prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Kravetpå atl undvika låsningar mellan systemen leder fram lill att ett friståendegränssnitt införs mellan systemen. Mot delta snitt kan vardera systemetkommunicera enligt en egen intern regeltabell. Olikaalternativ för att fånga upp och samla den information som skall aviserasdiskuteras. Den lösning som valts innebär i FR-systemet att styrsystemetmodifieras så atl aviseringar kan las ul ur styrsystemels loggningssystem fördriften. På IR-sidan, varifrån aviseringen är liten, skapas möjligheler atl taul uppgifterna från det uppdateringsprogram som körs när terminaltrafikenavslutats för dagen. Somett grundkrav i arbetet med systemförslagen har gällt atl man frän enanvändarterminal skall nå båda systemen. Mot denna bakgrund samt på grund avatt aviseringar skall ske mellan systemen tilldrar sig frågorna om terminalnätoch möjligheterna att sammankoppla datorer vid skilda anläggningar intresse. Iavsnittet redovisas synpunkter som kommit fram vid studier av dessa frågor. Delösningar som studerats är fast uppkopplat nät och del allmänna datanätet. Denprincipiella, tekniska skillnaden består i att ett fast nät är ständigtuppkopplat frän en punkt till en annan, medan man i det allmänna datanätetgenom "uppringning" kopplar upp en linje mellan de punkter och underden tid som man behöver kommunicera. 1 avsnittet diskuteras nätens egenskaperoch lillämpningsbarhet. Också vissa kostnadsfrågor berörs. Några långsiktigaslutsatser kan emellertid inle dras nu och är heller inte nödvändiga, eftersomde båda systemen åtminstone under utbyggnadsetapp 1 skall drivas på sammaanläggning. I avvaktan på det allmänna datanätets utveckling fram till mitten av1980-talet synes emellertid det fasta nätet vara att föredra. Del allmännadatanätet kan knappast komma in som alternativ före den nämnda tidpunkten. Utvecklingsarbetetmåste alltså tills vidare bygga pä ett fast nät. Enförutsättning för att FR- och IR-systemen skall kunna drivas på olikaanläggningar är att dessa kan kopplas samman. Kontakt kan etableras på tvåsätt, antingen direkt dator till dator via styrsystemet eller via särskildakommunikationsdalorer. Dessa lösningar diskuteras i av- 1978/79:114 18 snittet.Vilken lösning som bör väljas behöver med hänsyn till att systemen alltjämttills vidare skall drivas på en anläggning inte avgöras . De grundläggandesystemdelarna i applikationsprogrammen måste dock från början utformas på ettsätt som möjliggör framtida drift i fiera datorer. Avslutningsvisberörs i avsnittet vissa frågor som hänger samman med en eventuell senareregionalisering. Det framhålls bl a att, trots alt de här framlagdasystemförslagen utformats utifrån kraven att en regionalisering skall kunnaske, relativt betydande analys- och utvecklingsarbeten återstår innanregionalisering kan genomföras. Iavsnitt 6 görs en systematisk genomgång av alla delsystem och program samt avfrågor om operativsystem, styrsystem m m. För varje delområde redovisas olikaåtgärder som behöver vidlas i samband med att de nya systemen byggs upp. Förstberörs överföringssystemen, d v s de system som används vid övergång från demanuella, till ADB-systemen. Eftersom det redan i förutsättningen föruppdelningen av fastighetsdatasystemet i två skilda system slagits fast attövergången skall ske parallellt för de båda verksamhetsområdena behöverförändringar införas endast i syslemavsnit-tets slutled, där slutredigeringenav uppgifterna före inladdning i databaserna sker. Överföringssystemen delassåledes inte utan är gemensamma för FR- och IR-systemen. Laddningssystemetdelas i ett system för laddning av FR-data och ett för laddning av IR-data.Till följd av förändringar av datainnehållet i respektive system måsteladdningsprogrammen till stor del byggas om. Systemensom hanterar ärendehandläggning och ajourföring kräver inte stora förändringar.