prop · G20332 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare kan kostnaderna för bl.a. företagsledning och administration nedbringas. Branschensbetydande överkapacitet gör att nedläggningar av några bryggerier bedöms varaofrånkomliga. Utredningen anser att ledningen inom resp. företag i samråd medde anställda enligt gängse normer själva ansvarar för och beslutar ora sininterna strukturomvandling. Enligt utredningens uppfattning bör emeUertid vissanedläggningar äga rum i anslutning till bildandet av de föreslagnabryggeriblocken. Inom Sydbrygg bedömer utredningen att ett till två bryggerierbör läggas ned. bör ytterligare ett avvecklas och produktionen koncentrerastill två bryggerier. Inom Bergslagsblocket rekommenderas att verksamheten vidett bryggeri successivt trappas ned. bör produktionen koncentrerastill ett ställe. Inom Till-Bryggerier bör likaså ett bryggeri successivt läggasned. t2 1978/79.1 saml. Vad gäUer Prippskoncernen konstaterar utrednmgenatt interna strukturomvandling kännetecknas av planmässighet och har möjUghet att verkställa planerade åtgärder när sysselsättningsförhållandenetc. De mer omedelbara förslagen till stmkturomvandlingger enUgt utredningen följande ungefärliga besparmgar. För den sydsvenskagmp-pen uppgår besparingarna till 1012 milj. kr. , för BergslagsbryggtiU 56 milj. kr. och för Till-Bryggeriema till 45 milj. kr. per år.Kalkylerna fömtsätter även bl. a. nedläggning av ett antal depåer. Deföreslagna förändringarna torde enligt utredningen medföra en minskning avantalet anställda i storleksordningen 200 personer. De föreslagna nedläggningarna kan emellertid endastreducera den totala överkapaciteten tiU en del. För att kanaUsera ytterUgareöverkapacitet från den inhemska marinaden föreslår utredningen att bryggeriindustrinoch i första hand genomför en grundlig och målmedveten satsning påexport. Den svenska maltdrycksexporten är obetydUg i jämförelse med många andraländers. effektiva produktionsapparat bör enhgt utredningen gefömtsättningar för en väsentUg exportproduktion. Andra utvecklingsmöjlighetersom utredningen behandlar är produktion utomlands genom Ucensavtal eUer i formav joint eller helägda dotterbolag. Vidare pekar utredningen också på vikten av attbryggeriindustrin, anstränger sig för att utveckla nya produkter. För att genomföra de föreslagnastrukturförändringama och för att utgöra ett organ för samordningsfrågor inombranschen föreslår utredningen att ett särskilt investmentbolag bildas,Brygginvest. Utredningen redovisar två förslag där skillnadenligger i ägarsam-mansättningen av Brygginvest och . SkiUnaden framgår avföljande figurer. 1978/79: 32 Brygginvest bör enligt utredningsförslaget medverkavid tillskapandet av de nya företagsgruppema under förutsättnmg att de berördaföretagen är beredda att medverka till de föreslagna blockbildningama.Bildandet av de föreslagna blocken förutsätts ske på basis av frivilligtdeltagande från de gamla ägarnas sida. Härvid kan komma ifråga såväl att gamlaägare löses ut som att de tillskjuter resp. företag som apportegendom.Brygginvest föreslås även erbjuda sig att gå in som delägare iTill-Bryggeriema. Sammanfattnmgsvis föreslår utredningen att Brygginvest går inmed minoritetsandelar i Sydbrygg, Bergslagsbrygg och i ett på grundval avTill-Bryggerier bildat Norrlandsbrygg. Vidare föreslås att Brygginvestförvärvar av aktierna i . Wårby Bryggerier (KF) föreslås t. v. stå utanförBrygginvest. Möjligheten att ta upp diskussioner om samarbeteniellan Wårby och Brygginvest bör dpck enligt utredningens mening, lämnasöppen. I det ena (fig. 1) av utredmngens förslag iöreslåsPripps Bryggerier ombildas till ett helägt dotterbolag till föreslås då få ett statiigt majoritetsägande, , medanBeijerinvests andel föreslås bU . Återstående aktier, , försäljs genombörsmtro-duktion av Brygginvest. Den stadiga majoriteten är enligt utredningennödvändig, bl- a. med hänsyn till samhällets intresse att kunna driva en lämpUgalkobolpoUtik. FÖrändrmgen i det statUga