prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Dennalag träder i kraft den . 1978/79:195 27 Närvarande:statsminislern Ullsien, ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , Winlher, De ,, Propositionom förstärkt skydd för fri- och rättigheter m. m. Riksdagenbeslöl ell flertal ändringar i regeringsformen (RF, omirycki 1976:871).De nya reglerna avsåg främsi skyddel för de medborgeriiga fri-ochrättigheterna. De irädde i kraft den Ijanuari 1977(prop. 1975/ 76:209, KU1975/76:56, rskr 1975/76:414, KU 1976/77:1, rskr 1976/77:2). Vidbehandlingen av lagändringarna uttalade atl arbeiei på alt förstärkaoch fördjupa skyddet förde medborgerliga fri-och rällighelerna inte borde sessom avsluial ulan fortsäitas med bl. a. en ny utredningsomgång med följanderemissbehandling (KU 1975/76:56 s. 13). Utredningsarbetet borde bedrivas på tvåparallella vägar. Den ena skulle leda fram lill eu förslag lill en särskild yiirandefrihetsgrundlagsom skulle reglera opinionsfriheterna. Den andra skulle avse tre huvudfrågor:frågan om au förslärka skyddel för övriga rälligheler genom ell särskiltförfarande för räitighetsbegränsancié lagsiiftning, frågan om den s. k.lagprövningsrälien saml frågan om lagrådels ställning och uppgifter. Medanledning av dessa uttalanden lillkallades samiidigi en parlamentarisktsammansatt kommitté och en särskild uiredare . Kommiiién.somfick i uppdrag all överväga frågorna om ell särskilt förfarande,lagprövningsrälien och lagrådel, fick i uppgift all ocksåöverväga frågan om införande av beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor.Den särskilde utredaren' (lagrådsutredningen) fick i uppdrag att uireda vissa frågorangående lagrådel. Han avlämnade sill belänkande (Ds Ju1977:10) Lagrädeis siällning och uppgifier. belänkande överiämnades tillden pariamentariska kommii- Prop.1978/79:195 28 Denna, som anlagil namnet Rällighetsskyddsutredningenavgav belänkandei (SOU 1978:34) Försiärki skydd för fri- ochrälligheler. belänkande bör fogas lill regeringsprotokollet i dellaärende som bilaga 1\ Rällighelsskyddsuiredningensbelänkande har remissbehandlais. En förleckning över remissinsianserna och ensammanställning av deras yttranden bör fogas lill regeringsprolokollel i dellaärende som bilaga 2. Jag avser nu all ta upp de frågor som behandlas irätlighetsskyddsutredningens betänkande. I anslutning därtill harjag ocksåfunnil skäl all la upp frågan om all införa en särskild lag om förfarandel vidfolkomrösining i hela rikel. Tryckfriheten och rätten att ta del av allmänna handlingarhar sedan lång lid tillbaka skyddats av detaljerade regler i grundlag. När delgäller övriga frioch rälligheler har däremot grundlagsskyddet ända fram lillden , dä den nya RF triidde i lillämpning, utgjorts av en endagrundlagsregel, den berömda 16 S RF och dess tidigare motsvarigheteri äldre lagverk. Frågan om en förstärkning av grundlagsskyddet för de medborgerligafri- och rällighelerna har emellertid varit föremål för uppmärksamhei under del av 1900-lalei. Arbelel på en sådan förstärkning har givit resultat i1974 års RF. Vikliga frågorsom rör räilighetsskyddel haremellertid ännu intefåll sin lösning. Del var utvecklingen i under 1930-lalel somaktualiserade frägan om rättighetsskyddel. För nu tillsattesden s. k. tingslenska utredningen med uppgift atl överväga frågan om införandei RF av ell siarkare skydd förde medborgerliga fri- och rällighelernaän vad grundlagen då gav. Kommittén avgav ett belänkande med förslaglill ändrad lydelse av 16 S RF(SOU 1941:20). Förslaget leddeemellertid inle lill lagsiiftning. Frågan omett förstärkt grundlagsskydd för de medborgeriiga fri- och rättigheterna togssedan upp av den tillsatta förfaltningsulredningen. Denna kommiué hade ettmera vidsträckt uppdrag än den lingstenska utredningen och skulle företa enmera omfaUande modernisering av vår författning. Kommittén lade framförslag lill en helt ny regeringsform (SOU 1963:16 och 17). Förslaget innehöllell särskilt kapilel om grundläggande fri- och rättigheter. Inte heller detlaförslag ledde lill lagsiiftning. ordförande, , , , , Bo Könbergoch . ISOU 1978:34 ingår Ds Ju 1977:10 som bilaga. Denna haremellenid uleslutils i bilaga 1. 