prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Det förslag om en höjning av skatten på oljeprodukter som chefenför budgetdepartementet kommer att lägga fram senare denna dag torde därförkomma att påverka industrins energihushållning liksom benägenheten att tillgodoseenergibehoven med annat än olja. Industriproduktionensvolym har ökat fortlöpandesamtidigt som produktionsmetoderna har utvecklats mot bl. a. ökad mekaniseringoch automatisering. Vissa energitunga branscher har ökat sin produktionsvolymkraftigt, bl. a. genom ökad förädling av produkterna. Detta har lett till attenergianvändningen inom industrin har ökat kraftigt. Lågkonjunkturen ikombination med strukturkriser inom flera viktiga industribranscher haremellertid medfört att industriproduktionen har minskat , 1976och 1977, vilket har lett till en dämpning av efterfrågan på energi. har energianvändningen inom industrin minskat med igenomsnitt 0,. Denspecifika energiåtgången inom industrin, dvs. energianvändningen per produceradenhet, har - med undantag för vissa konjunkturberoende variattoner - sjunkitfortlöpande. Denna utveckling väntas enligt industriverkets prognos SIND Afortsätta som en följd av bl.a. olika statliga stödåtgärder. Destyrmedel m. m. i energihushållande syfte som har använts inomindustrin är kartläggningar av och utredningar om industrins möjligheter allspara energi, statsbidrag till åtgärder för att minska energiåtgången ibefintlig utrustning m. m., stöd till företag som vill pröva ny energisnålteknik genom att uppföra prototyper eller demonstrationsanläggningar, 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 92 prövning av tillkomsten, lokaliseringen och utformningenav energikrävande verksamhet samt information, rådgivning och utbildningrörande energihushållning. Omfattande satsningar görs också inom ramen förenergiforskningsprogrammet för att få fram ny energisnål teknik. 6.2.2 Utredningar om industrins energianvändning har regeringens uppdragatt fortlöpande utreda frågor om energianvändningen inom industrin. Verket hargenom utredningarna (SIND 1976: 3) Tätorternas och den tunga industrinsenergiförsörjning och (SIND 1977:6) Industrins energihushållning inventeratolika industribranschers möjligheter ttll energibesparingar på kort sikt. Ett något längre tidsperspektiv studeras i utredningen(SIND 1978:6) Prototyper och demonstrationsanläggningar för bättre energihushållning,till vilken jag återkommer i det följande (avsnitt 6.2.4). Enligt de två förstnämnda utredningarna finns möjligheteratt inom svensk industri genom olika åtgärder spara ca1,1 milj. ton olja . Detta motsvarar ca , vilket är avindustrins totala energianvändning eller av industrins totala oljeförbrukningår 1976. Investeringskostnaderna för åtgärderna har uppskattats till 2300-2400 milj. kr. Utredningarna pekar också på vissa ytteriigarebesparingsmöjligheter för vilka investeringskostnaderna inte har kunnat anges.Möjligheterna att minska elförbrukningen inom industrin är små enligt de bådautredningarna. Som jagkommer att ytterligare beröra i det följande anser jag att en viktig uppgiftäven fortsättningsvis är atl samla in kunskap om hur energi kan sparas inomindustrins olika branscher och att genom information, rådgivning och utbildningföra ut denna kunskap till energianvändarna. Ansvaret för detta arbete åvilarenligt min mening i första hand industrin. Viss statlig medverkan när detgäller kunskapsinsamling och informationsspridning är dock befogad. Viktigbasinformation om utvecklingen inom industrisektorn finns i den reguljäraofficiella statistiken. Därutöver utgör industriverkels ulredningar omindustrins energianvändning en viktig del av statens insatser. Jag ser detdärför i likhet med och de remissinstanser som har tagitupp denna fråga som väsentligt att denna utredningsverksamhet fortsätter. 6.2.3 Ekonomiskt stöd tiU energisparande åtgärder inomindustrin Energisparstödel, som tillkom , avsåg till en början - vad avsernäringslivet - endast energibesparande åtgärder i byggnader. 