prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Nya fakla hardessutom framkommit innebärande dels atl DDT bryts ner belydligt snabbare iskogsmarken än vad man trott, dels att vattenkvalitén ej påverkas iden omgivande miljön efter utsättning av doppade plantor. Riskerna förekosystemen får därför bedömas som mycket små. Med anledning härav vill domänverkei nu lillsiyrka alldoppning av planior i DDT-lösning åler blir lillålel. Prop.1978/79:110 113 -------- Nya restriktioner på användningen av fenoxisyrorskulle få all varliga konsekvenser. Så länge inga forskningsresultal om hälsofara eller annan negaliv påverkan finns, bör medlen också få användas inom ramen för gällande föreskrifter. -------- Den opinion som skapals mol skogsbmket har bl.a.medfört ef tersatt vård av ungskogar, som inte kan repareras. Den har alltså medfört ull vi till kommande ienerationer överlämnar en sämre skogstillgång än vad som annars varit möjligl. ~----- Under föruisättning atl samordning kanske på enskil da mindre marker bedömes föreslagen omfallning realistisk. Med före skrivna regler för spridningen ser verket inga miljömässiga risker med fö reslagen gödsling.-- biträder utredningens förslag inomdetta avsnitt. ------ Verket vill i första hand sälla in åtgärder för atl höja skogsproduk tionen på redan plant- och skogbeväxta lorvmarker, som dessulom oftasl redan varit föremål för dikningsingrepp. Utan kombinalion med gödsling har dock inle tillräcklig reaktion erhållits. Den påbörjade våtmarksinvenleringen--------------- behöver in te avvaklas då del--- finns stora arealer icke kontroversiella lorvmar ker att ta i anspråk för högre skogsproduktion. Verket tillslyrker ändå av utredningen föreslagen allmän anmälningsplikt för att olycksfall i arbetet skall undvikas och erforderligt samråd komma till stånd. Försöken med coniorta är sålovande, att en satsning i föreslagen skala av landets skogsmarksarealtäckt med detla trädslag kan tillstyrkas. Fömtom den högre produktionenkan ett par andra fördelar med contortan nämnas. Skogsodlingsmalerial av dettaträdslag finns tillgängligt för höjdlägen där brist råder på inhemskt frö ävenpå . Vidare visar contortan hög froslhärdighei och resistens motknäckesjuka. Den klarar även konkurrensen bättre än vanlig lall på slarkllövbemängda marker. 1 och användes virket till såvälsågtimmer som stolpar. vunna erfarenheter i lyder också på atti varje fall konslmktionsvirke av tillfredsställande kvaliiel kan erhållas. Densnabba lillväxlen lalar för all stamkvistning av coniorta bör ge gott resultat 2.8 En av personalrepresentanterna i domänverketsledningsgrupp () anför i reservation; 1 remissvaret framhållsnödvändigheten av atl återinföra DDT vid plantering. Mot della beslul reserverar jag mig härmed. 2.9 i : finneravgörande skäl tala för en hög målsättning och förordar därför liksom utredningen alternativ två. 2.10 i Luleå:Skogsproduktionsprogrammel enligt betänkandets alternativ 2 synes närmastmolsvara det skogsskötselprogram som gäller för kyrkans skogar inom förordar därför delta allernaiiv för del framlidaskogsbmkel.---------- 2.11 i län:Allmänt. De särskilda insaiser, som enligt utredningsaliernativel 2 erfordrasför landet i slort för att uppnå en högre virkesproduktion, har intetillnärmelsevis samma aktualitet i . Mot bakgrund av den beskrivnaproduktionsutvecklingen i länet kommer länet att ändå uppnå den virkesproduklion somåsyftas i all Prop.1978/79:110 114 Beståndsanläggning och beståndsvård. Bokskogama ärskyddade enligt bokskogslagen--- . Ej utdikade kärr är predestinerade för lövproduk tion i första hand med al eller björk. kan man därför förutsätta att såväl bokskogen som lövkärren blir beslående lövskog. Dessa två be- ståndslyper kommer alt svara för av länets skogsareal. För den resterande delen lövskog kan man räkna med attskogsbmket har iniresse av alt successivt minska dessa arealer och ersätta demmed granskog. I vilken takt detta kommer att ske beror på flera fakiorer, framförallt på avsättningsmöjligheter för lövvirke. Det är därför utomordentligtangelägel att kraftinsatser sättes in för alt bibehålla och vidareutvecklabefinlliga. ----- Enligt länets skogsvårdsstyrelse kan det varamotiverat att slärka del ekonomiska stödet för plantering efteravverkning av sämre skog och har ej någon erinran häremot. Som rimlig målsättning kan anges all totalabarrskogsarealen i länet ökas till nivå . Denna ökning kan uppnås genom minskning av den sämre lövskogen med molsvarande , vilkel utgör en areal av ca. 8000 ha.