prop · G203145 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/ 78:42redovisades vidare den tillförsel av olika lekovaror som i en krissituationbör kunna ske genom produktion eller från beredskapslager, dvs. efterhänsynstagande lill möjlig krisimpori och minskning av näringslivets lager. ÖEFrapporterar regelbundet lill regeringen hur befinllig produktionskapacitetförhåller sig lill behoven. Statsmakternahar lidigare inle sett några skäl all uttala på vilken nivå den löpandeproduktionen eller prodtiktionskapacieteten på tekoområdet behöverupprätthållas. Frånindtistiipolitiska utgångspunkter finns inte anledning all sträva efter detlaslag av mål. Eftersom industripolitiken syftur till au bl. a. främjautvecklingen av livskraftiga företag är det snarare etl industripolitiskt målall stimulera en viss rörlighet från slagnerande sektorer till sektorer medbättre konkurrensförutsättningar. Tekoindustrinär till slor del koncentrerad till vissa begränsade delar av landet. All avregionalpolitiska skäl upprätthålla sysselsällningen i en hel bransch på enviss nivå strider dock enligt min mening mot grundläggande principer för vårsamhällsekonomi. Syftel med de omfattande arbelsmarknadspolitiska ålgärder somhar riktats mol tekoindustrin har i första hand varit all minska takten ibranschens omslällning och på så säll förbätlra möjlighelerna att med övrigaarbetsmarknadspoliliska insalser underiätla omställningen för den berördapersonalen. Denfaktor som enligl min mening kan motivera etl bibehållande av den levandeproduktionen på en viss nivå är hänsynen lill försöijningsberedska-pen. Det ärav central betydelse att produktionskapacitet som är oundgänglig i enkrissituation inle spolieras. I det uttalande som gjorde i december1978 beträffande en långsiktig plan på lekoområdel och vilket jag redogjort föri del föregående, hänvisas också lill försörjningsberedskapen som ell moliv förall ange nivåer för produkiionen. Nivåerför löpande produktion möjliggör även en uppdelning av lekoinduslrin idelbranscher som är kriiiska från försörjningsberedskapssynpunki och i sådanaför vilka deila inle är fallel. Härigenom kan klara gränser dras Prop.1978/79:145 25 mellanålgärder som vidlus uv Ibrsöriningsbcredskupsskul och undru åtgärder. Enliglmin mening bör dessulom nivåer ge en bällre grund för planeringen inomlekoinduslrin. Molbakgrund av vad jag här har anfört förordar jug all nivåer unges för denlevande produklion som svarur moi försörjningsbercdskupsbchoven. Nivåerna börberäknas med ulgångspunkt i bl. u. den produkiionskupucitet som erfordras viden krisimport vurs kvuniiiel molsvurur ungefär en Ijärdedel uv den åriigaimporten . Med ulgängspunkl härifrån kommer jag i delföljande all lämna förslug lill nivåer inom oliku delur av lekosektorn. Enligtmin mening kan en enhetlig nivå inte anges för sumlligu delbrunschcr. Istället måste nivåerna beräknas för vurje delbrunsch efter en unulys u v debehov som föreligger från försörjningsberedskapssynpunki. Nivåernu kommer i detföljande all uttryckas som den produklion som bör kunnu åsiadkommus under entreårig krissiiuation. Försörjningsberedskupenkan tillgodoses genom ullernuiivu metoder, vilket måste beuktus vid angivundelav nivåer för den levande produkiionen. Sådana metoder är beredskapslagring ochåtgärder för ull upprällhållu en produkiionskapacitet i malpåse eller enlevande produklion. Vilka meioder som skull väljas beror på delförsörjningsberedskupsmässigu