Ändringarna berör i första hand uppdaterings-delen. Däremot blir ändringarnamer omfattande i system som avser informationsuttag, vare sig dessa sker onlinefrån terminal eller i satsvisa bearbetningar. Ändringar behöver vidtas ocksåbeträffande dokumenthantering, uppbörds- och reskontrarutiner. Genomuppdelningen kommer uppgifter att kopieras från ena systemet till det andra.Huvudsakligen är det FR-uppgifter som skall föras över till IR-systemet. Heladetta system för aviseringar måste nyut-vecklas. Iavsnitt 7 behandlas systemens funktion från användarsynpunkt med tyngdpunkt påutformningen av dokument som lämnar systemet. Registreringav ärenden vid FRM och ärendehandläggning vid IM kan ske efter nästan heltsamma rutiner som används i driftsystem 1. Systemet med daglig inskrivningtillämpas också i det nya IR-systemet. Grundprincipenför uttag av uppgifter är att man vänder sig till det system i vars registeruppgiften ifråga ingår. Användare som i sin verksamhet behöver både FR- ochIR-uppgifter vänder sig alltså till båda systemen. Vid terminal kan man riktaen fråga först till det ena systemet 1978/79:114 19 ochdärefter ställa en fråga till det andra systemet. Någon sammanställdinformation kan man emellertid inte fä på detta sätt. ha skriftlig information från något register i form av registerutdrag,gravationsbevis eller liknande är grundprincipen densamma. Man vänder sig tilldet system som har registret i fråga. Någon sammanställd information skallenligt den nämnda principen inte tas ut. Det nu sagda innebär inte hinder föratt sammanställd information kan tas fram efter bearbetningar i specialprogramsom finns t ex för upprättande av fastighetsägarförteckningar. Avde officiella dokumenten kommer fastighetsbeviset, samfällighetsbeviset ochgravationsbeviset att ändras. Fastighetsbeviset, som tagit upp såvälfastighetsregister- som inskrivningsuppgifter, kommer att redovisafastighetsregisterinformationen, uppgift om att tomträtt är upplåten ifastigheten samt vissa taxeringsuppgifter. Förgravationsbeviset har i den tidigare nämnda promemorian 36:5 förutsatts ettutökat innehåll av FR- uppgifter mot vad som gäller . Det förslagsom läggs fram innebär emellertid, av skäl som utvecklas i avsnittet, utökningav innehållet endast på en punkt, nämligen att tidigare registerbeteckning tasmed. Iavsnitt 8 redovisas en plan för hur övergången till de nya systemen kan ske. Planeninnebär i sina huvuddrag att arbetet efter en mer ingående analys- ochplaneringsfas först inriktas på detaljutformning av databaser och uppsättningav ett testsystem. Parallellt härmed går man igenom de program som skallkonverteras, utvecklar nya systemavsnitt för aviseringar mellan de skildasystemen, ändrar driftrutiner och procedurer samt inplementerar nyastyrparametrar. Tester genomförs successivt. 1slutet av omläggningsarbelet planeras en parallelldrift av de nya systemen ochdriftsystem 1. För sådan parallelldrift utnyttjas transaktionsloggarna idriftsystem I. Den slutliga omläggningen genomförs därefter genom attdatabaserna konverteras på nytt. får ingen pågåendeärendehandläggning finnas i driftsystem 1 utan måste alla myndigheter hagodkänt samtliga ärenden. Beräkningarav resursinsatser för omläggningsarbetet har genomförts. Tillsammantaget uppgårdessa till . Övergångentill de nya systemen beräknas kunna ske i mitten av under förutsättningav att lidigare, i CFDs anslagsframslällning för /80 framlagdaplaner och prioriteringar följs. Denlagda planen förutsätter insatser . Den förutsättervidare atl personalstyrkan vid CFD kan ökas med tio tjänster redan i början av1979. Detta kan inte ske utan ändring av bestämmelse i regleringsbrevet. Del ären helt nödvändig förutsättning att ny personal har tillträtt sina tjänster ochhunnit lära sig sina respektive arbetsområden om planen skallkunna hållas. 