prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — b) det föreligger grundad anledning antaga alt den underhällsskyldige ivederbörlig ordning betalar fastställt underhållsbidrag icke understigande vadsom skulle utgå i bidragsförskott enligt 4 S första och andra styckena; c) det finnes uppenbart atl den underhållsskyldige annoriedes sörjt ellersörjer för alt barnel erhåller motsvarande underhäll; d) vårdnadshavaren uppenbarligen d) barnet av annat skäl uppenbar- utan giUigt skäl underlåter att vidtaga ligen saknar behov av bldragsför- elter medverka tiU åtgärder för au få skott, underhållsbidrag eller faderskap tiU barnet faststäUt. Bidragsförskottutgör för år räknat av det basbelopp som enligt 1 kap. 6§ lagen(1962:381) om allmän försäkring har fastställts för månaden före den sombidragsförskottet avser. Skallbidragsförskott utgä i förhällande till såväl fader som moder eller är barnelberättigat till barnpension enligt 8 kap. 5 S lagen om allmän försäkring, utgördock bidragsförskottet av det basbelopp som anges i förstastycket, i förra fallet i förhållande lill varje underhållsskyldig. Föreliggergrundad anledning antaga alt faslsiälll underhållsbidrag betalas i vederböriigordning, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan förskollsbe-lopp enligtförsta eller andra stycket saml underhållsbidragets belopp. Bidragsförskottutgår ej med högre Om det underhållsbidrag som har belopp ån underhällsbidraget, därest blivit faststäUt uppenbarligenunder- vårdnadshavaren uppenbarligen utan stiger vad den underhållsskyldige bör giltigt skäl underlåter att vidtaga eller erlägga i bidrag, lämnas intebidrags- medverka tiU åtgärder för att få under- förskott enligt första eller andrastycket hållsbidraget höjt. med högre belopp än underhållsbidra- I faU som avses i tredje stycket lämnas inget bidragsförskott. Har när underhållsbidrag skaUfastställas beaktats att den underhållsskyldigei väsentlig mån fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig,minskas bidragsför- skottet med belopp som svarar mot den del av underhållsskyldighetensom fullgörs på detta sätt. Har denunderhållsskyidige rätt tiU avdrag på underhållsbidraget enligt 7 kap. 4 §föräldrabalken därför au han har haft barnet hos sig och skaU avdraget beaktasenligt 15 § vid återkrav av bidragsförskou, minskas kommande bidragsförskottmed belopp som skaU beaktas vid återkravet. Sedanbidragsförskott sökts skall, under förutsättning alt den underhållsskyldigesvistelseort är känd eller kan utrönas, till honom avsändasmeddelande om ansökningen med föreläggande att, därest han har något all anförai anledning av ansökningen, inom viss kort lid muntiigen eller skriftligenyttra sig. I meddelandet skall tillika lämnas underrättelse om stadgandena i 2§ flj, b) och c) samt 4 } tredje stycket. När försäkringskassanmeddelat beslul i ärendet, skall sökande och vårdnadshavare skriftligen underrättasom beslutet. Beslutet skall skriftligen delgivas den underhållsskyldige. Haransökan om bidragsförskott ej bifallits eller bifallits endast till viss del,skall beslutet delgivas även sökanden och vårdnadshavaren. Har förskottbeviljats, skall därvid underrättelse lämnas sökanden och vårdnadshavaren omstadgandena i 12 och 13 §§ saml, i annal fall än som avses i 4 § tredje Slyckel,den underhållsskyldige om Sedanbidragsförskott sökts skall, under förutsättning all den underhållsskyldigesvistelseort är känd eller kan utrönas, till honom avsändasmeddelande om ansökningen med föreläggande all, därest han har något atl anförai anledning av ansökningen, inom viss kort lid muntligen eller skriftligenyllra sig. 1 meddelandet skall tillika lämnas underrättelse om stadgandena i 2§ b), c) och d) saml 4 § tredje slyckel. När försäkringskassanmeddelat beslul i ärendet, skall sökande och vårdnadshavare skriftligen underrättasom beslutet. Beslutet skall skriftligen delgivas den underhållsskyldige. Haransökan om bidragsförskott ej bifallits eller bifallits endasl lill viss del,skall beslutet delgivas