prop · G203181 · 1978-12-31 00:00:00 — Ulredningenom skolans inre arbeie föreslog i sill belänkande (SOU 1974:53)Skolans arbeismiljöall del i ledningen rekiorsområde eller en skolenhel inom grundskolanoch gymnasieskolan skulle finnas en s. k. besiyrelse. organ skulle ha besluisbefogenheteroch vara sammansatl av represenianier för skolans personal, elever ochföräldrar med reklor som ordförande. Enligi beslulom skolans inre arbeie (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367)borde ell lokall ledningsorgan bestående av elever och personal och i vissafall även föräldrar kunna inrättas. I proposilionen anfördes dock au visslfortsatt beredningsarbete måsle avvaktas. Frågan har sedan behandlats av en arbelsgruppinom ulbildningsdepariemenlet. Arbelsgruppen har i promemorian (Ds U 1977:20) MedinUyiandei skolan framlagl ett principförslag om samråds- och ledningsorgan på rektorsområdes-eller skolenhelsnivå inom kommuns grundskola och gymnasieskola saml landslingskommunsgymnasieskola. Dessa organ skall enligt förslaget kallas skolnämnder. I regelskall en skolnämnd ha reklor såsom ordförande och i övrigi vara sammansatl av förelrädareför personal, elever och föräldrar. Den skall förmedla information, fungera somett forum för överiäggningar samt göra del möjligt för elever, föräldrar ochpersonal all gemensami samråda med reklor, innan denne fattar beslul. 1 vissafrågor skall beslul kunna fallas av skolnämnden. Uppgifter och befogenheler förskolnämnd bör enligi arbelsgruppen koncenireras till den dagliga verksamhetenoch den gemensamma miljön. Arbetsgruppen har vidareutvecklat och kompletieralsill principförslag i promemorian (Ds U 1978:3) beslutsområde m. m.Frågan bereds f n. inom ulbildningsdepariemenlel. Beslämmelsernai KL innebär inle något hinder moi au lokala nämnder inrättas för au ansvaraför förvaltning och drift av särskilda anläggningar eller institutioner.Principen om kommunen som en odelad förvaltningsenhet anses inle hindra all såsker. I regel finns del inte heller i specialförfattningarna något hinder motall sådana nämnder tillsätts. Lokala organ av delta slag Prop.1978/79:181 13 kanulses för ungdomsgård, ålderdomshem, friiidsanläggning m. m. En sådan insiitutionsstyrelsefår inte ägna sig ål verksamhei som ankommer på en annan nämnd. Om man i. ex.inrättar en särskild slyrelse för en viss fritidsanläggning, innebär del atlfritidsnämndens verksamhelsområde begränsas. Förvaliningen av anläggningenflyttas från fritidsnämnden lill den särskilda styreisen och fritidsnämnden kaninte ges en överordnad ställning i förhållande till instilulionssiyrelsen. Insliiulionsstyrelsernaär aU belrakia som fakultativa nämnder. Av reglementena förde siyrelser som hiltillshar inrättats framgåratl de, uiom au svara för förvaliningen av en vissanläggning, regelmässigl har lill uppgift all hålla kontakt med kommunensinvånare och att samråda med organisationer och andra intressenter som berörsav verksamheten vid anläggningen. Insiiiulionsstyrelserprövas f n. i nio kommuner. Sammanlagl är del 40 kommunala anläggningar som harsärskilda styrelser. framgår av den följande sammanslällningen somredovisar förhållandena i augusli 1978. Ulredningenom den kommunala demokratin föreslog i betänki. .del demokraii aukommunerna också skulle kunna inrälla lokala styrelser vidkommunala institutioner. Några ändringar i lagsiiftningen ansågs inle behövasför all fortsatt försöksverksamhel skulle kunna komma lill stånd.Remissinstanserna delade i allmänhei utredningens uppfattning. Ett slark: motivför fortsalt försöksverksamhel ansåg man vara möjlighelen au öka antaletförtroendeuppdrag. Många av de posiliva remissinsianserna gav dock ullryck för iveksamhel.De anförde bl. a. atl det fanns risk för splittring av den kommunalaförvaltningen med minskad effekiivitei som följd. Vid budgelbehandlingen kundedel bli svårl att skilja mellan institutionsstyrelsens och facknämndenskompelens. annal skäl för iveksamhelen var au ansvarsområdei för inslituiionsslyrelsernakunde