prop · G2039 · 1978-12-31 00:00:00 — 3, beviljande av kredit lill befattningshavare, somavses i 30 i; första stycket, eller annan befattningshavare, som ensam eller iförening med annan får avgöra på styrelsen ankommande ärenden, till den som ärgift med sådan befattningshavare, till person som avses i 30 S andra slyckeleller till bolag, förening eller annan sammanslutning, vari sådan person ärstyrelseledamot eller som delägare eller medlem har ett väsentligt ekonomisktintresse; för kredit, som sägs, får dock styrelsen fastställa vissa gränser,inom vilka utan styrelsens beslut i varje särskilt fall kredit får beviljas ioch för en av låntagaren idkad rörelse, 4, förvärv av aktie eller föriags- 4,Törvärv av a]f.\.\e, emissionsbevis, bevis i andra fall än då fråga är omförlagsbevis samt andel i aktiefond aktie eller förlagsbevis, som är utmätt ochi ekonomisk förening i andra fall eller pantsatt för förd- än dåfråga är om sådantvärdepap-ran, per, som ärutmätt eller pantsatt för fordran, eller förväiyel sker med stöd av 24 sfättestycket och styrelsebeshit angående förväiyel ef kan utan olägenhet avvaktas, 5, fastställande av allmänna räntesatser för in- ochutlåning; dock atl beslut, om det är påkallat av allmän ränteförändring, fårutan styrelsens hörande meddelas för liden lill nästa styrelsesammaniräde, 6, meddelande av bestämmelser omkassaverksamheten vid eller om rörelsen i dess helhet vid filial ochhur denna rörelse skall övervakas från huvudkontorets sida. Bestämmelserom kredit skola gälla även i fråga om garantiförbindelse, som sparbank iklädersig. Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:9 26 Lagom ändring 1 lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen Härigenomföreskrivs atl 30 och 32 >;§ lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsenskall ha nedan angivna lydelse. 301Kreditkassa får låna ut pengar och anskaffa medel till utlåningen i den ordningdenna lag föreskriver samt idka verksamhet som står i samband därmed.Jordbrukskassa får ej för egen räkning låna in pengar från allmänheten. Ulantillstånd av tillsynsmyndigheten får kreditkassa icke mottaga värdehandlingartill förvaring och förvaltning. Tillstånd får meddelas endast om kassan medhänsyn till dess organisation och förvaringsanordningar samt fonder kan på ettbetryggande sätt handha sådan verksamhet. När förutsättningar icke längreföreligga för tillstånd, får del återkallas. 1 kreditkassas stadgar skallangivas vilken rörelse kassan får utöva. Om rätt för centralkassa att driva fondkommissionsrörelse finns bestämmelseri fondkommissionslagen (1978:000). 32§2 Kreditkassa får förvärva 1. fast egendom, tomträtt ochbostadsrätt för att bereda kassan eller ansluten kassa lokaler för dessinrymmande eller tillgodose därmed sammanhängande behov, 2. aktie i bolag, vilket uteslutande har lill syfteatt förvalta fast egendom eller tomträtt som förvärvats för det under 1 angivnaändamålet, och förlagsbevis, som utfärdats av sådant bolag, 3. inventarier, vilka anskaffasför rörelsen eller till fastighet, som kassan äger, eller till lokaler, somkassan i övrigt innehar, 4. bostadsrätt för att bereda bostad åt någon som äranställd i kassan eller i ansluten kassa. Ärendeom förvärv enligt första stycket av fast egendom, tomträtt eller aktie avgöresav stämman, om ej annat följer av kreditkassans stadgar. Detsamma gäller ärendeom förbättring av byggnad i vilken kassans eller ansluten kassas lokaler äroeller avses bliva inrymda. Centralkassafår lill belopp, som sammanlagt svarar mot högst tio procentav kassans och anslutna jordbrukskassors eget kapital 1 Senastelydelse 1968:605, 2 Senastelydelse 1975:229, Prop.1978/79:9 27 förvärvaandel i sådan ekonomisk förening eller aktie i sådant bolag, som tillgodoserför kreditkassor gemensamma intressen, eller garantifondbevis ellerföriagsbevis, som utfärdats av föreningen eller bolaget, eller i övrigttillskjuta medel till föreningen eller bolaget. Utövervad som följer av tredje stycket får centralkassa efter