prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare innebär de av beredningen föreslagna reglerna för demindre innehaven en skärpning, efiersom kravet på innehavets direkta anknytningtill eller väsentliga betydelse för ägarföretagets rörelse är strängare ännuvarande krav pä alt innehavet skall betingas av rörelsen. Blandövriga remissinslanser har några ä andra sidan ansett att kraven päskattefrihet bör skärpas utöver vad beredningen har föreslagit, t. ex. genomall den nyssnämnda 25 9'o-gränsen höjs lill . Remissinslanserna har ocksäanfört en rad synpunkler av mer teknisk karaktär. Jag återkommer till en del avdessa synpunkler när jag i det följande redogör för hur reglerna Prop.1978/79:210 151 enliglmin mening bör utformas. För egen del kan jag försiännu en gäng konstatera att bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen avaktiebolagens och de ekonomiska föreningarnas uldelningsinkomster ärkomplicerade och all de har svåröverskådliga effekler. Del är knappast möjliglatt föra lillbaka reglerna på någon enhellig princip. I och för sig är dellainle svårt atl förklara. När beslämmelserna har utformats har det varilnödvändigl atl beakta många olika aspekter. Den grundläggande uppgiften förlagstiftaren kan sägas ha varit att finna en lämplig avvägning mellanskattebelastningen på inkomster som genereras inom bolagssektorn ochbeskattningen av andra inkomster. En annan betydelsefull aspekt är att beskattningenså långl möjligl bör vara neutral i förhållande till förelagensorganisationsformer och del sätt på vilket de finansierar sina invesieringar.En iredje viklig synpunkl är atl beskattningsreglerna inte bör göra detmöjligt för enskilda personer atl uppnå skatteförmåner, som är oacceptablafrån fördelningspoliliska och andra synpunkler. Slulligen är det ocksånödvändigl all reglerna får en sådan utformning all de blir prakiiskihanlerbara. ömman från dessa allmänna utgångspunkter granskar den nuvarande begränsningen avrätten till avdrag för låneränta kan noteras att denna begränsning\leder lillall aktieinnehavets lönsamhel blir beroende av det sätl pä vilket aktieköpethar finansierats. Elt sådani resultat strider mol neuiralileisprincipen och medförojämnhet i beskattningen. Till detla kommer all begränsningsreglerna har visalsig vara svåra alt tillämpa i praktiken. I likhel med beredningen ochremissinstanserna anser jag att kedjebeskallningsproblematiken inte bör lösasgenom begränsning av ränteavdraget utan enbart pä inkomstsidan. Jag anslulermig därför till förslaget all slopa begränsningsreglerna. Närdetgäller att la slällning lill hur uidelningsinkomsterna skall beskattas anserjag det instruktivt atl i likhel med beredningen utgå från tvä ytteriighetsfall. Om innehavet av aktierna ietl bolag ulgör ett alternativ till ell direkl innehav av bolagets tillgångar,kommer en beskattning av utdelningen på dessa aktier all strida motneuiralileisprincipen. Denna princip innebär nämligen - som jag redan harberört - att skattebelastningens storiek inle bör vara beroende av denjuridiska form som ägarföretaget har valt för organisationen av sin verksamhei.Utdelning på organisaiionsakiierböralltså - liksom - vara skattefri. Äraktieinnehavet å andra sidan ett alternativ till en kortlidsplacering i annanform av likvida medel, kommer beskaUningsfrågan i ett annat läge. Ser man tilldel enskilda företagels situation, skulle skattefrihet för utdelning pä sådanaaktier innebära att placering i aktier premierades i förhällande till placeringi t. ex. obligationer. Ur denna synvinkel innebär neuiraliieiskravet atlutdelning på s. k. kapitalplaceringsaktier bör beskattas. Uppfattningen atlkedjebeskatiningen skall upprälthållas i deua fall delas dock inte av allabedömare. Kedjebeskauningen innebär ju att vissa inkomster inom bolags- Prop.1978/79:210 152 sektornblir beskattade mer än en gång. Del har hävdals - bl. a. av någraremissinslanser - alt en sådan beskattning slrider mol kravet atl alla bolagsinkomslerskall beskattas lika och