prop · G20394 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi har även övervägt frågan om endast vissa fordon, t.ex. personbilar ellerfordon som inte används i yrkesmässig trafik, skulle Imnna omfattas av ett system medendast en avstärapling . Pörmyndighetemas del skulle en sådan särbehandling leda till att olika rutiner fick tillämpas förolika fordon. Detta förhållande skulle orsaka merarbete och därraed kostnader. De uppgifter sora vi har fått ora felfrelcvens pä kilometerräknarapparaturen visar att detprocentuellt sett är fler fel på apparaturen i personbilar än i övrigafordon. VI har därför funnit att en särbehandling av vissa fordon i detta avseende inte är lå.nplig. De synpunkter påen förlängning av tiden mellan tvåordinarie avstämplingar till sora vi nu har redovisat gäller till stor del även om avstämpling skall göras två gånger om året.Även i sådant fall böruppbörd av skatt göras efter schablon mellan avstämplingarna. Vissa synpunkter görsig dock gällande med nägot raindre styrka. Detta gäller t.ex. våraInvändningar om ökade kon-trollsvärigheteroch svårigheterna att raed tillräcklig säkerhetberäkna körsträckan i förväg. Enligt väir bedömning ärnackdelama även raed avstärapling tvågånger störreän fördelama. Vi anser oss därför inte Icunna föreslå en ändring a.v gällande bestäraraelser.ned denna innebörd. Eftersora vi har avvisat tanken på en rainslciing till en eller tvä ordinarie avstJimplingar per är återstår att prövafrågan om att minska antalet till treper är. 1978/79:94 120 Varje förlängning av skatteperiodema kan innebära att det tar längretid att upptäcka att en räknarapparatur inte fungerar tillfredsställande. fordonsägaren underlåter att själv kontrollera apparaturens funktion bör fel påden kunna upptäckas antingen efter en ordinarieavstärapling som visar onormalt kort körsträcka ellervid den ärliga besllctningen. Som framgår av följandeexempel kan förlängningen av sltatteperiö-derna ivissa fall tänkas leda till att fel på apparaturen upptäcksca än vid nu gällandeskatteperioder. Efter en ordinarie avstämplingför skatteperiod 1 upphör räknaren attfungera t.ex, under iskatteperiod 2, Körsträckan för skatteperiod 2 framstår som någotkort men inte onormalt kort. Någonanledning för att ifrågasätta körsträckan finns därför normalt inte. Förstvid utgången av skatteperiod 3 finns detanledning att reagera eftersom någonkörsträclca dä inte har noterats. Detta kaninnebära att felet upptäcks efter ca 5 mänadernär skatteperiodema är 3 mänader. Förlängsskatteperiodema kan detta leda till att feletupptäcks först efter 7. månader. En sädan fördröjning av upptäcktenav felet gör efterföljande skatteutredning svårare och medförrisk för något sämre kontrollmöjligheter. Det bör dock framhållas att förutsättningama föratt upptäckten av felet skall fördröjas är att fordonsägareninte har kontrollerat apparaturens funktion, varlcen löpande under skatteperiodema eller i samband med deordinarie avstämplingarna. En sådan kontroll ligger 1 fordonsägarens eget intresse. Visar kontrollen att fel haruppstått har han möjlighet att Lämnariktig uppgift om körsträckan. Därigenom kan han undvikaefterbeskattning och skattetillägg. I ett följande avsnitt lämnarvi förslag, som bör förbättra fordonsägarens egen kontroll avapparaturen. VI villocksä framhälla att det finns goda möjligheter att vid den automatiskadatabehandlingen av körsträckorna använda ett kontrollsystem somreagerar mot onormala avvikelser frän den körsträcka som man har anledning att räkna med för visst fordon. Prop.1978/79:94 121 Vi har därför kommit till den slutsatsen att det från kon-troll35mpunl'. :t inte bör möta nägot liinder att förlänga skatteperioderna till norraalt 4 raåjiader. Ett av skälen till attvi inte har ansett oss lainna förorda ettsystera raed en eller två ordinarie avstaraplingar per är är att detenligt vär raening då är nödvändigt meduppbörd av kilometerskatt även mellan de påordinarie avstämplingar grundade uppbörderna. Föratt ett system med tre