prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa år har det på den allmännaarbetsmarknaden varit stora lönehöjningar, som innefattat standardförbättringar,andra är har den genomsnittlige löntagaren fått en viss standardsänkning.Skatteskalorna har ändrats . Dethade varit önskvärt all något mera inträngande kalkyler kunnat uppvisas förvalet av just som det genomsnitlligen - både för Prop.1978/79:12 419 individemaoch över en föralsebar period - rikliga andelstalet. I vart fall Lagrådets mäsledel vara ett rimligt krav all andelstalet omprövas med hänsyn yttrande till den faktiska utvecklingen av de faktorer som generellt påverkarbåde bamets behov och de underhållsskyldigas bidragsförmåga. Förslagenlämnas utan erinran. 1978/79:12 420 Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , Äsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, Burenslam , , , , Propositionom underhåll till barn och frånskilda, m. m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1), 5. lag om ändring i bamavårdslagen (1960:97), 6. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott, 7. lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring avvissa underhållsbidrag, 8. lag om ändring i införsellagen (1968:621), 9. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning ivissa fall för utgivna underhållsbidrag. Föredragandenredogör för lagrådels yttrande och anför. Lagrådethar inledningsvis berört del nordiska lagsiiftningsarbeiei på familjerättensområde och funnit del önskvärt med en redovisning för hur den s. k. Helsingforskonventionenhar tillämpats i del föreliggande lagstiftningsärendet, framför allt vad beträffarde föreslagna ändringarna i GB. Denordiska ländernas lagstiftning om underhåll till barn, makar och föräldrar äridag inte enhetlig. Under sitt arbete har familjelagssakkunniga i enlighel medsina direktiv hållit fortlöpande kontakt med de övriga nordiska ländernas äklenskapskommitléeroch övervägt möjligheten lill ökad rättslikhet länderna emellan pä underhällsområdei.' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 1978/79:12 421 Familjelagssakkunnigasbetänkande har tillställts de andra nordiska Slutprotokoll ländema. I enlighetmed Helsingforskonventionen har justiliedepartementel vidare överlämnatlagrådsremissen lill de övriga justitiedepartementen och givit departemententillfälle alt yttra sig över förslaget. Överiäggningar i ämnet har ägt rammellan företrädare för departementen vid ett möte i , Vid dettatillfälle har man frän de övriga ländernas sida förklarat all man ännu inte hartagit ställning till hur de olika frågorna om underhåll bör regleras iframtiden. Förslagettill lag om ändring i anserjag del betydelsefullt att allmänheten på olika sätt informerasom innehållet i reformen och bl. a. får upplysning om möjlighelerna all träffauppgörelse utom rälla. Inte minst viktigt är det all informera om möjlighetematill jämkning av underhållsbidrag. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.2.6 ilagrådsremissen. Jagdelar lagrådets uppfattning all frågor om umgängesrätl bör behandlas processuelltpå samma sätt som flertalet egentliga vårdnadsfrägor, dvs. Jagbiträder därför förslaget att i paragrafens andra stycke första meningenhänvisning uttryckligen görs även till 11 §. Som lagrådet har uttalat bör ocksåstyckets andra mening liksom fjärde slyckel tillämpas på umgängesrällsfrågor.Jag vill tillägga att det bör vara möjligt att, sedan talan har väckts om vemsom skall ha vårdnaden om ett barn, utan stämning i målet framställa yrkande omrätt lill umgänge med barnel. Jagföreslår vidare alt tredje stycket ändras så att möjligheten atl ulan stämningi ell vårdnadsmål yrka underhållsbidrag lill barnel får avse inte endaslförälder ulan även annan som kan föra barnels lalan i underhållsfrågan. Lagrådethar i anslutning lill denna paragraf också tagit upp frågan vilken roll detallmänna över huvud laget skall tilläggas i vårdnadsangelägenheter. Frågan harväckts med anledning av