tillstånd avtillsynsmyndigheten tillskjuta medel till förening eller aktiebolag som avses inämnda stycke, om antingen det tillskjutna kapitalet icke kan grundaupplåningsrätt eller läcka krav på eget kapital hos föreningen, bolaget ellerannorstädes eller fråga är om kreditakiiebolag som har till huvudsakligtändamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträtt på grundval av inteckningi bostads-, kontors- eller affärsfastighet. Efter tillstånd av regeringen fårcentralkassa förvärva aktie även i annat svenskt aktiebolag, vars ändamål kananses gagneligl för bankväsendet eller det allmänna, samt garantifondbeviseller förlagsbevis utfärdat av sådani bolag. Centralkassasom medverkar vid emission av aktier eller föriagsbevis på den allmännamarknaden får efter tillstånd av tillsynsmyndigheten förvärva aktie ellerföriagsbevis som ingår i emissionen. Sådan aktie eller sådant förlagsbevisskall centralkassan avyttra så snart det lämpligen kan ske och senast ett årefter förvärvet. Om synneriiga skäl föreligga, kan tillsynsmyndighetenförlänga denna frist. Centralkassasom har tillstånd atl driva fondkommissionsrörelse får, för att underlättarörelsen, i samband med denna dessutom föivärva aktie, emissionsbevis,föriagsbevis saml andel i aktiefond och i ekonomisk förening. Ceniralkassa fårdock ej Inneha sådana värdepapper till högre anskaffningsvärde än som anges i16 i första stycket fondkommissionslagen (1978:000). Omsynnerliga skäl föreligga, kan tillsynsmyndigheien medgiva atl centralkassafår inneha värdepapper som avses i sjätte stycket i större omfattning än somanges där. Dennalag träder i kraft . 1978/79:9 28 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Lagrådsremissmed förslag till fondkommissionslag, m. m. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades sakkunniga med uppdragatt se över börslagstiftningen (Fi 1967:32). De sakkunniga antog namnetfondbörsulredningen. uppdrogs ål utredningen att också se överlagstiftningen om fondkommissionsrörelse. Utredningen har tidigare överlämnattre betänkanden, som delvis föranlett lagstiftning. I ytterligare ett delbetänkande(SOU 1973:60) Fondbörsen har utredningen lagt fram förslag till nybörslagstiftning. I slutbetänkande' (SOU 1976:54) Om fondkommissionsrörelse m.m. har utredningen föreslagit nya regler för fondkommissionshandeln.Lagförslagen i betänkandena bör fogas till protokollet i detta ärende sombilagor I och 2. Yttrandenöver betänkandet Fondbörsen har efter remiss avgells av bankinspektionen,försäkringsinspektionen, (), ,riksåklagaren (), hovrätten över och , kammarrätten iStockholm, kommerskollegium, patent- och registreringsverket,(), länsstyrelserna i , , Göteborgsoch samt , fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, styrelsen för fondförs, 1968 årskapitalmarknadsutredning (Fi 1969:59), , ,Föreningen revisorer. 'Slutbetänkandet är undertecknat av f d, generaldirektören , f d, börschefen , f d, borgarrådet ,riksbankdirektören , numera börschefen , aukt.revisorn , direktören , direktören , direktören , regeringsrådet ochhovrättsrådet , Prop.1978/79:9 29 Landsorganisationeni (LO), . (),. Svenska fondhandlareföreningen.Svenska försäkringsbolags riksförbund. , advokatsamfund.Centralorganisationen /SR (/SR), ,, (), . () ochVärdepapperscen-iralen , Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden från , handelskammare,handelskammaren i - , handelskammaren iKarlstad, handelskammaren för och samt handelskammareni . Stockholmshandelskammare, handelskammare, handelskammaren i , handelskammarenför och , handelskammaren i , , , samt SI har, med vissatillägg, åberopat ett av avgivet yttrande. Yttrandenöver betänkandet Om fondkommissionsrörelse m. m, har efter remiss avgetts avbankinspektionen, försäkringsinspekiionen, RRV, , ,hovrätten över och , kammarrätten i , kommerskollegium,, patent- och registreringsverket, NO, länsstyrelserna iStockholms, , och samt , fullmäktige i Sfriges riksbank, styrelsen för , kapitalmarknadsulredningen,finansieringsbolags-kommittén (Fi 1976:04), , ,Föreningen revisorer, , ,. Svenska bankman-naförbundet.Svenska försäkringsbolags riksförbund. , , , föreningsbankers förbund. , , , TCO och Värdepapperscentralen VPCAktiebolag. Kommerskollegiumhar överiämnat yttranden från handelskamrarna i , , ochVisby. , som består av vissa bankinslilut och avfondkommissionsfirmor, har ej avgett något för föreningens medlemmar gemensamtyttrande över utredningens slutbetänkande. Föreningen har anfört attbankinstituten själva eller genom sina organisationer har avgett egnayttranden. Fondkommissionsfirmorna har efter överenskommelse med bankinstituteninom föreningen avgelt ett eget yttrande, som i det följande benämnsfondkommissionsfirmornas yttrande. SAFoch SI har avgett gemensamt yttrande, vartill Svenska företagares riksförbundoch har anslutit sig. har anslutit sig till yttrandet av Svenska 1978/79:9 30 handelskammarförbundetoch föreningsbankers förbund till yttrandet av Svenska bankföreningen.PK-banken har i flertalet frågor också anslutit sig till bankföreningensyttrande. TCO har hänvisat till yttrandet av . har överiämnat yttrande av och instämt ide synpunkter som har framförts av banken. Överslutbelänkandet har därjämte kommit in yttranden från och gemensamt yttrande från Aktiebolaget Inves-tor,Förvaltningsakliebolaget , Aktiebolaget och AktiebolagetIndustrivärden. Dessa bolag benämns i det följande investmentbolagen, 1betänkandet Fondbörsen föreslår fondbörsulredningen en ny utformning avreglerna för och dess verksamhet, bestående av dels en lagom , dels en kungörelse. Utredningen har dessutom föreslagitändrade regler om sammansättningen av styrelsen för ochsättet för utseende av ledamöter och suppleanter. Dessa förslag, som innebärattdet allmänna skulle ha en ökad representation i börsslyrelsen, låg lill grundför de ändringar i fondbörslagsiiftningen, som trädde i kraft vid ingången avår 1975 (prop. 1974:178, NU 58, rskr 370, SFS 1974:848 och 849). Förslagi nämnda belänkande har vidare föranlett lagstiftning i ytterligare ett paravseenden. Möjlighet har således öppnats för börsstyrelsen att i vissasituationer tillfälligt avbryta handel och notering vid fondbörsen medvärdepapper av visst slag. Vidare har bestämmelser införts som syftar till atttrygga att aktiemarknaden och börsstyrelsen får den information om börsbolagensom behövs(prop. 1975/76:175, NU 60, rskr383,SFS 1976:541). I samband med dettalagstiftningsärende beslöts också med utgångspunkt i utredningens förslag vissaändringar i börsordningen (1969:546) avseende bl. a. börsens ekonomi (SFS1976:542). Islutbelänkandet föreslår utredningen bl. a. nya regler om fondkommissionshandelni form av ett förslag lill fondkommissionslag, som avses ersätta motsvaranderegler i lagen (1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet(FL), Jagavser alt i det följande ta upp de förslag i betänkandet Fondbörsen som interedan har behandlats saml förslagen i slutbetänkandet. Med hänsyn lill altställningstagandena i fråga om fondkommissionshandeln får betydelse förutformningen av börslagsliftningen avser jag att först ta upp frågoma omfondkommissionshandeln och därefier behandla reglerna om fondbörsverksamhet. 1978/79:9 31 2Fondkommissionsrörelse m. m. Denförfaltningsmässiga regleringen av fondkommissionshandeln finns i första hand iFL. Med fondkommissionsrörelse förstås enligt lagen yrkesmässigt idkadverksamhet som avser köp och försäljning i kommission av aktier, andradelaktighetsbevis i bolag samt obligationer (fondpapper). Den som driver sådanrörelse kallas fondkommissionär. I fråga om den verksamhet som bedrivs avfondkommissionärerna hänvisas till betänkandet (s, 53-73 och s. 81-83).Sammanfattningsvis kan nämnas att marknaden är uppdelad mellan två kategorierav fondkommissionärer, bankaktiebolag och övriga. För bankaktiebolagen, dvs.affärsbankerna, utgör fondkommissionsrörelsen endast en mindre del av enomfattande och differentierad verksamhet medan den för övrigafondkommissionärer