ägandet, från av aktiekaphalet iPripps till i Brygginvest, frigör kapital som enligt utredmngens meningkan användas för att genomföra föreslagna strukturförändrmgar. I det andra alternativet, som enligt Utredningen ivissa avseenden är det enklaste och som går snabbast att genomföra, blirBrygginvest ett helstatiigt aktiebolag som får förvalta statens, aktiemnehav iPripps. En tänkbar utveckling av detta alternativ är enligt utredningen att en Prop.1978/79: 32 14 delav aktierna utförsäljs tiU aUmänheten. Man anser dock att staten avalkoholpolitiska skäl även i detta fall bör bibehålla aktiemajoriteten. Genom Brygginvests delägarskap i de mindrebryggeriema anser utredningen att dessa ges finansieUa möjligheter attöverleva. Det kommer emellertid att ta för de nybildade företagenatt organisera ' sin verksamhet och innan rationaliserings- ochsamordningsvins-temå får full genomslagskraft. Utredningen föreslår därför överväger möjligheterna till ett temporärt samhälleUgt stöd under enrekonstmktionsperiod . Utredningen pekar på vissa andra områden där mananser att Brygginvest kan göra en insats. Delägarskapet möjUggörbranschfrämjande samordningsåtgärder. Viss samordnuig inom branschen är enligtutredningen önskvärd, exempelvis vad beträffar det alkohoIpoUtiska området,exportsatsningar och produktutveckling. Brygginvest kan medverka tiUsamordning i fråga om övergripande pris- och rabattpolitik i syfte att skaparimliga konkurrensfömtsättningar. YtterUgare exempel på samordningsaktiviteter inomBryggmvests ram är råvaruförsörjningen. Brygginvest har dessutom möjlighet attaktivt engagera sig i andra bryggerianknutaa verksamheter. Utredningen understrykeratt genom att Brygginvest endast har minoritetsandelén i de mindre bryggeriemagaranteras deras självständighet och konkurrenstrovärdighet. Brygginvest avsesinte få möjlighet att detaljstyra något av bryggeriföretagen, utan samarbetesker på berörda parters egna villkor. Utredningen understryker nödvändighetenav att resurser inte överförs från till de mindre företagen. Dettaförhindras också genom att de mindre företagen endast är minoritetsägda avBrygginvest vilket medför att koncembidrag inte är möjliga. Utredningen konstaterar slutligen att de närmareomständigheterna kring ett genomförande av utredningens förslag är beroende avförhandlingar meUan berörda parter. Med hänsyn till situationen i branschen understrykerutredningen vikten av stor skyndsamhet. Utredningen har haft i uppdrag att utreda samtkomma med förslag till åtgärder rörande vissa frågor inom mälteriverksamheten,specieUt avseende . finns det tre större mälterier somförser bryggeriema med malt. har två i och . Dettredje, Nord-Malt, ligger i . Nord-MaU ägs till av. det finskabolaget och till av flertalet ölbryggerier samt (). Nord-Malt etablerades med hjälp avlokaliseringsstöd och sysselsätter omkring 30 personer. Härutöver sysselsättsindirekt 1015 personer med transporter etc. 1978/79:32 i 15 Bakgranden till dagens överkapacitet påmälterisidan är enUgt utred-, ningen den att mellanölsförbudet och minskningeni konsumtionen av öl har medfört en stark minskning av maltförbmkningen. Dettahar ytterUgare förstärkts av att råfmkttillsatsen vid bryggning av öl tiUåtitsöka från till . För Nord-Malt har problemen förstärkts genom attPripps-koncemen övertagit vissa bryggerier som var kunder tillNord-Malt. Vidare uppför ett nytt mälteri. De förändradeförutsättningarna har medverkat ttU lönsamhetsproblem och till attföretagets framtid är osäker. För att upprätthåUa tillräckUg produktionsvolymoch sysselsättning är Nord-Malt i allt högre grad hänvisad till export. Denintemationella handeln med malt är betydande. Utredningen framhåller att ensvensk export är beroende av exportstöd inom ramen för den svenskajordbrukspoUtiken. Enligt utredningens bedömnmg kan export inte läggas tUIgmnd för långsiktig produktionsplanering med nu gällande regler. I syfte att säkerställa produktionen ochsysselsättningen vid Nord-Malt finner utredningen följande åtgärder