prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — För statens del väntas en sysselsättningsökningpå ca 7000 personer och för kommunernas del en ökning på inemot 40000 personer.Inom privata tjänsterna pekar prognoserna på en sysselsättningsökning på ca 15000 personer. Utbuds- och efterfrågeprognosernapå totalnivå pekar mot ett förbättrat sysselsättningsläge och enminskning av den öppna arbetslösheten. När arbetskraftsefterfrågan nu ökarunder 1979 bör det finnas goda förutsättningar att successivt minska antaletsysselsatta i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning och att dessutomallmänt främja en ökad rörlighet såväl yrkesmässigt som regionall påarbetsmarknaden. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållens disponibla inkomsterökade med 8 1/, en avsevärt mindre ökning än föregående år (13,).Prisökningstalet för total privat konsumtion blev visserligen något lägre än1977, men uppgick likväl till drygt 10 1/. 1978 drabbades därigenom deenskilda konsumenterna totalt sett aven sänkt realinkomst; en nedgång med , varigenom den realt disponiblainkomsten drogs ner till en nivå obetydligt . Utvecklingen under loppet av 1978karakteriserades av en kraftig real-inkomstminskning i början av året.Säsongrensat sett sjönk realinkomslen mellan ochförsta , för att därefter stiga drygt 1 3/mellan första ochandra halvåren 1978. Även konsumtionsvolymen sjönk första halvåret 1978.Hushållen fortsatte därmed den neddragning av konsumtionsvolymen,speciellt beträffande varaktiga varor och livsmedel, som inletts 1977 (sediagram 6:2). Konsumtionen minskade emellertid inte lika mycket som inkomsterna, och sparkvoten sjönk med ungefär 2 1/2 procentenhetertill 9 1/. sjönk sparkvoten ytterligarenågot; hushållens konsumtionsutgifter steg , medan inkomstökningen somnämnts blev 1 3/. Sammantaget för helåret 1978minskade den privata konsumtionen i volym med , samma nedgång som1976-1977. Sparandets andel av den disponibla inkomsten sjönk 1978 med nära enprocentenhet till en alltjämt hög nivå på 9 1/(se diagram 6:1). Diagram 6:1 Sparkvoten 1963-1979 Sparandet i procent av disponibel inkomst. I 1 I I 1 J_ \_ I_ \_ I_ L 1963 65 67 69 71 73 75 77 Källor: och . Prognoserna för hushållensinkomster visar en ungefär lika stor tillväxt som 1978 i faktorinkomsterna(främst löner och enskilda företagares inkomster), dvs. en ökning med (se tabell 6:1). Lönesumman beräknas öka något mer än i Qol, 8,mot 8,0 1978.Detta innebär att Tabell 6:1 Hushållssektorns inkomster och utgifter1977-1979' därav: kontant utbetald 3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (3-2) -21,9 -2,6 5 Räntor och utdelningar. komster och -utgifter, netto -3,9 -17,9 9 Sparande (7-8) -1,6 10 Sparkvot (9:7)'* -0,9 -0,8 -2,0 -0,9 -0,9 (1975= 100) ' Hushållssektorn inkluderar,förutom hushållen, de s. k. ideella organisationerna som betjänar hushållen ochsom inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentligasektorn. Hit räknas arbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamheten,, idrottsorganisationer. Röda korset m. m. samt ejstatsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöverlöntagarhushäll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. erhåller sinhuvudsakliga inkomst från rörelse. Arbetsgivaravgifter tillsocialförsäkring, fondavsättningar för PRI och andra privata fonder ochstiftelser inom icke finansiella företag samt tillräknade pensionsavgifter förstatliga och kommunala myndigheter och kommunala affärsverk är ej medtagna somlöneförmåner i denna post. Kontant utbetald lönesumma samt arbetsgivaravgifter tillprivat försäkring. '' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). Inkl. privat försäkringssparande.Detta uppgick till 7309 milj. kr. och 1978 till 8800 milj. kr. Detberäknas 1979 uppgå till ca 10500 milj. kr. " Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 105 lönesummeprognosen räknats upp jämförtmed den preliminära nationalbudgeten (PNB), bl. a. på grund av en säkrare uppskattningav