prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — Även från länsslyrelsehåll uUalasfarhågor i denna riktning. /SR anser å andra sidan all del skulle vara lillfyllesl med en Ireårsbegränsning. , som tillslyrki förslagel vill dockpåpeka atl det om det genomförs, innebär att vi får ylterligare en variant förinkomstberäkning av ägd bostad. har ställt frågan varför delskall vara skillnad i skattehänseende mellan olika upplåtelseformer. Frågan kanockså ställas varför ägd bostad i Prop.1978/79:209 40 småhusoch ägd bostad i flerfamiljshus skall beskattas efter olika regler. Länsslyrelseni län menar atl lillämpningssvårigheler kan förväntas uppkomma när delgäller all bedöma om en fastighet är avsedd lill bostad för minsl tre delägareeller att delägare avser alt bosätta sig i skilda lägenheter. Länsslyrelsen iGotlands län anser, liksom , att de föreslagna beslämmelserna inle börvålla några siörre lillämpningssvårigheler. Kommitténsförslag har avstyrkts eller slarkl kritiserats av bl. a. kammarrätten iStockholm, länsslyrelserna i , och samt Norrbottenslän, (s-reseiyaiion) och kommuner. , , , , . samt föreningsbankers förbund. NBDframhåller all nuvarande regler för den statliga bostadslångivningen gör del r n.praktiskt omöjligl alt genomföra större saneringsförelag i enskild regi påvikliga områden av saneringsmarknaden, både beroende på olikheter i långivningoch subventionering mellan kommunala och enskilda förelag och till följd av enbristande anpassning av den statliga långivningen lill koslnadsulvecklingen ochrealistiska saneringskostnader. De möjligheler som föreligger all förvissa upplålelseformer kompensera del missgynnande av enskildsaneringsverksamhet som uppstått genom den statliga långivningen med hjälp avnuvarande skattemässiga ordning måste därför enligl NBD bibehållas, om enskildsaneringsverksamhet ej helt skall stoppas på viktiga områden. NBD avstyrkerdärför elt genomförande av utredningsförslaget, innan den statligalångivningen reformerats. Enligtkammarrätten i bör ur rättvise- och likformighelssyn-punkt reglernaför räll till avdrag för kosinader från brultoiniäkten vara desamma förflerfamiljshus antingen en eller flera delägare bor i huset. iÖrebro län framhäller all del även beträffande andra ägare av flerfamiljshuskan hävdas alt de genom förvärv av nedgången fastighet och därpå följandeupprustning erhåller avdrag för en del av vad som i realiteten utgöranskaffningskostnad för fastigheten. Länsslyrelsen i anser allförslaget medför slora lillämpningssvårigheler och avstyrker förslaget av såvälprincipiella som praktiska skäl. Länsslyrelseni menar all den föreslagna lösningen inle överensstämmer medvårt skattesystem där i princip endasi nettot av en förvärvskälla skall beskauas.Underhållskostnaden för bibehållande av förvärvskällan är därvid avdragsgill.För det allmännas skatiebehov bör del vara ointressant vilken person i enägarekedja som bekostat och fåll avdrag för reparation och underhåll. Förslagetkan också länkas medföra sådana lösningar vid fastighelsförsäljningar varigenomreparationsavdragel försl kan utnyttjas av säljaren. Därulöver är del fögaöverensstämmande med jämlikhet och rättvisa att endast en viss ägarekalegoriskall frånhändas en naturiigen lillkommande rättighet. För hus med värdefulla möjlighelerlill reparaiionsavdrag torde komma att tillses all antalet delägare medlägenhet lill en början inte uppgår till tre. Prop.1978/79:209 41 LRFpåpekar atl när delägarna ägt fastigheten ett anlal år och del blivit en vissomsättning bland delägarna kommer slora adminislraliva problem alt dyka uppeftersom en del av delägarna har kvalificerat sig för avdragsräii för reparationermedan andra inle har del. Vid siörre reparationer av t. ex. fasad kommer delägarnaall belastas olika. De som har räll lill avdrag för kostnaderna kommer atl varamer benägna all underhllla huset än de övriga. En sådan ulveckling kan intevara önskvärd. LRF framhåller även att stora reparations- ochförbättringskostnader inte är