ordinarie avstämplingarper är skall leda till rainskat arbeteoch minskade hanteringskostnader kravs att ordinarie uppbörd av kiloraeterskatt görs endast i saraband raed dessa avstäraplingstillfällen.Skatteåret bör alltså delas in i tre skatteperioder raotfyra enligt nu gällande bestäraraelser. I princip koraraer därförskatteperiodema att förlängas raed en raänad vilket innebär att den genomsnittliga loredittiden for skattensbetalning ökar frän 2,5 till 3 raänader.Vid en kalkylerad räntenivå på 10 /j och beräknade intälcterav kilometerskatt för /78 ora ca 650 milj. kr. innebär den ökadekredittiden en årlig "räntevinst" förfordonsägama ora omkring 2,7 milj. kr. Sora vi har närantinledningsvis görs f.n, inte goraensam debiteringav fordonsskatt och kiloraeterskatt. Vi anser dock i princip att en övergäng tillgeraensara debitering bör ske pä sikt. Pöratt detta skall vara möjligt krävs att uppbörds-månaderna förfordonsskatt blir desamma som uppbörds-månaderna förkilometerskatt. Uppbörd av fordonsskatt för skatteperiod sker nu om den årliga fordonsskatten överstiger . Eftersom fordonsskatten betalas i förskott innebären förlängning av skatteperiodema att den genomsnittliga förslcottstidenökar frän 1,5 till 2 mänader.P,n, görs uppbörd förskatteperiod för ca 100 000 fordon. Pör budgetåret1977/78 uppgår det belopp som betalas för skatteperioder till omkring 530 railj, kr. Den förlängda tiden för förskottsbetalningenskulle vid räntesatsen 10 leda till en årlig "ränteförlust" förfordonsägama om ca 2,3 milj. kr. Prop,1978/79:94 Körsträckan och därmedockså kilometerskatten för perioden kommer att öka med i genomsnitt en tredjedel om skattq)erioden förlängs med en månad. Den sammanlagda effekten på fordonsskatt och kilometerskatt varierar kraftigtmed fordonets skattevikt och ärliga körsträcka. Pör en medelstor lastbil kan det sammanlagdaskattebelopp som skall betalas vid ett tillfälleberäknas öka med ca . Närmareuppgifter om effektema av de förlängda skatteperiodema på storleken av de skattebelopp som skall erläggas vid varje uppbördstillfälle har för vissa fordon sammanställts i tabell 6 i bilaga 2, Enligt våruppfattning är ökningen av de skattebelopp som skall betalas vid varje uppbördstillfälleinte av sådan storlek att riskema för skattebortfall ökarmärkbart. Mot bakgruiTd ävvad vi nu har anfört föreslär vi att ordinarie uppbörd av kilometerskatt skall göras tre gångerora året i stället försora nu . Till underlag för skatteberälcningen bör som ligga en ordinarie avstämpling. Vi har inte övervägt annat än att fordonsägarenskall göra i vart fall 2 av de 5 avstämplingar som krävs,Däreraot har vi övervägt ora dentredje avstämplingen bör göras isaraband raed den årliga besiktningen hos ASB ellerora fordonsägaren skall göra även den avstämplingen. Vissa skäl talar för att den tredje avstämplingen görs hos ASB, Vid besiktningen görs ändå en avstämplingpå stämpelkort sora sänds till TSV, Denna rapportrutinfungerar tillfredsställande. Antalet stärapelkort skulle minska ytterligare om stämpelkortet ävenutgjorde underlag för skattebe-rälcning. Mot en sädan ändring talar dock att den tredje ordinarie avstämplingen skulle Ininna göras vid Icraftigt varierande tidpunlcter pä äireteftersom inställelseterminen för kontrollbesiktning och besiktning av räloiarapparaturen normalt är 5 månader. Dennaomständighet kan leda till att en skatteperiodblir sora längst 8 raänader och att man i pralrbiken går övertill tvä skatteperioder per är,(Exempel: En fordonsägare, vars fordon har slutsiffra 2 iregistreringsnumret, gör ordinarie avstämpling i t.ex. är 1 och väntarsedan till i inställelseterminen, som är april är 2. är 2 skall nästaordinarie avstämpling göras, vilket innebäratt den skatteperiod det dä gäller inte behöver omfatta någon dag.) Vi anser att detta ären avgörande invändning mot att alltid kombinera avstämplingen i samband med den årliga besiktningen med avstämpling för ordinarieuppbörd. Däremot bör,som framgår av ett följande avsnitt, förutsättningar