prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommunalförbundsbeslutanderätt ulövas av förbundeis fullmäktige. Förvaltningoch verkställighet tillkomma förbundeis slyrelse och övriga nämnder. Nämndernabereda även ärenden som skola avgöras av fullmäktige. För sådan uppgift kansärskild beredning beslående av en eller flera personer tillsättas. / kommunalförbund kan tillsättas partssammansatta organ med uppgiftatt utöva förvaltning och verkstäUighet i vissa ärenden som rör förhållandel mellan förbundel som arbelsgivare och dessarbetstagare. Där ejannat är särskilt föreskrivet, tillämpas beslämmelserna i 3 kap. 1-16 §5kommunallagen (1977:179) på motsvarande sätt i fråga om kommunalförbundsstyrelse och övriga nämnder m. m. Där ej annal är särskilt föreskrivet lillämpasbestämmelsema i 3 kap. 1-161 samt 4 kap. kommunallagen (1977:179) påmotsvarande sätt i fråga om kommunalförbunds styrelse, övriga nämnder ochpartssammansatta organ m.m. Beslämmelsernai 4 kap. 1 och 3 tJS. 4 ij Iredje siycket saml 5-9 ijij och 5 kap.kommunallagen (1977:179) lillämpas på molsvarande säll i fråga omkornmunalförbunds ekonomiska förvaltning och revision. Beslämmelsernai 5 kap. 1 och 3 ii§, 4 ij tredje stycket samt 5-9 ijij och 6 kap.kommunallagen (1977:179) lillämpas på motsvarande säll i fråga om kommunalförbundsekonomiska förvaltning och revision. Beslämmelsernai 7 kap. kommunallagen (1977:179) lillämpas på molsvarande sätl i fråga om kommunalförbund.Ingår landstingskommun i förbundel, skall därvid lillämpas de bestämmelser somavser landstingskommun. Besvärsräit lillkommer såväl medlem av förbundet sommedlem av kommun som ingår i förbundel. Beslämmelsernai 8 kap. kommunallagen (1977:179) lillämpas på molsvarande säll i fräga om kommunalförbund.Ingår landsiingskommun i förbundel, skall därvid lillämpas de bestämmelser somavser landsiingskommun. Besvärsräit tillkommer såväl medlem av förbundet sommedlem av kommun som ingår i förbundet. Denna lag iräder i kraft den 3.6.3 Motivering till upprättat lagforslag 3.6.3.1 P.SO-frågan i relation till grundlagsstiftningen Enligt vårt lagförslag ges endast de grundläggandereglerna om P.SO-verk-samheien i lag. Avsikten är atl det skall ankomma påparterna atl i kollektivavtalets form, inom vissa förutsatta ramar, närmarereglera såväl verksamhetens materiella innehåll som erforderliga formregler.En fräga av belydande 1978/79:188 75 principiellt intresse som ulredningen haft all laställning lill, är om en sådan lösning i något avseende kan riskera alt komma ikonflikt med gällande grundlagsstiftning. Den kommunala verksamheiens konstitutionellaförutsättningar har reglerals i 1 kap regeringsformen (RF). Dessa kan iprincip sägas bestå av tvä grundelement. För del försia vilar den kommunalasjälvsiyrelsen och den kommunala demokraiin pä den allmänna och likaröslrättens gmnd. Kom-munaldemokralin är m. a. o. förankrad hoskommunmedlemmarna (1 kap 1 ij RF). För del andra gäller att den kommunalademokratin är representativ, vilkel innebär alt beslutanderätten i kommunernaulövas av valda församlingar! I kap. I iJ andrastycket och 1 kap. 7 i; RF).Del sisinämnda innebäratt kommunfullmäktige/intar en ceniral roll ialla ärenden där del politiska momentet allmänt sett är dominerande (se prop.1973:90 s. 231). Vid enbedömning av grundlagsenligheten av den föreslagna lagiekniska lösningen av departssammansalla organens verksamhei bör uppmärksammas alt frägor omintresseorganisationernas (t. ex. de fackliga organisalionernas) ställning iförhållande till de offeniligrättsliga organen ej närmare reglerats i RF. (Härbortses frän besiämmelsen i 2 kap. 17 ;j RF om all förening av arbetstagaresamt arbelsgivare och förening av arbelsgivare äger rätl all vidla fackligastridsåtgärder, om ej annat följer av lag eller avtal. Bestämmelsen saknar idella speciella sammanhang belydelse.) 