utfallet av löneutvecklingsgarantierna. Den avtalsmässiga löneökningen 1979till följd av 1978 och löneavtal har beräknats till 5,. Däriingår sålunda utfallet av förtjänstutvecklingsgarantin för arbetare ochmotsvarande löneutvecklingsgaranlier för tjänstemän inom privat och offentligverksamhet. Därutöver har till avtalskomponenten lagts några tiondelsprocentenheter som en fördröjd effekt av femte semes-lerveckans införande 1978.De nu löpande avtalen gäller t.o.m. sista oktober . I kalkylen över inkomstutvecklingenhar inte inräknats några lönehöjningar fr.o.m. till följd av nyaavtal. Löneglidningen har satts till 2,, och sysselsättningens bidrag tilltotala lönesummeökningen till . Timförtjänstökningen(avtalsökning plus löneglidning) tillsammans med de höjda sociala kostnaderna(motsvarande ca 0,på timkostnaden inkl. sociala kostnader) beräknas höjatimkostnaderna med knappt 7 1/för industriarbetare och omkring 8 1/2 %totalt sett. För industriarbetarnas del har därvid löneglidningen antagitsuppgå till 3 1/. Beträffande transfereringarnaberäknas såväl inkomstöveiföringarna från det offentliga till hushållen somhushållens inbetalningar av skatter och avgifter stiga mindre 1979 än 1978.Inkomstöverföringarna till hushållen beräknas öka 12 1/och skatter ochavgifter m. m. 10 1/. Jämfört med prognosen i PNB har skatte- ochavgiftsinbetalningarna justerats upp till följd av beräknat störreskatteunderlag i form av löner och andra beskattade inkomster och höjdaavgifter. Hushållens nettoinbetalningar till det offentliga (skatter m. m.efter avdrag av inkomstöverföringar till hushållen) beräknas bli ungefär likastora 1979 som 1978, ca . Sammantaget ger kalkylerna för 1979en tillväxt i hushållens disponibla inkomster på nominellt 8 1/, sammaökning som 1978. Prisstegringstakten förutses bli betydligt lägre än under1978. Prisökningstalet för den privata konsumtionen har uppskattats till 6%mellan årsgenomsnitten 1978 och 1979 och realinkomslen skulle därmed öka 1979med 2 1/. Med hänsyn till den stigande konsumtionsvolymen mot slutet av förraåret samt den positiva utvecklingen av detaljhandelns försäljning - bl. a. bilförsäljningens kraftiga ökning - och med beaktandeav den förväntade relativt begränsade konsumentprisstegringen förutserinstitutet att konsumtionen ökar mer än inkomsterna . Ökningen harsatts till . Sparkvoten minskar därmed ytteriigare med 3/4 procentenhettill 8 1/. I tabell 6:2 redovisas realinkomstutveckUngen efter skattuppdelad på olika inkomstslag. Det bör understrykas att det statistiskaunderlaget är mycket bristfälligt, varför materialet enbart ger en grovindikation på realinkomstens utveckling för olika inkomstslag och derasrelativa betydelse för den totala ökningen i den realt disponibla inkomsten.Tabellen Tabell 6:2 Inkomstutveckling efter skatt 1976-1979 'ing i realinkomslen, 1 1/2 -2 1/2 Övriga faktor- och kapital- -5 1/2 -71/2 -4 1/2 -1/2 -1/2 -1/2 11 1/2 ' Inkl. nationalräkenskapens s. k. restposter iinkomstberäkningarna. Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningar frånarbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidragi samband med arbetsmarknadsutbildning. Källor: ,och . bygger på överslagsmässiga kalkyler över fördelningen avA- och B-skalte-uttagen - däribland även skatt pä kapitalinkomster m. m. - påinkomstslagen löner, företagarinkomster, pensioner och beskattade förmåner. föreliggandenationalräkenskapskalkyler visar en något större ökning av lönesummanän vad som redovisades i PNB. Reallönen före skatt minskade 1977. Reallönenefter skatt ökade emellertid något, på grund av att det reala skatteuttagetsjönk mer än lönesumman. Den sänkta folkpensionsåldernpåverkade pensionsutbetalningarna detta år och bidrog liksom införandet avdelpensionen till atl pensionsutbetalningarna ökade kraftigt mellan 1976 och1977. 1978 beräknas reallönesumman efterskatt ha minskat kraftigt, . Härvid får uppmärksammas attsysselsättningen i limmar har sjunkit , till stor del i anslutning tillinförandet av den femte semesterveckan. Per arbetad timme blirreallöneminskningen, utifrån det sålunda begränsade timantalet, drygt 2 1/2%.