prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — I lånebeslutetfastställs förmånslägen för dessa panibrev och inteckningar direkl eftertidigare lämnade krediter och efter de säkerheter som krävs av andrakreditgivare i samband med invesleringar. Att utrymme reserveras försäkerheter för framtida krediter godtas i regel inte. Även överhypoteken ipanibrev och inteckningar med bättre rätl las i regel som säkerhei föravskrivnings- och lokaliseringslånen. Om,'ytterligare säkerhetsutrymme efteren lid behövs för ökade bankkrediter) brukar i regel Prop.1978/79:112 102 medges att säkerheterna för avskrivnings- ochlokaliseringslån ändras så all banken kan erbjudas panibrev och inteckningarmed bälire räll. Däremot ändras i regel inte säkerheterna för att bereda andrariskkreditgivare, t. ex. utvecklingsfonderna, bälire säkerheter än de som harlämnats för avskrivnings- och lokaliseringslån. Om låntagaren är aktiebolag eller annan juridisk person,där delägarna inte är personligt ansvariga, föreskrivs i regel borgen avägarna. 1 fråga om akiiebolag las borgen av de aklieägare som innehar belydandeaktieposter eller har ledande funklioner i bolaget eller uppbär lön frånbolaget. Om det förelag som får stöd ägs av juridisk person eller har betydandeekonomiska mellanhavanden med närstående förelag krävs i regel borgen även avdessa. Borgen av make till betydande aklieägare las i regel inle, om det inlefinns särskild anledning, såsom alt maken också innehar betydande aktiepost ibolaget eller uppbär ersättning från bolaget med siörre belopp. När flera skallteckna borgen föreskrivs i regel solidarisk borgen såsom för egen skuld tilldess full betalning sker. Begränsningar av borgensbeloppet sker ibland, t. ex.för minoritetsägare eller vid mycket stora lånebelopp. anser atl nuvarande praxis vällillgodoser de anspråk som kan ställas på säkerheter för avskrivnings- ochlokaliseringslån. Kommittén framhåller vidare att systemet med begränsalborgensansvar i många fall framstår som skäligt och realistiskt med lanke påborgensmannens ekonomiska situation. Syftet med personlig borgen är inte iförsta hand atl förslärka realsäkerheterna ulan all bidra till attborgensmannen gör ökade ansträngningar för att skydda kapitalet och därmedtrygga en gynnsam utveckling för förelaget. Efiersom detla syfte torde nås ävenmed begränsat borgensansvar, förordar kommittén att den metoden används i ökadutsträckning. Kommitténs förslag möler i stort inga invändningar frånremissinstanserna. Några utvecklingsfonder anser dock att lån frånutvecklingsfonder regelmässigt bör placeras med bättre säkerheter änavskrivnings- och lokaliseringslån. Flera remissinsianser framhållerfördelarna med att i ökad utsträckning föreskriva begränsad borgen. Även jag anser all nuvarande ordning beiräffandesäkerheter för avskrivnings- och lokaliseringslån i huvudsak bör bestå. Jaganser sålunda inle alt utvecklingsfondernas lån generellt bör säkerhetsmässiglplaceras med bätire rätt än avskrivnings- och lokaliseringslån, eftersom det ibåda fallen rör sig om utpräglade riskkrediter som i sista hand finansieras avstaten. Av samma skäl som kommittén anserjag atl systemet med begränsalborgensansvar bör kunna komma till ökad användning. arbeiar en expertgrupp (EFSU) inomregeringskansliet med atl som försöksverksamhet centralt samordna uppföljningoch bevakning av statens fordringar i förelag som har fått statUgt stöd.Företagsobeståndskommittén (Fi 1976:03), som har till uppgift alt uiredafrågan om samordning av statliga ålgärder vid företags obestånd, skall enligtsina di- Prop.1978/79:112 103 a. om verksamheten vid expertgmppen kan samordnas med bevakningen avskatte- och avgiftsfordringar m. m. Kommittén beräknar lägga fram sina förslagsenare . 