prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — Det skulle uppenbarligenvara mycket svårt att - om idrotten omfattades avavdragsrätten - se till att inte avdragmedgavs också för gåvor avseende verksamheter av dennaart. Vi anser därför att en avdragsrätt till förmån för idrottsliga ändamål skulle tynga systemet på ett sättsom inte kan anses försvarbart. Slutligen vill vi härnämna att vi inte heller ansett osskunna föreslå att avdragsrätten skall omfatta gåvor till organisationer som främjar konstnärligaeller andra kulturella ändamål. Svårigheterna att avgränsa detta områdeär uppenbara. Vi vill också peka påkontrollfrågan. Det skulle bli svårt att effektivt hindra enskilda från att skaffa sig oberättigade förmåner. Enligt våra förslag i det föregående kan dock avdrag komma att medges för gåvor till vissa organisationer medanknytning till ifrågavarande område. Vi kan såledeserinra om att vi som ett exempel påorganisation som bör kunna anses bedriva hjälpverksamhet nämntorganisation med ändamål att utdela stipendier till behövandekonstnärer eller författare. Prop.1978/79:160 141 Endast kontanta gåvorbör berättiga till avdrag. Sn avdragsrättäven för gåvor av lös egendom skulle nämligen nödvändiggöra värderingsregler som i hög gradskulle komplicera systemets utformning och tillämpning. Detta framgår inte minstav förhållandena i . Skälen för en avdragsrättäven för lös egendom har enligt vår uppfattning påintet sätt sådan styrka att de uppväger olägenheterna av sådanakomplikationer. Redan av direktiven framgår att en beloppsspärr är ofrånkomlig.Kontrollmässiga och andra skäl gör det också uppenbart att avdrag inte kan medges med obegränsade belopp, särskiltsora avdragsrätten är något principiellt nytt för svenska förhållanden. Syftet börvara att möjliggöra för det stora flertalet att lämna ett någorlundarejält bidrag till behjärtansvärdaändamål. Vi föreslår att avdrag medges med högst2.000 kr. I fråga om makar bör maximigränsenavse var och en av makarna. Avdrag börendast fä åtnjutas frän inkomst som återstår sedanavdrag gjorts för andra allmänna avdrag ängåvoavdraget. Innebörden häravblir att gåvoavdrag inte får föranledaunderskott vid taxeringen som kan utnyttjas av make eller genom förlustavdrag försenare beskattningsår. Vi har övervägt att föreslå att beloppsgränseninflations-skyddas men avstått härifrån bl.a. medtanke på att skatteutredning företar en allmän översyn av avdragssystemet. Förden händelse arbetet i skatteutredningeninte leder fram till inflationsskydd förde allmänna avdragen förutsätter vi attbeloppsgränsen omprövas med vissa tidsintervaller. Prop.1978/79:160 142 Avdrag bör kunnamedges för flera gåvor till en eller flera organisationer sä längemaximibeloppet inte överskrids. Av administrativa skäl böi" dockavdrag inte medges för alltför små gåvor. Även en nedrebeloppsgräns bör därför uppställas. Den synes lämpligen kunna bestämmas till . Den nedre beloppsgränsen bör i princip avse varje enskild gåva. Hinder bördock inte uppställas för att ävenflera mindre gåvor till samma organisation, vilkaför ett är sammanlagt uppgårtill , medför avdragsrätt. Det är en princip i vårt skattesystem att avdrag inte medges för medlemsavgifter till ideella föreningar.Den omständigheten att gåva till viss organisation medför avdrag föranlederenligt vår uppfattning inte att dennaprincip bör genombrytas och avdrag medges även förmedlemsavgift till organisationen. Någranämnvärda svårigheter i tillämpningen att dra gränsen mellan gåva och medlemsavgift torde inte behöva uppkomma. Anledning torde i allmänhet saknas att frångå skattskyldigs och organisationsuppgift att fråga är om gåva och inte medlemsavgift. Vi vill dock nämnaatt ett avsteg från det principiella avdragsförbudet förmedlemsavgifter med tiden kan bli nödvändigt. Vi tänkerhär närmast på de olikartade ekonomiska förhållandenainom och de fria trossamfunden. Så länge är ett offentligrättsligtorgan med beskattningsrätt kan det inte gäma komma i frågaatt medge avdrag för kyrkoskatten och då inte heller förmedlemsavgifter till de flia trossamfunden. Om relationerna mellan staten ochsvenska kyrkan ändras blir situationen en annan.Svenska kyrkan får då ta ut medlemsavgifter på iprincip samma sätt som andra trossamfund. Med tankepå de förutsättningar som svenska kyrkanhittills arbetat under skulle avdragsförbudetavseende medlemsavgifter fåbetydelsefullakonsekvenser. Vi vill därför framhålla att frågan om avdrag förmedlemsavgifter till trossamfund Prop.1978/79:160 143 kankomma i ett annat läge . 