värdel uv oliku aliernaiiv saml koslnaderna fördessa. En förändring uv koslnudsrelutionen leder bl. a. lill att omfattningenuv den levunde produktion som bör upprätthållas, förändras. Även produktiviietsförändringuri industrin påverkar detta behov liksom den tekniska ulvecklingen. De nivåerför behövlig produklion som anges blir därmed lill sin karaklär någol vaga. 1samband med näsia tolalförsvarsbeslut bör målen lör försörjningsberedskapenpå lekoområdel och även nivåerna för den levande produkiionen bli föremål föromprövning. Om det skulle inträffa påtagliga förändringar avkostnadsrelationerna mellun oliku meioder för atl iryggaförsörjningsberedskapen bördetta medföra en omprövning uv nivåernu redundessförinnan. Nivåernaför den löpande produkiionen utgör en av utgångspunkterna för en övergripandeplan för tekoindustrin. Av en sådan plan bör enligt min mening vidare framgåvilka arbeismurknuds- och indusiripolilisku instrument som bör komma lillanvändning samt vilka ålgärder som vid behov bör vidtas för au anpassaproduktionskapaciieien lill det försörjningsberedskaps-politiska behovet. Jagförordar att den övergripande plun lör lekoinduslrin som bör övervägas skulluvse de tre budgetåren 1979/80-1981/82. Härigenom kommer ett beslut om nästaplaneringsperiod för lekoinduslrin uu kunnu kopplus ihop med nästuloiulförsvursbeslut , vilket är ungelugei med hänsyn lillförsörjningsberedskupcns ulli siörre roll i den slailigu lekopoliiiken. Jagvill i dellu sammanhang understryka utt pluneringen för försörjnings- 1978/79:145 26 bercdskupenpå lekoområdel ulgör en del uv den löpuntlc pluncringsvcrk-sumhei som pä kortoch lång sikt bedrivs inom del ekonomiska lörsvarci. En samordnad planeringuren nödvändig lörutsäuning (or uu väl undcrb\ggda uvvägningar skull kunnugörus mellun åtgärder för lörsörjningsbercdskupcn på olika områden. Molbukgrund UV den bedömning som hur gjorts om Ibrlsull nedgång inom lekoinduslrinom sumhällcts nuvurunde slöd minskus eller avbryts suml ungelägenheten uv uu deoliku samhullspolilisku målen jiu lekoområdel kan uppnås, förordar jug eftersamråd med chelernu för urbclsmurknuds- och industridepurtemenien allhundlingsberedskup skull finnus för ull sullu in kruftfullu ålgärder förbrunschen som pluncn omfuiiur. Planeringsperioden t. o.m. budgelårel 1981/82 bör ses som cli unpassnings-skede lill en struktur ochomfullning hos lekoinduslrin som lill inie oväsentlig del bestäms uv de kravsom försörjningsberedskapen ställer. De ålgärder som bör vidlas är emellertiduv såväl försörjningsberedskups- som urbeismarknuds- och indusiripolilisknatur. Jug redovisur hur i korthel dessu ålgärder. Jug och chelernu lörurbelsmurknuds- och industridepurtemenien återkommer i dei löljunde härtill. äldresiödel som uv arbelsmarknadspolitiska skäl infördes den 1 juli 1977ur till sin kuruklur ell lillfälligi slöd. Av skäl som chefen förurbetsmarknadsdepertementei kommer ull redovisa senure bör emellerlidäldresiödel finnas kvar . Slödet bör ulgå på nuvurundenivå under budgelårel 1979/80. Omfuttningen uv stödet under återstoden avplaneringsperioden laruvgörus av ulvecklingen på urbetsmurknuden. Beroendepå produktionskupuciieiens ulveckling kun försörjningsbcred-skapspolitiskaåtgärder behövu sällas in . Sålunda bör s.k.försörjningsberedskapslån unvändas för ull ersäiiu föreiug lör upprätthållandeuv lörsörjningsbercdskupsviktig produkiionsku-puciiei. Lånen bör ulgå fördelbranscher