att den leder lill atl inkomster inom bolagsseklornbeskattas för hårt i förhällande till andra inkomster. Från denna synpunktskulle beskattningen av utdelning på kapiialplaceringsaktier i själva verkelstå i slrid med neulralilelskravet. Åsikternaom hur utdelning på kapiialplaceringsaktier skall behandlas går alllså isär.Enligl min mening är del önskvärt atl effeklerna av nuvarande system utreds.Innan resultalel av en sådan ulredning föreligger finns del inle tillräckligtunderiag för atl frångå de principer som f n. lillämpas. Jag förordar därförall kedjebeskatiningen behålls i fråga om utdelning pä kapitalplaceringsaktier.Jag återkommer strax lill hur områdei för skatteplikt närmare bör avgränsas. Enfråga som beredningen bara har berört i förbigående gäller förvaltningsföretagensbeskattning. Dessa förelag fungerar som ell led mellan ägarna avförvallningsförelagel och etl eller flera andra företag. Neulralilelskravetinnebär här all beskaltningsresultalet vid ett aktieinnehav via förvaltningsföretagskall bli detsamma som vid etl direkiinnehav. Så länge utdelnings-inkomsternagenerellt var skattefria för aktiebolagen var della krav inte uppfyllt.Förvaltningsföretagen hade möjlighet alt uppbära och reinvesiera skattefriautdelningar, vilket gav ägare utanför bolagssektorn möjlighet all genomaktieinnehav via förvaltningsföretag uppnå en snabbare kapitaltillväxt än viddirektinnehav. Sådana effekter stred mot neulralilelskravet och ansågs varafördelningspoliliskl oacceptabla. För de fåmansägda förvaltningsföretagens dellöstes frågan genom lagstiftningen om de s. k. svaria fåmansbolagen. I sambandmed all utdelning pä kapiialplaceringsaktier är 1960 gjordes skattepliktiginfördes ocksä särskilda regler för förvaltningsföretagen. Sedan dessareglerår 1967 fick sin nuvarande utformning innebär de - som jag lidigare nämnl- atl alla förvaltningsföretag, alltså även de fåmansägda, i princip ärskattskyldiga för mottagen utdelning och undgår beskattning bara om deomedelbart vidareutdelar de mottagna medlen. Inveslmentföretagen fick dockförmånen att skattefritt kunna fondera 20 96 av de mottagna medlen. Beredningenhar ansett att del saknas anledning alt ändra nuvarande regler förförvaltningsföretagen. För egen del anserjag det önskvärt all effekterna avnuvarande system karlläggs även i detta avseende innan någon definitivståndpunkt tas. F. n. finns det inte underiag för beslut om avvikelse frånnuvarande system. Jag förordar därför att reglerna för förvaltningsföretagtills vidare lämnas oförändrade. Ifräga om andra företag än förvaltningsföretag har jag redan uttalatuppfattningen att utdelning på kapitalplaceringsaktier liksom börbeskattas medan annan utdelning i princip bör vara skattefri. Jag bortser dåtills vidare från fämansbolagens uldelningsinkomster och frän utdelning påsådana aktier som utgör omsättningstillgångar hos banker m. fl. Fråganär nu hur gränsen mellan kapitalplaceringsaktier och övriga aktier 1978/79:210 " 153 1 princip bör för skattefrihet fordras all visst samband i detenskilda fallel föreligger mellan aktieinnehavet och ägarföretagets verksamhet.Av prakliska skäl bör man dock liksom välja den lösningen all del ilagtexten direkl anges elt visst minsta aktieinnehav som alltid skall ansesuppfylla sambandskravet. Samlidigl bör man behälla möjligheten au medgeskattefrihet för utdelning på mindre innehav om ägarföretaget kan görasannolikt atl erforderlig grad av samband föreligger. Del gäller dä alt laslällning lill två frågor. Den första frågan är hur stort innehav som skallfordras för all ägarföretaget skall uppnå skaltefrihet ulan utredning omfaktiskt samband. Den andra frågan är hur man skall formulera sambandskravetför de mindre innehaven. Belräffandeden försia frågan har beredningen uttalat sig för all man i princip inte börhöja nuvarande gräns, som innebär att innehavet skall motsvara minst 25 96 avröstetalet för samlliga aklier i det utdelande förelaget. Beredningen föreslårdock en skärpning såtillvida all man bör