1 de utredningsförslag som ligger lillgrund gmndlagsreform diskulerades möjligheten atl lagregleraorganisalionernas verksamheisformer (se förfaliningsuired-ningensslutbetänkande "statsskick" (SOU 1963:17 s. 56) ochgmnd-lagberedningens slutbetänkande "Ny regeringsform. Nyriksdagsordning" (SOU 1972:15 s. 77). En sädan lösning avvisades dock (se.SOU 1972:15 s. 77). Intresseorganisationerna haremellertid i 7 kap. 2 ijgivits konslituiionelli slöd för sin medverkan i det statliga utrednings- ochremissförfarandet. Deras ställning gentemot de offenlliga organen i övrigiframgär ej av , utan får avgöras med ledning av förarbetenalill grundlagsstiftningen och konsiilutionell praxis. .Som en allmänuigångspunki härvidlag gäller alt de beslutande organen i slalen och kommunernaskall sammansättas genom val med allmän och lika rösträtt. korporalivtsamhällssystem är oförenligt med det svenska statsskicket (se KU 1973:26 s.17). Intressani alt notera äratt vid 1976/77 årsriksmöie i grundlags-enlig ordning beslulal om införande av vissa nya program-och målsätiningssiadganden i RF. Stadgandena trädde i kraft . Avsärskild belydelse vid en diskussion om konstitutionella möjligheter atlfördjupa företagsdemokratin på den kommunala seklorn är bestämmelsen i 1 kap.2 ij tredje siycket innebärande alt det allmänna skall verka för atldemokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Av förarbeienalill lagrummei framgär alt bl. a. arbelslivel är ell sådani område där endemokraliseringsprocess bör underiättas (se .SOU 1975:75s. 184och prop.1975/76:209 s. 138).-Som ovan påpekats ärden akluella bestämmelsen rältsligenail uppfana som ett s. k. målsättningssladgande. Tillämpningen ochutvecklingen blir således föremål för politisk bedömning. Det ovan presenterade förslaget till lagreglering avpartssammansalta organ kan enligt vår mening ej på någon punkl anses kollideramed de utlalan- 1978/79:188 76 denom den politiska demokratins innebörd som gjorts i RF:s förarbeten. Enutveckling moieit förelagsdemokratiskt samverkanssystem i förvaltningär möjlig, så länge utvecklingen äger rum inom de allmänna ramar som gmndlagssliftningenuppställer och som avseraii garanteraden politiska demokratins suveränitet ochokränkbarhet. Man torde i. o. m. kunna påstå all en sådan uiveckling ligger ilinje med grundlagssliflarens i de nya målsätt-ningsstadgandena redovisadeinlenlioner. Våri lagförslag vilar påden gmnduppfaiining om avvägningen mellan poliiisk demokrati och personalensmedbeslämmande som angivils och accepterats av stalsmaklerna i samband medarbetsrättsreformen. Frågor om den kommunala verksamhetens mål, omfattning,inriktning och kvaliiel skall således ej bli föremål för besluisfallande iP.SO. Eftersom P.SO enligt vår modell ej avses komma alt avgöra frågor avnämnda art, vilka del tillkommer de överordnade politiska organen alt beslulaom, kan lagförslagci inle anses mbba de i grundlagsstiftningen givnafundamenten för det politiska beslutssystemet. Enannan föreskrift i RF som har viss aktualitet i förevarande sammanhang, ochsom ej behandlats i det föregående, återfinns i 8 kap. 5 §. Enligt dettalagrum skall grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer ochför den kommunala beskattningen bestämmas i lag. I lag skall också meddelasföreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigt och om deras åligganden. Iförarbetena till dessa bestämmelser anges att det beträffande kommunernasorganisation och verksamhetsformer endast är grunderna som behöver regleras ilag (prop. 1973:90 s. 306). Enligt föredragande departemenischefen innebärdenna ordning bl. a. alt regeringen med stöd direkl i RF är behörig meddela merdetaljbetonade föreskrifter som gäller kommunernas organisation ochverksamheisformer. Departemenischefen beionar dock alt syftet med begränsningenav lagomrädet lill alt avse gmnderna för kommunernas organisation ochverksamhetsformer inte är atl regeringen i stor ulsiräckning skall gripa in medbestämmelser. I stället skall det i vid omfattning ankomma pä kommunerna attsjälva (kurs. här) utforma detaljregleringen på områdel (prop. 1973:90 s. 306). Avrelaterade molivullalanden framgåratl