prop · G203142 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigandeatt, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelserför nya åtaganden inom rymd- och fjärranalysområdet inom en kostnadsram av 200milj. Somjag har nämnt bidrar industrin till finansieringen av svenskrymdverksamhet. Bidragen regleras av ett avtal mellan vissa företag och staten.Enligt avtalet skall företagens bidrag utgöra en viss andel av deindustrikontrakt som erhålls från . Eftersom även andra samarbetsformer ande inom kan bli aktuella bör avtalet nu göras tillämpligt på allainternationella samarbetsprojekt där svensk industri erhåller industrikontrakt.Det ankommer på regeringen att ta upp de förhandlingar med industrin somerfordras härför. Jag vill i det följande gemin syn på hur de utökade statliga resurserna bör användas. Insatserna börinriktas på att höja andel i de centrala nyttosatellitprojekten. Genomatt koncentrera vårt deltagande till sådana projekt och till några få svenska företagkan vi uppnå att dessa företag i väsentligt större omfattning än nu fårmöjlighet att arbeta med system- och delsystemansvar och att en verksamhet påden nivån kan vidmakthållas med betydligt bättre kontinuitet än . Attsvensk industri får möjlighet att arbeta på systemnivå behöver inte beiyda attsvensk industri självständigt kan tillverka hela system. Det väsentliga är attkompetens byggs upp att specificera hela system, att specificera och beställaolika delsystem och apparater och att sätta ihop delarna till en fungerandehelhet. En sådan kompetens kan uppnås genom att de specialiteter konsoliderasdär svensk industri redan har etablerat sig, genom att dessa utvidgas tillangränsande teknikområden och genom att en bredare kompetens målmedvetet byggsupp på systemnivå. Detla kan främjas på olika sätt, t. ex. genom att dels inomSverige utveckla enkla vetenskapliga satelliter med begränsade krav påprestanda och till en relativt begränsad kostnad, något som f. n. studeras inomramen för ett särskilt projekt (se prop. 1978/79: 100 bil. 1978/79:142 12 586, dels delta i bilaterala eller multilaterala satellilprojekt med en såstor andel att industrin får arbeta på systemnivå, dels realisera ett nyttosatellilprojekti bilateralt eller multilateralt samarbete, t. ex en fjärranalyssatellitspeciellt avsedd för havs- och polarområden eller en regionalkommunikationssatellit för små markstationer. Inomramen för ;s verksamhet bedrivs ett särskilt teknologiprogram som syftartill att höja den teknologiska nivån i europeisk industri. För den svenskaindustrin har detta program stort värde, men det är inte tillräckligt för dessbehov. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer får vår industri ettotillräckligt nationellt slöd för teknologiutveckling som inte är direkt Icnutentill ett tillämpningsprojekt inom . Enligt min mening bör därför detnationella rymdprogrammet kompletteras med ett projektinriktat teknologiprogramsom kan stärka svensk industris konkurrensförmåga. Desvenska insatserna på fjärranalysområdet ger svensk industri godaförutsättningar att utnyttja den kompetens som byggs upp till att utvecklaäven olika produkter för behandling och tolkning av fjärranalysdata. I syfteatt skapa ett gott konkurrensläge för svensk industri behövs statligastimulanser för att påskynda den teknologiska utvecklingen och demonstrerafjärranalysens möjligheter. Den svenska marknaden är ännu inte så stor att denkan ge de industripolitiska effekter som är önskvärda. De stimulanser som jaghär åsyftar, utgör ett komplement till det insatsområde för datorbaseradbildbehandling som jag i annat sammanhang har förordat att styrelsen förteknisk utveckling (STU) skall ta upp under kommande budgetår (prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 161). Målet för STU:s insatser är att samordna pågåendeaktiviteter inom området och att utarbeta ett tekniskt underlag för en svenskproduktion av utrustning inom området. Stimulanserna inom rymdonuådet syftartill att praktiskt demonstrera olika tillämpningar inom rymd-delegationensansvarsområde. Jag har erfarit att det redan pågår samarbete mellan STU ochstatens delegation för rymdverksamhet på delta område. Defrågor som jag nu har berört visar att ett utökat, nationellt inriktat stödbehövs för att stimulera den industriella utvecklingen inom rymd- ochfjärranalysområdet. F. n. bedriver statens delegation för rymdverksamhet ettprogram för alt genom studie- och utvecklingsuppdrag till svensk industri höjakonkurrensförmågan vad gäller kvalificerad rymdulrustning. Programmet är ihuvudsak iiuiklat på att höja den svenska industrins kompetens i fråga omutrustning för direktsändning av radio- och televisionsprogram