prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiskariksplaneringen; Regeringen förelägger vadsom har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd ellerdel ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen lämnas enkortfattad redogörelse för det arbete som Under den fysiska riksplaneringensplaneringsskede har bedrivits i län och kommuner för att fullfölja riksdagensbeslul och om riktlinjer för hushållning med mark och vatten.Vidare redovisas översiktligt de utgångspunkter som regeringen har angett fördet fortsatta arbete som bör ske i län och kommuner inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Härvid förordas vissa anpassningar lill nu rådandeförutsättningar av riktlinjerna för hushållning med jordbruksmark och vissaförlydliganden av riktlinjerna för utveckling av fritidsbebyggelse i vissaområden. föreslås godkänna vad föredraganden härvid förordar. 1 bilaga 1 till bifogadeprolokollsuldrag lämnas en redogörelse för arbetet under planeringsskedet ochde synpunkter pä delta arbete som har lämnals. 1 bilaga 2 har de av regeringenangivna utgångspunkterna för det fortsatta planeringsarbetet ställts samman. 1 1978/79. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , de ,, , , , Proposition med redovisning av planeringsskedet i denfysiska riks-planeringen Genom beslut ladestatsmakterna fast vissa riktlinjer för hushållning med mark och vatten (prop.1972:111, CU 1972:35, rskr 1972: 348). Riktiinjerna skulle enligt riksdagensbeslut fullföljas i en fortsatt planering som i väsentliga delar avsågs bliutförd av kommunerna. Arbetet skulle indelas i ett programskede och etlplaneringsskede. Under programskedet utarbetadenästan samtliga kommuner program för sådana planeringsälgärder m. m. som bordevidtas till följd av statsmakternas riktlinjer för hushållning med mark ochvatten. Länsstyrelserna redovisade resultatet av detla arbete lill regeringenijuli . Regeringen log ställning tillprogrammen genom bl. a. beslut för varje län och lämnade iprop. 1975/76: 1 en redovisning till av ai'betet underprogramskedel. I propositionen redovisades bl.a. berörda fackmyndigheterssynpunkter på de kommunala programmen samt regeringens ställningstagande tillprogrammaterialet. Vidare förelade regeringen förslag om bl.a.ansvarsfördelningen i den fortsatta fysiska riksplaneringen. godtoggenom beslut i allt väsentligt vad som anfördes ipropositionen (CU 1975/76: 1, rskr 1975/76:45). Nästan samtliga kommuner i landethar redovisat sitt arbete under planeringsskedet med att fullfölja riktlinjernaför hushållning med mark och . Länsstyrelserna har ställt samman detredovisade materialet. Efter atl ha berett landstingen tillfälle att yttra sighar länsstyrelserna med 1978/79:213 3 eget yttrande överlämnat det sammanställda materialet tillregeringen. Berörda ämbetsverk, andra myndigheter saml forskningsinstitutioneroch intresseorganisationer har beretls lillfälle alt yttra sig över det avlänsstyrelserna redovisade materialet. Ämbetsverken har i anslutning härtillockså gjort vissa sammanställningar. Regeringen har tagit ställning tillresultatet av arbetet under planeringsskedet genom beslut den 7september 1978-den 29 mars 1979. Länsstyrelserna och berörda ämbetsverk hardärvid getts i uppdrag all fullfölja fastlagda riktlinjer för hushållning medmark och vatten i enlighet med vad som har angetts dels i en promemoria, upprättadinom bosladsde-partementet , dels i särskilda beslut förvarje län. Dessa beslut har beretls gemensamt inom bostads-, försvars-,kommunikations-, ekonomi-, budget-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-,industri- och kommundepartementen. 