kräva alt innehavet också molsvararminsl av aktiekapitalet. Bland remissinstansema finns både de som vill haen generell höjning och de som önskar en sänkning. För egen del anser jag attnuvarande nivå utgör en lämplig avvägning. Del av beredningen föreslagnatilläggskravet torde enligl min bedömning komma alt sakna praktisk betydelse idel slora flertalet fall men kan, som några remissinslanser har påpekat, ivissa fall tvinga etl ägarföretag lill annars onödiga tillskoiisköp. Motbakgrund av vad jag nu har anfört föreslår jag att nuvarande krav på minsl 25 %av röstetalet behålls oförändrat. Närdet gäller mindre innehav har beredningen, som tidigare nämnts, föreslagil alldel för skattefrihet bör fordras atl innehavet har direkl anknytning tillägarföretagels rörelse eller har väsenllig betydelse för denna. är avsettatl medföra en skärpning i förhällande lill nuvarande regler, som ju innebäratl innehavet skall ha betingats av rörelsen. Enligl min mening kan man anföraskäl både för och emot en sädan skärpning. Del kan knappast bestridas atlnuvarande regler innefaltar ell ganska lågt krav pä samband och att enskärpning i särskilda fall framstår som motiverad. Å andra sidan torde del interåda något tvivel om all även innehav som inte uppfyller del av beredningenföreslagna kravet i många situationer motiveras av förelagsekonomiska ochkommersiella skäl av sådan styrka all del inte är befogat att behandlainnehavet som kapitalplaceringsaktier. Till detta kommer atl en ändring har denolägenheten all den skapar viss osäkerhet hos företagen innan ny praxis harhunnit ulbildas. Sammanlaget anserjag all del r n. inte har framkommittillräckliga skäl fören skärpning. Jag föreslär därför även på denna punkt attändring inte görs i nuvarande regler. Eltsärskilt problem som beredningen har berört gäller utdelning av sådanavinstmedel som fanns hos det utdelande företagel förägarföretagets aktieförvärv. Starka skäl talar för all en utdelning av dellaslag skall beskattas. Som beredningen har påpekat kommer skattefrihet för Prop.1978/79:210 154 a. atl medföra att ägarföretaget kan finansiera sitt aktieförvärv genomullag av skattefria medel och därigenom kan få en klar fördel framför fysiskapersoner som vill konkurrera som köpare. Beredningen har dock inte kunnat finnanågon lämplig melod för all komma lill rälla med problemel. Någraremissinstanser har lagit upp frågan. I ell yttrande föreslås all åtminstone vissschablonmässig beskattning av utdelningen skall ske i dessa fall eller altproblemet skall lösas på ulskiftningsskattesidan. För egen del anserjag all delinle är möjligl all f n. anvisa någon lämplig lösning. Det är dock angelägetatl frägan uppmärksammas i fortsatt utredningsarbete. 1fråga om företag som bedriver bank- eller annan penningrörelse ellerförsäkringsrörelse har beredningen uttalat alt någon ändring av nuvaranderegler i princip inte är motiverad. Den lekniska lösning som beredningen har vallinnebär dock atl dessa förelag blir befriade från skatt även såvitt avserutdelning pä vissa aktier som inte ulgör organisaiionsakiier i nuvarandemening. Beredningen har ansett all den föreslagna utvidgningen av skattefriheteni prakliken kommer all spela myckel lilen roll. Vid remissbehandlingen harbankinspektionen förordat all nuvarande regler behälls oförändrade. Jag delarinspektionens uppfattning. Förelag som bedriver bank- eller annanpenningrörelse bör liksom beskattas för utdelning på aklier som inleutgör organisaiionsakiier. För försäkringsföretagen bör oförändrat gälla altbara utdelning på organisaiionsakiier i skadeförsäkringsrörelse är skattefri. Härefteråterstår frägan om fämansbolagens beskattning för uldelningsinkomster. F. n.gäller all de s. k. svarta fåmansbolagen, dvs. fåmansbolag som inte delar ulvinstmedel i skälig omfattning, beskattas för utdelning på aklier som inleutgör organisaiionsakiier. Elt huvudsyfte med lagstiftningen om svariafåmansbolag var atl hindra obeskattad kapitaltillväxt i fåmansägdaförvaltningsföretag. har