nödvändiga: " Exportbidragen för malt bör utformas så attde möjUggör en export av ca malt vilket är en förutsättningför Nord-Malts fortsatta verksamhet genom att utgå med det belopp som gällervid tidpunkten för respektive exportkontrakts undertecknande, oberoende avleveranstidpunkt och genom att ligga fast förmöjUggörande av förhandlingar med utländska köpare. Utredningen vill rekommenderaatt en översyn av de svenska principerna för beräkning av exportbidrag på maltgenomföres för att om möjUgt erhålla enhetUga system i EG och Sverigebeträffande omräkningstalen meUan kom och malt. En reducering av importen, somär av storleksordningen , till förmån för inhemsk tillverkning skuUemedverka tUl att skapa större utrymme för Nord-Malts produktion. Importavgiftenför bryggerimalt bör därför höjas till samma nivå som gäller inom EG. För att sänka Nord-Malts fastakostnader föreslår utredningen att staten prövar möjhgheten att avskrivahälften av uteliggande lokaU-seringslån om 8 395 tkr. Härigenom sänksräntekostnaderna med ca 400 tkr , vilket medför att förutsättningama atterhålla rimlig lönsamhet ökar. I samband med en avskrivning avlokaliseringslån bör, enligt utredningens uppfattning, en översyn avägarfrågan göras. Föreslagna åtgärder motiverar ett statligt ägande iNord-Malt. finner utredningen det angeläget att nuvarande ägarekvarstår. Utredningen föreslår att aktiekaphal ökas från 3 till 6mkr. genom en till Brygginvest riktad emission. Utredningen föreslår ocksåvissa ändringar i Nord-Malts organisation syftande till en sänkning avföretagets kostnader. På bör den svenskamaltproduktionen inom Nord-Malt och samordnas för att därigenom uppnårationaUserings-vinster i fråga om råväruanskaffning, produktion,administration och försäljning. Nord-Malt och mälterier föreslås därvidpå 1978/79: 32 16 siktsamordnas till ett särskilt mälteriföretag imder Brygginvest. Utredningenföreslår vidare att Nord-Malt omorganiseras så att man i ansvarar förproduktion och försäljning tiU inhemska kunder. Utredningen finner detlämpligt att ansvaret för exportförsäljningen genom avtal överlåtes tUlaktieägarna SLR respektive Lahden Polttimo. SLR bör ansvara för ordertagande,fakturor, leveransplanering, skeppning, inkassering och delcredere.Ui-redningen föreslår också att; SLR övertar ansvaret för råvaman-skaffning.EnUgt utredningens uppfattning bör också växtförädlingen inriktas på attutveclda för den internationella maltmarknaden lämpliga komsorter." , och harrepresenterats i bryggeri-utredningen. Representanterna har avgivit ettsärskilt yttrande. De fackliga representantema anser att utredningen ialltför hög grad har koncentrerats 'all de organisatoriska frågorna. Destrakturanalyser som genomförts anses vara alltför ytUga. har invändnLogarmot att utredaren överlåtit ställningsantagandena beträffande strukturplanertiU de organisatoriska konsteUätioner som kan bU resultatet av utredningensförslag. De fackliga företrädarna framhåller vidare att vid upprättandet avstrukturplaner måste målsättningen vara att förändringen sker i en sådan taktoch på ett sådant sätt att vidhängande problem kan bemästras. En strävan måstevara att berörda individer erbjuds möjligheter tUl omplacering inom branscheneller att alternativ sysselsättning skapas, då i största utsträckning på orten. EnUgt de fackliga organisationerna krävs ettcentralt forum där branschproblemen kan behandlas, dvs, ett strukturbolag medrepresentation från samtiiga företag. Man pekar på vikten av att det fackUgainflytandet garanteras i ett sådant strukturbolag. Av utredningens två förslagtiQ organisatorisk utformning prioriteras alternativ ett. I det särskilda yttrandet behandlas även Prippssituation. De fackliga företrädarna framhåUer att lösningen av dagens akutasituation inom branschen inte får innebära att offensiva förutsättniagarhämmas. Strävan måste enligt yttrandet därför vara att bättre samordna ocheffektivisera de fristående företagen. För del förordas att manprioriterar export och utveckUng av