/80-1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 -21,0 -21,9 Utgifterna inom ändamålsgruppen harde varit stora till följd av det ekonomiska läget. I enlighet medde principer som ligger till grund för beräkningarna av långtidsbudgetenberäknas dessa särskilda resursavsättningar minska. Under /80 belastasstatsbudgeten bl. a. med utgifter för åtgärder som föreslagits i propositionenom riktlinjer för industripolitiken, m.m. för fortsatta investeringar inomSSAB, , samt för förvärv av aktier i skogsindustriföretag. För /81, och i någonmån för /82, har utgifter inlagts för inlösen av värdegarantierställda till varven. Stödet till skogsbruket föreslåsöka fr. o. m. enligt de förslag som regeringen lagt fram iprop. 1978/79: 110 om riktlinjer för skogspolitiken, m.m. Helårseffekten av deutgiftsökningar som föreslås uppgår till 76 milj. kr., vilket innebär en ökningmed av det Därutöver föreslås en betydande förstärkningav skogsforskningen. Hälso-, sjuk- och socialvård Denna ändamålsgrupp omfattarutgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden. Huvudparten av härredovisade utgifter avser statsbidrag till vårdområden under kommunalthuvudmannaskap, varav statsbidrag till den psykiska sjukvården utgör denstörsta posten. Statsbidrag utgår också till viss annan hälso- och sjukvård,social hemhjälp och samhällets åtgärder for handikappade. 1 direkt statlig regidrivs bl. a. vissa .sjukhus samt ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalterför alkoholmissbrukare. Anslagsberäkningarna påverkas av vissa av förslagen iprop. 1978/79:95 om den kommunala ekonomin, vilket förklarar nedgången iändamålsgruppens totala utgifter /81. Genom avtal har staten och landslingenträffat överenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvården m.m.för tiden t.o.m. . Driftbidragen för långtidsbudgetperioden har därförschablonmässigt beräknats nivå. Hälso-, sjuk- och socialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå) -2,8 -0,7 -0,8 -0,6 -0,6 kappade m. m. De statliga utgifterna förkroppssjukvård och allmän hälsovård avser vissa myndigheter på detta område,statliga sjukhus, statsbidrag till olika former av hälso- och sjukvård samtbidrag till kostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarnaav statens utgifter för sjukhus har skett med utgångspunkt i nuvarande grunderför samarbetet med övriga finansiärer. Inom åldringsvården inriktassamhällets insatser i ökad omfattning på de öppna vårdformerna. Staten täcker35 % av kommunernas bruttokoslnader för den sociala hemhjälpen, varvid statsbidrag lämnas intebara för hemvårdare och hemsamariter utan även för att täcka kostnader förvissa andra serviceåtgärder. Ca 350000 åldringar och handikappade beräknas fåsocial hemhjälp . Samhällets åtgärder förhandikappade spänner över en rad områden. Den större delen av utgifterna - t.ex. förtidspensioner och handikappersättningar inom folkpensioneringen - ingåri andra ändamålsgrupper. Under ändamålsgruppen hälso-, sjuk- och socialvårdingår utgifterna för bidrag till särskolor, bidrag till färdtjänst och socialhemhjälp för handikappade, bidrag till organisationer m. m. Den procentuellaminskningen /74-1977/78 beror på att handikapphjälpmedlenövertogs av landstingen . Ersättning för dessa lämnas översjukförsäkringen och redovisas numera under den ändamålsgruppen. Till ändamålsgruppen hörpolisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården samtexekutionsväsendet. kr., oförändrad pris-och lönenivå) domstolar m. m. Polisväsendet har förstärktskraftigt . Under budgetåren 1973/74- 1978/79 ökade antalet tjänstermed ca 2 800, varav ca 2 100 poliser. För /80 tillförsorganisationen ytterligare 280 tjänster, därav 130 poliser. För de närmasteåren räknas med en viss fortsatt resursökning, bl. a. mot bakgrund avsituationen pä narkotikaomrädet samt med tanke på de särskilda insatser somvidtas mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten. Inom domstolsväsendet förutses endast begränsadepersonalökningar. Kriminalvårdens inriktning styrs avdet principbeslut om kriminalvårdens framtida utformning som fattades av 1973års riksdag. I enlighet med beslutet räknas med viss fortsatt förnyelse avkriminalvärdens anstaltsbestånd. Ett antal äldre anstalter ersätts underlångtidsbudgetperioden med nya lokalanstalter. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Denna ändamålsgrupp innefattar anslagen tillinternationellt utvecklingsbistånd (u-hjälp), bidrag till internationellaorganisationer och anslag till andra intemationella ändamål. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) förändring 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 Procentuell förändring 1979/80-1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 1980/81 1981/82 1982/83 + 14,6 + 15,2 4 588 4 370 + 202 +142 +142 +203 +142 +142 + 145 + 142 +4,4 +4,6 + 3,3 + 3,4 Biståndsanslagen för /80 harberäknats så att de något överstiger det av fastställda målet om 1 %av bruttonationalprodukten till marknadspris. Utgångspunkten för de ilångtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna är att biståndsanslagen skalluppgå till samma andel av bruttonationalprodukten som under /80,dvs. Utgifterna för energiförsörjning omfattar främstinvesteringsanslaget till samt anslagen tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet och näringslivet. Regeringenhar lagt fram förslag till riktlinjer för energipolitiken fram tillomkring (prop. 1978/ 79:115). Omfattande insatser för att ersätta olja med andraenergislag föreslås. Trots dessa åtgärder bedöms oljan under hela den aktuellaperioden komma att lämna det största bidraget till landets energiförsörjning.Ätgärder i syfte att öka försörjningstryggheten på den svenska oljemarknadenaviseras. Eventuella utgifter för dessa åtgärder kan f. n. inte beräknas. 1 propositionen framhålls atl ökad kolanvändningerfordras för att minska oljeberoendet. Användningen av torv för energiändamålbör också öka. Vidare beräknas skogsavfall och biomassa få större betydelse förenergiförsörjningen. Kärnkraftprogrammet bör enligt propositionen begränsastill tolv reaktorer. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genom- Anslag snittlig 1979/80 procentuell förändring 1973/74-1977/78 tii/l| fnr Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 ändring 1979/80-1980/81 + 211 -319 -300 0 +8,0 -4,1 Inom ramen för av riksdagenfastlagda riktlinjer för den fortsatta vattenkraftutbyggnaden föresläs ettutbyggnadsmål pä (= ) vattenkraft år 1990.Anslaget till beräknas minska tillföljd av att stora anläggningar för vattenkraft och kärnkraft successivtfärdigställs. behandlade underriksmötet /78 frågan om energisparplan för befintlig bebyggelse. Enligtriksdagens formulering av sparmålet skall riktpunkten vara att nettoenergiförbrukningeni det nu befintliga byggnadsbeståndet är ca lägre än vid tidenför beslutet. Utbyggnaden av energisparprogrammet förutsattes ske stegvis. Enomprövning av programmet skall ske , dvs. inför /82. I propositionen redovisades olikaalternativa ambitionsnivåer för energisparandet i befintlig bebyggelse. Detotala investeringskostnaderna uppskattades till mellan31 och . Chefen för förutsåg då därvid attdet totala investeringsbehovet uttryckt i 1978/prisläge, skulle uppgåfill ca . 1978/79, ca . 1979/80 och ca 3,6miljarder kr. De i prop. 1978/79: 115 bil. 3redovisade förslagen till ramar och anslagsberäkningar för /80avser en verksamhet som motsvarar en total investeringskostnad om 2,9 miljarderkr. I långtidsbudgeten redovisas debudgetmässiga effekterna av ett program som fr. o.m. 1980/81 motsvarar entotal investeringskostnad om . Medelsberäkningen har gjorts medutgångspunkt i att endast bidrag och subventioner belastar statsbudgeten efterden . Förslag läggs fram om fortsatt stödtill energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. Stödet till prototyperoch demonstrationsanläggningar för bättre energihushållning föreslås öka.Effektivisering av stödet till energibesparande åtgärder i bostäder och ökningav stödet till sådana åtgärder i kommunala byggnader föreslås. Under denna rubrik har sammanförtsutgifter som inte har hänförts till någon av de tidigare behandladeändamålsgrupperna. Här återfinns bl. a. anslag för livsmedelssubventioner,miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet,central och regional förvaltning samt oförutsedda utgifter. Vidare har härbeaktats förändringar i anslagsbehållningar och förändringar i rörliga krediter. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1973/74-1977/78 Anslag 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1979/80. -14,2 -4,3 I ändamålsgruppen ingår vidareutgifterna för livsmedelssubventioner som för /80 väntas uppgåtill ca . I långfids-budgetberäkningarna har förutsattsoförändrade livsmedelssubventioner. Utgifterna för kyrkliga ochkulturella ändamål har beräknats till ca . under budgetåret1979/80.1 enlighet med långtidsbudgetmetodiken förutses ingen ökning avutgifterna för dessa ändamål . Även skatteadministrationen ingår idenna ändamålsgrupp. Sammanlagt uppgår kostnaderna under /80 förriksskatteverket, länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokalaskattemyndigheterna till . förutsesinga större förändringar. I fråga ovn förändringar 1anslagsbehållningar har förutsatts en kraftigt minskad förbrukning budgetåret1980/81 jämfört med /80. Detta förklarar i allt väsentligt deminskade utgifterna för ändamålsgruppen till /81. Denförbmkning av anslagsbehållningar som har förutsatts för detta och följandebudgetår är dock större än vad som antogs i förra årets långtidsbudget. Dettamotiveras av de stora anslagsbehållningar som byggts upp . I tabell 19 sammanfattasutgiftsutvecklingen för samtliga utgiftsgrupper som behandlats i detföregående. Enligt de redovisade beräkningarna skulle utgifterna i oförändratpris- och löneläge öka med igenomsnitt 0,att jämföra med en realiseradökning av 5,/74-1977/78. Den lägre ökningstaktenåren framöver beror framför allt på att beräkningarna har beaktat endast sådanautgiftskrav som följer av redan gjorda åtaganden. Ökningstalen under dengångna perioden avser däremot verkställda utgifter. Den största ökningen underden framförliggande perioden återfinns under ändamålsgruppen bostadspolitik. Folkpensioner m. m. -21,0 -21,9 Hälso-, sjuk- och m. m. -14,2 Beloppen i tabell 19 är uttryckta i oförändradpris- och lönenivå. I tabell 20 redovisas en beräkning av utgiftsutvecklingen 1löpande priser. Det sätl på vilket dessa begrepp definierats i långtidsbudgetenredovisas i avsnitt 3.2. De pris- och löneantaganden som redovisas i avsnitt3.4 medför en högre takt för ulgiftsslegringarna i löpande prisalternativet äni alternativet med oförändrad pris- och lönenivå. Detta gäller för anslag somär direkt knutna till något pris- eller löneindex, såsom försvarsutgifterna ochfolkpensionerna. Även för en rad andra anslag finns sådana regler som medförutgiftsökningar när priser och löner stiger. Höjda priser medför också kostnadsökningar i denstatliga verksamheten. I alternativet med löpande priser har förutsatts attutgifterna för löner 3 1978/79. åt statsanställda kommer att utvecklas enligt antagandetom förändringar av den totala lönesumman i samhället. Vid beräkningen av detillkommande utgifterna för löner och omkostnader har förutsatts att enoförändrad verksamhetsnivå kan upprätthållas lägre anslagsökning varjeår än vad ren pris- och löneomräkning resulterar i. Efter omräkning till löpande priserenligt ovan nämnda principer fås för långtidsbudgetperioden en genomsnittligökning av de totala stalsutgifterna om 4,att jämföra med drygt 17,6%per år för perioden /74-1977/78. Till /81 beräknasutgifterna stiga med 5,. Att den förutsedda utgiftsökningen under de kommandebudgetåren ligger på en påtagligt lägre nivå än under jämförelseperiodenförklaras dels av själva långtidsbudgeltekniken, dels av den gjordaförutsättningen om den framtida pris- och lönestegringen, vilken