prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Styrelsen anser attallvariiga brister föreligger i försörjningsberedskapen för såväl enavspärrningssitualion som en krigsfallssiiualion. Som en förutsättning för attnå erforderlig försörjningsberedskap bör beredskapslagring inledas snarastmöjligt i fråga om de för sjukvården mesl begränsande materielslagen.Preliminärt beslutsunderiag föreligger i styrelsens program-plan 1979/84 förhälso- och sjukvård i krig. I programplanen förutsätts en anskaffning avmateriel till en kostnad av 84,0 milj. kr. prisläge för vart och ett av femårsperiodens budgetår. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 228 I överensstämmelsemed den inriktning av försörjningsberedskapen av läkemedel m. m. som angeits i prop.1976/77:74 bil. 3 och med hänvisning till sammanställningen beräknar jag det sammanlagdaanslagsbehovet till ca 25,8 milj. kr. Beträffande beredskapslagring avsjukvårdsmateriel avser jag all föreslåregeringen alt uppdra åt statens förhandlingsnämnd att ta upp förhandlingar medsjukvårdshuvudmännen om deras medverkan i den försvarsmedicinska malerielberedskapen. Anslagsposterna Reservanläggningarsaml och vacciner har av budgetlekniska skäl förts över lill driftbudgeten. Jag hemställer att regeringen föreslår att t\\Beredskapslagring av läkemedel m. m. /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 229 Lagom ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg Härigenomföreskrives aU 16 § lagen (1976:381) om barnomsorg skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 §' Avgift utgår med en och sex tion- Avgift utgår av dels procent av det belopp, på vilket det belopp, på vilket avgiftenskall avgiften skall beräknas. Denna lag träder ikraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i frågaom avgift som avser tid före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1978:190, Prop.1978/79:100 Bilaga 8 230 A. m. m. 18 1.Socialdepartementet, förslagsanslag 14 385 000 Kommittéer m. m.,reservationsanslag 19 000 000 19 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet,reservationsanslag 23 500 000 Extra utgifter, reservationsanslag 880 000 Allmän försäkring m. m. Försäkringsöverdomstolen, förslagsanslag 6 062 000 36 2.Försäkringsrätter, förslagsanslag 21463 000 37 3.Riksförsäkringsverket, förslagsanslag 108 060 000 40 4.Folkpensioner, förslagsanslag 26 520 000 000 44 5, Ersättning till postverket för pensionsuibetal- ningar, förslagsanslag 37 400 000 Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 3 530000 000 47 7. Vissa yrkesskadeersättningar m. m., förslags anslag 1 900 000 30 224 885 000 Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 4 420 000 000 ErsäUning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m. m., förslagsanslag 13 700 000 Bidrag till föräldraförsäkringen, förslagsanslag 410 000 000 55 4. Bidragsförskott, förslagsanslag 480000 000 5 323 700 000 Bidrag tillsocial hemhjälp och färdtjänst, för slagsanslag 1 110 000 000 Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem, förslagsanslag 2 800 000 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 8 231 Bidrag till hemspråksträning iförskolan, för slagsanslag 22 000 000 Bidrag till kommunala familjedaghem, förslags- anslag 815 000 000 70 5.Bidrag lill ferievjstelse för barn, förslagsanslag 4 000 000 Bidrag tillfamiljerådgivning m. m., förslags- 4 751 870 000 Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Centrala och regionala myndigheter 76 1. , förslagsanslag 98 638 000 nader, förslagsanslag 572 000 Bidrag till sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut, för slagsanslag 11 050 000 81 4. Länsläkarväsendet, förslagsanslag 14 108 000 nämnder, förslagsanslag 16 198 000 Vissa laboratorier m. m. Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000 90 7.Driftbidrag, reservationsanslag 1 000 91 8.Centrallaboratorieuppgifter, förslagsanslag 14 682 000 92 9.Försvarsmedicinsk verksamhei, förslagsanslag 2 910 000 92 10.Utrustning, reservationsanslag 1 575 000 93 11.Statlig kontroll av läkemedel m. m., förslags- anslag 28 940 000 Förvaltningskostnader, förslagsanslag 15 041000 Utrustning, reservationsanslag 500000 Statensrättsläkarstationer: Förvaltningskost nader,förslagsanslag 13 671 000 Bidrag tilldriften av en WHO-enhet för rap portering av läkemedelsbiverkningar,förslags anslag 1013 000 Slalens miljömedicinskalaboratorium, för slagsanslag 9 923 000* Prop.1978/79:100 Bilaga 8 F. Öppen hälso- och sjukvård 106 1.Allmän hälsokontroll, förslagsanslag 107 2.Skyddsympningar, förslagsanslag 108 3.Hälsovårdsupplysning, reservationsanslag 110 4. Epidemiberedskap m. m., förslagsanslag 1 729 000 30 400 000* 12 000 000 G. Undervisningssjukhus m. m. : 115 1. Avlöningar lill läkare, förslagsanslag 122 2. Driftkostnader, förslagsanslag 125 3. Akademiska sjukhuseti : 127 4. Avlöningar till läkare, förslagsanslag 132 5. 135 6.Utrustning, reservationsanslag 136 7.Bidrag till kommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag Vårdcentralen i : 139 8. Forsknings- och utbildningsverksamhet, Vidareutbildning av läkare, förslagsanslag 144 11. Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m. m., förslagsanslag 1 446 915 000 Övrig sjukvärd m. m. 148 1.Rättpsykiatriska stationer och kliniker, förslags- Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskl sjuka m. m., förslagsanslag Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., förslagsanslag Förvaring och underhåll av viss sjukvårds- materiel m. m., förslagsanslag Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara, reservationsanslag Viss krigssjukvårdsutbildning m. m., förslags- Prop.1978/79:100 Bilaga 8 233 Driftkostnader för beredskapslagring av läke- medel m. m., förslagsanslag 15 170 000 Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare, förslagsanslag 15 025 000 I. Ungdomsvård m. m. Ungdomsvårdsskolorna: 165 1. Driftkostnader, förslagsanslag 158 962 000 Engångsanskaffning av inventarier m. m., Personalutbildning,reservationsanslag 1270 000 169 4.Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländskamedborgare, flyktingar m. m., för slagsanslag 125 000000 J. Nykterhetsvård m. m. Statens vårdanstalter föralkoholmissbrukare: 175 1. Driftkostnader, förslagsanslag 43 919 000 177 2.Utrustning m. m., reservationsanslag 1000 178 3.Bidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m., reservationsanslag 1 760 000 Bidrag till driften av vårdanstalter och inackor- deringshem m. m., förslagsanslag 212 900 000 Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m., förslagsanslag 205 300 000 Utbildning och samverkan inom nykterhets- vården, reservationsanslag 1 050 000 Bidrag till organisationer m. m. Upplysning och information på alkoholområ- det, reservationsanslag 9 350 000 Uppdragsforskning i alkoholfrågan, reserva- Vissa åtgärder för handikappade Kostnader för viss utbildning avhandikappade, förslagsanslag 13 730 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 8 198 2, , förslagsanslag Bidrag lill anordnande av vissa institutioner för psykiskl uivecklingssiörda, reservationsanslag 199 4. Bidrag till driften av särskolorm. m., förslagsanslag 201 5, Bidrag lill handikapporganisationer, reserva- Kosinader för viss verksamhei för synskadade, Ersättning lill poslverkel förbefordran av blindskriftsförsändelser,förslagsanslag 11 000 000* 208 1.Bidrag lill väridshälsovårdsorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m. m., förslagsanslag 11 652 000 Vissa internationella resor,reservationsanslag 127 000 Vissa internationella kongresser i , 11939 000 Summa fördriftbudgeten 46 353 426 000 Utbyggande av sjukhuset 55 000 000* 210 9. Utbyggande av akademiska sjukhuset i sala 12 542 000 Vissabyggnadsarbeten m. m. inom socialde partementets verksamhetsområde 12 000 000 Statens bosättningslänefond 40 000 000 V. Fonden för låneunderstöd Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkohol missbrukare m.m. 5 500 000 Lån till utländska läkare förviss efterutbild ning 1 000 * Beräknat belopp. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 235 Beredskapslagring av läkemedel, m. m. Summa för kapitalbudgelen 150 817 000 Totalt för 46 504 243 000 Bilaga 9 till budgetpropositionen 1979 /79:100 Kommunikaiionsdepartemenietsverksamhet är i huvudsak inriktad på frågor som rör transportverksamhet,trafiksäkerhet samt post- och telekommunikationer. Trafikpolitiken skallutifrån ett samhällsekonomiskt synsätt medverka lill atl uppnå mål inom andrasamhällsområden. Del gäller bl. a. de närings-och regionalpolitiska m.ilen. Engod traftkförsöijning kan medverka till att öka tillgängligheten lillarbetsmarknaden, till det samhälleliga och kommersiella serviceutbudet m. ni.samt medverka till atl skapa förutsättningar för etl fungerande näringsliv. Detrafikpolitiska åtgärderna mäste vidare anpassas till de krav som ställs fråntrafiksäkerhetsmässiga samt miljö- och energipolitiska utgångspunkter. Målet för den statligatrafikpolitiken är atl erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande transporlförsörjning med utgångspunkt från sociala ochsamhällsekonomiska bedömningar. Del är därför nödvändigt med en trafikpolitiskramhushållning. Samhället måste ställa upp ramar och garantera engrundläggande transporlförsörjning. Inom dessa ramar skall irafikutövarna inomde olika trafikgrenarna ha mojligheter atl i marknadsmässiga former göra siggällande efter sina förutsättningar. Det är samiidigtangeläget att samverkansformer utvecklas mellan olika trafikförelag ochirafikmedel. En trafik i samverkan kan ge en hög trans-portstandard lill lägstakostnader för samhället och därmed också konsumenten. En godpersonlrafikförsörjning måste garanteras av samhället. Särskilt mäste denkollektiva persontrafiken förbätlras och byggas ut så att den blir tillgängligoch tilltalande för allt fter människor. En utbyggd kollektivtrafik gervalfrihet för stora grupper av människor i fråga om arbete, bostad ochfritidsaktiviteter. Del är angeläget alt kollektivtrafiken anpassas så atl denkan utnyttjas av de handikappade. Inom persontrafiken finnsuppenbara samverkansmöjligheler dels mellan de olika trafikmedlen ochirafikutövarna, dels mellan dessa och myndigheter, förelag och institutioner,t. ex. i fråga om den kollekliva trafikens utformning vad gällerlinjesträckning, tidtabeller och taxor. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 2 För att utveckla ensamhällsekonomiskt rimlig godslrafikförsörjning krävs alt transportresursernaoch trafikanläggningar utnyttjas på sådant sätt att deras resp. fördelar taslill vara. Förutsättningarna för enökad samverkan på godstrafikområdet är tekniskt sett goda. En sådan kan uppnåsgenom en vidgad användning av lastbärare som medger att gods på elt effektivtsätt kan fiytlas mellan olika Irafikmedel liksom en ökad samordning avterminalverksamheten. Utvecklingen av systemtransporter och rationellatransportlösningar måsle fortsätta, så atl transporlliderna förkorlas ochgodsels hanlering underlättas. Järnvägarna måsle även iframtiden spela en betydande roll för både person- och godstransporterna. Enökad samordning mellan järnvägs- och landsvägstrafik mäste komma till stånd.Detta förutsätter bl. a. atl SJ ges invesieringsresurser så all järnvägenframgångsrikt kan hävda sig inom ramen för ell samordnal transportsystem.Fjärrtransporter av tungt gods bör i så stor utsträckning som möjligt gå päjärnväg. Lastbilstrafiken är enväsentlig del av etl integrerat transportsystem. Det är därför viktigt allåkerinäringen ges goda arbetsförutsättningar och atl sundaverksamhetsbetingelser råder inom branschen. I ett internationelltperspektiv framträder sjöfartens belydelse inom del lolala transportsystemet.Del är -angeläget all den svenska sjöfartsnäringens konkurrensförutsättningarkan förbättras. Även de inrikes sjötransporterna bör ges godautvecklingsmöjligheter. Farleder och hamnar är vikliga förbindelselänkar lillövriga transporlgrenar. Flygets belydelse i deltotala transportsystemet har successivt ökat. Det är angeläget atl betingelserskapas för en fortsatt positiv utveckling. Genom de av flygföretagen infördalågpriserna skapas ökade resemöjligheter för allt fier. Den statligatrafikpolitiken bygger på de trafikpolitiska principer som antogs avriksdagen. Utvecklingen på transportområdet har inneburit alt dessa riktlinjeri dagens läge inte har samma bärighetsom när de antogs. De måste därför ersättas med nya riktlinjer som gör detmöjligt att tillgodose de skilda krav som ställs pä transportsektornsutformning och utveckling. 