prop · G20361 · 1978-12-31 00:00:00 — Intet talar emellertid för alt kommunsammanläggningar är ägnade altminska den statliga kontrollen. Tvärtom ger rimligtvis en reduktion avkommunernas antal såväl centrala som regionala myndigheter större möjligheter atleffektivt övervaka de kvarvarande enheterna. För.Behovet av samverkan som eljest skulle antaga sådanaproportioner att primärkommunernas självbestämmanderätt riskerade att urholkasreduceras kraftigt genom kommunsammanslagningarna. Mot.Samverkan innebär under alla förhållanden ell mindre ingrepp än sammanslagningar.Genom ändrat huvudmannaskap för vissa ärenden kan antalet kommunalförbundnedbringas, och skilda åtgärder är tänkbara genom vilka samverkan görsadministrativt mindre tungrodd än vad som varit fallel. För.En rad, främst specialreglerade uppgifter kräver tämligen stora förvaltningsområdenför all kunna handläggas på mest effektiva sätl. Förvaltningsorganen måste varatillförsäkrade ett visst minimum av arbetsuppgifter för att befattningshavamaskall kunna förvärva nödig erfarenhet och rutin. Inrättningar som ställer sigdyrbara för småkommuner men är önskvärda från effektivitetssynpunkter kantillskapas och kvalificerade tjänstemän anställas. Mot.Kommunsammanslagningar medför behov av nybyggnader för central förvaltning m. m.och kräver på en mer kostnadskrävande och svårsköuförvaltningsapparat. Särskilt innebär de längre avsiånden såväl svårigheter föradministrationen som besvär och ulgifter för allmänheten. På fleraverksamhetsområden, i synnerhet inom socialvården, lorde de åtgärder som vidlasav förtroendemän med intim personlig kännedom om kommunens människor ochförhållanden vara alt föredraga framför en tjänstemans mer formellahandläggning. Prop.1978/79:61 81 För.Många småkommuner saknar de personella resurser som är förutsättningen förattsjälvstyrelsen skall kunna fungera tillfredsställande. Bristen på lämpligaförtroendemän har på åtskilliga håll resulterat i ett olämpligi "mångsyssleri"från ell fåtal "kommunalpampars" sida. Kommunsammanslagningarnakommer atl råda bot på detla missförhållande, men leder tyvärr också lill allåtskilliga dugande kommunala förtroendemän "friställs". Densistnämnda effekien blir dock mindre än vad man försl föreställer sig, delsdärför all de stora kommunerna har behov av en mera utbyggd nämndor-ganisalion,dels därför atl uppdragen i dessa kommuner blir mera krävande, vilkelnödvändiggör en spridning av dem på en ganska stor personkrets. Tjänslemannakadernstillväxt utgör en vinst genom att förtroendemännen avlastas de rutinartade göromålenoch i stället kan koncentrera sig på den allmänna, långsikliga planeringen avkommunens verksamhei. En reducering av förtroendemannakårenär från demokratiska utgångspunkter myckel betänklig. Kommunalstyrelsensfolkliga förankring som även innefattar ell lekmannainflytande i förvaltningenkommer atl försvagas. Den nära kontakten mellan styrande öch styrda sommöjliggör en oavlåtlig kontroll från uppdragsgivarnas sida blir försvagad.Tjänstemännen kommer att tillvälla sig allt siörre inflylande över denkommunala verksamheten. Självstyrelsen blir ett sken. Prop.1978/79:61 82 Förteckningöver publicerade forskningsresultat från kommunalforskningsgruppen Avhandlingarsom utkommit i avhandlingsserien (stencil) ,L., Lokalkommunal valkampanj i 1962 och valrörelser, Göleborg 1967. Simm,U..