som hur nått en nivå som är krilisk frånförsörjningsberedskapssynpunki och inom delbrunschernu generelli, på ell sådunisuil ult snedvridning av konkurrcnslörhållundenu inle uppslår. Lånen bör dock ivissa fall kunna ulgå innan en lörsörjningsberedskupsmäs-sigl krilisk nivå hurnåtts, då så ur motiverut uv urbelsmurknuds- och regionulpoliiiska skäl. Kredilstödföreslås kunnu utgå som tidigure for invesieringur i maskiner och byggnuder vidföreiug som är uv särskild beiydelse från försörjningsberedskupssynpunki. Indusiripolitiskaåtgärder for lekoinduslrin i syfte all främja en unpussning lill den struktursom medför den busiu konkurrcnskrufien inleddes medexporilVumjunde åtgärder och uibildningsslöd. Ålgärdernu hur successivtbredduis under l97U-iulci och omfuiiur f. n. även konsulibidrug. ruiionuliscringslun och slöd lill murknudslörings-åigurderpåhemmumurknudcn. Ålgärderna ur lidsbcgrunsudc och löper enligt Prop.1978/79:145 27 siuismuktcrnusbeslut i. o. ni. Enliglden övcrgripuntle plun för lekoinduslrin som jug föreslår kunprodukiionskupucileten på lekoområdel kommu uti minsku i muiilig tukt varvidinom sloru delur uv brunschen produktionen först mol sluici uvpluneringsperioden kun kommu ull niirmu sig de nivucr som erfordras uvlörsörjningsbcredskupsskul. Molbukgrund uv hiltillsvurunde utveckling inom tekoindustrin är del framförulllungelägel all sloru unslrängningur görs för ull skupu lörutsuti-ningur förIbrtsull konkurrenskruft inom ulvccklingsburu delur uv brunschen. Det är avmånga skäl önskvärt all försörjningsberedskapen i så slor uisiräckning sommöjligl lillgodoses genom livskraftiga lekoförelag. Härigenom begränsasbehovel av försörjningsberedskapsåtgärder. Chefen för industridepartementetkommer senure denna dag atl förordu alt vid genomförandet av deindusiripolitiska åtgärderna -med bibehållen huvudinriktning att främja denlångsiktiga konkurrenskraften inom tekoindustrin - ökad hänsyn las till au denproduktion som uv försörjningsberedskapsskäl bör fortsätta på lång sikt sker iså effektiva former som möjligt. Jagvill i detla sammanhang framhålla atl vidtagna ekonomisk-politiska ålgärder,som t. ex. devulveringarnu. utträdet ur den s. k. vulutuormen suml bortlugundeiuv urbelsgivureuvgiften, hur inneburit en förstärkning uv tekoindusirinskonkurrenskruft. Chefenför industridepuriemeniei kommer senure dennu dug uu förorda ull deindusiripolilisku ålgärdernu för lekoinduslrin förlängs under ire ur fr. o. m.budgelårel 1979/80. Deslulligu ålgärdernu på tekoområdet administreras C. n. i första hund uv ÖEF.AMS och SIND. Vidure har tekodeleguiionen ell ullmänl samordnings-ochbevakningsunsvur. Underplaneringsperioden t. o. m. budgelärel 1981/82 ärdel väseniligi ultupprällhållu en väl fungerunde pluneringsverksumhei på lekoområdel så ulteffekiivu åtgärder skull kunnu vidlas om och när problem uppslår vad gällerförsörjningsberedskapen. Regeringenbör vid årligu konirollsiuiioner prövu vilku ålgärder som krävs för alltillgodose försörjningsberedskapen. 