finnas föratt låta avstärapling vid besiktning gälla som ordinarie avstämpling när den sker under ordinarie avstämplingsmånad. Vi föreslår alltså att skatteåret skall delas in i tre skatteperioder, att uppbörd av kilometerskatt och uppbörd av fordonsskatt för skatteperiod skall göras under enoch samma uppbördsmånad samt att avstärapling i princip skall göras särskilt för beräkning avskatt. Värt förslag innebär att bestäraraelserna i 9 och 12 §§ VSL samt i 4 §VSK får ändras. I avsnitt 4.3.1 tar vi upp vissa andra frägor som röruppbördsmånader m.m. De förslag vi där lägger framinverkar också pä utformningen av 4 § VSK. Denya skatteperioder, uppbördsmänader och avstärtpltngs-miånader som följerav våra förslag, finns intagna i taj-bell 8 1 bilaga 2. Det minskade antalet ordinarie avstämplingar ger vissa administrativa och praktiska fördelar. Vi har beräknat de effekter förslaget kanfå i fråga om kostnaderna för administrationenav kilometerskatten. Även andra av våra förslag fär effekt päIcostnaderna. Vi har d.irför valt att sammanställa dessa beräkningari bilaga 4. Prop.1978/79:94 124 Fordonsskatten betalas i princip i förskott förskatteår eller skatteperiod. Vid överlåtelse avfordon har säljaren därför oftabetalat fordonsskatt även för tid efter överlåtelsen. Det är då naturligt att priset för fordonetbestäms med beaktande av den skatt som säljaren har betalat eller är skyldig att betala för tid efter överlåtelsen. Kilometerskatten betalas i efterhand. Skattskyldig är den son ägerfordonet vid in.gången av uppbördsmånaden. Harfordonet övergått till ny a.gare är det alltså köparen sora har att betala kiloraeterskatt för hela den senaste skatteperioden. Kilometerskattenför den vägsträcka sora säljaren har körtbör därför beaktas när köpeskillingenför fordonet fastställs. I bilregistret noteras årligenomkring 125 000 överlåtelser av kilometerskattepliktiga fordon. Det höga antalet överlåtelser i förhållande till antalet fordon kan förklaras med att flertalet kilometerskattepliktigafordon omsätts i den yrkesmässiga bilhandeln. Ägarbyte ger dåvanligen upphov tilltvå registrerade ägarbyten, ett vid bilhandelns förvärv och ettvid försäljningen. Motorbranschens riksförbundföreslog i en skrivelse tillregeringen att avstämpling skulle görasvid ägarbyte. att en ordning med avstämpling vid ägarbyte påett betydelsefullt sätt skulle förenkla och skapa större säkerhet i bilbranschens handhavandeav kilometerskattepliktiga fordon och därviduppkommande skattefrågor. Man framhöll också,att den praktiska hanteringen vid ett ägarbyteförsvåras när kontakter behöver tas med länsstyrelsenvid en tidpunkt då länsstyrelseninte har expeditionstid. 1978/79:94 "'5 Framställningenremitterades till TSV, RSV och fem länsstyrelser. tillstyrkte framställningen under det att övriga sex remissinstanser avstyrkte bifall tillframställningen. Som skäl föravstyrkandena åberopades bl.a. följande. Några svårigheter försäljare och köpare att räknafram den upplupna kiloraeterskatten vid försäljningstillfälletansågs inte föreligga i normalfallet. Det fanns därför inte nägot behov av att kontakta föratt få hjälp med skatteuträkningen. Om förslaget genomfördes, skulle vissa krav få ställas på undertecknande av stämpelkort m.m. En sådan ordningskulle försvåra handläggningen av ärenden om ägarbyte. Ändringen skulle också medföra attkilometerskattesystemet komplicerades genom att antalet stämpelkort och uppbörderökade relativt kraftigt. Vidare ansågs dettveksamt - bl.a. med tanke på bestämmelserna om brukandeförbud - om köparenssituation skulle förbättras. En ändring skulle också med nödvändighet leda till en mängd följdändringar i lagstiftningen. Problem skulle vidare uppstå vid skattedebiteringen eftersom osäkerhet skulle kunna råda om vilken typ av debitering som skulle göras. Slutligen ansägflertalet remissinstanser att det pådenna punkt räckte med att informationen om gällande bestämmelserförbättrades. Regeringen lämnadeframställningen utan åtgärd. RRV och TSV har, som