Ökningen av pensionsinkomsterna är väsentligen att hänföra till ökat antalpensionärer, men även till den stigande andelen ATP-pensionärer liksom denminskande andelen pensionärer med enbart folkpension. Den kraftiga ökningen 1978 av andrainkomstöverföringar än de beskattade orsakades bl. a. av att barnbidrag ochstudiebidrag höjdes . ökade avdragspostenavgiftsinbetalningar till det offentliga relativt litet detta år. beräknas reallönesummanföre skatt öka med ca 2 1/. Skatteuttaget beräknas öka mer än lönen föreskatt, varför ökningen av den realt behållna lönesumman begränsas till I 1/2%.Pensionärernas inkomster efter skatt förutses öka betydligt mer 1979 än 1978'. Beräkningen av skatteuttaget på pensioner är emellertidmycket osäker. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Beträffande relativa bidrag iprocentenheter till den samlade ökningen i de realt disponibla inkomsterna gertabellen i stort sett samma bild som enligt PNB. Enligt de revideradelönesummekalkylerna ger denna post nu ett positivt bidrag till totalainkomstökningen. Största bidraget 1977 kommer dock från pensionsinkomsterna.Även redovisas positiva bidrag från pensionerna. Lönesummanförutses dock lämna ett lika stort bidrag till totalökningen av disponibelinkomsten1979 som pensionsinkomsterna. beräknaslönesumman för samtliga anställda ha ökat med 8,. Härav svaradelöneglidningen för , medan avtalskomponentens bidrag tilllönesummeökningen uppgick till 8,0. I den senare ingår då förinförandet av den femte semesterveckan. Sysselsättningen gav ett negativtbidrag till lönesummeutvecklingen på ca 2 1/, varav bortfalleti arbetstimmar på grund av semesterförlängningen beräknas ha svarat för 1,5procentenheter. För industriarbetarnas del visarstatistiska centralbyråns förtjänslstati-stik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, en limlöneökning på . Däravberäknas avtalen ha svarat för och löneglidningen fördrygt 3. Arbetskraftskostnaderna steg härutöver till följd av införandet av denfemte semesterveckan med . Genom borttagandet av denallmänna arbetsgivaravgiften sänktes de totala sociala avgifterna mellan 1977och 1978, vilket drog Tabell 6:3 Löneutveckling 19691979 samtarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = {\+2) 6 = (4-h5) -0,7 ' Timförtjänsten och de sociala kostnaderna i indexformmultiplicerade med varandra. Enligt lönesummeberäkningarna.Förtjänststatistiken visar 4,9 och 4,3 . ' Inkl. kostnad förfemte semesterveckan. Källor: och . Prop.1978/79:150 108 Totalt stegdärmed arbetskraftskostnaderna för industriarbetare med ca 10 3/1977-1978. förutses dentotala lönesumman öka med 8,. Den avtalsmässiga löneökningen beräknas till5,. Vidare höjs avtalskomponenten som ytterligareeffekt av införandet av den femte semesterveckan. Däri ingår bl. a. detstatliga semesteiiöne-lillägget samt inom PTK-områdel höjt semestertillägg.Löneglidningen har satts till 2,, medan sysselsättningen förutses ge ettpositivt bidrag till lönesummeutvecklingen på . Industriarbetarlönerna beräknasavtalsmässigt öka med ' . Förutsatt en löneglidningav samma storleksordning skulle därmed en timlöneökning på vara att väntaför industriarbetarnas del: höjdes arbetsgivaravgifterna tillsjukförsäkringen (), barnomsorgen (0,) och lönegarantin (0,).Borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften den innebär ennivåsänkning mellan helåren 1978 och 1979 och det genomsnittliga uttagetav lagstadgade arbetsgivaravgifter ökar därmed med 0,1978-1979. De avtalsmässigaavgifterna stiger 0,till följd av höjda avgifter till den särskildatilläggspensioneringen. De höjda sociala kostnaderna motsvarar därigenom 0,6%av konlantlönen, vilket innebär att timkostnaden inkl. sociala kostnader stiger0,. Eftersom kontanllöneökningen på också, p. g. a. det proportionellauttaget av arbetsgivaravgifter, ger en timkostnadsökning på , skulle dentotala timkostnaden för industriarbetare under ovan angivna förutsättningar,stiga med 1978-1979. 