ny verksamhet. Det understryks att Prippsinte genom koncembidrag subventionerar Brygginvests verksamhet. måsteenligt de fackliga organisationerna helt självständigt få råda över smanuvarande och förväntade finansiella resurser. Företaget måste dock åläggasatt i största möjliga utsträckning sörja för att erbjuda ersättningsjobb för deav sina anställda som drabbas av intern rationalisering. I första hand skallenligt yttrandet sådana erbjudas på hemorten. Prop.1978/79: 32 17 Mellan staten och har den 26oktober 1978 träffats ett tiUäggsavtal till det avtal som träffades mellanstaten och PRIBO , kallat huvudavtalet. Tilläggsavtaletfömtsätter för att bli giltigt fömtom godkännande av -att regeringen godkänner det. innebär att staten så snartBrygginvest bildats till detta bolag skall överlåta sina 840 000 aktier iPripps (motsvarande av aktiekapital och därmed svarande röstetal).Brygginvest ildäder sig enUgt tilläggsavtalet dels statens rättigheter ochskyldigheter enUgt huvudavtalet, dels förpUktelser och ansvar för de åtgärdersom staten enligt tilläggsavtalet åtar sig gentemot Beijerinvest. Enligt tiUäggsavtalet skall staten och Beijerinvestlåta ombesörja en ökning av aktiekapitalet i från nuvarande 70 milj. kr.till 210 milj. kr. För genomförandet av dennakapital-ölcning skall värdet på anläggningstillgångar uppskrivas i erforderligomfattning. I samband med ökningen av aktiekapitalet företas ens. k. split varigenom aktiemas nominella värde, som f. n. utgör . peraktie, ändras till . per aktie varefter 5 600 000 nya aktier ges ut medett nominellt värde på . Det totala antalet aktier i kommerhärigenom att uppgå till 8 400 000 aktier. Vidare stadgar tilläggsavtalet attaktierna i skall fördelas på två kategorier. A- och B-aktier, på sådantsätt att 4 284 000 aktier av de av staten innehavda aktierna eller avsamtliga aktier skall vara A-aktier och övriga B-aktier. SamtUga aktier skall,liksom , vara likaberättigade. De nya aktierna skall enligt tilläggsavtaletmedföra rätt till utdelning som kan komma att utgå för det verksamhetsår sombörjar och för följande verksamhetsår. Kapitalökningenskall genomföras utan dröjsmål. Erforderliga kostnader inkl. stämpel förkapitalökningen skall bäras av . I samband med spUt och fondemissionskaU göras till avstämmningsbolag enl. 3 kap. 8 § aktiebolagslagen. Enligt tilläggsavtalet äger staten till försäljningbland aUmänheten erbjuda B-aktier i motsvarande av aktiekapitaletoch därtill svarande röstetal. Beijerinvest skall erbjuda B-aktier motsvarande15 % av aktiekapital och därtill svarande röstetal till försäljning.Beijerinvest äger att vid detta erbjudande ge företräde åt sina aktieägare ochinnehavare av konvertibla skuldebrev. Priset per aktie skall iförsäljningserbjudandet anges tiU 57: . Det föreligger ingen skyldighetför vare sig staten eller Beijerinvest att sälja aktier till ett pris somimderstiger detta värde. Försäljningen skall ske genom börsintroduktion avPripps. 1978/79: 32 18 I och med att försäljningen av en del av statensresp. Beijerinvests aktieinnehav i har kommit till stånd upphörbestämmelsema i huvudavtalet att gäUa beträffande de B-aktier som försäljs tiUallmänheten. I övrigt gäller huvud- resp. tilläggsavtalen så längeBeijerinvest innehar av B-aktierna. Löser staten in Beijerinvestsåterstående aktieinnehav (eller delar därav) skall staten enligttilläggsavtalet erbjuda övriga B-aktieägare att sälja sina B-aktier till statenför motsvarande belopp som Beijerinvest erhåller. Vid en ökning av aktiekapitalet genom nyemissioneUer nyteckning skall ökningen gälla såväl A- som B-aktier med oförändradinbördes relation mellan dem. Beträffande styrelserepresentation stadgas att sålänge Beijerinvest äger B-aktier i skaU styrelsen bestå av förutomverkställande direktör och personer utsedda i enlighet med lagen (1972: 829) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar fem personer med två suppleanter. Av dessa skall staten nominera trestyrelseledamöter och en suppleant samt Beijerinvest