1 avvaktan på detta bör enligt min mening inga förändringarvidtas i fråga om organisalionen av uppföljningen och bevakningen av statensfordringar i förelag som har fått regionalpolitiskt stöd. Sysselsättningsutredningenhar lämnal några förslag som syftar lill att förstärka bevakningen av företagsom har fått statligt slöd. F. n. skall stöd-förelagen ulan anmaning redovisasin verksamhet till och utvecklingsfonden i länet och underrättadessa organ om viktigare förändringar av verksamheien. Kommittén föreslår allde förelag som får regionalpoliliskl slöd i fortsällningen måsle förbinda sigatl låla sina revisorer till uppföljningsmyndigheten lämna en särskildgranskningsrapporl om humvida stödet har använts för avsetl ändamål.Slödföretagel skall också medge att revisorerna till uppföljningsmyndigheienlämnar all information som de har fåll i sin egenskap av revisorer och sombehövs för att pröva om slödel har använis på avsetl säll. all samtliga förelag som utnyttjar regionalpolitiskt stöd skall ha avkommerskollegiet auktoriserade eller godkända revisorer. Förslaget om särskildgranskningsrapport möts av en delad remissopinion. Bland de remissinstansersom principielll tillstyrker kommitténs förslag märks Föreningen auktoriseraderevisorer (), som dock påpekar atl reglerna måsle ulformas så alt revisomsuppgift i sammanhanget klarl kan anges och ansvarsområdet avgränsas. Ävenförslaget om atl alla slödföretag skall ha auktoriserad eller godkänd revisormöts av en delad remissopinion. Bl.a. utvecklingsfondema i de nordligaste länenpåpekar all det finns få personer med sådan formell kompelens i dessa län. För egen del delar jagkommitténs uppfattning att förslaget om revisorsrapport inte ensamt på någotavgörande sätt förändrar möjlighelerna till bevakning av det statliga stödet.Jag anser dock liksom kommittén att förslaget bör genomföras som ettkomplement till övriga uppföljningsåtgärder. anserjag vidareatt de anslälldas fackliga organisationer skall få tillfälle atl ta del avgranskningsrapporten och i anslutning därtill lämna sina synpunkter. Detankommer på regeringen all närmare besluta om vad rapporten skall innehålla ochhandläggningen av den. Jag anser vidare liksomkommittén all auktoriserad eller godkänd revisor skall finnas i företag somfår regionalpolitiskt stöd. Bl.a. av praktiska skäl bör dock undanlag frånregeln kunna medges, t, ex, i mycket små förelag som har fått begränsat stöd,och när det är svårt att inom rimligt avstånd finna en revisor med denföreskrivna formella kompetensen. En förutsättning bör i så fall vara attförelaget har annan revisor som av beslutande myndighet bedöms vara lämplig.Del ankommer på regeringen alt besluta om vilka villkor om revisor som skallknylas lill siödet. 1978/79:112 104 8.11 Reglerför återkrav av lämnat stöd F.n. gäller att avskrivningslån och utbildningsstöd kan krävas åter inom tio årfrån utbetalningen om stödmottagaren genom oriktig eller vilseledande uppgifthar föranlett all slöd har beviljals. Vidare kan den del av avskrivningslånsom inle har skrivits av samt lokaliseringslån sägas upp till omedelbarbetalning i vissa särskilt angivna fall, som innebär att stödel inle användspå avsetl sätt. I sådana fall kan också utbildningsstöd krävas åter inom två årfrån det utbildningen påbörjades. eller remissinsianserna har förordat någon ändringav riktlinjerna för återkrav av beviljal slöd. Inte heller jag anser någraförändringar i detta avseende påkallade. Kommittén har i dettasammanhang tagit upp frågan om överlåtelser av företag som har fåttregionalpolitiskt stöd. Gällande regler innebär all avskrivnings- ochlokaliseringslån kan sägas upp till omedelbar betalning, om väsentlig ändringsker i äganderätten till stödföretaget. Kommittén konstaterar all avde företag som har fått lokaliseringsstöd har anmältägandeförändring av väsentlig belydelse. Ofta har del varil fråga omgenerationsskiften i familjeförelag eller att företag som har råkat i svårighelerhar tagits över av någon med bättre fömtsättningar atl driva verksamhetenvidare. Enbarl en överlåtelse av aktiema i ett bolag som har fållregionalpolitiskt stöd är därför, enligt kommittén, inte anledning att krävastödel åter. Kommittén anser dock att vid varje större ägareförändring börprövas hur överlåtelsen påverkar