förslaget att bamavårdsnämnd skall ha rält alt som partföra lalan i mål om vårdnad där förälder påslås ha grovt missbrukat vårdnaden e.d. (6 kap. 9 § FB). Denfråga som lagrådet har väckt övervägs f n. av utredningen (Ju 1977:08) ombarnens rätt. är enligt närmare föreskrifter i 1978/79:12 422 barnavårdslagenskyldig alt sörja för att de unga får en gynnsam utveckling Slutprotokoll ochgoda uppväxtförhållanden. Nämnden har också möjlighet atl i administrativordning ingripa om ett barn far illa. allmänna åliggandenkan enligt min mening bäst uppfyllas om nämnden i vårdnadsprocesser som avsesi 6 kap. 9 § FB får ställning som part. Till frågan om hur bamets intresse bästskall kunna tas tillvara i olika vårdnadsangelägenheter finns det anledning atlåterkomma när del angivna utredningsarbetet har slutförts. Lagrådethar föreslagit vissa jämkningar i paragrafen. a. förordas att reglerna iförsta stycket första meningen och tredje stycket i det remitterade förslagetförs samman lill en mening, enligt vilken föräldrama, var och en efter sinförmåga, skall svara för underhåll ål barnel efter vad som är skäligt medhänsyn till bamets behov. Jaghar i lagrådsremissen ulföriigl behandlat grandsaiserna för hur föräldrarnasunderhållsskyldighet bör bestämmas. Enligt dessa grandsaiser, mol vilkalagrådet i och för sig inte har haft något atl invända, är bamets behov ochföräldrarnas ekonomiska förmåga utgångspunkter för bedömningen. Föräldramassammanlagda förmåga sätter en gräns för \'ilkei underhåll barnel kan fä -oavsett barnets behov. Saknas förmåga, föreligger inie någon underhållsplikt.Är förmågan god, kan å andra sidan sägas - med ett av lagrådet använt ullryck -all bamets samlade anspråk på sin uppväxtmiljö ökar. När del sedan gäller deninbördes fördelningen av underhällsbördan mellan föräldrarna bör denna görasmed beaktande av bådas förmåga. Inom ramen för vad en förälder högst kan ge uli underhåll kan den förälderns underhällsskyldighet bli siörre eller mindre,beroende pä hur pass god förmåga den andra föriildem har. Detbereder svårigheter atl i lagtext fullt ul göra reda för hur de olika faktorersom bör påverka underhållsskyldigheten förhåller sig till varandra. förslag kan riktas den invändningen att lagtexten kan ge intrycketatt måttet av varje förälders underhållsskyldighet alllid fastställs för sig -utan atl en jämförelse görs med vad den andra föräldem kan bidra med. Enligtmin mening är del en fördel om man, som har skell i del remitterade förslaget,först i paragrafen anger vilken sammantagen rätt till underhåll från föräldramasom barnet har och därefter föreskriver hur föräldrarna sinsemellan skallfördela detta underhåll. Att en förälder inte är underhållsskyldig, om haneller hon inte har förmåga, kan utiäsas redan av att barnets rätt tillunderhåll i första meningen görs beroende av föräldrarnas ekonomiska 1978/79:12 423 förmågaoch framgår dessutom med full tydlighet av bestämmelserna i 3 § Slutprotokoll om förbehållsbelopp. Jagkan alltså inte biträda lagrådels ändringsförslag i nu berört hänseende. Dejämkningar i lagtexten som lagrådet i övrigt har föreslagit bör emellertidbeaktas. Ordel tillsammans bör således utgå ur första meningen i förstastycket. Vidare bör i samma mening underhållsskyldigheten göras beroende avföräldrarnas samlade "förmåga" och inte av deras ekonomiska"förhållanden". Jag kan alltså ansluta mig till lagrådetsuppfattning att underhållsskyldigheten bör kunna bestämmas med hänsyn till denverkliga förvärvsförmågan i fall då den underhållsskyldige utan godtagbaranledning underlåter alt skaffa sig inkomster som sätter honom i stånd altbidra lill barnets underhåll (jfr högsta domstolens dom , DT18). Slutligen bör andra och tredje meningarna föras samman till en mening medi det väsentliga den lydelse som lagrådet har förordat. Med hänvisning lill delsagda föreslårjag att paragrafens första stycke fär denna lydelse: Föräldramaskall svara för underhåll ål barnet efter vad som är skäligt med