2.5.2Behov av löpande produktion inom olika delbranscher Förtekoindustrins olika delbranscher eller produktionsområden tas i del följande,med undanlag för främsi lillverkning av lexiilfibrer, slällning till hur storlevande produktion som bör upprätthållas uv försörjningsberedskapsskäl. Jaghar härvid i huvudsak utgått från det behov som ungens i prop. 1977/ 78:42. Jagförordar enicllcrlid uu i frugu om behovel av teknisk lexiil de justeringargörs som föreslås uv ÖEF i rupporien den 6 februuri 1979. Deitu innebär altbehovel av dessa lekovuror bör bestämmas med utgångspunkt i Prop.1978/79:145 28 målom kortare uthållighet än som gäller för lekovuror i övrigl. Vidminu överväganden har jag som tidigare nämnts förutsutiuli importen i enireårig krissituuiion kan uppgå lill en kvantitet som molsvurar ungefär enfjärdedel av den åriiga importen , dvs. samma bas somförutsattes i prop. 1977/78:42. Isamband med diskussionen av försörjningsberedskupslägei på olika varuområdenberörs vidare i förekommande fall vilku alternativ till upprätthållande av enlevande produklion som kun länkas för alt tillgodose försörjningsberedskapen. Tex1 i 1 fi bre r Somjag redan har nämnl finns eu avial mellan ÖEF och som tryggarförsörjningsberedskapen i fråga om viskosfibrer t. o. m. . Mol bakgrundav den utbyggnad som med hjälp av avskrivningslån sker av företagetsproduktionskapacitet i fråga om s. k. modalfibrer, som aren förädlad form avviskosfiber, bedömer jag atl del kommer all finnas entillräckligt stor produktionskapacitet inom landet i fråga om både fibrer avull- och av boniullsiyp. Molbakgrund av all kapaciieien totalt sett är mer än tillräcklig samt all deltaförhållande konmier alt gälla fram t. o. ni. , ser jag inget skäl allförorda en nivå för den löpande produktionen på delta område. Behovetav tillförsel av bomullsgarn från inhemsk produktion och beredskapslagringunder en treårig krissituation har närmare redovisats i prop. 1977/78:42. Medden justering som föranleds av vad jag har anfört i fråga om behovet av teknisktextil uppgår behovel lill ca . Idet föregående har jag redogjort förde avial som ingicks mellanslaten och de svenska bomullsföreiagen. Genom dessa avtal kommer produkiionenall i alll väsentligt koncentreras lill två företag, nämligen och . Produktionskapaciieien hos dessa företag kanvid /1979 beräknas medge en produktion av ca under entreårig kris. ÖEF:s tieredskapslager av fina bomulls-trikågarner, som det inteär lillverkningstekniskl lämpligt au i en krissituation framställa inomlandet, uppgår lill ca . Möjliga tillgångar i form avprodukiionskapacitet och beredskapslager överstiger således någol det angivnabehovel. Med hänsyn till de brisler i försörjningsberedskapen som föreligger ifråga om garn av ändlösa syntetiska och regenererade fibrer bör sirävan enliglmin mening vara alt upprätthålla en produktionskapacitet som motsvararstorleksordningen 20 000-22 000 lon. och löper ul . Jagräknar med au produktionskapaciieien hos företagen i 1978/79:145 29 huvudsakskull varu olörändrud frum lill dennu lidpunkl. Erfurcnhcternu uv aviulen ärenligt min mening godu. Avtalen innehåller bestämmelser om möjlighet lillförlängning uv avtalen med . Del bör ankomma på ÖEF ull senare inkommamed förslug till hur försörjningsberedskupen i frugu om bomullsgarn börtillgodo.ses under den uicrslucnde delen uv pluneringsperioden, dvs. tillutgången uv budgelårel 1981/82. Hiuills hur bomullsuviulcnmed genonisniiiligu kosinuder om cu 29 milj. kr. ställt sig billigare änuliernalivct bcrcdskupslugring. Kostnudernu för en beredskapslagringmotsvarande helu produktionsbehovet kan beruknus uppgå lill storleksordningen40-50 milj. kr. Det bör undersökus huruvida en kombination av löpandeproduklion och beredskapslugring ställer sig billigure än något av de renodladeulternativen. Kurd-och k a m g a r n EnliglSIND:s prognos 1978 bedöms