1.2 Propositionens uppläggning och innehåll I det följande (avsnitt 2) kommerjag atl lämna en sammanfattande redovisning av hur jag ser på vissa frågor somhar särskild betydelse i del fortsatta arbetet med all fullfölja riktlinjernaför hushållning med mark och vatten. Det gäller främst frågor rörandebehandlingen av lätortsutveckling, jordbruksmark och fritidsbebyggelse. I samband med atl jag redogör förbehandlingen av industrilokaliserings-frågor berör jag även vissa frågor omålgärder för samordning av statens insatser vid industrietablering m.m. som hartagils upp av ulredningen rörande miljöproblem m. m. i vissa industriområden(UMI). Jag kommer också att lämna enredovisning av arbetet beträffande de fem s. k. särskilda redovisningsområdena.Dessutom skall jag behandla frågan om hur den fysiska riksplaneringen inverkarpå enskilda plan- och tillståndsärenden. En redogörelse för utfallet av detarbete som har utförts under planeringsskedet och för de yttranden som harlämnats av länsstyrelser, berörda ämbetsverk, kommuner, organisationer m.fl.bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Regeringens beslul förvarje län med anledning av planeringsskedet och de allmänna utgångspunkter förfortsatt arbete med atl fullfölja fastlagda riktlinjer för hushållning med markoch vatten som lämnas i den till regeringens beslut fogade promemorian börfogas till protokollet som bilaga 2. 1978/79:213 4 Statsmakternas beslut omden fysiska riksplaneringen (prop. 1972: 111, CU 1972: 35, rskr 1972: 348)innebar bl. a. atl vissa riktlinjer för hushållningen med landels mark- ochvattenresurser skulle fullföljas och vidareutvecklas på lokal och regionalnivä. förutsattes ske i två steg. Under del s. k. programskedet skulle,på grundval av överläggningar mellan länsstyrelserna och kommunerna, programutarbetas för hur riktlinjerna skulle fullföljas i den kommunala fysiskaplaneringen och genom åtgärder från länsstyrelsernas sida. Sedan regeringenhade tagit ställning till programmen skulle, under del s. k. planeringsskedet,arbetet inledas med atl genomföra de ålgärder som anges i de upprättadeprogrammen. Regeringen lämnade i prop. 1975/76: 1 en redovisning tillriksdagen av arbelel under programskedel. uttalade vid sinbehandling av propositionen (CU 1975/76: 1) atl det i samband med regeringensställningstaganden till länsstyrelsernas redovisning av arbetet under planeringsskedetför vissa områden kan bli aktuellt med nya eller kompletterande riktlinjer somsålunda måste underställas prövning. Även om detta inte skulle blifallet ansåg utskottet alt en redovisning till av utgångspunkternaför planeringen borde göras. har givit regeringen lill känna vadutskottet anfört i denna del (rskr 1975/76:45). Jag anser det lämpligt atl, sedanregeringen nu har tagit ställning lill arbetet under planeringsskedet, lämnariksdagen en översiktlig redovisning av hur långt arbetet med atl fullfölja deav statsmakterna uppställda riktlinjerna för hushållning med mark och vattenhar fortskridit och vilka anvisningar för det fortsatta arbelel som regeringenhar utfärdat. bör enligt min mening ges en sädan redovisning somunderlag för sin fortlöpande befattning med de frågor om arbetets allmännainriktning, riktlinjer m. m. som del ankommer på atl besluta om. Enöversiktlig sammanfattning av vad som har förevarit under planeringsskedet ochen samlad dokumentation av fattade beslut av det slag som jag lämnar i detföljande bör också vara till nytta för alla de myndigheter, organisationer ochandra som har uppgifter i eller berörs av den fysiska riksplaneringen. Såväl länsstyrelsernas redovisningar som de centralamyndigheternas yttranden innehåller förslag och synpunkter som kan föranledaställningstaganden av statsmakterna. Del gäller t.ex. förslag omkompletterande eller ändrade riktlinjer och om ändringar i vissa lagregler. Jagämnar inte nu förelägga några förslag av denna karaktär. 1 avsnitt2.2 kommer jag att redovisa hur frågor av delta slag bör behandlas i fortsältningen. Inga förslag om nya riktlinjer skall således läggas framnu. 