företagets möjligheter till fortsatt drifloch därmed sysselsättning för personalen. En sädan prövning bör ligga tillgrund för bedömningen om företaget skall få åtnjuta stöd i fortsättningen.Därför förordar kommittén en ordning, som innebär att avskrivningslånautomatiskt omvandlas lill lokaliseringslån om väsenilig ändring sker iäganderätten direkt eller indirekt till stödföretaget. På ansökan av bolagetbör sedan berörd myndighei kunna besluta aif åter omvandla lånet tillavskrivningslån under fömtsättning att bolaget på ell godtagbart sätt styrkeralt syfiet med siödet inte förfelas genom överlåtelsen. En sådan prövning börhelst ske före överlåtelsen, så att del redan vid överlålelselillfälletär klariagi om avskrivningslånet skall omvandlas lill lokaliseringslån ellerej. Liksom f n. bör möjlighet också finnas alt helt kräva åter stödet vid enöverlåtelse. Förslagetfår slöd av de remissinsianser som har behandlat frågan. Ävenjag anser all återkravsreglerna bör ulformas i huvudsak på del sätt somkommittén angivit. Det ankommer på regeringen alt besluta om den närmareutformningen av dessa. 8.12 Handläggnings-och beslutsordning i ärenden om regionalpolitiskt stöd Detankommer på regeringen atl besluta om handläggnings- och beslutsordning iärenden om regionalpolitiskt stöd. För kännedom vill jag dock 1978/79:112 105 härredogöra för hur handläggnings- och beslutsordningen enligt min mening i fortsällningenbör se ul i sina huvuddrag. Jag avser att i annat sammanhang åierkomma tillregeringen med förslag till beslutsordning. AMSär ceniral myndighei i ärenden om regionalpolitiskt slöd och skall enligt sininstruktion bl.a. leda verksamheien ifråga om sådant stöd. På länsnivå harlänsslyrelse, länsarbetsnämnd och utvecklingsfond viktiga Uppgifier i denregionalpolitiska stödverksamheten. har del samlade ansvaret förhandläggningen på regional nivå av ärenden om lokaliseringsstöd vid invesleringar.Länsarbetsnämnden har huvudansvaret för handläggningen av ärenden omutbildnings- och sysselsättningsstöd. Utvecklingsfonden medverkar främst isamband med den ekonomiska bedömningen i ärenden om regionalpolitiskt stöd.Vidare har fonden uppgifter i samband med tillsynen och uppföljningen avslödföretagens verksamhet. Varkensysselsättningsulredningen eller remissinsianserna har föreslagit någraförändringar av handläggningsordningen. Inte heller jag anser att någraprincipiella ändringar behöver vidtas. F.n. beslutar AMS om lokaliseringsstöd vid invesleringar, utbildnings-stöd ochsysselsätiningssiöd. I vissa ärenden om sådani slöd beslutar dock regeringen.Vidare pågår en försöksverksamhet med beslutanderätt för länsstyrelse i frågaom vissa ärenden om lokaliseringsstöd vid investeringar och förlänsarbetsnämnd i vissa ärenden om sysselsätiningssiöd. Huvudregelnför avgränsning av beslutanderätt mellan länsstyrelse, AMS och regeringen iärenden om lokaliseringsstöd bygger på investeringskostnadens storlek.Beloppsgränsen är f. n. 3 milj. kr. för länsstyrelse och 8 milj. kr. för AMS.Vid större investeringar beslutar regeringen. Förutom genom beloppsgränseninskränks länsstyrelsemas beslutanderätt genom att vissa industribranscherundantas från beslut på regional nivå, liksom ärenden som avser annanstödberältigad verksamhet än industri. Vidare skall alla ärenden som avserflyttning av verksamhet mellan orter i olika län beslutas centralt. Likasåskall beslut fattas centralt i ärenden om slöd vid etablering av nyttfrislående arbetsställe i ort utanför del län där förelaget bedriver sinhuvudsakliga verksamhet. Däremoi får länsslyrelse avgöra ärende om slöd, närett förelag vill etablera nytt fristående arbetsställe inom det län där det redanbedriver huvuddelen av sin verksamhet. AMSfår besluta om uibildningssiöd med högst . Finner AMS attstöd bör lämnas med högre belopp, skall ärendet hänskjutas lill regeringen. Länsarbetsnämndernafår besluta i ärenden om sysselsätiningssiöd om ansökningen gäller stöd tillindustriförelag. Sysselsättningsulredningenanser alt beslut bör