prop · G20341 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare bör utbildningen geklinikcheferna de teoretiska kunskaper som erfordras för att handledanyexaminerade tandläkare under allmäntjänslgöringen. Ulredningen har vid sin bedömning av vilket innehållklinikchefsutbildningen bör ha utgått från folktandvårdsulredningens lidigareframlagda förslag med prioritering av ämnena parodontologi, pedodonti och proletik.Som underlag för utbildningen i dessa ämnen anser ulredningen all klinikchefernaäven bör ha utbildning i odontologisk röntgendiagnostik, oral patologi, oralmikrobiologi, klinisk betlfysiologi och odontologisk teknologi (materiallära).Viss utbildning bör även förekomma i endodonti och oral kirurgi. Del kan vidarevara ändamålsenligt all samla utbildningen om de förebyggande åtgärderna tillett ämne - landsjukdomarnas profylax - och även ge viss utbildning itandvårdsadministration. Mot bakrund av de redan nu vunna erfarenheterna från bl.a. kurser har utredningen funnit, atl klinikchefsutbildningenbör organiseras så atl minsta möjliga produktionsbortfall uppkommer. Den börkoncentreras till ett fåtal sammanhängande ämnesområden, vilka under-visningsmässigtbör samordnas. Utbildningen bör vidare omfatta både teori och praktik samlvarvas med träningsperioder vid resp. kliniker. Utbildningen ochträningsperioderna bör följas av kunskapskontroll och utvärdering. Såsom lämpligt omfång på klinikchefsulbildningen föreslår ulredningentotalt ca 625 timmars undervisning motsvarande ca 25 veckors helstidsslu-diervid koncentrerad kursgivning. Till detta kommer litteraturstudier och kliniskträning vid resp. hemmakliniker. Ulredningen bör organiseras i block avvarierande omfattning. Utredningen har lämnat förslag hur klinikchefsulbildningenbör organiseras saml förslag lill omfattning av de olika blocken och de däriingående kurserna. Förslaget innebär att genomgång av en fullständig kiinikchefsutbildninglar . Utredningens förslag till klinikchefsutbildning anknyter lillfolktandvårdsulredningens tanke atl uibildningskraven inom de enskilda ämnesområdenaskall ställas på en nivå, som närmast motsvarar tandutbildning för vinnande avspecialistkompetens. Mellan 250 och 300 distriklstandpolikliniker kommer enligtulredningen Prop1978/79:41 60 alt beröras av AT. Såsom riktmärke för klinikchefsutbildningen bör därförgälla en dimensionering som möjliggör all ca 300 tandläkare kan genomgå den. anser utredningen det vara naturligt, atl denföreslagna vidareutbildning (NTV) fär ansvaret även förklinikchefsutbildningen. Det förhållandel, alt denna utbildning definieratssom efterutbildning bör enligt utredningens mening inte hindra ett sådantarrangemang. Det bör ankomma på NTV att fastställa program för de olikakurserna, att anordna utbildningen och alt ombesörja kontakterna mellankursgivare och landsting. De gällande föreskrifterna för behörighet alt utöva tandläkaryrketfinns angivna i lagen (1963:251) om behörighet att ulöva tandläkaryrket. Enligtlagen finns tre behörighetsgrunder dels legitimation, dels förordnande atluppehålla slallig eller tandläkarljänst saml dels behörighet i vissbegränsad utsträckning. Avlagd tandläkarexamen inom landet berättigar tilllegitimation, om inte sådana omständigheter föreligger, som kan föranleda alllegitimation återkallas. Tandläkare, som avlagt examen utomlands, erhåller iregel legitimation efter genomgången särskild utbildning. För erhållande av behörighet att självständigt utöva tandläkaryrket- legtimation - anser utredningen att det förutom avlagd landläkarexamen börkrävas dels fullgjord AT, dels godkända kunskapsprov. Legitimation föreslåssom lidigare bli meddelad av . Ulredningen diskuterar en kategoriindelning av tandläkartjänsiernainom den offentliga sektorn, främst folktandvården. Till kategori 1 hänför ulredningentjänster i underordnad ställning för tandläkare under vidareutbildning.Kategori 11 avser tjänster i underordnad ställning för tandläkare med fullgjordvidareutbildning och kategori III är tjänster