beslämmelserna i 8 kap. 5 i; RF innebärdels att själva basreglerna för kommunernas organisaiion och verksamhetsformerskall anges i lag, dels att kommunerna har en icke obetydlig"restkompetens" att närmare reglera sina verksamhetsformer. Dettakrav får också vårt förslag till lagreglering av PSO anses uppfylla. Enligtförslaget skall direkt i KL anges att P.SO flr finnas på den kommunala sektornoch alt sådana organ, under vissa förutsättningar, kan fatta beslut på nämndsvägnar och/eller fungera som samrådsorgan ål nämnd. Dessa fömtsättningaranknyier lill arbetsrättsreformen, i vilken man utgår ifrån att besluts- ochsamrådsområdena för PSO fastställs i kollektivavtal och inte genom ensidigtbeslut av arbetsgivaren. Arbelsgivaren (kommunen/landstingskommunen ellerresp. arbelsgivarförbund) har givetvis både räu och plikt alt vägra träffasådana kollektivavtal som äventyrar den politiska demokratins fömisäiiningaroch krav. Vad nu sagts äger lillämpning på de formregler för PSO:s verksamhetsom vi i förslaget utgår ifrån atl parterna själva skall utforma. Prop.1978/79:188 77 Vårtförslag beaktar gmndläggande rällsskyddsaspekter vad avser såväl den politiskademokraiin som möjlighelen alt få till stånd en rälislig prövning av enskildaPSO-beslut. Beträffande den politiska demokratin görs en direkt koppling tillde mekanismer syftande till atl förhindra kränkningar som finns inbyggda iarbetsrätlsreformen. Vidare föreslår vi uttryckliga regler om alt PSO-beslutskall kunna överklagas enligt sedvanliga kommunalbesvärsreg-ler. Pä dessagmnder anser vi att den föreslagna konsimktionen lill lagreglering avPSO-verksamheten harmonierar med de gmndläggande principer som uttalas iregeringsformen och dess förarbeten. nSammanfattningsvis: Vi har kommit till den slutsatsen att innehållet i gällandekonstitution ej hindrar lagiekniska lösningar av PSO-frågan enligt vårtförslag. Av4kap.lij försia meningen i vårt förslag framgär all i kommun och landstingskommunfår, om så föreskrivs i kollektivavtal enligt 32 lj lagen (1976:580) ommedbeslämmande i arbelslivel, där kommunen eller landstingskommunen är part,finnas partssammansatta organ. Genom alt införa begreppei"partssammansatta organ" direkl i KL erhåller P.SO-verksamheten denlagreglering som bedöms vara nödvändig för atl inslilulel skall kunna inlemmasi del reguljära kommunala organisationsmönstrel. Lagförslagetbygger på gmndprincipen all initiativ till inrättande av P.SO las av parterna isamband med kolleklivavtalsförhandlingar. .Som framgär av vad nedan sägs skallformregler för P.SO, verksamheiens innehåll etc. till stor del regleras ikollektivavtal om medbestämmande. 1 ij andra meningen framgår all PSO skall kunna inrättas för styrelsenseller andra nämnders verksamhetsområden. Härmed avses även del avslyrelsens/nämnds verksamhelsområde. Påpekas bör atl även s. k. specialregleradenämnder (t. ex. byggnadsnämnd och social centralnämnd) omfattas av deföreslagna PSO-reglerna. Någon särskild hänvisning i specialför-fatlingarnatill del föreslagna nya 4 kap. är ej erforderlig eftersom uitrycket"nämnd" i kommunallagen läcker in samtliga kommunala och landstingskommunalanämnder. Avsiktenmed stadgandet är atl möjliggöra för parterna all finna fiexibla lösningaranpassade efter lokala förhållanden vid inrättande av PSO-inslitu-tel. .Som vinärmare berört i kapitel 2 uppvisar de olika kommunerna ochlandstingskommunerna belydande skillnader i organisationsstmktur. 