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponibla inkomsterökade med 8,. Prisstegringen för totala konsumtionsutgifternauppgick till 10,mellan årsgenomsnitten och realinkomslen minskade sålundamed 2,. De totala faktorinkomsterna ökadefrån 1977 till 1978 med 7,, en fortsatt dämpning i ökningstakten jämfört medåren 1974-1977. Som framgått av föregående avsnitt steg lönesumman ,vilket är mindre än 1976-1977. De enskildaföretagarnas inkomster ökade ca 41/, också det en lägre tillväxt än underföregående år. Skogsinkomsterna sjönk kraftigt, , men denna nedgånguppvägdes av ökade driftsöverskott från jordbruk och övrig rörelse. förutses obetydligt högreökningstakt i de totala faktorinkomsterna än 1978. Prognosen för lönernaresulterar med de i avsnitt 6.2 redovisade antagandena i en ökning avlönesumman med 8,. ' Höjningar enligt 1978 och 1979års avtal. Något tillägg för eventuellt tillkommande lönehöjningar fr. o. m.1979-11-01 till följd av de kommande avtalsförhandlingarna ingår ej. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 överskotten från personliga företag väntas öka något mer1979 än 1978, eller med . Jordbruksinkomsterna antages stiga någotmindre än . Utvecklingen för det enskilda skogsbruket kalkyleras blimindre ogynnsam 1979 än 1978. För övriga faktorinkomster förväntas en obetydligökning. Tabell 6:4 Inkomstöverföringar till hushåll 1976-1979 kr., löpande priser pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner' Kommunala bostadsbidrag till pensionärer redovisas underposten folkpensio- Källor: och . I tabell 6:4 återfinns endetaljredovisning av inkomstöverföringarna till hushållen från det offentliga.De egentliga inkomstöverföringarna, dvs. transfereringarna till hushållen frånstat och kommun exkl. socialförsäkringssektorn, steg 1977-1978 med 16%.Utbetalningarna av barnbidrag och studiebidrag'iikade kraftigt, bl. a. somföljd av att bidragsbeloppen höjdes . Från samma tidpunkt ändradesreglerna för statskommunalt bostadsbidrag såtillvida att de övrehyresgränserna höjdes. På grund av fortgående inkomsthöjning m. m. fickemellertid denna ändring liten effekt på de utbetalade beloppen. De ökadekontrollåtgärder som vidtagits kan också ha verkat dämpande på utbetalningarna,vilka inte ökade nämnvärt 1977-1978. Bidragen till hushållen i samband medarbetsmarknadsutbildning steg 1978 från den höga nivån 1977. Ökningstakten i socialförsäkringsutfallen blev , dvs.lägre än . Detta sammanhänger bl. a. med attökningstakten för ATP-systemet dämpas genom att nytillkomna pensionärer numerai betydande utsträckning får full pension. Prop.1978/79:150 110 löshetsförsäkringen ökade emellertid avsevärt 1978 pågrund av försämrat arbetsmarknadsläge och höjd dagpenning. förutses lägre ökningstakt- ca 12 1/mot 17 1/1978 -vad gäller inkomstöverföringarna totalt.Ersättningarna till arbetslösa väntas ej stiga i samma omfattning som 1978,och ökningstakten för konsumentpriserna avtar, vilket leder till färreindextillägg till pensionerna. Transfereringarna från stat ochkommun beräknas stiga 1979 bl. a. som följd av höjningen avbidragsbeloppen beträffande såväl barnbidrag som bostadsbidrag. Utbetalningarnaav barnbidrag förutses öka och bostadsbidragen . Beträffandebidragen vid arbetsmarknadsutbildning väntas en svag minskning under året.Socialförsäkringsutfallet beräknas öka . Därvid förutses förpensionsutbetalningarna fortsatt dämpning i ökningstakten - beträffande delpensionernahalverad ökningstakt. Ersättningarna från sjukförsäkring (inkl.föräldraförsäkring) och arbetsskadeförsäkring väntas öka , vilket är mindre- för arbetsskadeförsäkringens del betydligt mindre - än . Ävenutbetalningarna från arbetslöshetskassorna beräknas stiga i avsevärtlångsammare takt än . Hushållens inbetalningar till deloffentliga av skatter och avgifter m. m. ökade 1977-1978. Ökningeni skatteinbetalningarna var därmed betydligt större än