bli alllför litel för atl uppdragen som ledamöter i styrelserna skulleanses som meningsfulla. Vidare ansåg en del instanser all de anslälldas och nyiijarnasroll var ofullsländigl ulredd. I proposilionen(1975/76:187) om demokraii, ny kommunallag m. m. konstateradeföredragande departemenischefen atl det finns ett stort 1978/79:181 14 behovav olika ålgärder som underlättar för kommuninvånarna alt engagera sig i denkommunala verksamheien. Lokala siyrelser för kommunala inslilulioner kunde enligihans mening göra del möjligl för många kommuninvånare all medverka och la eu egelansvar för frågor som berör dem. Slyrelsema kunde också bli en kontaktlänkmellan institutionerna och nyttjarna. Han framhöll också attinstitutionsstyrelserna kunde vänlas föranleda svårigheler av adminisiraiiv ochorganisaiorisk natur. Enligt hans mening var det angelägel all de anslälldasroll i sammanhangei klarlades. Beiräffande nyiijarnas inlressen anfördeföredraganden all dessa i princip borde kunna representeras genom deförtroendevalda. (KU 1976/ 77:25, rskr 1976/77:148) ullalade sig fören fortsatt försöksverksamhel med insiiiuiionssiyrelser. Kommundelsrådkan enligt nuvarande lagsiiftning inrättas endast för beredande och rådgivandeuppgifter. Principen om kommunen som en odelad förvaltningsenhet innebär, somframgår av det föregående, att förvallning och verkställighet inte kan handhasav övergripande kommundelsorgan. 1 tjugo kommuner pågår f n. försöksverksamhelmed kommundelsråd. Dessa har lill uppgift bl. a. atl följa utvecklingen inomkommundelen och all hos kommunstyrelsen eller andra organ göra deframställningar som de anser påkallade. En annan uppgift är atl hålla koniakimed kommundelens befolkning för ömsesidigl informationsutbyte. Kommundelsrådenbrukar också få avge yttranden och delta i beredningen av ärenden som berörderas verksamheisområden och som skall avgöras av kommunfullmäklige. En sammanställningöver de kommuner som inrättat kommundelsråd bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Utredningenom den kommunala demokraiin föreslog all kommundelsråden skulle varafrivilliga och all kommunerna själva skulle få bestämma arbelsformerna förorganen. Enligt ulredningen framstod det som önskvärt atl kommunerna i så storutsträckning som möjligt själva fick besluta om arbelsuppgifter,områdesindelning, antal ledamöter osv. Utredningen ansåg att kommundelsrådenborde ges ökade uppgifter och utökade lokala resurser. Kommunerna borde ges rätlall i reglemente ange atl kommundelsråden kunde väcka frågor i kommunfullmäklige.Ledamölerna borde enligt ulredningen liksom hiltills väljas genom indirekia valav kommunfullmäklige. Vidare rekommenderade ulredningen atl kommunerna ireglemente angav all yllrande från kommundelsråden skulle inhämias i vissafrågor och au kommundelsrapporier skulle uiarbelas . Ulredningenbehandlade också förulsäuningarna för all ge kommundelsrådenförvaltningsuppgifter och beslutanderätt i vissa frågor. Ulredningens slutsatsvar all det inte framstod som möjligl atl finna några klara principer för euöverförande av sådana uppgifter lill organ med en kommundel som Prop.1978/79:181 15 Belydande risker fanns för kompelenskon-flikier iförhållande till de cenlrala nämnderna, eftersom verksamheien skulle komma altberöra flera nämnders uppgiftsområden. Praktiskttaget alla remissinsianser instämde i ulredningens mening all kommundelsrådenskulle vara frivilliga och all kommunerna själva borde bestämma arbetsformerna.Remissbilden i övrigt var mer splittrad. Flertalet remissinsianser tillstyrkte fortsauförsöksverksamhel men i övrigi delade sig remissopinionen. En relalivi storgrupp remissinstanser redovisade en tveksam inslällning lill kommundelsråden.Sammanlagt ett tjugotal remissinstanser avstyrkte fortsaii försöksverksamhel. Vissaav de remissinstanser- främst kommuner- som var tveksamma till kommundelsrådenansåg all de uppgifier som dessa organ skulle kunna ha i stället borde handhasav de lokala parliföreningarna. Lokala organ kunde enligi