redan nämnts, föreslagit att ordinarie avstämpling skall görasendast en gång . Därvid harverken, vilket framstår som naturligt, också föreslagitatt avstämpling skall göras i samband med ägarbyte. TSV diskuterar främsten frivillig avstämpling xmder det att RRV närmast förordaratt avstämplingen skall vara obligatorisk. Vi har förståelse förtanken på en avstämpling i samband med ägarbyte. Den ger uttryck fören princip, som framstår som riktig, nämligen att varje fordonsägare skall ansvara för den kilometerskatt som belöperpå den vägsträcka han själv har kört.Avstämpling vid ägarbyte ärdock, vilket även framgår av det redovisade regeringsärendet, förenadmed flera nackdelar. ett system med obligatorisk avstämpling skulle införasökade antalet stämpelkort och skattedebiteringar med omkring 125 000per år. För länsstyrelsemas del skulle dettainnebära ett ökat registreringsarbete, men även ökat arbeteraed utredningar och kompletteringar i samband med ärenden om ägarbyten. För att undvika att kort som har stämplats föreäganderättsövergången läggstill grund för skattedebiteringen - till nackdelför den nye ägaren -torde fåkrävas att stämpelkortet undertecknas av både säljare och köpare. Rutinerna skulle leda till merarbete även för deskattskyldiga och inte minst för bilhandelsföretagen. Till dessa nackdelar kan också läggas att åtskilliga avstämplingarskulle leda till debitering av endast obetydliga skattebelopp. Under den tidett fordon ägs av ett bilhandelsföretag användsdet normalt inte alls eller i mycket liten utsträckning. Avstämplingen vid företagets försäljning skulle därför visa samma eller så gott som samma räknarställning som avstämplingenvid företagets för-\ärv avfordonet. En övergäng till ett obligatoriskt avstämplings-och debiteringsförfarande skulle ocksä leda till att reglerna om brukandeförbud pågrund av obetald skatt fick ändras. Prop,1978/79:94 Kilometerskatt som debiteras tidigare ägare av ett fordon i samband med äganderättsövergången skulleinte få inverka på köparens möjligheter att användafordonet. Enligt nu gällande regler påverkas brukandeförbudetvarken av vem som är skyldig att erlägga skatten fören löpande skatteperiod eller av vadparterna har kommit överens om vid försäljningen. Detta har fått till följd att köparen- för att få bruka fordonet och för att få kontrollmärke till det - ofta betalar skatten trots att säljaren enligt överenskommelseskulle göra det. Ändrades brukandeförbuds-bestämmelserna skulle skattebortfallet sannolikt öka, eftersom säljarenskulle ha mycket litet intresse av att betala den i efterhand debiteradekilometerskatten för ett fordon som han inte längre äger. Antalet skentransaktioner skulle troligen ocksä öka något. Infördes möjlighet till frivillig avstärapling vid ägarbytekan man ifrågasätta om köparens sit'uation skulle förbättras i förhållande tillvad som är fallet. Köparen skulle nämligensakna kontroll över ora kortet skickades in tillrayndigheten och skatt därför debiterades på säljaren. nägot kort inte kora in tillmyndigheten skulle skattelcra-vet automatiskt riktas mot köparen. Flertalet olägenhetermed det nuvarande systemet är förknippade med att framför allt köparenär okunnig ora gällande bestämmelser. En frivillig avstämpling skulle inte öka köparenskunskaper om kilometerskattesystemets uppbyggnad. Säljaren skulle fortfarande ha litet intresse av att hänsyn tas till skatten vid försäljningen ochdärmed också av avstämplingen. Enligt vad vi har inhämtatfrån några länsstyrelser är det nuraera inte så vanligt att man komraer i kontakt med problera som beror på att köpareoch säljare inte har tagit hänsyn till kilometerskatten vid ägarbytet. Bestämmelsernaom kilometerskatten tycks nu vara kända. Prop.1978/79:94 128 förbättring synes ha ägt rum . Frånbilhandelns sida tar man så gott som regelmässigt kontakt med innan man byter in ett fordon. Man vill dä framförallt kontrollera att fordonet inte har brukandeförbud pä grund av obetalda skatter men även ha hjälpmed att räkna ut