4.6 Organisationens struktur och juridiska karaktär m.m. Enfråga som vi haft att ta ställning till är om avdragsrätten skall begränsas till att gälla gåvor tillideella föreningar eller om den också skallomfatta gåvor till stiftelser. Fråganaktualiseras inte minst av att den genomförda lagstiftningenom utvidgad skattefrihet endast avser ideella föreningar. Istort sett kan väl sägas, att det främst är för ideellaföreningar som en avdragsrätt får praktisk betydelse. Det äremellertid inte ovanligt att föreningar driver viss del av sin verksamhet genom enstiftelse till vilken testaments- och gåvomedel kanaliseras. Skäl attutesluta avdragsrätt för gåvor till sådan stiftelse synes inte föreligga.Med hänsyn bl.a. härtill anser vi att anledning saknas att göraskillnad mellan gåvor till föreningar och till stiftelser. Detfinns ett antal äldre föreningar med ideella ändamål som främst avformella skäl är registrerade som ekonomisk föreningenligt lag om ekonomiska föreningar.Enbart den omständigheten att en förening ärregistrerad enligt nämnda lag bör inte hindra att avdrag medges för gåvor tillden om förutsättningarna för avdragsrätt är uppfyllda i övrigt. Gåvor till ekonomiska föreningar enligt lag omsådana föreningar faller däre.mot uppenbarligen utanför tillämpningsområdet för våra förslag. Enannan fråga som rests är om avdragsrätten skall begränsas till att avseriksorganisationer. Vi anser att en sådan begränsning av principiella och praktiska skäl voreolycklig. Man skulle nämligen i så fall gynna redan etablerade organisationer, medannystartade organisationer skulle få svårt att göra sig gällande. Det finns enligt vår meningrisk för att en sådan konserverande effekt skulle kunna medföra attuppkommande behov får svårare att vinna beaktande. Vidate tor-rie det vara vtterstbesvär- Prop.1978/79:160 144 ligt att finna godtagbara kriterier för att avgöraom en riksorganisation föreligger eller ej. En liknande fråga,där vi känner ungefärsamma betänkligheter, är huruvida man skall kräva att organisationen har en viss minsta storlekuttryckt i antalet medlemmar eller påannat sätt. En vidsträcktare ändamålsbestämning änvad vi föreslagit i det föregående skulleantagligen trots de nämnda olägenheterna nödvändiggöra någon begränsningav ifrågavarande slag. Med de föreslagna ändamålsbestämningarnasynes emellertid inte några mera avsevärda administrativa eller kontrollmässiga svårigheterbehöva upp-komm.a om även gåvor tilllokala och små organisationer medför avdragsrätt. Avdragsrätten bör endast omfatta gåvor till svenska organisationer. 4.7 Personkretsen för organisationens verksamhet En förutsättning i gällande rätt för attstiftelse skall förmånsbehandlas enligt 53 § 1 .mom. första stycket e) KL är att verksamheten inte ärbegränsad till viss familj, vissafamiljer eller bestämda personer. Enligt den nyligengenomförda lagstiftningen om beskattningenav ideella föreningar blir förening i princip skattefri under förutsättning bl.a.att föreningen har till syfte att frä.mja vissa ändamål utan begränsningtill viss familjs, vissa familjers, föreningensmedlemmars eller andra bestämdapersoners ekonomiska intressen. En annan förutsättning i de nya reglerna för skattefrihet äratt föreningen är öppen. Häri ligger ett principiellt krav på att föreningeninte får vägra någon inträde som medlem. Inträde får dock vägras utan att skattefriheten går förlorad om särskilda skälföreligger för det med hänsyntill arten eller omfattningen