dessa remissinsiansersplittra den politiska ledningen och förstärka motsättningarna mellan olikakommundelar. Flera mindre och medelstora kommuner ansåg atl kommundelsråd kundevara lämpliga i kommuner med stor yta eller stor befolkning men all det förderas egen del knappasl var akluelll att inrälla sådana organ. En annan gruppkommuner som ställde sig tveksamma lill kommundelsråden åberopade främsieffektivitetsskäl. Enrelativt stor grupp remissinstanser förordade alt kommundelsråden skulle gesförvaltande uppgifter. Flera av dessa remissinstanser berörde även säliei förval av ledamöier. Den vanligasle uppfallningen var all kommundelsråden bordeavspegla den politiska stmkturen i de olika kommundelarna och atl kommunerna påsikl gavs rält att anordna direktval. Några remissinsianser ansåg all möjlighetau anordna direkia val borde införas genast. Iproposilionen (1975/76:187) förordades fortsall försöksverksamhet med kommundelsråd.Föredraganden ansåg att erfarenheterna var så begränsade atl mera genomgripandeförändringar av den kommunala förvaltningsorganisationen inle var moiiverade.Flera kommuner hade inte utnylljal de möjligheler som redan fanns att ge kommundelsrådenökade arbetsuppgifter. Mol den bakgrunden fanns enligt föredraganden inte skälatt ändra på principen om kommunen som odelad förvaltningsenhet. Han ansågockså all kommundelsråden även i fortsättningen borde väljas av fullmäklige. Konsiilulionsuiskotlet(KU 1976/77:25) uttalade atl kommundelsråd, liksom insiiiuiionssiyrelser, uigjordeinslag i den kommunala organisalionen som var värda stor uppmärksamhei. Debegränsningar som gällde beiräf fande möjlighelerna au ge kommundelsrådenarbetsuppgifter av olika slag borde enligt utskoltels mening övervägasytterligare. Därmed avsågs också kommundelsrådens sammansäuning och saltet attutse dem. Beslämmelserna i KL innebar att de inle ulan vidare kunde garanlerasfå en politisk sammansättning som motsvarade partifördelningen i resp.kommundel. Utskotteiansåg att flera problem av praklisk och principiell innebörd måste övervägasytterligare innan beslut kan fallas om kommundelsrådens kompe- 1978/79:181 16 lenseller om valförfarandei. Särskili borde undersökas möjlighelerna au ge de kommunersomönskade del räu att inrälla direklvalda kommundelsorgan med beslutande ochverkställande uppgifter. En sådan möjlighel för kommunerna all inrälla kommundelsrådsiämde enligt utskottet bäst överens med den allmänna inslällningen allkommunerna bör ges slörsla möjliga frihel an själva beslula om sin organisation.Riksdagen biföll konstiluiionsulskoileis förslag (rskr 1976/77:148). Underde senasle årtiondena har fömlsältningarna för den kommunala demokraiinförändrats. utmärkande drag i samhällsutvecklingen är au kommunernas verksamheiblivii alltmer omfatlande. En mängd uppgifier som har belydelse för denenskildes behov av social irygghei och service handhas av kommunalaorgan. Många väsentliga reformer har härigenom kunnai ulformas i nära koniaki medde berörda människorna och under medverkan av tiotusentals förtroendevalda.Genom att kommunema getts en aktiv roll i reformarbetet harsamhällsverksamheten (lu en starkare lokal förankring i vårt land än i mångaandra länder. Kommunema är enligt minmening de organ i samhällel som har de bästa förutsättningarna att på lokalnivå bedöma vilka åtgärder som behöver vidlas för all tillgodosekommuninvånarnas behov och önskemål. All bevara och bygga ut den kommunalasjälvstyrelsen är därför ell viktigt led i arbelel på all fördjupa demokraiin.En medveien slrävan från statsmakternas sida har varit och är all ökakommunemas ansvar och handlingsfrihet inom väsenlliga verksamhetsområden. Dettagäller exempelvis för socialvården, skolväsendel och bebyggelseplaneringen. Engrundläggande princip kommunallagsreform (prop. 1975/76:187, prop.1976/77:1, KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148) är alt lagsiiftningen skall göradel möjligl för kommunerna all i belydande ulsiräckning ulforma sin organisaiionpå det sätt