även sökanden och vårdnadshavaren. Har förskottbeviljats, skall därvid underrättelse lämnas sökanden och vårdnadshavaren omstadgandena i 12 och 13 §§ saml, i annal fall än som avses i 4 § tredjestycket, den underhållsskyldige om föreskrifiernai 2 a), b) och c) samt föreskrifterna i 2 ! ; b), c) och d) samt 16 §. I den mån bidragsförskott svarar mot fastställt underhållsbidrag inträder den försäkringskassa hos vilken den underhållsskyidige är inskriven eller skulle ha varit inskriven om han uppfyllt åldersvillkorel i 1 kap. 4 (; lagen (1962:381) om allmän försäkring i barnels rält lill underhållsbidrag gentemot den underhållsskyldige. Är den underhållsskyldige ej inskriven och skulle han ej heller under angiven förutsättning ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa, inträder allmänna försäkringskassa i barnels rätt. 1den mån bidragsförskott svarar mot fastställt underhällsbidrag inträder denförsäkringskassa hos vilken den underhållsskyldige är inskriven eller skulle havarit inskriven om han uppfyllt åldersvillkorel i 1 kap. 4 5 lagen (1962:381)om allmän försäkring intlU belopp som har lämnats i bidragsförskott i barnelsrält lill underhållsbidrag gentemot den underhällsskyldige. Är den underhällsskyldigeej inskriven och skulle han ej heller under angiven fömtsättning ha varitinskriven hos allmän försäkringskassa, inträder allmännaförsäkringskassa i barnets rätt. underhållsskyldige rätt UU avdrag på underhållsbidraget enligt 7 kap. 4 §föräldrabalken därför att han har haft barnet hos sig och viU han au avdragetskaU beaktas vid återkrav av bidragsförskou enligt första stycket, skaUhananmäla detta tiUförsäkrings-kassan från utgången av denkalendermånad då vistelsen upphörde. Den underhållsskyldige skaU genom intyg avden andra föräldern eller, om sådant intyg inte kan erhållas, på annat sättstyrka att han har haft barnet hos sig som avdraget avser. Oavsettvad som har bestämts genom dom eller avtal beaktas avdrag som avses i andrastycket endast om den underhållsskyldige har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Försäkringskassasom avses i 15 {j får besluta all återkrav gentemot den underhållsskyldige fördet allmän nas räkning skall eftergivas. Eftergift får meddelas om del ärskäligt med hänsyn UU att den underhållsskyldige varit sjuk, arbetslös,omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda. Eftergift får ocksåmeddela;> om del av annan anledning framslå;r som skäligt. Försäkringskassasom avses i 15 S får besluta all återkrav gentemot den underhållsskyldige fördel allmännas räkning skall eftergivas heh eller delvis. Eftergift fårmeddelas om det är påkallat av ändring i den underhållsskyldiges ekonomiskaförhåltanden. Eftergift får också / övrigt meddelas om del framstår somskäligt med hänsyn tiU den underhållsskyldiges personliga förhållanden ellerav annan särskild anledning. Dennalag träder i kraft i fråga om 1,2 och 4 §§, 4 a § förstaslyckel, 7 och 18 §ij samt den beträffande 4 a § andra stycketoch 15 §. Lagom ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag Härigenomföreskrivs all 1 och 3 §§ lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidragskall ha nedan angivna lydelse. Är någon skyldig atl till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet på särskilda lider utge bidrag i svenskt mynt till make, förutvarande make, barn, makes barn, fader eller moder, ändras bidragets belopfi enligt denna lag med hänsyn till penningvärdets förändring. Ärnågon skyldig all lill fullgörande av lagstadgad familjerättsligunderhållsskyldighet pä särskilda tider utge bidrag i svenskt mynt lill make,förutvarande make, eget barn eller annans barn, ändras bidragels belopp enligtdenna lag med hänsyn lill penningvärdets förändring. Lagen äger ej tillämpning,om dom eller avtal varigenom bidraget beslämls innehåller föreskrift om attbidraget skall vid ändring i penningvärdet eller den bidragsplikliges inkomsterutgå med ändrat belopp enligt gmnder som anges i domen eller avtalet. 