prop · G203105 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadkonkursdomaren bestämt enligt 103 § konkurslagen (1921: 225) skall kungöras engång i och den eller de ortslidningar, som beslämlsför offentliggörande av kungörelser om konkursen. hinder av vad i 129,155, 161 och 189 88 konkurslagen föreskrives om utsändande av meddelanden samlavskrifter av ackordsförslag och yllranden må innehållet i nämnda meddelandenoch handlingar i annan ordning, som av konkursdomaren bestämmes efter samråd,när 189 § konkurslagen är tiUämplig med tillsynsmyndigheten i konkursen och eljeslmed förvallama bringas till ifrågavarande borgenärers kännedom. Underrättelseom vad sålunda beslämts skall kungöras i de tidningar, som sagls, avtillsynsmyndigheten när avsteg gjorts från föreskrifterna i 189 § och i övrigafall av förvaltarna. Denna lag iräder i krafl . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om konkurs, i vilken konkursbeslulet meddelalsföre ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs Härigenomföreskrivs all 2. 6-8 och 11 88 lagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vidkonkurs skall ha nedan angivna lydelse. 2 8'Belalning enligt garantin ulgår för sådan fordran på lön eller annan ersättningsom har förmånsräll enligt 12 8 förmånsrättslagen (1970: 979) och för fordranpå pension som har förmånsrätt enligi 12 eller 13 8 samma lag. Har någon på grund av fordran som omfattas av garantinansökt om gäldenärens föisätlande i konkurs, utgår belalning även för kostnadenhärför och, om konkursen avskrivits enligt 185 § konkurslagen (1921:225), förkostnad som han ålagts atl ulge enligt 188 8 samma lag. Har någonpå grund av fordran som omfattas av garantin ansökt om gäldenärens försättandei konkurs, ulgår betalning även för kostnaden härför och, om konkursenavskrivils enligt 185 d 8 konkurslagen (1921:225), för kosinad som han ålagtsalt utge enligt 188 8 samma lag. Beiräffandefordran med förmånsrätt enligi 12 8 förmånsrättslagen gäller garantin för varjearbetstagare högst ett belopp som molsvarar tolv gånger del vid liden för konkursbeslutelgällande basbeloppel enligi I kap. 6 8 lagen (1962:381) om allmän försäkring.Betalning utgår därvid för fordran som avser ersältning för särskilda kostnaderframför annan fordran. KonkursförvaUarenskall snarasi efter konkursbeslulel underrätta myndighei som avses i 5 8 omfordran på lön för uppsägningslid i den män fordringen enligt förvaltarensbedömande är klar. Underrättelse bör lämnas även om annan fordran som omfattasav garantin under samma förutsättning. I övrigi skall underrättelse lämnas ulandröjsmål när fordran som omfattas av garantin efter bevakning blivit utdelningsgill. Förvahare1 konkurs, som handlägges i enUghet med vad som i allmänhet är föreskrivet ifråga om konkurs, skall snarasi efter konkursbeslutel underrätta myndighet somavses i 5 8 om fordran på lön för uppsägningstid i den mån fordringen enligt förvallarensbedömande är klar. Underrättelse bör lämnas även om annan fordran somomfattas av garantin under samma fömtsättning. 1 övrigt skall underrättelselämnas ulan dröjsmål när fordran som omfattas av garantin efter bevakningblivit utdelningsgill. Senaste lydelse 1975:1250. ' Senaste lydelse 1975:1261. Underrättelse som avses i försia stycket behöver ickelämnas i den mån arbetslagaren fär lyfla belalning för sin fordran enligt 143 8konkurslagen (1921:225), beiräffande fordran på lön för uppsägningslid påfordringens förfallodag och beiräffande annan fordran utan dröjsmål sedanfordringen blivit utdelningsgill. Närunderrättelse lämnas enligt försia slyckel försia eller andra meningen skall konkursförvaltarensamtidigt för arbetstagarens räkning bevaka fordran som avses medunderrättelsen. Bevakning sker genom att förvaltaren tillställerkonkursdomaren tvä kopior av underrättelsen med angivande av alt denna avserbevakning. Förvallaren skall i sådani fall genasl underrätta arbetstagaren ombevakningen. Handlägges konkurs enligt 185 § konkurslagen (1921: 225)och finnes arJedning antaga att fordran, som omfattas av garantin, kan görasgällande, skall