1 samband med1975 års energipoliliska beslut utvidgades stödet till att avse ävenindustriella processer saml vissa prototyper och demonstrationsanläggningar m.m. inom energiområdet. Stödet, som administreras av statens industriverk,utgår enligt förordningen (1975:422) om statsbidrag till 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 93 energibesparandeåtgärder inom näringslivet m.m (omtryckt 1978:339). Enligt reglerna utgårstatsbidrag med högsl av godkända kostnader för åtgärder som syftar tillbättre hushållning med energi eller användning av annal bränsle än olja inombl.a. industriella processer och byggnader. Till prototyper ochdemonstrationsanläggningar samt vissa energiproduktionsanläggningar somintroducerar ny teknik lämnas bidrag med högst . Inom ramen förbidragssystemet lämnas stöd - förutom till industrins processer och byggnadersamt prototyper och demonstrationsanläggningar - även till åtgärder inomnäringslivets övriga byggnader m.m., spillvär-meutnyttjande, utbyggnad avindustriellt mottryck samt åtgärder avseende små vattenkraftverk. Jagåterkommer i det följande till dessa åtgärder. Stöd till energibesparandeåtgärder i byggnader och prototyper och demonstrationsanläggningar inomträdgårdsnäringen utgår enligt reglerna i kungörelsen (1974:420, ändrad senast1978:240) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretag. infördes ettsärskilt tidsbegränsat tillägg om utöver bidraget om högst tillenergibesparande åtgärder inom industriella processer (prop. 1976/77:95 bil. 3,NU 1976/77:38, rskr 1976/77:298). Avsikten härmed var - förutom energibesparing- att fä till stånd tidigareläggning av företagens energisparandeinvesteringar och därmed få fram beställningar lill industrin av maskiner ochutrustning. beslutaderiksdagen åter om att tillfälhgt öka stödet till vissa energibesparandeåtgärder inom näringslivet (prop. 1978/79:46, NU 1978/79:13, rskr 1978/79:121). Stödet utgörs av ett särskilt bidragstillägg om vid sidan av detordinarie bidraget om högst av godkända kostnader. Det extra bidragetutgår för vissa mera omfattande åtgärder, bl. a. övergång från eldning med oljatill fast bränsle, uppförande av mot-trycksanläggningar ochspillvärmeutnyttjande. Sedan stödet tillenergibesparande ålgärder inom näringslivet m. m. infördes har riksdagenanvisat sammanlagl 828 milj. kr. för sådant stöd och för administration m. m.av stödet. Äv de anvisade medlen har 657 milj. kr. beräknats för ätgärder iföretagens byggnader, processer m.m. samt åtgärder rörande små vattenkraftverk,157 milj. kr. för prototyper och demonstrationsanläggningar m.m., 13 milj. kr.för åtgärder inom trädgårdsnäringens byggnader och 1 milj. kr. för prototyperoch demonsirationsanläggningar inom trädgårdsnäringen. Härtill kommer behovetav medel för det senaste extra stödet. Detta beräknas lill 75 milj. kr. T.o.m. har, sedanstödet infördes, beslut faltals om bidrag på sammanlagt ca 478 milj. kr. Häravavser ca 83 milj. kr. näringslivets byggnader, ca 272 milj. kr. processer, ca113 milj. kr. prototyper och demonsirationsanläggningar och ca 10 milj. kr.åtgärder inom trädgårdsnäringen. Den årliga oljebesparingen av dessa åtgärderberäknas uppgå till 589000 loe. Härav avser ca 62000 loe åtgärder i byggnader,varav 14000 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 96 förenergiproduktion som innebär tillämpning av teknik som kan antagas komma attbli lönsam. Högst av godkända kostnader för prototypen eller anläggningenkan utgå som bidrag. Statsbidragettill prototyper och demonstrationsanläggningar kom till och harsedan dess utdvidgats. T. o. m. innevarande budgetår har 157 milj. kr.anvisats för verksamheten. , som administrerar bidragen,har lagt fram en rapport (SIND 1978:6) Prototyper ochdemonstrationsanläggningar för bättre energihushållning. I rapporten redovisarverket erfarenheterna av verksamheten t.o.m. . Ett femtiotal projekt harsedan stödets tillkomst och t. o. m. erhållit ca 50 milj. kr. i bidrag.Industriverket räknar med att dessa projekt kommer att leda till