1978/79:213 5 av resultatet av arbetet under planeringsskedet haremellertid visat på ett behov av atl förtydliga riktlinjerna förfritidsbebyggelsens utveckling vid kuster och större insjöar samt i älvdalar,fjäll och primära rekreationsområden. När del gäller frågan om hurjordbruksmarken bör behandlas i planeringen bör de av lidigareuppställda riktlinjerna anpassas lill de förutsättningar som råderenligt beslut om nya riktiinjer för jordbrukspolitiken (prop.1977/78: 19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103). De förlydliganden och anpassningarav riktlinjerna som jag nu har antytt har bedömts nödvändiga för atl kommunernaoch länsstyrelserna skall få erforderiig vägledning för det fortsatta arbetet.De utgör enligt min mening inte några nya eller ändrade riktlinjer utan liggerhelt i linje med de uttalanden som har ställt sig bakom. Medtanke på den inverkan som de får på kommunernas planläggning m.m., bör de ändåunderställas för godkännande. Jag kommer i del följande att redovisa hur jag ser påsambanden mellan kommunernas planering för tätorternas utveckling, denregionalpoliliska planeringen och den fysiska riksplaneringen. Jag avser ocksåalt redogöra för hur jag anser all det fortsatta planeringsarbetet för deprimära rekreationsområdena bör läggas upp. Vidare redovisar jag de ålgärdersom regeringen har vidtagit för atl möjliggöra alt de i den fysiskariksplaneringen angivna områdena av riksintresse för naturvård ochkulturminnesvård i snabbare takt skall kunna ges erforderligt skydd. Jag skalläven kortfattat beröra vissa frågor rörande industri, kraftledningar ochgruvverksamhet som har uppmärksammat särskilt. Vidare kommerjag att lämna en redogörelse för hur planeringsarbetet för de fem s. k.särskilda redovisningsområdena har fortskridit och vilka ställningstagandenbeträffande dessa områden som kan komma att aktualiseras under de närmasteåren. Slutligen avser jag att ta upp vissa frågor som gäller den fysiskariksplaneringens formella status och de uppställda riktlinjernas betydelse vidhandläggningen av enskilda ärenden. bör ges tillfälle att la del avmin redovisning i nu nämnda delar. 2.2 Vissa anknytande utrednings- och reformarbeten Under den fysiska riksplaneringensplaneringsskede har på central nivå åtgärder vidtagits för att vidareutveckladen fysiska riksplaneringen. 1 detta sammanhang bör särskilt nämnas depropositioner om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k.obrutna Qällområden (prop. 1977/ 78:31) och för vallendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/ 78:57) som behandlade (CU1977/78:8 och 9, rskr 1977/78:99 och 100). Därefter har regeringen uppdragit åtlänsstyrelserna i berörda län att lämna regeringenförslag Prop.1978/79:213 6 till närmare avgränsning av de obrutna fjällområdenavarvid vissa avgräns-ningsfrågor i anslutning till två föreslagna vägar skallstuderas särskilt. Vidare har regeringen tillkallat en särskild utredare meduppgift atl studera förutsättningarna för och konsekvenserna av att leda övervatten från resp. till de utbyggda älvarna Skellefle älvoch (Bo 1978:02). Många synpunkter som har framförtsvid redovisningen av arbetet under planeringsskedet gäller utformningen av enny plan- och byggnadslag. Arbete med förslag till en sådan lag pågår f. n.under ledning av en särskild utredningsman (Bo 1978:07). De underplaneringsskedet framförda synpunkterna kommer atl behandlas inom ramen fördetta arbete. Också synpunkter på lagstiftning inom andra departementsansvarsområden har förts fram vid redovisningen. Dessa synpunkter har eftersamråd överlämnals till närmast berört departement för fortsatt handläggning.I vissa fall har de framförda synpunkterna kunnat beaktas i anslutning tillförslag som regeringen redan har lagt fram. Sålunda har de förslag som läggsfram i regeringens proposition om riktlinjer för skogspolitiken, m. m. (prop.1978/ 79: 110) och som syftar lill att bättre samordna de kommunala organensoch skogsvårdsmyndigheiernas ställningstaganden i skogsbruksfrågor, starkt slödi många yllranden över den fysiska riksplaneringens planeringsskede. 