-- Gödsling bedömes---- vara motiverad endast iundantags fall och får endasl marginell belydelse. Med hänsyn till lövkärrens relativt begränsadeomfattning, deras betydelse för växt- och djurlivet och allmänna ekologiskabetydelse anser atl en mera omfatlande dikningsverksamhet ej börtillgripas. Endast i enstaka fall på fastigheter med relativt stor arealandeldik-ningsbara kärr bör dikningsföretag stödjas med allmänna medel. Tillgången på ej irädbevuxna våtmarker i form av mossar avolika lyper är begränsad i länet och kan uppskattas lill avskogsarealen. Dessa objekt bör därför endasl i undanlagsfall uidikas med hänsynlill nalur-vårdsintressena. utförda försök med främmandeträdslag har dock knappast visat några avgörande fördelar som motiverar en pro duklion i siörre skala. Den vanliga granen av god proveniens från mellan- ---- synes vara del påliiligasie valet för skånska förhållanden. 2.12 i : Allmänt. Utredningenhar beträffande effekter av produktionshöjande ålgärder kraftigt dämpat förvänlningama i förhållande till optimalt resultat. Styrelsen finner detta realistiskt . betraktar icke vart och ett av de trealternativen som pa ket att i sin helhet antas eller förkastas. De betraktas i stället som produk tionsnivåer --- . förutseringa större svårigheter atl upp fylla ett produktionsmål enligt alternativ 1. Styrelsen bedömer det---- möjligt alt på lång sikl uppnåett produk tionsmål molsvarande alternativ 2 ehuru i långsammare takt än den utred ningen anger. anser alternativ 3 oacceptabelt . -------- biträder därför utredningens förslagatl skogsbru ket bör inriktas mot en målsättning enligt altemativ 2 . Gödsling.----- Med hänsyn till den högaaktiviteten inom storskogsbruket och svårighelerna all med de försmåskogsbmkel rådande förutsättningarna beiräffande denna åtgärd drastisktetablera en hög nivå förefaller det dock osäkert om gödslingen skall kunna nåupp till den av utredningen förutsatta omfatiningen. Styrelsen-- kan------- acceptera detföre- 1978/79:110 115 slagna programmet genom möjligheten alt av successiv uppbyggnad samla och utnyttja erfarenheterna av detlaträdslag. Denna inställning förutsätter dock atl tillsynsmyndighetengenom lag eller tillämpningsföreskrifter ges möjligheter att om nödvändigtbegränsa omfattningen av andelen skogsodling med contorla. 2.13 i : Allmänt.Länsstyrelsen bedömer det i huvudsak möjligl alt uppnå minsl alt. 1 och villdessutom tillstyrka atl skogsvärdsambitionerna sätts lika med förslagen i alternativ2, dvs. atl man i beslåndsanläggningen eftersträvar bestånd som är minsl likagoda som de bätire bestånden som anlades på 1950-talel. Beståndsanläggning och beslåndsvård. delar ut redningens och expertgmppens uppfattning att man borde kunna uppnå minsl den kvalitet som dagens ungskogar uppvisar. Detta kräver bl.a. bättre planivård. ökal plantantal, ökad lövsanering och en utbyggd plant- produktion. -------- Styrelsen tillstyrker atl man i så storomfallning som möjligt an vänder förädlat frö och att man utformar ett fortsatt fröplantage- program med tillvaratagande av erfarenheter och förädlingsresultat från hittillsvarande plantager. Därutöver erfordras en effekliv plantskoleorga nisation så atl det förädlade materialet på bästa sätl kan omsättas i plantor. kan liksom utredningen konstatera attnedläggning av jordbmksmark nästan hell upphört. Redan nedlagda marker som inteåtergår till brukning eller används till annat lämpligt ändamål bör skogsodlasså snart som möjligt. Innan så sker bör samråd ha skett med lantbmksnämndenoch naturvårdsenheten. Slyrelsen anser atl röjning iplant skog och ungskog måste intensifieras inte minsl för atl reglera trädslags blandningen så att produktionen främst inriktas på barrskog. I svårt lövbe mängda bestånd måsle oftast kemisk bekämpning utnyttjas från såväl eko nomisk som arbetskraftsmässig synpunkt.