någol unikt för andelshus. De uppstår med storaintervall och borde rätteligen periodiceras över . Kommitlénsuttalande om del olämpliga häri är inle övertygande. Delegationen anser för sindel att reparationskostnader naturiiglvis skall vara avdragsgilla men all detkan diskuleras om stora sådana eventuellt bör periodiceras. En annan länkbarlösning av problemel är all möjliggöra avsättning för framlidareparationskostnader. Länsstyrelseni län anser frågan om andelsägares reparaiionsavdrag bör lösas inomramen för en generell lagstiftning angående begränsning av reparationsavdragenför alla flerfamiljsfastigheter. Liknande uppfattning framför bl. a.länsstyrelserna i och samt län. , /SR saml FAR. Frånflera häll framförs också tanken på atl införa en form av schablonbeskattningav andelshusen. NBD framhåller att också för framtiden möjlighelerna bör beslåall använda upplålelseformen andelsrätt. Förslagsvis kan delta ske så, att andelslägenheternasbeskallningssilualion bringas alt överensstämma med nuvarande villabeskaltningsregler.Enligt NBD kan en sådan lösning väl anpassas till en samordning med denstatliga långivningen så, atl slalliga subventionslån också ges till denna upplålelseformpå samma villkorsom gäller för småhus (95 96 av låneunderiagei, 6 96 garanteradränta). bör ett system med egnahemslägenheter ulvecklas för att pä ettmera permanent sätt reglera denna upplålelseform från konsumentsynpunkt. Någonform av schablon förordas också av bl. a. I . Bostadsrättsföreningarmed "strimlade lån" Kommittéförslageihar i denna del fåll i stort sett ungefär samma mottagande som förslagel ifråga om andelshusen. Förslagel tillstyrks i allt väsentligt eller lämnas ulan allvariigareerinringar av bl. a. RSV, Bosladsstyrelsen, kammarrätten i Slockholm, länsslyrelsernai , och , en minoritet vid länsslyrelsernaMalmöhus saml , länsslyrelserna i , Väslernorriandssamt (m-reservaiion), och kommuner, /SR,, , , , kommunförbundel (m-reservation), ,saml . SABOpåpekar all även den föreslagna gränsdragningen ger ulrymme för 1978/79:209 42 sloraskattelättnader genom att 49 96 av lånen fortfarande skall kunna fördelas. SKBförordar att gränsdragningen sker vid 75 resp. 25 96. RSV.som i allt väsentligt tillstyrkt kommitléns förslag, ifrågasätter om inle enövergång till en schablonbeskattning av delägare i bosladsrältsloreningar, liksomi fråga om andelsägare, bör övervägas närmare. En viss förebild för all beskalladelägare i den juridiska personen finns i den genomförda beskattningenav samfälligheler. Några avgörande taxeringsmässiga olägenheter torde en sådanlösning inte medföra. bör emellerlid prövas i etl större bostadspolitisktsammanhang. LOtillstyrker förslagel som en väg alt molverka den skatteflykt som tveklöst ägtrum med nuvarande regler. De här aktuella formema av bostadsrättsföreningar mästebetraktas som exklusiva företeelser med inriktning på etl fåtal ekonomisktprivilegierade hushåll. Ur fördelningspolilisk synpunkt är del därför välmotiverat all den föreslagna begränsningen genomförs. Enligl LO kan detemellertid ifrågasällas om de detaljändringar som vidtas av reglerna inomskilda delar av boendel verkligen utgör led i genomförande av en socialbostadspolitik. Det blir därför enligl LO:s mening alllmer angeläget alttillskapa en bostadspolitik som innebär en kostnads-neulralilel mellan allaupplåtelseformer och i alla inkomstlagen. HSBframhåller au neutralitet i skallehänseende är nödvändig för all uppnålikställdhet mellan enskilt ägande och kollektivt ägande av bosläder. Ålgärderi syfte att uppnå sådan likställighet bör enligt HSB i första hand ske genom atlmot viss eller vissa upplåtelseformer diskriminerande regler elimineras. Ominte erforderliga ålgärder vidlas på delta sätt kan del vara nödvändigt atl gåden motsatta vägen. Förslagel lill regler för beskauning av bostadsrättshavarei bostadsrättsföreningar med fördelade län utgör ell exempel härpå. HSBförordar givetvis det kollektiva ägandet och atl upplålelseformen således börvara