som de själva finner lämpligt. Fortsau utredningsarbete med denna inrikiningpågår inom kommundepartementei. Regeringen har på min föredragninglagl fram en proposiiion (prop. 1978/79:53) om minskad statlig lillsyn över denkommunala verksamheien. Förslagen i proposilionen innebär au kommunernasmöjligheter att anpassa sin verksamhet efter lokala förhållanden ökas. Jag villockså erinra om det uppdrag att se över föreskrifier, anvisningar och råd förattöka den kommunala självstyrelsen som regeringen på miltförslag lämnade till de cenlrala statliga myndighelerna. Kommunernas roll isamhällsutvecklingen har förändrais genom kommunindelningsreformerna. Syfietmed dessa var atl skapa en kommun-struktur som i siörre ulsiräckning än lidigarekunde la på sig betydelsefulla samhällsuppgifter. som den kommunalasektorns verksamhei vidgals har minskningen av antalet kommuner lett lill atlfrågor om den 1978/79:181 17 kommunalademokratin alltmer uppmärksammats. De undersökningar som gjorls av de slalsveienskapligainsiiiuiionerna och av ulredningen (C 1970:29) om den kommunala demokraiinvisar på olika effekier i kommunaldemokraiiski hänseende. I de siörrekommunerna har en livligare poliiisk aktivitet kunnai påvisas. 1 andraavseenden framträder däremoi betydande nackdelar. harantalet förtroendevalda minskal från ungefär 200 000 lill ca 50 000. har leitlill ell siörre avstånd mellan väljare och valda. Del har blivii mindre vanligiau medborgarna känner till kandidaterna vid fullmäktigevalen. Överiag kankonstateras all möjlighelerna lill personliga konlakler har försämrals.Undersökningarna visar ock.så all andelen kvinnor, ungdomar, pensionärer ocharbetare är mindre bland de förtroendevalda i de större kommunerna än inombefolkningen i . Denkommunala verksamhetens uibyggnad och omvandling har medfört konsekvenser fördel kommunala arbeiei i olika avseenden. För atl kommunerna skall kunna klarade ökade arbetsuppgifterna har förvaltningsorganisationen byggls ul. Samiidigisom antalet förtroendevalda minskal har de kommunall anslällda ökal avsevärt.Antalet kommunala ärenden har mångdubblats samlidigt som frågorna blivit merkomplicerade och lidskrävande. För många förtroendevalda hardei blivit svårtall kombinera de mest arbetskrävande uppdragen med förvärvsarbete, familjeliv ochfriiidssyssel-säiiningar. Möjligheternaatt skapa en livskraftig demokraii försämras av de förhållanden somjag nu har redovisat. Den lämnade bakgrunden undersirykerenligi min meningvikten av alt alla möjligheler all fördjupa den kommunala demokraiin las tillvara. En grundlig analys av såväl demokratiska som förvaliningsmässiga problemi kommunerna kan skapa eu bälire underlag för reformer i syfte alt öka medborgamasinflylande. Mol denna bakgrund har på regeringens förslag (prop.1978/79:61, KU 1978/ 79:17, rskr 1978/79:79) beslulal au anslå medel för en ulvärderingav kommunindelningsreformens konsekvenser i skilda hänseenden. Sedankommunindelningsreformen genomfördes har en livlig deball förts om olika åtgärderföratt förstärka den lokala förankringen av kommunernas verksamhei. Under 1970-ialeihar eu omfatlande reformarbete bedriviis. Syftei med 1977 årskommunallagsreform var bl. a. au fördjupa medborgarinflylandel, stärka partiernasställning och förbättra de förtroendevaldas arbetsvillkor. För egen del anserjag del angelägel au frågorna om den kommunala demokraiins uiveckling ägnas forllöpandeuppmärksamhei. De förslag som lagls fram och del ulredningsarbele som pågår i exempelviskommunaldemokraiiska kommittén, byråkratiutredningen och siaiskon-irollkommiiténär utiryck för den vikt som regeringen tillmäter de kommunaldemokraiiskafrågorna. Jag har för avsikl all senare föreslå regeringen au uppdra åt kommunaldemokraiiskakommittén (Kn 1977:07) all överväga frågan om hur de kommunalt förtroendevaldasarbetsvillkor skall kunna 1978/79:181 18 förbällras.Del är av sior viki all de poliiiska pariierna ges goda möjligheler all förmedlakommuninvånarnas synpunkier och önskemål. Genom del kommunala