1978/79:114 20 inteske skall sluttidpunkten i planen förskjutas /82. Avsnitt9 upptar kostnadsberäkningar. För att behålla kontinuiteten i beräkningarnaanvänds här samma kalkylmodell som tidigare använts bl a i promemoria 36:5.Kalkylen upptar kostnadsposterna omläggning, investering i teknisk utrustning,hyra och underhåll av teknisk utrustning, systemutveckling, systemunderhåll,driftkostnader, personalkostnader, införande och utvecklingsverksamhet. Beräkningsgrundernaför de olika kostnadsposterna kommenteras utförligt. I avsnittet ges konkretauppgifter om teknisk utrustning, personalbehov etc. Beräkningarna omspänneralternativ med olika antaganden om ärendeutveckling ochrationaliseringseffekter. kostnadsposter påverkas inte av uppdelningen av driftsystemet i två system.En sådan post är registeromläggningen. Kostnadsökningarna här sammanhänger medförändringar i personallöner samt att reformgenomförandet genomdelningsarbetet skjuts framåt i tiden. Kostnaderna för investering imaskinutrustning är relativt låga jämfört med tidigare beräkningar, trotskraven på betydligt större utrustning. Kostnaden för teknisk utrustning harminskat. Däremot blir kostnaderna för drift och underhåll m m avsevärt högre. Somnyss nämnts beräknas delningsarbetet kräva . De totala kostnadernaför delningen - inklusive åtgärder som måste företas innan det egentliga projektarbetetkan sättas igång samt åtgärder för introduktionen av de nya systemen på fältet- uppgår till . 1 nämnda belopp ingår inte ökade drifts- ochunderhållskostnader, vilka har beräknats till . Ävenanslagsutvecklingen beräknas och jämförs med den ram på som ställtsupp för en femårsperiod. Enligt beräkningarna är ramen tillräcklig för deåtgärder som planeras för perioden, dvs säväl delningsarbete som fortsatt driftoch successiv utvidgning av systemet i och . Dekostnadsberäkningar som genomförts bygger på förutsättningen att driften av deskilda systemen skall ske vid en datacentral. För att ge någon belysning avkostnadsbilden vid drift på skilda anläggningar redovisas beräkningar av olikakostnadsposter för ett alternativ med två datacentraler. Kostnadsposternauppgår till sammanlagt ca . Förslagtill författningsändringar har utarbetats och redovisas i avsnitt 10. Mestbetydelsefulla förändringar föreslås i fastighetsdatakungörelsen (1974:1058),fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059) samt inskrivningsregisterkungörelsen(1974:1061). Kungörelsen(1974:1063) om fastighetsbevis m m föreslås upphävd. Motsvarande bestämmelserom bevis och andra dokument har förts in i respektive registerkungörelse. Iavsnitt 11 behandlas den fråga om att uppgifter om ägare m m bör 1978/79:114 21 ingåi FR-systemet som påyrkats av LMV. Inledningsvis diskuteras vilka riktlinjersom getts genom direktiven för arbetel samt lämnas en del allmänna synpunkterpå frågan om regisierinnehåll. Uppdragetatt utforma systemförslag har i första hand varit ett teknisktutredningsarbete. De frågor om registerinnehåll som tidigare behandlats harvarit relativt enkla att ta ställning till. Ställningstaganden har kunnat skeutan att systemens syften och användningsområden utanför registermyndigheternabehövt tas i betraktande. Frågan om ägaruppgifter i FR-systemet måsteemellertid behandlas utifrån ett sådant vidare perspektiv. 1avsnittet pekar man på att det finns en grundläggande skillnad i verksamheternamed inskrivning och fasiighetsregislrering. Inskrivningsarbetet innebär reellärendehandläggning, dvs prövning, beslut, registrering, medanfastighetsregistrering endast innebär registrering, dvs slutledet i enåtgärdskedja som föregått registreringen. Detta återspeglas i de program förärendehandläggning och effekter på rationalisering som man nått på debåda områdena. Fastighetsregistreringi dess formella bemärkelse kan handläggas utan ägaruppgifter. Vidgas däremotanvändningsområdet av FR-systemet till att avsefastighetsbildningsmyndigheternas ärendehandläggning kommer intresset avägaruppgifterna in i bilden på ett helt annat sätt. Ägar-uppgifterna tillhör deuppgifter som mest frekvent hämtas utifrån i lantmäteri- och en hel del andrasammanhang. Detframhålls att frägan om FR-systemets registerinnehåll ytterst är en allmänpolicyfråga om vilket område systemet skall betjäna och vilken servicenivåsystemet skall ge. LMVs bredare motivering för