1 regeringens proposition medredovisning av programskedet i den fysiska riksplaneringen (prop. 1975/76: 1)angavs alt arbele hade inletts med all vidareutveckla den fysiskariksplaneringen. En rapport om hushållning med mark och vatten förbereds f. n.i . Rapporten avses innehålla en utvärdering av dethittillsvarande arbetet med fysisk riksplanering och förslag om dessfortsättning. Rapporten kommer också att redovisa resultat av studier av sådanafrågor som har varit mindre väl behandlade i den fysiskariksplaneringen som t.ex. sölvattnets och havsresursernas utnyttjande. Deförslag om nya eller ändrade riktlinjer m. m. som kan föranledas av arbetetunder planeringsskedet och av resultatet av de nya studierna kommer attbehandlas samlat i rapporten. Genom att arbetet med rapporten pågår parallelltmed arbelel med förslag till ny plan- och byggnadslagstiftning kan erforderligsamordning uppnås när det gäller förslag om en närmare reglering av innehålleti och formerna för den fysiska riksplaneringen. Sedan rapporten harremissbehandlats torde regeringen komma atl förelägga förslag.Härvid torde regeringen också kunna redovisa sina överväganden om vissavägfrågor i fjällområdet med anledning av den redovisning som berördalänsstyrelser enligt vad jag har sagt skall lämna den 1 januari 1980.Jag räknar inte med att dessa förslag skall leda lill nya krav på kommunernasplaneringsarbete under de närmaste årens arbete med den fysiskariksplaneringen. Jag återkommer i avsnitt 2.3.2 till tidsplanen för detlaarbete. Vissa frågor med nära anknytning till den fysiskariksplaneringen är 1978/79:213 7 föremålför särskild utredning. Som exempel på sådana utredningar kan nämnasfritidsboendekommitlén (Bo 1978:01), landskapsinformationsul-redningen (Bo1978:08), vattenplaneringsutredningen (Jo 1977:05) och naturresurs- ochmiljökommittén (Jo 1978:01). Ennärmare redovisning för varje verksamhetsområde av frågor som har tagits upp iyttranden och som behandlas i särskild ordning återfinns i bilaga 1. 2.3Arbetet med att fullfölja fastlagda riktlinjer 2.3.1Allmänt om arbetet under planeringsskedet Huvuddelen av det arbete som har bedrivits underplaneringsskedet har utförts av kommunerna. Arbetet har huvudsakligen bestått iatt utarbeta underlag för ställningstaganden i kommunfullmäktige till denframtida markanvändningen och till frågor om hur fortsalt planläggning och tillståndsgivningför bebyggelse m.m. bör ske. Del underlagsmaterial för sådana beslut som harutarbetats består i första hand av dels kommunöversikter och kommunomfattandemarkdisposilionsplaner, dels områdesplaner för vissa områden med särskildamarkanvändningsproblem. Vidare har upprättats redogörelser för de åtgärder somhar vidtagits eller skall vidtas i samband med den fysiska riksplaneringensgenomförande, som t.ex. utfärdande av förordnanden till skydd för natur- ellerkulturvärden. Vissa kommuner har lämnat särskilda redovisningar som t.ex.program för hushållning med jordbruksmarken. Liksom under programskedet har kommunernas arbetebedrivits i nära samråd med länsstyrelserna. Nästan alla länsstyrelser har förarbetet bildal arbetsgrupper med förelrädare för närmast berörda enheter inomlänsslyrelsen. Företrädare för berörda regionala organ utanför länsstyrelsenhar också varit mer eller mindre fast knutna till dessa arbetsgrupper. Länsstyrelsernahar på regeringens uppdrag ställt samman och med eget yttrande redovisat delmalerial som kommunerna har utarbetat under planeringsskedet. Länsstyrelsernahar ocksä inhämtal yttranden frän landstingen. Berörda ämbetsverk ochorganisationer har yttrat sig över materialet och därulöver gjort vissasammanställningar. Vidare har planverket i en serie rapporter lämnat enomfatlande redovisning av vad som har förevarit under planeringsskedet (statensplanverk, rapport 44, , del 1-11). Rapporteringen innehåller ensammanfattande utvärdering av arbetet under planeringsskedet (del I), särskilda sektorsredovisningar och en redovisning avbebyggelsefrägornas behandling i kommunernas planering. Arbetetunder planeringsskedet har medfört att alla