prop · G203152 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyrelserna vill särskilt, medhänsyn till det omfattande arbete och kostnader som företagen själva läggerned, starkt understryka betydelsen av att förenkla ansökningsförfarandet. Ettsätt kan vara att fraktföretagen ges ansvar för ansökningsförfarandet. Genomatt kontrollen kunde utföras som stickprov och endast avse uppgifter somfraktbidragsnämnden har omedelbar tillgång till skulle administrationen blibilligare och dessutom kontrollen effektivare. Även I har funnitatt de tillfrågade företagen i länet upplever ansökningsförfarandet tidsödandeoch administrativt krävande. Olägenheten att avhända sig originalhandlingarupplevs ur revisionssynpunkt som besvärande. 1 vissa fall har man tvingatsinföra extra kostnadskrävande rutiner i sitt bokföringssystem. Stödetskostnadsbesparande effekt minskar härmed i motsvarande grad. Riksrevisionsverketsgranskning utgör enligt mening en tillräcklig grund för enframtida bedömning av nödvändiga administrativa förändringar. iVärmlands län har samma uppfattning. Mångaav de företag som handelskammare har haft kontakt med för attdiskutera transportstödet, har sagt att de upplever det administrativaförfarandet vid ansökan om transportstöd som krångligt och tidskrävande. Det ärframför allt de företag som har många frakter till många olika kunder och därvarje enskild försändelse inte är så stor. Utan att gå närmare in på detaljer idet administrativa förfarandet så synes enligt handelskammaren detta krångelinnebära att en hel del av fraktbidraget av högaadministrativa kostnader hos sökande företag. Företag som får 300 000-400 000kr. i transportstöd kan få lägga ner 3-4 effektiva arbetsveckor för att göra enriktig ansökan. Handelskammaren anser att det måste gå att finna enklare formerför ansökan och handelskammaren anser att delegationen för företagensuppgiftslämnande bör gripa sig an denna fråga och tillsammans medfraktbidragsnämnden utarbeta ett enkelt system för ansökan. Några remissinstanser har tagit upp frågan omutbetalning av stödet. handelskammare och handelskammaren 1 Gävlefinner det oriktigt att företagen i genomsnitt skall få vänta 3/föratt fåtillbaka de pengar man förskotterat för fraktbidragsnämnden. Transportstödetbetalas ut först i mitten av efterföljande år och det är då mellan 1/2 och 1 1/sedan 1978/79:152 70 räkningarnabetalades innan återbetalningen kommer från fraktbidragsnämnden. Detta skulleenkelt kunna lösas genom att fraktbidragsnämnden gjorde å-conto-inbetalningar iproportion till tidigare års transportstöd. Dessa inbetalningar kunde görasmånadsvis eller eventuellt kvartalsvis. Slutavräkningen görs då i samband medatt ansökan behandlas följande år. Västernorriands och Jämdands länshandelskammare, som anser att fraktbidragsnämnden kräver en alltför detaljeradoch dokumenterad redovisning av fraktutläggen, föreslår följande: Efter eninledande period om 2 å kunde bidragen betalas ut på erfarenhetsmässigagrunder efter lämplig schablon, åriigen justerad med hänsyn till exempelvisomsättningssiffror eller utleve-ransförändringar samtkostnadslägesförändringar. Några andra instanser, bl. a. fraktbidragsnämnden, föreslåratt bidrag utbetalas efter varje ansökningsperiod, dvs. Länsstyrelseni anser att möjligheterna till viss decentralisering av stödettill regional nivå bör undersökas och att informationen till företagen omtransportstödet förbättras. Många företag är dåligt informerade ommöjligheterna att erhålla transportstöd. Väsiernoirlands och läns handelskammaremenar att fraktbidragsnämndens kontrollarbete och företagensdeklarationsarbete bör koordineras, varvid möjligheten att använda datorer börbeaktas. Datalistor istället för fraktsedlar skulle kunna vara tillräckliga somunderlag för uträkning av transportstödet. Handelskammaren återger ocksåsynpunkter som framförts av företagen nämligen att deklarationsarbetet bordekunna förenklas genom att stödberättigade varuslag förses med speciellkodsiffra som öppnar vägen för databehandling/sortering, att den totalatransportkostnaden skall vara stödberättigad och att speditörernas fakturorkunde utgöra underlag för ansökan om transportstöd. Prop.1978/79:152 71 Sammanfattningav statens pris- och kartellnämnds utvärdering av transportstödet tillGotlandstrafiken /78 Statsmedel har utgått som stöd förlinjesjöfarten på . Till en början avsåg stödet endast trafiken frånGotland och utgick som en 50-procentig reduktion av godstaxan iGotlandsbolagets tariffer. Från 1973-07-01 utgår stödet avgodstaxan och från 1975-02-01 har stödet utvidgats till att omfatta äventrafiken till Gofland. Godsmängden i