kilometerskatten fram tillinbytet. Enligt våruppfattning är det i regel onödigt att ta kon-talet med enbart för att få hjälp med uträkning av skatten. Skatten kan nämligen beräknaspå ett enkelt sätt, om man har tillgång till senast utfärdade skattekvitto. På skattekvittot anges de uppgiftersom behövs för skatteberäkningen, dvs. räknarställningenvid senaste avstämpling, omräkningsfaktorn och skattesatsen för fordonet. Det kan ocksåtilläggas att samma principiella skäl som talar föravstämpling och uppbörd av kilometerskatt vid ägarbyte talar föråterbetalning av fordonsskatt till säljaren och debitering av skatt på köparen. Detta skulle leda till ökad administration, ökade kostnader och trollgen till visstskattebortfall. De skäl mot ett införande av avstämplingoch skatteuppbörd i samband med ägarbyte som har redovisats gäller enligt våruppfattning fortfarande. De svårigheter somhar uppstått för fordonsägama vid ägarbyten synes dessutom ha minskat kraftigt. Vihar därför funnit att avstämpling och skattedebitering vid ägarbyte inte börinföras. Förhållandet blir dock ett annat om tiden mellan de ordinarie avstämplingarna utsträcksväsentligt. Vid en skatteperiod omhelt år kan skillnaden mellan preliminär skatt och slutlig skatt vara mycket stor. Om köparen skulle drabbas av denna skatt efter ett ägarbyte kan effekterna bli oacceptabla. Enligt vår mening uppkommer inte denna situation om tidenmellan de ordinarie avstämplingarna förlängs . 4.2.4 Undantag fränskyldigheten att göra ordinarie avstämpling Skyldighet att göraordinarie avstämpling föreligger enligt 5 § första stycket 5 VSK ora ett fordonhar varit ki-loraeterskattepliktigt under nägondel av tiden raellan föregående avstärapling enligt 5 § VSK och ingångenav avstärap-lingsmånaden. Denna skyldighet gäller även oraannan avstämpling har gjorts under avstämplingsmånaden,t.ex. i samband med löpande kontroll hos ASB eller vid gränspassering. Har ett fordon varit utomlands underden tid avstämpling skall göras och har avstäraplinggjorts vid utresan behöver dock enligt 8 § VSK ordinarie avstärapling inte göras. Av grundbestämmelsen följeratt ordinarie avstämpling inte heller behöver göras om avstämpling har gjorts under avstämplingsmånadendärför att fordonet dåblivit kilometerskattepliktigtförsta gången (5 §första stycket 1 VSK) eller därför attfordonet har varit avställt och upphört att brukas påsätt som är tillåtetför avställt fordon (5 §första stycket 4 VSK). Av svaren på vår förfrågan om länsstyrelsernaserfarenheter av gällande bestämmelser framgåratt skyldigheten att göra ordinarie avstämpling har vållat problem för de skattskyldiga (se avsnitt3.1.1). VIhar därför övervägt att begränsa avstäraplingsskyldigheteni vissa fall. Har en annan avstämplingän den ordinarie gjorts under avstämplingsmånadenoch har räknarställningen frändenna avstämpling antecknats 1 registret,finns där en uppgift som kan ligga tillgrund för en skattedebitering. Om fordonsägaren i dessa fall slipper göra ordinarie avstämplingfår i stället den andra avstämplingen ligga till grund förskatteberäkningen. De skattskyldigasuppgiftsskyldighet minskar därvid i någon mån. En förutsättning för att en avstämpling skall kunna ersätta en ordinarie avstämpling, är att den följsav en notering 9Riksdagen 1978/79. omräknarställningen 1 registret. När följandeavstämplingar har rapporterats till länsstyrelse eller TSV, görs sådananoteringar i registret: Avstämpling när ettfordon första gången blir kilometer skattepliktigt (5 § första stycket 1 VSK). Avstämpling när ettfordon upphör att vara kilometerskattepliktigt av annananledning än avställning (5 §första stycket 2 VSK). Avstärapling när ettavställt fordon tas i bruk på sätt som är tillätet för avställt fordon (5 § första stycket 3 VSK). Avstämpling när ettavställt fordon upphör att brulias på sätt som är tillåtet för avställtfordon (5 § första stycket 4 VSK). Avstämpling isamband med besiktning hos ASB (gäller registreringsbesiktning, kontrollbesiktning och sär skild