av verksamheten Prop,1978/79:160 145 eller syftet eller annan orsak. Vårt system för avdragsrättbör som framgår av vad vi tidigare anfört omfatta gåvorbåde till föreningar och stiftelser. Det går därför inte att direkt anknyta till de nämnda förutsättningarna i den nya lagstiftningen om beskattningenav ideella föreningar. Vidare anser vi att i vårt sammanhang börbeaktas att en begränsad krets kcin gynnas även i hänseendensom inte kan betecknas som rent ekonomiska. Med hänsyn bl.a. härtill vill vi fordra att verksamheten hos enkvalificerad organisation inte är inriktad på bestämdapersoner. Så får anses vara fallet om verksamheten tillgodoser en grupp vars sammansättning påförhand med stor sannolikhet kan förutses. Ett exempel härpå är en viss familj eller vissa familjer. Ett ytterligare exempel är en föreningdär medlemskretsen är begränsadpå sådant sätt att föreningen ärsluten. Att verksamheten är inriktad på medlemmarna i en öppen förening bör däremot inteverka diskvalificerande. Med uttrycket "inriktad på" avser vi att uttrycka att det för diskvalificering räcker att man kan tydligt spåraatt verksamheten i praktiken väsentligenbedrivs till förmån för bestämda personer. 1976/77:135 gjorde föredragande statsrådet vissa uttalanden till ledning för rättstillämpningen angåendeinnebörden av begreppet öppen förening.Uttalandena, som bör tjäna till ledning även i förevarande sammanhang, innehåller såvittnu är aktuellt i huvudsak följande. En ideell förening är oförhindrad attbegränsa medlemskapet till sådana personer som delar föreningens måloch är beredda att följa dess stadgar. Sådana inträden-regler som ett fysiskthandikapp i en handikappf örenir.' bör inte heller hindra skattefrihet. Likaså bör öppen-hetsKravet normalt anses uppfyllt även om medlemskap förutsätter att den sökande bor inom visst område eller tillhörviss skola eller visst företag. Villkoren för medlemskap fårnaturligtvis inte vara så utformade att kravet på öppenhet irealiteten kringgås. Om t. ex. en- Prop.1978/79:160 146 dast en mycket begränsadkrets av personer kan bli medlemmar börföreningen under alla omständig.heter vara oinskränkt skattskyldig. Detsamma börgälla om föreningens medlemsantagning baseras på godtyckliga eller diskriminerande grunder. Kravetpå öppenhet har motsvarande tillämpningi fråga om förenings rättatt utesluta medlemmar. En förening ar sålunda inte att anse som öppen om den utesluter medlemmar utan giltiga skäl. 4,8 Ändamål - verksamhet Enligt gällanderegler är stiftelser som har till huvudsakligtändamål att verka för vissa angivna ändeunål begränsat skattskyldiga. Frågan om skattskyldigheten förstiftelse skall bedömas med hänsyn till det ändamål som tillgodoses i den bedrivna verksamheten.Vidare gäller att stiftelse som i sinverksamhet främjar flera ändamål skallanses begränsat skattskyldig om verksamhetenhuvudsakligen avser att tillgodose kvalificerande ändamål. Främjas ändamål av annan art i mer an ringa omfattning går skattefriheten förlorad. Enligt den nya lagstiftningen om beskattningen av ideellaföreningar skall förening föratt erhålla skattefrihet ha tillhuvudsakligt syfte att främja de i lagstiftningen angivna ändamålen. Enligten kompletterande regel skall föreningendessutom i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodose sådanaändamål. Äveni vårt sammanhang finns det anledningatt uppställa krav av ifrågavarande slag påsyfte och verksamhet. Enligt våruppfattning bör lämpligen kongruens råda mellanstadgarna och verksamheten. Vi förslår därför att som villkor för avdragsrätt uppställs att organisationen i överensstämmelsemed sina stadgar uteslutande eller så gottsom uteslutande tillgodoser ändamål av kvalificerande natur. För att organisation skall anses somtrossamfund bör krävas att organisationen uteslutande eller så gott som uteslutande utövar religiösverksamhet. Prop.1978/79:160 147 verksamhet börinte tolkas snävt. Därunder bör falla inte endast verksamhet somdirekt avser trosutövning utan även annan