bostadsrätt. Finansieringen av bosladsrällsföreningarnas fasligheler börvidare ske inom ramen för del Slalliga bosladslånesyslemei vilket ger lägrekapitalkostnader för bostadsrättsföreningarna och dess medlemmar änprivatfinansiering. Del slalliga bosladslånefinansieringssyslemel medger inlefördelning av lånen på bosiadsrällshavarna med säkerhet i pantbrev från bostadsrällsföreningen.Riksbyggen har ingen invändning mol förslaget men pekar pä några omständighetersom gör all frågan sannolikt måste prövas ocksä i ell siörre bostadspolitisktsammanhang. Envägledande princip för statsmakternas bostadspolitiska överväganden undersenare år har varil strävan au åsiadkomma kostnadsneutralitet mellan olikaupplåtelseformer. Den konstruktion som man genom riksdagsbeslul vallför alt uppnå della syfte - den skattelättnad som innehavare av ägd bostad fårgenom ränteavdraget kompenseras för innehavare av bostad med hyres- ochbostadsrätt genom en större statlig räntesubvention - åstadkommer deneftersträvade kostnadsneutraliteten endast i etl vissl, relativt lågt inkomstläge.Den skaltelälinad som nuvarande beslämmelser medger för 1978/79:209 43 medlemmari bostadsrättsföreningar med fördelade lån härden frän bostadspolitisksynpunkt i princip önskvärda effekten aU den inom en begränsad del avbostadsmarknaden skapar kostnadsneutralitet mellan upplålelseformernabostadsrätt och äganderätt. Den ökning av bosladskonsumenternas valfrihet, somen kostnadsneutralitet i sig innebär, begränsas emellertid inle bara av utbudetsringa omfattning ulan också av kravet på beiydande rena kapitaltillskott uiöverde fördelade lånen och uppenbarligen också en viss individuell kredilvärdesgranskningi samband med beviljandet av fördelade lån. Systemethar därför kommil au erbjuda en exklusiv valfrihet för etl fåtal ekonomisklprivilegierade hushåll. Från fördelningspolilisk synpunkl ärdel därför välmotiverat au den föreslagna begränsningen genomförs. Frånbostadspolitisk synpunkl är det önskvärt att kostnadsneutralitet mellan upplålelseformernaskapas i alla inkomstlagen och på än som hiuills beslulade åtgärderi della avseende syftat lill. Såvitt vi förstår måste denna fråga las upp lillmyckel ingående prövning av statsmakterna under de närmasle åren. Ändringar ibeskattningen av bostadsrättsföreningar med fördelade lån och beskattningen avmedlemmarna i sådana föreningar kan därför behöva prövas om inom ramen för eltframlida system för en mera fullständig kostnadsutjämning mellan upplåtelseformernaän som råder . Länsslyrelseni tillstyrker förslaget i princip. anser dock intealt inkomstberäkningen för medlem i bostadsrättsförening, som skall beskattassom oäkta bostadsförening, eller i annal oäkta bostadsföretag bör ske iinkomstslaget annan fastighet, eftersom medlem inte är ägare till del av sådan fastighel.Beskattningen bör ske som inkomst av kapital eller möjligen som inkomst avtillfällig förvärvsverksamhel. Även i Göleborgs och länriktar kritik mot den föreslagna förvärvskällan. Sparbanksföreningenifrågasätter om inle del av (stencil DsFi1971:14) föreslagna tillvägagångssättet vore all föredra. Ulredningen föreslogall medlemmar i bostadsföreningar och delägare i bostadsaktiebolag skulle färätt all i egen deklaration avräkna underskotl i föreningens eller bolagets skatlemässigaredovisning av inkomst av fastigheten. Därmed skulle bostadsrätisinnehavarenbli likställd med villaägaren i fråga om avdrag för räntekostnader förfastighet. Advokatsamfundetanser all förslaget beträffande strimlade lån leder till väsentligt hårdarebeskattning för medlemmen än om han innehaft lägenheten på grund av delägarskapi fastigheten (andelslägenhet). Enligt samfundet måste därför förslagelomprövas all beskattningsreglerna inte leder till för medlemmarna hårdareskattebelastning (med beaktande även av föreningen åvilande skatter) än vad somskulle ha blivit fallet om medlemmarna ägt ideella andelar i fastigheten. Förslagelavstyrks eller kritiseras starkt av bl. a. länsstyrelserna i