produktionen av kam- och kurdgarn t. o. m. år 1981upprätthållas på ungefär nuvurude nivå om äldrestödet inte minskus. Omäldresiödel skulle avskuffus i och med ulgången av bedöms produktionenminska med omkring 30 "n under summu period. Tillförselbehovet av kard-och kamgarn från inhemsk produklion samt beredskapslager under en treårig kriskan med ledning av prop. 1977/78:42 saml uppgifterna i ÖEF:s rapport i februari1979 beräknas uppgå till ca . Möjlig produktion uppgick årsskiftet1978/79 till ca 28 500 lon. En viss överkapacitet föreligger således. Medhänsyn till bristernu i fråga om gurn av ändlösa syntetiska och regenereradefibrer bör sirävan vura all upprätthålla en produktionskapacitet motsvarandestorleksordningen 25 000-27 000 lon. Till skillnad frånbomullsindustrin uigörs kard- och kumgarnsbrunschen av många mindre företag.Flera av dessa företag hur f. n. ekonomiska svårigheter. Ett förelag, StiglexAB, uppbär för ett slatligl Slöd uppgående lill högst2,5 milj. kr./år. Dessulom har två andru företag fållförsörjningsberedskapslån för upprätthållunde av produktionskapacitet. Det kan dock konstaterasatt försörjningsberedskapssiiuaiionen f n. är tillfredsställande. På bomullsspinningsområdethar sken en omfattande modernisering avproduktionsutrustningen genom att övergång i stor utsträckning har skett frånring- lill s. k. rotorspinning. Investeringarna, som möjliggjorts genomavskrivningslån från ÖEF, har medföri en väsentlig produktivitetsökning.Motsvarande invesieringar har endast skett i lilen omfattning inomkard- och kamgurnsspinningsområdena. Prop.1978/79:145 30 Gurn UV ändlösu syn let is ku och regcnererudc fibrer I fredstid används gurn uv ändlösu syntetisku fibrer istor onifaiining lör bekludnudsänduniul inom friinisi trikåindustrin. Gurn avändlösu rcgeiiere-rude fibrer används bl.u. lör frumslullning av Ibdcrvuv.Vurken garn uv ändlösu syntetiska eller rcgenererude fibrer lillverkus inomlandet. Viss malpåsehållning av maskinutrustning för frumslullning av cordgarn(för tillverkning av bildäck) förekommer emellertid hos . I en krissituation pluneras trikåindustrins behovlillgodoses genom en övergång lill användning uv svcnskspunnu ull- ochbomullsgurner. .\vcn om hiinsyn lus till viss krisimpori måste emellertid enbeiydunde bcrcdskupslugring ske UV ändlösu synietgurner för ult behoven skullkunnu lillgodoses. Härtill bidrar all irikåindustrin i stor utsträckning avmaskinieknisku skäl inte kan ställa om från unviindning under normulu fbrhållundenuv fina ändlösu synietgurner lill i en krissituuiion grövre svensktillverkatgurn. F. n. beredskapslugrur ÖEF ca gurn uv ändlösasynlelisku fibrer. Årskosinuden för dellu luger uppgår lill ca 3 milj. kr. Väv (egentlig väv och trikåväv) S. k. egentlig väv för beklädnudsändamål framställs inombomulls -och ylleindustrin samt inom fodervävsindustrin. I en krissituation kanbekläd-nadsväv tillverkas i vävstolar som normall används för framställning uvannan slags väv. Trikåväv stickas eller virkas i maskiner som har mindreomställburhei än vävstolar. I sin Ulredning har SIND inie gjort någon bedömning uvproduktionsutvecklingen i fråga om egentlig väv men bedömeratt produkiionen uvirikåväv kommer att vara i stort sell oförändrad i. o. m. . Försörjningslägel i frågu om väv framgår av följandetabell. Behov av produktion och beredskapslagring samt möjligproduktion under en treårig kris (kapacitelsläget , milj. m") Varuområde Behov Möjlig