prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — a. innebär atl regler av del slagsom f n. finns i börsordningen i stället tas in i en av regeringen påsedvanligt sätt utfärdad förordning. Jävsföreskriflerför befattningshavare hos bankinspektionen av det slag som finns i 39 § FL börenligt utredningens mening utmönstras som onödiga med hänsyn till vad somenligt praxis, instruktioner eller annars gäller för Prop.1978/79:9 119 Däremotföreslår utredningen atl motsvarighet till bestämmelserna i 35-37 §§ FL tas ini den nya lagstiftningen. Regler om skyldighet för börsstyrelsen atttillhandahålla protokoll m. m. och om rätt för inspektionen att förbjudaverkställighet av börsstyrelsens beslut etc. föreslås alltså överförda till dennya lagen. Fondkommissionärär enligt 41 § FL skyldig alt bidra till atl täcka kostnaderna förbankinspektionens tillsyn i enlighet med bestämmelser som meddelas avregeringen. Utredningen erinrar om all inspektionens tillsyn enligt FL intebara avser fondbörsen utan också fondkommissionärerna. Utredningen föreslår atti lagen om las in en regel om bidrag till kostnaderna förtillsynen enbart av fondbörsen. Del bör åligga fondbörsen att på sätt somregeringen föreskriver erlägga dessa bidrag. Fondbörsen får i sin turbestämmamedlems- och värdepappersavgifler m. m. med hänsyn lill utgifterna för bl. Härigenom får i huvudsak bara de kategorier som använder sig avbörsens tjänster medverka till atl betala kostnaden för tillsynen. Utredningenhar tagit upp frågan om börsens ekonomi. Utredningen anser att Stockholmsfondbörs liksom bör vara en självförsörjande institution.Statligasubventionerbör i princip inte vara en förutsättning för börsensbestånd. De som använder sig av börsens tjänster bör betala för dem. Dekategorier utredningen avser är liksom f n. börsmedlemmarna och emillen-lernaav de inregistrerade värdepapperna. Deåriiga medlems- och värdepappersavgifierna utgör fondbörsens viktigasteinkomstkällor. Utredningen föreslår ingen ändring i den relation mellanavgifterna som gäller f n.,dvs. medlemmarnas årsavgifter skall sammanlagt uppgåtill minst en femtedel av summan av dessa årsavgifter och årsavgifterna förvärdepapper. Sominledningsvis har nämnts, har vissa av utredningens förslag angående börsensekonomi redan föranlett lagstiftning (SFS 1976:542). Enligtförslaget skall avgift alllid eriäggas lill fondbörsen. Delta gäller också idet fall börsslyrelsen har uppdragit åt sammanslutning av fondkommissionäreralt svara för viss börsverksamhel. Frågan om ersättning lill sammanslutningenför uppdraget avses bli löst genom avtal mellan fondbörsen ochsammanslutningen. Vadangår börsens ekonomi i övrigt anser utredningen att liksom f n. en milj. kr.av börsens kapital bör utgöra grundfond. Utredningen har ifrågasatt detlämpliga i atl börsen såsom f n. har del av sin förmögenhet placerad i Prop.1978/79:9 120 börsaktier.Utredningen påpekar att sådani ägande helt allmänt ter sig främmande förbörsens verksamhei och rekommenderar all fondbörsen successivt avvecklar sittaktieinnehav. Ensärskild fråga som utredningen har tagit upp gäller förfarandet vidhandläggningen av ärenden vid fondbörsen. FL innehåller inte några regler omjäv för ledamöter i börsstyrelsen. Emellertid haren praxis utvecklats, somutredningen föreslår lagfäst. Reglerna har utformats med förvaltningslagen(1971:290) som förebild. I ett par avseenden föreslås dock avvikelser. finns inte behov av regler om s. k. tvåinstansjäv eller om ombuds-och bilrädesjäv. Förvaltningslagens regel om möjlighet atl bortse från jäv närfrågan om opartiskhet uppenbariigen saknar betydelse föreslås inte helleröverförd till lagen om . bör i likhet med nuvarande ordning i ärende om sanktioner motbörsmedlem eller börsombud den som beslutet avser beredas tillfälle att yllrasig. Denna kommunikationsprincip föreslås på liknande sätl komma lillförfattningsmässigt uttryck i fråga om beslut om avslag på ansökan ominregistrering av värdepapper och om avregistrering av värdepapper. I dessafall