konkursdomaren genasl sända underrättelse därom till kronofogdemyndigheleni gäldenärens hemortskommun. Sedan tid för gäldenärens edgång har beslämts,skall myndigheten underrättas därom. Myndigheten har behörighel som borgenär,även om slalen icke innehar fordran hos gäldenären. Försia siycket gäller i tillämpliga delar, närkonkursdomaren motla-gil anmälan som avses i 186 8 konkurslagen (1921:225)utan att underrättelse som avses i 6 8 lämnats . Handläggeskonkurs som mindre konkurs enligt konkurslagen (1921; 225) och finnes anledningantaga att fordran, som omfattas av garantin, kan göras gällande, skallkonkursdomaren genasl sända underrättelse därom lill kronofogdemyndigheten iden ort, där gäldenären bör svara i tvistemål som angår gäld i allmänhet.Sedan tid för gäldenärens edgång har beslämts, skall myndigheien underrättasdärom. Myndigheten har behörighet som borgenär, även om slalen icke inneharfordran hos gäldenären. Försiastycket gäller i tillämpliga delar, när konkursdomaren från konkursförvaltarenmottagit anmälan som avses i 186 8 konkurslagen eUer fråga på annat såttuppkommit om avskrivning av konkursen enligi nämnda paragraf ulan altunderrättelse som avses i 6 8 lämnats . Detåligger kronofogdemyndighel som får underrättelse enligt 7 8 alt skyndsamlpröva i vad mån betalning enligt garantin skall utgå för fordran i konkursen.Detta gäller även när fordran i konkursen på annal säll blir känd för myndigheien. Delåligger kronofogdemyndighel som får underrättelse enligt 7 8 eller anmälanenligt 185 b § konkurslagen (1921:225) alt skyndsaml pröva i vad män belalningenligt garantin skall utgå för fordran i konkursen. Delta gäller även närfordran i konkursen på annal säll blir känd för myndigheten. ' Senaste lydelse 1975:1261. * Senaste lydelse 1975:1261. Arbetsgivareär skyldig att vid kronofogdemyndighetens prövning enligt försia siycket på anfordianlämna uppgift om arbelslagaies anställnings-och avlöningsförhållanden ellerpensionsförhållanden. Undandrager sig arbetsgivaren alt fullgöra detla, kanhan efter omständigheterna hämtas eller häkias. Beslut omhämtning eller häklning meddelas av konkursdomaren efter framställning från kronofogdemyndighelen.Kosinaden för hämtning eller häklning ulgår av allmänna medel. I övrigi gällerbeträffande sådan åtgärd 95 8 konkurslagen (1921:225) i tillämpliga delar. Beslul om hämlningeller häklning meddelas av konkursdomaren efter framställning från kronofogdemyndighelen.Kostnaden för hämlning eller häktning utgår av allmänna medel. 1 övrigt gällerbeträffande sädan ålgärd 95 8 konkurslagen i tillämpliga delar. Kronofogdemyndighelen skall ulan dröjsmål underrätta den i5 8 avsedda myndigheien angående fordran som vid prövning enligt försia siycketfunnits vara betalningsgmndande. Förekommer anledning därtill får kronofogdemyndighetenåterkalla sitt beslul, om del sker innan utbetalning har ägl rum. 118' Överlåtes fordran, har förvärvaren rätl till garantibelopp enligt denna lagendast om förvärvel avsetl av arbetsgivaren innehållet, ej utbetalt mäl-ningsarvodeeller därmed jämföriig avgift eller facklig medlemsavgift eller förvärvel skettsedan konkursbeslulet meddelats och förvärvaren är arbetstagarorganisation ivilken överlålaren är medlem eller fond i vars förvaltning organisationen deliar. Rätt lillgarantibelopp enligt lagen lillkommer underhållsberättigad förunderhållsbidrag som har innehållits genom införsel. Sådan rätt tillkommer dockej kommun som har utgivit bidragsförskott för underhållsbidrag. Rätl lill garanlibeloppenligt lagen lillkommer underhållsberättigad för underhållsbidrag som harinnehållils genom införsel. Sådan rält lillkommer dock ej allmän försäkringskassasom har utgivit bidragsförskott för underhållsbidrag. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser i 2 och 6-8 88 gäller fortfarande i fråga om konkurs, i vilken konkursbesluletmeddelals före nämnda dag. ' Senaste lydelse 1975:1261. Lag omändring i lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fast Härigenomföreskrivs alt 13 8 lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendomskall ha nedan angivna lydelse. Hörfastigheten lill konkursbo, kan borgenär som i konkursen bevakat fordran medpanträtt eller bätire förmånsräll i fasligheten begära all fasligheten säljesför hans fordran, om hans rält lill betalning ur fastigheten är ostridig eller styrkes. Hörfastigheten lill konkursbo, kan borgenär som har fordran med panträtt eller bälireförmånsrätt i fastigheten begära all fasiighelen säljes för hans fordran, omhans räll till belalning ur fastigheten är ostridig eller styrkes. Borgenär som vill ansluta sig enligt försia stycket skallanmäla detta hos överexekutor senast före bevakningssammanträdet. Bestämmelserna i 12 8 äger molsvarande lillämpning i frågaom rält att utlösa den som anslutit sig enligt försia stycket. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1971:500) om exekutiv försäljningav luftfartyg m.m. Härigenomföreskrivs atl 5 8 lagen (1971:500) om exekuiiv försäljning av luftfartyg m. m.skall ha nedan angivna lydelse. Hör egendomen lill konkursbo, kan borgenär, som har fordran varmed är förenad luflpanlrält eller för vilken egendomen svarar på gmnd av inteckning eller varmed är förenad retentionsrätt eller förmånsrätt enligt 10 8 förmånsrättslagen (1970:979), begära all egendomen säljes för hans fordran, om hans Hör egendomen till konkursbo, kan borgenär, som /konkursen bevakat fordran varmed är förenad luftpanträll eller för vilkenegendomen svarar på gmnd av inteckning eller varmed är förenad retentionsrätteller förmånsrätt enligt 10 8 förmånsrättslagen (1970:979), begära atlegendomen säljes för hans Senaste lydelse 1975:1252. 1978/79:105 689 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse fordran, om hans räll till betalning rätt lill belalningur egendomen är ur egendomen är oslridig eller styr- ostridig eller styrkes. Bestämmelserna i 4 8 äger motsvarande tillämpning i frågaom lätt atl utlösa den som anslutit sig enligt första siycket. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs alt 10 8 rättshjälpslagen (1972:429)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse' Föreslagen lydelse 10 8 Skall den som beviljals allmän Skall densom beviljats allmän rättshjälp slälla säkerhet för atl få rättshjälpställa säkerhei för all fä lill stånd kvarslad, skingringsför- lillstånd kvarstad, skingringsför bud eller annan handräckning enligt budeller annan handräckning enligt eller utsöknings- ,utsökningslagen lagen (1877:31 s. 1), får rättshjälps- (1877:31s. 1) eller konkurslagen nämnden utfärda ansvarsförbindel- (1921:225),får rättshjälpsnämnden se på stålens vägnar. utfärda ansvarsförbindelse på sta tens vägnar. Första slyckel äger molsvarande lillämpning i fråga omverkställighet enligt 41 eller 42 8 ulsökningslagen, om allmän rättshjälpbeviljats i verkställighetsärendel. Föranleder ansvarsförbindelsen utgift för staten, ansesutgiften såsom kosinad för rättshjälpen. Denna lag träder i krafl . ' Lydelse enligt förslag i prop. 1978/79:90. Prop.1978/79:105 690 Närvarande: justitierådet , regeringsrådet Hamdahl. justitierådetHöglund, justitierädet . Enligt utdrag av prolokoll vid regeringssammanlräde den 28seplember 1978 har regeringen pä hemslällan av statsrådet beslulalinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi konkurslagen (1921:225), 2. lag om ändringi jordabalken, 3. lag om ändringi lagen (1921: 244) om utmätningsed, 4. lag om ändringi lagen (1956:217) om vissa kreditinrättningars konkurs, 5. lag om ändring ilagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs, 6. lag om ändringi lagen (1971:494) om exekuiiv försäljning av fasl egendom, 7. lag om ändringi lagen (1971: 500) om exekuiiv försäljning av luftfartyg m. m., 8. lag om ändringi rällshjälpslagen (1972:429). Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttranden inom lagrådet. Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1921: 225) Del remitterade förslaget ulgör ett led i den revision av konkursrältensom inleddes med de genomförda ändringarna i konkurslagen. Dessaändringar, som grundade sig på förslag av lagberedningen, avsåg huvudsakligenvad man kan kaUa den materiella konkursrätten, främst reglerna om förutsättningamaför all en gäldenär skall få försättas i konkurs, om konkursgäldenärs rådighelöver sin egendom och om älervinning av egendom till konkursbo. En huvudtankebakom reformen var att så långl som möjligt motverka otillböriiga transaktionerav gäldenären eller borgenär i samband med förestående konkurs. I detfortsatta reformarbetet har turen nu kommit till den del av förfarandel vidkonkurs som gäller förvaltningen av konkursboets egendom och lillsynen överförvaltningen. 1 denna del innefattar det nu remitterade förslagetgenomgripande ändringar pä grundval av förslag som framlagls av den är 1971tillsatta konkurslagskom- 1978/79:105 691 Samiidigi föreslås ändringar i reglema om konkursgäldenärensrö-relsefrihet och om Ivängsmedel mol gäldenären. Enligi gällande räll handläggs en konkurs anlingen enligtregler som är avsedda för konkursförfarandét i allmänhet, s. k. ordinärkonkurs, eller enligt särskilda regler, avsedda för fall dä boets lillgångar inieförslår till kostnadema för ell förfarandel enligt de allmänna reglerna, s. k.fatligkonkurs. 1 fråga om ordinär konkurs syftar del remitterade förslaget ordning för förvallning och lillsyn som är effektivare än den nuvarande ochsamtidigt bälire anpassad lill nutida samhällsförhållanden. Del nuvarandesystemet med failigkonkurs ersätts av en ny ordning för handläggning av vadsom i förslaget benämns mindre konkurs. Denna handläggningsform för mindrekonkurs skall tillämpas också i åtskilliga fall som följer reglerna förordinär konkurs. Den blir sålunda enligt förslaget tillämplig både i fall dådet finns anledning anta, atl boet ej räcker till betalning av de konkurskoslnadersom annars skulle följa, och i fall då boet med hänsyn lill sin omfattning ochövriga förhållanden är av enkel beskaffenhei och konkursen rned fördel kangenomföras ulan bevakningsförfarande. Skillnaden mellan de båda handläggningsformemakommer därmed att främst hänföra sig lill bevakningsförfarandet, i del altsådant förfarande skall äga rum i ordinär konkurs men ej i mindre konkurs. Liksom i fräga om ordinär konkurs är förslagets syfte ifråga om mindre konkurs all åsiadkomma en effeklivare konkursförvallning. En vikiigny-hel är sålunda, all förvallare skall förordnas också i mindre konkurser. Förvaliningenskall i båda slagen av konkurser handhas av specialisier. i första hand avsesadvokater. Förvaltaren får en i huvudsak självsiändig ställning i förhållandetill tillsynsorgan och borgenärskollektiv men skall i vikligare frågor samrådamed sådana borgenärer som särskilt berörs av frågan. Även i mindre konkursskall det åligga förvaltaren bl. a. alt utreda orsakema till obeståndet samtundersöka om möjlighel finns lill återvinning och om skäl föreligger tillmisstanke om gäldenärsbrott. Mot förslaget i slort finns enligt lagrådels mening ejanledning lill erinran såvitt avser de skilda handläggningsformema ochkonkursförvaltningens anordnande. När del gäller lillsynen över förvaltningen vill lagrådetdäremot dröja något längre vid förslaget. I denna del innebär förslaget, alt rällensombudsman avskaffas och att konkursdomaren inte skall ha någon tillsynsfunktion.1 stället skall enligt förslaget kronofogdemyndighel ha lillsyn överförvaltningen, såväl när fräga är om ordinär konkurs som i fråga om mindrekonkurs. Till stöd för förslaget anförs att kronofogdemyndigheterna har storerfarenhet av exekutiv verksamhei över huvud och har nära kontakt med konkursförvallningpå grund av sin befattning med skatteindrivning och statlig lönegaranti ikonkurs. Därjämte åberopas organisatoriska skäl. Lagrådel anser sig kunna godtaförslaget såvitt det innebär atl tillsynen förs över till en myndighet. Däremotinger förslaget betänkligheter, inte Prop.1978/79:105 692 minst av principiell nalur, mot valet av myndighet för uppgifien.Under remissbehandlingen av konkurslagskommitténs belänkande (SOU 1977:29) "Konkursförvallning"har också åtskillig kritik framförts mol förslaget all göra kronofogdemyndigheltill lillsynsmyndighel. Liksom själva