prop · G20325 · 1978-12-31 00:00:00 — av Svenska skeppshypotekskassanoch till 36 milj. kr. av Skeppsfartens sekundärlånekassa. Krediten harberäknats med hänsyn till behovet . För tiden efter år1979 redovisades inte någon beräkning. När nu ett antal amorteringsanstånd harbeviljats är det möjligt att göra en sådan beräkning. Det tidigare beslutadebeloppet 139 milj. kr. för båda kassorna är till fyllest. Eftersom återbetalningstidenför amorteringsanstånden ännu inte är fastlagd bör den rörliga krediten fådisponeras t. v. Med hänvisning till det anfördahemställer jag att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anförtrörande dispositionen av Svenska och Skeppsfartenssekundärlånekassas röriiga kredit i . [3] Norrlandsfondens verksamhet. StiftelsenNorrlandsfonden har till uppgift att främja näringslivets utveckling iNorrland. Fonden skall särskilt verka för utveckling och differentiering av dennorriändska företagsamheten genom att, med beaktande av den regionalpolitiskaplaneringen, stödja etablering och utbyggnad av dels manufaktureringsindustrigrundad på 1978/79:25 103 norrländska råvaror, dels sådan industriell produktions-och serviceverksamhet i övrigt, som är stödberättigad enligt normerna för detstadiga lokaliseringsstödet. Fonden skall även ta initiativ till och stödjautredningar och inventeringar som bedöms vara av betydelse för det norrländskanäringslivet samt främja samordning av regional industriell service i Norrland.Vidare skall fonden ta initiativ till och stödja sådant forsknings- ochutvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norriändska råvarutillgångareller som på annat sätt är av betydelse för det norrländska näringslivet. Statsmakterna har beslutat att Norrlandsfonden under åren1977 och 1978 skall fortsätta sin verksamhet i stort enligt tidigare riktlinjer(prop. 1975/76:200, NU 1976/77:7, rskr 1976/77:50). F.n. görs inom industridepartementeten utvärdering av fondens verksamhet. I avvaktan på resultatet avutvärderingen bör Norrlandsfonden fortsätta sin verksamhet t. v. under år 1979enligt nuvarande riktlinjer. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anförtbeträffande Norrlandsfondens verksamhet. [4] B 20. Täckande av förluster vid lånegarantier tillskogsindustrin. Utvecklingen för den svenska skogsindustrin har under senare årkännetecknats av bl. a. en starkt negativ resultatutveckling med åtföljandeakuta likviditetsproblem för flera företag. I syfte att underlätta upplåningför att stärka likviditeten hos företag eller koncerner som bedriver i huvudsakskogsindustrien verksamhet beslöt att bemyndiga regeringenatt ikläda staten garantier för lån till skogsindustrin medsammanlagt högst 900 milj. kr. 1977/78:123, 1977/ 78:74, rskr1977/78: 360). Vid utgången av oktober månad 1978hade ansökningar om kreditgarantier om totalt . inkommit tillregeringen, varav 303 mUj. har en förbättring avmarknadsförhållandena skett för flera av de större produktgrupperna. Leverans-och prisökningar kan noteras och kapacitetsutnyttjandet har ökat. Dennautveckling innebär att såväl lönsamheten som likviditeten i företagen nusuccessivt förbättras. Trots att utvecklingen nu visarklart positiva inslag kvarstår emellertid finansiella problem i flera företag.Jag bedömer utvecklingen för den närmaste framtiden sä, att fortsatt upplåningkan bli nödvändig för flera skogsindustriföretag för att en tillfredsställandelikviditet skall kunna upprätthållas. Statliga garantier för upplåning isyfte att förstärka likviditeten bör därför kunna beviljas även under år 1979på samma villkor som gäller . Den totala garanfiramen beräknar jag till oförändrat 900milj. 1978/79:25 104 redan beviljade garantier. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att bemyndiga regeringen att underår 1979 ikläda staten garanti för län till skogsindustrin i enlighet med vadjag har förordat. [5] B 21. Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB . Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för /79. beslutade (prop. 1977/78:155, NU 1977/78: 73, rskr 1977/78: 379) om åtgärder för att gesvenska företag ökade möjligheter att konkurrera på i huvudsak samma villkorsom andra länders företag i fråga om krediter vid export. a. fick AB SvenskExportkredit (SEK) ökade möjligheter att på internationellt konkurrenskraftigavillkor refinansiera exportkrediter. Genom förordningen (1978:404) omexportkreditfinansiering med statligt stöd, m.m. har SEK bemyndigats att prövafrågan om exportkredit med statligt stöd. Härigenom har möjligheter öppnats förSEK att vid sidan av den ordinarie utlåningsverksamheten ställa kredit isvenska kronor och utländsk valuta fill fast statsstödd ränta fill förfogandeför refinansiering av exportkrediter. Bolaget kan på begäran utfästa sig attlämna kredit med statligt stöd. Villkoren för krediterna skall stå iöverensstämmelse med den mellan träffade överenskommelsen omriktlinjer för begränsning av statligt stöd vid exportkreditgivningen somSverige har biträtt, den s. k. consensusöverenskommelsen, och med ullämpningenav överenskommelsen. Exportkredit med statligt stöd fårlämnas för försäljning av vara eller tjänst, dock inte nybyggt fartyg ellersjöfartstjänst, om försäljningsavtalet fömtsätter att kredit lämnas på minst300000 kr. och krediten har en löptid av samt om försäljningen medavseende på varuslag samt kreditfider och övriga betalningsvillkor är sådanaatt exportkreditgaranti kan lämnas enligt förordningen (1974: 60) omexportkreditgaranti. Syftet med reformen är att öka desvenska exportörernas möjligheter att lämna konkurrenskraftiga kreditvillkor isamband med medel- och långfristiga exportkrediter. En förutsättning förkredit är att konkurrerande utländska företag på grund av utländskt kreditstödkan antas erbjuda särskilt förmänliga kreditvillkor. Enligt beslutfår SEK inom en ram av 10000 milj. kr. lämna exportkrediter eller utfästelserdärom från t.o.m . Löften om statsstödd kreditavräknas mot den beslutade ramen . Utöver de villkor som gäller enligtden s. k. consensusöverenskommelsen skall SEK ha möjlighet att betinga sigsärskild ersättning, en s. k. kostnadsmarginal, på f n. Därfillkommer att krediter i svenska kronor skall lämnas med ett visst pålägg Prop.1978/79:25 105 utöver den lägsta ränta som anges iconsensusöverenskommelsen. Storie-ken av pålägget fastställs av regeringen ochär f n. Vidare skall en viss löftesprovision utgå. Regeringen har träffat avtal med debanker som tillsammans med staten äger SEK om ett tillägg till det tidigareträffade konsortialavtalet om SEK:s verksamhet. Vidare har avtal träffatsmellan regeringen och SEK om bl. a. de ekonomiska förpliktelserna avseendekostnadstäckning för den statsstödda kreditgivningen. SEK har att inkomma med framställning om kostnadstäckningför räntedifferenser och eventuella realiserade kursförluster till regeringenårsvis i efterskott. Jag anmälde i prop. 1977/78: 155 att jag avsåg attåterkomma til! anslagsfrågorna i samband med tilläggsbudget för budgetåret1978/79. Det är f.n. mycket svårt att bedöma de kostnadsmässiga konsekvensernaav reformen för innevarande budgetår. Utlåningsvolymen och upplåningsbehovetär ännu blygsamma. Kostnaderna kan enligt min bedömning komma att bli störrenär ett stort antal krediter är utelöpande. Jag förordar att ett förslagsanslagav 5 milj. kr. förs upp på statsbudgeten för / 79 för att täckaSEK:s kostnader enligt vad jag just har angett. Bolaget har åtagit sig attfortlöpande redovisa utfallet av kreditgivningen till regeringen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett förslagsanslag av . [6] B 22. Kostnader för viss kreditgivning hos SverigesInvesteringsbank Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget istatsbudgeten för /79. har bemyndigat regeringen(prop. 1977/78:155, NU 1977/ 78:73, rskr 1977/78:379) att i anslutning tillkreditgivning som bedriver ikläda statenekonomiska förpliktelser avseende viss kostnadstäckning för krediter, somlämnas svenskt företag för försäljning inom landet. Beslutet innebär attInvesteringsbanken kan få möjlighet att, under speciella omständigheter, lämnakrediter med statligt stöd för att finansiera svenskt företags försäljning inomlandet då konkurrens från uUändskt företag med utländskt kreditstöd klart kanpåvisas. Det förutsätts att det utländska företaget på grund av det utländskakreditstödet erbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. 