prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessulom ärIrafiksilualionen vid postkontoret sådan all lastning och lossning endast medsvårighet kan i de nuvarande lokalerna. Vidare kommer kommunen atlsenasi påbörja en galureglering. Denna reglering medför att postlokalernainte kan nås av de stora fordon som krävs för posttrafiken. För all lösa detlaproblem planerar verkel all uppföra en posllerminal. Byggnadsslyrelsen harprelimininärl uppskallal kostnaderna för byggnadsförelaget till 19 milj. kr. Postkontoret i ärinrymt i postverkets egen faslighet. Lokalerna, som logs i bruk 1947, ärotillräckliga främst för postbehandlingsfunk-tionen. Ttafikyiorna i anslutning lill inlaslningen är mycket begränsade ochhårt belaslade lill följd av de ökade biltransporterna med långa fordon. Dettamedför ibland all genomgångslrafiken blockeras. Vidare saknasuppställningsplatser för fordon och arbetsplatser för nytillkommande brevbärare.Dessulom är postkoniorets administralion splittrad på fyra olika ställen.Antalet tillgängliga tjänsterum är otillräckligt. Behovei av en posllerminalär således akut. Förhandlingar pågår med kommun om Prop.1978/79:100 Bilaga 9 180 inköp av eiforderlig lomtmark för posllerminal.Svårigheler föreligger alt hålla verksamheten igång i nuvarande lokaler tillsterminalen är inftytl-ningsklar. Byggnadsslyrelsen harberäknat kosinaderna för byggnadsföretagei till 12,8 milj. kr. Härtill kommerkosinader för spåransluining. vilka uppskat-las lill . Under budgeiårel 1977/78har poslverkel genom regeringens beslul fåll disponera 1,9 milj. kr. förförvärv av fastigheter. Härav har 1832412kr. använts för inköp av loml för posllerminal i Trollhältan. Dessutom harförvärvals lomtmark lill en kosinad av . för en framlida utbyggnad avposthuset i . Innevarande budgetårdisponerar poslverkel 6,3 milj. kr. för förvärv av fasligheter. Av dessa medelavses ca 6,1 milj. kr. komma att användas för förvärv av tomtmark för blivandeposllerminal i och för poslhus i . är avsedda förinköp av mindre fasligheler. För /80beräknar poslverkel ell medelsbehov för inköp av fasligheler om sammanlagl 3,8milj. kr., varav . för lomtmark i och I . förtomlmark i saml . för vissa mindre fasligheler. I posiverkels tidigareanslagsframställningar har redovisats etl anskaffningsprogram av 175 bussarunder femårsperioden /77-1980/81 för ersättning av de bussar som anskaffatsåren 1963- 1967 inför högertrafik-omläggningen. Till grund föranskaffningsprogrammet låg bl. a. en beräknad ekonomisk livslängd förbussparken av i genomsnill . Av de anskaffade bussarnaär f n. 139 i Irafik. Den planerade anskaffningen under perioden1976/77-1978/79 av sammanlagl 95 bussar beräknas kunna fullföljas. Efterleverans av nya bussar 1978/79 kommer fiertalel av fordonen från 1963 och 1964alt ha slopats. De fordon som därefter återstår fiån 1965-1967 har visat sig haen ekonomisk livslängd som överstiger vad som tidigare förutsatts. Den tidigareredovisade tidsperioden för anskaffning av sammanlagt 175 bussar har därförförlängts. bedöms anskaffningsbehovet till 25 bussar under / 80 och 1980/81 och 20 bussar under vari och ell av de tvåföljande budgetåren. Genomsnittspriset för debussar som postverket använder är ca . Medelsbehovel underdenna rubrik beräknas således under /80 till 10 milj. kr. Diverse och oförutsett För /79disponerar postverket I milj, kr., vilket beräknas Prop.1978/79:100 Bilaga 9 181 komma atl hell las i anspråk. För budgetåret1979/80 föreslår postverket all 1 milj. kr. anvisas under rubricerade post. ProgrampUmer för ekonomiskt försvar Poslverkel har i skrivelse den 25 augusli 1978redovisal sina programplaner för ekonomiskt försvar avseende perioden /80-1983/84, vilka uppiäitals i enlighet med de anvisningar som utfärdats av chefenför . Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgivit det yttrande som redovisais under rubriken (s. 59). Den 1 juli 1976påbörjades med statsmakternas godkännande en omorganisation av postverket. Dennya organisationen innebär i korthet en ökad delegering av ansvar ochbefogenheter till regional och lokal nivå. De regionala förvaltningarna hargivils resullalansvar och de lokala förvaltningarna produkliviietsansvar.Cenlralförvallningens arbele är främst in-riklal på utveckling, samordning ochövergripande planering. Målet för den nya organisationen är alt främjapostverkets effektivitet saml alt uppnå god ekonomi, service och arbetsmiljö.Genomförandel av den nya organisationen fortgår planenligl och kommer att varahelt avslutat . Investeringarna ipostverket syftar till all genommoderna och funktions-enliga lokaler, utrustning och teknik möjliggöra eneffektiv och snabb posthanlering och värdeförmedling samt elt utbud av alla deijänsier i övrigt som kunderna gör anspråk på. skall verksamhelenkunna bedrivas i former som innebär en god arbetsmiljö för de anställda och sommedger en flexibel anpassning lill skiftande arbeisvolymer och förändringar iefterfrågan. I posiverkels verksamhet, där personalkostnaderna dominerar, ärkapitalkostnaderna tämligen små. Investeringsverksamheten har ändå en viktigroll för atl de nyssnämnda kraven skall kunna tillgodoses. finansierardirekt med sina intäkter invesieringar i maskinell utrustning, invenlarier ochbilar. För invesieringar i fasligheler och byggnader saml diligensbussardisponeras anslaget Poslhus m.m. på kapitalbudgelen. Inom denna kategoridominerar f. n. investeringarna i två stora projekl, nämligen den nya elappenav postgirohusel i samt den etappvis uppförda nya postlerminalenGöleborg . Härutöver pågår uppföiandei av vissa mindre postterminaler ochposthus. 1976/77: 100 (bil.9 sid. 213) beräknadesinvesteringsramen för /78 till 115,8 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 182 1977 sänktes denna ram med 2 milj. kr, i enlighet med komplelleringspro-posilionen(prop. 1976/77: 150). 1977/78: 100(bil. 9 sid. 187) beräknades invesleiingsramen för budgeiårel 1978/79 lill129.1 milj. kr. För /80har poslverkel föreslagii en medelsförbrukning av 143,8 milj. kr. För finansieringenhärav beräknas avskiivningsmedel pä 27,3 milj. kr. slä lill föifogunde.Belastningen på statsbudgeten i form av kapitallillskoll skulle därmed bli116.5 milj. kr. Som framgår av den förut redovisade investeringsplanen förkommunikaiionsverken har jag tillstyrkt eninvesteringsram på 128,8 milj. kr. I följande sammanslällning. a. visarulfallel för budgeiårel 1977/78 resp. beräknad uigift för budgeiårel 1978/79,redovisas hur den av mig föreslagna ramen ungefärligi kan beräknas komma altfördela sig på olika objeklsgrupper. Diligensrörelsen (bussar) Under /80fortsäller arbelena på posllerminalerna i Göleborg, , Trollhällan ochÖrebro saml poslhusen i och . Likaså fortgår lillbyggnaden avposlgirohusel i Slockholm. Poslverkel har i ensärskild framställning hemställl atl regeringen uppdrar ål byggnadsslyrelsenalt i samråd med postverket projektera en posl-terminalbyggnad inom SJ:sbangårdsområde i . Jag anser del myckel angelägel all delta arbelekommer igång utan lidsuidräki. Med hänvisning härtill har jag för budgetåret1979/80 beräknat medel för projekteringen med 20 milj. kr. Poslverkel har föreslagitall nybyggnad av posllerminaler i och påbörjas /80. Jag förordar atl poslverkel får medel till inköp av tomterför dessa byggnader men all beslut om igångsättningen av byggnadsarbetena fåravvakta. För invesieringar idiligensbussar har jag beräknai 8 milj. kr. Delta belopp möjliggör bl. a. enforlsall anskaffning av bussar som ersäiler äldre fordon. För diverse mindre samloförutsedda invesleringsändamål beräknar jag på sedvanligt sätt I milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 183 Poslverkel har de tväsenasie räkenskapsåren kunnal göra avsäiiningar lill sin konsolideringsfond,Mol bakgrund härav bedömer verkel all man med uinytijande av dessa medel skallkunna behålla brevportoi på den nivå som gälll ända in påär 1980, är främsl en följd av att personalkostnaderna under de senasteavtalsrörelserna sligil i en lägre takt än som skedde de närmaste årendessförinnan. För