hänsyn lillbarnels behov och föräldramas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnasunderhållsskyldighet bestäms skall hänsyn las lill barnets egna inkomster ochtillgångar saml till bamets sociala förmåner under beaktande av vad som följerav föreskrifierna om dessa. Jagföreslår alt tredje stycket jämkas språkligt i förtydligande syfte. Jaghar inte någon erinran mol lagrådels förslag att det i lagtexten kommer tilluttryck all bamet är mottagare av underhållsbidraget. Jagföreslår vidare en mindre språklig ändrmg av första stycket andra punkten. Treav lagrådets ledamöter har riktat viss kritik mot förslaget såviti gäller ställförelrädarskapför barnet i fräga om underhåll. De har också pekat på bristfälligheter somfinns i nuvarande lagstiftning. Jagkan dela de nämnda ledamöternas uppfattning all den föreslagna regleringen ärmindre tillfredsställande. Enligt6 kap. 2 § FB skall vårdnadshavare se till bl. a. alt bamel erhåller uppehälle.Del lorde stå klart all del i vårdnadsuppgiften ligger en rätl för vårdnadshavareatt på barnets vägnar sluta avtal och föra talan om underhåll. Denna rätt kansägas utgöra grunden för den specialreglering som finns i nuvarande 7 kap. 7 §andra stycket och 11 § första stycket. Meddel remitterade förslaget får underårig vårdnadshavare behörighet atl träffa iprincip bindande avtal om underhåll till bamel även i de fall 1978/79:12 424 bamavårdsnämndeninte har all godkänna avtalet. För att delta klart skall Slutprotokoll framgåhar jag föreslagit den bestämmelse som utgör 7 kap. 2 § tredje stycket förstameningen i lagrådsremissen. Eftersom vårdnadshavare får samma behörighetall sluta avtal som atl i rättegång företräda bamel kan det emellertidvara lämpligt all föra iiamman bestämmelserna härom i en paragrafBehörigheten bör anges som en rätt att företräda barnel i frågor om Gällandelag innehåller inte någon uttrycklig föreskrift om särskilt förordnadförmyndares behörighet atl sluta avtal om underhållsbidrag på barnets vägnarulan endast en regel om förmyndares rätl all föra lalan för bamel iunderhållsmål. Väljs den reglering av vårdnadshavares behörighet somjag nu harförordat, bör även förmyndares behörighet atl företräda barnet klargöras i ettsammanhang. Behörigheten bör avse såväl rätt all sluta avtal som rätt atl föratalan vid domstol. Denya bestämmelserna om vårdnadshavares och förmyndares behörighet bör tas upp i2 § tredje stycket. Mols\'arande reglering i 14 § i del remitterade förslagetkan då utgå. har uttalat kan del vara önskvärt med en samlad översyn avbestämmelserna om ställförelrädarskap för barn i underhållsfrågor. Även bametsmöjlighet atl själv uppträda som part bör övervägas. Det fär ankomma på ulredningenom bamens rätt att uppmärksamma dessa frågor. I väntan på resultatet avutredningens prövning bör några ytterligare föreskrifter i ämnet inte införasi FB. Vaden ledamol av lagrådet har anfört om utformningen av första stycket föranledermig inte att föreslå ändring i del remitterade förslaget. En mindre jämkningbör göras i fjärde stycket. Lagrådethar efterlyst en bestämmelse om vilken bamavårdsnämnd som skall ta befattningmed underhållsavtal och engångsbelopp enligt lagrummet. Jag instämmer i att ettklariäggande: är befogat. Detnaluriiga är att de aktuella frågorna handläggs av barnavårdsnämnden i denkommun där vårdnadshavare och barn är bosatta. För de fall då bamel inte bor påsamma ort som vårdnadshavaren eller två vårdnadshavare bor på olika platsersaknas enligt min mening tillräcklig anledning all peka ul en kommuns nämnd somensam behörig. 