1977/78: 155underströk jag att möjligheten till statsstödd kredit för försäljning inomlandet bör utnyttjas ytterst restriktivt. I första hand bör öppnandet av enkreditfacilitet i banken pä kommersiella villkor prövas. För att statsstödskall utgå krävs beslut av regeringen i varje enskilt fall. Prop.1978/79:25 106 ningen ansluter i huvudsak till vad som gäller i fråga omstatsstödda exportkrediter som lämnas av AB . Regeringen har redan medgivit attnu aktuell statsstödd kredit lämnas av Investeringsbanken. Stödet avserkostnadstäckning för Investeringsbanken avseende räntedifferens och eventuellakursförluster. Jag anmälde i nyssnämnda proposition att jag avsåg att återkommatill anslagsfrågan i samband med tilläggsbudget för /79. Eftersom stöd till kredit harbeviljats, förutses Investeringsbanken komma att resa krav på visskostnadstäckning. Det går dock f. n. inte att närmare beräkna storleken avkostnaderna. Jag förordar därför att ett förslagsanslag på 1 milj. kr. förs upppå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 för att täckakostnader för viss kreditgivning hos . Jag hemställer att regeringen föreslår att fill Kostnader för viss kreditgivninghos pä tilläggsbudget I till statsbudgeten / 79 anvisa ett förslagsanslag av . [7] C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. Påstatsbudgeten för /79 har under denna anslagsmbrik anvisats ettförslagsanslag av 273,3 milj. kr. Från anslaget bestrids bl. a. utgifterna fördet i programbudgeten för under programmet Regionalpolitiskastödåtgärder upptagna delprogrammet Introdukfionsstöd. Introduktionsstöd lämnas tillföretag inom det allmänna stödområdet som nyanställer personal i samband mednyetablering eller utvidgning av verksamheten. Förutsättning för stöd är attverksamheten bedöms medföra varaktig sysselsättning för arbetskraften och fåtillfredsställande lönsamhet. Stödet uppgår till . för varje nyanställdoch arbetstimme , dvs. beslutade statsmakterna att tillfälligt höjaintrodukfionsstö-det i (prop. 1977/78: 25 bil. 11, AU1977/78:19, rskr 1977/ 78:87). Beslutet innebar att reglerna förintroduktionsstödet ändrades så att sådant stöd lämnas med . perarbetstimme för personer som nyanställs inom länunder . Det innebär att bidraget per nyanställd uppgår till ca . Motivet för höjningen var det besvärligaarbetsmarknadsläget i länet fill följd av både lågkonjunktur ochstrukturförändringar inom näringslivet. Dessa problem kan väntas bestå även underförsta . Jag förordar därför att tiden förden tillfälliga höjningen av introduktionsstödet i förlängs såatt det förhöjda stödet lämnas 1978/79:25 107 även för personer som nyanställs den Ijanuari-den 30 juni 1979. De ökade kostnader som förslaget innebär bör rymmasinom den redan fastställda ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd. En proposifion om den fortsatta regionalpolitiken avsesbli förelagd . Frågan om stödets utformning efter den 30juni 1979 får prövas i det sammanhanget. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att godkänna vad jag har förordatangående introduktionsstöd den 1 januari-den 30 juni 1979 iNorrbottens län. [8] G 4. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1978/79. AB ()bildades (prop. 1941:68, JoU 1941:32, rskr 1941:243). Bolaget ingårnumera i Statsföretagskoncernen. fillverkar sågade och förädlade trävaror,träfiberskivor, spånskivor, cellulosa, papper och kemiska produkter. på , i och i , iSkinnskatteberg i och i i län. Boardfabrikerfinns i Lövholmen och och en spånskivefabrik i i Örebrolän. Sulfatfabriker och pappersbmk finns i och Lövholmen. I Horndalhar en snickerifabrik. Tillverkning av limträ sker i i Skaraborgslän och i i län. Produkfionskapaciteten för sågade trävaror är778000 m träfiberskivor , spånskivor 250000 m papper och papp(kraftliner) och cellulosa för avsalu . äger två tillverkandedotterbolag i , och . FörenadeWell tillverkar wellpappkartong i , , och Gävle.Örebro Pappersbruk har kartong-tillverkning i samt sulfatfabrik ochpappersbruk i Frövifors. har också tillverkandedotterbolag i , och . Tillverkningen utgörs avwellpapp, emballage och säckar. Därutöver har försäljningsbolag i fleravästeuropeiska länder. ASSI-koncemens leveransvärdeuppgick milj. kr. av produktionen exporteras. ASSIsaknar egen skog men samarbetar med domänverket, som svarar för nära tvåtredjedelar av företagets behov av virkesråvara. visade förbättrade resultatunder 1970-talets första år men efter harrörelseöverskottet minskat kraf-figt och för redovisades en förlustföre dispositioner och skatter (efter kalkylmässiga avskrivningar) på 314 milj.kr. I detta belopp ingår extraordinära vinster med 125 milj. kr. Den svagakonjunkturen under innevarande år väntas medföra fortsatt betydande underskott. 1978/79:25 108 Antalet anställda i koncernenuppgick är 1977 till 6 900. Vid fabrikerna i var 2 300 personeranställda. ASSLs utlandsbolag sysselsatte ca 1 000 personer. har genomfört investeringar påtotalt I 200 milj. kr. Förutom investeringar i nya anläggningar har ävenförvärvat företag för att komplettera sitt produktprogram. De ovan nämndaÖrebro och köptes åj '974. Under år 1976inköptes Dansk Kraftemballage A/S, , och Dolan PackagingLtd., . Under resten av 1970-talet kommer investeringarna attinriktas på råvarusnåla produktionsmetoder och ökad vidareförädling avbasprodukterna, bl. a. genom ytterligare integration. har beslutat attgenomföra investeringar i Lövholmen och Karisborg. I Lövholmen innebär investeringenombyggnad för ökad användning av björkmassaved vid den f n. maximalt fillåtnakapaciteten på . Därigenom frigörs barrmassaved som kommer attanvändas i produktionen vid bmk. Virkeskvantiteten som behövs förutbyggnaden, 200000 m lövved, finns tillgänglig inom området. har söktkoncession för utbyggnaden och fillstånd för en ökning av virkpsförbmk-ningenmed denna kvantitet. Investeringen i Lövholmen är kostnadsberäknad till ca 125milj. kr., vilken räknar med att kunna finansiera med egna medel och lån. har i skrivelse den4 begärt statlig finansiell medverkan till investeringar i ASSLsanläggningar i . Till skrivelsen har fogats ASSLs beskrivning avinvesteringsplanerna. Av skrivelsen och ASSLs projektbeskrivning framgår bl.a. följande. I bruks fiberindustritillverkas blekt långfibrig sulfatcellulosa samt blekt och oblekt kraftpapper.Tillverkningen uppgick till blekt sulfatcellulosa för avsalu,blekt kraftpapper och oblekt kraftpapper. Blekt långfibrigsulfatcellulosa används vid tillverkning av papper och kartong. Oblekt ochblekt kraftpapper används främst för tillverkning av papperssäckar.Marknadsutvecklingen för blekt långfibrig sulfatcellulosa bedöms kunna blipositiv då den behövs bl. a. som s. k. armeringsmassa i blandning med biUigare,kortfibriga cellulosakvaliteter och returpapper. har en marknadsandel på1,i . Konsumtionsökningen i beräknas till 2,perår . För övriga produkter är marknaden stagnerande medhård konkurrens. Anläggningarna i Karisborg är ivissa väsentliga delar gamla och nedslitna. Sålunda måste exempelvissodapannorna bytas ut. Härtill kommer krav på omfattandemiljövårdsinvesteringar för att uppnå stadgade normer för bl. a. luftskyddandeåtgärder. genomfördesinvesteringar för mer än 90 milj. kr. Vedhanteringenmoderniserades och cellulosatillverkningen kompletterades med enspånmassakokare och en flingtork. Prop.1978/79:25 109 Investeringenfinansierades delvis genom lokaliseringslån. Lönsamheten i Karisborg är svag. ASSLs utredningar visaratt rörelsen inte täcker sina