prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid beräkningen av implicitprisindex förden totala privata konsumtionen enligt nationalräkenskaperna framkommer enhögre prisstegring, 10,. Från december 1978 till februari1979 har konsumentprisindex stigit 1,, varav höjda bostadskostnader svaradeför , höjda priser på bensin och eldningsoljor för 0,2procentenheter, diverse taxor inkl. avgifter för elström för 0,2 procentenhetersamt höjda jordbrukspriser för . Den totala indexhöjningenmellan var 5,.' Bedömningen av prisutvecklingen1979 har utgått från nu aktuella prognoser och antaganden angåendearbetskraftskostnader och importpriser m. m. Med utgångspunkt från lönekalkylenhar de för prisutvecklingen relevanta arbetskraftskostnaderna beräknats öka medca i genomsnitt . Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de förinternationell konkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk och bostadsförsörjning)har antagits få ett trendmässigt värde. Därutöver förutsätterprognosen en viss återhämtning av marginalerna. De priskomponenter sominnefattas i restfaktorn (inkl. ändring i diverse taxor) väntas under dessaförutsättningar bidra till en fortsatt ökning av konsumentprisnivån med 1,9procentenheter. De internationellt bestämdapriserna har beräknats dra upp konsumentprisnivån med 2,under loppet av1979. Jämfört med prognos i den preliminäranationalbudgeten är detta en uppjustering . De ändradeprisutsikterna beror till stor del på prisutvecklingen vad avser råolja ochpetroleumprodukter. I den prognos som institutet gjorde i november 1978förutsattes att den genomsnittliga prisstegringen förråolja skulle uppgå till . Den aktuella marknadsutvecklingen harföranlett en uppjustering av denna prognos till 13 1/i svenska kronorräknat, innebärande en prisstegring på olja under loppet av året på ca 23 %.Detta innebär ett antagande om att de oljeproducerande länderna höjer sinapriser, i dollar räknat, utöver de prisstegringar som beslutades idecember 1978. Prognosen över ändring ibostadsprissättningen innebär att denna post väntas höja den totala prisnivånmed . Jämfört med PNB har prognosen höjts något med beaktandeav utvecklingen . ' Procentuell höjning enligt SCB:sofficiella indexserie. Jämförelse av indexserien över påverkas avdärvid genomförda metod- och viktjusteringar. Om index hade räknats utan metod-och viktförändringar skulle uppgången i stället ha blivit 5,. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 115 Bidraget från ändradejordbrukspriser har satts till 1979, något lägre än dettotala bidraget från denna post . Detta innebär, med hänsyn till denbegränsade höjningen i början av innevarande år, att jordbruksprishöjningar skulle dra upp den totala konsumentprisnivån med 0,3procentenheter, vilket är mer än höjningen . Sammantaget leder dessa kalkylertill en konsumentprisstegring 1979 på 6,1%.Enligt de här redovisade beräkningarna kan prisstegringen från augusti 1978till uppskattas till drygt 61/, och ökningen räknat fråndecember 1978 till oktober .' Genomsnittsnivån 1979 förkonsumentprisindex beräknas ligga 6,över genomsnittet 1978.Implicitprisindex för total privat konsumtion har antagits få en obetydligtlägre ökning av genomsnittsnivån, 6,. 6.5 Den privata konsumtionen Den privata konsumtionen minskademed 0,i volym 1978, vilket utgör praktiskt taget samma utfall som angavs iPNB. Det är som konsumtionen sjunker och volymen ligger nu ettpar procent års nivå. Säsongrensade halvårsdata visar attkonsumtionen föll i en årstakt av 2 1/under såväl de båda halvåren 1977som . En återhämtning inträffade ochkonsumtionen ökade då med jämfört med , eller mednärmare 4 1/i årstakt. Hushållens disponibla inkomstersjönk med i reala termer. Eftersom denna betydande inkomstminskninginte åtföljdes av en lika stor konsumtionsneddragning gav den utslag i ensjunkande sparkvot. Sparandets andel av disponibelinkomsten sjönk således 1978med nära en procentenhet, från en förhållandevis hög nivå på 1977(se