---- Kemiska metoder bör så långt möjligl användas i begränsadomfattning. Verkningar av dessa liksom alternativa, mekaniska metoder börytteriigare utforskas. Gödsling.- Styrelsen anser att utredningen överskattatmöjlighe terna att praktiskt genomföra ett stort gödslingsprogram inom småskogs- bruket ---- . Om gödslingen av våra skogar skall väsentligt utökas bör ocksågödslingens verkningar noga följas. Fortsatt forskning bör ske inom detla område. finner inte skäl ifrågasättadikningsbarheten från teknisk och ekonomisk synpunkt. Från ekologisk synpunktfinns ännu inle utrett om dikning och gödsling av våtmarker är acceptabel i denomfattning som skogsutredningen föreslår. Utvecklingen på detta område bördärför följas noga och samråd ske mellan skogsbruket och naturvården. Främmande trädslag.--- Under förutsättning av en strängprove- nienskontroll synes coniorta kunna accepleras inorrländska höjdlägen där den bevisligen ger en bättre volymproduktion ärsvensk tall. Att införa coniorta i stor och koncentreradomfattning kan medföra belydande ändringar i natur- och landskapsmiljön.Länsstyrelsen anseratt contortatallens inverkan på miljön bör ytteriigareprövas innan slorskaliga inplanleringar sker. ----- ställer sig tveksam till en alltförhög användning av 1978/79:110 116 2.14 Länsstyrelseni : Allmänt. sig------ lill utredningens val avskogsproduklionsalternativ 11 som mål för skogsbruket och finner att delta alternativ bäslmotsvarar utredningsdirektivens intentioner. Beståndsanläggning och beslåndsvård. Beträffande deproduktionshö jande åtgärderna i alternativ II bedömer slyrelsen det särskilt angeläget med förbätirad beståndsanläggning. För atl åstadkomma della kan ytterst lagen tillgripas. vill dock erinra om att en ökad plantering också ställer krav på plantproduklion. Under de se naste åren har denna varil klarl otillräcklig och kan inte nå önskvärd nivå förrän finansieringsproblemen lösts. Gödsling.----- Styrelsen bedömer att del krävs omfattandeinsatser av rådgivning och planläggning bland enskilda skogsägare föratt nå redan den gödslingsnivå, som förutsätts i alternativ I. Möjligheterna alt genomföra det dikningsprogram,som ingår i alternativ 11, bedömer som myckel gynnsamma för Väster bottens del.---- Främmande trädslag.---- Lånsslyrelsen förordar i nulägelviss för siktighet beiräffande contortatallen men i takt med att erfarenheter vinns från uppföljningen av de tämligen omfattande planteringar som skell , skapas ett säkrare underlag för ställningstagande i contortafrå- gan. Skulle de förväntningar, som ställs på contortatallen infrias, så bör det vara möjligt att kunna realisera contortaprogrammet i alternativ 11. 2.15 i : AUmänt.Länsstyrelsen anser atl ut redningens förslag till hög ambilionsnivå slår i god överenssiämmelse med anförda regionalpolitiska beslut. samlade bedömning är atl alternativ 2 börutgöra rikt märke för den framtida skogspoliliken. Kemiska bekämpningsmedel.--- Ett intensivl snabbi insattbe- ståndsanläggningsarbele med högt antal barrplantor kan geökade möjligheler att manuellt reglera trädsslagsblandningen till barrträdensförmån Gödsling.------ Skogsmarksgödsling genomförs i nulägelinom länet inom slorskogsbruket på en nivå som molsvarar ulredningensalternativ 2 totalt Uppfattningarna om den realistiska omfatiningen inomprivatskogen divergerar men under alla förhållanden torde etablerandet av etti och för sig möjligl program komma att la avsevärd tid. Dikning av sumpskog ligger på ensådan nivå alt den i ett 20-årigt perspekliv närmar sig alternativ 2-nivå. Dikning/gödsling av kala myrar i större omfallning kan aktualiseras i ett senare skede och bör därmed hinna bli föremål för de naturvårdsinventeringar och forsk ningsinsatser som bör ligga till gmnd för nyanserad användning av dessa marker.