'Senastelydelse 1971:891. Bidragsbelopp som höjts enligt 2 5 saml bidragsbelopp som senast bestämts eller bestämmes efter utgången av ändras i anslutning lill basbeloppet enligt lagen (nr 381) om allmän försäkring. Ändring sker första gången den del år basbeloppet för april månad med över-eller underskrider basbeloppet för och därefier basbeloppet för mars månad med över- eller underskrider det basbelopp som låg lill grund för senaste ändring. Bidragsbeloppet ändras med det procenttal med vilket basbeloppet ändrats. Brutet procenttal avrundas till närmast lägre hela procenttal. Procenttalet faslställes av myndighet, som Konungen bestämmer. Bidragsbelopp som höjts enligt 2 5 saml bidragsbelopp som senast bestämiseller bestämmes efter utgången av ändras i anslutning lill basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ändring sker första gången den 1april det år basbeloppet för april månad med över- ellerunderskrider basbeloppet förapril 1966 och därefter basbeloppetför mars månad med över- eller underskrider del basbelopp somlåg lill grund för senaste ändring. Bidragsbelopp som eller därefterbestämmes ändras dock tidigast året därpå. Bidragsbeloppet ändras meddel procenttal med vilket basbeloppet ändrats. Bidragsbelopp UU eget ellerannans barn ändras dock fr. o. m. den 7 aprU 1979 endast med eu procenttal somutgör sju tiondelar av det nämnda procenttalet. Ar procenttal för ändring avbidragsbelopp brutet, avrundas det till närmast lägre hela procenttal.Procenualenför ändring av bidragsbelopp fastställes av myndighet somregeringen bestämmer. Bidrag, vars belopp efter ändringen slutar på öretal,utgår med närmast lägre krontal. Dennalag träder i krafl såvitt avser I § och såvitt avser 3 § den 1januari 1979. Harunderhållsbidrag bestämis lill fader eller moder med stöd av 7 kap. 3 §föräldrabalken i dess lydelse intill den , skall bidragsbeloppet ändrasenligt vad som i denna lag är föreskrivet om underhållsbidrag lill make ellerförutvarande make. 2Senaste lydelse 1972:583. Lagom ändring i införsellagen (1968:621) Härigenomföreskrivs i fräga om i:nförsellagen (1968:621), dels all 16 § skall ha nedanangivna lydelse, dels alt i lagen skallinföras en ny paragraf, 15 a 5, av nedan angivna lydelse. Har gäldenären rätt tiUavdrag på underhållsbidrag enligt 7 kap. 4 if , får belopp som pågrund härav tillgodoräknas honom ej tagas I anspråk genom införsel för fordransom tillkommer annan än den underhållsberättigade eller någon som inträtt idennes rätt. Om underhållsbidrag som avses i 5 kap. 5 § överstiger vad som skäligen bör tillkomma familjen, lår underhållsbidraget vid tillämpning av 15 § jämkas med hänsyn lill annan fordran för vilken införsel äger rum. Är del påkallat av särskilda skäl får jämkning ske även av annal underhållsbidrag, om detta uppenbart överstiger vad som skäligen fordras för den underhållsberättigades försörjning. Första stycket äger motsvarande Borgäldenären varaktigt tillsammans med sin make och överstiger underhållsbidragtUl maken eller UU makarnas barn vad som skäligen bör tillkomma denunderhållsberätU-gade, får underhällsbidraget vid tillämpning av 15 § jämkasmed hänsyn till annan fordran för vilken införsel äger ram. Är delpåkallat av särskilda skäl får jämkning ske även av annal underhållsbidrag,om detla uppenbart överstiger vad som skäligen fordras för denunderhållsberättigades försörjning, tillämpning, om skalleavdrag eller utmätning ej kan äga ramtill följd av införsel för underhållsbidrag, som avses Dennalag träder i kraft såvitt avser 15 a 5 och såvitt avser 16 5den . 