diagram 6: I). Konsumtionsminskningen under 1978yttrade sig främst i en påfallande nedgång för de varaktiga varorna ochturistnetlot. Nyinköpen av bilar fortsatte att minska markant om än i någotreducerad takt, eller ' skattereform innebar bl.a. att skatteskalangjordes inflationsbeständig genom att den anknyts till en s. k. basenhet somomräknas med ett jämförelsetal. Jämförelsetalet för inkomståret 1980är det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget augusti 1979och . Talet skall beräknas med bortseende från de effekter påprisläget som följer av ändringar i uttaget av mervärdeskatt. Garantiregeln om förhandlingsrätt i1978 års löneavtal utsäger att om prisutvecklingen med långtidsindex fördecember 1978 som bas någon gång under januarioktober 1979 överstiger fårlöntagarorganisationerna rätt att påkalla förhandlingar. Tabell 6:8 Hushållens konsumtionsutveckling 1977, löpande priser Andel av total konsumtion 1970- 1976 1975' 18 784 6156 12628 5.7 9,6 4,0 8,0 -8,9 -23,3 -0,3 -8,4 -16,3 -4,8 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor 1.1 4,0 1,0 3,1 -1,6 -2,9 -0,4 0,9 5 Summa inhemsk konsumtion -0,9 -0,6 6 Turistutgifter, netto -2,0 12,7 -2,9 -17,7 7 Hushållens totala konsumtion -0,9 -0,9 8 Hushållens disponibla inkomster -2,0 Källor: och . Diagram 6:2 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19671979 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 117 mot23% året innan (se tabell 6:7). Även konsumtionen av livsmedel fortsatte altsjunka, 0,. Inom övriga varugrupper höjdes konsumtions-volymen obetydligt.Delvis varaktiga varor ökade sålunda med 0,, övriga icke varaktiga varor med0,. Även tjänstekonsumtionen steg något, eller med 0,. Därvid ökadebostadskonsumtionen , medan övriga privata tjänster ökade med endast 0,. Förde olika varu- och ijänsiegrupperna visar den säsongrensade halvårsutvecklingenpå konsumtionsnedgång för nästan samtliga grupper, medanen genomgående ökning inträffade , undantaget turistnettot.Konsumtionen av varaktiga varor ökade sålunda andra halvåret 1978jämfört med föregående halvår. Delvis varaktiga varor ökade ,livsmedelskonsumtionen och den totala tjänstekonsumtionen med 1 %.Totalt ökade den privata konsumtionen som ovan nämnts med . Hushållens disponibla realinkomster beräknas ökamed 2 1/1979. väntas en fortsatt konsumentprisstegring i relativtbegränsad takt. Under dessa förutsättningar och mot bakgrund av den positiva utvecklingenav konsumtionen och harkonsumtionsvolymen bedömts öka med 1979. Sparkvoten skulle därmedminska ytterligare drygt 3/. 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Investeringarna minskade enligt nuföreliggande beräkningar med i volym 1978. Därvid sjönkmaskininvesteringarna , medan byggnadsinvesteringarna steg . Detvar som investeringarna minskade och de har sammanlagtsjunkit med 7,. låg bruttonationalprodukten 2,högre1978 än 1974, vilket innebär alt investeringarnas andel av BNP fallit från21,1974 till 19,1978. Nedgången för de totalainvesteringarna 1978 var helt och hållet hänför-1ig till del privatanäringslivets investeringar (exkl. bostäder). Dessa minskade med ,varvid byggnadsinvesteringarna sjönk och maskininköpen med 20%.Investeringarna inom den offentliga delen av näringslivet (dvs. statliga ochkommunala bolag samt affärsdrivande verk) blev däremot oförändrade jämfört med1977. Sammantaget minskade därigenom näringslivets investeringar (exkl.bostäder) 1978, varvid den starkaste neddragningen skedde påmaskinsidan. Industrins investeringar minskade ytterligare 1978 - ' -och har därmed fallit med en tredjedel . De offentliga myndigheternasinvesteringar ökade 1978 - i huvudsak hänförligt till de statligamyndigheternas expansiva byggnadsinvesteringar . Primärkommunernasbyggnadsinvesteringar minskade 1978 efter den kraftiga satsningen pådaghemsbyggandet . Däremot ökade landstingens byggnadsinvesteringar -framför allt på långtidssjukvårdens område. Bostadsbyggandet steg mycketkraftigt - enligt