att ägaruppgifter m m skallfinnas i systemet bifogas i bilaga 2. Däreftersker i avsnittet en mer teknisk genomgång av vad ägaruppgifter i systemetskulle innebära. Utöveruppgifter om ägare - varmed närmare avses lagfarna ägare, tomträttsinnehavareoch taxerade ägare - har uppgift om inskrivna nyttjanderätter ansettsangelägna i FR-systemet. I samband med driftsystem 1 har man strävat efter attsamla rättighetsredovisningen till FR-sidan. Denna anordning kan behållas i ettdelat system - aviseringar sker till IR-sidan. De inskrivna nyttjanderätternaredovisas emellertid endast på IR-sidan och hamnar således utanför FR-systemetefter en delning om avisering inte kommer till stånd. Lagringsvolymeni FR-systemet skulle genom ägaruppgifterna m m öka med ca I 000 milj tecken.Aviseringsvolymen ökar med ca 250 milj tecken, varav ca 105 milj beror påändringar av fastighetsägares adress m m. Fråntekniska synpunkter innebär en utökad avisering inget principiellt nytt. Denavisering från FR till IR som under alla förhållanden måste ske ställerbetydligt större krav på driftsäkerhet och liknande. 1978/79:114 22 eftersominskrivningsverksamheten bygger på aktuella fastighetsuppgifter. Aviseringfrån IR till FR kan däremot ske med tidsförskjutning. Det framhålls dock attproblemen vid dubbellagring i fiéra system hänför sig, inte till självalagringen, utan till aviseringsproblematiken. Investeringskostnadernaberäknas uppgå till (en datacentral). De årligadriftskostnaderna beräknas uppgå till samma storleksordning. Hade kostnadernaför drift beräknats såsom marginalkostnader, torde de ha blivit lägre. Slutligenläggs fram förslag till ändrade författningar i ett alternativ medägaruppgifter i FR-systemet. 3 översiktlig beskrivning av fastighetsdatasystemet Fastighetsdatasystemetomfattar delar för omläggning till och drift av ett informationssystem förfastighetsregistrering och inskrivningsväsende -driftsystem 1. Systemet ärADB-baserat och utrustat med lokala textskärmsterminaler och skrivare. Encentral datoranläggning utnyttjas. I denna lagras i princip de uppgifter somfinns i dagens manuellt förda jord- och stadsregister samt fastighets- ochtomträttsböcker. I driftsystem 1 har tagits in viss ytterligare information, bla redovisas koordinater samt taxeringsuppgifter för fastigheterna. Fastighetsdatasystemetinnehåller också delar för integration med andra offentliga informationssystemoch delar för bearbetning, analys och presentation av sådan information sombedömts vara till nytta i samhällsplanerande verksamhet. Figuren nedanbeskriver översiktligt hur fastighetsdatasystemet fungerar i drift. Fast ighetsregistermyndighet för in information och läser avrespektive ändrar redan lagrad information Fastighetsbildningsmyndig-heter, banker m fl kan läsa av lagrad informationfrän terminal och beställa skriftliga utdrag urregistren Systemet framställer aviseringarOCH ANDRAUPPGIFTER SOM SKALL LÄMNASTILL ANDRA SYSTEM Systemetframställer underrättelser, bevis och andradokument för expediering till allmänhet, banker m fl Systemet framställer kartor OCH andra underlag för samhällsplanerande verksamhet Deuppgifter som lagras i systemet är uppdelade på ett fastighetsregister (FR) ochett inskrivningsregister (IR). FRbestår av sex delregister nämligen huvudregistret, koordinatregistret,planregistret, kvartersregistret, adressregistret ochgemensamhetsan-läggningsregistret. Det sistnämnda införs under första kvartalet1979. har ännu inte upprättats. IRär uppdelat i sex avdelningar nämligen en för lagfart, en förtomträttsupplåtelse, en för tomträttsinnehav, en för inteckningar m m, en föranteckningar och en för uppgifter om äldre förhållanden. Figuren nedan visardels hur registren byggs upp innan systemet går i drift inom ett visst område,dels hur registren hålls ajour under löpande drift. byggs upp från nedanstående undcilaq Den löpande a jour-h(j 1 In 1 ngen skots av 1 samband i" med dpn s k i KoordinåtreqLsLrer1ngvid CFD från registerkartor Be st. amme 1 se kartor, / registerkartor