fattas på länsnivå, om siödet påverkar förutsättningarnaför sysselsättning m.m. endasl inom ett län. Ålgärder som påverkar förhållandeni flera län bör däremoi fattas på central nivå. 1978/79:112 106 Enligt kommittén kan den hittillsvarandeförsökverksamheten ligga till grund för en permanent uppdelning avbeslutsbefogenheterna mellan regional och ceniral nivå i ärenden omregionalpolitiskt slöd. De ändringar av stödformerna som föreslås bygger på dentidigare verksamheien och har karaktären av en fortsatt stegvis utbyggnad avstödverksamheten. Av främst praktiska skäl bör avgränsningen avbeslutsbefogenheter liksom f n. göras i form av beloppsgränser med undanlag avsamma typ som i den nuvarande försöksverksamheten. Fördelarna i form av enklaoch entydiga regler anser kommittén överväga riskerna atl vissa beslut hamnarpå fel nivå som finns med ett sådant schabloniseral syslem. Erfarenheterna av försöksverksamhelen liksompenningvärdesförändringen motiverar enligt kommittén en höjning avbeloppsgränserna för beslul om avskrivnings- och lokaliseringslån på länsnivå.Vidare anser kommittén alt AMS bör besluta i huvuddelen av de slödärenden somskall avgöras på central nivå. Kommittén föreslår följande uppdelning avbeslutsbefogenheter i ärenden om regionalpolitiskt slöd. Beslut av länsstyrelse: Avskrivnings- och lokaliseringslån vid stödunderiag upplill sammanlagl 5 milj. kr. under fömtsättning atl ärendei avser - industrielleller induslriliknande verksamhet inom bransch som inle genom särskilt beslutav regeringen undantas från prövning, - utvidgning avbefintlig verksamhet på den ort där verksamheien ulövas eller etablering avnytt fristående arbetsställe på ort i länet av förelag som bedriver sinhuvudsakliga verksamhet inom länet, - åtgärd som inleinnebär överflyttning av verksamhet mellan olika län, - stöd tillförelag som inte är, har varit eller kan väntas bli föremålför bevaknings- eller uppföljningsåtgärd, - företag sominte omfattas av systemet för lokaliseringssamråd. Beslut av länsarbetsnämnd: Sysselsätiningssiöd till förelag som har fältavskrivnings- eller lokaliseringslån ellerhar fått förhandsbesked alt del är berättigat till sysselsältningsstöd underfömtsättning att ärendet inte avser - förelag sombedriver verksamhet i flera län, - företag sombedriver olika stödberättigade verksamheter, - förelag som harobetalda förfallna ränte-, amorterings- eller återkravsbelopp avseende utgivetlokaliseringsstöd, - sysselsättningsökningbeträffande vilken det råder tveksamhet om den är hänförlig till nyetableradeller fortsatt verksamhei. Beslut av A A/5: Avskrivnings- och lokaliseringslån vid stödunderlagupp till samman lagl 15 milj. kr. - ärendet intefaller under beslutanderätt enligt det föregående, - ärendet inteavser företag som omfattas av systemet för lokaliserings-samråd. Sysselsättningsstöd i de fall ärendet inte skallavgöras av länsarbets nämnd enligt det föregående. Förhandsgranskning i ärenden om sysselsäti ningssiöd till förelag som inte ansöker om avskrivnings- eller lo kaliseringslån. 1978/79:112 107 3.Uibildningssiöd med belopp som inle överstiger . per person ochuibildningslimme. Beslut av regeringen: Avskrivnings- ochlokaliseringslån vid stödunderlag som sammanlagt överskrider 15 milj. kr. samlövriga ärenden som avser företag som omfattas av verksamheten med samråd ilokaliseringsfrågor med industriföretag m.fl. Vidare bör regeringen hamöjlighet alt avgöra sådana ärenden som normalt skulle ha beslutals avlänsslyrelse eller AMS om ärendei ges direkl lill regeringen. Uibildningssiöd med belopp somöverstiger . per person och arbetstimme. Slöd enligt offertprincipen. Förhandsbesked om verksamhetenär stödberältigad. Ärenden om stöd uianför defaslslällda stödområdena. Liksomde flesta remissinsianserna anserjag alt kommitténs förslag till avgränsning avbeslutsbefogenheterna är väl avvägl. Den påbörjade decentraliseringen avbeslulanderält bör sålunda bli permanenl och utvidgad. Några justeringar avkommitténs förslag är dock nödvändiga