----- Beträffande contortan torde det ocksåvara realis tiskt atl "skynda långsamt".-- 2.16 bestånds vård. ----- Utredningen har när del gäller effekier av förädlat frö valt att lägga sig på en lägre nivå än vad institutets materialpekar på. Gödsling - Främmande trädslag. Den bedömda effekien avgödsling och användning av främmande trädslag är också försiktigt bedömd av utredningen. Prop.1978/79:110 117 2.17 Sverigeshäradsallmänningsrörbund: A//m(7/ir. Skogsulredning en förordaratt skogsbruket i vårt land bedrives i huvudsak enligt program met med den högsta ambitionsnivån, alternativ 2. vill för sin del gärna stödja denna målsättning -. Kemiska bekämpningsmedel.--- Problemel med bekämpning av snythaggeangrepp på planteringar i syd- och mellansverigemåste på något sätt få en tillfredsställande lösning. Beträffandelövskogstillväxten mäste kemisk bekämpning fä ske mol lövsly ibarrskogsföryngringarna. Det måsle utarbetas effektiva program för hurlövinslaget skall hållas nere, på många håll är del kanske det störstahindret för en god beständsanläggning. Gödsting - Dikning - Främmande trädstag. Ulredningensförslag lill gödslingsprogram förefaller realistiskt, medan vi däremot känneross mera tveksamma inför den relativt stora satsningen på nydikningen. Contortatallär inte aktuell inom häradsallmänningarnas områden. 2.18 Skogsindustriernas samarbetsutskott:Allmänt. Ett förverkligande av alternativ 2---- medger i ett längre perspektiv bättre utnyttjande av vå ra industriella resurser. Alternalivet innebär, som utredningen påpekar, en avsevärdintensifie ring jämfört med 1970-ialets skogsbmk. 1 vissa inlägg i den pågående de batten har det t o. m framställts såsom alltför ambitiöst. De åtgärder som innefallas kan dock knappasl uppfattas som i och för sig orealistiska; de lillämpas redan i stora delar av skogsbmket. Del blir den framtida lönsamheten i skogsnäringen och dearbetstillfällen och exportinkomster som därigenom kan skapas som ytterst bliravgörande för om alternativet skall visa sig innebära en för högambilionsnivå. Det är Samarbeisulskotlets uppfattning att samhället har godaskäl alt salsa på en fortsatt expansiv utveckling av skogsbmkel. Investeringari produktiva skogar kan ge myckel god utdelning . Skogsråvaran kanutnyttjas på många säll och en successiv anpassning ske lill nya förhållanden.Alternativet erbjuder en önskvärd grad av handlingsfrihet. Dagens ekonomiska fömtsättningar kan möjligen synasotillräckliga för ett förverkligande av alternativ 2. Men man måste i detskogspoliliska sammanhanget alltid komma ihåg alt vi här handlar medexceptionellt långsiktiga lidsperspekliv. I delta långsiktiga perspekliv börenligt utskottets mening målsättningen vara så pass hög som utredningen angeri alternativ 2 -detta alltså trots att man kan tveka om möjlighetema att på kortsikt till alla delar sätta detta i praktisk tillämpning. -------- Alternativ 3 kan icke av Samarbetsulskotlelaccepleras som mål sättning för svenskt skogsbmk. ----- en viss förrådsminskning i början av 100-årsperiodensom åtföljs av enförrådsuppbyggnad under periodens senare del. av den akluella ålderssammansättningen anser vi detla varaen riktig politik. En låsning av virkesförrådet till lägsl nuvarande nivåskulle innebära en sänkning av avverkningarna under de närmaste decennierna,vilket får allvarliga konsekvenser på flera områden. Samarbetsulskollet konstalerar att en viss ökning avgallringsandelen krävs för att upprätthålla virkesuttagen pä beräknad nivå.Kostnaden för gallring är emellerlid f. n. i runda tal dubbelt så hög perkubikmeter som vid slutavverkning. Delta är med hänsyn till skogsindustrinskonkurrenskraft allvarligt. I avvaklan på att mekaniserade och mera ekonomiskametoder för gallring hinner att utvecklas måste därför undvikas att drivagäll- Prop.1978/79:110 118 ringskravet för långt. Skärpta bestämmelser vad gällerröjning