bör den som har utgetl värdepapperet eller har trätt i dennes ställeberedas tillfälle alt yttra sig över det som har tillförts ärendet av annan. Börsstyrelsenföreslås liksom f n. vara beslutför när ordföranden och minsl fem andraledamöter är närvarande. Utredningen föreslår vidare att styrelsens beslutfattas med enkel röslövervikt. Vid lika röstetal bör ordförandens röst vara utslagsgivande.Gällande regler om kvalificerad majoritet för vissa beslut föreslås slopade.Utredningen hänvisar därvid lill alt reglerom fullföljd i fråga om vissa beslutföreslås intagna i den nya lagstiftningen. Möjlighet till ändring ellerupphävande av felaktiga beslut främjar enligt utredningen rättssäkerheten. F.n. saknas möjlighet till överprövning av börsstyrelsens beslut ilämplighelsfrågor. Särskild betydelse har detta enligt utredningen i frågor somrör den enskildes rätt. Hit hör till en början beslut om avslag på ansökan ombörsmedlemskap eller om godkännande som börsombud, vidare beslut om upphörandeav medlemskap eller om återkallande av godkännande som börsombud. Frågor ominregistrering och avregistrering av värdepapper måste också anses ha specielltstor betydelse för enskild rätl. Utredningen anser atl besvärsrätt bör finnas ivarje fall beträffande beslut som rör förvärv och förlust av rätten all varabörsmedlem eller börsombud. Eftersom bankinspektionen är tillsynsmyndighet börden inte också vara besvärsinstans. Talan mol beslut i nämnda frågor bör förashos regeringen. Beträffande inregistrerings- och avregislreringsfrågor ärutredningen mera tveksam om lämplighelen av besvärsrätl. Visseriigen kan, såsomnyss har antytts, skäl finnas för införande av dylik rätt i dessa frågor.Utredningen menar emellertid att det bör helt och hållet ankomma påbörsstyrelsen och sådan sammanslutning av fondkommissionärer, som erhållitsärskilt uppdrag, att - inom ramen för givna regler om in- och avregistrering -bestämma vilka värdepapper som skall få förekomma på börsen. 1978/79:9 121 Utredningenföreslår vidare atl vissa föreskrifter straffsankiioneras. Sålunda föreslås attden som vid sidan av bedriver fondbörsverksamhet här ilandet skall kunna fällas till ansvar. Utredningen föreslår att brottetrubriceras olaga fondbörsverksamhet och att strafflatituden bestäms lill bötereller fängelse i högst . Förledamol av börsstyrelsen eller befattningshavare vid fondbörsen föreslästystnadsplikt om sådant som har erfarits under uppdraget eller i tjänsten omannans affärsförhållanden eller personliga förhållanden. Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot tystnadsplikten föreslås kunna straffas förbrott mot börssekretess till böter eller fängelse i högst . Utredningensförslag till ny börslagsiiftning får i sina huvuddrag ett gott mottagande underremissbehandlingen. Från flera håll framhålls all den föreslagna regleringensynes väl avvägd och anpassad till de krav som från olika samhälleligasynpunkter kan ställas på dagens svenska börshandel. Remissinstanser med enklart uttalad positiv inställning är bl. a. bankinspektionen,kommerskollegium, m. fl., kapitalmarknadsutredningen,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i , , styrelsenJör . NO anför att deföreslagna reformerna förefaller väl ägnade atl stärka värdepappersmarknadensfunktionsduglighet och allmänhetens förtroende för börsen. 3.3.2Fondbörsens organisation m. m. Remissinstansernadelar utredningens uppfattning att fondbörsverksamhet bör få bedrivas endastmed statlig auktorisation och under bankinspektionens tillsyn. Enligtlänsstyrelsen i slår det utom all diskussion att börshandeln, medhänsyn till de mycket stora värden som omsätts, måste ske under bestämda formeroch med möjlighet till statlig kontroll. Förslagels utformning ger garantierför att kraven på kontroll skall kunna uppfyllas utan alt den likaeftersträvansvärda smidigheten och snabbheten i handeln motverkas. KF anser atltillstånd bör krävas främst därför att den organiserade värdepappershandeln -som utgör en väsentlig del av ett lands