Prop.1978/79:209 44 (s-reservation),och (s-reservalion) samt län, (s-reservation) och kommuner. Auktoriserade fastighetsmäklares förbund,FAR, LRF, NBD, NSD, saml . intar den ståndpunkten, alt som alternativ tillvillaboendet bör upplåtelseformerna andelsvåning/ bostadsrättslägenhet bestäoch snarare utökas. Förbundel har den uppfattningen att det primära syftet vidförvärv av andelsvåning eller bosiadsrällslägenhet är all bereda sig ochfamiljen lillfredsslällande bostad och icke alt genom en "skatlekonslrukiion"undandra sig skall. Ett alltstarkare formulerat önskemål från boendekonsumeniernas sida är all själva fåäga sin bostad och på så vis få inflytande över förvaltningen. Eftersträvansvärtär därför alt valfrihet och likvärdiga boendekostnader mellan olikaupplåtelseformer skapas. Som illustration till del utbredda önskemålet atlsjälva få äga sin bostad, kan tjäna de senasle årens starka prisuppgång pä bostadsrättslägenheleroch andelsvåningar. Länsstyrelsernai saml Göleborgs och län kritiserar förslagel och pekar påtillämpningssvårigheter. i anser allbostadsrättsföreningar med "fördelade lån" inte med vederhäftighet kanbetraktas som tillkomna i skattenyklssyfle. I själva verkel är upplålelseformenbostadsrätt med fördelade lån dyrare än upplålelseformen ägande av småhus. Aulägenheter kan finansieras på privat väg och således bli likställda med ägda småhusmåste enligl länsslyrelsen anses vara ytterligt väsentligt för bl. a. lätorlskommuneri , där en knapphet på tomtmark kan förväntas . NBDredovisar samma mening som länsslyrelsen. Liksom i fråga om andelshusen anser NBDall nuvarande finansieringsform behövs så länge den statliga långivningen inteändras. redovisar samma uppfattning som NBD i dennadel. Länsstyrelseni Göleborgs och län påpekar all - då förslagel bygger på atl grundavgifterskall slällas i proportion lill anskaffningskostnad - det synes sannolikt all lolkningssvårigheleroch tvister skulle uppkomma rörande vad som är hänföriigt till grundavgift ochliknande kapitaltillskott eller ej, beträffande storiek av anskaffningskostnadoch rörande beräkning av sådan kostnad när fastighet innehåller både bosiadsrätislägenheteroch andra lokaler. För medlemmarna i en förening av aktuellt slag skulle enlagstiftning i enlighel med kommittéförslagei innebära utökad redovisningsskyldighet.Hyresvärde skulle deklarerasoch avdrag göras bl. a. för reparationskostnader. Förtaxeringsmyndigheterna utgör beräkning av hyresvärden och avdrag för reparationskostnaderofta problem och ger inle sällan upphov till tvister med skattskyldiga. Länsslyrelsenpekar även på den iröskeleffekl som skulle uppkomma om grundavgifter någolunderstiger eller överstiger 50 96 av anskaffningskostnaden. Länsstyrelseni län anser sig av renl prakliska skäl inte kunna Prop.1978/79:209 ' 45 tillstyrkakommitténs förslag utan förordar i stället en lagstiftning innebärande alt manvid beskattning av medlem i bostadsrättsförening bortser från fördelat lån ochbehandlar delta som om det vore föreningens. För att något minska möjligheternatill kringgående synes det enligl härvid nödvändigt med en beslämmelseinnebärande atl även lån upptaget hos tredje man och som utlånats lillföreningen mol lägre eller ingen ränta också behandlas såsom föreningens lån. LRFanser även förslaget belräffande de strimlade lånen är ett försök att slraffbeskatlaviss boendeform. Att villaägare skall ha rätt till ränteavdrag ifrågasättsknappast av någon och del förefaller därför märkligt att denna rätt skallfråntas eller inskränkas för en speciell boendegrupp. Inte heller kan det varariktigt all införa en spärr för vissa lån inom en typ av bostadsrättsförening.Då ändringen dessutom endast skulle komma atl gälla i nya bosladsrällsföreningaroch inle redan existerande skulle det uppslå en skillnad mellan gamla och nya bosladsrällsföreningarvilket naturiiglvis skulle återspeglas i priset på bostadsrätten. skullebidra till all skapa en skev bostadsmarknad med ojämlik prissättning. LRFföreslär all