trafiken från ökadeomedelbart efter införande av transportstödet från 1971 till 73 000ton 1974. Därefter stagnerade godsmängden och uppgick /77 till . Undet det sistförfiutna /78har dock godsmängden ånyo ökat till . Godsmängden i trafiken till har ökatsuccessivt från 1971 till /77 och till160 / 78. Därmed har den sammanlagda godsmängden itrafiken till och från ökat från 1971 till 210 /77 och till /78. har svaratför av den överförda godsmängden medan ASG:s andel legat . Svelasts andel har minskat kraftigt, från 1972 till 4procent /78. I syfte att trygga att transportstödet skall kommadet gotländska näringslivet till godo uppdrog regeringen åt statenspris- och kartellnämnd (SPK) att följa transportkostnadsutvecklingen förlastbilstrafiken till och från . Även med det utökade transportstödet till Gotlandstrafikenvisade det sig omöjligt att uppnå en fullständig utjämning av kostnadernamellan lastbilstrafiken på fastlandet och motsvarande trafik till och frånGotland. En sådan utjämning beräknades emellertid bli möjlig att uppnå, om de itrafiken till och från engagerade företagen slopade sina s. k.sjötillägg. Frågan blev föremål för en proposition till 1975/riksdag.Sedan det visat sig omöjligt att uppnå en frivillig överenskommelse med deledande transportförmedlingsföretagen beslöt att regeringen - ellerden myndighet som regeringen bestämde - skulle kunna meddela föreskrift omhögsta pris för lastbilstransporter till och från . Detta pris skulleinte få överskrida priset för motsvarande transportsträcka på fastlandet, dvs.det s. k. sjötill-lägget skulle slopas. Med stöd av bemyndigande från regeringen utfärdadeSPK föreskrift om högsta pris att gälla i fjärrtrafik med lastbil till och frånGotland fr. o. m. , Efter överläggningar med berörda transportförmedlingsföretag,ASG och , beslöt nämnden att dessa båda företag - och med dem 1978/79:152 72 samverkandetransportföretag - skulle under då rådande prisstopp på lastbilstransporter fåkompensera sig för det intäktsbortfall som skulle bli en följd av de slopadesjötilläggen genom att i all inrikes fjärrtrafik från samma tidpunkt ta ut ettpristillägg av högst på nettofraktsumman. Av uppgifter som SPK inhämtat från ASG ochBilspedition avseende /77 framgår att det av SPK medgivnapristillägget medfört viss överkompensation för de bådatransportörkollektiven, särskilt för ASG. Nämnden tog därför kring årsskiftet1977/78 uppöverläggningar med företagen i syfte att utröna möjligheterna attdels sänka procent påslaget, dels minska föreliggande obalans företagenemellan. anförde därvid dels attöverkompensationen för företagets del varit förhållandevis måttlig, dels attföretaget räknade med sämre utfall av sin trafik på från årsskiftet1977/78. Även ASG räknade med mindre gynnsam utveckling på . Vid överiäggningarna mellan SPK ochtransportförmedlingsföretagen framkom att företagen ej var beredda attfrivilligt sins emellan utjämna föreliggande obalans. Enligt företagen bordestatsmakternas utvärdering av nuvarande stödsystem avvaktas innan någraändringar i nuvarande utjämningssystem för Gotlandstrafiken företas. EnligtSPK:s uppfattning borde, om regeringens utvärdering av transportstödet skulleresultera i förslag om permanentning av rådande system förtransportkostnadsutjämning i Gotlandstrafiken, ett sådant clearingförfarandekomma till stånd, som innebär att transportförmedlingsföretagen inte erhållerstörre kompensation än som svarar mot deras faktiska merkostnader förGotlandstrafiken. Härom underrättade SPK regeringen i en skrivelse1978-04-28 med utvärdering av transportstödet i Gotlandstrafiken budgetåret1976/77. Deerfarenheter som vunnits under ytteriigare ett budgetår - budgetåret1977/78-och då nuvarande system för kompensation för deslopade sjötilläggen i Gotlandstrafiken tillämpats, ger inte SPK anledning tillett ändrat ståndpunktstagande. Den överkompensation som genom nuvarande systemtillförs vissa transportförmedlingsföretag, nämligen ASG och Fraktarna, uppgickunder senaste budgetår till 2 milj. kr. En minskning av pristillägget från 0,9till på nettofraktsumman i inrikes fjärrtrafik skulle för dettabudgetår ha medfört en intäktsminskning för de berörda företagen med ca 1,6milj. Därmed skulle en avsevärt bättre balans mellan merintäkter ochmerkostnader ha uppnåtts. Då emellertid med nuvarande trafikstruktur en sådanersättning skulle vara klart otillräcklig för och samtidigtalltjämt överkompensera ASG och Fraktarna, förefaller det nämnden oundvikligt -om inte förmedlingsföretagens merkostnader täcks genom ersättning från detallmänna fraktstödet - att ett clearingförfarande införs varigenom dylika skillnaderutjämnas.