1978/79:195 29 Arbelelpå all ulforma en ny förfalining forisaiies av grundlagberedningen somlillkallades . Också i denna kommittés uppdrag ingick all överväga engrundlagsreglering av dc medborgerliga fri- och rällighelerna.Grundlagberedningen lade fram sitt slulbelänkande med förslag lillbl.a. en ny regeringsform (SOU 1972:15). Förslaget lades lill grund förbeslulen om 1974 års RF (prop. 1973:90, KU 1973:26, rskr 1973:265, KU 1974:8,rskr 1974:9). I den nya RF ingår ell särskili kapilel om de grundläggande fri-och rättigheterna. ullalade sig emellerlid för all en nysärskild utredning borde lillsäilas med uppgiftatl i hela dess vidd på nyttöverväga frågan om regleringen i grundlag av enskildas frioch rättigheter (KU1973:26 s. 51). Medanledning av beslul lillsaiies fri- ochriiiiigheis-ulredning, som avgav betänkandet (SOU 1975:75)Medborgerliga frioch rälligheler. De ändringar iregeringsformen som genomfördes byggde på förslag i della belänkande. Nuvarandegrundlagsbestämmelser, som alllså i huvudsak tillkom , innebär all vissafri- och rälligheler bereds ell absolul grundlagsskydd - de kan inte begränsasannal än efter grundlagsändring. Övriga fri- och rälligheler skyddas delsgenom atl RF fastslår deras existens, dels genom all de inte får begränsasannat än genom lagstiftning, dvs. efter beslut av , och dels genom alldel i grundlagen anges i vilken uisiriickning begränsningar får göras. Del nuberörda räiiigheisskyddei förstärks genom den kontroll av atlrättighetsreglerna efterlevs som ligger i den lagprövningsräti som f n.föreligger enligt rättspraxis. Del svenska lagprövningsinsiitutet innebäratt endomstol eller annan rätistillämpande myndighei skall sälta en lag åt sidan omlagen slår i uppenbar slrid med en bestämmelse i grundlag. Som ett annal momenti räilighetsskyddel kan belraklas lagrådets granskning av lagförslag. Lagrådetsgranskning är f n. fakultativ, dvs. del har överlåtits ät regeringen ellerriksdagens utskott all besiämma när lagrådels yttrande skall inhämias. Före år1971 var lagrådsgranskningen däremot obligalorisk i fråga om vissa lagar. Avbelydelse för räiiighelsskyddeis siyrka är givelvis också vilka regler somgäller i fråga om ändring av grundlag. Nuvarande regler omgrundlags-siiflningsförfarandei kräver två likalydande beslul omgrundlagsändring, del ena före och del andra efter ell val lill . ändringar innebarall del nuvarande räilighetsskyddel uividgades och förstärktes. Men inte hellerdenna gång löstes frågan om räilighetsskyddel slutgiltigt. uttaladesålunda alt i en ny uiredningsomgång med följande remissbehandling bordeövervägas frågan om all ytterligare förstärka skyddel för de rättigheter sominte kunde skyddas på samma säll som tryckfriheten, t. ex. genom ett särskiltförfarande för räiligheisbegränsande lagsiiftning. Frågan om en sådan förstärkningav räilighetsskyddel kopplades samman med två andra frågor som kvarstod olösta,nämligen frågorna om lagprövningsrälien och om lagrådsgranskningen. Beträffandelagprövningsrälien gällde diskussionen vilkel innehåll den skulle ha ochhuruvida den skulle regleras i grundlagen. 1978/79:195 30 rördelagrådets ställning och uppgifter, främsi huruvida en obligalorisk granskning ilagrådel av vissa lagar skulle införas. Också de två nu berörda frågorna bordeenligi omfaiias av uiredningsarbelel. Somjag redan har nänmi föranledde dessa uiialanden lillsällandel avriiuigheisskyddsulredningen och lagrådsuiredningen. Parallelllmed rättighelsskyddsulredningen haren annan konmVuté arbetat, nämligen den påsommaren 1977 lillsätla ytlrandefrihelsutredningen (Ju 1977:10). Dennakonmtitté har i uppdrag all överviiga möjlighelerna all i enyiirandefrihetsgrundlag, efter mönster av tryckfrihetsförordningen (TF,omirycki 1976:955), göra en omfiiilande reglering av yttrandefriheten i trycktskrift, radio, TV, film och