1 stället bör var och en av de berörda nämnderna kunna godkännaunderhållsavtal med giltig verkan. Saknas annars behörig nämnd, bör prövningenankomma på barnavårdsnämnden i . som ärbehörig alt pröva avtal får Prop.1978/79:12 425 ocksåanses skyldig all la upp fråga härom på begäran av någon av Slutprotokollavtalsparterna. Såvittgäller bam vars faderskap måste fastställas torde den föreslagna regeln ipraktiken leda lill att frågan om godkännande av underhållsavial enligtparagrafen kommer atl handläggas av som enligt 7 kap. 11 § idet remitterade förslaget skall se till atl barnel tillförsäkras underhåll. Ienlighel med vad jag harsagt nu bör ett tillägg lill paragrafens andra styckegöras om vilken nämnd som är behörig all godkänna avtal. Någon ändring i fjärdestycket torde inte behövas. När där talas om att engångsbelopp skall betalas lill"bamavårdsnämnden", får anses framgå all den nämnd åsyftas som hargodkänt avtalet. Lagrådethar föreslagit att i 9 § ackordsförfarande likställs med utmätning och konkurs,om ansökan om förordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847) har gjortsinom treårsliden. Jag har inte någon erinran mol att även ackordsfallel beaktasi paragrafen. Därvid bör emellertid uppmärksammas den situationen att ackordinte uppnås, vare sig verkan av godmansförordnandet har förfallit ellerförhandling om offentligt ackord har inletts utan att leda lill resultat.Vidare bör, i fall då ackord kommer till stånd, beaktas att det kan inträffaatt ackordet inte fullgörs inom föreskriven lid. I alla dessa fall synes detrimligt alt den bidragsberäliigade lår viss ytteriigare lid pä sig för alldriva in bidraget (jfr beiräffande motsvarande fråga vid preskription av skatt71 § 3 mom. uppbördslagen 1953:272). Tiden bör lämpligen sältas lill tremånader. Sker utmätning inom denna lid eller försätts den bidragsskyldige ikonkurs på grand av ansökan som har gjorts inom den liden, bör betalning förfordringen få tas ut ur den utmätta egendomen eller erhållas i konkursen ävendärefter. Lagrådethar vidare föreslagit sådan ändring av paragrafen att underhällsbidrag skallkunna göras gällande i rättegång även efter bidragels förfallodag, om lalanhar väckts före treårslidens utgång. Lagrådet har här tänkt på fall då enfordran på bidrag har fastställts i avtal, som inte har sådan form all del är verkställbart.En sådan fordran bör enligt lagrådels mening inte kunna preskriberas underpågående rättegång om fullgörelseskyldighet. Delav lagrådet berörda fallet lorde ha begränsad praktisk belydelse. Man kan räknamed all underhållsborgenären, om betalning uteblir, i allmänhet får lill ståndett verkställbart avtal eller utverkar dom ulan all dröja någon längre lid.Till detta kommer, som lagrådet självt har påpekat, all den föreslagna regelnskulle göra det möjligt också för den som kan stödja sig på ell verkställbartavtal alt få preskriptionstiden föriängd genom atl väcka talan vid domstol, t.ex.genom lagsökning. Över huvud taget skulle bestämmelsen 28Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:12 426 innebäraell avsteg från principen alt preskriptionsavbrolt inte bör tillåtas. Pägrund av del anförda avstyrker jag bestämmelsen om verkan ipreskriptionshänseende av att talan väcks om fastställt underhållsbidrag. Jagdelar lagrådels uppfattning att den i 9 § föreslagna preskriptionsregeln intebör kunna sällas åsido genom uttryckligt avtal härom eller genomöverenskommelse om ändrad förfallolid. Jag förordar alt denna ståndpunkt kommertill ullryck i lagtexten. Iredaktionellt hänseende förordarjag all andra meningen i 9 § enligt det remitteradeförslaget bryts ut och fiir bilda ett andra stycke. De föreskrifter som gällerackord bör tas upp i ett tredje stycke. Som ell fjärde stycke föreslås enbestämmelse om att avtal i strid med paragrafen är ogiltigt. Jagvill slutligen föreslå ett förtydligande av preskriptionsreglerna i 8 §. Enligtmin mening bör denna paragraf inte vara tillämplig i fall då lalan om fullgörelseförs i fråga om bidrag som redan har fastställts genom avtal, ulan i en sådansituation bör endasl 9 § tillämpas. Saken har betydelse för avtal i vilka denunderhållsskyldige har åtagit sig atl betala bidrag för avsevärd tid föreavtalsslutet och därmed före föifallodagen. 