finansiella system - för alt kunnafullgöra sina uppgifter är beroende av att den drivs efter sunda principer ochatt den har allmänhetens förtroende. Prop.1978/79:9 122 Denföreslagna ensamrätten för alt driva fondbörsverksamhettillstyrks eller lämnas ulan erinran av så gott som alla remissinstanser.Länsstyrelsen i Göieboigs och län erinrar om atl del redan vidtillkomsten av FL konstaterades atl det inte fanns behov av fondbörs på annanort än och anför att detta i ännu högre grad gäller i dagens läge.Det saknas därför anledning atl i den nya lagen öppna möjlighet för inrättandeav ytterligare fondbörser. A'0 ifrågasätter värdet av att författningsmässigtfastslå ensamrätten. Redan nu krävs regeringens tillstånd för att få bedrivafondbörsverksamhel. Det kan enligt NO inte heller uteslutas att det i enframtid kan uppslå behov av någon ytteriigare fondbörs. Utredningensdefinition av begreppet fondbörsverksamhel har inte mött erinringar vidremissbehandlingen. Förslagetatt börsstyrelsen med bankinspektionens samtycke skall kunna uppdra åtsammanslutning av svenska fondkommissionärer all besluta om inregistrering avvärdepapper och ombesörja notering av kurs, har med ett undanlag godtagits avremissinstanserna. Bland dem som uttryckligen tillstyrker förslaget ärStockholms handelskammare m.fl., KF saml A'0 och Föreningen . De båda sistnämnda instanserna betonar särskilt värdet avfondhandlarregistrering för mindre förelag, som önskar vinna introduktion påbörsen. förklarar sig beredd atl åta siguppgifterna och medverka lill att den föreslagna ordningen blir ändamålsenlig. Bankinspektionenfinner emellertid att konstruktionen ger anledning lill erinringar.Inspektionen anför bl. a. följande. Från allmän synpunki förefaller det intenaturiigt att anlita en enskild sammanslutning för uppgifter som enligtförslaget i princip skall förbehållas fondbörsen. Några egentliga praktiskafördelar vinns inte jämfört med alternativet atl föriägga all inregistrering avvärdepapper och därmed sammanhängande verksamhei lill fondbörsen.Gränsdragningsproblem kan inte elimineras genom uppdelningen.Fondhandlareföreningens befattning med börsärenden kommer i princip ochkvalitativt atl bli av samma natur som börsstyrelsens, nämligen alt fattabeslut om inregistrering av värdepapper, träffa avtal i fråga ominregistreringskonlrakl, besluta om tillfälligt avbrytande av handel ochnotering m. m. prövning av frågor om börsintroduktionbeträffande värdepapper som inte uppfyller de för börsinlroduktion genombörsstyrelsen gällande normerna blir av särskilt kvalificerad beskaf fenhet.Det får beaktas alt den av fondhandlareföreningen bedrivna verksamheten, somhittills i princip varit dess egen angelägenhet, enligt förslaget kommer atlbli en del av och innefattad i dess offentligaauktorisation som landels enda fondbörs. Detta ställer särskilda krav på deformer under vilka fondhandlareföreningen skall bedriva sin del av börsverksamheten.Inspektionen erinrar om att fondhandlareföreningen enligt sina stadgar har tilländamål all vara en sammanslutning mellan Prop.1978/79:9 123 fondkommissionärerför tillvaratagandet av gemensamma intressen. Den av utredningen förutsattaarbetsfördelningen mellan fondbörsen och fondhandlareföreningen kräver enligtinspektionens uppfattning en översyn av fondhandlareföreningensassocialionsrältsliga förutsättningar, arbetsformer m. m. Detta flnnerinspektionen så mycket mer angeläget som fondkommissionärerna i egenskap avbörsmedlemmar och medlemmar av fondhandlareföreningen på en och samma gångskulle komma att vara fondbörsens både nyttjare och handhavare. Ocksåtillsynsaspekter talar mot en uppdelning av fondbörsverksamhelen. De avutredningen föreslagna bestämmelserna innebär att fondhandlareföreningen inte ioch för sig kommer att slå under tillsyn. Visserligen skall börsstyrelsen haöverinseende över fondhandlareföreningens verksamhet och vissa möjlighetertorde finnas för inspektionen att via börsstyrelsen få insyn i verksamheten.Det kan emellertid inte anses