1 de minstakommunerna torde normalt anledning saknas all inrätta P.SO inom varjeförvaltning ulan flera förvaltningar kan ha ell gemensamt P.SO. Lagförslagetöppnar möjlighel för sådana konstmktioner. mening är det normall naluriigl och ändamålsenligt att inräita PSOäven på "kommunceniral nivå" med uppgift atl handlägga vissamedbesiämmandefrågor av övergripande natur. Den ordning för överförande avuppgifter till PSO som här aktualiseras innebär all handläggning av vissaärenden skall kunna överföras från en nämnd lill eit inom denna nämndsverksamhetsområde inrättat PSO. Inrättandet av PSO mbbar ej fördelningen avärenden och befogenheler mellan nämnderna, vilkel har en viss belydelse förbedömning av effekierna sett från kommunaldemokratisk syn- 1978/79:188 78 punklav eventuellt inrällande av PSO pä kommunövergripande nivå. Om man inrältar PSOpå denna nivä avses alllså dit endasl överföras uppgifier från nämnd somhandlägger ärenden av del slag som kan belraklas som kommunövergripande (t.ex. kommunstyrelsen, förvallningsulskottel eller personalnämnden). Detförhållandet atl PSO inrättas på kommunövergripande nivå päverkar inte enfacknämnds befogenheler. Sammanfattningsviskan sägas all vårt förslag givits en sådan uiformning all det ankommer påparierna atl besiämma antalet PSO, om kommunövergripande PSO skall finnas, omflera nämnder skall ha gemensamt PSO saml på vilken nivå inom förvaltningen PSOskall inrättas. Parterna själva har de bästa fömtsättningama all bedöma dessatyper av frågor. 3.6.3.3 Formregler för PSO Engmndläggande målsättning vid utarbetandet av vär lagmodell har varil alt sökaundvika en onödig detaljreglering av PSO:s verksamhet. För att PSO skall kunnabli ett smidigl och effeklivi instmment för fördjupad arbetsplats-demokratikrävs atl anpassningar kan göras efter lokala förhällanden. Trots dennautgångspunkt har vi ansett det nödvändigi all direkl i KL ge vissa formreglerför PSO av baskaraklär i syfte atl inlemma institutet i del kommunalrätisligaregelsystemet. Efiersom PSO i framliden kan förväntas komma att ingå i denreguljära kommunala organisationen bör vissa av de gmndläggande formregler somsladgals för kommunala och landslingskommunala nämnder även gälla för PSO. Förau undanröja all risk för missförstånd vill vi särskilt påpeka all P.SO enligtden föreslagna modellen ej är atl betrakta som nämnd i kommunalrältslig meningutan aren särskild form av verkställighets- och samrådsorgan på lägre nivå..Sålunda skall PSO alllid vara underordnad nämnd/slyrelse. Förslagetavser alllså ej atl mbba den från kommunaldemokratisk synpunki gmndläggandeprincipen all politiska bedömningar och ställningstaganden i kommunalverksamhei skall göras i organ som sammansätts enbart efter partipolitiskastyrkeförhållanden. 2 § föreskrivs inledningsvis all PSO beslår av företrädare för arbetstagarnaoch för kommunen eller landstingskommunen. Vidare sägs atl vissa i lagmmmelangivna regler om PSO skall intas i kollektivavtal. Dessa olika grupper avregler behandlas nedan var för sig. Sammansättning, valbarhet m. m. mening är del nalurligl alt överlämna äl parterna all ikollektivavtal reglera spörsmålen cm antal ledamöter och suppleanter i PSO,inom vilken personkrets arbetsgivarens resp. arbetslagarnas representanterskall utses (valbarhetsregler), hur ledamotplalser och evenluellasuppleant-platser skall fördelas mellan arbelsgivar- och arbetstagarsidan, hurarbetslagarnas platser skall fördelas mellan de fackliga organisalionernainbördes samt fyllnadsval vid ledamots eller suppleants avgång under löpandemandatlid. 1delta sammanhang bör ell par frågor särskilt uppmärksammas. Enligt1977 års KL gäller ett obligatoriskt suppleanisysiem i nämnderna. Molivel fördenna ordning anges i kommunallagens förarbeten vara all repre- Prop.1978/79:188 79 seniationeni de poliiiska organen genom eu obligaioriskl suppleanisysiem kan breddas lillatl omfaila flera medborgargrupper (se prop 1975/76:187 s. 258). syftehar ingen direkl lillämplighei för PSO:s vidkommande av naluriiga skäl. Heltallmänt kan dock sägas all del från föreiagsdemokralisk synpunki är vikiigt altså många arbetstagare som möjligl bereds lillfälle all della iPSO-verksamhelen. självklara konsialerande behöver dock inlenödvändiglvis leda lill slutsatsen att del skall vara obligatoriskt medsuppleanter i PSO. Arbelslagarrepresenianterna i P.SO förulsatls slå i ständigkontakt med sina arbeiskamraler för diskussion och bedömning av de löpandefrågor som faller inom PSO-verksamhelen. På della säll får arbeislagarna indireklmöjligheler lill