postverket är dennaresursulveckling mycket glädjande. Brevrörelsen utgör den ekonomiska stommen ipostverkets rörelse. Brevet är emellertid priskänsligt. Anledningen är främslatt brevmarknaden till övervägande del består av kunder inom företagssekiorn.Vid ulllför kraftiga eller tält upprepade prisstegringar ökar benägenheten hosdessa kunder all skära ned brevvolymen och/eller söka aliernaiivakommunikalionsformer. För postverket innebär detla stora problem eftersomverkel bl. a. med hänsyn lill sin hela landet omfattande trafikplikt har svårlall möta volym-och inläklsminskningar med personalnedskärningar och andrakoslnads-minskningar. Jag vill i sammanhängdframhålla atl del svenska postverket f. n. är ett av de postverk i västvärldensom har den bäsla ekonomin. De ftesia andra länders posiverk kräver betydandesubventioner frän skallebelalarna. Elt bidragande skäl lill det svenskapostverkels goda ekonomi är den strävan postverket alltsedan l95()-talel hafiatl anpassa sin betjäningskapacitel lill de sirukiurella förändringar somsamhällel genomgått under dessa år. Denna anpassning har bl. a tagit sigullryck i atl små postkontor med lågt utnyttjande på landsbygden har kunnatersättas med moloriserad lantbrev-bäring. För många postkunder - inte minst bland äldre, rörelsehindradesamt icke bilburna kunder - har övergången lill sådana rullande postanordningarockså inneburit serviceförbättringar. Dessa förbällringar är inle enbart avposlal nalur. Poslverkel bedriver nämligen ell samarbete med dekommunala myndigheterna som utmynnar i all lam-brevbärarna förmedlar socialservice av olika slag saml i vissa fall handhar varudistribution. Jag vill i sammanhangetockså i korthel omnämna den utveckling som sker vad gäller poslväskservicen. Poslväskoranvänds för distribution av post till hushåll i glesbygden där del inte finnsunderlag för lantbrevbäring. Poslverkel har fattat beslut om införande avs.k. Detla innebär alt varje hushåll erhåller en egen postväskasom sedan transporteras mellan postkontoret och hushållet i en gemensam s. k.ytterväska. Fördelen med della system är dels att brevhemligheten bättreskyddas, dels att värdeförmedlingen kan ske i en omgång. skickades normallförst en avi om värdeposl lill kunden.När sedan denna skickats tillbaka kvitterad erhöll kunden värdeförsändelsen.Det nya sysiemel som successivt håller på atl införas ger kunderna sålunda ensnabbare värdeförmedling. I fråga om invesieringsanslagel Poslhus m.m.föreslår jag all delta på Prop.1978/79:100 Bilaga 9 184 sedvanligt sätt beräknas med hänsyn lill att enmarginal utöver investeringsramen bör finnas för alt möjliggöra en avkonjunklurmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn lill vad jag sålunda anfört förordarjag atl medel /80 anvisas enligt följande anslagsberäkning. milj, kr. Beräknad /80 128.8 Avgår beräknad ingåendebehållning 31,9 Anslag /80 109,7 För finansiering av investeringarna /80 finns avskrivningsmedel inom postverkets fond ulgörande27,3 milj. kr. Detta innebär all den av mig förordade investeringsramen kommeratt kräva ett kapitaltillskott från statsverket av 101,5 milj. kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till Posthus m.m. /80 anvisa elt investeringsansiag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 185 Teleanläggningar m. m. 1977/78 50900000 905 800000 '787 400000 1978/79 169300000 1007 900000 1077 300000 1979/80 verkel 99900000 1004 100000 1003 600000 föredraganden 99900000 1198 100000 1180000000 ' Införande av teleomrädeslager har formelltminskat medelsförbrukningen från 890,1 milj. kr. till 787,4 milj. kr. Nellovärdel avteleverkets tillgångar uppgick till sammanlagl 8 312,0 milj.kr. Bruttovärdet av anläggningstillgångarna var 16699,6 milj. kr.Statskapitalet var 1569,5 milj. kr., vilket innebar en ökning under budgetåretmed 47,8 milj. kr. Statskapitalet ökade lill följd av bl. a. invesieringar isysselsätlningsfrämjande syfte. Överskottet /78 uppgick efter avskrivningar lill 127,0 milj. kr., vilketläcker förräntningskravet på del