tillväxten i hushållensfaktorinkomsler. Större delen av faktorinkomsterna beskattas, liksomtransfereringsinkomster som pensioner och vissa socialförsäkringsförmåner (setabell 6:2). Inbetalningarna av preliminär A-skatt beräknas ha ökat 15 1/2%1978. Detta är en anmärkningsvärt hög ökning i förhållande till den urtillgänglig statistik kalkylerade ökningen av skatteunderlaget. Detta har förpreliminär A-skatt av och beräknatsöka .' Slutskatteregleringen, dvs.skillnaden mellan inbetalningarna 1978 av fyllnadsskatt och kvarskatt ochåterbäringen till hushållen av överskjutande skatt, blev ca 100 milj. kr.lägre 1978 än 1977 (se tabell 6:5). Beträffande skatteuttaget harindexregleringen av såväl skatteskalan som den särskilda skattereduktionenberäknats innebära att uttaget av preliminär A-skatt med drygt 3 3/4 miljardkr. understiger ett beräknat uttag enligt skatteskala.Marginalskatteändringarna i den statliga skatteskalan kalkyleras därutöversänka A-skatteinbetalningarna 1979 med 500 milj. kr. jämfört med inbetalningarberäknade enligt föregående års skatteskala. Den höjda beloppsgränsen föravdrag för underhåll till icke hemmavarande barn har uppskattats ge ettskattebortfall på 50 milj. kr. 'prognos päslutlig A-skatt 1978 som utgår från detta skatteunderlag, ger till resultatett överuttag av preliminär A-skatt 1978 på ca 400 milj. ; en omsvängningmed ca 1,5 miljard års underuttag på ca 1,1 miljard. av denna omsvängning skulle kunna förklaras av de nya regler förpreliminärskatteuttag inom varje inkomstskikt, som tillämpades första gängen1978. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 111 6:5 Hushållens direkta skatter och avgifter 1975-1979 kr., löpande priser 1975 1976 197 1978 1979 1 Prel. A-skatt 56014 65 568 71660 82703 91574 6 Slutskattereglering(3-I-4-H5) 7 Övriga skatteroch avgifter 4 225 4 685 5 729 6120 6783 8 Summa(H2-l-6-(-7) 65627 77796 85292 97043 107286 därav: socialförsäkringspremier 1552 1965 2 220 2 522 2 798 ' Influtna delen. Anm.Kvarskatten avser inkomsten , medan fyllnadsskatten och överskjutandeskatten avser inkomsten ett är tidigare. Källor: ,och . Den totala effekten av dessa ändringar skulle därmed uppgåtill närmare 4 1/. jämfört med ett beräknat uttag enligt tidigareregler. I här redovisade kalkyler harantagits att skatteavdraget för sparande på skattesparkonto resp. aktiesparfondinte påverkar inbetalningarna av preliminär A-skatt 1979. Det förutsättsalltså att de som spar på dessa konton inte i någon större utsträckning begäratt preliminärskatten 1979 skall jämkas för sådana skatteavdrag. höjdesintäktsschablonen för en- och tvåfamiljsfastigheter. Man kan förutsätta attjämkningsbeloppen 1979 reduceras för den höjda intäktsschablonen. I kalkylernahar av denna anledning lagts in en ökning av preliminär A-skatt med närmare 500milj. Den sammantagna effekten påinbetalningarna av preliminär A-skatt 1979 av sänkt statsskatt, höjd kommunalutdebitering (en höjning med .) och större inkomstunderlag blir enökning med närmare II %. Ävenövriga skatter och avgifter till stat och kommun förutses stiga omkring 11 %.Hushållens nettoinbetalningar till det offentliga - dvs. skillnaden mellaninbetalningarna av skatter och avgifter och erhållna transfereringar - skulledärmed bli ungefär lika stora som 1978. Ovan redovisade beräkningarresulterar sammanlagt i en ökning av hushållens disponibla inkomster i löpandepriser med 8,. Den genomsnittliga prisstegringen beräknastill . Den realt disponibla inkomsten skulle därmed öka 2,. Från december 1977 till december1978 steg konsumentprisnivån 7,enligt långtidsindex (se tabell 6:6). Dettavar avsevärt mindre än prisupp- Tabell 6: 6 Konsumentprisindex Bränsle och drivmedel-' Övriga icke varaktiga varor ' Förändringar i vägningstalen sedan den preliminäranationalbudgeten beror | att SCB ändrar vägningstalen i långtidsindex. Beräknat med fyra decimaler. ' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentligatjänster. Källor: och . gången under loppet av 1977(12,). Med