schablonbeskattningen av bosladsrällsföreningar avskaffas och attvarje medlem deklarerar för sin del. Med en sådan ändring skulle de medbostadsrättsföreningen förknippade ränlekoslnadsproblemen kunna lösas. anser all anledningen all förbjuda ränteavdrag förmedlemmar i bosladsrällsföreningar verkar dunkel. ÄvenAuktoriserade fastighetsmäklares liksförbund anser all man bör söka bringa reglemaför bostadsrättsföreningar och andelshus i paritet med vad som gäller förvillaägare. Förbundet pekar även på del förhållande att bosladsrälter av äldredatum där föreningen enligl förslagel alllid kommer all behandlas som"äkta" förening på gmnd av förhållandet mellan grundavgifter ochanskaffningskostnad, numera överiåies till , som flerfalt överstigerbåde den ursprungliga grundavgiften och bostadsrättens andel avanskaffningskostnaden. I många fall finansieras köpeskillingen av köparna genomupplagande av lån med bostadsrältsbevisel som säkerhet. tillvägagängssätlinnebär all bosladsrättshavaren de facto erhåller etl "fördelat" lånmen ändå åtnjuter den skatlemässiga behandlingen i "äkta" bosiadsrällsförening.Enligl förbundets mening skulle detla medföra en ännu större efterfrågan pääldre bostadsrätter med åtföljande prisuppgång. Fleraremissinstanser anser atl reglerna inte bör ges lillbakaverkande kraft och manförordar också alt den av kommillén föreslagna tidpunkten () flytlasfram. Samlidigl framhålles all del finns nackdelar med etl syslem där manbehandlar bosladsrälter med strimlade lån olika. RSI' uttalar här att på längresikt medför en lagsliftning enligt denna modell vissa olägenheter genom den splittradebild beskattningsreglerna på området kommer atl uppvisa. De flesta bosladsrällsföreningarkommer alt behandlas enligl schablonregeln. 1 fråga om en del av dessa kommeravdrag hos delägarna för räntor på fördelade lån att förekomma även om grundavgifterna 1978/79:209 46 överstigerhälften av anskaffningskostnaden. 1 fråga om andra schablonbe-skallade bosladsrätlsfastighetermåste dock denna begränsningsregel iakttas. I en Iredje grupp förekommer inlefördelade lån. 1 vissa andra fall blir i stället reglerna om oäktabostadsföretag tillämpliga. Dessa förhållanden kommer all göra del svårt för deenskilda alt överblicka rättsområdet. Risken är också atl laxeringskonirollendärigenom blir i viss mån ineffektiv. 1978/79:209 47 Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheter' I I denna bilaga återges bara de delar av promemorian somavser sammanfattningen, gällande skatteregler under avsnitt I I den mån deberör avsnitt 2, Avsniu 2 återges oavkortat. 1978/79:209 48 1 Inkomstberäkningenligl bokföringsmässiga grunder m. m. 1.4.1 övergång lill inkomstredovisning enliglbokföringsmässiga grunder 1.4.2 Bruiet räkenskapsår........................ 1.4.3 Övriga frågor................................ 1.5 Övervägandenoch förslag........................ 1.5.2 Rätt eller skyldighet att tillämpa bokföringsmässigagrunder 1.5.4 Bruiet räkenskapsår........................ 1.5.5 Ikraftirädandebestämmelser m. m...... 2 Ändraderegler om avdrag för reparationskostnader i vissa fall 2.2 Gällande regler...................... :............... 2.3 Övervägandenoch förslag........................ 2.3.2 Ändrade avdragsregler och lånevillkor. 2.3.3 Vissa följdfrågor............................. 2.3.4 Behövliga lagändringar.................... 1978/79:209 49 ipromemorian behandlas vissa frågorsom har betydelse för samordningen mellanreglerna för beskattning av inkomst av annan fastighet och bestämmelser päandra områden. Promemorian är uppdelad i två skilda avsnitt. Det förfatiningsförslagsom läggs fram är dock gemensaml för de båda avsnitten. Iavsnitt 1 diskuleras frågan om ägare av annan faslighet skall ha rält ellerskyldighet att tillämpa bokföringsmässiga grunder vid inkomsUaxeringen. Genomden nya bokföringslagen (1976:125), som trädde i kraft , harmånga fastighetsägare blivit bokföringsskyldiga vilket innebär krav på en inkomslredovisningenligl bokföringsmässiga