prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår all aniaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om ändrade regler för beskattning av företag.Förslaget, som bygger på företagsskalleberedningens slutbetänkande (SOU 1977:86och 87) Beskattning av företag, berör två huvudområden inomföretagsbeskattningen. Det försia området gäller möjligheten för olikakategorier av rörelseidkare alt bygga upp obeskattade reserver(skattekrediter)och all skaliemässigl fördela inkomster mellan olika år. Det andra huvudområdetavser frågor rörande s. k. kedjebeskattning inom bolagssektorn samtkoncernbeskatining. Enligtnuvarande regler kan obeskattade reserver byggas upp i första hand genomnedskrivning av lager och - såvitt gäller aktiebolag och ekonomiska föreningar- genom avsättning till investeringsfond för konjunktumijäm-ning. 1propositionen föreslås att de nuvarande allmänna lagernedskrivnings-reglernaskall kompletteras med en möjlighet lill lönebaserad reservering. Syftet meddenna nya bas för bildande av skattekrediter är bl. a. att ge löneintensivaföretag ökade möjligheter att hålla sysselsättningen uppe även underförlusiperioder. Förslagel innebär närmare bestämt atl den som bedriver rörelseeller jordbmk kan få avdrag för belopp som avsätts till en s. k. resultatuijämningsfond.Avsättningen flr uppgå till högst av beskattningsårets lönesumma. I frågaom fysiska personer som bedriver rörelse eller jordbruk (egenföreiagare) fåravsättning göras med - föruiom 20 96 av lönen till anställda - högst 15 96 avegenföretagarens inkomst före fondavsättningen. Avsättningenlill resultatuijämningsfond utgör elt alternativ till lagernedskrivning. Etlföretag som yrkat avdrag för sådan avsättning har därför inte rätt all lillnågon del utnyttja de allmänna reglema för lagernedskrivning. För att förhindraobehöriga skatteförmåner genom uppdelning av verksamhet på I 1978/79. 1978/79:210 2 fleraformellt frislående företag föreslås vidare atl lagernedskrivningsräiten skallgå förlorad även om elt närstående förelag har gjorl avsättning tillresultatuijämningsfond. F.n. får högst 40 96 av årsvinsten sättas av lill investeringsfond. Enförutsättning för att avsättningen skall vara avdragsgill är atl 46 96 - förekonomiska föreningar 40 96 - av del avsalta beloppet betalas in på eUräntelösl konto i . 1 propositionen föreslås all utrymmet förfondavsättningen ökas från 40 96 lill av årsvinsten samt all del belopp,som skall betalas in till , höjs från 40 96 resp. 46 96 till 50 96.Samtidigt föreslås all den relalivl sällan utnylljade möjligheten all göraavsättning till investeringsfond för skogsbruk avskaffas genom alt skogsfonderoch rörelsefonder slås samman. Ipropositionen föreslås vidare att ett investeringsfondsliknande syslem skallinföras för egenföreiagare. En egenföreiagare skall enligl förslaget kunnasätta av högst hälften av inkomslen av rörelsen eller jordbruket till en s. k.allmän investeringsreserv. För alt avdrag skall medges för avsättningen krävsatt egenföreiagaren betalar in ett belopp motsvarande hela avsättningen på ensärskild bankräkning (allmänl invesleringskonto). Den allmännainvesteringsreserven flr enligt förslaget i princip utnyttjas endasi förinvesieringsändamål, dvs. för anskaffning av maskiner och andra inventariersamt för arbeten på byggnader och markanläggningar m. m. Under de försia femåren efter avsättningen är investeringsreserven bunden, vilket innebär attreserven inle Hr utnyttjas ulan tillstånd av regeringen eller annan myndighet. Sedandenna femårsperiod har gått lill ända får reserven utnyttjas utan tillstånd förinvesieringsändamål underen ny femårsperiod. efter avsättningen skallevenluelll kvarvarande del av reserven las upp lill beskallning. Om enegenföreiagare tar ut medel från invesleringskonto ulan atl använda molsvarandedel av reserven föreit lillålei invesieringsändamål återförs reserven tillbeskallning. beskattas egenföreiagaren i regel för elt särskilttilläggsbelopp. Deföreslagna bestämmelsema om allmän