kalkylerna . Nybyggnadsinvesteringarna steg med12% och påbörjandet av nya lägenheter från 54000 1977 till ca 57 000 1978, varvidpraktiskt taget hela uppgången hänför sig till flerbostadshus.Ombyggnadsinvesteringarna ökade mycket starkt - - till stor del i formav energibesparande åtgärder. har antagits en fortsattuppgång i påbörjandet av nya bostadshus - till 60000 lägenheter. Det ärframför allt påbörjandet av fterbostads-hus som förutses öka.Nybyggnadsinvesteringarna beräknas stiga och ombyggnadsinvesteringarnamed , vilket innebär att totala bostadsinvesteringarna skulle stiga medytterligare 1979. Beräkningarna för deövriga investeringarna grundar sig i huvudsak på enkätinformation frånnäringslivet resp. statliga och kommunala myndigheter. Näringslivelsinvesteringar (exkl. bostäder) förutses åter öka Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar samtprognos for 1979 Åriig procentuell förändring. -0,1 -8,8 -2,5 -7,1 -9,4 -4,6 -0,9 -7,7 -7,5 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -6,3 -16,8 -27,0 -6,0 Handel m. m. -4,1 -8,7 -11,4 -1,2 -6,2 -5,4 -0,8 -1,7 Offentliga myndigheter inkl. militära' -1,8 -5,6 -4,7 -2,8 -4,6 -2,1 Maskiner m. m. -2,7 -3,9 -16,4 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -11,1 -19,0 -0,3 -1,8 -17,2 -14,8 Handel m. m. -14,6 -0,4 -18,9 -6,4 -24,0 -58,0 -88,2 -89,6 -8,4 -12,4 -2,1 -2,8 -15,1 -7,0 -11,3 -0,1 -8,8 -2,5 -0,6 -5,3 -13,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -8,6 -13,2 -17,1 -18,2 Handel m. m. -0,4 -13,5 -0,9 -4,0 -11,8 -5,8 -16,3 Näringsliv exkl. bostäder och handels- -8,1 -10,4 -0,3 -3,5 -0,5 -1,2 -2,8 -4,2 -4,6 -2,4 ' Inkl. offentliga väginvesteringar. I privat jordbruk osv. innefattashär avelsdjur och i övrigt näringsliv travhästar m. m. Summan av byggnads- ochmaskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar. 3 Utvecklingen 1976-1977överensstämmer inte med de av SCB redovisade förändringstalen. Detta beror påatt vissa tidigare ej redovisade investeringar på kärnkraftens område numedtagits i investeringsberäkning-ama för 1976-1978. SCB har dock endast lagtin dessa revideringar , medan medtagitde ändrade investeringsbeloppen även , Källor: och . Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar samtprognos för privat och offentlig sektor srocentuell förändring, 1975 års -0,3 -0,5 -4,3 -9,6 -1,7 -4,9 -18,4 därav: exkl. handelsflottan -8,8 -15,0 -0,7 -2,3 -0,3 -0,3 -9,1 -1,2 -3,5 -1,3 -0,5 -1,2 -2,8 -4,2 -0,6 -2,8 -9,3 därav: exkl. handelsflottan -5,1 -7,1 Källor: och . 1979 - i det närmaste helt i form av ökade maskininköp;byggnadsinvesteringarna beräknas endast öka svagt. Den förutsedda uppgången iindustrikonjunkturen väntas medföra stigande kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler,vårtor företagens intresse för nya investeringsprojekt åter bör tillta.Företagens investeringsplaner enligt februarienkäten tyder också på en ljusareframtidsbedömning - en märkbar påfyllnad av nya investeringsprojekt har skettsedan i november i fjol. Industriinvesteringarna beräknas öka 1979,varvid maskininvesteringarna förutses stiga med II % medanbyggnadsinvesteringarna beräknas minska . En uppgång av handelnsinvesteringar förefaller sannolik mot bakgrund av den förutsedda uppgångeni privat konsumtion och bostadsbyggande. De offentliga myndigheternasinvesteringar förutses stiga med 1979 med ungefär samma ökningstaktför byggnadsinvesteringar och ma-skininvesleringar. Uppgången är helt hänförligtill de kommunala myndigheternas investeringar. Liksom förutses enkraftig ökning av landstingens investeringar, men även de primärkommunalamyndigheternas investeringar beräknas stiga. Kommunernas expansivainvesteringsplaner sådana de anges i kommunenkäten har då nedkorrigeratsförhållandevis kraftigt med tanke på att fysiska restriktioner - som t. ex.brist på arbetskraft - i högre grad än kan komma att göra siggällande. Efter den snabba uppdragningen av de statliga myndigheternas investeringar1978 förutses dessa hållas på ungefär oförändrad nivå 1979. Sammantaget pekar kalkylerna mot enökning av totala investeringarna exkl. handelsflottan på 1979.Byggnadsinvesteringarna beräknas stiga ytterligare - med 3,, ochmaskininvesteringarna (exkl. handelsflottan) . Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på sektorer 1970-1979 Maskiner m, m -.Ä .r. '\i"J \ i 1 '' 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: Konjunkturinstituet och . 1978/79:150 122 Investeringarna i handelsflottanberäknas öka mycket starkt 1979 - till största delen en följd av attutförsäljningen av begagnat tonnage som var mycket hög sannoliktblir avsevärt mindre . Inberäk-nas dessa investeringar resulterardetta i en total investeringsökning 1979 på och en ökning avmaskininvesteringarna på . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsbyggandet vände efter att ha minskatunder praktiskt taget . Enligt preliminära kalkyler ökadebostadsinvesteringarna . Nybyggnadsinvesteringarna steg och ombyggnadsinvesteringarnamed . Påbörjandet av nya lägenheter ökade från 54000 1977 till ca 57000lägenheter 1978, varvid nästan hela uppgången var hänförlig tillflerbostadshus. Inverkan på bostadsinvesteringarna 1978 blev emellertidstarkare än vad dessa tal indikerar, genom atl uppgången i påbörjandet tillövervägande delen skedde och . Dessutomförklaras investeringsökningen av att våningsytorna för lokaler iflerbostadshus påbörjade ökade mycket starkt. Ökningen i påbörjandet 1978kan till stor del ses som en följd av att kreditgivningen till bostadsbyggandetfungerade väsentligt bättre än . Positiva faktorer i övrigt har varitden snabbare anpassning av lånetaket till byggnadskostnadsutvecklingen somnumera sker samt dämpningen i byggnadskostnadsökningarna. För att stimuleraigångsättningen av flerbostadshus beslutade regeringen attersätta de s.k. räntetilläggen med räntebidrag för hyres- ochbostadsrättslägenheter som påbörjades efter . Detta innebäratt kapitalkostnaderna reducerades i nyproduktionen. Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 1975-1979 ' Ett bostadshus anses bli påbörjatden månad då grundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påbörjas. Då minst tre fjärdedelar avlägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas ibruk anses huset vara inflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1975-1978 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: och . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 123 Efterfrågan på nybyggda bosläderhar successivt minskat under den senaste konjunkturnedgången. Det lågabostadsbyggandet innebar alt bostadsproduktionen varje årundersteg efterfrågan. Av statistik över antalet outhyrdalägenheter i statsbelånade flerfamiljshus framgår sålunda att dessa minskademed 3 å 4000 . En viss brist på bosläder börjadeockså lokalt göra sig kännbar . minskade efterfrågan; tillstor del en följd av atl nettoinvandringen sjönk från 23 000 personer 1977 till14000 personer 1978. Antalet inflytlningsfärdiga lägenheter minskade frän 54900 1977 till 53 700 1978. Det förefaller dock som om bostadsproduktionen 1978åtminstone vad gäller flerbostadshusen synes ungefärligen ha motsvarat dennytillkommande efterfrågan. Antalet outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerbostadshus ökade nämligen med 800 mellan och ochuppgick därmed till 12000 vid den senare tidpunkten.' Kommunernas bedömningar enligt den enkät som genomfördesav tyder inte heller pä någon allvarligförsämring av bostadsmarknadsläget . Visserligen uppgav avkommunerna att de bostadssökande först efter lång väntetidkan erhålla bostad, men denna andel var lika hög . I knappt 35%av kommunerna kan bostad erhållas efter en väntetid och i20% av kommunerna kan de bostadssökande praktiskt taget genast erhålla bostad.Det föreligger dock stora regionala skillnader - i av kommunerna istorstadsområdena kan bostad erhållas först efter lång väntetid. För 1979förutses en försämring av bostadsmarknadsläget inom