två styrelseledamöter ochen suppleant. Staten och Beijerinvest äger komma överens om att styrelsenutökas med en ledamot. Denne nomineras gemensamt av staten och Beijerinvest somrepresentant för övriga aktieägare. Ordföranden i skall väljas bland destyrelseledamöter som nomineras av staten och vice ordföranden bland dem somnomineras av Beijerinvest. Oavsett om statens aktieinnehav kommeratt ägas av Brygginvest skaU statens företrädare i nominerasav regeringen genom budgetdepartementet eller det departement som förvaltaraktierna i . förutsätter att särskilt avtal träffashärom mellan staten, Beijerinvest och Brygginvest. Beslut vid styrelsesammanträde fattas med enkelmajoritet. Vid lika röstetal skall ordföranden vid styrelsesammanträdet hautslagsröst. I det faU ordföranden i en för eUer staten väsentUg frågakonstaterar att olika mening föreligger mellan å ena sidan samtliga av de avstaten nominerade ledamöterna och å andra sidan övriga ledamöter och likaröstetal inte skuUe uppkomma skall Beijerinvest se till att de avBeijerinvest nominerade ledamöterna vid omröstningen medverkar på sådant sättatt ordförandens mening kommer att gälla. De av staten nominerade revisorerna ochsuppleanterna skall utses av budgetdepartementet eller det departement somförvaltar aktierna i . I tilläggsavtalet regleras även vissa riktiinjerför verksamheten i . skall med iakttagande av vissa särskiltpreciserade rikt-Imjer drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt suntsätt som möjliggör en rimlig utdelning till aktieägarna. Prop.1978/79: 32 19 Det konstateras att kommit att uppnå endominerande stäU-ning på marknaden för bryggeriprodukter i . Staten ochBeijerinvest är överens om att denna dominans innebär att i sin verksamhet,i större utsträckning än eljest behövde vara fallet, har att undvika attkonkurrera på ett sätt som på ett ur aUmän synpunkt otillbörligt sätt hämmarverkningsförmågan för andra företag inom branschen eller försvårar ellerhindrar annans näringsutövning i branschen. Mot denna bakgrund är staten och Beijerinvestöverens om att skall undvika att vidta sådana åtgärder som huvudsakligensyftar tiU att förstärka dominans. skall således tillämpa enpris- och rabattpolhik som undviker alla former av pris- resp. rabattdiskriminering.Vid inköp av för produktion nödvändiga råvaror, inkl. förpackningsmaterial,skall inte på ett otillbörligt sätt söka utnyttja sin marknadsställning. Staten och Beijerinvest förbinder sig att medverkatill att i samband med kapitalökningen, antar en ny bolagsordning. Slutiigen stadgas att huvudavtalet alltjämt skaUäga giltighet i de delar där tilläggsbestämmelse inte gäller enligttilläggsavtalet. Strider någon bestämmelse i tilläggsavtalet mot en bestämmelsei huvudavtalet, skall tilläggsavtalet i första hand gälla i den berörda frågan. beskrivning av den utvecklingsom ägt rum inom branschen, nulägesbeskrivningen och synpunkterna på denframtida utvecklingen ger enligt samtiiga remissinstanser som tar upp frågan,dvs. , (), i Jämtlandslän, , ,, , , , Föreningen , , Nya i , , , , ,, Risingsbo Ångbryggeri, , (), , en riktig bild av förhållandena inombranschen. påpekar i sitt yttrande att mantidigare uttryckt farhågor för att bryggeribranschen genom mellanölsförbudetskulle komma att stå inför en mycket allvarlig kris. Man tar även upp deinvesteringar bryggerierna gjorde i samband med mellanölets införande 1965vilka innebar att bryggeriema fick en avancerad teknik med hög kapacitet sominte längre kan utnyttjas. 