i överordnad ställning. Enligt denna indelning kommer i kategori I atl återfinnasdels de tjänster inom distriktstandvården för AT-tandläkare, dels tjänster inomspecialist-landvården för tandläkare som genomgår specialistutbildning.Karaktäristiskt för innehavarna av sådana yänster är alt vid sidan av basfunklionenlandvård förekommer egen utbildning. När- det gäller landvårdsansvaret inomdenna kategori är alla tandläkare inom kategorin likställda - ansvaret ärbegränsat lill det allmänt yrkesmässiga (odontologiskl-professionel-la).Behörighetsnivåerna är däremot olika. AT-landläkaren är endasl behörig att ulövatandläkaryrket i underordnad ställning, medan landläkarna vid specialistlandpoliklinikernaförutsätts vara legitimerade. AT-ljänsterna skall motiveras av och inrättas förlandvårdens behov. Antalet sådana tjänster måste emellertid anpassas med hänsyntill examinationen från de odonlologiska fakulteterna. Genom atl AT-ljänsternaingår i huvudmännens totala tandvårdsorganisation, som byggs upp för att svara molmålsättningen för folktandvården, bör tjänsterna sökas och tillsättas som andralandläkartiänsler inom folktandvården. Ulredningen föreslår, atttillsättningarna av AT-ljänsterna skall ske på arbelsmarknadsmässiga grundermed hänsynslagande lill de sökandes meriter. Det bör ankomma på socialstyrelsenalt besluta hur många sådana tjänster som skall finnas inom vaijesjukvårdsområde och vid varje poliklinik. sådani beslul meddelas, skall hörasjukvårdsstyrelserna i landstingskommunerna (motsvarande). Samråd förutsättsockså äga rum med bl.a. . 3.6 Övergången till den nya utbildningen Utredningen anser atl de olika förslagen beträffandegrundutbildning, AT, specialistutbildning och kiinikchefsutbildning inte kangenomföras oberoende av varandra. Delta synsätt bör enligt utredningen intehindra, att delar av förslagen, som för tandvärden bedöms medföra väsentligaförbättringar gentemot den nuvarande situationen, genomförs snabbare än andra,dvs. atl förslagen genomförs successivt. Frågan om hur tjänster för specialistutbildning vid deodontologiska fakulteterna skall konstrueras är avhängig ställningstagandeninom ulredningen rörande klinisk odontologisk verksamhei (UKO). Ett omfattande planeringsarbete måsle ulföras innan deolika utbildningarna kan påbörjas. Den av utredningen föreslagna nämnden förlandläkares utbildning bör därför inrättas möjligt. Ett genomförande av utredningens förslag beiräffande gmndutbildningenberäknas medföra en minskning av kosinaderna med drygt 2 milj. kr./år, fr. o.m.del år då ingen tionde termin finns vid de odonlologiska fakulteterna. AT skallenligt utredningen helt räknas som tandvårdande verksamhei. Tandläkare, somfullgör AT skall vara anställda av sjukvårdshuvudmannen och uppbära lön. Avtalom denna bör träffas på sedvanligt sätt mellan parterna. Ulredningen utgår frånall överenskommelse om lönevillkoren skall kunna träffas på grundval av AT-landläkarnaslandvårdsinsalser. Ulredningen räknar inte med all några särskilda kostnaderskall behöva uppkomma i samband med AT-tandläkarnas praktiska landvårdsulövning.Den handledning, som AT-landläkarna skall ha och för vilken ansvaret skallåvila resp. klinikchef, bör enligt ulredningen inte heller medföra särskildakostnader för huvudmannen. Kunskapskontrollen är däremot förenad med kostnadernär det gäller såväl anordnandet som AT-tandläkarnas deltagande. Medutgångspunkt i att ca 500 åriiga prov skall anordnas beräknas den totala kosinadenlill ca . Kosinaderna för ÄT-landläkarnasdellagande i kunskapskontrollen utgörs främst av rese- och iraklamentskostnader.Utredningen föreslär, all NTV skall svara för dessa kostnader. Denpraktiska tiänslgöringen under specialistutbildningen bör enligt utredningenhelt räknas som tandvärdande verksamhet. Tandläkarna som genomgårspecialistutbildning bör vara anställda av huvudmannen och uppbära lön. Densystematiska teoretiska undervisning, som utredningen föreslagit skall skeunder specialistutbildningen, kommer däremot alt medföra kostnader somberäknas till ca 1,7 milj. kr. per är vid fullt utbyggd verksamhei. för landläkarnas vidareutbildning beräknas uppgå till ca 700000 kr.per budgetår. 