från satellitermed hänsyn till att denna teknik eventuellt kan komma att tillämpas i ettgemensamt nordiskt projekt . För /80 harregeringen i budgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79: 100 bU. 17 s. 162 och168) beräknat att delegationen för detta ändamål kommer att dels disponera ca1,5 milj. kr. inom anslag till STU, dels få ta i anspråk de avtals- 1978/79:142 13 reglerademedel som vissa företag tillskjuter för finansiering av svensk rymdverksamhet.Enligt min mening bör programmet liksom nu omfatta såväl teknologisktutvecklingsarbete som systemdefinitionsarbete, men ges en bredare inriktningoch innefatta även andra satellitsystem än direktsändande radio- och TV-salelliteroch andra produkter än de som avses för sådana satelliter. Jag förordar attprogrammet, som jag fortsättningsvis kallar Nationella rymdtillämpningar, gesen sådan bredare inriktning. Ytterligare medel bör ställas till programmetsförfogande nästa budgetår. Innanjag övergår till att redovisa några aktuella nya projekt, vill jag något berörakonsekvenserna för sysselsättningen av mitt förslag till ökade statligainsatser på rymdområdet. Nuvarande verksamhetsvolym av ca 100 milj. kr. per årger f. n. sysselsättning åt ca 150 kvalificerade tekniker,utvecklingsingenjörer m. m. inom svensk industri. Ca hälften av dessa finns vidSaab-Scania AB, medan återstoden sysselsätts vid LM , och . En utökning av verksamheten ienlighet med vad jag har förordat kan beräknas bereda sysselsättning åtytterligare minst 200 personer, varav huvuddelen vid och TelefonAB LM . Sysselsättningseffekten i per satsad krona blir siörrei svenska eller nordiska projekt än i ESA-projekt. Jag har vid denna beräkningförutsatt att en betydande andel satsas på nationella rymdtill-lämpningar. 7 Aktuella nya projekt Somjag har redovisat bör rymdverksamheten väsentligt utökas. Avsikten är attregeringen successivt skall ta ställning till nya rymdprojekt i takt med attdessa aktualiseras för definitivt ställningstagande. För informationens skullvill jag emellertid redan nu presentera tre nu aktuella nya projekt. 1978/79; 43 (bil. 1 s. 4) redovisade jag de projekt som var aktuella inomden tredje fasen av ;s program för telesatelliter. godkändehärvid, såvitt avser statens ekonomiska åtaganden, bl. a. att deltar iutökningen av sjöfartssatellitprojektet, studien av projektet för en tung satellitplatlformoch programmet för system- och teknologistudier inom telesatellilområdet (NU1978/79: 16, rskr 1978/ 79: 122). Dessutom godkände , som jag tidigarehar nämnt, att genomför fjärranalyssatellilprojektet tillsammansmed . Vidare deltar i ett projekt för utveckling av ell operativteuropeiskt system för telesatellitkommunikationer (ECS). Inomramen för skall två europeiska kommunikationssatelliter utvecklasoch en av dessa skjutas upp i geostationär bana . Inom ramen för enutbruten del av (ECS fas 3 bis). 1978/79:142 14 avseendesamarbete med de europeiska televerkens samarbetsorgan för telesatellildrift (EUTELSAT),skall den andra av de två satellitema skjutas upp samt dessutom ytterligare tvåsatelliter produceras och skjutas upp. Dessutom skall en reservsatellit produceras.Satelliterna kommer att ställas till EUTELSAT;s förfogande mot betalning. Deltagarländernasekonomiska bidrag lill projektet (ECS fas 3 bis), sedan EUTELSAT:s betalningarhar avräknats, står i proportion till andelen industrikonlrakl. För Sverigebetyder detla en bidragsdel på preliminärt , vilket motsvarar ca 29milj. (priser) . Industrikonlrakten omfattarför del leverans av satellitemas telemät- och kommandoutrustning från Saab-Scaniaoch signalbehandlingsutrustning från LM . Jag finner det väsentligt attSverige deltar i detta projekt. Detsista projektet inom den tredje fasen av ESA:s telesatellitprogram avserutveckling av en tung satellitplatlform för direktsändande radio-och televisionssatellitcr.Framtagande av sådana satelliter är, som jag har påpekat, ett av deviktigaste utvecklingsområdena för den framtida rymdverksamheten. Projektet ärdärför av stort industripoli-tiskt intresse. Marknaden för dessa satelliterväntas vara stor och omfatta även olika utvecklingsländer. Sverigesbidragsandel till detta projekt beräknar jag på ett preliminärt underlag till5,, vilket motsvarar ca 50 milj. kr. priser under åren 19791984.Under våren 1979 kommer slutgiltig ställning till deltagande i projektet attbehöva tas. Eventuellt kan projektet komma att genomföras i en mindre krets av . Projektetär ur svensk synvinkel mycket angeläget. För det första ligger det inom ett avde industripolitiskt mest intressanta utvecklingsområdena inom den framtidarymdverksamheten. För det andra ger det svensk industri möjlighet tillvärdefulla