1978/79:12 395 9Förslag till De remitterade Lag om ändring i lagen(1969:620) om ersättning i vissa fall för lagförslagen utgivnaunderhållsbidrag Härigenomföreskrivs all 1 § lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivnaunderhållsbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Densom på grand av förordnande Den som på grund av förordnande enligt 7 kap. 12 § i enligt 7 kap. 75 § i mål om fastställande av faderskap mål om fastställande av faderskap utgivit underhållsbidrag till bam har utgivit underhållsbidrag till barn har rätt all av allmänna medel återfå vad rätl all av allmänna medel åierlå vad han utgivit, om domstolen genom han utgivit, om domstolen genom dom eller beslul som vunnit laga dom eller beslut som vunnit laga kraft skilt målet från sig utan att krafl skilt målet från sig ulan all mannen blivit underhållsskyldig. mannen blivit underhållsskyldig. Vadsom sägs i första stycket om rält till ersättning av allmänna medel gällerockså för del fall all underhållsbidrag utgivits på grund av all mannen iskriftlig, av tvä personer bevittnad handling, som godkänts av barnavårdsnämnden,åtagit sig att utge underhåll för tid, intill dess resultatet avblodundersökning om faderskapet föreligger, och blodundersökningen visar atlhan icke kan vara fader lill barnet. Är hans faderskap enligt blodundersökningenosannolikt, har han rätt lill ersättning för utgivna underhållsbidrag, såvidalalan om faderskapet icke väckes mol honom frän del utlåtandetöver blodundersökningen förelåg. Oavsett resultatet av blodundersökningenföreligger rätt till ersättning, om han genom lagakraftvunnen dom friats frånfaderskapet eller om annan man på grund av lagakraftvunnen dom eller erkännandeär alt anse som fader till barnel. Dennalag träder i krafl . 'Senastelydelse 1976:625. Närvarande:f. d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet ,justitierädet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav chefen för , statsrådet , beslutat inhämtalagrådels yttrande över förslag lill 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1), 5. lag om ändring i bamavårdslagen (1960:97), 6. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott, 7. lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring avvissa underhållsbidrag, 8. lag om ändring i införsellagen (1968:621) och 9. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning ivissa fall för utgivna underhållsbidrag. Förslagen har inför lagrådet föredragils av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttranden. Familjerättenutgör ell av de viktigare områdena för nordiskt lagstiftnings-samarbete. GBliksom vissa av de lagar som uppgått i FB har tillkommit i nordiskt samarbete.Se härom närmare översikterna i Nordisk 1965:2 s. 16-20 och1976:32 s. 25-28. Enviktig princip i det nordiska lagslifiningssamarbelel är att, om lagstiftningtillkommit i nordiskt samarbete, senare ändringar också bör företas gemensamt.Denna gmndsats - om än i uttunnad form - bär upp regeln i art. 41 isamarbeisöverenskommelsen mellan , , , och ,dens. Där föreskrivs all bestämmelse som tillkommitefter samarbete mellan två eller flera fördragsslutande parter ej lår ändnis avpart, med mindre övriga parter underrättats därom. 1 brådskande fall liksom imera likgiltiga fall kan undertällelse underiåtas. Meningen är självfallet,även om denna tanke ej kunnatbindas i Iraktalform, all underrättelsen skall ge de berörda staterna tillfälleall överväga möjlighelerna för ett fortsatt samarbete och helsl leda lill attell sådant kommer lill stånd. De ändringar som nuföreslås framför allt i GB gäller i icke oväsentliga delar bestämmelser somtillkommit efter nordiskt samarbete. a. föreslås hela 5 kap. GB medallmänna bestämmelser om makars rättsförhållanden få ny lydelse. Ändringarna iFB avser framförallt frågor om föräldrars underhåll av sina barn, men ävenfrågan om barn är skyldigt underhålla förälder. Hithörande spörsmål har också ivissa delar behandlats i det nordiska lagstiftningsarbetet. En viss rättsliggemenskap råder i på åtskilliga av de nu berörda fälten. Den saknaruppenbariigen icke praktisk belydelse för del icke ringa antal nordbor somknyter familjeband över gränserna. I samband med ändringar i GB 1973 uttaladeockså föredragande statsrådet (prop. 1973:32 s. 88)all de nordiska kontakternapå äkienskapsräitens område självfallet komme att bevaras och utvecklas bådemellan berörda kommittéer och pä departemenlsplanel. Statsrådet bedömdeuisiklema