1 det syftet avser regeringen all lägga fram ensamlad trafikpolitisk proposition . Propositionen kommer altbehandla regeringens principiella syn pä mål och medel i trafikpolitiken, denövergripande trafikplaneringen, kostnadsansvarets utformning och tillämpning iväg- och järnvägstrafiken, frågor som hänger samman med det framtidajärnvägsnätets utformning, investerings-, taxe- och marknadsföringsfrågor inomjärnvägstrafiken, den framtida vägpolitiken, vissa frågor rörandekollektivtrafiken, särskilt tätortstrafiken, frågan om kollektivtrafikensanpassning lill handikappades behov, åtgärder för en bättre energihushållninginom transportsektorn samt vissa forsknings- och utvecklingsfrågor inomtransportområdet. 1978/79:100 Bilaga 9 3 Det kan erinras om atlett nytt och förstärkt bidragssystem för den kollekliva trafiken infördes våren1978. Samiidigt skapades förutsällningar för etl samordnat huvudmannaskap förden lokala och regionala trafiken. Under vären kommerregeringen alt lägga fram förslag om den framlida utformningen avtransportstödet. De strukturförändringarsom sker inom näringsliv och bebyggelse medför nya krav på transportsystemet.Transportsektorns betydelse för samhällsutvecklingen har också successivtökat. svarade kommunikationssektorn för av samtliganyinvesteringar i landet. Inom tälorlerna ökarreseeflerfrågan, vilket beror på bl. a, den geografiska spridningen avbosläder, arbetsplatser och serviceställen. Mellan befolkningskoncentrationernaexpanderar persontrafiken till följd av de ökade kontaktbehoven, vilket i sinlur hänger samman bl. a. med den statliga och kommunala förvaltningens samtnäringslivels lokaliserings- och kontaktmönster. För befolkningen pålandsbygden har utvecklingen inneburit atl den i ökad utsträckning är hänvisadatt söka arbete och olika slags service i närliggande tätorter. Den ökandeekonomiska integrationen på det inlernationella planet och den ökandeullandsturismen medför all den internationella trafiken expanderar. Från ell persontransporiarbelepåca43 miljarderpersonkm har resandei fördubblats till ca 86 miljarder personkm år1977. Delta innebär att den genomsnittliga reslängden per invånare och år ökatfrån till ca I . Huvuddelen av trafikökningen har fallit päpersonbilismen som f. n. svarar för av det totalapersontransportarbetet. Även den kollekliva trafiken har ökat markant (fig. 1). Tillgängliga prognoser omden framtida utvecklingen av person-transportarbelel visar på en ökningslaklfram på , vilket är en väsentligt lägre ökningstaktän 1960-1975 och 1970- 1977 då ökningen i medeltal uppgicktill resp. . Samlidigl med alt detskett en myckel snabb utveckling inom persontrafiken uttryckt i kvantitativatermer har iransporisystemel även utvecklats kvalitativt sett. a. som enföljd av trafikplaneringen har iransporisek-lom i ökande grad kommil allintegreras med övrig samhällsplanering. När det gäller god st ran s port e r na har den ökade produktionen och konsumtionen av olika varorinneburit etl snabbt växande transportarbete. Olika tendenser gör sig härgällande. Å ena sidan har relativt minskade transportkostnader i fierabranscher minskal fördelen med närhet lill marknaden. Detta har i sin lur ivissa branscher möjliggjort ökad koncentration av produktionen ochtillvaratagande av produktionstekniska stordriflsför-delar. Å andra sidan harsamma förhållande underlättal utbyggnad av omfattande underleverantörssyslemoch därigenom i andra branscher motverkat koncentrationen pä produktionssidan. 