besiktning, avstämpling görs i samband med kon troll av apparaturen enligt 40 § VSK). Avstämpling när detupptäcks att kilometerräknarapparatur inte är i föreskrivetskick (46 § VSK). Avstämpling isamband med flygande inspektion som föranleder anmärkning på apparaturen (avstämpling görs när felupptäcks vid kontroll enligt 51 § VSK). Avstämpling isaraband raed gränspassering till eller från annatland än (5 § första stycket ÄVIv). Avstämpling i sambandmed installation eller utbyte av räknare (32 § tredje stycket VSK). Som har nämntsmedför avstämpling enligt 1 eller 4 under avstämplingsmånadenatt nägon ordinarie avstämpling inte krävsunder den månaden. Skatt för körning underdenna avstämplingsmånad debiteras i stället tillsam-ffians med skatten förden närmast följcinde skatteperioden. Efter avstämplingenligt 2 görs alltid en tillfällig uppbörd.Någon ordinarie avstämpling blir sedan inte aktuell. Har ett fordon, som har varit skattepliktigt ,avställts under avstämplingsmånadenskall ordinarie avstämpling göras även om avstämpling enligt 3 har gjorts. I registret föranlederavstämpling enligt 3 notering bl.a. om räknarställningoch dag dä stämpelkortet kom in till . Uppgift för avstämplingen finns inte på stämpelkortet och kan därför inteheller föras in i registret. Enligt vär uppfattning hindrar detta dock inte attskyldigheten att göra ordinarie avstämpling slopas i detta fall. Visserligen kan inte säkert avgörasom den extra avstämplingen faktiskt gjorts under avstämplingsmånaden. Om stämpelkortet kommer in till under avstämplingsmånadeneller därefter, bör dock vid behandlingen av registeruppgifterna kunnaantas, att avstämplingen har gjorts under avstämplingsraånaden.I likhet med vad som gäller i fråga om förseningsavgift,bör avstämpling antas ha gjorts under avstämplingsmånadenom stämpelkort har kommit in till senast den fjärde vardagen i månadenefter avstämplingsmånaden. Detta bördock gälla endast under förutsättning attfordonet inte har avställts efter avstäraplingsraånadensutgång. När det gäller avstämplingarenligt 5 eller 8 antecknas eller kontrolleras dagen för avstämplingenpå kortet av myndighetsperson ellergodkänd verkstad. Enligt vär mening börsådana avstämplingar kunna ersätta ordinarie avstämpling omde görs under avstämplingsmånaden. att göra avstärapling enligt 5, sora f.n, följer av KSN:s föreskrifter,bör tas in i 40 § VSK. I det följande(avsnitt 4.6.1) föreslär vi visserligen att avstämplingenligt 6 skall göras även i fortsättningen. Stärapelkortet skall dock enligt förslaget Inte skickas ln till raimdighet. Sädan avstämplingkan därför inte ersätta ordinarie avstämpling. Avstämpling enligt 7 skall göras endast om inspektionen har föranlett anmärkningi fråga om apparaturen. Sådan avstämplingbör kunna godtas som ersättning förordinarie avstämpling. Skyldigheten att göra avstämplingenligt 7, som f.n. följer av KSN:s föreskrifter in i 51 § VSK. De avstämplingar somavses i punkt 9 kan vara av olika slag. Vid nyinstallation av räknarapparatur görsvisserligen en avstämpling. Denna ger dock bara ettstartvärde och kan inte ligga till grund för skattedebitering. Motsvarande gäller i frågaom ny räknare som monteras i stället fören utbytt räknare. Däremot börden avstämpling som görs av en utbytt räknarekunna läggas till grund för skatteberäkning. Det kan förekomma, attflera olika avstämplingar görs under avstämplingsmånaden. Ären av dessa ordinarie avstämpling, vilket framgår av stämpelkortetoch registernoteringen, bör den avstämplingen ligga till grund för debiteringen av skatt oberoende av om någon annan avstämplingantecknats 1 registret senare under avstämplingsmånaden. Har fordonsägaren däremot inte gjort ordinarie avstämpling, börskatten debiteras med ledning av den sista register-noteringen under avstämplingsmånadeneller de närmast följande dagarna, oberoende av vilken sorts avstämpling detta Ändradeavstänplingsrutiner enligt vårt föralag förutsätter attfordonsägama får information on sina skyldigheter och ora begränsningarna däri.