8 § bör därför omformuleras så, bara kommer att gälla lalan om all underhållsbidrag skall fastställas. Jaghar ingen erinran mol lagrådets förslag till ändrad lydelse av 5 § andra Slyckeloch 6 §. Jag biiräder också fiirslagel om tillägg lill 10 § andra slyckel.Vidare föreslår jag mindre jämkningar av 13 § första slyckel. Förslagetall upphäva 8 kap. ÄB föranleder en följdändring i paragrafens andra stycke. Ianslutning härtill föreslås en ny punkl, betecknad 8, i övergångsbestämmelsernalill balken. Lagrådethar ifrågasatt om inte paragrafens tillämplighet ytteriigare borde begränsas.Jag kan dela lagrådets uppfattning all denna fräga bör övervägas. F. n.behandlas i lagutskott en motion med begäran om översyn avbestämmelserna i paragrafen (mot. 1977/78:997). Jag föreslår atl resultatet avriksdagsbehandlingen avvaktas och all ändringen av paragrafen tills vidarebegränsas till vad jag har förordat i del remitterade förslaget. 1978/79:12 427 Lagrådethar föreslagit atl 2 § första stycket departementsförslagel formuleras om såatt del kommer all avse en makes underhållsskyldighet mol den andra maken. Enmajoritet inom lagrådet har vidare förordat all stadgandet i samma stycke omfördelning mellan makama av utgifter och sysslor skall föras över lill 1 §. Jagkan godta lagrådets förslag atl ur 2 § utmönstra underhållsansvarel mot annanfamiljemedlem än den andra maken. Däremot ser jag del som värdefullt omunderhållsskyldigheten mellan makar kan beskrivas mera som ell ansvar förengemenskap än som en skyldighet för den ena maken att bidra lill den andrasunderhåll. Jag föreslår därför all i första slyckel föreskrivs alt makarna, varoch en efter sin förmåga, skall bidra till det underhåll som behövs för atttillgodose deras gemensamma och personliga behov. Till denna föreskrift harstadgandet om fördelning av utgifter och sysslor nära anknytning. Därigenommarkeras all makarna bör sträva efter atl båda ta del i olika moment iförsörjningen. Jag förordar atl stadgandet får stå kvar i 2 §. Jagbäringen erinran mot vad lagrådet har anfört under denna paragraf Jag biiräderockså ändringsförslaget. Liksomi fråga om motsvarande bestämmelse i FB (7 kap. 6 §) tillstyrker jag atllagtexten förtydligas på det sätt som lagrådet har föreslagit. Ordalagen bördessutom jämkas så att de inte kan anses lägga hinder i vägen för att bidragdöms ut av make som inte i tillräcklig män har svarat för sill eget underhållulan låtit den andra maken bära en alltför stor andel därav. Tillförtydligande av bestämmelsen vill jag uttala att en make fär anses ha förmågaatt bidra till den andra makens underhåll endast om han eller hon har medelutöver vad som behövs för den egna försörjningen. Är maken försörjningsskyldigäven mol eget barn, bör ansvaret för barnels grandläggande underhållsbehovkomma före underhållsskyldigheten mot andra maken. 1978/79:12 428 7och 8 §§ Slutprotokoll Vadjag har föreslagit och uttalat i anslutning lill 7 kap. 8 och 9 §§ FB gälleräven förevarande paragrafer. 9§Jag ansluter mig lill lagrådets förslag. 12och 13 §§ i nuvarande lydelse Lagrådethar ifrågasatt om inte bestämmelserna om den s. k. hushållsfullmakten börbehållas i avvaktan på den forisatta översynen av reglerna om äktenskapetsekonomiska rättsverkningar. Somjag uttalade i lagrädsremissen lorde reglema om hushållsfullmakl hastarkt begränsad praktisk betydelse. Reglernas tillämpningsområde kan inteheller sägas vara alldeles klart. Till delta kommer omständliga bestämmelserför det fall att make missbrukar den behörighet som fullmakten ger. Jag villdock inte m(Dlsälta mig lagrådets förslag alt låta frågan om ett upphävande avbestämmelserna anstå. har påpekat bör emeillertid bestämmelserna ses över språkligt.Villkoret i 12 § tredje stycket atl makama lever åtskilda på grund av söndringbör ersättas med att sammanlevnaden mellan makarna har upphört. Beteckningarnaför de nuvarande 12 och 13 §§ bör, som lagrådet har föreslagit, behållas. Delinnebär alt de remitterade 12 och 13 §§ i stället får betecknas 14 och 15 §§. Molbakgrund av vad jag har uttalat i det föregående ansluter jag mig tilllagrådets förslag att 2 § andra slyckel tills vidare behälls men all 3-5 §§upphävs. 