andra medier saml av opinionsfriheierna i övrigt.Kommitténs arbeie kan vänlas pågå ännu ell par år. Rättighelsskyddsulredningenharalllså haft fyra huvudfrågoralt överviiga: frågan om införande av ell särskiltförfarande vid räiligheisbegränsande lagsiiftning, frågan omlagprövningsrälien, frågan om lagrådels siällning och uppgifter saml frågan omfolkomröstning i grundlagssiiftningsfrågor. Alla dessa fyra frågor har varitföremål för uppmärksamhet under arbetel på den nya RF ulan att man har kunnainå fram lill samlande lösningar. Inom rättighelsskyddsulredningen haremellertidsex av de sju ledamölerna enats om de förslag som kommiuén har lagt fram - enmajorilel som representerar de fyra störsla riksdagspartierna. Rällighelsskyddsuiredningensförslag innebär i korthet följande. särskilt lagstiftningsförfarande skallinföras i fråga om räiligheisbegränsande lagsiiftning. På yrkande skall euförslag till sådan lagsiiftning vila viss lid, om inte med enkvalificerad majorilel anlar förslaget lill lag . Lagprövningsrälienskall komma lill uuryck i en särskild grundlagsbe-slämmelse. Lagrådsgranskningbör ske innan vissa lagar besluias av . Lagrådsgranskningensinrikining skall anges i RF. Grundlagssiifinings-förfarandet skall ändras påtvå sätt. Dels införs en regel om lidsfrisi som anger när förslag senast fårväckas. Dels kan en minoritet i få till stånd folkomrösining om ettförslag lill grundlagsändring. Vidare skall skyddel för vissa särskildarälligheler byggas ul. a. föresläs au eu förbud skall införas molrelroakliv skatlelagsliftning. Kommitténsförslag har fåll eii övervägande posilivi mottagande under remissbehandlingen. Somhar framhållits både lagsliflningsärende (prop. 1975/76:209 s. 84)och i rällighelsskyddsuiredningens betänkande (s. 49) lorde del råda allmänenighel om all å ena sidan medborgarnas akliva demokraiiska medvetande utgördet starkaste skyddel för de grundläggande fri- och rällighelerna men å andrasidan eu belydande värde också ligger i au dessa fri- och rätiigheier kommerlill utiryck i grundlagen. Vidare är man ense om atl det inle kan komma i frågaall poliiisk makt läggs hos sådana icke politiska organ som domstolar eller allen minoriiei lar träffa politiska beslul i majoritetens slälle eller uppehållaavgöranden på obestämd lid. 1978/79:195 31 dessaulgångspunkier frågan om cn försiiirkning av del niivaninde riiuig-hctsskyddclskall bedömas. Densvenska räll.sordningen ger sedan liinge medborgarna en mycket omfatlandefrihel au ta del i den samhiilleliga opinionsbildningen. Denna frihet årennödvändig förulsäiining för lolksiyrel.sen i våri laml. Också den enskildespersonliga frihel och kroppsliga iniegriiel åinjuierdei siarka skydd .som iirell oundgiingligi inslag i ell demokratiskt samhällssyslem. En försiiirkning avriiiiigheisskyddei kan därför i frågaom normala förhållanden le sig obehövlig.En sådan försiiirkning skulle emellerlid vara av stor belydelse om dendemokratiska samhällsordningen t. ex. i lider av krigsfara skulle uisiillas förpåfreslningar till följd av pålryckningar från främmande makl eller hotas avantidemokratiska rörelser inom landet. Del iir därför angeliigel all skyddelför fri- och riiiiighelerna blir så siarki som möjligl. Även om nuvarandebestiimmelser i RF ger eu inte oviisentligi skydd, anserjag atl skyddel kan ochbör förslärkas ytterligare. Min uppfattning delas avriiuigheisskyddsulredningen och del siora fierlalel remissinsianser. Vad försl gäller frågan omeu särskilt lagsiiftningsförfarande bör införas i fråga omräiligheisbegränsande lagsiiftning är, som kommiuén framhåller, särskild omsorgnödvändig vid inskränkningar i sådana fri- och rälligheler som redan har givitsuttryckligt erkännande i grundlag. Del bör inle vara liilt eller enkell atllagslifta i sådana ämnen där räckvidden av medborgerliga frioch rällighelerkan ifrågasällas. Å andra sidan måsie del, som kommiuén utvecklar närmare,lillses alt begränsningen av handlingsfriheten inte får sädana former ellersker i sådan ulsiräckning all