atl få lill stånd nordisk rättslikhet belydligt ljusare när detgällde äktenskapets ekonomiska rättsverkningar än när det gällde reglema omäktenskaps ingående och upplösning. Avlagrådsremissen framgår ej hur Helsingforskonvenlionens ovannämnda regeltillämpats i detla ärende. Om del nordiska samarbete som förekommit ilagstiftningsärendet finns icke annan uppgift än upplysningen ifamiljelagssakkunnigas betänkande att överiäggningar hållits mellankommilléordförandena och kommillésekreierarna i de utredningar som i de olikanordiska länderna är verksamma på bl. a. äkienskapsräitens område (SOU 1977:37s. De senaste i betänkandet omnämnda överläggningama anges ha ägt rum iapril och . Ickeminsl med hänsyn till den praktiska roll som den nordiska rättsgemenskapenspelar på familjerättens område finner lagrådet önskvärt att en redovisninglämnas för hur samarbeisöverenskommelsen tillämpats framför allt vad beträffarde föreslagna ändringarna i GB. Förslaget till lag om ändring i Bestämmelsernaom underhåll lill barn är av stor praktisk betydelse för många människor. Delremitterade förslaget utgör ell ambitiöst och väl genomarbetat försök allåstadkomma likformighet och rättvisa pä delta område. De föreslagna reglemasynes innebära en rimlig avvägning mellan olika motstående intressen. Deutföriiga och nyanserade molivultalandena bör kunna ge god ledning för denfortsatta lagtillämpningen. Någon exakt anpassningav underhållsskyldighetenlill berörda parters ekonomiska förhållanden lär man dock sällan kunna uppnå ienskilda fall. derlagetalltför osäkert, och många av de faktorer som skall vägas in i bedömningenskiftar snabbt. Man kan därför inte ulan vidare lita lill att matematiskaberäkningar i alla fall ger ett rättvisande resultat. Ganska stort utrymmemåste lämnas ål mera skijnsmässiga överväganden. Jämkning av underhållsbidragpå grand av ändrade förhållanden kan av praktiska skäl inte komma i fråga vidvarje förändring av någon av de faktorer som inverkar på bidragets storiek. Delmåste krävas att förändringen är av något så när stor betydelse och går utövervad man fär räkna med som normala variationer. Förslaget leder lill allunderhållsbidragens sioriek kommer alt kunna omprövas i betydligt störreutsträckning än . De vidgade möjlighetema lill omprövning är i och försig ägnade alt medföra ett ökat antal processer vid domstolarna. I syfte allminska bjlastningen på dessa bör emellertid en informationsverksamhet kommatill stånd, som fäster parternas uppmärksamhet på reglernas innehåll ochmöjligheten att träffa uppgörelse utom rätta. Till ledning för parternaförutsätts ju också riktlinjer komma att utfärdas. En nyhet i förslaget ärall den bidragsskyldige fär rätl all göra avdrag från bidraget för tid då haneller hon har bamet hos sig. Denna ordning är skälig och har dessutom denfördelen alt den stimulerar intresset för umgängesrälten. Den närmareregleringen har emellertid blivit komplicerad och sakligt inte helttillfredsställande. Avdragei görs först efter del all umgängesrätten harutövats, vilkel medför alt den bidragsskyldige inte disponerar över pengarna dåhan eller hon har barn(;t hos sig och att vårdnadshavaren å sin sida fårvidkännas en minskning i underhållsbidraget viss lid efter det att barnet haråterkommit. Det torde vara svårt att konstruera reglerna pä ett sätt sominnebär all sådana konsekvenser helt undviks. Del slår emellertid parternafritt att avtala om en annan ordning. De kan exempelvis komma överens om allavdragei skall göras från bidraget för den månad dä umgängesrälten skallutövas. Om bidragsförskott utgår kan de enas om all något avdrag inte skallgöras och all den som uppbär bidraget i stället skall betala ett belopp tillden bidragsskyldige när denne har hand om barnel. Det synes lämpligt alt manstimulerar lill sådana uppgörelser. Frågorom vem som skall ha vårdnaden om barn i särskilda situationer kommer enligtförslaget att regleras i 6 kap. 7,8,9,10 och 10 a §§ FB. I den följande 11 §samma kapitel behandlas frågan om umgängesrätl för förälder som ej ärvårdnadshavare. Processuellt behandlas både vårdnads- och umgängesfrågor, då deförekommer utan samband med ett äklenskapsmål. 