verksamhet, som det ter sig naturligt atttrossamfund utövar, t.ex. hjälpverksamhet och ungdomsverksamhet. De krav påkvalificerade organisationers verksamhet, som vi sålunda vill uppställa,avser användningen av inkomsterna. Dessa måste alltsåuteslutande eller så gott som uteslutande gå till kvalificerande verksamhet. Däremot börorganisation utan att kvalifikationen gårförlorad kunna driva ekonomiskverksamhet för att finansiera den kvalificerandeverksamheten. Det förhållandet att en organisation förvaltarfastigheter eller driver rörelse bör således i ochför sig inte hindra attorganisationen omfattas av avdragsrätten. Bedömningen av om ifrågavarande krav påverksamheten uppfylls eller ej fårsåledes göras med ledning av medels-ainvändningen. Därvidbör ställas i relation till varandra åena sidan organisationens totala inkomster i avkastning av tillgångar och influtna gåvor m.m. sedan i förekommandefall fondering avräknats och å den andra det belopp som använts förkvalificerande verksamhet. Det får ankomma på de tillämpandemyndigheterna att med ledning av denna relation avgöra om kravet uppfylls att ändamål av kvalificerandenatur så gott som uteslutande tillgodoses. Den bedömning det här är fråga om tar som nämntssikte på omedelbara utgifter. I vilken utsträckning fondering bör tillåtas behandlas i nästa avsnitt. Det kan i sammanhanget finnas skäl att nämna,att organisation som inte själv omfattasav avdragsrätten i princip har möjlighet att bilda en stiftelse med sådant ändamål att gåvortill stiftelsen blir avdragsgilla. Liknande stiftelsebildningar förekommer redan påsina håll med anledning av de skilda förutsättningarna för befrielse frånarvsskatt respektive gåvoskatt. En organisation ,som t,ex. Prop.1978/79:160 148 vid sidan av hjälpverksamhetbedriver även arenan verksamhet och på grund häravinte kommer att omfattas av avdragsrättenkan sålunda bilda en stiftelse som hartill ändamål att främja hjälpverksamheten. Gåvomedeltill hjälpverksamheten som kanaliseras viastiftelsen kan härigenom bli avdragsgilla. Fall kanäven tänkas där det kan vara lämpligt att dela upp verksamheten i en förening .med blandad verksamhet på två olika föreningar påså sätt att verksamhet som berättigartill gåvoavdrag överförs till enav föreningarna och annan verksamhettill den andra. En förutsättning för skattebefrielse enligt den nyalagstiftningen om beskattningen av ideella föreningar är att föreningen bedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens tillgångar.En liknande regel gäller för stiftelser. I avkastningen börenligt vad föredragande statsrådet anfördei prop. 1976/77:135 inte medräknasrealisationsvinster eller sådan rörelseinkomst som ärskattepliktig. Inte heller medlemsavgifter, allmänna bidrag från stat och kormnun eller gåvor frånenskilda m.fl. ansågs böra omfattas av begreppet avkastning. Inkomster av sistnämnda slag som ärdirekt avsedda för att täcka föreningens löpande utgifter ansågs dock böra beaktas genom en av ett exempelnärmare belyst proportioneringsmetod.Som skäl härför angavs att en förening inte börkunna hävda, att kostnaderna för den ideella verksamheten finansieras uteslutandemed avkastningen av föreningens tillgångar och att föreningendärför har rätt att lägga medlemsavgifter och offentliga bidrag tillkapitalet. (SkU 1976/77:45) instämde i princip med vad som anförtsi propositionen men riktade vissa invändningarmot nämnda exempel Föredragande statsrådet anfördevidare, att det får ankomma på praxis att avgöraexakt hur stor del av avkastningen som måsteanvändas för det ideella ändamålet för att skattefrihetskall komma i fråga. Enligt hans uppfattning är en Prop.1978/79:160 149 lämplig utgångspunkt förbedömningen att i genomsnitt av avkastningen räknatöver en period av ine.mot skall användasför det ideella ändamålet. Med anleoningav detta uttalande anförde skatteutskottet följande. Utskottet vill försin del inte utesluta att ifrågavarandegenomsnittsbedömning i vissa fall bör kunna omfatta . Denna frågasammarliänger