under budgetåret genom-snitlligl disponeradeslalskapilalei. Vid beräkning av överskottet har hänsyn inle tagits tillresultatet av rundradiorörelsen, vilket avräknas mot rundradiofonden. Av överskottet pä 127,0milj. inlevererades 90,0 milj. kr. under budgetåret, vilket lillsammans meden inleverans på 35,0 milj. kr. -utgörande balans från /77 -innebar alt lill statsverket kunde inlevereras överskottsmedel till ell belopp av 125,0 milj. kr. Utveckling av televerkels rörelse m. m. Telefontätheten, mätt iapparater per 1000 invå-naie, har stigit frän 228 lill717. innebär atl endasi uppvisar en högre lelefonläthel. Antalettelefonapparater i nätet uppgick den till 5930300, dvs. enökning med 256 900. Den fanns 4 494700 huvudledningar, vilketinnebär en ökning med 138600 eller 3,jämfört med föregående budgelår. /78 beställdes 404000 nya telefonapparater, jämfört med 406300under föregående budgetår. Antalet neltobeställningar, dvs. skillnaden mellanantalet nybeställningar och antalet annulleringar, utgjorde 241700, vilketinnebär en minskning med 4,jämfört med föregående budgetår. Antaletsamlalsmarkeringar tolall i automatisk trafik ökade under budgeiårel 1977/78med . Moisvarande ökning under den senaste femårs- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 186 perioden är i genomsnitt per år.Avgifterna för automatisk telefonlra-fik är televerkels största inkomstkälla.1977/78 ulgjorde de av veikets totala intäkter. Introduktionen avintegrerade administrativa datasyslem kommer atl minska leleveikelsdriflkosinader. Arbete pågår vidare för all effeklivisera de manuellalelefonljänsierna. Jackmoniage och förhandsuppkoppling möjliggör att kundensjälv kan ansluta proppförsedda telefonapparater och lillsalsuirustningar vidftytlning och nyteckning av abonnemang. strävar vidare efterkortare leverans- och felavhjälp-ningslider för all förbättra servicen gentemotkunderna. För /80 avses av beslällningarna av vanligatelefonapparater komma all levereras inom i genomsnill och all65-75%. av uppkomna fel skall avhjälpas . F. n. ärleveranstiden för vanliga abonnemang i enstaka teleområden 6-8 veckor.Televerket har ändrat reglerna för överlåtelse av abonnemang, någol som bl. a.förvänlas bidra lill all leveranstiderna successivt minskar. resullal avteleverkets nya organisalion blir alt resurserna på marknadssidan utökas. Dettagör del möjligi för verkel all bältre analysera marknaden och möla kundernasbehov och efterfrågan samt löpande anpassa produkter och tjänster lillkundkraven. Marknadsundersökningar och kundinlervjuer samt klago-målssialislikhar visat atl många Ijänsler bör förbäitras. Informationen lill allmänhelenkommer atl inriktas på aktiv upplysning och rådgivning om televerketsmöjligheter alt tillgodose den enskildes och olika kundgruppers lelebehov. Utvecklingen av antalettelefonapparater framgår av tabell 1. Tabellen omfallar beställningar ochinkopplingar av huvudledningar och telefonapparater. Tabellen visar delsulfall för /78, dels prognos för budgetåren 1978/79- 1983/84. Beställda och installeradehuvudledningar och telefonapparater (1 OOO-tal) Budgetär Nya huvudledningar Nya telefonapparater 77/78 78/7979/80 80/81 81/82 82/83 83/84 Antalet flyttadetelefonapparater har varit ca 600000 apparater , dvs. ca10% av beståndet. Efterfrågan på nyahuvudledningar väntas komma atl dämpas , bl. a. pågrund av de ändrade reglerna för överlåtelse Prop.1978/79:100 Bilaga 9 187 av telefonabonnemang vilka medför allöverlåtelse kommer all bli beiyd-ligl vanligare än lidigare. Vid bedömningen av huranialei lelefonapparaler kommer all utvecklas har hänsyntagils dels lill ovannämnda förändring-ur av antalet huvudledningar, dels lill pågående och planerademarknads-föringsakliviieler, vilka syftar lill atl ge varje kund behovsanpassadlele-fonulrustning. Den störstarationaliseringen inom lelefonrörelsen är moderniseringen av telefonnätet.Televerket avser all i samtliga telefonstationer sälta in ny teknik, dvs.elekironiska, digiiala väljare med programminnesslyrning. Del