produklion Egenilig viiv 134 140 Del bör frumhållus uu den inhemska produkiionskapucitetenifråga om irikåväv egentligen medger en produklion uv 270 milj. ni- under treur. Enligl ÖEF kun dock endust 90 milj. nr' ses som en tillgång eftersomirikåniuski-nerna för sin produklion ur i hög grud beroende av lunnuimporierude synieigarner. Prop.1978/79:145 31 Jugkun i Slort slullu mig bukom ÖEF:s bedönming om produkiionskupu-ciielenbeirälfunde irikåväv. Jug vill dock sumiidigl Irunihulla beiyilelsen uv ull ÖEFprövar möjligheten all ulnyiiju merän 1/3 uv irikuvuvskupuciioien i en kris.Med hiinsyn lill kupucilens storlek hur iiven mindre iindriiigur uvuniugunilcnu slor betytlclsc lÖr den loiulu betlöniningen. ÖEF bör senureliininu förslug oni liimplig uvviigning mellun u enu sidun utgiirtlcr somsyfiur lill utt upprällhållu produklion uv egcnilig viiv och u undru sidunberedskapslugring UV lunna synieigurncr i syfie ult bättre kunna ulnyiiju densloru produkiionskupucileten i frågu om trikåväv eller undru liinkburuulicrnuiiv. I uvvukian på dennu ulredning bör produkiionskupueiielen i frugu omcgeniliu väv kunnu medge en produklion under en treårig kris av istorleksordningen 130-135 milj. m. Tillverkareuv egentlig väv hur i vissu full erhållit uvskrivningslån frun förunskuffning uv moderna vuvsiolur. Dellu har i första hund gälltbomullsindustrin. Även irikuvävstillverkure hur erhållit uvskrivningslån då delvarit fråga om maskiner som i cu krisluge kun unväntlus för frumsiiillning avbekliidnudsväv. Enliglmin mening är det ungeliigei ull strävan även i Ibrtsiitiningen skull vura Ultstimulera lill produktiviieishöjunde in\esleringur inom vävnudsin-dusirin. Vävningär en tekniskt komplicerad tillverkningsprocess. Med hänsyn härtill unserjagall en inriktning på malpåseulternaiivei f n. inte är realisliskl, uiöver vadsom redan förulsiitls i fråga om skiftgångsökningen i en kris. Avkostnadsskäl är beredskapslugring uv viiv i stor skulu inle heller en liimpligmetod atl klara beredskapen. Som eu exempel kun nämnas all den årliga kostnadenför elt beredskapsluger som skulle liicka helu produktionsbehovet lorde uppgåtill . Del bör undersökas huruvida en konibinulion uvlöpande produklion och beredskapslugring Släller sig billigure än något uv derenodlude uliernutiven. Jaghar i del föregående behundlut försörjningsberedskapen i fråga omgrundtexiilier. På delta område har produkiionskupucileten inom flerudelbrunschcr sjunkit lill en nivå som i stort motsvarar vud som erfordras frånförsörjningsberedskapssynpunki. Jagövergår nu till utt behundla försörjningen med olika slag av kläder, d. v. s.produkter som frumställs inom konfektions- och trikåindustrierna. Jagförordar au en sådun löpunde produklion av kläder bör tryggas som svarar molbehovel av produkiionskapacitet under en ireårig krissiiuation vid enkrisimpori uv ungefär en Ijärdedel uv den årligu importen under åren 1974-1976.Storleken UV dennu löpunde produklion frumgår uv löljunde tubeli liksom denproduklion som ur möjlig med befintlig produkiionskupucitet vid årsskiftet1978-1979. Prop.1978/79:145 32 Vuruindelningen har uiföris så all uv ÖEF anvunduvarugrupper i rapporterna och februuri 1979 hur anpussuts tillSIND:s brunschbegrepp. Summanförandei i grupperna tyngre konfektion suml läiturekonfektion och underkläder hur vidare gjorts med hänsynsiugande lill atlbehoven i en krissiiuation kun tillgodoses inom vissu gränser med fiera olikuslag uv