invesleringsreserv innehåller särskildaregler för yrkesfiskare. En yrkesfiskare skall sålunda kunna användainvesteringsreserven fritt . Dessulom föreslås aukravet atl investeringsreserven skall utnyttjas för invesieringsändamål inteskall gälla i det fall dä en yrkesfiskare har drabbats av en inkomstminskning.I en sådan situation skall yrkesfiskaren ulan tillägg kunna återföra reservent. ex. för bestridande av löpande driftkostnader. Förkullurarbelare föreslås ett inkomstutjämningssystem av skogskonto-modell.Förslaget innebär i huvudsak att en kulturarbetare, som visst år har fått enovanligt hög inkomst, kan fördela beskattningen av en del av inkomsten på dedärpå följande sex beskattningsåren. Tekniskt sett görs denna inkomstutjämningpå det sältel att kulturarbetaren får avdrag för belopp som betalas in på ettsärskilt bankkonto (upphovsmannakonlo). Beloppel beskattas när del, senasiefter , betalas ut från banken. 1978/79:210 ; 3 föreslagnainkomstutjämningen knyts till ersättningar som den skaltskyldige uppbär iegenskap av upphovsman enligl lageri (1960:729) om iajDphövsräit lill litteräraoch konslnäriiga verk och som skaliemässigl skall redovisas som inläkl avrörelse. Propositioneninnehåller också förslag om en tekniskt inriktad översyn av reglerna förnedskrivning av lager. För alt förhindra missbmk genom förvärv av s. k.bokslutslager föreslås all de allmänna lagernedskrivningsreglerna inle skallgälla om del är uppenbart alt den skaltskyldige har förvärvat visst varupartiför annal ändamål än den vanliga verksamhelen. Vidare föreslås all lager avdjur på jordbruksfastighet eller i renskötsel rörelse skall värderas medutgångspunkt i en uppskattad genomsnittlig produktionskostnad för djuren och inte- som f n. - på gmndval av djurens genomsnittliga marknadsvärde. Deti tillämpade systemet för beskattning av bolagsinkomster innebär bl. a.all aktiebolagen först beskattas för sina vinster och atl beskattning därefterockså sker hos aktieägarna när vinstmedlen delas ul (dubbelbeskattning). I eltsådant system kan vinstmedel, som slussas mellan två eller flera bolag innan dedelas ul lill de slutliga bolagsägarna, bli beskattade i tre eller flera led(kedjebeskatining). När medlen förs mellan svenska bolag, är kedjebeskatiningeni stor utsträckning upphävd. I propositionen föreslås viss ytterligareinskränkning av kedjebeskatiningen i dessa fall. Kedjebeskatiningkan också uppkomma när ett svenskt moderbolag uppbär utdelning från ulländskldollerbolag. Genom de dubbelbeskattningsavtal som har ingått med andraländer har denna form av kedjebeskatining reducerats eller eliminerats. Visaknar dock avtal med vissa länder där svenska företag gör beiydandeinvesteringar. I propositionen föreslås att en möjlighet skall öppnas atl medgedispens från kedjebeskatiningen i de fall då avtal saknas. Propositionen innehållerockså förslagom ändring i koncernbidragsreglerna. F. n. kan etl företag fåavdrag för koncernbidrag som lämnas lill vissa närstående företag inom sammakoncern men däremot i regel inle för bidrag som lämnas direkt lillkoncernförelag som inle är på samma sätl närslående. Del är dock möjligl altmed bibehållen avdragsräii föra koncernbidrag etappvis genom en koncern lillsådana förelag. När koncernbidrag på detta sätt går i flera led genomkoncernen, uppkommer särskilda problem vid den kommunala beskattningen. För attkomma till rälla med dessa problem föreslås i propositionen atl avdrag ibetydligt siörre utsträckning än skall kunna medges för koncernbidragsom lämnas direkt lill företag utanför närståendekreisen. upphävsmöjligheterna all med avdragsräii föra koncernbidrag genom flera led. Inomnäringslivet förekommer inte sällan att etl förelag bedriver verksamhet genoms. Enligl nuvarande regler Hr kommis-sionärsförelageisvinsl redovisas hos huvudförelaget även om motsvarande 1978/79:210 4 vinstöverflyttninggenom koncernbidrag inte skulle ha tillåtits. I propositionen föreslås allsådan vinstöverflyttning lill huvudföretaget i fortsätiningen skall