bl. a. med hänsyn till vad jag tidigarehar förordat om prövning av ärenden om sysselsätiningssiöd. Vidare finns delskäl all göra vissa inskränkningar i beslutanderätten för länsstyrelserna närdet gäller dels slöd till kommunala industrilokaler, dels lokaliseringslånutan samband med invesleringar. Jag återkommer senare i vår till regeringen medförslag i dessa frågor. AMSpåpekar i detta sammanhang, all kommitténs förslag att ärenden som aktualiserasinom ramen för verksamheten med samråd i lokaliseringsfrågor medindustriföretag m.fl., skall avgöras av regeringen kan få vittgåendekonsekvenser för styrelsens möjligheler all som centralt organ påverkalokaliseringsärendenas handläggning. När det gäller beslutsordningen villjagframhålla atl ärenden som aklualiseras genom samrådsverksamheten liksomhittills i många fall kommer all beredas och avgöras enligt gängse ordning.Regeringen bör ha möjlighel men inte skyldighet att besluta i ärenden somavser förelag som omfattas av samrådsverksamhelen. Jag vill i detlasammanhang också la upp frågan om inflytande för de anställdas fackligaorganisationer i samband med alt ärenden om statligt regionalpolitiskt stödbeslutas av myndighei. I ärenden som avgörs av AMS eller länsarbetsnämnd finnsmöjlighel till sådant inflytande genom den representation som parterna påarbetsmarknaden har i dessa organ. I fråga om ärenden som beslutas avlänsslyrelse finns ingel molsvarande fackligt inflytande. Enligt gällandebestämmelser skall efter samråd med bl.a. länsarbetsnämnd ochregional utvecklingsfond göra den utredning som behövs i ärendei.Kommillén,'föreslår alt samrådel formaliseras och sker i den beredningsgmpp församverkan mellan nämnda organ som skall finnas enligt förordningen (1977:88) omlänsplanering. Enligt kommittén bör representanter för arbetsmarknadens parterknytas till gmppen när ärenden om regionalpolitiskt stöd behandlas. atl det av ansökningshandlingarna skall framgå attinformation har lämnats lill fackliga förtroendemän om att ansökan om stöd gesin. 1978/79:112 108 Kommitténsförslag får stöd av flera remissinstanser, bl. a. AMS, LO och TCO. Andraremissinstanser, bl. a. flera länsstyrelser, anser atl en formell ordning medberedningsgmpp skulle fördröja handläggningstiderna och pekar pä attarbetsmarknadens parter genom länsarbetsnämnden har möjlighet att ge sinasynpunkter till känna. Föregendel instämmer jag i kommitténs bedömning. Redan nu fungerar i regel ett smidigtsamrådsförfarande mellan de berörda organen. Enligt min mening kan arbetsformernaäven i en formell beredningsgrupp göras så flexibla atl de inte behöver medföralängre handläggningstider. Vidare bedömer jag att de synpunkter frånarbetsmarknadens parter som på delta sätt inhämtas, är av stort värde iärendeberedningen. Jag avser all senare föreslå regeringen atl meddelabestämmelser som reglerar dessa beredningsfrågor. Regeringenträffade en överenskommelse med omsamråd i lokaliseringspolitiska frågor med koncerner/förelag, som inom landetsysselsätter minst 500 industrianställda. Syftet med samrådet är att skapafömtsättningar för alt regionalpolitiska och sysselsältningspoliliskasynpunkter beaktas på ett tidigt stadium vid planeringen av investeringar inomindustrin. undertecknade ca 150 industrikoncerner/förelag enskrifilig förbindelse att delta i samrådet. inrätiades inomregeringskansliel en särskild delegation för elableringsfrågor för atthandlägga samrådsverksamheten. Verksamhetenstartade i samband med att en skriftlig enkät omsysselsättnings- och investeringsplaner för den närmaste femårsperioden sändesut lill samrådsförelagen. Huvudmomentet i samrådet är dock muntligaöverläggningar mellan företrädare för etableringsdelegalio-nen och de enskildaföretagen. 