pariisiödei hardel varil möjligl all vitalisera del politiska arbetel i kommunerna. Förulsäliningarhar skapals för en ulbyggd lokal pariiverk-samhei och för ökade konlakler medföreningslivet. Informalionen lill kommuninvånarna har också kunnai förbällras. Samiidigi som de poliiiskapartiernas arbetsmöjligheter försiärkis har alli fler kommuner inräiiailokala organ. Förändringar i organisalionen har gjoris för all underlättakontakterna mellan den kommunala verksamheten och kommuninvånarna. är enutveckling som jag noierar med stor tillfredsslällelse. Erfarenhelerna av den försöksverksamhelsom pågår med kommundelsråd och särskilda styrelser för kommunala inslilulionerär enligi min mening i huvudsak posiliva. En ökad medverkan frånkommuninvånarnas sida har sior betydelse när det gäller alt skapa en livskraftigkommunal självstyrelse. Genom de lokala organen har skapals ett nalurligl forumför diskussion i frågor som har direkt belydelse för kommuninvånarna. Principenall varje kommun skall vara en odelad förvalinlngsenhei begränsar i hög grad möjlighelernaau inräita lokala organ med förvallnings-och verkställighetsuppgifter. Deninnebär att varje nämnd skall svara för all förvaltning och verkslällighel inomnämndens uppgiftsområde. Därav följer atl del inie är möjligl all, utan slöd isärskild lag, inräita disirikisnämnder som, var och en för en del av kommunen,svarar för förvaltning och verkställighet inom ett uppgiftsområde. Enligtlagen om social centralnämnd m. m. kan kommunerna inrätta sociala disirikisnämnder.Sjukhusdirektioner kan inrättas med slöd av sjukvårdslagen (1962:242). 1 övrigikan kommunema inie heller inom det specialreglerade områdel inrälla disirikisnämndereller liknande organ. Vadjag nu har anförl innebär all del med nuvarande lagstiftning inte är möjligl atlge kommundelsråd e. d. förvallnings- och verkställighetsuppgifter. De kan alllsåendasl få uppgifter som beredande och rådgivande organ, t. ex. att förmedla informaiionoch synpunkier från invånarna i en kommundel, atl göra framställningar hos kommunfullmäkligeoch nämnderna och att avge yuranden i frågor som hänskjuts lill dem. Principenom kommunen som en odelad förvaltningsenhet anses inte hindra alt särskildanämnder, s. k. institutionsstyrelser, inrättas med uppgift au svara för förvallningoch drift av kommunala anläggningar. Sådana organ får ställning av fakulialivanämnder. De kan inrättas även för del specialreglerade områdel, i den mån beslämmelsernai resp. specialförfallning inie hindrar del. Del är sålunda möjligl all inrällai. ex. ålderdomshemssiyrelse, pensionärshemssiyrelse och ungdomsgårdssiyrelse. Kommunaldemokraiiskakommiuén har enligi sina direkliv bl. a. lill uppgift all undersöka förulsäuningarnaför olika organisationsformer när del gäller lokala organ. Uppdragei omfattarsåväl kommundelsorgan som 1978/79:181 19 Till uppgiften hör också au kartlägga och ulvärdera den verksamheimed sådana organ som förekommer. Kommiuén skall vidare ularbela förslag om direklvaldakommundelsorgan. Moi bakgrund av vad jaghar anförl i del föregående är del enligi min mening angeläget attförutsättningar nu skapas för en vidgad försöksverksamhel med lokala förvallningsorgan.Principen atl varje kommun skall vara en odelad förvaltningsenhet har enligtmin mening inte en sådan lyngd all den bör hindra en sådan försöksverksamhel.Kommunerna bör ges möjlighel all inrälla lokala organ med förvaliningsuppgifterredan för näsla mandal-period. De bör få inrälla disirikisnämnder som, var ochen för sill disiriki, svarar för förvaltning och verkslällighel inom ell ellerflera uppgiftsområden. Del bör enligt min mening också bli möjligl au ge kommundelsrådoch liknande organ förvallnings- och verksiällighelsuppgifier. Sådana kommundelsrådbör alllså - ulöver uppgifier av beredande och rådgivande karaklär -kunna svaraför förvallnings- och verksiällighelsuppgifier som hänför sig lill en kommundeloch som omfattar en eller flera kommunala verksamhelsgrenar. Det innebäratt deblirall belrakia som