godkännasbara i de fall då förutsättningarna för avdrag för koncernbidrag är uppfyllda. Ipropositionen läggs slulligen fram förslag om vissa ändringar i beslämmelsernaom aktiebolagens rätt lill avdrag på nyemitterade aklier, det s. k.Annell-avdraget. Syftet med ändringarna är alt bällre än anpassaavdragsreglerna lill beslämmelserna om dubbel- och kedjebeskatining. Denya reglerna avses i huvudsak bli tillämpliga försia gången vid 1981 årslaxering. Del föreslås dock att avdrag för avsättning till allmän invesleringsreservoch uppskov med beskattning för insättning på upphovsmannakonlo skall kunnamedges redan vid laxering. Den nya dispensregel som avser utdelningfrån utländskt dotterbolag föreslås bli tillämplig på utdelning som har blivittillgänglig för lyftning efter utgången av . Prop.1978/79:210 5 1 §Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om stailig inkomst skatt har svenskl aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank räll lill avdrag enligl denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts lill allmän investeringsfond. Sparbank får i balansräkningen ta upp allmän investeringsfond under benämningen invesleringskonto. Harett förelag under beskattningsåret haft nettointäkt av såväl jordbruksfastighetsom rörelse eller har förelaget bedrivit flera jordbruk eller flera rörelser,skall avdragei göras i den förvärvskälla vars vid laxering lill stailiginkomstskatt beräknade nettointäkt före avdraget är högst. 2 §Avdrag för avsättning till allmän investeringsfond medges med högst hälften av den justerade årsvinsten. Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligl fastställd balansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkals av nedan angivna poster, a)ökats med eriagda ellerberäknade allmänna svenska skatter, b) ökats med belopp som har avsatts till allmäninvesteringsfond och annan liknande fond, c) ökats med belopp som har donerats lillallmännyttigt eller därmed jämföriigt ändamål, d) minskatsmed restiluerade allmänna svenska skatter, e) minskalsmed belopp som enligl 6 § har återförts från lagerinvesterings- konto jämte tillägg på sådant belopp saml Ominskats med belopp som har föranlett höjning av årsvinsten på grund avövertagande av allmän investeringsfond enligl 13 §. Harbelopp på lagerinvesteringskonlo återförts lill beskattning medges, utöver vadsom följer av första slyckel, avdrag för avsättning till allmäninvesteringsfond med högst belopp som svarar mol det återförda beloppel, iförekommande fall ökat med tillägg pä det återförda beloppel. 3 §Avdrag medges inte med högre belopp än två gånger det belopp som har inbetalats på räntelösl konto i (konto för investering). För atl medföra rätt till avdrag skall inbetalningen ha kommit riksbankskontor till hända under det beskattningsår som avsättningen avser eller därefter men senasi den dag, då förelaget enligl 34 § 1 mom. eller 34 § 2 mom. laxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmän självdeklaration för beskattningsåret. Inbetalningsom har gjorts senare än vad som sägs i försia stycket men senast den 30 juniunder taxeringsåret skall, om företaget begär det, medföra samma rätt tillavdrag. I nu avsedda fall skall företaget betala en särskild avgift 1978/79:210 6 Avgiften är fyra procenl eller - om inbetalning har gjorts senasien vecka efter den i första stycket angivna dagen - en procenl av del för sentinbetalade beloppet. Densärskilda avgiften skall betalas inom den tid som beslämmer.Betalas inle avgiften inom föreskriven lid utgår restavgift enligl 58 § 1 mom.försia slyckel uppbördslagen (1953:272) på avgiftsbeloppet. Den särskildaavgiften och restavgiften får drivas in i den ordning som gäller för indrivningav restförd skall enligl uppbördslagen. Avgifternaär inle avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. 4 §Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty relsen kan besluta all allmän investeringsfond skall eller får tas i anspråkför ändamål som avses i 5 § första slyckel. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kan vidare beslula atl belopp som avsälls till allmän investeringsfond får tas i anspråk. Beslul som sagts får avse endasi den lid och skall förses med de villkor i övrigt somlägel på arbelsmarknaden eller andra förhållanden motiverar. Beslul kan gälla samlliga företag, förelag av viss beskaffenhet eller visst eller vissa förelag. Allmäninvesteringsfond som har avsatts i viss förvärvskälla får las i anspråk i sammaförvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighetoch rörelse. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,arbelsmarknadsslyrelsen kan dock, om särskilda skäl föreligger, medge atlallmän investeringsfond tas i anspråk i förvärvskälla i inkomstslaget annanfastighel. Förelag,som ansöker om atl ta allmän investeringsfond i anspråk, skall ha beretlberörda arbetstagarorganisationer tillfälle atl avge yttrande över ansökningen.Saknas sådana organisationer, skall i stället de anställda på lämpligt sättberedas tillfälle alt avge yttrande. Yttrandena skall fogas lill ansökningen. 5 §Allmän investeringsfond fär tas i anspråk för följande ändamål, nämligen för a)kostnader för reparations- ochandra underhällsarbeten pä här i rikel belägen byggnad, som inte ulgörlagertillgång eller är avsedd all användas som bostad, och för avskrivning avny-, lill- eller ombyggnad av sådan byggnad, b)avskrivning av inventarier som,om de inle uigör transportmedel i internationell trafik, är avsedda atlanvändas i här i rikel bedriven verksamhet, saml ombyggnad av fartyg ellerluftfartyg och kosinader för reparation av fartyg eller luftfartyg, c)kosinader för främjande avskogsbruk eller underhåll av markanläggning här i riket och för avskrivning avsådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom åriigavärdeminskningsavdrag, d) kostnaderför undersökningsarbete, förberedande arbeie eller tillred- Prop.1978/79:210 - .' ningsarbetei gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i rikel, e)kostnader för tekniskt och naturveiehskäpligt forskniihgs- och utvecklingsarbetesaml kosinader för utbildning av arbetstagare hos företaget, Okostnader för alt främja avsättningen ulomlands av varor som tillverkas här iriket. Belopp,som har avsatts till allmän investeringsfond, får las i anspråk endasi förarbeie som utförs, inventarier som levereras och i övrigl kostnader som hänförsig till lid efter bokslutsdagen. Ianspräklagandeav allmän investeringsfond för ändamål som anges i försia stycket e) får görasendasi av förelag som bedriver industriell lillverkning. Ianspräklagande enliglförsia styckel e) och O får göras endasi efter medgivande av regeringen. Ianspräklagandeav allmän investeringsfond får inte avse begagnade inventarier. 1 fråga ominventarier som företaget har anskaffat från näringsidkare med vilkenföretaget är förbundet i väsentlig ekonomisk intressegemenskap får fonden lasi anspråk endasi om inventarierna har tillverkats under beskattningsåret. Omallmän investeringsfond enligt beslut enligl 4 § får tas i anspråk för arbeiesom avses i första stycket a) eller c), fär företaget, såvida arbetet hänförsig lill flera beskattningsår och avdrag pä grund av arbetet inle redan harskett, under del ta investeringsfonden i anspråk för avskrivning avtillgångarna eller för täckande av koslnaderna med högst etl belopp som svararmol uppkomna kosinader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagts gäller också ifråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg eller i fräga omtillgångar som avses i punkt 3 Iredje slyckel och punkl 4 Iredje stycket avanvisningarna till 22 § samt i punkt 7 andra och Iredje styckena och punkl 16iredje och fjärde styckena av anvisningarna lill 29 § kommunalskatlelagen(1928:370). Medbyggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid lillämpning av försiastycket tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligl de beslämmelsersom gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier respeklive markanläggningar. Som inventarier anses inte tillgångarsom avses i punkl 5 av anvisningarna till 29 § kommunalskatlelagen. 