1 samband med dessa personliga kontakter har företagen möjligheteratt informera om sina planer, speciellt sådana som rör investeringar ochsysselsättning. I verksamheien ingår atl informera förelagen om samhälletsregionalpoliliska mål och de statliga stödåtgärder som slår till förfogande.Arbetet följs inom regeringskansliel av en arbetsgrupp med representanter förbudget-, bostads-, arbelsmarknads-och industridepartementen. Vidare följsverksamheten av en referens-gmpp med förelrädare för fackliga organisarioner,intresseorganisationer, vissa sammanslutningar inom näringslivet och berördastatliga myndigheter. Riksdagenhar godtagit atl systemet för lokaliseringssamråd prövas men har uttalat attverksamheten bör bedrivas på försök och utvärderas . 1 sambanddärmed får bedömas om systemet skall bestå eller eventuellt förändras (prop.1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79). Underhösten 1977 utvidgades samrådsverksamheten genom att rege- Prop.1978/79:112 109 ringenträffade överenskommelser om molsvarande samråd med KF och LRF.Överenskommelserna omfattar sammanlagt ca 50 företag inom dessa organisationer. Sysselsättningsulredningenframhåller alt de direkt påvisbara resultaten av elableringsdelegationensverksamhei är små, vilket dock bör ses mol bakgrund av alt konjunkturläget harhållit tillbaka investeringarna. Kommittén bedömer att etableringsdelegalionenhar goda fömtsättningar atl på ett tidigt siadium komma in i diskussion medförelagen om lokaliseringen av utbyggnader, eftersom delegaiionen har byggt uppgoda kontakter med företagen. Kommittén anser därför all verksamheien börfortsätta. F.n. omfattar samrådsverksamhelen större industriföretag och -koncerner inom denprivata, kooperativa och statliga sektorn. Kommittén framhåller viklen av atlden privala tjänste- och servicesektorn nås av den regionalpoliliskaverksamheten. Verksamheien bör därför enligt kommittén byggas ul lill attomfatta också siörre förelag inom denna sektor samt större riksorganisationer.Vidare anser kommittén att särskilt bör prövas möjlighelerna lill alternativlokalisering av administrativa funktioner inom de stora industriföretagen. Även de flestaremissinstanserna betonar svårigheterna att bedöma samrådsverksamheten,eftersom den har bedrivits och i ett sådant konjunkturläge attfå utbyggnadsprojekt har varit aktuella. Ingen remissinstans är negaliv tillden nuvarande samrådsverksamheten. Flera remissinstanser anser dock all denbör ses över och utvärderas. LO erinrar i detla sammanhang om altorganisalionen lidigare har förordal all en fullmaktslag ometableringskontroll skall kopplas lill verksamheien för den händelse denfrivilliga överenskommelsen om samråd visar sig ineffektiv. Förslagetom utvidgning av samrådsverksamhelen lill att omfatta också större företag inomden privata tjänstesektorn får stöd av de remissinstanser som har behandlatfrågan. Jag anser alt det ännu ärför tidigt att redovisa någon definitiv uppfattning om det system förlokaliseringssamråd som infördes . Erfarenhetema tyder dock påatt informationsutbytet i lokaliseringsfrågor mellan samhällel och de siörreindustriföretagen avsevärt har förbättrats genom systemet. Del förbättradeinformationsutbytet bör i sin lur kunna ge ökade möjligheler atl frånregionalpolitisk synpunkt påverka expansiva investeringar inom industrin.Systemet för lokaliseringssamråd med industriförelag bör därför fortsätta medi huvudsak samma utformning och inriktning som f. n. och deremissinstanser som har tagit upp frågan, anserjag alt systemet förlokaliseringssamråd nu'också bör prövas inom den privata tjänste- ochservicesektom. Jag har lidigare närmare berört motivet för detta. Jag avsersålunda atl la upp överläggningar i syfte att sträcka ut systemet förlokaliseringssamråd till att omfatta också större företag inom den privalatjänste- och servicesektom. Prop.1978/79:112 110 8.14 Lagen (1970:725) om lokaliseringssamråd Efter beslut av (prop. 1970:154, BaU 1970:69,rskr 1970:446) infördes lagen (1970:725) om lokaliseringssamråd. Det innebäratt regeringen har bemyndigande att föreskriva skyldighet för företag, somplanerar viss byggnadsåtgärd, att samräda med lokaliseringsmyndighel i frågaom lokalisering av den verksamhet som lokalerna är avsedda för. Lagenlillämpades 30 juni 1978 i Stockholms-,.