14§ En redaktionell justering bör göras i tredje slyckel. Jagbiträder de förslag lill ändringar som lagrådet har lagt fram saml den tolkningav punkt 5 (punkt 6 i propositionsförslaget) andra meningen som lagrådet harlämnat. Prop.1978/79:12 429 Dennya punkl i övergångsbestämmelserna som lagrådet har föreslagit bör Slutprotokoll föras in som punkl 5 med den återverkan på följande punktersnumrering som detta får. Medmitt molivulialande att de nya bestämmelsema om belänkleiid i 11 kap. 1 § skalltillämpas åsyftade jag att rätten på ansökan av part bör kunnabesluta om omedelbar skilsmässa i fall då löperi ett mål om äktenskapsskillnad men enligt de nya reglerna skilsmässa kanerhållas ulan föregående betänketid. Samma förfarande bör härvid komma i frågasom vid vanlig fullföljd av ansökan om äktenskapsskillnad. lagom ändring i lagen om bidragsförskott Jaghar ingen erinran mot alt det i 7 § första stycket andra meningen görs enhänvisning även lill 1 § första och andra styckena. Jag delar den uppfattningsom lagrådet har uttalat vid 18 §. En redaktionell jämkning bör göras i 15 §andra stycket. lagom ändring i lagen om ändring av vissa underhållsbidrag Jaginstämmer i del uttalande i en tillämpningsfråga som lagrådet har gjort. Beiräffande3 § första stycket ansluter jag mig till vad majoriteten inom lagrådet haruttalat. Jag vill mol bakgrund av vad en av lagrådels ledamöter har uttalat vid3 § andra slyckel erinra om att jag ser den föreslagna regleringen som i vissmån provisorisk. Skulle det längre fram visa sig all del föreslagna andelsialelär mindre lämpligt avvägt får en ändring äter övervägas. lagom ändring i utsökningslagen Ilagrådsremissen har jag föreslagit vissa ändringar i bestämmelserna i 54 a § utsökningslagen(1877:31 s. 1) angående utmätning på gmnd av skriftlig förbindelse alt utgeunderhållsbidrag. Under ärendets fortsatta behandling har aktualiserats fråganom vilka handlingar som skall ges in lill utmätningsmannen när ansökan omutmätning görs på grund av sådan förbindelse. Enligt4 mom. i paragrafen gäller f n. att förbindelsen skall ges in i huvudskrifl. I lagrådsremissden med förslag lill ulsökningsbalk har emellertid som en allmänregel föreslagits att exekutionstitel inte skall behöva ges in i huvudskrifl,om kronofogdemyndigheten anser det tillräckligt 1978/79:12 430 atlbestyrkt avskrift i stället ges in (2 kap. 2 § tredje stycket ulsökningsbalken Slutprotokoll och s. 141 och 143 i remissprolokollel). Detta gäller även skrifiligförbindelse angående underhållsbidrag. Balken avses träda 1981. Riksförsäkringsverkethar till fört fram önskemål om att den föreslagnaregleringen skall träda i kraft såvitt gäller handling som avses i 54 a§ utsökningslagen. Nuvarande obligatoriska krav på atl handlingen skall företesi huvudskrift medför enligt verkets mening påtagliga problem i den praktiskaverksamheten när allmän försäkringskassa är sökande på grand av utgivnabidragsförskott. Jag kan biträda verkets önskemål. Jag föreslår därför all denförevarande bestämmelsen i 54 a § formuleras så, all den som vill erhållautmätning skall inge förbindelsen i huvudskrift eller, om utmätningsmannenanser det tillräckligt, i bestyrkt avskrift. I lillämpningen bör som regelkrävas att originalet ges in, när ansökan görs av den underhällsberätligadesjälv. Bestämmelsen bör, liksom de föreslagna ändringarna i övrigt iparagrafen, träda i kraft . lagom ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden Utövervad jag har anfört i del fönjgäende bör redaktionella ändringar göras i 6 §lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden. 2Ändring i lagen (1962:512) om indrivning i av underhållsbidrag,fastställda i , , eller Mellande nordiska länderna har slutits en konvention angående indrivning avunderhällsbidrag (SÖ 1963:14). Konventionen ger möjlighel all driva inunderhållsbidrag i annan nordisk stat än den där bidragsskyldigheten harfastställts.