kostnader föreavskrivningar och anger att situationen vid är sådan att bruketinte kan fortsätta verksamheten i nuvarande skick. För att tryggadriften måste ett genomgripande investeringsprogram genomföras.Investeringsplanen för innebär att bruket omstruktureras ocheffektiviseras i kokeri, återvinningsanläggningar och blekeri, med beaktandeav högt ställda miljövårdskrav. Planen bygger i allt väsenfiigt vidare påtidigare gjorda investeringar. De föreslagna åtgärderna innebär att fabrikens kapacitetökas till oblekt pumpmassa från nuvarande 185 000 ton.Blekerikapacite-ten ökas från blekt pumpmassa medmöjlighet att bleka hela produktionen. Den ökade blekerikapacitetenutnyttjas i första hand för en ökning av kvantiteten blekt barrsulfatcellulosamed . För framställning av massaper dygn för blekning uppförs en ny fiberlinje. För att uppfyllamiljövårdskraven och för den ökade produktionskapaciteten måste befintligasodahus ersättas av ett nytt sodahus avsett för hela anläggningen. Investeringen är i löpandepenningvärde kostnadsberäknad fill 550 milj. kr. exkl. ränta under byggtiden.Av detta belopp utgör 275 milj.kr. reinvesteringar och miljöinvesteringar föratt uppehålla dagens produktion. Vid en byggstart beräknasanläggningarna vara uppförda . Det beskrivna investeringsprogrammet bedöms medföra attKarlsborgs bruk kommer att få täckning för driftkostnader och avskrivning pånyinsatt kapital. Lönsamheten för projektet påverkas bl. a. av attleveransvolymen för blekt avsalucellulosa, som bedöms få en gynnsam marknadsutveckling,ökar med . Genom investeringen skapas även möjligheter förytterligare vidareförädling av cellulosa. Ett sådant senare steg skulle gefillskott till sysselsättningen. Tillfredsställande avkastning påtotala kapitalet torde inte kunna erhållas. En förutsättning för projektetsgenomförande är därför att staten medverkar i finansieringen. framhålleratt bolagets ekonomiska situation är sådan att finansiering inte kan ske medegna medel eller genom upplåning. Statsföretag åberopar i sinhemställan företagsgruppens nuvarande ekonomiska situation och framhåller attKarlsborgsinvesteringen inte kan ske utan att staten tillskjuter det behövligakapitalet. För att genomföra projektet behövs ett tillskott av 275 milj. kr.och ett lån med villkorlig återbetal-ningsskyldighef på 275 milj. kr. Betalningav ränta och amortering på lånet föreslås ske först när det iKarlsborgsanläggningama bundna anläggnings- 1978/79:25 110 och rörelsekapitalet kan förräntas. framhåller att man förmodligenmåste fatta beslut om successiv nedläggning i om maninte får de angivna finansiella möjligheterna att genomföra investeringen. i länhar i skrivelse redovisat sin syn på betydelsen av denplanerade investeringen i . Av skrivelsen framgår i huvudsak följande. Industrisysselsättningen har underflera decennier varit av avgörande betydelse i kommun. Den dominerandedelen av näringen är massa/ pappers- och sågverksindustri. Totalt sysselsätterdenna näring av samtliga industrisysselsatta inom kommunen. ASSLsanläggning vid är den ojämförligt största industrin i Kalix.Nu sysselsätts vid denna anläggning över 1 000 personer, varav över 700 imassa/ pappersbruket. Därtill kommer 250 i sågverket. Genom arbetsmarknadspolitiskainsatser såsom utbildningsbidrag och det tillfälliga sysselsättningsbidragethar sysselsättningsnivån kunnat upprätthållas. Det av angivna alternativettill den beskrivna investeringen, en successiv nedläggning av anläggningarna iKarlsborg, anser nämnden skulle få förödande effekter för kommun. ÄvenTornedalen skulle beröras med en allvarlig sysselsättningsminskning som följdeftersom är centrum för hela östra länsdelen. Några alternafiva sysselsättningarfinns inte i eller i länet i övrigt för den arbetskraft som skullefriställas vid en nedläggning av bruk. Arbetsmarknadsläget i länetär redan mycket besvärligt. Länets basindustrier (, NJA och ) och ävenindustrin i övrigt har drabbats hårt av den långvariga lågkonjunkturen. De