påverkan och inflytande. Vad nu sagls innebär all vi anser attanledning saknas föreskriva alt suppleanter alllid skall finnas i PSO. Detla ären angelägenhet för parierna all bedöma med hänsyn bl. a. lill lokalaforhållanden. Ett annal spörsmål är omanledning finns alt i lag ange atl kommunens/landstingskommunensrepresenianier i P.SO skall kunna väljas propor-tionellt. Av 2 kap. 23 ij KLframgär att val av slyrelse. annan nämnd och beredning samt av revisorer ochrevisorssuppleanter skall vara proportionellt under vissa i lagmmmel angivnafömtsättningar. Detsamma gäller när fullmäklige skall välja ledamöter ochsuppleanter i slyrelse för akiiebolag. ekonomisk förening eller stiftelseeller revisorer och revisorssuppleanter för granskning av sådan styrelsesförvallning. nämnda regler om proportionelli va! gäller även när nämndskall välja avdelning som avses i 3 kap. 12 ij eller organ beslående avledamöier eller suppleanter i ärenden som nämndenskall handlägga (se 3 kap. 10 och 13 ijij KL). Eftersomvi ulgår ifrån all arbelsgivaren i normalfallel kommeratt representeras i P.SOav tjänstemän i arbetsledande ställning synes behovei av regler omproportionellt val vara ringa. Syftet med sådana regler är att tillförsäkra enpolitisk minoritetsgmpp representation. syfte har ingen relevans närarbelsgivaren föreiräds av ijänslemän i PSO. Förhållandel är emellerlid annoriundai fall där kommunen/landstingskommunen väljer all läla sig repre-senleras i PSOav förtroendevalda. synes kunna bli aktuellt främsi beträffande PSO sominrälias på kommunceniral nivå. Vi har ej funnit lillräckliga skäl föratt härreglera hur kommunens/landstingskommunens företrädare skall utses med hänsynbl. a. lill behovet av prakliska överväganden i den enskildakommunen/landstingskommunen. Vi fömlsäiier att i normalfallel kommer platsernaför de förtroendevalda atl fördelas efter rådande politiskastyrkeförhållanden. Vi har tidigare angivii alt frågan om kommunaltförtroendevaldas medverkan i PSO och effekterna därav för den politiska demokratinbör följas och studeras. Därvid bör bevakas om det finns anledning atl skapagaraniier för lillämpning av proportionelli valsäil. Uliryckel"sammansäuning" i 4 kap. 2 i; i vårt förslag läcker även in frågan omordförandeskapet i PSO. Vi anser således all det skall ankomma på parterna atlavgöra på vilkel säll ordförande skall ulses. Delsamma gäller givelvis fråganom vice ordförandeskapet. 1978/79:188 80 Sättet,förutseende av ledamöter odi ev. suppleanter Enligtvär lagmodell ankommer det på parterna all själva reglera frägan om saltet förutseende av PSO-ledamöler. Vi anser del dock vara naluriigl allkommunens/landsiingskommunens representanter ulses av den nämnd eller denämnder inom vars verksamhetsområden PSO inrättats och att arbelslagarnasrepresenianier ulses av vederbörande lokala fackliga organisationer. Medhänsyn lill atl kollektivavtal enligt den av oss föreslagna konsimktionen skallligga lill gmnd för inrättandet av PSO anser vi del olämpligi alt låsa faslmandattiden för PSO i KL. Parterna har bäsl förutsättningar all bedöma dennafråga. För fullständighetens skull kan påpekas all inle heller de enbart kommunallagsregleradenämndernas mandattid - med undantag av kom-munsiyrelsens/förvaliningsulskouet -har fastställts i KL. Formernai övrigt för PSO.s verksamhet Tillformerna i övrigt för PSO;s verksamhei hör bl. a. frågor om regler för beslutsfattande(enkel eller kvalificerad majorilel), beslutförhet, kallelse till sammanträdesamt suppleants närvaro- och yttranderätt. Frägor av aktuellt slag bör heltankomma på parterna all reglera. Reglernas utformning kan delvis förvänlas bliberoende av vilka uppgifter som ges PSO. Reglerom ekonomisk ersättning tUl PSO-ledamöter Äveni frågaom reglerom ekonomisk ersättning till P.SO-ledamöter fömtsätter vi attöverenskommelse iräffas i kollektivavtal. 