storstadsområdena, medanför landet som helhet en viss förbättring väntas äga rum. har igångsättningenantagits öka till 60000 lägenheter varav 19000 i flerbostadshus. Antaletinflytlningsfärdiga lägenheter beräknas stiga från 53 700 1978 till ca 56 0001979. Bostadsproduktionen 1979 skulle alltså kunna täcka en viss ökning i efterfrågantill nyproducerade lägenheter. Alt en uppgång i efterfrågan kommer till ståndunder 1979 verkar sannolikt bl. a. med hänsyn till att hushållens disponiblainkomster åter väntas öka 1979 och att nettoinvandringen förutses stiga.Dessutom kan den högre arbetskraftsefterfrågan väntas medföra en ökad regionalrörlighet, som i sin tur ger upphov till ökad bostadsefterfrågan. Av tabell 7:4 framgår att ombyggnadsinvesteringarna 1978uppgick till . De utgör därmed ungefär en femtedel av detotala bostadsinvesteringarna. Starkast har expansionen varit för ombyggnad medenergisparstöd. Efter att ha fallit tillbaka något ochunderförstå , ' Uppgifterna om antalet outhyrdalägenheter avser lägenheter i statsbelånade flerbostadshus färdigställdafr.o.m. 1967 fram till det halvårsskifte som närmast föregick resp.mättillfälle. Tat>ell 7:4 Ombyggnadsinvesteringar for bostäder1975-1979 Milj. kr.,löpande priser Med statligt stöd i form av':Ombyggnadslån Energisparstöd Förbättringslån Utan statligt stöd' därav: flerbostadshus småhus ' Med statligt stöd avses här statliga lån och bidrag.Källa: . Ökade dessa återigen kraftig till följd av förbättringarnaav låne- och bidragsvillkoren fr.o.m. samt den efterhand utvidgaderamen för lån och bidrag (se diagram 7:2). För /79 har till denursprungliga ramen om 864 milj. kr. lagts hela den planeringsreserv om 400milj. som kan disponeras av regeringen bl. a. med hänsyn tillsysselsatt-Diagram 7:2 Ombyggnadsinvesteringar for bostäder med energisparstöd1974-1979 priser. \ \ \ \_ .-..... -.1 / n Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 125 Det är således denna utvidgade ram om 1 264milj. som har beaktats i beräkningarna. För /80 harregeringen föreslagit en ram om 1 175 milj. kr. samt en planeringsreserv om 640milj. För att erhålla en ökad effektivisering av energisparverksamheten harregeringen dessutom lagt förslag om vissa ändringar i stödsystemet. Bosladsstyrelsen genomförde en utvärdering avenergispar-slödet. Enligt dessa kalkyler kan de åtgärder som fått beslut omenergisparstöd under /78 totalt beräknas ha medfört enbrultobe-sparing på , vilket motsvarar ca 0,av energianvändningen ibostadshus. Denna besparing är betydligt lägre än den årliga energibesparingför stödberättigade åtgärder som förutsattes i energisparplanensexpertbilaga (prop, 1977/78: 76). Om energisparplanens målsättning skall kunnauppnås krävs enligt större årliga investeringar än hittillsmen dessutom ökad effektivitet hos de stödberättigade ätgärderna. Ibostadsstyrelsens undersökning framgick bl. a. att drygt en fjärdedel avinvesteringarna inte i sig ger någon direkt energibesparing men är en nödvändigförutsättning för vissa energisparåtgärder såsom t. ex. utbyte av fasadskiktvid utvändig tilläggsisolering. Mot bakgrund av slutsatserna ibostadsstyrelsens utvärdering av energi-sparstödet har regeringen föreslagitvissa ändringar i stödsystemet (prop. 1978/79:115). Bidrag föreslås liksomtidigare normalt utgå med högst av den godkända kostnaden, dock högst med3000 kr. Det bör emellertid i motsats till tidigare kunnadifferentieras med hänsyn till olika typer av åtgärder. Om det krävs av hänsyntill sysselsättningsläget föreslås regeringen vidare kunna besluta att bidragunder viss bestämd lid får utgå med högst av den godkända kostnaden. Sådantförhöjt bidrag bör kunna ges endast för arbeten som finansieras inom ramen förplaneringsreserven. Regeringen föreslår vidare att de räntebidrag som utgårtill särskilt kostnadskrävande arbeten forsättningsvis upphör att gälla försmåhusens del. För sådana arbeten bör dock i vissa fall kunna utgå högre bidragän . De föreslagna ändringarna av stödsystemet