-Rekryteringsvägar lill kommunens fullmäktige, Göleborg 1967. Zanderin, L.,Landstingsnomineringarna vid kommunalval, 1967. ,D., Nomineringsförfarandel vid kommunala val, 1968. , H.,Valrörelsens omfång och organisaiion kommunalval, 1968. ,B., Den primärkommunala administrationen i , Göleborg 1968. Ek,A., Attityden lill kommunreform i vissa kommuntyper. ,L, Rikspolitiska attityder-kommunalpolitik, 1968. Ring, H., Kommunalsjälvstyrelse och kommunala reformer. Gunnmo, A., Huvudorganisation-parligmpp-fullmäktige,1968. , B. O., Det kommunala kommunikationssystemet, 1969. Myhlback,., Det formella beslutsfatlandet i primärkommunerna, 1969. ,C, Politisk kommunikation - politisk information, 1969. ,S.-R., Kommunerna och organisationerna, 1969. Klason, L.-E.,Kommunikation i kommunala frågor, medborgare-partior-ganisationer-stadsfullmäktigei , 1970. , G., Kommunblocksreformens inverkan på förtroendemannakå-rensstorlek och sammansättning, 1969. ,F., Diskussionen om landstingens faktiska kompetens. En innehållsanalytiskstudie av tre huvudmannaskapsfrågor, 1969 (doktorsavhandling). ,L.-G., Landstingsledamöterna, 1970. , I., Slallig styrning avlandstingskommunernas byggnadsverksam-hel, Siockholm 1970. Branlgärde,L., Verkställigheten av kommunblocksreformen, Göleborg 1970. Odmark,T., Lokala valkampanjer valrörelse, 1971. , L.,Kommunalbesvär, 1971. ,R., Samarbetsnämnderna och kommunblocksreformen. 1978/79:61 83 Mjureke,J.-Å., Mentalsjukvårdens huvudmannaskap. , H., Landslingenscentrala förvaltningsorganisation. , S., Landstingen ochstaten, 1971. ,S., Staten och kommunerna i regionalpolitiken, 1971. , K., Idrott ochfritid i kommunerna, 1971. Hjern, B., Studier kring en bostadssocial verksamhei:effektivitet och styrning, Göleborg 1972. ,L., Landstingskommunerna. En jämförande studie av relationerna mellankommuntyp, organisationsstmktur, beslutsprocess och serviceutbud. Hofslagare, T., i kommunerna. Beslutsprocess och medborgarinflytandeinom en begränsad sektor, 1972. , L., Väljare och valda.En studie av den representativa demokratin i kommunerna, Göleborg 1974(doktorsavhandling). Branlgärde, L., m. fl., Kommunblocksreformen, , Dokiorsavhandlingarej Ingående i avhandlingsserien ,J.,Svenska Kommunförbundei. Relationer lill kommunerna.Förhållande lill staten, 1972. Häggroih, S., Den kommunala beslutsprocessen vid fysisk planering, 1974. Klason,L.-E., och demokrati. En studie av kommunikationsprocessen ikommunalförbund, 1974. Branlgärde, L., Kommunema och kommunblocksbildningen,Göleborg 1974. , B. O.,Kommunen som serviceproduceni. service och serviceattityder i 36svenska kommuner, 1975. ,J., m. fl., Ett forskningsprogram. Den kommunala självstyrelsen 1. , B. O.,, H., Odmark, T., , L., Örlendahl, C, Medborgarna informeras.Den kommunala självstyrelsen 2. Barkfeldt,B., , D,, Simm, U., Zanderin, L., Partierna nominerar. Den kommunalasjälvstyrelsen 3. , S.-R., Gunnmo,A., Klason, L.