1 detla belopp ingår kostnader för arvoden till nämndensledamöter och experter, lönekostnader för nämndens personal (enavdelningsdirektör, en byrådireklör/byråsekrelerare, en assistent och enkansliskrivare) samt viss informationsverksamhet. Prop1978/79:41 62 Ulredningen har föreslagit, atl ca 300 tandläkare skallgenomgå klinik-chefsutbildning omfattande fyra tolvrnånaderskurser och tresexmånaders-kurser. Särskilda kostnader beräknas endast uppkomma för denteoretiska undervisningen. Ulredningen förulsiilter allarbetsgivarna/huvudmännen skall svara för löne-, rese- och Iraklamentskostnaderför tandläkarnas deltagande i denna efterutbildning medan staten föreslås svaraför de direkta kostnaderna för undervisningen. De sammanlagda kostnaderna förhela klinikchefsutbildningen beräknas till ca 8 milj. kr. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds S1975:14) Tandläkarnas utbildning Utredningens förslag om ett sammanhängande system medgrund-, vidare- och efterutbildning av tandläkare vinner remissinstansernasgillande. Beträffande utredningens förslag till specialistförteckning, tidsplanför specialistutbildningen, klinikchefsutbildning samt de ekonomiska förutsättningarnaför att genomföra utredningens förslag stöds de också i allmänhet avremissinstanserna. tandläkarjörbund stöder således utredningensutgångspunkt all en väl grund- och efterutbildad allmänprakliker skall varagrundvalen i tandläkarkåren. Förbundet anseratt framtidens tandläkare kommerattfå en god utbildning om utredningens förslag genomförs. Tandhälsovården harenligt Tandvärnet på ett tillfredsställande sätl integrerats i de avutredningen framlagda förslagen. ansluter sig lill utredningens bedömningatt en omläggning av tandvärdens inriktning mot en större andel landhälsovärdpå tandsjukvårdens bekostnad är nödvändig. En starkare inriktning pä landhälsovårdkräver enligt SACOISR en kraftig utbyggnad av bäde landsköterske-och landhygienistutbildningarna.Lundsiingsförbundet, m.fl. remissinstanser framhåller att socialstyrelsensutredning om del långsiktiga behovet av tandvårdspersonal är angelägenbeträffande behovet av assisterande personal. Resultatet av denna utredning börenligt TCO leda till att landläkarutbildning och dess samband med andrautbildningar blir föremål för nya överväganden. ,Landstingsjörhundet, tandläkarförhund. m.jl,delar utredningens uppfattning atl merparten av den kliniska landvården skallomhändertas av allmänpraktiserande landläkare. understrykersärskilt att antalet specialister även i framliden bör hållas pä en låg nivåoch att deras uppgifter främst skall vara konsultens samt alt medverka i eflerutbildningenav tandvårdspersonal. Remissinstansernaansluter sig i huvudsak till de av utredningen redovisade målen förtandläkarnas grundutbildning. Förslaget atl undervisningen sammanförs tillstörre block under ledning av blockutbildningskommittéer tillstyrks ellerlämnas ulan erinran av remissinstanserna. De odontologiska fakulteterna delarsåledes utredningens uppfattning att en integrering i form av blockundervisningkan förbättra tandläkarutbildningen. Det framhålls dock atl genomförandel avdenna nya studieordning kräver ett omfattande planeringsarbete och resurser.Frän fakulteterna betonas också att undervisningen måsle vara likvärdig vidalla odontologiska fakulteter. En central samordning förordas därför avfakulteterna. Fakulteten i anser att UKÄ bör få denna uppgifi, rt\eii,arjäkulteten i anser atl en för fakulteterna gemensam grupp tillsätts förändamålet. tandläkarjörbundanser atl det är bra all de skilda ämnena i utbildningen grupperas i block.Förbundet ställer sig dock avvisande till den detaljplanering som förordas. Föratl blockprincipen skall fungera fordras enligt förbundet alt besluten omplaneringen fallas av studenterna och lärarna i samarbete med övrig personal. Enligt SFS synes blockindelningen