m m Kvartorsreqister (ej upp-r >U t a t ) CHD på qrundva 1 av upp-gifter från fastighets-regi stermynd i q het er Förteckningar över sambandet fastighet - adres Fastiqhetsreqistermynd iqhet er på grundval av uppgifter från kommunen Gfmensamhetsanlaqqninqs-rÉ?q 1 ster Aviseringar i bådarikt ningarna mellan fastighets- och inskrivninqs-registren Lagfaren aga res postadress civilstånd samt förekommande omyndighet CFD meduppqifter från ansstyrelsens person- ochskatteband, var M :e daq Fastiqhets-och tomt -rat tsbocker de 1 n ingar for Tomt r.it töuppl åtf Tomt rat t sinnehav int i'ckni nqar m m I nsk ri VII 1 nqsmynd iqheter fist t her .s ianqd TAXER INGiUHPGl I-TER OCH UPPGIFT OM ANNAN ÄGARE CFD mod uppqiftei fränlansstyrelsens fastiqhets I ,inqd 1 qånq/år 3.3 Fastighetsdatasystemets olika delsystem Fastighetsdatasystemetär, med hänsyn till de olika verksamhetsområden det betjänar samtinformationens lagring i olika register, uppdelat i 5 olika systemavsnitt somvart och ett indelats i ett antal delsystem. Fastighetsdatasystemets indelningi system och delsystem, vilken ligger till grund för systemets dokumentation,är följande Datafångst inskrivningsregister (DIR) Datafångst jordregister (DJR) Datafånast stadsregister (DSN) Datafångst namnregister (DNR) Datafångst taxerings- och koordinatuppgifter (DRSV) Datafångst adressregister (DAD) Slutredigering (DSL) Laddningssystemför driftsystem (LD) I I Laddningssystem förfastighets-, samfäliighets- och 'gemensamhetsanläggningsbeteckningar _ I I Laddningssystem för fastighets-, samfällighets- och I_ I gemensamhetsanläggningsdata Laddningssystem förplanregister I Laddningssystem föradressregister I Laddningssystem försystemtabelldata Driftsystem (DS) Ajourföringssystem huvudregister (FDSHR) Ajourföringssystem förplanregister (FDSPLR) System förbeteckningshantering (FDSBET) System föradressajourföring (FDSADR) Ajourföringssystem inskrivningsregister (FDSIR)Terminalbaserat presentationssystem (FDSONPR) Batchorienteratpresentationssystem (FDSBAPR) Dokumentbehandling och distribution (FDSDIS)Reskontra och uppbörd (FDSUPPB) Koordinatre-gistersystem (KR) System för tillämpningar inom sarahälls-planeringen Digitalisering (KRD) Redigering (KRR) Laddning (KRL) Ajourföring(KRA) Urval (KRU) Urval, matchning, rättning,redigering, generellt delsystem Rddiellt och sektoriellt urval Rut-, prick och isaritmarkering Skraffering (Kartogram) Fastighets- och delgivningsförteckningar m m 1978/79:114 26 3.4 Förfarandet vid FRM Fastighetsregistreringi fastighetsdatasystemet kan i grova drag karaktäriseras på följande sätt. Dataförs in respektive ändras från terminaler med hjälp av ADB Systemetutför automatiskt vissa kontroller som tidigare gjordes ma nuellt Systemetframställer maskinellt sådana uldrag ur fastighetsregistret som tidigare framställdes manuellt Systemetaviserar maskinellt, bl a vissa uppgifter till IM och lokala skattemyndigheter som tidigare gjordes manuellt. Handläggningenav registreringsärenden är olika beroende på bl a typen av ärende och vilketdelregister som skall påverkas. Verksamheten följer dock i princip följandemönsier. Inkomnaregistreringsärenden dagbokförs och åsatts aktbeteckning manuellt. Därefterupprättas i vissa fall ett särskilt registreringsunderlag varefter ärendethandläggs vid terminal. Härvid beställs ett antal masker. När samtliga maskerfyllts i och sänts iväg till datoranläggningen skrivs ett s k kontrollblad ut.Kontrollbladel visar de uppgifier som sänts in till datorn. Dessutom redovisasockså sådana tidigare registrerade uppgifter som kommer att förändras genom dengjorda regislreringen. Deninsända informationen får ej direkt påverka lidigare registerinnehåll utanlagras tillfälligt i ett särskilt minnesutrymme (mellanlagring). När ärendetoch kontrollbladet kontrollerats av ansvarig registerförare och när denregistrerade åtgärden vunnit laga krafl godkänns registreringen avregisterföraren och informationen i FR förändras efterföljande kväll ellernatt. Vid