av plant-och ungskog minskar på sikl behovet av gallring. Kemiska bekämpningsmedel - Gödsling - Dikning. Denprakliska erfarenheten från herbicidbehandling, gödsling ochflera decenniers dikningsverksamhet styrker uppfattningen atl dessaskogsvårdsätgärder inte strider mot en ansvarsfull miljövård. Mot bakgrundenhärav och med hänsyn till den stora belydelse för den framtidaskogsproduktionen som dessa aktiviteter har finner , i likhetmed utredningen, alt de naturligen bör ingå i ett progressivtproduktionsprogram. -------- Samarbetsulskottet anser att dispens åler skallmeddelas skogs bruket för atl under kontrollerade former få använda DDT-preparai för skydd mol insekisskador på skogsirädplanlor. 2.19 - : Mol bakgrund av skogsnäringens stora samhällsekonomiska betydelse och de posiliva pro gnoser som gjorts för skogsindustrins produkler, förordar förbunden alter nativ 2----- . Den framtida politiken för skogsnäringen bör ha denna höga målsättning - under fömtsättning att industrinsinternationella konkurrenskraft kan försvaras. ----- Då det gäller användandet av kemiska preparat iskogsbruket vill förbunden understryka att användandet endast får ske i denmån de är ofarliga för de människor som skall handha dem. Restriktivitet pådetta område leder dock inle nödvändigtvis lill sänkning av produktionen, utani allmänhet finns metoder att lillgå. Avgörande för om produktionkommer lill stånd eller valet av produktionsmetod måsle även innefatta enekonomisk avvägning. Med här redovisade hänsynstaganden tillstyrker förbunden deolika produktionsbefrämjande åtgärder, såsom förbättrad beständsanläggning, intensifieradplantskog- och ungskogsskötsel, förädlat skogsodlingsmaterial, gödsling,dikning m. m., som alternativ 2 innebär. 2.20 : IVAansluter sig till utredningens förslag Alternativ 2 som uppfattas som enrealistisk målsättning-------------------------------------------- . 2.21 Statskontoret: Skogen har långproduktionstid. Skogsbmkel måsle därför planeras under stor osäkerhei. Justosäkerheten om framtidsutsikterna anser skogsutredningen motivera en välavvägd hushållning med våra skogar, som gör del möjligt att ha kvarhandlingsfriheten . Med denna utgångspunkt kan enligt statskontoretsuppfattning inte några större minskningar av virkesförrådet medges. Behovet avall industrins kapacitet anpassas till råvarutillgångarna synes mot dennabakgrund vara större än vad som framgår av utredningens betänkande. ------ Osäkerheten om del föreslagnaskogsproduktionsprogrammets miljöeffekter ger anledning till viss försiktighet närproduktionsmålet anges. Statskontoret anser därför att produktionsmålet börsättas något lägre än det som föreslås av skogsutredningen. 2.22----------------------------------- iUppsala län: En höjning av råvaruproduktionen inom det svenska skogsbruket till 80 miljoner m per årunder 80-talet för att därigenom medge ett 90-procenligt kapacitetsutnyttjandeav skogsindustrin utgör givelvis ett mycket önskvärt mål för skogspoliliken. Prop.1978/79:110 119 Enligt länsslyrelsens mening bör en sådan överg'ripandemålsättning för skogspolitiken inrymma bevakning av och hänsynstagande lill ekologiska och miljömässiga frågor. Det får inle uteslutas all det realistiska målel för svenskt skogsbruk kan ligga på en något lägre nivå. 2.23 Länsstyrelseni : Enligt mening kan det anses tveksamt om produktionsnivån enligtalternativ 2 kan realiseras all de negativa följderna i naturmiljön blirför omfaitande. ----- De ekonomiska uppoffringarna blir för omfattande ochsom följd därav kun prisel på vedråvaran blir så högt attskogsinduslrins konkurrensförmåga blir försämrad. Ett antagande av produktionsalternaliv 2 förutsätterenligt länsslyrel sens mening alt frågorna om gödsling, dikning m. m. ingående studeras bå de ur ekologisk och ekonomisk synpunki innan dessa produklionsfrämjan- de ålgärder kommer till användning i större skala. vill föreslå en produktionsnivå som liggermellan utredningens alternntiv I och 2. 