tillfredsställande atl legala möjligheter saknastill full insyn och kontroll. Erfarenheten visar att inspektionens möjligheteratt agera kan vara begränsade om den som av någon anledning blir föremål förinspektionens verksamhet inte står under tillsyn. Enligt utredningens förslagtill lagtext skall bankinspektionen lämna samtycke till beslut varigenomuppdrag lämnas åt fondhandlareföreningen atl bedriva börsverksamhet. Irealiteten torde redan statsmakternas godkännande av motiven bakom denna bestämmelseinnebära medgivande atl uppdrag lämnas. Inspektionen torde inte kunna motsättasig att sä sker. Inspektionens uppgift skulle närmast vara att granska,godkänna eller i förekommande fall påverka utformningen av de bestämmelservarigenom uppdraget regleras. Kontrollen av efterlevnaden skulle dock ankommapå börsslyrelsen, eftersom fondhandlareföreningen i och för sig inte omfattasav inspektionens tillsyn. Utredningens förslag innebär sålunda att en del avbörsverksamheten överiämnas till ett särskilt rättssubjekt med beslutanderätt ibörsärenden av väsentlig betydelse. Beslutanderätten blir inte i egentligmening grundad på delegering från börsstyrelsen, den för all börsverksamhel iprincip ansvariga instansen. Härav följer oklarhet i ansvarsfrågor och även ifråga om tillsynen. Vidare måste vissa krav av associalionsrätlslig naturställas på ett organ, som inom ramen för ett offentligt börsmonopol skallbedriva fondbörsverksamhel. Den föreslagna konsimktionen måste därföravstyrkas, även om motivet att bevara kontinuiteten i börshandeln i och för sigär beaktansvärt. Enligt inspektionens mening bör de uppgifter som iutredningsförslaget tillagts fondhandlareföreningen handhas av börsstyrelsen. 3.3,3Börsmedlemmar och börsombud Deföreslagna villkoren för börsmedlemskap och godkännande av börsombud samtfömtsättningama för förlust av medlemskap resp, upphörande av rätt atl varabörsombud lämnas i huvudsak utan erinran av remissinstanserna. anser att bestämmelserna om erinran bör utgå urförfattningstexten. Emellertid kan enligt styrelsen fall tänkas där 1978/79:9 124 sådanöverträdelse föreligger som i och för sig är skäl till återkallelse avmedlemskap eller godkännande av börsombud, men där omständigheterna ärmildrande. 1 sådana fall bör styrelsen ha möjlighet att dela ut varning. Motbeslut om varning bör talan kunna föras genom besvär. 3.3,4Fondbörsens verksamhei Remissinstansernaansluter sig allmänt lill de principer utredningen anser bör följas vidinregistrering av värdepapper vid fondbörsen, nämligen en bedömning avansökande förelags ekonomiska ställning, marknadsförhållanden i fråga omvärdepapperet och omständigheterna i övrigt. Förslaget att författningstextensom nu endasl skall innehålla vissa formella grunder och att prövningen iövrigt skall ske diskretionärt av börsstyrelsen har inte heller mött erinran. Vad gällerkravet på viss bolagssloriek vid inregistrering för börsnolering-ett egelkapital på minsl 10 milj. kr. - ifrågasätter om dettakriterium är tillräckligt. Om det egna kapitalet lill en myckel ringa del ärbundet, kan lämpligheten av en börsintroduktion allvarligt ifrågasättas. Somett komplement lill övriga villkor föreslår samfundet därför atl del nuvarandekravet all aktiekapitalet skall uppgå lill minsl 5 milj. kr behålls. Fleraremissinstanser anser all eli siörre antal familjeförelag bör beredasmöjligheter att få sina aktier inregistrerade. handelskammare understrykerdet önskvärda i all börsstyrelsen i samråd med fondhandlareföreningen tar uppfrågan om en uppmjukning av nu gällande krav för inregistrering av ett företagsaktier på fondhandlariistan eller på en särskild lista för familjeföretag sominte uppfyller nuvarande krav. Liknande synpunkter framförs av och . Föreningen betonarall vissa av familjeföretagens problem, bl. a. förmögenhetsskatt, arvsskatt ochutlösen av delägare, skulle minskas om handeln på aktiebörsen utsträcktes lillalt omfatta familjeföretag med lägre eget kapital än vad som krävs påfondhandlariistan. Företagens