1978/79:100 Bilaga 9 4 1960 1970 1980 1990 Det inrikes persontransportarbeleiunder perioden 1960- 1990 (log skala, schemaliserade värden) Den fortgåendeutvecklingen av produktionen inom mänga branscher i riktning mot allt merförädlade produkter har ökat de kvalitativa kraven på godslransportsyslemel.Genom ökad regularilel, sänkta iransporllider, integrerade transportlösningaroch förbättrade hanteringsmetoder har transportsystemet blivit effektivare. 1977ökade det inrikes godslransporlarhetel med i genomsnitt . frånomkring 23 till ca 47 miljarder tonkm (fig. 2). Den hittillsvarande ökningen avgodstransportarbetet har i särskilt hög grad gällt laslbilslransporierna somunder perioden 1960- 1977 beräknas ha ökat med i genomsnitt per år.Lastbilstransporternas andel av det totala transportarbetet har härigenom ökatfrän till . minskade järnvägens andel av dettotala inrikes transportarbetet från till . Enligt nu tillgängligabedömningar kommer det totala inrikes godstransportarbetet att öka tillnärmare 75 miljarder tonkm omkring . 1978/79:100 Bilaga 9 Det inrikes godstransportarbetet (log skala, schemaliserade värden) Persontrafiken på järnväg har ökat . Dennaökning kan fram främst hänföras till kortväga pendelresor iSlorstockholmsområdet. har emellerlid anlalet lesorökat inom alla avståndsinlervall. Ökningen har totalt settuppgått till drygl . Den relativt största ökningen, med , harnoterats på avstånd . Totalt uppgicktransportarbetet på järnväg lill ca 5,6 miljarder personkm. varavenskilda järnvägar svarade för ca 0,2 miljarder personkm. svarar förnärmare av det kollektiva personlrans-porlarbetel. För den långväga persontrafiken med järnvägkommer troligtvis den Prop.1978/79:100 Bilaga 9 6 positiva trenden att fortsättamedan trafikutvecklingen förden kortvfiga trafiken är svär atl bedöma. För år1990 har räknats med ell transportarbete om tolall ca 7,5 miljarder personkm päjärnväg. Godstrafiken på järnväg har minskat i omfattning undersenare Ar. konkurrenskraft är mest påtaglig ifråga om transporter avstora kvantiteter och på stora avstånd av produkter med lågt förädlingsvärde.Utlandstrafiken är ett område inom vilket järnvägen utvecklats positivt. Mellan åren 1976 och 1977minskade trafikvolymen kraftigt (fig. 3). Delta hängde samman med en minskadefterfrågan på framför alll de viktigaste svenska slapelvarorna. År 1977uppgick transportarbetet på järnväg lill 14,8 miljarder tonkm vilket innebar enminskning med 1,4 miljarder tonkm jämfört med föregående år. Enligl tillgängliga prognoser beräknas järnvägensgodstransporlarbeie komma att öka med i genomsnitt underperioden 1977- Index (1959=100) 220 Index (1959=100) 220 100 y I I I I I I I I I : I I I I I I i lill 100 1959 1965 1970 1975 1980 Godstrafikutvecklingen vid SJ underperioden 1959- 1977 1978/79:100 Bilaga 9 7 Transportarbciet förutses således öka lillca 26 miljarder tonkm omkring är 1990, Liksom lidigare varit fallet antas del av ökningen komma alt avse utlandslrafiken. För /8 0föreslås i ersättning till SJ lör drift av icke lönsammajärnvägslinjer m.m, 720 milj, kr. Ersällningsbeloppet baseras på en särskildundersökning av det irafiksvaga bannätet, 1978 ärs scpa-ratredovisning, somgranskals av tillkallade sakkunniga. Det ersättnings-berättigade bannätet ulgörca av SJ:s hela bannäl, men svarar för endast av dei lolalairafikarbeiel. Frågan om SJ:s investeringar kommeratl behandlas i dentrafikpolitiska proposition som regeringen har för avsikt all lägga fram våren1979. Eu väl utbyggt ochfungerande vägnät är av väsentlig betydelse i strävandena atl skapagynnsammare förutsättningar för befolknings- och näringslivsutvecklingen. Utvecklingen inompersontrafiksektorn har som framgått framför allt kännetecknats av bilenssuccessivt ökade betydelse i trafikförsörjningen. uppgick antaletpersonbilar till 1,2 milj., vilkeimotsvarade en billäthei av 6,3 invånare per personbil eller 150 bilar per 1000invånare. Vid utgången av är uppgick del sammanlagda personbiisantalettill knappt 2,9 milj. fordon, vilket innebar en minskning av antalet fordon itrafik med ca 24000jämfört med föregående år. Orsaken härtill är bl. a. enminskad bilförsäljning och ett kraftigt ökat anlal avställda fordon. Biltäthe-lenuttryckt i antalet invånare per bil var 2,9, vilket motsvarar 346 bilarper I 000 invånare. Personlransportarbetet på väg som f n. uppgårtill drygt 78 miljarder personkm beräknas öka tilldrygt 91 miljarder personkm . En successivt långsammare ökning avpersonlransportarbetet på väg förutses 1990 jämfört medutvecklingen . Prognosen bygger bl. a. på antagandetatt anlalet personbilar ökar till 3,5-3,7 milj. . Lastbilarnas transportarbete beräknas lill omkring 22 miljarder tonkm år1977, vilket jämfört med innebär en viss minskning. 