6§ Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadsstyrelsenkan beslula att allmän investeringsfond får tas i anspråk för överföring tilllagerinvesteringskonlo. Belopp, som har överförts till sådant konto, skallåterföras lill beskattning senast vid laxeringen för del Iredjebeskattningsåret efter det under vilket överföringen gjordes. Regeringen kan,om särskilda skäl föreligger, medge atl återföringen får ske försl vid senaretaxering. I sådant fall skall som skattepliktig inläkl också tas upp etltilläggsbelopp som svarar mot viss, av regeringen bestämd andel av delåterförda beloppel. 1978/79:210 8 7 §Beslut enligl 4 och 6 §§ kan förenasmed rält för företagel atl göra etl extra avdrag vid beräkningen av nettointäkten av förvärvskällan (invesieringsav drag). Ifråga om beslul enligt 4 § beräknas investeringsavdraget på den del av denallmänna investeringsfonden som har tagits i anspråk med slöd av beslutet.Avdragei utgör lio procenl av del ianspråktagna beloppet om investeringsfondentas i anspråk för ändamål som avses i 5 § försia stycket a)ellerc)-0 och tjugoprocent om investeringsfonden tas i anspråk för ändamål som avses i 5 § förstastycket b). 1fråga om beslut enligt 6 § medges invesieringsavdrag för det eller debeskattningsår som den beslutande myndigheten beslämmer. Avdraget utgör lioprocent av det belopp varmed värdel av lagret har ökat under beskattningsåret.Avdragei, eller i förekommande fall summan av avdragen, får dock inle av del belopp som har överförts till lagerinvesteringskonlo. 8 §Har beslul enligl 4 eller 6 § meddelats får företaget från konto för investering ta ut medel som svarar mol hälften av den del av den allmänna investeringsfonden som skall eller får tas i anspråk. Utbetalning får inlegöras före utgången av november månad del år då den mol inbetalningen svarande avsättningen har prövats vid laxeringen i första instans. Harutbetalning skett skall etl belopp som svarar mol två gånger det utbetaladebeloppet tas i anspråk av den allmänna investeringsfonden i enlighel medbeslutet. 9 §Sedan fem år har förflutit från ingången av det kalenderår under vilket inbetalning till konto för investering har gjorts. Hr företagel utan särskilt tillstånd ta ut medel som svarar mot av de inbetalade medlen minskat med medel som har betalats ut enligt 14 § försia styckel (fria sektom). Med inbetalade medel avses inte medel som företagel enligt 13 § fjärde styckel har övertagit från annal företag. Harföretagel tagit ut den fria sektorn eller del av denna, skall ell belopp somsvarar mot två gånger de utbetalade medlen tas i anspråk av den allmännainvesleringfonden för ändamål som avses i 5 § första styckel a)- 10 §Har allmän investeringsfond eller del av sådan fond tagits i anspråk enligl denna lag, utgör det ianspråktagna beloppet inte skattepliktig intäkt. Å andra sidan får sådana utgifter, för vilka investeringsfonden har tagits i anspråk, vid taxeringen inte dras av som driftkostnad. Har investeringsfon den tagits i anspråk för anskaffning av anläggningstillgång, skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag som anskaffningsvärde för tillgången räknas endast den del av kostnaden som inle har täckts av del ianspråktagna beloppet. 1978/79:210 ' 9 11 § Allmäninvesteringsfond skall återföras till beskattning om a) fonden har tagits i anspråk utan tillstånd och detinle är fråga om fall som avses i 9 § andra stycket, b)medel har lagilsul från konto för investering med stöd av beslut enligt 4 § och en mot deutbetalade medlen svarande del av fonden inle har tagits i anspråk i enlighelmed beslutet, c) medel har tagits ut från konto för investering medstöd av 9 § första stycket och fonden inle har tagils i anspråk i enlighel med9 S andra slyckel, d) förelagethar träffal avtal om överiålelse eller pantsättning av medel på konto för investering, e) förelagetvid beskaiiningsårets ulgång inle driver jordbruk eller rörel se, Oföretaget genom fusion enligl 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 96§ I mom. lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall anses upplöst ochfonden inte enligt fjärde stycket har övertagils av del övertagande företageteller g)förelaget har beslutat träda i likvidation. Ålerföringentill beskallning skall göras i den förvärvskälla vari avsättningen har gjorts. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, kan,omsärskilda skäl föreligger, medge all allmän investeringsfond, som skallåterföras lill beskattning enligt första slyckel e), fär behällas under visstid. Efter ulgången av skall den kvarstående fonden återföras tillbeskallning i enlighel med vad sagts. Vidsådan fusion, som avses i 28 § 3 mom. första eller andra slyckelkommunalskattelagen (1928:370), Hr moderbolaget eller den överlagandeföreningen i beskattningsavseende överta allmän investeringsfond. Har fondenövertagits skall det anses som om moderbolaget eller den överlagande föreningengjort inbetalning till den dag dä dotterbolaget eller denövertalande föreningen gjorde inbetalningen. första-fjärde styckena sägs om allmän investeringsfond skall i förekommandefall gälla del av sådan fond. 12 §Om allmän investeringsfond skall återföras lill beskattning enligl 11 § skall som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla, vari avsättningen hargjorts, tas upp ett särskilt tillägg som svarar mot tjugo procenl av det återförda beloppel. Regeringenkan, om synneriiga skäl föreligger, medge befrielse från tillägget. 13 §Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty relsen kan, om särskilda skäl föreligger, medge alt ell företags allmänna investeringsfond helt eller delvis övertas av elt annat förelag. 1978/79:210 10 a) attdel ena förelaget är moderföretag och det andra företaget dess helägda dotterföretag, eller b)alt bådaföretagen är helägda dotterföretag till samma moderförelag, eller c) att det ena företagel är elt svenskl aktiebolagvars aktier lill merän nittio procenl ägs av moderföretaget tillsammans medeller genom förmedling av etl eller flera av dess helägda dolterföretag och detandra företaget antingen är etl annat sådant aktiebolag eller ocksåmoderföretaget eller dess helägda dotterföretag. Vidtillämpningen av det föregående slyckel avses med moderföretag svensklaktiebolag, svensk ekonomisk förening eller svensk sparbank och med helägtdotterföretag svenskl aktiebolag vars aktier till mer än nittio procenl ägs avmoderföretaget. Ibeslul om övertagande av allmän investeringsfond skall anges i vilkenförvärvskälla hos del övertagande förelaget som fonden skall anses avsatt. Hardet övertagande företagel förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighet meninle i inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse, skall beslutet innehållamedgivande enligt 11 § tredje stycket alt fonden får behällas viss lid. Riksbankenskall på framställning av det överiålande förelaget överföra medel, som svararmol den allmänna investeringsfond som skall överläs med stöd av beslulet, fränförelagets konto för invesiering lill etl molsvarande konto för del övertagandeföretaget. Harallmän investeringsfond övertagits skall det anses som om moderföretaget gjorlavsättning till fonden och inbetalning lill vid den tidpunkl då detöverlåtande företaget gjorde avsättningen och inbetalningen. 14§ Medel, som har inbetalats till konto för invesiering, får utbetalas endast a) i fall som avses i 8 § försiaslyckel, b)i fall som avses i 9 § förstaslyckel, c) om allmän investeringsfond helleller delvis har återförts till beskattning, d) omallmän investeringsfond hell eller delvis har överförts lill annal förelag och medlen därför skall överföras lill annat företags konto för investering eller e) omförelaget för vissl beskattningsår inbetalat mer än hälften av det belopp som företaget avser au avsätta till allmän investeringsfond eller för vilket avdrag vid taxeringen har medgetts enligl beslämmelserna i 2 S-