syslem som därvidkommer all väljas är del av ELLEMTEL ulveck-lade AXE-sysiemel. Fördelen meddella syslem är all del ger lägre drifl-och underhållskostnader än äldresyslem, samlidigl som del möjliggör nya tjänsier som lonknappval och förkortadnummerlagning. Övergången lill kommer atl ställa siora krav påkapiialresurser. Till de direkla invesleringama i ren slationsuirusining kommerbl. a. följdinvesleringar i byggnader och reservkrafiulrusining. förutser ulldel kommer all iniroduceras nya lyper av produkler ochijänsler, som vidgar och delvis förändrar televerkels verksamhet. Sedan aulomaliseringen avtelefonnälel påbörjades på 1920-talel har telefonapparalerna varii försedda medfingerskiva. har standardiserade system utvecklats där s. k.knappsats ersätter fingerskivan. En övervägande del av telefonabonnenternaföredrar enligl utförda marknadsundersökningar knappsats framför fingerskiva,framför alll för all nummerlagningen underlättas. En ny knappvalsapparat,DIAVOX, kommer alt erbjudas kunderna fr. o.m. Denna apparal kanutformas antingen som en s.k. impulsvalsapparal, eller som en apparat med s.k.lonknappval. Apparater med lonknappval. som endasi kan ansluias lill enmoderniserad slaiion, skapar tillsammans med den nya stationsteknikenförutsällningar för nya automatiska Ijänster såsom korlnummer, medflyltning ochautomatisk väckning. Impulsvalsapparaten, som kan anslutas lill nuvarandestalionssystem, kan inle användas för dessa nya tjänsier ulan underlättarendasi nummerlagningen. Televerkei slår nu infören generalionsväxling belräffande sorlimeniel av abonnenlväxlar. gällerpraktiskt tagel alla storiekar och lyper av abonnentvä.xlar ochspecialapparatsyslem. Inom kommer verkels utbud i princip all hell beslåav elektroniska, datorsiyrda system. De Ijänster och funklioner som kanerbjudas i de nya växlarna är belydligl fler än i de nuvarande och kan genomprogrammering anpassas lill varje enskild kunds behov. ELLEMTEL har konstrueraten elektronisk abonneniväxel med beteckningen ASD 551 för 200-600anknytningar. Växeln kräver belydligl mindre utrymme än äldre modeller och harkortare inslallalionstid. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 188 arbetet underlättas bl. a. genom automaliskdrifiövervakning och syslem för felsökning. Serieproducerade växlar börjarlevereras omkring årsskif-tet 1978-1979. A 345 är en digital,elekironisk abonneniväxel för upp till 5000 anknytningar. Växeln, som harulvecklals av ell kanadensiskl förelag, licenslill-verkasav leleverkels egna verkstäder - . Fältprov har igång-satls.Leverans av serieproducerade växlar beräknas kunna påböijas i miuen av 1979. A 325, en analog,elekironisk abonneniväxel för 20-108 anknylningar har utvecklats av ELLEMTEL.Serieproducerade växlar beräknas kunna tillhandahållas fr. o. m. . Elt slörre specialapparatsyslemkallat A 435, utvecklat av LME, beräknas kunna levereras fr. o. m. början av1980. Sysiemel är specielll lämpat för större boknings- ochmollagningscentraler med hög lelefontrafik, t. ex. vid flygbolag, störretidningar, taxi och underhållsexpeditioner. På grund av ökal intressehos företag och institutioner för bredbands-överföring - bl. a. bildtelefon -planerar atl integrera olika bredbandsljänsler i etl gemensamtbredbandsnät (videonät). Etl provnät kommer atl upprättas i för 50nummer och i för 20 nummer. Provnätet avses tas i drift 1980. Omorganisationen av telegraf rörelsen innebär för kunderna atl lyxtelegrammen och avlämningen av telegram med budslopats. För del har telegramarbelet koncentrerats till Slockholmoch Göleborg. Framtiden för telegrafstationen i skall avgöras senastår 1980. Denna koncentration av lelegramverksamheten har lett till betydanderalionaliseringsvinster. Ytterligare kostnadsbesparingar kan eventuellt görasom lelegramexpediering via bildskärmar införs. Telegramrörelsen har undersenare decennier gett ett växande ekonomiskt underskott med förluster på ca 20milj. kr./år i början av 1970-talel. För /78 blev förlusten ca10 milj. kr. när vissa kosinader, som