vara logisk och bör gemöjlighet för en problemorienlerad och en mellan olika discipliner välintegrerad under- Prop1978/79:41 64 SFS lämnar också förslag på ett alternativtblocksystem. I fräga om blockkonstruklionen framhåller atl idel grundvelenskapliga blocket den unga individens anatomi, fysiologi ochfysiska utveckling självfallet måste ingå i undervisningen och att i del profylakliskablocket ämnet proletik bör ingå för atl den landlösa och partiellt landlösapatientens problem härvidlag skall uppmärksammas. tandläkarförhund ser mycket positivt påutredningens förslag om en samhällsodonlologisk "strimma" som skallberöra alla ämnen genom hela tandläkarutbildningen. ochodontologiska fakul-leien i anser i motsats till utredningens förslagall samhällsodon-tologien bör ges ett klart och entydigt kursinnehåll. tandläkarförhund och odontologiska fakulteten iLund anser också att undervisning bör ges i akut sjukvård och ergonomi. Denförsöksverksamhet som redan bedrivits vid odontologiska fakulteten i iämnet har givits goda erfarenheter. Vidare bör studierna vid odontologiskfakultet inledas med en introduktionskurs i odontologi. I frågan om blockutbildningskomrnittéerna anser SFS alt desnart skall tillsättas samt ges centrala direktiv för studieplansarbetet.Systemet med blockutbildningskommittéer garanterar enligt socialstyrelseneffektivitet och minskar riskerna för dubbelundervisning samt att den ändradeutbildningen leder fram till angivna målsättningar. Svenska tandläkare-sällskapetframhåller också alt organisationsformen med linjenämnd och blockutbildningskommittéertorde bättre än nuvarande organisation tillgodose kraven pä kontinuerligförnyelse och samordning av undervisningen inom olika ämnesområden. Förslaget alt den grundläggande utbildningen förkortasfrån nuvarande tio till nio terminer stöds i allmänhet av remissinstanserna.Socialstyrelsen och dåvarande UKÄ accepterar att utbildningen förkortas. Iflera yttranden betonas att den teoretiska grundutbildningen kvalitativt intefår förändras. understryker vikten av atl de nyexamineradetandläkarnas teoretiska kunskaper bibehålls på minsl nuvarande nivå saml attderas kliniska färdigheter är sädana att de kan ulföra flertalet av de åtgärdersom en allmäntandläkare normall utför. Förbundet förutsätter all den studieplansom skall gälla för tandläkarnas grundutbildning kommer att diskuteras i sådanaformer att folktandvårdens intressen beaktas. Odontologiska jhkulteien i anser all ensamordnad undervisning mellan olika ämnesområden utan tvekan kan medföratidsvinster. Dessa skulle kunna göras ännu mer omfattande genom utökning avhandlednings- och assislenlpersonalen. De studerande anger att en tredjedel avden kliniska tjänstgöringstiden ofta går ål för väntan på lärare och tandsköterska.En maximal lidsvinst börenligt fakulteten göras dels genom omorganisation avundervisningen, dels genom en absolut nödvändig effektivisering genom utökandehandledare- och assislansresurser. 1 framhåller atl denförkortade nya grundutbildningen med bibehållen teoretisk kunskapsnivå kommeratt bli betungande för studenten. Fakulteten har därför allvarliga erinringar molen förkortning av studiegången till . Alt omläggningen av grundutbildningen bör medföra vissarationaliseringsvinster delas inte helt av remissinstanserna. Odonlologiskafakulteten 1 och SFS tillhör de som anser att grundutbildningen kanförkortas genom rationaliseringar där samordning av undervisning inom odontologiskteknologi, preklinisk cariologi och preklinisk protelik samt materiallära skermed klinisk cariologi och klinisk proletik. fukuheten i Göleborg protesterar emellertid molutredningens beräkning atl en avkortning av studietiden skulle tilläla enminskning av handledartjänsler. i är i motsats lillutredningen ej övertygad om att några siörre tidsvinster inom odontologiskteknologi kan göras. De rationaliseringsvinster man räknar med i samplaneringav odontologisk teknologi och vissa kliniska ämnen har redan delvis utnyttiatstill förmån för i