att även andraföretag kommer att använda sig av den tillämpade tekniken. Projekten beräknashärigenom medföra en energibesparing om totalt drygt 200 000 loe och ca1100 GWh el . Somjagtidigare har redovisat har t.o.m. sammanlagt ca 113 milj. kr. lämnats ibidrag till prototyper och demonstrationsanläggningar. Bidragen avser 95projekt och beräknas leda till en sammanlagd energibesparing på ca 97000 toeper år hos de företag som genomför projekten. Härtill kommer denenergibesparing som beräknas komma till stånd när andra företag börjar tillämpaden energisnåla tekniken. Industriverketredovisar i rapporten också en inventering av sådana prototyp- ochdemonstrationsprojekt som väntas blir realiserade inom industrin under denärmaste fem åren. Ett sextiotal projekt med ett sammanlagt investeringsbehovom ca 375 milj. kr. och med en möjlig total besparing om ca 740000 toe per åroch 550 GWh el redovisas. En sammanfattning av rapporten jämtesammanställning av remissyttrandena däröver återfinns i bilaga 1.4. Remissinstansernaär i allmänhet positiva till industriverkets utredning. Behovet av fortsattstöd till prototyper och demonstrationsanläggningar understryks av flera remissinstanser.I några yttranden betonas att det kan erfordras särskilda insatser för att föraut information om de projekt som verket beviljar stöd till. Någraremissinstanser, som är särskilt berörda därav, diskuterar samordningen mellandet aktuella statsbidraget och andra stöd till närliggande verksamheter. Energikommissionenhar fört fram förslag beträffande stödet till prototyper ochdemonstrationsanläggningar. Kommissionen föreslår att stödet byggs ut så attresultat av forskning och utveckling inom energiområdet snabbi kan införas.Förslaget slöds av de remissinstanser som har diskuterat frågan. Enutökad satsning på prototyp- och demonstrationsverksamhet kan enligt min meningbli nödvändig allt eftersom det omfattande forskningsprogrammet framskrider.Särskilda anspråk på stöd kan dessutom komma att ställas som en följd av minaförslag i det följande om demonstrationsanläggningar för att pröva ny ellerförbättrad kolteknik och för torv- eller 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 97 Det innebär atl del somjaghar sagt om nedlrappningen av bidragsverksamheten rörande näringslivet inteomfattar stödet till prototyp- och demonsirationsanläggningar. Flera remissinstanser har, vid behandlingen av industriverkelsrapport och demonsirationsanläggningar för bätire energihushållning,fört fram förslag om komplettering av statsbidraget med en lånemöjlighel.Industriverket har i samband med utvärderingen av bidragsverksamheten, somjagtidigare har redovisat, tagit upp frågan om att komplettera bidragen tillprototyper och demonstrationsanläggningar med lån med villkorligåterbetalningsskyldighel. För egen del anserjag att del finns skäl atl undersökafrågan om storleken och inriktningen av siödet till prototyper ochdemonstrationsanläggningar. Jag har erfarit att industriverket ser över dennafråga och avser alt komma med förslag i sin anslagsframställning för budgetårel1980/81. Vid min behandling av anslagsfrågorna i det följanderäknar jag för /80 med en höjning av stödet till prototyper ochdemonstrationsanläggningar till 80 milj. kr., vilket är en ökning med 23 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. I flera av remissyttrandena över industriverketsrapport framhålls atl information om erfarenheterna av de prototyp- ochdemonstrationsprojekt som genomförs är en viktig del av verksamheien. Jaginslämmer i dessa bedömningar och kommer att ta hänsyn till en sådan utökadinformation vid min beräkning av kosinaderna för att administrerabidragsverksamheten. Jag har också bedöml att industrins egna organisationerhar intresse av att en så stor resultatspridning som möjligt kommer till ståndinom detta område och därför aktivt arbetar för detta. Jag vill i detta sammanhang beröra frågan om samordningoch avgränsning mellan industriverkets verksamhet rörande prototyper och demonstrationsanläggningaroch