är den väsentliga arbetsuppgiften. omsattes aktiertill ett värde av 6 481 milj. kr., varav fondkommissionärer förmedlade 4 781milj. Av marknaden föll på bankerna och på övrigafondkommissionärer. Antalet fondkommissionärer har sedan FL:s tillkomst sjunkitmycket kraftigt. Vid sidan av bankerna finns f n. endast åttafondkommissionsfirmor. De utgör inte någon homogen grupp ulan företerväsentliga olikheter i fråga om företagsform, ägarförhållanden och inriktningav rörelsen (se belänkandet s. 62-70). Avgrundläggande betydelse för fondkommissionshandeln är vissa bestämmelserilagen(1914:45)om kommission,handelsageniuroch handelsresande (KL). Vad därföreskrivs om kommissionärs skyldigheter och rättigheter, självinträde,upphörande av kommissionärs uppdrag och om rättsförhållande till tredje man ärsålunda tillämpligt också på fondkommissionär och hans verksamhet. Enligtdenna lag förstås med kommissionärden som har åtagit sig uppdrag alt för annansräkning men i eget namn sälja eller köpa varor, värdepapper eller annan lösegendom. Den för vars räkning försäljningen eller inköpet skall ske kallaskommillenl. 1 detta sammanhang kan nämnas alt lagen (1919:242) med vissabestämmelserom rätt att förfoga över annan tillhöriga fondpapper bl. a. gervissa formföreskrifter i fråga om sådan rätt. Vidare bör framhållas attvärdepappershandel som har anknytning till utlandet omfattas av gällandevalutareglering. FL:sreglerom fondkommissionshandel syftar till atl skydda allmänheten mot missbrukfrån fondkommissionärernas sida. Allmänheten skall inte behöva riskera attanförtro sina uppdrag åt personer som på grund av okunnighet, vårdslöshet ellerosunda affärsmetoder handlar i strid med sina uppdragsgivares intresse. Vidareskall allmänheten så långt möjligt skyddas för att en fondkommissionär avsådana grunder eller till följd av en dålig ekonomisk ställning vållar kundenförlust. Lagen syftar vidare lill atl motverka spridning av osund spekulationgenom fondkommissionärerna. 1978/79:9 32 Förattnå dessa syften föreskrivs i lagen bl. a, tillståndstvång och att rörelsensutövare skall besitta vissa personliga kvalifikationer och förfoga över visstkapital. Bestämmelser finns vidare om offentlig tillsyn. Denna tillsyn utövasav bankinspektionen. Tillståndatt driva fondkommissionsrörelse kan meddelas bankaktiebolag, aktiebolag,handelsbolag, inkl. kommanditbolag, samt enskild person. Härav följer altexempelvis sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, ekonomisk förening ellerstiftelse f n. inte får driva sådan rörelse. För bankaktiebolag prövas fråganom tillstånd av regeringen. För övriga är bankinspektionen lillslåndsmyndighet. Enskildperson som önskar få tillstånd atl driva fondkommissionshandel skall uppfyllaflera krav (3 § FL). Han skall vara och ha rätt all driva handelhär i landet. Vidare skall han genom väl vitsordad tjänstgöring hosfondkommissionär eller på annat sätt ha skaffat sig den erfarenhet för yrketsom behövs. I övrigt gälleratt han enligt tillgängliga upplysningar inte bedömsolämplig för yrket. Är sökanden handels- eller kommanditbolag, måste minst enav bolagsmännen ha nämnda personliga kvalifikationer. Detsamma gäller minst enav ledamöterna i styrelsen för aktiebolag, som ansöker om tillstånd. Dessutomgäller generellt att tillstånd inte får meddelas om den tillämnade rörelsenprövas kunna bli lill skada för det allmänna. Förenskild person, handelsbolag och kommanditbolag med högst två kommanditdelägarekrävs vidare alt minsl . disponeras för fondkommissionsrörelsen.Finns fler kommanditdelägare än två krävs ett rörelsekapital av minst 500 000kr. Det kapital, som skall kunna disponeras för rörelsen, behöver inte varafondkommissionärens eget utan kan vara upplånat. För aktiebolag krävs attaktiekapitalet skall uppgå lill minsl , varav hälften måste varainbetalat innan rörelsen påbörjas. Återbetalas upplånat kapital och visarfondkommissionären inte atl han ändå uppfyller kapitalkravet, är tillståndetförfallet. Tillståndet är också