leveranser på en något högre nivå än vad som har varit normalthittills. Jag finner det således angeläget att deltar i ett sådanteuropeiskt projekt för direklsändan-de radio- och . Ett svensktdeltagande bör, enligt min mening, ske oberoende av om projektet kommer attutföras av alla medlemsländer i tillsammans eller i en mindre krets avdessa. Italienpåbörjade utvecklingen av en experimentell telekominunikationssatellit(), som sändes upp i geostationär bana . Vid påministernivå beslöts att medlemsländernas kunnande inom telesatellilområdetskulle tas till vara och integreras med ESA:s telesatellitprogram. Som en följdhärav har erbjudit ESA:s medlemmar att delta i en fortsättning avprogrammet, benämnt . Två projekt skall genomföras dels ett som avseröverföring av metereologiska data för , dels ett avseende synkroniseringav atomur. Vid beslöt nio länder att delta i Sirio-2och garanterade ekonomiska Prop.1978/79:142 15 bidragför dess genomförande. Övriga medlemmar, däribland , uttalade sitt stödför programmet men kunde inte direkt vid mötet utlova några ekonomiska bidrag. För del har Saab-Scaniaoffererat delsystemet för satellitens telemät- och kommandoutruslning. OmSverige beslutar att delta i programmet kommer att få genomföradenna leverans. Kostnaderna för del beräknas till ca 7 milj. kr. Ett svenskt deltagande i programmet är, enligt min mening,motiverat av indusiripolitiska skäl. Det samarbete som programmet innebärmellan och den italienska firman är av stort värde förföretagens framtida konkurrenskraft inom området. 8 Verksamhetenvid statens delegation för rymdverksamhet Statensdelegation för rymdverksamhet har, som jag redan har nämnt, till uppgift att påmyndighetsplanet svara för utformning och organisation av den svenska rymd-och fjärranalysverksamheten. Delegationen har därigenom huvudansvaret förgenomförandet av vår rymd- och fjärranalysverksamhet. Delegationen består avelva ledamöter, varav en verkställande ledamot. Vid delegationen finns f. n.endast en tjänst för verkställande ledamot inrättad (jfr prop. 1973: 1 bil. 15 s.97, NU 1973; 17, rskr 1973: 95). De förslag som jag nu harlagt fram, medför ökade krav på planering och uppföljning av de statligainsatserna på rymdområdet. Jag bedömer därför att bl. a. ledningsfunktionernavid delegationen bör förstärkas. Detta bör lämpligen ske genom att funktionensom ordförande i delegationen omvandlas till en tjänst. Jag förordar därföratt regeringen inhämtar bemyndigande att inrätta en ordinarie tjänstför ordföranden i delegationen med beteckningen p. Den utökade verksamhet viddelegationen som blir aktuell vid bifall till mina förslag, särskilt på detnationella planet, innebär också att delegationen bör tillföras vissa ökaderesurser för beredande och övervakande uppgifter. Liksom bör dockdelegationen för beredande och tekniskt verkställande uppgifter huvudsakligenanlita . Motbakgrund av vad jag nu har anfört beräknar jag under programmetMyndighetsuppgifter i delegationens verksamhet . för nästa budgetårutöver vad jag har angivit i budgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79: 100 bil.17 s. 167). 9 Anslagsfrågorför budgetåren 1978/79 och 1979/80 Deav mig förordade åtgärderna får vissa anslagsmässiga konsekvenser.Belastningen på fjortonde huvudtitelns förslagsanslag Europeiskt 1978/79:142 16 m. beräknas innevarande budgetår inte öka nämnvärt jämfört med vad somtidigare har redovisats. För / 80 beräknas dock belastningen påanslaget öka med . i förhållande till i budgetpropositionen 1979 (prop.1978/79; 100 bil. 17 s. 168) angivna . Med ändring av förslaget ibudgetpropositionen bör därför anslaget föras upp med 80 milj. kr. Jaghar härvid tagit hänsyn till att de avtalsreglerade industribidragen fr. o. m.nästa budgetår bör redovisas på driftbudgetens intäktssida och inte längreavräknas inom anslaget. Jaghar gjort en preliminär fördelning av anslaget på program och delprogram enligtföljande sammanställning (i milj. Det ankommer på regeringen att beslutaom den definitiva fördelningen på program och delprogram. Program/Delprogram Belopp m. m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordade riktlinjerna för den fortsattarymdverksamheten, 2. bemyndiga regeringen att, i enlighet med vad jag har anfört, iklädastaten ekonomiska förpliktelser inom rymd- och fjärranalysområdet somsammanlagt innebär åtaganden om högst , 3. bemyndiga regeringen att vid statens delegation för rymdverksamhetinrätta en ordinarie tjänst för ordföranden med beteckningen p, 4. till Europeiskt rymdsamarbete m. m. för /80 anvisa etti förhållande till prop. 1978/79: 100 med . höjt förslagsanslag av80 . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.