grunder. Nuvarande skatteregler innebär däremot attinkomst av annan fastighet vid taxeringen skall beräknas enligl kontantprincipen.I avsnitt 1 föreslås att ägare av sådana fastigheter som beskattas enligt s. k.konventionell melod - dvs. i första hand enskilda ägare av hyresfastigheter -skall få räll alt tillämpa bokföringsmässiga grunder vid den skatlemässigainkomstberäkningen. Väljer en fastighetsägare denna redovisningsmetod, är hanenligt förslaget skyldig att fortsätta atl använda metoden så länge faslighetenär föremål för konventionell beskattning. I avsnittet föreslås också vissutvidgning av möjligheterna all behandla flera hyresfastigheter som en endaförvärvskälla samt uttryckliga bestämmelser om när brutet räkenskapsår skallutgöra beskattningsår. De nya reglerna föreslås bli tillämpliga försia gångenvid taxering. Denfråga som behandlas i avsnitt 2 har betydelse för samordningen mellan skattereglernaoch bestämmelserna för den statliga bostadslånegivningen. F. n. är villkorenför statliga bostadslån lill enskilda ägare av flerfamiljshus mindre förmånligavid ombyggnad än vid nybyggnad. Denna differentiering sammanhänger med attskattereglerna ger olika effekt i de två fallen. Vid nybyggnad skall helaanskaffningskostnaden föras upp på avskrivningsplan och avdrag medgessuccessivt genom åriiga värdeminskningsavdrag. Vid ombyggnad medges däremotdenna ägarkategori avdrag vid taxeringen för den del av kostnadensom anses motsvara reparations- och underhållsåtgärder och endast övriga kosinaderförs upp på avskrivningsplan. Delta kan i vissa fall innebära en avsevärd skatlemässigförmån, som motiverat de mindre förmånliga lånevillkoren. I avsnitt 2 föreslåsnu aU kostnaderna för sådana reparations- och underhållsarbeten, som utförs i sambandmed ombyggnad av flerfamiljshus i enskild ägo och som ingår i låneunderiageiför statliga bostadslån, skall inräknas i byggnadens anskaffningsvärde ochdärmed inte längre bli avdragsgilla. Med denna ändring öppnasmöjligheter alt göra den statliga bostadslångivningen mer enhetlig somutjämning uppnås i förhållande till ägarkategorier som ej har möjlighet atlgöra reparaiionsavdrag. Förslagel avses bli tillämpligt i fråga omombyggnadsarbeten för vilka preliminärt lånebeslut meddelas efter utgången avår 1978. 4 1978/79. 1 saml Nr 209 1978/79:209 50 Inkomsiav annan fastighet beräknas antingen enligl schablon eller enligl s. k.konventionell melod. Schablonmeiodentillämpas dels för fastighel som är inrättad lill bostad åt en eller tvåfamiljer med personliga tjänare (24 § 2 mom. försia stycket KL), dels förfastighet som tillhör bostadsförening, bostadsaktiebolag eller allmännyttigtbostadsförelag (24 § 3 mom. första och andra styckena KL). Om enfamiljs- eller tvåfamiljsfastigheti inte bara ringa omfaltning brukar utnyttjas i förvärvssyfte på annal sätt änför uthyrning till stadigvarande bostad eller som bostad lor ägaren, skall schablonmeiodendock inle lillämpas (24 § 2 mom. sista styckel KL). En fastighel anses ha uinyitjalsi bara ringa omfattning för ändamål som diskvalificerar från tillämpning av schablonmeioden,om den årliga brutloinläkien vid sådani nyttjande av fasligheten uppgår tillhögst . eller överstiger della belopp men inle 2 96 av fastighetens laxeringsvärde.Frågan om en faslighet skall anses inrättad som bostad åt en eller två familjerbedöms med hänsyn till förhållandena vid beskattningsårels ulgång. Omschablonmetoden tillämpas skall viss procent av fastighetens laxeringsvärde lasupp som inläkt, medan avdrag får göras bara för ränta på lånat kapital somnedlagts i fastigheten och för tomträitsavgäld eller liknande avgäld. Härtillkommer eu extra avdrag på . i vissa fall. För allafastigheter som inle schablonbeskattas sker inkomstberäkningen enliglkonventionell metod. Metoden tillämpas således bl. a. för rivatägda hyresfastigheter,obebyggda tomter och fasligheler på vilka en- och ivåfa-miljsvillor är under uppförandemen inte har hunnil färdigställas vid beskattningsårets ulgång.