andra för folksiyrelsen grundliiggande principersätts åsido. a. är det av högsia viki au ingen verklig poliiisk makl kommerall ligga hos de rältslillämpande organen. Rällighelsskyddsuiredningensuppgift kan sägas ha varil au finna en lösning som lillgodoser de delvismotstridiga krav som sålunda måsie ställas på en försiärkning av skyddel förredan grundlagsfäsia fri- och rälligheler. Enligt min mening har kommittén lyckaisväl med denna uppgift. Jag anser således au eu särskilt förfarande förriiiiigheisbegränsande lagsliflning i enlighel med kommitténs riktlinjer börinföras. Ävenom införandet av eu sådani förfarande innebär en viisenilig försiärkning avräilighetsskyddel är det enligt min mening angeliigel au skyddel förstärksockså i andra hänseenden. Föralt räiiigheisskyddei skall få erforderlig siyrka krävs aii reglerna förbindsmed rällsligl verkande garaniier som är oberoende av de politiska organen. Ensådan kontroll av atl reglerna efterlevs ulövas f n. inom ramen Ibrlagprövningsrälien. Av belydelse för räiiigheisskyddei är inte bara denkontroll i efterhand som kan ske i form av lagprövning utan också lagrådelsmedverkan i lagstiftningsarbetet såviti giiller granskning av lagförslag. Delär därför enligt min mening värdefullt om också lagprövningsrälien kommer lilluttryck i grundlagen och au lagrådsgranskningen regleras mera utförligt än f n. 1978/79:195 32 Väli linje med förslaget om det särskilda förfarandet ligger rällighelsskyddsuiredningensförslag lill ändrade regler för grundlagssiiftningsförfa-randei. 1 ston scllsamma skäl lalar för båda förslagen. Även kommiiiéns förslag i övrigi synes välägnal atl liiggas lill grund för lagsiiftning. Jag ansersåledes sammanfallningsvis au rällighelsskyddsuiredningens förslag i alltvii.sentligi bör genomföras. De viktigaste av de frågor som kommitténs uppdraghar omfattat och som under reformarbeiei på grundlagsområdel harkvarstått olösia kan alllså nu få sin lösning. En vikiig etapp i delkonstitutionella reformarbetet kan härigenom slutföras. Underremissbehandlingen av rällighelsskyddsuiredningens belänkande har framförisvissa önskemål om försiärkningar av räilighetsskyddel på ytterligare någrapunkler. Enligt min mening saknas emellertid underlag för au nu gå ulöver deförslag som räiiigheisskyddsulredningen har lagl fram. Del synes lämpligi nu avvaktar erfarenhelerna av den uibyggnad av räilighetsskyddel som harskett genom reform samt av den försiärkning av räiiigheisskyddei somkommitténs förslag kan leda till. Ellgenomförande av rällighelsskyddsuiredningens förslag innebär emellerlid inleall reformarbeiei på räiiighelsskyddsområdei är avslutat. Som har nämnts förulöverväger ytlrandefrihelsutredningen möjlighelerna att i en nyyiirandefrihetsgrundlag ge ett omfattande grundlagsskydd åt opinionsfriheterna.När denna kommittés arbeie är färdigi bör del finnas förutsäliningar allfullborda ännu en etapp på del konstitutionella rätiighetsskyddeis område. Innanjag går närmare in på de olika delarna av rätlighetsskyddsutredningens förslagvill jag framhålla att kommittén underslrukil del stora värde som måsie ansesligga i all man vid stiftande och ändring av grundlag eftersträvar Slörslamöjliga enighel. Enligt kommittén har denna uppfattning varil vägledande underutredningsarbetet och kommittén anser sig kunna utgå från atl uppfallningenkomnier atl göra sig gällande inom riksdagspartierna vid den fortsattabehandlingen av de frågor som berörs i betänkandet. Somjag framhöll redan i direktiven lill utredningen anser även jag au del liggerell slorl värde i all lagar om demokraiins spelregler beslutas under slörslamöjliga enighel. Del är enligt min mening viktigt atl della synsäll nu fårprägla bedömningen av utredningsförslagets olika delar. Även om också andralösningar kan ha sina förijänsler bör sålunda i försia handuirednings-förslageis ståndpunkter övervägas. 