delvis med dispensregelnsutformning [se nedan]. Av vad som anförtsframgår att dispensmöjligheterna inte omfattar medel som reserveras för reparation av uthyrd fastighet. En ideell förening börgivetvis i rimlig omfattning kunna avsättamedel exempelvis för planerade omfattande reparationeräven av uthyrd fastighet, utan att förmånsbehandlingenmed nödvändighet omintetgörs därför att kostnaderna ligger längre fram i tiden än . Därtill kommer att vissa allmännyttigaföreningar torde ha kostnader somvarierar starkt . Detsamma kan gälla i frågaom deras möjligheter att erhålla bidrag till verksamheter, från det allmännaeller frän andra håll. I sådanafall bör enligt utskottets uppfattning enmer generös bedömning kuma komma i fråga, om detstår klart att föreninger. sett på siktdisponerar av sina inkomster försitt allmännyttiga ändamål och i det aktuella fallet kan bortse frånskatteflyktsaspekter. Enligt utskottets uppfattning bör det ankomma påde tillämpande myndigheterna att medledning av hittillsvarande praxis bedömaäven denna fråga med hänsyntill vad som i det enskilda fallet kan anses som skäligt. godkändevad skatteutskottet anfört. Enligt den nya lagstiftningen gäller vidare följande.Ideell förening som avser att anskaffafastighet eller annan anläggning för den ideella verksamheten och som på grund häravinte kan uppfylla ifrågavarande s.k. fullföljdsrekvi-sit skall efter särskild dispens ändå kunna frikallas från skattskyldighet. Sådan dispensskall också kunna lämnas om en föreningavser att genomföra omfattande byggnads-, reparations-eller anläggningsarbeten på fastighet som brukas av föreningen. Dispens får avse högst fem beskattningsår. Villkor fårföreskrivas om ställande av säkerheto.d. för skatt som kan komma att påföras om föreningen inte genomför investeringen. Beslut i dispensfrågameddelas av skattechefen eller särskilt förordnad tjänsteman.Talan mot sådant beslut får föras hos riksskatteverket.Förening som inte genomför investering förvilken dispens lämnats skall kunna eftertaxeras. Prop.1978/79:160 150 Vi kan även för vårtsammanhang i stort sett ansluta oss till förevarandetankegångar bakom den nya lagstiftningen.I ett hänseende måste dock i vårtsystem reglerna utformas något annorlunda. Vid bedömningen av om fullföljdsrekvisi-tet uppfylls börnämligen organisationens medelsanvändning i den kvalificerande verksamheten ställas i relation till -utöver vad som följerav den nya lagstiftningen - även influtnagåvor från enskilda. I vad gåva överstiger . bör den dock inte beaktas. Äveni ett annat hänseende skiljer sig förutsättningarna för våra förslag någotfrån dem som ligger till grund för lagstiftningen om utvidgad skattefrihet för ideella föreningar.Vi kommer nämligen i det följande att föreslå att upprättar en förteckning överorganisationer till vilka gåvor kan gesmed avdragsrätt. Mot bakgrund härav synes ett särskiltdispensinstitut onödigt. I stället börriksskatteverket i samband med upprättandetav förteckningen i förekommande fall ta ställning till om organisation fondering ändå bör upptas på förteckningen. Vad skatteutskottet anfört samt dispensgrun-dema i skattskyldighetshänseende bördärvid vara vägledande. I frågaom större projekt, t.ex. ett kyrkobygge e.d.,bör fondering under avsevärt än fem årkunna godtas. 4.10 Upplösning,byte av verksamhet I syfte att förebyggaeventuellt missbrtik har i den nya lagstiftningen om utvidgad skattefrihet för ideella föreningarinförts en bestämmelse om att till intäkt av kapital skall räknas vad somi samband med ideell förenings upplösning, medlems avgång ur föreningen e.d. utskiftas till medlemutöver inbetald insats. Bestämmelsen fyller en plats även i vårtsystem. Vi har övervägt om den behöver kompletteras med en regel om beskattningav fonderade medel för det fall att ideell förening som ärkvalificerad enligt våra regler ändrar verksamhetens inriktning så att kraven förkvalifikation inte längre uppfylls. Prop.1978/79:160 151 Vi har emellertid funnit att med den utformning