godkännandet måste personlig lösen användas. Varjedag efter det att registreringsverksamheten avslutals beställs enregistreringsrapport som visar bl a vilka ärenden som godkänts. Rapportenskrivs ut på myndighetens terminal. Nästaarbetsdags morgon beställs till terminalens skrivare en ny registreringsrapport.Av denna kan utläsas om godkända registreringsärenden har uppdaterat FR ellerej. Har uppdatering skett och efterarbeten såsom arkivering verkställts ärärendena avslutade för FRMs del. Har ingen uppdatering skett måste FRM efterrättelse göra ett nytt dagsgodkännande, varefter uppdatering av FR kan skeefterföljande kväll eller natt. Uppgiftersom i samband med registreringen skall aviseras från FRM till andra myndigheter- IM, lokal skattemyndighet, byggnadsnämnd och pastorsämbete mellanlagras isamband med den övriga registreringen av ett ärende. Detta sker med hjälp avspeciella aviseringsmasker. Aviseringarna till IM hanteras helt maskinellt ochövriga expedieras på papper från den centrala datoranläggningen. 1samband med såväl det ovan beskrivna registreringsarbetet som denupplysningsverksamhet som förekommer vid FRM används terminaler- 1978/79:114 27 naockså för läsning av registrens innehåll. Utdrag ur registren beställs ocksåfrån terminal i form av t ex fastighetsbevis. 3.5 Förfarandet vid'I IM Isystemet kan handläggningen av ärenden m m vid IM i grova drag karaktäriseraspå följande sätt. Data förs in respektive ändras från terminaler medhjälp av ADB Inskrivningsuppgifterna lagras centralt.Fastighets- och tomträtts-böcker förs vid IM endast för ett fåtal fastigheter(i län ) Systemet utför automatiskt omfattande konlrollersom lidigare gjordes manuellt Systemet är konstruerat så att inskrivningsdag kanerhållas Systemet skriver maskinellt och utan särskildbeställning ut dagbok, bevis, underrättelser och andra dokument som tidigareframställdes manuellt Bevis och andra dokument expedieras från dencentrala datoranläggningen utan underskrift direkt till ingivare (beställare) Systemet beräknar maskinellt utgåendeexpeditionsavgifter och, i regel, stämpelskatter. Beslutanderättenhar delegerats till biträdespersonal i vissa typer av inskrivningsärenden. Handläggningenav ett inskrivningsärende i fastighetsdatasystemet går i princip till påföljande sätt. Inkomnaärenden granskas och klassificeras varefter de terminalbe-handlas av enoperatör. Terminalbehandlingen motsvarar dagens prövning av ett ärende och denmanuella införingen i fastighetsbok. Den införda informationen lagrastillfälligt i ett separat minnesutrymme i datorn (mellanlagring). Vidterminalbehandlingen beställer operatören masker (formulär) till textskärmen.Dessa fylls i av operatören. I samband med terminalbehandlingen utför systemeten mängd kontroller av insända data. Kontrollerna kan bl a resultera ivarningar som föranleder manuellt kontrollarbete från operatörens sida. Närterminalbehandlingen av ett ärende avslutas reserverar systemet automatiskterforderligl antal dagboksnummer för ärendei vilka av operatören antecknas påhandlingarna. På myndighetens skrivare skrivs därefter dagboksblad ul i treexemplar, varav ett behålls vid myndigheten, ett utgör renovationsexemplar ochett används om ärendet föranleder avisering lill annan myndighet. Efterterminalbehandlingen överlämnas ärendet med dagboksblad till beslutsfattaren(jurist eller inskrivningsassistent) för kontroll. Beslutet bestyrks med signumpå dagboksbladet. När samtliga till en inskrivningsdag inkomna ärendenbehandlats godkänner inskrivningsdomaren inskrivningsdagen. Godkännandet görsfrån terminal med hjälp av en 4 1978/79. Nr 114 Bilaga 1 1978/79:114 28 specielltransaktion som kräver lösen. Först härefter kan de terminalbe-handladeärendena påverka systemets register. Utöverhandläggning av inskrivningsärenden förekommer vid IM också reninformationssökning antingen som ett led i ärendebehandlingen eller som ettled i den utåtriktade upplysningsverksamheten. I fastighetsdatasystemet skerinformationssökningen från terminal.