avdrag förindirekta skatter och tillägg för subventioner steg prisnivån enligtnettoprisindex (korttidsindex) 9,' mot 10,8%under 1977. Prisutvecklingen för delgrupper ikonsumentprisindex redovisas i tabe:ll 6:6. ökade, till skillnad mot1977, priserna på tjänster mer än varupriserna. Som framgår av tabell 6:7svarade höjd mervärdeskatt och höjda indirekta varuskatter för 2,6procentenheter av den totala prisuppgången . beräknas denprisuppdrivande effekten av de höjda indirekta skatterna - höjningarna förraåret avsåg skatter på bensin och drivmedel - ha varit betydligt mindre, 0,5procentenheter. Den kraftiga prisstegringen, , för gruppen bränslen ochdrivmedel är till stor del en följd av den höjda energibeskattningen. Avbidraget på från denna post till totalakonsumentprisökningen härrörde som nämnts från höjdaskatter. Bland övriga varor var del förutom devaraktiga endast en del av det icke varaktiga varusortimentet som steg mer änden genomsnittliga varuprisnivån. Livsmedlen steg i pris med 5,och bidrogdärmed med l,2procent- ' Bland indirekta skatter inräknasallmän arbetsgivaravgift. Sänkning av denna avgift med sammanlagt 4procentenheter och fick omedelbari, med denberäkningsteknik som tillämpar, full inverkan pånettoprisindex (i höjande riktning). Den återhållande inverkan på konsumentprisernasom föranleds av denna kostnadssänkning kan inte förmodas ha varit likaomedelbar och fullständig. Det är under sådana förhållanden troligt attsänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften på begränsad sikt haft höjandeinverkan på det kalkylerade nettoprisindextalet. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 enheter till den totala prisökningen. Priserna på delivsmedel som påverkas av jordbruksregleringen steg och övrigalivsmedel 2,. Bland dessa livsmedel ingår bl. a. kaffe som, till skillnad mot1977, sjönk i pris med under loppet av året. Kaffepriserna drog nerden genomsnittliga konsumentprisnivån 1978 . Tabell 6:7 Konsumentprisförändringen 19701979 uppdelad påkomponenter Konsumentprisniväns procentuella uppgång, totalt däravhänförs till: ändring i indirekta skatter automatiska effekter av indirekta värdeskatter ändring i internationellt bestämda priser ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna på färskvaror -0,3 -0,1 Källor: och . I tabell 6:7 redovisasindexhöjningen 1978 liksom den prognoserade prishöjningen 1979 med uppdelningpå olika prisstegringskomponenter. Av den totala ökningen av konsumentprisernapå 7,under loppet av beräknasrestfaktorn, som innefattar lönekostnadsstegringarnas genomslag inom de fråninternationell konkurrens skyddade näringsgrenarna, ha svarat för 1,9procentenheter. Detta värde på restfaktorn är avsevärt lägre än 1976 och 1977års värden, och även lägre än genomsnittet för . Härvid äratt märka att posten eltaxor - vilken nästan i sin helhet ger utslag irestfaktorn -svarade för en uppgång . Den internationellaprisutvecklingen, sådan den representeras av priserna vid import till ,beräknas ha bidragit till konsumentprisökningen under loppet av 1978 med 1,8procentenheter. Prisstegringen på ifrågavarande import beräknas i och för sigtill endast 1,mot 1977. Devalveringen förutsattesemellertid ha slagit igenom på konsumentpriserna med längre lids eftersläpningän vad som gäller beträffande importprisnivån. Devalveringseffekten, somöverslagsmässigt beräknats till av totalakonsumentprisökningen, antages sålunda till ungefär en tredjedel ha påverkatpriserna 1977. Återstoden har förutsatts höja prisnivån 1978. I tabell 6:7 hardenna effekt redovisats under posten ökning av internationellt bestämda priser. i konsumentprisindex(exkl. bränsle och lyse) bidrog till ökningen av totala prisnivån 1978 med 1,1procentenheter. steg med 13,, medan kostnaderna för egna hemtotalt sett sjönk något, 8 1978/79. Prop.1978/79:150 114 0,, till följd av att diskontosänkningarna 1978 motvägde höjda kostnader i övrigt. Genomsnittet för konsumentprisindex1978 låg 10,över genomsnittet 1977.