den forsknings- och utvecklingsverksamhet som stöds inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Denna fråga har tidigare behandlats i samband medregeringens förslag till program för forskning och utveckling inomenergiområdet m. m. 1977/78: 110 s. 123). Föredragande statsrådetanförde därvid att reglerna för bidrag till prototyper ochdemonstrationsanläggningar i praktiken innebär atl den slutliga användaren aven viss anläggning kompenseras för dels de exlra kostnader som en förstaanläggning medför, dels de risker för sämre utfall än beräknat hosutrustningen som föreligger. Den tekniska osäkerheten om anläggningens eller metodensanvändbarhet förutsätts vidare vara förhållandevis låg. Det är enligt min mening inte möjligt och inte hellernödvändigt att dra en knivskarp administrativ gräns mellan ifrågavarandestödverksamhet och verksamheten inom energiforskningsprogrammei. Löpande samordningoch samråd mellan å ena sidan industriverket och å andra sidan deprogramansvariga organen inom energiforskningsprogrammet är däremot 7 1978179. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 98 av stor vikt. Jag har erfarit alt denna samordningfungerar i stort sett tillfredsställande. En praktisk gränsdragning mellan de nämnda verksamheternasom därvid har visat sig vara ändamålsenlig är följande. När enprototypanläggning upphandlas av staten, enligt vissa bestämda specifikationer,som ett led i ett målinriktat utvecklingsprogram hör verksamheten hemma inomenergiforskningsprogrammet. Statens del av kostnaderna, som i och för sig kanunderstiga , bör därvid finansieras inom energiforskningsprogrammet. , vanligen på eget initiativ, uppför en prototypanläggning för atlanvända den i sin egen verksamhet och genomför upphandlingen på kommersiellagrunder bör statens del av kostnaderna finansieras genom prototyp- och demonstralionsbidragfrån anslaget Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Jag vill i detta sammanhang slutligen erinra om attjagbetraktar som en statlig resurs som på eget initiativeller på uppdrag bör kunna anlitas för att bl. a. praktiskt utprova och förkommersiellt bruk ulveckla nya energitekniker. 6.2.5 Prövning av energihushållning m. m. Den Ijanuari infördes i I36a§ byggnadslagen(1947:385, 136a§ ändrad senast 1976:213) (BL) en bestämmelse om krav påtillstånd av regeringen för lokalisering av industriell eller liknandeverksamhet, vars val av plats är av väsentlig betydelse för hushållningen medlandets samlade mark- och vattentillgångar. ändrades 136a § BLtill att omfatta också industriell eller liknande verksamhet av väsentligbetydelse för hushållningen med energi. Motivet var enligt föredragandestatsrådet att det var önskvärt att med hänsyn till landets energihushållningge samhället möjlighet att på ett bättre sätt än tidigare kunna bedöma ochplanera de stora energianvändarnas energihushållning. ändrades prövningenenligt 136a § BL till att inte avse bara valet av plals utan också tillkomstenav verksamheten. utökades prövningen till att gälla ocksåverksamhet av väsentlig betydelse för hushållningen med träfiberråvara. I 136a § BL har föreskriviis att prövningen generelltskall omfatta bl. a. nyanläggning av järn- och stålverk, metallverk ochferrolegeringsverk, sågverk med viss produktionskapacitet, fabrik förframställning av vissa kemikalier eller petrokemiska produkter, fabrik förraffinering av råolja, atomkraftanläggning, anläggning för upparbetning avatombränsle samt ångkraftanläggning och annan anläggning för eldning medfossilt bränsle med tillförd effekt överstigande 500 MW. Utvidgning av vissaträfiberför-brukande verksamheter skall också alllid prövas av regeringen.Nyanläggning och utvidgning av annan verksamhei, vars tillkomst ellerlokalisering är av väsenilig betydelse för hushållningen med energi eller medlandets samlade mark- och vattentillgångar, prövas om regeringen i visst fallbeslutar därom. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 99 har ett femtiotal prövningsärendenenligt I36a § BL avgjorts av regeringen. I drygt tio fall, som främst gällerutbyggnader inom skogsindustrin, har särskilda villkor beträffandeenergihushållningen föreskrivits. Det vanligast förekommande energivillkorelhar gällt installation av anläggning för generering av mottryckskraft. Ettannat villkor har varit att företaget skall samråda med statens indusiriverkbeträffande vissa åtgärder rörande energihushållningen i anläggningen. Ansökningar enligt 136a § BL remitteras normalt avregeringen till bl. a. statens industriverk. har redovisat sinaerfarenheter av provningsverksamheten i rapporten påpekar där att prövningen enligt I36a§ BL äger rum innan den slutligaprojekteringen av anläggningen har börjat. Ansökningshandlingarna byggerdärför till störsla delen på schablonmässiga uppskattningar. Det är enligtindustriverket då svårt atl få dokumenterade uppgifter om val avprocessutrustning, beräknad el- och bränsleförbrukning osv. Verket måstesåledes försöka göra en grundlig bedömning av projektets energiaspekter vid entidpunkt då anläggningen ännu inte har tagit fastare form. Miljöfrågor m.fl. frågor behandlas däremot endastöversiktligt av de berörda myndighelerna vid lokaliseringsprövningen. Den merdetaljerade prövningen sker här senare, vid koncessionsprövningen enligt miljöskyddslagen.Enligt vad industriverket anför i rapporten bordet övervägas om ävenenergifrågorna bör prövas också vid ett senare lillfälle än vidlokaliseringsprövningen. Formerna för en sådan prövning behöver emellertidenligt verkei närmare utredas. anger i rapporten två tänkbaraalternativ för prövningen. Det ena alternativet innebär att denkoncessionsprövning enligt miljöskyddslagen (1976:387, ändrad ; 161)som sker utökas till att också omfatia prövning av energihushållningen. andra alternativet åläggs företagen i besluten enligt 136a § BLregelmässigt att samräda med industriverket i detaljfrågor rörandeenergihushållningen vid anläggningen. anser att det andra alternativetinledningsvis är att föredra bl. a. av det skälet all det kan genomföras utankrävande administrativa insatser. har remissbehandlats under år1977. Verkets förslag beiräffande prövningen enligt 136a § BL har kommenteratsav flera av de remissinstanser som yttrat sig över rapporten. tillslyrker fortsatt utredning ifrågan. framhåller atl prövningen enligt 136a § BL gällerövergripande lokaliserings- och resurshushållningsfrågor. Verket menar att detär olämpligt atl i detta sammanhang i detalj övervaka hur en anläggningutformas från energihushållningssynpunkt. En detaljerad energiprövning börhellre ges en form liknande koncessionsprövningen enligt miljöskyddslagen.Statens naturvårdsverk är positivt lill atl insatserna inom miljö- ochenergiområdena rörande industrin närmare samordnas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 100 prövning enligt miljöskyddslagen är utformad medutgångspunkt i överväganden om potentiella miljörisker. Andra industriellaverksamheier kan behöva behandlas vid prövning från energihushållningssynpunkt.Oavsett hur de formella prövningsförfarandena utformas finner naturvårdsverketdet angeläget med ett förbättrat samråd mellan industriverket ochnaturvårdsverket i dessa frågor. vid universitet 1 och Chalmerstekniska högskola avstyrker förslaget om detaljerad prövning avenergihushållningen i en anläggning. Om prövningen ändå kommer till stånd börden enligt tekniska fakulteten vid universitet i göras medkoncessionsprövningen enligt miljöskyddslagen. tillstyrker förslaget attindustriverket först får preliminärt bedöma energihushållningen i en anläggningoch sedan göra en noggrannare genomgång. Även i (LO) och () tillslyrker att industriverketfår möjlighet att genomföra en detaljerad prövning av energihushållningen i enanläggning. Frågan om energiprövning enligt 136a § BL har behandlatsockså av . Kommissionen har föreslagil att prövningen sesöver. Därvid bör enligt kommissionen övervägas att utsträcka prövningen tillatt omfatia såväl nya som befintliga anläggningar. Som framgår av remissammanställningen