är väsentligtlägre än den faktiska . Till detta kommer att inte alla anslagräknas om till löpande priser. Utgiftsutvecklingen i löpande priser (Milj.kr.) Genom- Anslag Anslagsförändring till 1973/74-1977/78 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa utgifter i oförändrad pris- och lönenivå + 5,3 Tillkommande utgifter i löpande priser Utvecklingsbistånd Försvaret FolkpensionerSjukförsäkringen Sjukvård, social hemhjälp m. m. Studiemedelsfonden Allmänna bidrag till kommunerRäntebidrag till bostäder Omkostnader m. m. Summa löne- och priseffekter löpande priser +17,6 + 1528 + 187 -1001 +1025 +0,9 -i-7410 +6960 +6750 +7260 165529 +8938 +7147 +5749 +8285 174467 181614 187363 195648 I beräkningarna ovan ingår inte kostnaderna förstatsskulden. Statsskulden ökade under år 1978med 33 194 milj. kr. och uppgick vid slutet av fill 131 175 milj. kr.Bl. a. var 75 601 milj. kr. placerade i räntelöpande obligationslån, 13 950milj. i premieobligationslån och 6741 milj. kr. i sparobligationer.Upplåningen i utlandet uppgick vid slutet av år 1978 till 11233 milj. kr. Vidslutet av /79 beräknas statsskulden uppgå till ca 150 miljarderkr. F. n. beräknas den statliga nyupplåningen ha en genomsnittlig ränta av ca9,. Eventuella förändringar av diskontot påverkar givetvis denna. Även meden oförändrad räntenivå för nyupplåningen kommer emellertid den genomsnittligaräntesatsen för den totala upplåningen att stiga allt eftersom äldre lån medlägre räntesatser förfaller till betalning och ersätts av nya lån. Ökningen av ränteutgifterna ettvisst budgetår beror i huvudsak på statens upplåning under föregående budgetår.Ränteutgifterna under /80 väntas uppgå till ca 12 300 milj. kr.På har endast ungefärliga framskrivningar av ränteutgifterna kunnatgöras. Till grund för dessa framskrivningar ligger den förväntade saidoutvecklingenför statsbudgeten . En redogörelse för saidoutvecklingenges i avsnitt 4.4. Utgiftsökningarna för statsskuldräntorna beräknas blibetydande nämligen . Statsskuldräntorna svararsåledes för en snabbt stigande andel av statens totala utgifter. Sammanfattningsvis beräknas sålundade totala statsutgifterna enligt tabell 21. Avdenna framgår att utgifterna beräknas öka med 5,under den framföriiggandeperioden. Detta skall jämföras med den faktiskt erhållna årliga ökningen om 18%för perioden /74-1977/78. kr., löpande priser, avrundat) 1978/79:150 36 Ett alternativt sätt att göra enberäkning i löpande priser av budgetutgifterna vore att schablonmässigt räknaupp utgifterna i fasta priser med ett implicitprisindex förbruttonationalprodukten. En överslagsmässig beräkning av detta slag leder ännu snabbare utgiftsutveckling än vad som redovisas i tabell 21. 4.2 Statsutgifternas realekonomiska utveckling Inledning har redovisats enbedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olika ändamål. För attytterligare belysa utgiftsutvecklingen i ett samhällsekonomiskt perspektivkrävs en uppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer. Härmed avses enuppdelning i konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiellatransaktioner. Vid en analys av den statligautgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresse att skiljamellan å ena sidan sådana utgifter som innebär att staten direkt efterfrågarproduktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidan sådanautgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genom sinaeffekter på de disponibla inkomsterna och likviditeten i andra sektorer avekonomin. Den redovisning av anslagsbeloppens utveckling irealekonomiska kategorier som lämnas i det följande bygger i huvudsak på inomnationalräkenskaperna tillämpade internationella SNA-systemet (Syslem ofNational Accounts). De statliga konsumtions- och investeringsutgifterna angerstatens direkta efterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifterbetraktas utgifter för statliga myndigheters produktion av tjänster inom t.ex. undervisningssektorn, rättsväsendet och försvaret.