nuvarande studieplan tidigare insatta ämnen. Förslaget att vissa tidskrävande tandlekniska övningsmomenli teknologiundervisningen skulle kunna utgå och ersättas med demonstrationerav tandtekniker i samband med den kliniska undervisningen fmner fakulteten iLund och SFS tilltalande. SFS anser emellertid atl en sådan omläggning avundervisningen bör föregås av en detaljerad analys av vilka moment som kanersättas med demonstration av landtekniker. ochMalmöhus läns landsting ställer sig avvisande lill utredningens förslag i detlaavseende och framhåller alt den nyblivne tandläkaren skall ha lärt sig olikakliniska arbetsmoment genom fantom- och laboralorieträning innan den föreslagnaallmäntjänslgöringen. anser också atl studenterna på elltidigt stadium av undervisningen bör få genomgå noggranna psykotekniskaanlagstester. a. fakulteten 1 framhåller all en direkt procentuellminskning med av undervisningen inom de kliniska ämnena cariologi,endodonti, oral kirurgi, parodonlologi och proletik får ogynnsammakonsekvenser. En minskning av studietiden i nämnda ämnen bör främst baseras påatt vissa av de mäl som ingår i den grundläggande utbildningen flyttas övertill att bli mål inom den föreslagna allmäntiänstgöringen. Utredningens förslag att grundutbildningens första studieårockså skall kunna utgöra inledningen lill en tvåårig eftergymnasial landhygieniskutbildning stöds av remissinstanserna. Det stryks bl.a. under av UKÄ.Fakulteten 1 är dock tveksam till möjligheten atl i någon störreomfattning genomföra en sådan. Däremot ser fakulteten med tillfredsställelse atlen ny utbildningsplan utformas så all tandläkarstuderande på ett relativttidigt stadium i utbildningen kan tiänslgöra som tandhygienister exempelvisunder ferietid. Pä så sätt skulle tandvården tillföras ett värdefulltpersonaltillskott och tandläkarstuderandena få värdefulla erfarenheter avkontakterna med patienterna. föreslår att kandidater vid en lämplig lidpunkti grundutbildningen borde få tjänstgöra vid någon distriktslandpoliklinik -gärna vid den klinik där han/hon senare skall förlägga sin allmänijänstgöring -som tandhälsosköterska eller tandhygienist och därigenom redan under denförberedande grundutbildningen få en uppfattning om hur tandhälsovårdenfungerar i ett landstingsområde. Detta arbete skulle också kunna bli en godintroduktion inför den kommande allmäntjänslgöringen. Förslaget all odontologie kandidatexamen avskaffas och atttandläkarexamen avläggs efter 4,5 års studier stöds eller lämnas utan erinranav remissinstanserna. Förslaget om en avslutande allmäntjänstgöring innantandläkaren får sin legitimation tillstyrks i huvudsak av remissinstanserna. UKÄanser således att den föreslagna grundläggande utbildningen jämte handleddallmänijänstgöring bör bättre än dagens utbildning kunna ligga lill grund förden legitimerade tandläkarens arbetsuppgifter. UKÄ betonar det angelägna i attAT-landläkaren kommer i kontakt med ell så allsidigt sammansatt Prop1978/79:41 66 patientunderlag som möjligt. finner förslaget om allmäntiänstgöring välmotiverat med hänsyn lill kravet på klinisk färdighet hos den självständigtarbetande landläkaren. Styrelsen lägger särskilt vikt vid att AT föreslås bliinledd med en planerad och allsidig introduktion om såväl klinikens plats ilands-lingets vårdorganisation som verksamhetens uppläggning vid kliniken.Landstingsförbundet tillstyrker också den av ulredningen föreslagna principmodellenför allmäntiänstgöringens mål och innehåll men ifrågasätter i viss utsträckningutredningens förslag beträffande allmäntjänstgöringens organisation. finner den föreslagna AT-tjänstgöringen för kostsam. Förbundetanser därför atl andra alternativ lill den föreslagna AT-tiänstgöringen börprövas. Tandvärnet framhåller all man bör föreskriva alt landläkaren under AT-lidenskall delta i arbetet vid barnavårds- och mödravårdscentraler, delta iinformationsverksamheten vid olika skolor och vårdinstitutioner etc. På dellasätt skapas garantier för all tandläkarna aktivt gör insatser