1978/79:12 399 förnärvarande enligt den i lagen om handläggning av domstolsärenden Lagrådetsföreskrivna ordningen. Genom regeln i det nya andra slyckel lillförevarande yttrande paragraf föreslås huvuddelen av frislåendevårdnadsfrågor - med undanlag för de i 10 § angivna fallen - i stället skolabehandlas i den för tvistemål gällande ordningen. Frågorom umgängesrätt enligt nyssnämnda 11 § för förälder som ej är vårdnadshavarefömtsattes tydligen skola även framgent handläggas ärendevägen. Del nya andrastycket i 12 § tillåter icke någon annan tolkning. Emellertid gör sig sammaskäl, som anförts för alt vårdnadsfrågorna skall handläggas itvistemålsordningen, också gällande beiräffande frågor om umgängesrätt. Någonsaklig grand för att behandla dessa processuellt annoriunda än de egentligavårdnadsfrågorna synes icke finnas. Lagrådetfår därför föreslå atl i förevarande paragrafs andra stycke första meningenhänvisning görs även till 11 §, vilket (är till följd atl umgänges-frågomakommer atl liksom flertalet egentliga vårdnadsfrågor i princip behandlas itvistemålsordningen. Även styckets andra mening bör givelvis vinna tillämpningbeiräffande umgängesrällsfrågor. Dädet i fjärde stycket talas om vårdnadsmål avses därmed även mål omumgängesrätl. Iprincip är del föräldrama själva som tar initiativ och för talan ivårdnadsspörsmål avseende deras bam. Enligt gällande regler har emellertidbarnavårdsnämnden i två fall tillagts initiativrätt i vårdnadsfrågor. Nämndenkan enligt 6 kap. 9 och 10 §§ FB göra anmälan lill rätten och därmed sälla igång ett domstolsärende. Som anmälare får nämnden ej partsställning i ettsådani vårdnadsärende. Förslagetleder lill alt barnavårdsnämnden blir part i vårdnadsmål enligt 9 § men ej ivårdnadsärende enligt 10 § och all sålunda möjligheten för nämnden atl genomden enklare formen anmälan anhängiggöra vårdnadsfråga i fall som avses i 9 §bortfaller. Spörsmåleti vilken omfattning skall ä del allmännas vägnar äga som partingripa i frågor om vem som skall ha vårdnaden om vissl barn har självsiändigräiispolitisk betydelse. Del synes icke tillfredsställande atl låta dennamyndighels befogenheter framgå som en reflexverkan av valet avhandläggningsform. rätt atl som part föra lalan ivårdnadsfrågor bör fastmera avgränsas på grandval av ett övervägande om vilkenroll det allmänna över huvud laget skall tilläggas i vårdnadsangelägenheter. Idelta sammanhang kan ytterligare påpekas följande. Om vårdnaden tillkommersärskilt förordnad förmyndare och denne gör sig skyldig till försummelse ivårdnaden, kan bamavårdsnämnd enligt 11 kap. 17 § FB ansöka om hansentledigande. Sådan fråga kommer alltjämt att behandlas som ärende. Av sagdaparagrafs tredje stycke framgår vidare atl nämnden har rätl all fullfölja talanmol beslul i sådant ärende, även om nämnden inte lidigare har varit part iärendet. För ärende av detta slag kommer även i fortsättningen alt gällabestämmelsen i 20 kap. 9 § FB om motsvarande tillämpning av 20 § lagen ominförande av nya . Såväl handläggningsreglerna sombarnavårdsnämndens befogenheter blir alltså andra i sådana ärenden än ivårdnadsmål enligt 6 kap. FB. Denuvarande bestämmelsema i FB ger uttryck för principen alt föräldrar har enovillkoriig skyldighet all underhålla sina barn. Lagrädsremissens förslag gårul på all förälders underhållsskyldighet skall finnas kvar men göras beroendeav förälderns förmåga att ge barnel underhäll. Den förälder, som saknarekonomiska förutsättningar alt bidra lill sill bams underhåll, skall inte varaunderhållsskyldig. Stadgandet har fäll den utformningen i denna paragrafsförsta stycke alt föräldrarna anges skola tillsammans svara för underhåll ålbarnel efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnasekonomiska förhållanden. I tredje slyckel sägs att föräldrarna delarkostnaderna för underhållet mellan sig efter förmåga.