2.2Ett särskilt laustiftningsförfarande för rättighetsbegränsande lagstift-ninc Delnu gällande räilighetsskyddel regleras huvudsakligen i 2 kap. RF. Där anges degrundläggande fri- och räiligheter som svenska medborgare är tillförsäkradegenlemoi det allmänna. Kapitlet avslutas med en paragraf som i 1978/79:195 33 storuisiriickning jänisliiller utlänning här i landet med svensk medborgare i frågaom riiliighclsskydd. Vissaav de grundliiggande fri- och riiiiighelerna är absoluta i den meningen all deinte kan begränsas annal iin efter en ändring av grundlagen. Till denna gruppav fri- och rälligheler hör religionsfriheten och de s. k. negalivaopinionsfriheierna saml förbuden mol åsiktsregistrering, dödsstraffkroppssiraff och tortyr. hör vidare rälien all återvända till landet ochskyddet för svenskt medborgarskap, rätlen au lå frihetsberövande prövat avdomstol eller därmed jämställd nämnd samt förbuden mol relroakliv siraffiag ochlillfälliga domslolar. Andrafri- och rälligheler är inle på della säu absoluta utan får begränsas men iprincip bara genom lag. Dessa fri- och rättigheter är yttrandefriheien,informationsfriheten, mötesfriheten, demonsiralionsfrihelen, föreningsfriheten,skyddel mol påtvingat kroppsligt ingrepp, kroppsvisitalion och husrannsakan ochliknande intrång, skyddet för förtrolig kommunikalion, rörelsefriheten samlrälien lill offenilig domslolsförhandling. Denu angivna fri- och rättigheterna far begränsas bara i viss utsträckning. Enbegränsning får sålunda göras endasl för alt lillgodose ell ändamål som ärgodtagbart i ell demokraliskl samhälle. Begränsningen far aldrig gå ulöver vadsom är nödvändigi med hänsyn lill del ändamål som har föranlell den och inteheller siräcka sig så långl atl den ulgör ell hol mol den fria åsiktsbildningensåsom en av folkslyrelsens grundvalar. En begränsning Hr vidare inle görasenbarl på grund av politisk, religiös, kullurell eller annan sådan åskådning. Förvissa av dessa fri- och rättigheter gäller dessutom all de får begränsas endastför atl lillgodose kvalificerade, lill stor del särskilt angivna inlressen. RF finns härulöver två särskilda förbud mot diskriminering, nämligenförbud mot föreskrifter som missgynnar någon på grund av ras, hudfärg elleretniskt ursprung eller på grund av kön. Dessa förbud är tillämpliga också påräiligheisbegränsande lagsiiftning. Slutligenfinns i kapitlet om grundläggande fri- och rälligheler föreskrifier om rälienall vidta fackliga slridsålgärder, rälten till ersättning vid expropriationeller annal sådani förfogande saml om författares, konstnärers och fotografersrätt lill sina verk. Ullänninghär i landet är fullt likställd med svensk medborgare i fråga om vissa av fri-och rättigheterna. Beträffande andra fri- och rättigheter är sådan ullänninglikställd med svensk medborgare i den mån annat inte följer av särskildaföreskrifter i lag. Rällighetsskyddsutredningenär enig om atl det är bäsl om RF:s rättig-helsskydd utformas med hjälp av vadman kallaren materiell metod. Därmed avses bl. a. atl man i grundlagen angervilka rällighelsbegränsningar som skall få beslula genom vanlig lag.Kommittén har emellerlid kommii lill att det är svårt atl på della sällförslärka räiiigheisskyddei, oavsett om del gäller opinionsfriheierna eller de"kroppsliga" fri- och rättigheterna, 3 1978/79. 1978/79:195 34 ochatt ett särskilt förfarande för beslul om lagar som begriinsar fri- ochrällighelerna är del enda ytterligare grundlagsskydd som f n. kan ges.Kommittén föreslår diirför all ett sådant förfarande införs. Förslagtill lag angående fri-och rällighetsbegränsning skall påyrkande vila iriksdagen , innan del färantas. Tiden riiknas från det atldel beredande uiskoileis yllrande över förslaget anmäls i kammaren. Riksdagenskall dock kunna anta förslaget utan ell sådani uppskov,om minsl femsjättedelar av de rösiande förenar sig därom. skall också kunnaförkasia förslaget genasl med vanlig majorilel. Defri- och rättigheter som omfaiias av del föreslagna förfarandel är med vissaundanlag de begränsningsbara fri- och rättigheter som anges i 2 kap. 1-11 SSRF: yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonsiralionsfrihelen,föreningsfriheten, skyddet