3.6.3.4Formregler för PSO som bör intas i KL Enligt4 kap. 2 § sista meningen i vårt förslag skall vad som är föreskrivel i 3 kap.9 § andra stycket, 3 kap. 10 5' andra stycket såvitt avser förande av protokoll,protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justering ochreservation saml 3 kap. 10 ij tredje siycket tillämpas på molsvarande sätt förpartssammansatl organ. Vadförst avser hänvisningen till 3 kap. 9 § andra stycket KL innebär denna attkommunallagens jävsregler skall vara tillämpliga vid handläggning av samtligaärenden hos PSO. Vi kommer nedan att närmare utveckla skälen för en sådanlösning. Föreskriften att 3 kap. 10 ij såvitt avser förande av protokoll,protokolls innehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justeringsamt reservation, äger motsvarande tillämpning på partssammansatt organ skallses mot bakgmnd av att vårt förslag bygger på principen att beslul som fattasav PSO skall kunna överklagas enligt reglerna om kommunalbesvär i KL. För attmöjliggöra att klagan över beslut av PSO skall ske i samma former och undersamma fömtsättningar som klagan i kommunalbesvärsordning över fullmäktige- ochnämndbeslut bör de i KL intagna gmndläggande Prop.1978/79:188 81 reglernaom dokumentation och tillkännagivande av beslul även vara tilllämpliga på PSO.Detta bör enligt vår mening uttryckligen anges i KL. Någon möjlighet förparterna att i akluelll avseende Iräffa avtal om från KL avvikande reglerskall säledes ej finnas. Hänvisningtill 3 kap. 10 ij tredje slyckel innebär all om vård ochförteckning av styrelsens prolokoll m. fl. handlingar även gäller PSO. 3.6.3.5Överföring av beslutanderätt till P.SO 3 § första stycket försia meningen i förslaget framgår atl styrelsen ellerannan nämnd får uppdra ål partssammansatt organ atl pä styrelsens ellernämndens vägnar besluta i sådana gmpper av ärenden som anges i kollektivavtalom medbestämmande. Förslaget bygger således på gmndprincipen att det ankommerpå parterna alt bestämma vilken lyp av frågor som skall handläggas i PSO. Vidurvalet av lämpliga frågetyper för handläggning i PSO måste dock vederbörlighänsyn tas till den politiska demokraiins krav. Detta innebär atl deuttalanden som i denna principiella och för den politiska demokratinbetydelsefulla gränsdragningsfråga gjorts i arbelsrättsreformens förar-t)eten(prop 1975/76:105, särskilt bil. 2 sid 148-156) även skall vara normerande vidkollektivavtalsreglering av PSO:s verksamhei. Vi har i föregående avsniltredovisat vår gmndsyn på lämpliga områden för PSO-verksamhet. I flera av dessafall kan överförd beslutsrätt komma all aktualiseras. Utan att gå närmare in påvärderingar eller någon uttömmande redovisning av möjligheler i denna del harvi noterat att bl. a. följande verksamheter synes ligga nära till hands vid ensatsning på utveckling av PSO-verksamhet med viss beslutsrätt - arbelsmiljösamverkaninnefattande bl. a. företagshälsovård och tekniskt arbetarskydd -.personalsociala förbättringsåtgärder, konkreta trivselfrågor på arbetsplatsen - speciella former avpersonalinformation t. ex. personaltidningsverksamhet. Överföringav beslutanderätt frän styrelsen eller annan nämnd lill PSO sker enligtförslaget i två led. Det första ledel utgörs av det kollektivavtal som avseskomma att träffas mellan parterna och som ligger till gmnd för helaPSO-instiiutel. I detta avtal anges de särskilda ärendegmpper som skall handläggasi PSO. Del andra ledel är alt vederbörande nämnd/nämnder inom de ramar somanges i avtalet beslutar att uppgiftsöverföring skall äga mm. Aktuellanämndbeslut blirall betrakta som verkställighetsåtgärder som är nödvändiga föratt kommunen/landstingskommunen skall uppfylla de utfästelser som gjorts i detgmndläggande kollektivavtalet om PSO-verksamheten. Underiålenhet av Slyrelseneller annan nämnd att verkställa överföring av beslutanderätt till P.SO ellerätgärder ägnade att förhindra den partsgemensamma verksamhet som parternaträffal avtal om kan givetvis ådra kommu- 6Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:188 82 nen/landstingskommunenskadeslåndsansvar enligi sedvanliga arbelsrälls-liga regler såsomkolleklivavialsbrotl Gft 54 tjMBL).