landels kommuner nu har något slagav heltäckande redovisning av hur kommunen i stora drag ser på markanvändnings-och bebyggelsefrågor i kommunens olika 1978/79:213 8 delar.Ell stort antal av de myndigheter som har yttrat sig över det redovisade materialetkonstaterar att arbetet har inneburit ett genombrott för översiktlig kommunalmarkanvändningsplanering. Detta omdöme stöds av kommunernas yttranden ochgenomförda studier, vilka visar att kommunernas företrädare ser mycket positivtpå den ökade överblick över och medvetenhet om markanvändnings- ochresurshushållningsfrågor som de översiktliga planerna har gett. Destatliga myndigheternas arbete med atl slälla samman och ulvärdera detredovisade materialet har på molsvarande sätt lagt en god grund för fortsattaöverväganden om olika resurshushållningsfrågor. Under de omfattande samråd somhar förevarit har myndigheterna vunnit ökad insikt om det arbete som pågår meddessa frågor. Härmed öppnas ökade möjligheter till samordning och samverkan.Den ökade insikten i resurshushållningsfrågor får också slor betydelse förmyndigheternas fortsatta medverkan i arbetet med den fysiska riksplaneringen.De statliga myndigheternas arbete med dessa frågor lorde vidare i väsentligutsträckning ha ökat kunskaperna om och förståelsen för olika kommunalaplaneringsfrågor m.m. För en närmare redovisning av arbetet underplaneringsskedet hänvisar jag lill bilaga 1 och lill den nämndarapporteringen från planverket. Jag vill understryka att det positiva utfallet avarbetet under planeringsskedet inte hade varit möjligt all uppnå ulan denuppslutning i arbetet som har skett från kommunernas sida. Jag är medveten omatt detta har krävt uppoffringar, både i form av pengar och genom atl andraangelägna plane-ringsuppgifler har fått stå tillbaka. En av de utgångspunktersom statsmakterna har angett för den fysiska riksplaneringen är att den skallkomma till uttryck genom en planering som tillgodoser både slatliga ochkommunala intressen och behov. Den stora uppslutningen bekräftar att många avarbetsuppgifterna inom ramen för den fysiska riksplaneringen också har bedömtsvara angelägna ur rent synvinkel. Del finns också skäl all peka på betydelsen av detstora arbete som trots de begränsade resurserna har lagts ned avlänsstyrelserna och andra slatliga regionala organ under planeringsskedet.Resultatet av arbetet visar att en aktiv medverkan från de regionalamyndigheterna är en förutsättning för att planeringsarbetet skall kunnabedrivas i förtroendefull samverkan mellan stat och kommun och för attplaneringen skall kunna uppfylla kraven på en god hushållning med mark ochvatten. Huvudintrycket av del arbele som har utförts ärsåledes positivt. Det måste betonas alt, som också förutsågs isamband med regeringens ställningstaganden till arbetet under programskedet,ytterligare planeringsarbete och genomförandeåtgärder återstår innan deprogram som kommunerna redovisade till regeringen har genomförts.Arbetet går emeilerlid nu in i etl nytt skede. Den mycket översiktligaplaneringen är i huvudsak slutförd. De uppgifter som återstår gäller i förstahand en Prop.1978/79:213 9 mer detaljerad planering för vissa områden samlgenomförande av särskilda ålgärder till skydd för bl. a. natur- ochkulturvärden. Regeringens beslul med anledning av arbetet underplaneringsskedet har inriktats på atl ge erforderlig vägledning för detfortsatta, mer detaljerade planeringsarbetet. har med nödvändighet inneburitatl regeringens ställningstaganden har blivit mer precisa än lidigare.Samtidigt innebär de utgångspunkter för det fortsatta arbetet som regeringenhar angett att många frågor och områden i det fortsatta arbelel bör kunnahanleras inom ramen för främst kommunernas ordinarie fysiska planläggning utanandra krav på samråd och redovisning än vad som följer avbyggnadslagstiftningen. Jag återkommer lill dessa frågor i avsnitt 2.3.2. Arbetet under planeringsskedet hartill stor del kunnal genomföras inom kommunernas