gemensamma regler införts för alla förvaltningsförelag,även de fömansägda. Vidare gäller generellt atl de företag som inle ärförvaltningsföretag är skallskyldiga för utdelning pä kapiialplaceringsaktier.Mol denna bakgrund har beredningen övervägl om särreglerna för fåmansbolagenfortfarande behövs. Beredningens slulsats är atl särreglerna kan slopas ulomför ett fall, nämligen när fåmansbolag får utdelning från fastighetsförvaltandedotterföretag. Anledningen lill att beredningen anser atl skattefriheten förmottagen utdelning i detla fall fortfarande skall vara beroende avfåmansbolagels utdelningspolitik är atl inkomsten av fastighetsförvaltningenannars kan undandras dubbelbeskattning. kunde länkas ske genom attinkomsten försl förs över lill fämansbolaget som avdragsgillt koncernbidrag ochdärefter-om fämansbolaget är rörelsedrivande - till delägarna som avdragsgilllön. All koncernbidraget skulle bli avdragsgillt om utdelningen voreovillkorligt skattefri beror pä koncernbidragsreglernas anknytning tilluldelningsbesiämmelserna i 54 § KL. Jagdelar beredningens uppfattning atl särreglerna för svaria fåmansbolag Prop.1978/79:210 155 numerai princip är obehövliga men alt del är nödvändigl all hindra atldubbelbeskaltningsreglerna kringgås genom del beskrivna förfarandel. Frågan ärdock om det är nödvändigl all av denna anledning upprätthålla kedjebeskatiningnär etl svan fåmansbolag uppbär utdelning från ell fastighetsförvaltandedollerbolag. En principielll rikligare lösning är enligt min mening atl pådenna punkt släppa kopplingen mellan koncernbidragsreglerna ochutdelningsbeskaltningen och i stället upphäva avdragsrätlen för sådanakoncernbidrag som kan få den av beredningen påtalade effekten. Med en sådanlösning hindrar man del beskrivna förfarandel. Lösningen har denprakliska fördelen att man vid utdelningsbeskaltningen inte behöver behällanågon del av de svårtillämpade reglerna om svarta fåmansbolag. Jag föreslårdärför atl särreglerna om svarta fåmansbolags uldelningsinkomster hell slopassamtidigt som koncernbidragsreglerna kompletteras pä här angivet sätt. Mina lörslag rörandebeskattningen av utdelning som uppbärs från svenskl aktiebolag eller svenskekonomisk förening kan sammanfattas enligt följande. Begränsningen iavdragsrätten för ränta på lån, som har använts för finansiering avaktieförvärv, slopas. På inkomstsidan behålls nuvarande regler förförvaltningsförelag saml för företag som bedriver bank-, annan penning- ellerförsäkringsrörelse. För övriga förelag gäller liksom atl utdelning påaktier som innehas i kapilalplaceringssyfte samt aktier som utgöromsättningstillgångar beskattas medan utdelning på andra aklier är skattefri.Gränsdragningen mellan kapiialplaceringsaktier och andra aklier sker enligtsamma principer som . Särreglerna för fåmansbolag slopas hell ochsamtidigt införs förbud mot avdrag för sådana koncernbidrag som kan medföra alldubbelbeskattning av faslighelsinkomst undviks. Förslagenföranleder ändring i 39 § 1 mom. och 54 § KL och anvisningarna lill dessaparagrafer. Beslämmelsernaom beskattning av företagens uldelningsinkomster är f n. fördelade mellan 54 §och punkt 1 av anvisningarna till 54 § KL. Jag förordar atl de materiellabestämmelserna i fortsättningen samlas i anvisningspunkten och atl desamlidigl överarbetas renl tekniskt. F. n. föreskrivs som formell huvudregelall aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna är frikallade från skattskyldighetför utdelning på andra aktier än kapiialplaceringsaktier. Därefter gesundantagsregler för förvaltningsföretag, banker m. fl. Slutligen anges näraktie inte skall anses innehavd i kapiialplaceringssyfie. Enligl min meningblir bestämmelserna mer överskådliga, om huvudregeln i 54 ij formuleras på säsätt alt utdelning är skattefri i den omfattning som särskilt anges ianvisningarna och atl man därefter i anvisningarna direkt anger när utdelningär skattefri för olika slags ägarföretag. Begreppel kapiialplaceringsaktierbehöver då inte användas i