betänkande (bilaga 1.1) finns olika uppfattningar i fråganbland remissinstanserna. anser att en utvidgning av prövningen kan varabefogad samt att frågan bör tas upp i den översyn av byggnadslagstiftningen somf.n. a. statens industriverk och statensnaturvårdsverk ställer sig mer tveksamma till en utvidgning av prövningen.Riksrevisionsverket påpekar att en ulvidgning skulle kräva avsevärt störremyndighetsresurser än nuvarande prövning. Näringslivels energidelegationenanser atl energiprövningen enligt 136a § BL bör avskaffas. För egen del vill jag anföra följande. Induslrins vilja och förmåga att spara energi är av storbetydelse för våra möjligheteralt genomföra ett ambitiöstenergihushållningsprogram, har - bl.a. med hjälp av statligtstöd - en omfattande energisparverksamhet bedrivits vid många företag. Detfinns enligt min uppfattning skäl att anta atl denna verksamhet kommer altfortsätta. Jag räknar också med att de skallehöjningar på olja förenergiändamål somjag har berört (avsnitt 6.1.3) skall ge ytteriigareincitament till att genomföra energisparande åtgärder inom industrin. För de mest energikrävande industrierna och de störreenergiproduce-rande anläggningarna fordras däruiöver styrmedel som möjliggör enförbättrad planering av energihushållningen. Ett sådant styrmedel är densärskilda prövning av energihushållningen som f. n. sker enligt 136a § BL. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 101 Jag kan inte dela den uppfattning som näringslivetsenergidelegation har givil uttryck för, att energiprövningen bör avskaffas.Prövningen fyller enligt min mening en betydelsefull funktion. Emellertidanserjag i likhel med att denna prövning enligt 136a § BLbör ses över. Mol bakgrund av att energiprövningen har existerat i nära fyra årär det naturligt att en översyn nu kommer till stånd. Jag kommer därför, eftersamråd med chefen för , att lägga fram förslag omatt en utredning skall tillsättas för att - inom ramen för en större översyn avindustrins energihushållningsfrågor - se över bl. a. denna fråga. En förändringsom därvid bör övervägas är att ge industriverket möjlighet alt avgöra vissafrågor som är av betydelse från energihushållningssynpunki men som inte är avsädan övergripande karaktär att det bör ankomma på regeringen att beslutadärom. Vid översynen av prövningen av industrinsenergihushållning bör också frågan om behovet av en särskildenergihushållningslag tas upp. En sådan lag skulle kunna uigöra en grund föröverläggningar mellan t.ex. myndigheler och branscher och för de direktainitiativ, som kan behöva tas för att t.ex. förmå en industri att utnyttja enviss teknik eller atl samarbeta med en kommun beträffandespillvärmeutnyttjande. Det finns enligt min uppfattning skäl som talar för atten lagfäst grund skapas för sådana åtgärder. Somjag i det följande kommer att beröra närmare, anserjagatt en ökad användning av kol och inhemska bränslen bör komma till stånd i vårtland för att minska vårt stora oljeberoende. Ökningen av kolanvändningen bör iförsta hand gälla krafivärmeverk, kondenskraftverk och större värmecen-Iralermen också inom industrin erfordras en successiv övergång till kol. För att fåtill stånd den eftersträvade övergången till användning av kol och inhemskabränslen kan de nuvarande styrmedlen behöva kompletteras. Även denna fråga börses över av nämnda utredning. Jag vill i detta sammahang nämna att ytterligare enförändring av prövningen enligt 136a § BL enligt min mening bör övervägas. Delfinns skäl för att prövningen inte bör avse bara enskilda anläggningar förenergitillförsel utan också hela energilillförselsystem. Jag avser härtillförseln av energi till större regioner eller tätorter, som måste basera sinenergiförsörjning på flera olika lyper av energiproduktionsanläggningar. Sådanastörre systemfrågor kan inte på ett lämpligt sätt hanteras inom ramen för dennuvarande lagstiftningen. Denna fråga bör utredas tillsammans med de frågorsomjag har nämnt. 6.2.6 Utbildning, rådgivning och information inomindustrin m. m.