förfallet om en tredjedel av kapitaletförloras. Fondkommissionären har hären tidsfrist att fyllabristen. Under vissa omständigheter kan bankinspektionen föriänga fristen upptill . Gällanderegler om bankernas verksamhei innebär atl det i princip är förbjudet förbanker att for egen räkning handla med aktier, föriagsbevis, emissionsbevis ochandelar i aktiefonder. FL innehåller inte något motsvarande förbud för annanfondkommissionär. I syfte alt begränsa handeln för egen räkning finns i FL enbestämmelse (7 §) som öppnar möjlighet för enskild person, som driverfondkommissionsrörelse, att få kapitalkravet sänkt från . lill 50 000kr. Detta kan ske genom att fondkommissionären förbinder sig att inte handlaför egen räkning eller göra självinträde. Bestämmelsen har tidigare utnyttjatsendast i ringa omfattning och har förlorat all praktiskbetydelse. Föralt motverka oarter inom fondhandeln och främja god affärssed har i FL angettsvissa förfaranden som kommissionär inte får ägna sig ål. Prop.1978/79:9 33 förbjudssålunda kommissionär att förmedla affär i fondpapper, som uppenbarligen harkaraktär av spekulation, åt någon som ännu inte har uppnått myndig ålderelleråtnågon, som enligt vad kommissionären vet eller borde veta, av oerfarenhet ellerlättsinne ägnar sig åt affärer av detta slag i större utsträckning än som medhänsyn lill hans tillgångar kan anses rimligt. Vidare får fondkommissionär inteuppmuntra personer som uppenbarligen saknar tillräcklig erfarenhet i ekonomiskaförhållanden alt spekulera i fondpapper. 1 motiven till förbudsbestämmelsernabetonas all meningen inte har varit att räkna upp allt vad en fondkommissionärbör avhålla sig från för alt verksamheten skall anses utövad på etttillfredsställande sätt. Kommis-sionärernas yrkesetik berörs också i 11 § FL,som innehåller förbud för kommissionär atl obehörigen yppa vad han underuppdraget fått veta om sin uppdragsgivares affärsförhållanden. Inte heller fårfondkommissionären i strid med uppdragsgivarens intresse utnyttja sin kännedomdärom. 1FL finns ytterligare en bestämmelse (17§), som syftar lill alt hindrafondkommissionär att ägna sig åt spekulation och annan för den egentligakommissionshandeln främmande verksamhei. Bestämmelsen tar sikte på det fall attett nära samband finns mellan ett företag med tillstånd alt drivafondkommissionsrörelse och ett annat företag utan sådant tillstånd men medändamål atl för egen räkning köpa och sälja fondpapper eller låna ul pengar molsäkerhet av sådana värdepapper. Sambandet kan ha olika former. Det kan bestå iatt de båda företagen har samma eller i huvudsak samma ledning men kan ocksåligga i att vinsten från företagen är avsedd alt till avsevärd del direkt ellerindirekt tillfalla i huvudsak samma personer. Om ett sådant närmare sambandfinns, får tillståndet för fondkommissionärsfirman återkallas, om det inte kanantas att sambandet inte kommer att medföra menliga verkningar för företagetskunder eller det allmänna. Somtidigare har nämnts kan tillstånd atl driva fondkommissionshandel förfalla omkapitalkravet inte uppfylls. Tillstånd kan vidare förfalla på grund av attenskild fondkommissionär, bolagsman eller styrelseledamot inte längre fyllerkraven i fråga om personliga kvalifikationer. Närmare bestämmelser om dettafinns i 12-14 §§ FL. Tillståndkan också återkallas. Som skäl för sådant beslut anges i 15 § FLaitfondkommissionär har överträtt bestämmelserna i eller uppenbart åsidosattsina uppdragsgivares intresse och därigenom eller på annat sätt har visat sigolämplig all utöva fondkommissionsrörelse. Tillstånd kan också återkallas omrörelsen prövas vara till skada för det allmänna. I motiven framhålls att etttillstånd inte bör återkallas under hänvisning till kommis-sionärensolämplighet förrän del har visat sig att rättelse inte kan nås på annat sätt. Fondkommissionärernastår under tillsyn av bankinspektionen. De har i FL ålagts en omfattanderapporteringsskyldighet. Inspektionen skall sålunda hållas underrättad om varrörelsen bedrivs, om