förfaii-ningstexten. Inte heller anserjag detnödvändigt eller ens lämpligt au bygga upp reglerna pä ell nylt och utvidgatorganisationsakliebegrepp. Del är enligl min meningen fördel om ullrycketorganisalionsakiie liksom används Prop.1978/79:210 156 endasiför att beteckna aktie som verkligen innehas som ell led i organisationen . Enligldessa riktlinjer har förslaget till ändring av punkt 1 av anvisningarna till 54§ KL ulformais. Försiaslyckel innehåller vissa definitioner som behövs bl. a. för au förenkla deföljande reglerna. Andra-fiärde styckena anger i vilken omfattning förvaltningsföretag, förelag sombedriver bank- eller annan penningrörelse saml försäkringsföretag ärfrikallade från skattskyldighet. Beslämmelserna innebär i sak inle någonändring i förhållande lill nuvarande regler. Ifemte och sjätle styckena ges regler för övriga förelag. Av inledningen lillfemte slyckel framgår att utdelning på aktie som ulgör omsättningstillgång iägarföretagets verksamhei inle undantas frän beskattning. Någon särskildbesiämmelseom lagerakiierhos byggnadsförelag m. fl. behövsdå inle längre. Förskattefrihet för utdelning pä aktie som inte ulgör omsällningslillgång fordrasantingen au innehavet molsvarar minsl av röstetalet för samtliga aklier idel utdelande förelaget eller, om innehavet är mindre, att det görs sannoliktall innehavet betingas av ägarföretagets eller närstående förelags jordbruk,skogsbruk eller rörelse. Dessa mindre innehav kan beslå av organisaiionsakiiereller av rörelsebetingade aklier. Även de nu föreslagna beslämmelsernaöverensstämmer i sak med nuvarande regler. Isjätle stycket finns en bestämmelse som också har en motsvarighet i gällanderält. Innebörden av bestämmelsen är all skattefrihet enligl femte styckel inteföreligger för utdelning på aktie i förvaltningsföretag, omförvaltningsförelaget innehar aktier på vilka utdelningen skulle vara skattepliktigom aktierna hade innehafts direkl av förvaltningsföretagets ägare. Vissuppmjukning har dock skett i förhållande till nuvarande regler. F. n. blirundantagsregeln tillämplig sä snart förvaltningsföretaget har en enda aktie avangivet slag. Enligt den föreslagna lydelsen kan förvaltningsföretaget äga"enstaka" sådana aktier utan atl undanlagsregeln blir tillämplig. Tillsjunde och åttonde styckena har utan ändringar i sak överförts nuvarandedispensregler resp. bestämmelser riktade mot s. k. Lundin-transaktioner. Denya bestämmelserna bör lillämpas fr. o. m. Jagåterkommer i ett senare avsnill lill frågan om ändring i koncernbidragsreglerna. 2.3.2.2Utdelning från ulländskl företag Iföregående avsnitt har jag uppehållit mig enbart vid beskattningen av sådanutdelning som lämnas av svenska aktiebolag och ekonomiska föreningar. Jag gårnu över lill frågan om hur utdelning frän ulländskl förelag skall behandlas. Utdelningfrån utländskt företag lill svenskt aktiebolag omfattas inte av 1978/79:210 157 skallebefrielseenligt 54 § KL. Skälet för delta är all den kedjebeskatlnings-situation somuppkommer i fråga om utdelning från svenska förelag inte generellt kankonstateras föreligga belräffande utländska företag. Del är ju ell välkäntfaktum att vissa stater har långtgående regler om skattefrihet för inhemskabolag i fräga om utdelning och andra kapitalinkomster, även då dessa förvärvasfrån utlandet. Om exempelvis utdelning från etl dolterföretag i en sådan staltill ell svenskl moderföretag vore skattefri, skulle detla kunna innebära enoberättigad skatteförmån i jämförelse med vad som gäller i fråga om utdelningmellan svenska företag. I del senare fallet förutsätts ju att dotterföretagetblir beskattat för sin inkomsi. Jag vill framhålla all jag i detla sammanhanginle använder begreppen moder- resp. dotterföretag i egentlig bolagsrättsligbemärkelse. avserjag nämligen här i princip varje förelag somdirekt eller indirekl äger minsl av andelarna i det utdelande företagel. a. nu angivna skälfinns alltså inle i svensk skattelagstiftning några generellt verkandebeslämmelser om skattefrihet för utdelning