kapitalförsörjning skulle underlättas och denofta kritiserade substansvärde-ringen vid förmögenhetsbeskattningen skulle intebehöva diskuteras mellan företag och taxeringsmyndighet. påpekar atl utredningen inte närmare preciserat spridningskravelvid inregistrering för fondhandlarnotering och utgår från all detta ej skallsällas högre än f n. upplyser att föreningen fn. tillämpar ett spridningskrav vid inregistrering för notering på föreningenslista för icke noterade aktier utgörande ca 400 ägare till minst ennoleringsenhet var, vilket förespråkare för de familjeägda förelagen ansettvara för strängt. Föreningen undersöker därför möjligheten att organiserahandel också av aktier som inte uppfyller delta spridningskrav. Förslagetalt utländska värdepapper jämställs med svenska i fråga om rätten lillinregistrering vid fondbörsen berörs av fullmäktige I riksbank.Fullmäktige tillstyrker utredningens förslag och ansluter sig till de 1978/79:9 125 synpunkter och motiveringar som framförs. Fullmäktigepåpekar alt förslagets omedelbara konsekvenser beträffandeomfattningen av handeln i utländska värdepapper självfallet är begränsade pågrund av valutaregleringen. Något netiotillskott av material förden föreslagnabörshandeln kan f n. inte förvärvas från ullandel. Handeln kommer således baraatt omfatta det material som redan finns i svensk ägo eller som kan anskaffasgenom switchaffärer och som uppfyller de krav som kommer att gälla för fondhandlarnotering.Enligt fullmäktiges mening är det både logiskt och ur allmäninformationssynpunkt värdefullt alt handeln med utländska värdepapper äger mmunder kontroll av den institution som föreslås fä ensamrätt att drivafondbörsverksamhet i vårt land. Enligt utredningens uppfattning visarerfarenheterna från 1960-talel att risken för atl den s. k. swilchpremienskulle kunna uppfattas som en värdemätare på den svenska kronans valutakursinte bör tillmätas någon större vikt. Fullmäktige instämmer därför i förslagetall inregistrering vid fondbörsen av utländska aktier och partial- och förslagsbevisbör kunna ske. Fullmäktige upplyser slutiigen att valutastyrelsen förklarat siginte ha någon erinran mot utredningens förslag. tar upp frågan ominregistrering av andelar i aktiefonder och föreslår att sådana skall kunna bliföremål för fondhandlarnotering. har påsina listor tagit upp fondandelar lill notering för den handel i andelar somsker genom fondkommissionärerna. Denna handel sker ofta till kurser som liggermellan fondens utgivningspris och återiösningspriset och är det billigastealternativet för både köpare och säljare. Förbud för sådan handel kan bara ledalill en fördyring för allmänheten. Också anser attandelar i aktiefonder skall kunna registreras vid fondbörsen. Utredningens synpunkter och förslag i fråga omavregistrering av värdepapper har inte föranlett några erinringar vidremissbehandlingen. Förslagen om börshandelns former tillstyrks eller lämnasutan erinran av remissinlanserna. anser det vara ytterstangeläget att en effektivt fungerande värdepappersmarknad kan existera och attden kan omfatta alla typer av företag, dvs. också de icke börsnoterade mindreoch medelstora företagen och att därvid börsen kan utnyttjas som"marknadsplats". förutsätter därför att - ilikhet med nuvarande förhållanden - inga begränsningar görs beträffandebörsombudens möjligheter att inom börsen bedriva handel med även ickeinregistrerade papper. Delta anser föreningen vara angeläget inte minst meduigångspunki från familjeföretagens intressen och kapilaiförsörjningsbehov.Svenska fondhandlareföreningen framför liknande synpunkter och nämner atthandeln i värdepapper som inte är börs- eller fondhandlarnoierade sporadisktkan anta viss regelmässighet. Medlem kan "ställa marknad", dvs. avgesåväl köp- som säljanbud. Prop.1978/79:9 126 skeribland i börsens lokaler i samband med efterbörsförhandlingarna och iblandutanför. Sådana kurser får emellanåt offentlighet genom medverkan avtidningarna, vilket från föreningens synpunkt är önskvärt. Föreningen