kliider suml möjlighelerna ult i en krissituation ställa omproduktionsapparaten. Sanmian förandet i dessu grupper innebiir ull enjämförelse mellun behov av produktion och möjlig produklion i termer avproduktionsvolym blir mer rättvisande än en kvanliialiv jämförelse. I följandelubell redovisas därför för grupperna lyngre konfektion suml lättare konfektionoch underkläder även ell index för produktionsvolym. Rehov av produktion och beredskapslagring samt möjligproduktion under en Ireårig kris. (Överroekar, kappor (inkl. skinnkliider), kavajer,dräkljackor, jackor, liickjackor. arbels-och skytldskliider, byxor samt kjolar) - Kvanliiet(milj. st./par) 404 47,5 - Index lörproduktionsvolym 80-83 100 Läilare konjeklion och underkläder (Kliinniiigar,skjortor, blusar, tröjor, underkläder) - Kvanliiel(milj. st./par) 88-95 103,5 - Index lörproduktionsvolym 80-83 100 Siriimpor (kvanliiel milj. par) 83-85 85,0 5/«»w/)6i'.vo/-(kvantitet milj. par) 70-75 85,0 Som framgår av labellen kan den möjliga produkiionen isamtliga fall beräknas uppgå till eller överstiga det beräknade behovet undertreårsperioden. Med utgångspunkt i SIND:s prognos förproduktionsutvecklingen har i del föregående behov avproduklion och beredskapslagring ställts mot den bedömda ulvecklingen avproduktionskapaciteten . SIND:s prognoser innebär för stora delar avkonfektionsinduslrin alt en förändring i utvecklingen jämfört med den närmastbakomliggande periodens snabba nedgång förulsälls inlräffa fr. o. m. medytteriigare minskad nedgångslakt . Från förelagens och de anställdas organisationer harframförts all SIND:s prognoser är alltför optimistiska. Vissa förhållanden, bl.a. en stärkt konkur- 1978/79:145 33 lenskruftlör svensk ickoinduslri som följd uv gciiomlördu tlclvulveringur, slopudcurbcisgivuruvgiftcr och en diimpning uv inlluiionsiukien liksom elTckicr uv enullman konjunkuiruppgung, styrker tlock iroviirdigheien i den bedömning somSIND hur gjorl. De oliku tecken pu en viss viindiiing uppåt uiulerden senaslcliden inom tekoindustrin, .som jug liiligure hur retlovi.sui, lulur också idennu riklning. Dellu slrider inte mot lörestiillningcn om en Ibrtsullkrympning uv tekoindustrin pu lång siki. I suniniunhungei kun niininus ulliiven den senaste lungiitlsutrediiingen unger en löriinilring uv ickoindusirinsutveckling i positiv riklning under tic niiniiusic uren jiinilort med dentidigure utvecklingen. Vudsom här hur unIÖrls visur enligt min mening ull SIND:s prognoser i siora draglorde ge en realistisk bild uv pnHiukiionsvolyniens och produktionskapuciletensulveckling t. o. ni. EnliglSIND:s bedömning har storleken av äldresiödel och moisvurundc stödformer storbetydelse för produktionsutvecklingen under uren 1979-1981. Chefenförurbetsmurknadsdepuricnicniei kommer senure idug ult förorda ull äldreslödkommer att utgå t. o. ni. Med hänsyn härtill bedömerjug att produkiionskupueiielen riskerur ult gå ned under en kritisk nivå endasidå det gäller strumpor. Under förui.säiining uv ull ulvecklingen inte blir mernegativ iin \ud SIND hur bedömt lorde produktionskapaciteten i övrigl lill enbörjan vuru merän lillriicklig och försi moi sluiei av planeringsperiodenriskera ull närmu sig den nivå som erfoulrus frånförsörjningsberedskapssynpunki. Risken för en mer negativutveckling måste dock givetvis beuktus. Jug kommer därför i det följunde anförorda au treåriga prognoser Ibrilöpunde görs beträffundeproduktionskupuciieiens ulveckling.