från ulländskl dotterföretag tillsvenskt moderförelag. När emellertid ett utländskt dotterföretag i silthemland underkastas beskallning av sin årsvinst som kan anses moisvara vad somgäller för svenska förelag, är del naturiiglvis önskvärl alt reglerna förbeskattning av utdelning från det utländska företaget till det svenskamoderföretaget också överensstämmer med dem som gäller för utdelning mellansvenska företag. gäller ju i särskilt hög grad när moderföretagetsdelägare är bosatta i och följaktligen i princip är skattskyldiga härför hela den utdelning som moderföretaget i sin lur lämnar. Synpunkter av detla slagligger bakom de regler om skattefrihet för utdelning mellan bolag somregelmässigt har lagils in i våra dubbelbeskattningsavtal. Vid förhandlingaromsådana avtal har reglerna för beskallning av bolagsvinst och utdelning i denandra avlalsslulande slaten noga undersökts. I de fall där man har kunnatkonstatera au reglerna liknar de svenska och alt den vinsl som utdelas ärföremål för en beskallning på rimlig nivä jämföri med den svenska, har iavtalet föreskrivits all utdelning frän bolag i den andra avlalsslulande statenskall vara skattefri i del svenska företagets hand på samma sätt som skulle hagällt om båda förelagen hade varil svenska. Vid förhandlingar med vissa staterhar fastställts alt nämnda förutsättningar för fullständig skattefrihet intehar förelegat. Exempel på sådana stater är , , ,och . Avtalen med dessa stater (SFS 1964:584, 1969:566,1968:771, 1966:554 resp. 1977:75) innehåller visseriigen regler om skattefrihetför utdelning från bolag hemmahörande där lill svenska moderbolag men reglemaär försedda med begränsande villkor för skattefriheten, individuellt avpassadeefter den beskallningssiluation som råder enligl lagstiftningen i resp. stal.Gemensamt för dessa villkor är atl de lar sikle pä all begränsaskattebefrielsen till fall där kedjebeskatining skulle uppkomma om befrielseinle medgavs. 1978/79:210 158 Iförhållande till de stater med vilka vi har dubbelbeskattningsavtal har alltsåfrågan om skattebefrielse för utdelning lill svenskl moderförelag nogaövervägts mol bakgrund av intern skattebehandling av bolagsvinst och utdelningi den andra staten. Resultalel har blivit all prakiiski laget samlliga svenskadubbelbeskattningsavtal, som uppgår till ell femtiotal, innehåller regler omskattefrihet med eller utan villkor för utdelning lill svenskl moderbolag.Dessa regler är givelvis av väsenllig betydelse för svenska företag meddotterföretag i ullandel. Flertalet industriländer har i sin internalagstiftning beslämmelser om lättnader i beskattningen av utdelning frånullandel lill inhemska moderbolag. För all svenska förelag skall kunnakonkurrera på lika villkor med företag från sådana länder är del väsentligt attkedjebeskatiningen på utdelning från dotterföretag i utlandet hindras. Dellahar alltså skett i fråga om utdelning frän dotterföretag i länder med vilka vihar dubbelbeskattningsavtal. Undersenare år har svensk induslri visat ell växande iniresse för investeringar i t.ex. vissa länder i , särskilt länderna kring Persiska viken.Framställningar från svensk sida om inledande av förhandlingar omdubbelbeskattningsavtal med en del av dessa länder har bemöttsnegativt. Det är fö. elt välkänt faktum att dessa länder inte är särskiltintresserade av sådana avtal. Deras induslri är inle i högre grad inriktad påverksamhei ulomlands och frågan om internationell dubbelbeskattning är därförinte aktuell för deras inhemska förelag. Inte heller torde deninvesteringsfrämjande effekt som dubbelbeskattningsavtalen brukar anses ha varaav större intresse för dessa länder. Utländska förelag har visat tillräckligtslor investeringsvilja där, trots alt dubbelbeskattningsavtal saknas. Förutommed länder av delta slag saknar dubbelbeskattningsavtal med vissaländer, som är viktiga för svensk utlandsinriklad induslri och i vilka svenskainvesteringar i ganska stor omfaltning finns . Här skallendast nämnas länder som , , , , ochVenezuela.