vem som har den omedelbara 3Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:9 34 ledningenoch om förändringar som har inträffat i de förhållanden som har utgjortförutsättning för tillståndet. Vidare skall årsredovisning tillställasbankinspektionen, som har rätt att utfärda föreskrifter om bokföringen.Fondkommissionär skall också hålla kassa och övriga tillgångar samt allaböcker, räkenskaper och andra handlingar tillgängliga för granskning, oavsett omde angår kommissionsrörelsen eller annan av kommissionären idkadaffärsverksamhet. Även i övrigt skall fondkommissionären lämna alla deupplysningar rörande kommissionsrörelsen och sin ekonomiska ställning sombankinspektionen begär. Det åligger vidare fondkommissionär alt insända destatistiska uppgifter som inspektionen kräver. Om bankinspektionen finner detnödvändigt, kan den sammankalla styrelsen för aktiebolag som driverfondkommissionärsrörelse. På sådant styrelsemöte och på bolagsstämma har företrädareför inspektionen rätl alt närvara och delta i överiäggningarna. I praktikenutövar inspektionen sin tillsyn huvudsakligen på grundval av de rapporter somfondkommissionärerna sänder in och genom undersökningar hos företagen. 2.2Fondbörsutredningens förslag (SOU 1976:54) Utredningenhar i enlighet med sina direktiv följt den internationella utvecklingenavvärdepappershandeln. a. pågår ett omfattandearbete i syfte atl förbättra förutsättningarna för värdepappershandel n övergränsen. Som ett led i detta arbete har antagit enrekommendation om villkoren för erbjudande till allmänheten av värdepapper.Utredningens förslag syftar främst lill alt åstadkomma förbättringar för den svenskavärdepappershandeln men bör också ses som ett led i strävandena au i praktikennå upp lill den internationella standard för denna handel som har kommit tilluttryck i OECD-rekommendationen. Utredningenkonstaterar att allmänhetens sparande i ökad omfattning harinriktats på aktier och liknande värdepapper. Denna spridning av aklieägandellill nya kategorier sparare har gjort det än mer angeläget att handeln medvärdepapper organiseras och bedrivs i former som är godtagbara från kapilalskyddssynpunkl.Av särskild vikt är att allmänheten för sina värdepappersaffärer kan vända sigtill en kår av skickliga och ansvarskännande yrkesmän som kan väntas utförasina uppdrag med omsorg och ulan sidohänsyn. En viktig fömtsättning för atlallmänheten skall hysa förtroende för fondkommissionärerna är att de har en frioch oberoende ställning. Detta bör enligt utredningens mening tillmätas storvikt vid utformandet av de nya bestämmelserna och motiverar en allmänt settsträngare inställning till alla företeelser, som negativt kan påverka fondkommissionärernasvilja och förmåga att tillvarata sina kunders intresse. 1978/79:9 35 konsekvenshärmed föreslås bl. a. att fondkommissionsfirmornas möjligheter alt bedrivaekonomisk verksamhei vid sidan av kommissionshandeln begränsas. Även en sådanbegränsad rörelse är emellertid förenad med risker och i behov av riskbärandekapital. Nuvarande kapitalkrav ger ett mycket ofullständigt skydd för kunderna.Reglerna föreslås därför bli omprövade och kraven skärpta. Frånkapilalskyddssynpunkl är det enligt utredningen också av vikt i vilken juridiskform rörelsen bedrivs. Med hänsyn till verksamhetens art och den ofta betydandekundkretsen är del rimligt att endast sådan företagsform fär användas som innebärgaranti för viss varaktighet vad gäller kapitalinsatsen, för entillfredsställande revision och för möjligheter till en rimlig insyn. Ettytteriigare mål för den nya lagstiftningen bör vara alt stimulera tillkonkurrens och skapa förutsättningar för atl den så långt möjligt sker på likavillkor. 2.2.2Fillsiändsplikl, företagsform m. m. Föratt driva fondkommissionsrörelse krävs särskilt tillstånd. Utredningen anserall investerarna principiellt bör kunna göra anspråk på en offentlig tillsynöver marknaden som i sak är jämförbar med den som utövas med stöd av bank- ochförsäkringsrörelselagarna.