innebärbl. a. att energisparbidrag normalt inte bör utgå till sädana följdåtgärder somär direkt föranledda av stödberättigade åtgärder, men som inte själva har någonenergisparande effekt. Det viktigaste exemplet på sådana är s. k.renoveringsåtgärder, t. ex. utbyte av fasadskikt. För att den eftersträvadeeffektiviseringen snabbt skall slå igenom på energisparandel föreslårregeringen att de nya reglerna tillämpas på beslut om energisparstöd som fattasfr.o.m. Även för lägenheter medombyggnadslån steg investeringarna kraftigt , medan de fortsatte att fallaför lägenheter med förbältringslån. förutses en lägre tillväxt avombyggnadsinvesleringarna än 1978. Därmed beräknasbostadsinvesteringarna totalt sett öka i volym 1978-1979.Nybyggnadsinvesteringarna förutses öka . Investeringarna iflerbostadshus kalkyleras därvid stiga och småhusin- 1978/79:150 126 Ombyggnadsinvesteringarna beräknasstiga i volym 1978-1979. Industrins investeringar stagneradeunder 1975-1976 för att sedan falla 1977. Enligt statistiskacentralbyråns senaste enkätundersökning som genomfördes ,minskade industriinvesteringarna med 1978.Byggnadsinvesteringarna minskade med och maskininvesteringarna med15%. Detta innebär alt den fortgående neddragningen av investeringarna blevsärskilt stark - i synnerhet vad gäller byggnadsinvesteringarna.Industriinvesteringarna hade därmed totalt sett för fallittillbaka till ungefär samma nivå som 1968. De viktigaste faktorerna bakom dennautveckling torde vara det extremt lågakapacitetsutnyttjandet samt den långt nedpressade lönsamheten. Visserligensynes den fortgående starka minskningen av vinstmarginalerna habrutits , men uppgången har dels skett från en så exceptionellt lågnivå och dels sannolikt inträtt så pass sent , att den inte nämnvärtpåverkat investeringsvolymen 1978. Förbättringen har snarare sin betydelse förföretagen som en bekräftelse på att den framtida lönsamheten kan förväntasstiga. Företagens planer enligtfebruarienkäten pekar nu i okorrigerat skick på en uppdragning avindustriinvesteringarna - angavs en minskning på . En stordel av uppjusteringen hänför sig till de statliga industriföretagen, som sedani november kraftigt uppreviderat sina investeringsplaner . Dessaupprevidcringar kan vara beroende av speciella faktorer och behöver i sig intebetyda att efterfrågebedömning-arna ändrats i någon betydande grad sedannovember. De privata företagens investeringsplaner tyder dock på en viss stämningsförbättring- en märkbar påfyllnad av nya. investeringsprojekt har skett sedan i november.Detta innebär en återgång till ett mera normall mönster med successivauppjusteringar av investeringsplanerna mellan på varandra följande enkäter.Sädana uppjusteringar uteblev i stort sett - eller tvärtom nedjusteradesinvesteringsplanerna - vid enkättillfällena , vilket får sessom en följd av successivt nedskruvade förväntningar om efterfrågeutvecklingen. I tabell 7:5 redovisas företagensplaner samt planer och utfall . Mönstret mellanplaner och utfall tyder på att företagen vanligtvis underskattarinvesteringarna vid en konjunkturuppgång. De alltjämt mycket låga nivåerna förkapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler gör det emellertid troligt attpåfyllnaden av nya investeringsprojekt inte blir lika hög som under 1972-1974.Enligt senaste konjunkturbarometern låg kapacitetsutnyttjandet ännu påen mycket låg nivå. En uppjustering på har bedömts som rimlig ochindustriinvesteringarna Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1979 Tabell 7:5 Planerade och faktiska forändringar avindustrins totala investeringar 1969-1979 Årlig procentuell förändring, priser 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 -17 -18 (7) -3 -3 (4) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1978-1979 haranvänts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och . Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1972-1979 Index 1975 = 100 197273 74 75 76 77 78 79 J \_ \ I 1972 73 74 75 76 77 78 79