1978/79: 32 20 framhålleratt utredningen på ett klarläggande sätt kunnat konstatera att branschenknappast har några utvecklingsmöjUgheter f. n. Utredningens prognos beträffande sysselsättningenverkar enligt vara något optimistiskförutsatt att inga åtgärder vidtas. Länsstyrelsernai , och , ,Socialdemokratiska Partidistrikt samt Bryggeri ABbehandlar sysselsättningssituationen för bryggeriema i de aktueUa länen ochden påverkan man anser att konkurrenskraft har haft på utvecklmgen förefterfrågan på Till-Bryggeriers produkter. Sammanfattningsvis anser man attproblemen till stor del sammanhänger med de konkurrensförhåUanden som uppståtttill följd av ökade försäljningsansträngningar. Man motsätter sigytterligare nedläggningar av bryggerier i mot bakgrund avarbetsmarknadsförhållandena. Vikten av att genomföra utredningens förslagsnarast och därvid beakta de regionala konsekvenserna för sysselsättningenunderstryks. och framhåller att man vid enbedömning av den framtida strukturen av bryggeri-industrin bör ta stor hänsyntill sysselsättningen på de orter på vilka bryggeriema är verksamma. Manpåpekar att en nedläggning av något av de två berörda bryggerierna skulle i detnärmaste vara en katastrof för resp. kommuner. anser att ett statiigt inflytande iett eventuellt Brygginvest skulle kunna öka möjligheterna att förverkliga denfastlagda alkoholpolitiken. Hur detta rent ekonomiskt skaU konstrueras tordedock enligt styrelsen ur alkoholpolitisk synpunkt vara av underordnat intresse.NO delar utredningens uppfattning att det krävs stmkturförändringar ochfusioner inom de från och Wårby fristående bryggeriföretagen för attdet skall finnas alternativ för konsumenterna till de båda nämndagmpperna. NO har härvid fäst avgörande vikt vid den besvärliga ekonomiskasituation som flertalet av företagen inom gruppen övriga mindre bryggerier f.n. har. Om motåtgärder inte vidtas skulle flera av företagen sannolikt fåupphöra eller överlåtas till vilket ytterligare skulle förstärka Prippsmarknadsdominans. En sådan utveckling skuUe öka de risker för negativa effektersom föreligger redan vid nuvarande företagskoncentration i branschen. Sådanarisker är främst diskriminering av kunder till det dominerande företaget,diskri- Prop.1978/79: 32 21 mineringav bryggerier vid sidan av , risk för en oförmånligprisutveckluig för konsumenterna samt minskade valmöjUgheter för konsumenternapå dryckesvarumarknaden. Statens pris- och kartellriämnd (SPK) anser attgenom den föreslagna samordningen av de mindre bryggeriema tiU större blockinom ett investmentbolag bör de stordriftsfördelär som fitins ibryggerinäringen till viss del kunna tillvaratas som den förbranschen nödvändiga strukturomvandlingen bör kunna ske mera planmässigt ochmed mindre sysselsättningseffekter än vad som annars skuUe kunna bli faUet.Nämnden vill dock framhålla det angelägna i att uppnådda stordriftsfördelarförs vidare tiU konsumenterna i form av lägre priser. Konsumentverketframhåller att bristen på analys av tänkbara effekter för konsumenterna ärsärskilt anmärknmgsvärd. De krav på ytterligare utredning och analys som defackliga företrädarna i utredningen har ställt finner verket välmotiverade. Länsstyrelseni bedömer att riskerna för att den spontana utvecklingen lederfram tiU att en ren monopolsituation utvecklas är stora genom bUdandet avBrygginvest. anser att utredningsförslaget är ettmonopolskapande förslag. framhåller vidare att det är bryggeriemamed den sämsta ekonomiska situationen som fått styra utredningsförslaget. mån vissa bryggerier behöver omedelbara kapitaltillskott torde detta enligtbryggeriet kunna ordnas genom befintliga stödformer i samband med enrekonstruktion av verksamheten. Den principiella konstruktionen synes enligtLantbrukarnas och ökafömtsättningama för en livskraftig bryggeriindustri. I denna bedömninginnefattas även utredningens förslag i vad avser malttillverk-ningen inomlandet. ser bildandet av Brygginvest somvälbetänkt. Man anser dock att med dagens ägarstruktur är förutsättningama fördet frivilliga samarbete som krävs för att uppnå utredningens mål tvivelaktiga.Förbundet fömtsätter därför att staten måste kunna ingripa i de faU ägamasjälva inte klarar den föreslagna samordningen. Förbundet utgår ifrån att deanställda bereds betydande inflytande i såväl moderbolagets beslutsorgan som ide regionala bolagen. tillstyrker i princip förslagetatt inrätta ett övergripande statligt ägt investmentbolag som skall ägaminoritetsintressen i tre samlade regionala tiUverkningsenheter.