kommeratt sträva efter all söka få sådana värdepapper inregislrerade vid fondbörsenså snart förhållandena medger. Gränsdragningen kan bli proble-matisk, menföreningen anser att oklara frågor bör kunna regleras efter samråd medbörsstyrelsen. Förslagetatl avskaffa institutet börsauklion har inte mött erinran eller annarsföranlett några kommentarer vid remissbehandlingen. Utredningensförslag i denna del har i huvudsak lämnats ulan erinran av remissinstanserna.Bankinspektionen föreslår med banklagstiftningen som förebild allbestämmelserna kompletteras med en föreskrifi om skyldighet förbankinspektionen att övervaka sundhelen i fondbörsverksamheten. Deav utredningen föreslagna jävsreglerna har, som har nämnts, utarbetatsmed förvaltningslagens (1971:290) bestämmelser som förebild. På några punkteravviker emellertid förslaget från förvaltningslagen. Hovrätten för ochBlekinge och styrelsen för anser att skäl saknas för dessaavvikelser. Frånflera håll har vidare synpunkter förts fram på utredningens förslag till reglerom beslutförhet i börsslyrelsen och om besvär över börssiyrelsens beslut. anser atl för beslut i allmänhet bör gälla atl femledamöter skall vara närvarande. Den mening skall gälla som styrelsens beslut,för vilken de flesta rösterna har avgivits. Vid lika röstetal skall den meninggälla som ordföranden vid sammanträdet biträder. När det gäller fråga omerinran eller varning till medlem eller ombud eller entledigande av ombud utanansökan bör styrelsen vara fulltalig för att beslutförhet skall föreligga.Huvudregeln för beslut i allmänhet om enkel röslövervikt bör gälla också idessa frågor. För beslut om utseende och entledigande av börschef om instmklionfördenne, om avregistrering av värdepapper mol utgivarens önskan saml omförlust av medlemskap ulan ansökan bör också krävas fulltalig styrelse.Därutöver bör föreskrivas all för beslut krävs all två tredjedelar av styrelsenhar biträtt beslutet. Utredningensförslag att slopa kraven på kvalificerad majoritet för vissa av börssiyrelsensbeslut har vidare mött erinran från flera håll. Bland remissinstanser somförordar alt nuvarande krav på kvalificerad majoritet för vissa beslut behållskan nämnas . Prop.1978/79:9 127 Utredningensförslag till besvärs- och straffbestämmelser har också rönt viss kritik.Länsstyrelsen I och län ifrågasätter om inte talan motbörsstyrelsens beslut kan föras hos bankinspektionen. Vidare har från flerahåll förts fram önskemål om besvärsrätl i flera typer av beslut än vadutredningen har föreslagit. ,och anser såledesatt beslut i in- och avregistreringsärende bör kunna överklagas. Istället för alt såsom utredningen har föreslagit straffsanktionera olagabörsverksamhet anser hovrätten för och det mer ändamålsenligtatl ge tillsynsmyndigheten befogenhet att vid vite förbjuda fortsattverksamhet. Prop.1978/79:9 128 Värdepappersmarknadenär i huvudsak atl betrakta som en del av kapitalmarknaden, där långfristigtkapital utbjuds, omsätts och kanaliseras till olika sektorer i samhället.Handeln med värdepapper liksom kapitalmarknaden i övrigt påverkas av mångaolika faktorer, bl, a. konjunkturutvecklingen inom och utom landet samtstatsmakternas finans- och kreditpolilik. Allmänna ekonomiska frågor av sådantslag omfattas inte av de utredningsförslag som jag skall behandla i detföljande. Förslagen avser främst de former under vilka värdepappershandeln skeri vårt land samt de personer, banker och andra företag, s. k.fondkommissionärer, som yrkesmässigt handlar med värdepapper. Förslagen haralltså särskild betydelse för fondkommissionshandeln, dvs. den handel medvärdepapper som sker i eget namn men för annans räkning. Vidare behandlas denvärdepappershandel som äger rum på samt fondbörsens organisationm. Medhänsyn till värdepapperens art brukar värdepappersmarknaden indelas i enaktiemarknad och en obligationsmarknad. En annan indelning kan göras medutgångspunkt i de former under vilka handeln sker. Först kan nämnas handeln påStockholms fondbörs med där inregistrerade värdepapper.