-E., Partier och organisationer. Aktivitet och verksamhetsformerunder senare delen av 1960-ialet. Den kommunala självstyrelsen 4. , Siockholm 1975. , L., , , , H., Landsiingskommunerna.En 1978/79:61 84 studieav politik och förvallning på regional nivå. Den kommunala självstyrelsen 5.Almqvist & , 1975. ,J., Kommunala arkiv och forskning. Arkiv, samhälle och forskning.Svenska arkivsamfundet 1968. O., Municipal Politics in the , Scandinavian Political Studies.Vol. 3 1968, s. 186-217. O., Medborgarna informeras. nr 2 1971, s. 102-205. O., service i olikslora orter. Bilaga 5 Lokal service, SOU 1974:2, s.44559. O., självstyrelse-kommunal indelning. Några forskningsresultat frånkommunalforskningsgruppen. Ingår i SOU 1975:46. Branlgärde,L., Political decision-making in a Risktaking Situation: Swedish Local Councilsin the Face of Amalgamation, Scandinavian Political Studies Vol. Brantgärde,L., "Trädanalys" - en multivarial analysteknik. nr 3 1974, s. 183-199. ,D., Flera listor tillkommer för att öka röstantalet. nr 81971, s. 454-455. ,N., Kommunalforskningsprogrammei som forskningsorganisation, Universiletet ochforskningen. Skrifter rörande 17, 1968,5.313-324. ,H.,The Elections in in . Politics in a Mulli-Level Election.Scandinavian Political Studies, Vol. 6 1971, s. 201-211. , H.,Trycksaker och ökad annonsering ett resultat av kommunala partistödet. nr 8 1971, s. 448-452. , H., Det kommunala partistödet. Del II, s. 37-68. , J., Kommunalforskningsgruppenundersöker . nr 11 1971, s. 642-646.Häggroih, S., Byalagsrörelsen i 1968-1970. Statsvetenskaplig Tidskriftnr 13 1973, s. 46-49. Häggroih,S., Kommunsammanläggningarna och beslutsprocessen vid fysisk planering. Plan1973:6, s. 327-332. ,L, Rikspolitiska och lokalpolitiska attityder. Statsvetenskaplig nrl1970, s. 1-34. ,M., Länsskolnämnderna och de kommunala skolstyrelserna. 2, SOU 1973:48. ,L., Kommunalbesvärsinstiluieis praktiska användning. nr 1 1974, s. 21-36. Prop.1978/79:61 85 Simm,U., Pariierna nominerar. nr 2 1971, s. 106-108. , L., Kommunalförskningsgruppensverksamhei I/I 1966-31/12 1968. Statsvetenskaplig nr 2 1969, s.184-190. , L., Kommunala frågor i dagspressen års val. nr 5 1971, s. 288-293. ,L., och , L., Är kommunalpolitiken konflikllös? nr 151972, s. 846-849. Sirömberg,L., Participation and Community Slmcture in Bruhns, C, Cazzola, F., and Wiatr, J.,Local Politics, Development, and Participation. A Cross-National Sludy of Interrelaiionships.Pittsburgh 1974, s. 80-95. , L. och , J., Resultat från kommunalforskningsgruppen:Mer missnöje med bätire service. nr 19 1974, s. 816-818. ,J., . Scandinavian Political Studies. 21967, s. 276-280. ,J., Program in . The New Atlantis nr 2 1970, s.124-132. ,J., . nr 21971, s. 98-101. ,J., Demokratidebau. Statsvetenskaplig nr 4 1971, s. 371-376. ,J., i samlingsvolymen all leva i (ERU). ,J.,in Thirty-Six Swedish Communes in , T. )Comparative Community Politics. 1974, Chapier5, s. 141-162. Örlendahl,C, Olikslora orter och service - En granskning av väljarnas attityderi två intervjuundersökningar. Bilaga 5 Lokal service SOU 1974:2,5.411-443. Vissaresultat från kommunalforskningsgruppen har också presenterats i Någraforskningsresultat redovisade vid föredragning Stencil. 1978/79:61 86 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ...... I Utdragav prolokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning..................................................... 2 2 Kommunaldemokraiiska kommitténsförslag til! 3 Föredragandens överväganden........................ 3 4 Hemställan................................................... 5 5 Beslut......................................................... 5 Utvärdering av kommunindelningsreformen.