mol påtvingat kroppsligt ingrepp m. m., rörelsefrihetenoch kravel all domslolsförhandling skall vara offentlig. Undantag från detsärskilda förfarandets lillämpningsområde görs för föreskrifter omlyslnadsplikl för offenlliga funktionärer, om husrannsakan och liknandeintrång och om frihetsstraff, allt under förutsättning att föreskrifterna inleinnebär begränsning av någon annan räiiighet. Likaså undanlas lag,som föriängertidsbegränsad lags giltighetstid i högsl . Inte heller skall delsärskilda förfarandel användas vid krig eller omedelbar krigsfara. Däremoiskali det gälla sådana särskilda föreskrifter i lag som innebär au utlänninghär i landet särbehandlas i fråga om de fri- och rättigheter som anges i 2 kap.20 S andra stycket RF. Ellyrkande om alt del särskilda lagsliftningsförfarandel skall tillämpas skallframslällas av minst tio riksdagsledamöter. Frågan huruvida ett lagförslagangår en sådan begränsning av fri- och rällighelerna all förfarandel ärtillämpligt avgörs för vidkommande av konsiilulionsuiskotlet.Ulskollei får inte förklara atl ell lagförslag inle angår begränsning av någonräiiighet ulan att lagrådet har yttrat sig i frågan. 1princip skall enligt kommitténs förslag del särskilda förfarandel omfatta alllagstiftning som angår rällighetsbegränsning, oavsell om lagsiiftningen går iskärpande eller mildrande riklning ellerär neutral frånrällighelsskydds-synpunki. Kommitténs lanke är dock att förfarandet i prakiikenskall aklualiseras främsi i skärpningsfallen. Rällighelsskyddsuiredningensuppfattning atl räiiigheisskyddei bör kompletteras med bestämmelser om ettsärskilt lagsiiftningsförfarande för räiligheisbegränsande lagsiiftning har lllen bred anslutning under remissbehandlingen. Av remissinstanserna är det baraSvea hovrätt och JO som avslyrker införandel av eu särskiltlagsiiftningsförfarande. De flesla remissinstanserna anser auräiiigheisskyddsulredningen har lyckats ulforma del särskildalagsliftningsförfarandel på ett sådani säll atl någon politisk maktförskjutninginle äger rum, vare sig lill en riksdagsminoriiet eller lill derältslillämpande myndigheterna. Den allmänna meningen är vidare all de 1978/79:195 35 praktiskaproblem som kan vara förknippade med ell särskilt förfarande inie blirsiirskill kännbara. Åtskilliga remissinsianser framhåller emellerlid delillämpningssvårigheter som kan uppslå. Somjag har framhållil i del inledande avsnittet anser jag au ett särskiltförfarande för räiligheisbegränsande lagsiiftning i enlighel med kommitténsriktlinjer bör införas. Jag vill i sammanhangei nämna au jag delar kommitténsuppfattning atl en maleriell metod för förstärkning av riiiiigheisskyddei harsiora fördelar men alt del f n. inle går atl komma längre på den vägen. Hiirtorde resultatet av yiirandefrihelsutredningens arbele få avvaklas. Enligtmin mening innebär del föreslagna förfarandel en väsenilig försiärkning avräilighetsskyddel. Genom uppskovsförfarandel llr man goda möjligheteralt nogaöverväga föreslagna rällighelsbegränsningar och del blir lillfälle lill enallmän debati i frågorna. sådani förfarande kan däribr verka som ell skyddmol lillfälliga opinioner inom landet och mol pålryckningar ulifrån. Eftersomen minoritet inom bara kan få lill stånd ett uppskov men inte hindraalt ett förslag genomförs när den föreskrivna lidsfrislen har gåll ul, kommerdel inle all ske någon icke godlagbar politisk maktförskjutning frånmajoriteten lill en minoritet. Genom alt förfarandel blir lillämpligl bara påyrkande och genom atl lagrådel medverkar i förfarandel är del väl sörjt för altde problem som lagprövningsrälien skulle kunna ge upphov lill blir begränsade.Någon risk för att politisk makt skall överföras lill de rältslillämpandemyndighelerna finns därför inle. De undanlag från det särskilda förfarandetslillämpningsområde som kommiuén förordar minskar uppenbariigen de prakliskaproblem som skulle kunna följa, om förfarandet vore tillämpligt på allräiligheisbegränsande lagsiiftning.