2.24 Länsstyrelseni : Allmänt. skogsdikning torde- inte kunna bidra till nämnvärd ökadproduktion. Normal kvävegödsling ger ingen eller ringa effekt påGotland. Huvuddelen av den dikningsbara skogsmarken är dikad. ----- anser alt den framtida produkiionenbör inriklas mol en nivå som ligger mellan alternativ 1 och 2. Beslåndsantåggning och beslåndsvård. ett program för framtida ökad skogsproduktion måsle allkrafl sättas in för att förbättra ålerväxtresuliatel. Härvid spelarbemästrandet av snytbagge-problemet en avgörande roll. 2.25 Länsstyrelseni : Allmäni. Slälla sig iveksam till möjlighelerna att nå denytterligare höjda målsättningen i alternativ 11. Till tveksamheten bidrarsynpunkter i fråga om miljövård och ekologi. ----- Skillnaderna mellan alternativen I och II ur miljösynpunkt bör ------ för del bli obetydliga, och del finnsenbart ur dessa syn punkter knappast anledning att för länets del avstyrka en målsättning en ligt alternativ II. ----- Försurnings- och tungmetallproblemen är------ klartkopplade lill varandra, och del är uppenbart att dessa förhållandenmåsle beaktas på ett annal säll än ;- Vi bedömer del somsynnerligen angeläget att problemen tas upp till behandling. Likaså ärdet ej klariagi vad följderna för länet blir från hydrologisk synpunkt t.ex.vad gäller vattenförsörjning, bevallningsmöjligheter, recipientuinyltjande,rekrealionsvär-den m m om utredningens förslag alternativ II genomförs. För att man ändå långsiktigt bör salsa på den högreambitionsnivån talar emellerlid att skogen som en av våra få förnyelsebara råvarutillgångar måste utnyttjas intensivt. En målsättning enligt alternativ 11 är såle des ur allmän samhällssynpunkt synnerligen önskvärd. Då programmet av ser en och alUså är myckel långsiktigt bör det ändå kunna få gälla som riktmärke för skogsbruket; Beslåndsantåggning och beslåndsvård. geproblemet är--- för länets del en absolut fömtsättningför atl man över huvud taget skall kunna undvika försämrad produktion.Insatserna i röjning och gallring måste dessutom kraftigt öka. 1978/79:110 120 2.26 i : Skogsbruket är i förstahand en ekonomisk hanlering och bedömningen av fömisäiiningar,möjligheter och villkor får utgå från detla faktum. Sett utifrån della konstaterande kan det förefalla både rimligt och logiskt alt förorda del produkiionsalternativ som lillför branschen mest råvara, nämligen allernaiiv 2. kräver emeller lid en rad produklionsåtgärder och andra insatser lill vars möjliga och lämpliga genomförande stor tveksamhet måste anföras, i varje fall i vissa av de avsnitt som föreslås.- den övergripande målsättning som anges kanemeller lid allernaiiv 2 kunna Ijäna som en långsiktig inrikining av del svenska skogsbruket. Därvid bör utvecklingen inte drivas i högre takt än vad vunna erfarenheter på skilda områden medger. Del av ulredningen redovisade all. 2.27 Två av de i ärendets slutliga handläggning deltagandetjänstemännen (och ) har uttalat sig för följandelydelse av länsslyrel sens i yttrande; är--- inle beredd att som mål för den svenska skogspoliliken förordautredningens alternativ 2. 2.28 i : Även omytterligare produk tionsalternaliv hade varit länkbara och intressanta för utredning är det länsslyrelsens uppfattning att de tre valda alternativen kan utgöra lämpliga utgångspunkter för en diskussion kring den framtida skogsproduktionens omfattning. ----- Länssiyrelsenfinner emellertid attkonsekvensbeskrivningar från ekologisk synpunkt av de olika alternativen till stor delsaknas och i den mån de förekommer är mycket knapphändiga. Detta måsle betecknas som en betydande brist-- . -------- Utan tvivel ökas uthålligheten i skogsmarkensproduktionsutnytt jande genom en lägre intensitet. anser därför att myckel ta lar för atl man närmasi bör sikla på alternativ 1 möjligen med en ytteriigare intensifiering av normala skogsvårdsåtgärder som skogsodling, röjning och gallring och inriktning i högre grad på ett helträdsulnytljande. Därigenom skulle man möjligen nå en volym som ligger något över vad som beräknats i utredningen för detla alternativ.