belaslat telegraf-grenen men hänför siglill andra rörelsegrenar, boritagils. För budgeiårel 1979/80, näromorganisationen ger full effekt, beräknas förlusten ha sjunkit till ca 5 milj.kr./år. Telexrörelsen har allt sedanintroduktionen haft en gynnsam utveckling med en högutvecklingstakt. har dock en viss stagnation märkts på grund avatl tjänsten inle svarar mol dagens kommunikationskrav. Ökningen av anlalettelexanslulningar var i genomsnitt . Under1970-lalel har moisvarande ökning varii . Under budgeiårel 1979/80beräknas nello ca I 000 nya lelexapparaler bli inkopplade. Telexlrafik kan idaguiväxlas med nära 1000000 abonnenter i ca 190 länder i samtliga världsdelar.Telexskriv-ningar kan kopplas automatiskt lill ell 80-tal länder inom och utomEuropa. kommer den andra helelektroniskatelexsiationen i nätet att Prop.1978/79:100 Bilaga 9 189 tas i drift i Göleborg. Den första togs i drifti . Stationen i kommer all vara huvudstalion förlelexabonnenler i . Den kommer all bli en kombinerad slaiion förlokal-, nalionell och internalionell Irafik. De helelekironiskalelexslaiionerna erbjuder betydligt bättre drift- och underhållsfunktioner äntidigare sialionslyp och är dessutom mindre utrymmeskrävande. Med den nyatelexsiationen blir del möjligi all erbjuda lelexabonnenlerna i helaVäslsverige ell antal nya Ijänsler. Tjäns-leina omfallar bl. a kortnummer,specificerad debitering, hänvisning och automalisk gi uppskrivning lill svenskaoch uiländska abonnenter. Dalakommunikalionsrörelsens uppgift är bl. a. alt utveckla da-laöverföringsljänsien medhänsyn lill marknadens behov ochönskemål samt alt tillhandahälla bra och lillföriilligadalakommunikationslänkar. Målsättningen är också alt dalaöverföringsljänslenulvecklas med hänsyn lagen lill den inlernalionella uivecklingen pä områdei.Televerket lillhandahåller på abonnemangsbasis dalaöverföringsijänsierbestående av modemer och förbindelser dels i det allmänna telefonnälel, delspå förhyrda ledningar. Terminalulrusiningar för sändning och mottagning av dalaanskaffas av abonnenterna själva. Under budgeiårel 1978/79 påbörjades uppbyggnadenav del allmänna datanätet genom installation av en dalaväxel i Stockholm.Sommaren 1980 beräknas ca 2 300 abonnenter vara anslutna till datanätet. Delallmänna dalanälet kommer all erbjuda elt anlal hiuills ej tillgängligatjänster som både tillgodoser krav från användarna och ger rationellare driftoch underhåll än vad som är möjligt genom lelefonnälet. Dessutom är kravet påtillförliiligi skydd mot obehörig åtkomst av data väl tillgodosett. Ungefärhälften av del totala anlalet dataabonnemang beräknas vara anslutna lill delallmänna datanätet i miiten av . Allmänna lelefonnälet kanäven användas för informaiion från daiorbaserade informaiionscenlraler lillTV-apparater med särskild ansluinings-ulruslning, data-TV. Syslem av denna typförekommer i olika ulvecklings-sladier i ell flertal västeuropeiska länder.Televerket kommer under innevarande budgetär att starta provverksamhet i litenskala. räknar verkel med atl ha lillräckliga ekonomiska och tekniskaerfarenheier av provet. Dala-TV-syslem kan komma all introduceras både inom kontors-och hushållssekiorn. En introduktion hos hushållen har bl. a. vissakulturpoliliska aspekter. Dessa och andra frågor studeras av utredningen om dennya informationsleknologin som tillsattes av regeringen . Larmdivisionen har hand om leleverkelslarmverksamhel och omfallar en cenlral larmavdelning i samtlarmkontor vid samtliga lelekontorsorler. Larmdivisionen strävarefter atl kunna erbjuda sina kunder allt från lokala larmanläggningar ochöverföringsulrustningar till mottagnings-ulrusiningar, larmcentraler ochåtgärdsprogram. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 190 konkurrens med företag på den privata marknaden,leleverkels speciella fördel i konkurrensen är dess tekniskl kunniga personaloch en organisalion som läcker hela landei. Televerkeilillhandahåller så goll som all radiokommunikations-utrustning till svenska fartyg, mestadelsgenom uthyrning.