inomlandhälsovården. Förslaget att allmäntjänslgöringen skall fullgöras inomfolktandvården tillstyrks i princip av remissinstanserna. UKÄ framhåller attfolktandvården i framliden kommer alt spela en allt viktigare roll inomtandvården. Del är därför naturligt atl alla landläkare får erfarenhet avtjänstgöring inom den offentliga vården. UKÄ anser mol bakgrund bl.a. härav allallmäntjänslgöringen skall fullgöras vid särskilda distriklstandpoliklinikerinom folktandvården, som av godkänts för ändamålet.Odontologiska fakulteterna i och anser alt en AT-klinik börfinnas vid varje fakultet med tanke på det pedagogiska utvecklingsarbete somär nödvändigi för en effektiv AT och för nödvändig återkoppling av AT lill fakulletsundervisningensaml för forskarutbildningen. KS anser också atl det bör finnas möjlighel alt föriäggaAT i lokal anslutning lill sjukhus för vissa tandläkare som påbörjat sinforskarutbildning. Enligt ärdet nödvändigi atl dispensmöjlighelfmns för forskarstuderande alt fullgöra AT vid fakulteten. Annars kan manriskera en olycklig nedgång av antalet unga forskare. NTV bör besluta om sådandispens. Förbundet föreslår också atl de tekniska förutsättningarna för att AT-tandläkarnaunder en 2-3 veckors period kommer i kontakt med den privata vårdsektornutreds. Flera remissinstanser framhåller nödvändigheten av allkompetenta handledare finns i tillräckligt antal för att AT-verksamheten skallfungera. Enligt kommer först /81 atl finnasett tillräckligt antal utbildade handledare. Styrelsen ställer sig därför avvisandetill ett provisoriskt införande av allmäntiänstgöring före denna lidpunkt.Landstingsförbundet anseratt antalet AT-tandläkare vid de största klinikernamåste begränsas i förhållande lill utredningens förslag och atl möjligheten avfler än en handledare vid dessa kliniker ytteriigare övervägs. Enligt Sverigestandläkarförbunds uppfattning bör det långsikliga målet vara atl det finns minsltvå handledare på varje AT-klinik. Bl.a. , och Västerbottensläns landsting finner att handledningen av AT-landläkarna kommer all laavsevärd tid från klinikchefens sida och minska vårdproduklionen. Socialstvrelsen, UKÄ och haringet alt erinra mol utredningens förslag om en centralt utformadkunskapskontroll efter AT. framhåller att deföreslagna kunskapsproven kan vara ett gott hjälpmedel för atl AT-landläkarenskall fä en så långt möjligt likvärdig utbildning oberoende avtjänstgöringsort. Utredningens förslag till principmodell för landläkarnas speciallsiulhild-ningstöds i huvudsak av remissinstansema. Socialslyrelscn ansluter sig således tiliutredningens målsättning för specialistutbildningen. Utbildningens uppdelningpå huvudulbildning och sidoutbildning tillförsäkrar enligt styrelsens meningden specialistutbildade landläkaren inte blott kunskaper inom sitt egetämnesområde utan också behövliga kunskaper inom angränsande områden. har inga principiella invändningar molden föreslagna principmodellen. Med hänsyn till att specialisterna skallfungera som utbildare, handledare och konsulter förutsätter- förbundet atlutbildning fördetta ändamål införs i studieplanerntr. hälsar med tillfredsställelse utredningens förslag att specialisttrtbildningenskall vara systematiserad såväl beträffande teoretisk som praktisk/ kliniskundervisning och all den huvudsakligen skall ske under yrkesutövning somtandläkare. Utredningens förslag till studieplaner förspecialistutbildningen bör- enligt odonlologiska fakulteten i Stockholmytterligare diskuteras inom olika organisationer och med företrädare för resp.specialiteter före definitiv utformning. För tillträde till specialistutbildningen föreslårutredningen atl tvä års allmän tandläkarpraktik skall krävas, varav AT-tjänstgöringenfår räknas som ett är. Men bl.a. Kommunförhundel, , och-Gölehorgsoch , tandläkarjörbund saml anser alt AT-tjänstgöringen inte skall fä räknas in idessa . Med tanke på AT-landläkarnas laga produktion bör man enligtkommunförbundet kräva minsl tvä års sammanhängande allmänpraktik efter erhållenlegitimation.