fakultativa nämnder men atl de fåren bredare verksamheisfäliinom sitt geografiska område än vad som f n. är vanligt när del gäller sådananämnder. I avvaktan på resullalei av kommunaldemokraiiska kommitténsöverväganden beiräffande direklvalda kommundelsorgan bör de lokala organenutses av kommunfullmäklige. På sikl bör möjlighel lilllokal förvallning genom disirikisnämnder, kommundelsråd och liknande organöppnas inie bara för fakultativ utan också för specialreglerad ochlandstingskommunal verksamhet. En möjlighel som kan böra övervägas är all inräitalokala organ med sådana uppgifter från både del fakulialiva och dei specialregleradeområdel som har ell klarl samband med varandra. Det är fallet med t. ex.kultur-, fritids-, skol-och socialområdet. En sådan mera genomgripande reformkräver emellerlid ingående analyser av olika slag. Mera ingående övervägandenän som kan göras i deua sammanhang behövs också innan yiierligare möjlighelerkan öppnas all inräita lokala förvallningsorgan för olika specialreglerade verksamheter.Som jag lidigare har nämnl övervägs frågan om de sociala dislriklsnämndernas uppgifierf n. inom i samband med behandlingen av socialulredningensbetänkande (SOU 1977:40). Inom uibildningsdepartementel pågår beredningsarbetemed anledning av det tidigare nämnda förslaget om skolnämnder. Det finns alltsåflera skäl till att frågan om lokala organ för specialreglerad kommunalförvaltning inle bör tas upp i della sammanhang. För landsiingskommunernas delgäller an lokal förvallning i form av sjukhusdirekiioner kan åstadkommasmed stöd av sjukvårdslagen. Denna lag ses f. n. över av hälso- ochsjukvårdsutredningen (S 1975:04). Den fakultativa delen av den landslingskommunalaverksamheten är kvanlilalivi selt relalivi begränsad. Enligt min mening börfrågan om möjlighel för landstingskommunema att inrätta lokala organ på det fakultativaområdel inte las upp . 1978/79:181 20 MedSlöd av vad jag nu har anfört förordar jag lagsiiftning som ger kommunerna möjlighelau inrälla lokala organ med förvaltnings- och verksiälligheisuppgifter på olikafakultativa verksamheisområden. Lagsiiftningen flr med hänsyn lill vad jag haranfört provisorisk karaklär. Kommunallagen är gemensam för kommuner ochlandstingskommuner. Bestämmelser om lokala förvallningsorgan på delfakultativa området hör i och för sig hemma i kommunallagen. Med lanke på alldet här rör sig om en försökslagsliflning, som avses gälla bara för kommunerna,anserjag all en särskild lag i. v. är den lämpligaste lösningen. Delfår anses ankomma på kommunaldemokraiiska kommittén au ulvärdera också den försöksverksamhelsom kan komma au bedrivas med slöd av den nya lagen. 1 samband med all en mera definiiivlagstiftning övervägs får ställning också tas tili frågan om lämpligabeteckningar på olika lokala organ. Som exempel på olika lokala organ börenligt min mening i lagen nämnas institutionsstyrelser, disirikisnämnder och kommundelsråd.En sådan exemplifiering utesluter naturligtvis inle alt en kommun inrättarlokala organ med andra beteckningar. Den omständigheten atl lagen inle avsesgälla för landstingskommunerna bör inle uigöra hinder mol all de kommuner som intetillhör landsiingskommun och som alltså själva driver landstingskommunal verksamheiinrältar lokala organ för vilken fakultativ verksamhet som helsl. Tillden fakulialiva verksamheten hör bl. a. kommunernas uppgifter inom frilids- ochkulturområdel saml aflarsverksdriften. Diskussionen om lokala fakulialiva organhar främst gälll kultur- och fritidsområdet. Jag anser emellerlid all lokalaorgan bör kunna inrälias också för andra fakulialiva verksamhelsgrenar, om inlesärskild lagsiiftning i någoi fall hindrar det. Del kan t. ex. vara iveksaml omen lokal nämndförvallning kan anordnas för elverksdrifien. Enligi lagen(1970:244) om allmänna vallen- och avloppsanläggningar är del däremoi ingetsom hindrar att ett förvallningsorgan inrättas för varje vallen- ochavloppsanläggning. Inom varje kommun kan ftera olika anläggningar i lagensmening finnas.