1 jämförelse medden relativt kraftiga expansion som ägde rum 1974 förutsesför lastbilstransporterna en lägre ökningstakt under perioden 1977-1990.Transportarbetet beräknas uppgå till ca 35 miljarder tonkm omkring . Enfortsall ökning av fjärriransport-andelen lorde vara att vänta. För budgetåret 197 9/80 föreslås samtligaanslag till drift av vägar öka. Dessa anslag höjs sammanlagt med 215 milj. kr.,varav den statliga driften tillförs 190 milj. kr. och bidragen lill kommunaldrift 3 milj. kr. Bidragen till drifl av enskilda vägar föreslås öka med 22milj. lill 198,5 _ milj. kr. Anslaget lill byggande av statliga, kommunalaoch enskilda vägar Prop.1978/79:100 Bilaga 9 8 foreslås uppförda med oförändrade belopp. Totaltuppgår väganslagen lill ca 4 071 milj. kr. alt jämföras med ca 3 853 milj. kr,innevarande budgelår. Sammanlaget innebär denna medelsförstiirkning attvägverket kan upprätthällaservicenivån och vägnätets standard. a. kan från regionalpoli-lisk synpunktviktiga länsvägar förbättras. Standarden kan höjas genom beläggningsarbelen.Häriill kommer de vägarbeten som finansieras med beredskapsmedel. Dessaberäknas för innevarande budgetår lill ca 400 milj. kr. Regeringen har i juni.augusti och december 1978 anvisat nära 300 milj. kr. till försysselsättningsskapande byggnadsarbeten på del statliga vägnätet. För byggande av norromTrollhättan har anvisats 130 milj. kr. Regeringen har vidare aviseratsysselsättningsfrämjande väginvesteringar om 190 milj. kr. i varvsregionerna.För sysselsätlningsfrämjande byggnadsarbeten på det enskilda vägnätet anvisaderegeringen 12 milj, kr. Utöver ordinarie vägbyggnadsanslaghar därmed under är 1978 tillkommit väg- och brobyggnadsarbeten för drygl 1miljard kr. Investeringarna i maskiner, bättre arbetslokalerm. m. under vägverkels förrådsfond föreslås uppgå till 96 milj. kr. Härutöver har regeringen genom beslul i juni och augusti1978 ställt ca 37 milj. kr. tillförfogande för tidigareläggning av investeringar som nor mall finansieras genom förrådsfonden. Vidare har uppdra gils ål atl upphandla tre bilfärjor. Regeringen har beslutatom ålgärder som syftar till alt minska trafikbullerproblemen. Nya bilar skallsålunda fr. o m. uppfylla skärpta krav i fråga om buller. Vidare har enarbetsgrupp tillsatts med uppgift attbl. a. överväga vilka ambitioner samhället bör ha när det gäller skydd mottrafikbuller i bosläder m. m. Den svenskahandelsflottan omfattade den ca 524 fartyg om sammanlagt 6,2 milj.ton brutto. Sedan den har anlalet enheter minskal med 39.Bruttotonnagel har minskat ined 1,1 milj. ton. Räknat i dödvikt minskadetonnagel med 1,9 milj. ton lill 10,5 milj. ton. De senaste årens svagafraklmarknad har inneburit stora påfrestningar för huvuddelen av den svenskarederinäringen och då särskilt för företag som arbetar inom masslasffarten medstora tank- och torrlastfartyg. av tonnagel - moisvarandeca 4 milj. lon dödvikt - upplagt. För tankfartygen var andelen eller ca 3,4 milj. ton dödvikt. De svenska rederiernasinkomster i utrikes fart med avdrag av utgifterna i utlandet steg från 2 320milj. 1976/77 till 2 731 milj. kr. 1977/78. Trots den dåligasjöfartskonjunkturen har svenska redare lagt ut betydande beställningar av nyafartyg. Främst avser dessa en fortsall modernisering av den långvägalinjesjöfarten genom övergång lill enhelslaster och Prop.1978/79:100 Bilaga 9 9 Med lastfartyg i utrikes fart skeppatgods på svenska hamnar Prop.1978/79:100 Bilaga 9 10