planeringsorganisation utansärskilt ekonomiskt slöd från staten. Statligt stöd har från anslaget C 2.Bidrag till översiktlig planering utgått i första hand lill kommuneroch inlerkommunala samar-betskommitléer för planering i regioner däröverväganden från rikssyn-punkl föranleder omfattande planeringsinsatser mendär kommunerna har begränsade planeringsresurser. För innevarande budgetår harnämnda anslag förts upp med 4 milj. kr. har staten lämnat ca 24milj. i bidrag till översiktlig planering. Dessa bidrag har ihuvudsak använts för planering som hänger samman med genomförandel av denfysiska riksplaneringen (sefig. 1 och 2). De fördelade statsbidragenhar haft slor belydelse för planeringsarbetets kvalitet och genomförande.Betydande planeringsbehov kvarstår när det gäller fritidsbebyggelsensutveckling i vissa områden, markhushåll-ningsfrågor i vissa regioner, deprimära rekreationsområdena saml vissa övriga områden där konflikterna mellanolika markanvändningsintressen är särskilt framträdande. Planeringsproblemenskaraklär gör del också angeläget med ett visst metodutvecklingsarbete. Förmånga kommuner torde ett statligt stöd vara en förutsättning för attplaneringsarbetet skall kunna bedrivas i den takt som behövs för atlmarkanvändningsfrågorna skall kunna klarläggas inom rimlig tid. Fortsattstatligt stöd är därför enligt min mening nödvändigt för all i landets olikadelar garantera en rimlig planeringsnivå och stödja en planering som tjänarfler än kommunens egna invånare. Enligt beslut (prop. 1978/79: 100,bilaga 16, CU 1978/79:22, rskr 1978/79:209) disponerar regeringen /80 4 milj. kr. för bidrag till översiktlig planering. har underplaneringsskedet vidtagit särskilda ålgärder för att stödjainformationsverksamhet i anslutning till planeringsarbetet. Utgångspunkten varatt huvudansvaret för informationsverksamheten kring den kommunala fysiskaplaneringen skulle vila på kommunerna. Dessa skulle avgöra omfattningen ochinriktningen av den kommunala informationen. Studieförbunden ochorganisalionerna skulle på molsvarande sätt medverka iinformationsverksamheten i den omfattning och på jfflfiK \:'. ::.Kj,:;-, :l .7,; aS.,,?-'S<:::::;: SO 100 In I------- 1 Fördelningav statligt bidrag till översiktlig planering (anslaget C 2) åren1969-1979 20000- 100000-199000kr H och mera Källa: Fördelning av statligtbidrag till översiktlig planering (anslaget C 2) /"'",/ ixx;:;::: 20000- 99000kr «#--. 4 Södermanlandsläns kust- och skär-gärdsutredning 6 ochÖstergötlands läns skär-gårdsulredning 31 Samrådsgruppen för planering i 37 Kommunerna iLjusnans dalgång 40 Samarbetsgmppen för Klövsjö-Vemdalenområdet 41 Kommittén föröversiktlig planering i Storsjöbygden :/;r;T:S.'? 1978/79:213 12 detsätt de själva bestämde. De statliga myndigheternas insalser skulle i förstahand syfta lill alt underlätta kommunernas och organisationernasinformationsverksamhet. På central nivå barett visst informationsmaterialutarbetats. Ekonomiska bidrag har getts till organisationer med begränsaderesurser för produktion av eget informations- och studiematerial. Vidare harannonsering skett i vissa tidskrifter i syfte atl sprida kännedom om och gemöjlighet att beställa det informationsmaterial som fanns. Erfarenheterna av informationen underplaneringsskedet har utvärderats av (NSl) isamarbele med och (NSI:srapportserie, nr 11). Denna utvärdering visar att så gott som samtliga kommuneranordnade utställningar och annonserade i lokalpressen under planeringsskedet.Ungefär en tredjedel av kommunerna gav särskild information direkt tillhushållen. Antalet utställningsbesökare har beräknats uppgå till ca 250000.Ungefär 50000 personer beräknas ha besökt informations- och föreningsmöten därkommunens arbele i samband med planeringsskedet har behandlats. En jämförelsemed informationen under programskedet visar att kommuner och organisationer harvarit mer aktiva under planeringsskedet trots atl det statliga engagemanget varmer begränsat än under programskedet.