indirekta sysselsättningsmässigakonsekvenserna av en nedläggning av fiberindustrin vid bruk ärenligt länsarbetsnämnden svåra att kvantifiera men skulle med säkerhet blibetydande. bruk ger avsättningsmöjligheter för sågverken iKalixregionen och inlandet i form av leveranser av flis och spån. En minskadsysselsättning skulle också uppstå inom skogsbruket och transportnäringen.Slutligen skulle nedläggning även drabba olika delar av servicesektorn. Merparten av arbetskraften sombehövs under uppbyggnadsskedet kan rekryteras från . Behovet beräknastill ca 400 personer, varav 170 byggnadsarbetare. i kan som underleverantörer väntas engagera ca 250personer som en följd av beställningarna. konstaterarvidare att den planerade investeringen i drift inte kommer att få någonnämnvärd sysselsättningseffekt. Visserligen väntas sysselsättningen inomskogsbruket och transportnäringen öka till följd av det ökade råvarubehovet mensamtidigt räknar man med en minskning inom fabriken genom den rationaliseringseffektsom uppstår genom 1978/79:25 111 har angett att investeringen är nödvändig för fortsatt driftinom berörda produktionsenheter i Karisborg. Genom investeringen skapasförutsättningar för en senare utbyggnad av bruk. AB () har tillsammansmed de stafiiga företagen () och () dominerat industrisysselsättningen inom Norrbottenslän och svarat för huvuddelen av investeringarna. När satsning-ama för attbygga ut stålverket i avbröts till följd av att grundläggandemarknadsförutsättningar saknades innebar detta ett avbräck i möjligheternatill sysselsättning i regionen. I stället för en expansion som skulle leda tillsysselsättning för ytterligare drygt 2300 personer nödgas NJA till följd av dennegafiva marknadsutvecklingen reducera sin produktion med minskadesysselsättningsmöjligheter som följd. bildades Svensk StålAB () genom en sammanslagning av stålverken i , Domnarvet ochOxelösund. Samgåendet väntas ge bättre förutsättningar för den fortsatta produktionenav handelsstål men förutsätter också förhållandevis långtgåendestruktureringsinsatser. Detta medför att NJA, trots att vissa investeringar kanbli aktuella , har att räkna med viss sysselsättningsminskningunder den närmaste femårsperioden. LKABhar drabbats av avsättningssvårigheter för sinmalmproduktion. Problemen sammanhänger med både den mycket svaga stålmarknadenoch avsättningssvårigheter av långsiktig karaktär. Detta har medfört bl. a. attLKAB har ett personalöverskott på ca 1000 personer. Under innevarande årsysselsätts större delen av denna personalstyrka i investeringar somfinansieras av staten och . Personalminskningar kanenligt företagets bedömning inte uteslutas. Utredningar pågår inomStatsföretag och för att pröva möjligheterna att genomföra enrekonstruktion av . Somtidigare har nämnts har också betydande svårigheter att upprätthållasysselsättningen under nuvarande konjunkturläge. När nu Statsföretag och ASSIhar begärt statlig finansiell medverkan till att genomföra investeringar iKarlsborg kan detta närmast betraktas som ett offertförfarande. harframhållit att alternativet till en satsning i är en successivavveckling av de berörda anläggningarna . F.n. är över700 personer sysselsatta i den berörda verksamheten. Föratt upprätthålla driften i krävs miljö- och reinvesteringar försammanlagt 275 milj. kr. I detta belopp ingår bl. a. en ny sodapanna. För attge Karisborg en produktionsinriktning som har förutsättningar att blilönsam krävs en utbyggnad av kapaciteten för i första hand framställning avpumpmassa för blekning. Denna del av investeringen. Prop.1978/79:25 112 expansionsdelen, har kostnadsberäknats tili 275 milj. kr.Den totala investeringskostnaden blir sålunda 550 milj. kr. i löpande priser. Efter har Statsföretag fåttvidkännas en betydande försämring av rörelseresultatet inom koncernen.Speciellt drabbade är basindustrier som , NJA och . För år 1977redovisade Statsföretag en förlust före bokslutsdispositioner och skatter på1395 milj. kr.