av avdrags-syste.metsom vi föreslår man knappast behöver befaramissbruk av antydd art. Det är därför enligt vår uppfattning inte påkallat att nu tynga lagstiftningen med föreskrifter av ifrågavarande slag. Skulle den av oss förutsatta framtida översynen av systemet visa att missbruk mot förmodan trots allt förekommit kan erforderliga korrektiv införas i det sammanhanget. Påpekas kan att förmögenheten istiftelser har en särskilt stark anknytning till ändamålsbestämningen. Enligt permu-tationslagen kan sålunda bestämmelsesom enskild meddelat i stiftelseförordnandeändras eller upphävas endast om den på grund av ändrade förhållanden ej längre kan iakttagas eller om den blivit uppenbartonyttig e.d. Avser permutation ändring av ändamålet, skalldet nya ändamålet så nära som möjligt motsvara det ursprungliga. Frågan huruvida gåva till viss organisation medför avdragsrätteller ej kommer att prövas vid gåvogivarens taxering. En sådan prövningskulle i många fall innefatta besvärliga avgöranden,om inte särskilda åtgärder vidtogsför att underlätta taxeringsnämndemasbedömning. Problemet accentueras bl.a.av att en och samma organisation kan ha givare som är bosatta i mångaolika tsixeringsdistrikt. I ytterlighetsfall, såsom i fråga om de stora riksomfattande hjälporganisationerna, kan frågan om avdragsrättför gåvor till en organisation komma under prövning hos flertalet av landets taxeringsnämnder. Med hänsyn härtill ärdet enligt vår uppfattning nödvändigt attde organisationer, till vilka utgivna gåvorbör medföra avdragsrätt,tpptas på en förteckning till ledning förtaxeringsmyndigheterna och de skattskyldiga. Uppgiften att upprätta förteckningenbör anförtros . Prop.1978/79:160 152 En fråga till vilken ställning måstetas i sammanhanget är vilken rättslig betydelse som skall tillmätas det förhållandet att en organisation är eller inte ärupptagen pä förteckningen. Det firjis tvämöjligheter. Den ena är att föreskrivaatt förteckningen skall vara bindande för taxeringsmyndigheterna. Alternativet skulle å ena sidan helt avlasta bedömningen av organisationernas status i avdragshänseende fråntaxeringsmyndigheterna. Ä andra sidan skulle deskattskyldiga betas möjligheten att på vanligt sättfå frågan om avdragsrätten prövad i processuell ordning av skattedomstolama. Även med det andra alternativet, som vi strax kommertill, torde en hög grad av stadga vid taxeringen erhållas. Vi anser därför att förteckningeninte skall vara bindande. Förteckningen bör alltsåfå karaktär av anvisning till ledning för taxeringen. Verkan av att organisation är upptagen påförteckningen bör enligt våruppfattning vara att taxeringsnämnderna - cmgåvan är styrkt - utan vidare skall kunna medge avdrag för gåva tillorganisationen. avdrag yrkas förgåva till organisation som inte är upptagen påförteckningen bör å andra sidanen restriktiv hållning intas. Avdrag bör sålunda medgesendast om den skattskyldige presterar utredning - stadgar, verksamhetsberättelse o.d. - varav otvetydigt framgår att organisationen är av sådan karaktär att gåvanär avdragsgill. Endast organisation som själv begär det bor upptas på förteckningen.Ajiledning att föreskriva särskild uppgiftsskyldighet torde saknas. Det' liggeri sakens natur att organisation som vill bli upptagen på förteckningenfår tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för riksskatteverketsbedömning. Förteckning börupprättas och vara klar till deklarationstiden. Med hänsyn härtillkan inte förhållandena under hela beskattningsåretbeaktas. Det torde emellertid i allmänhetvara tillfyllest om bedömningen avser det räkenskapsår,som gått till ända närmast före, förslagsvis,under beskattningsåret.Organisationen bör dock i förekommande fall upplysa om förändringar i ändamål och Prop.1978/79:160 153 allmän inriktning av verksamheten sominträffat efter räkenskapsåretsutgång. Det bör få ankomma på att med ledning av det här anförda utformanärmare anvisningar ora vadorganisation som önskar upptas på förteckningenhar att iaktta.