konkursförvaltningen skall lillsynen däröverulövas med samtliga borgenärers inlressen för ögonen. Betydelsefullt härvidlagär att förvaltningen bedrivs med sådan energi atl även de oprioriterade borgenärernaom möjligt kan få utdelning och alt verksamheten alllså inte begränsas lill atltillgodose sädana borgenärer som har förmånsrätt för sin fordran. Vid bedömande av förslaget all lillsynen skall ulövas avkronofogdemyndighet bör beaktas att staten i de flesta konkurser - både sädanasom enligt förslaget skall handläggas som ordinär konkurs och sådana som skallhandläggas som mindre konkurs - är den största fordringsägaren på grund av att gäldenärenhäftar för ogulden skatt eller på grund av atl staten inträtt i arbetstagares rällmot gäldenären lill följd av att belopp utgivits enligt statlig lönegaranti.Båda slagen av fordringar är förenade med förmånsräll. Staten såsom innehavareav skallefordringar företräds i konkursen av kronofogdemyndighet. Detsamma äri regel fallel beiräffande fordran på grund av lönegaranti. Ett lidigare förslag (prop. 1975/76: 210) alt kronofogdemyndigheli regel skulle vara förvaltare i mindre konkurser ledde inte till lagstifining.1 kritiken mot delta förslag framhölls bl. a. att del av principiella skäl varmindre lämpligt att kronofogdemyndighet skulle handha konkursförvallningen (LU1976/77:11 s. 36). Principiella invändningar av samma art kan riklas mol allföreträdare för en av borgenärema, såsom enligt nu föreliggande förslag, istället skall utöva tillsyn över förvaltningen. Sådana invändningar bemöts iremissprotokollet bl. a. med alt kronofogdemyndigheten inte - såsom förnärvarande rättens ombudsman - skall medverka vid förvaltningen och med att ensärskild jävsregel föreslås av innebörd atl tjänsteman vid kronofogdemyndighel,som lagit befallning med indrivning av fordran som görs gällande i konkurseneller vidtagit exekutiv ålgärd för uttagande av sådan fordran, inte fårfullgöra lillsynsuppgifl i konkursen. Härtill är all säga all de principiella invändningama motalt låla en borgenär få en särställning i fråga om tillsynen - en verksamheisom kräver objektivitet och obundenhet gentemot olika ekonomiska intressen ikonkursen - är väl så siarka som de principiella invändningar som kan anförasmot att, som fallet var i del tidigare förslaget, tillerkänna samma borgenär ellsärskilt inflytande över själva konkursförvaltningen. 1 ell, visserligenspeciellt, fall har tillsynsmyndigheten för övrigt i del nu föreliggande förslagetfått en direkl förvaltningsuppgift, nämligen att vid oenighet mellan två ellerflera förvaltare i en konkurs träffa avgörande beträffande förvaltningsåtgärd(50 8 iredje siycket). Anledning saknas visserligen lill annat 1978/79:105 693 anlagande än alt de tjänstemän hos kronofogdemyndighel,som skulle anförtros tillsynsgöromålen, skulle eftersträva objektivitet vidfullgörandet av dessa. Sammanförandel hos en och samma myndighet av uppgifternaall bäde företräda statens - i allmänhet dominerande - borgenärsinlresse och ulövalillsyn i alla borgenärers iniresse kan dock vara ägnat all leda lill all tillsynsarbelelinflueras av myndighelens verksamhet för indrivning av de statligafordringarna. I alla händelser kan uppfattningen atl så är fallet läll vinnainsteg hos konkursborgenärer i allmänhet. Redan del anförda lalar enligtlagrådels mening för att tillsynen anordnas på annal sätt än som föreslagits. När del gäller de organisatoriska skäl som kan anföras föralt anförtro tillsynen åt kronofogdemyndighel vill del synas som om skälen intehar den tyngd som lillagls dem i remissprolokollel. Enligt delta bör inte allakronofogdemyndigheter göras till tillsynsmyndighet. I stället förordas en starkkoncentration, sä att i princip endast en kronofogdemyndighet i varje länskall anförtros lillsynsuppgiften. 1 vissa fall skall en kronofogdemyndighelkunna ha mer än ett län till verksamhetsområde, i andra skall mer än enkronofogdemyndighet kunna förekomma som lillsynsmyndighel i ell län. Del anses möjligloch önskvärt atl inrätta speciella tillsynsenheter vid vissatillsynsmyndigheter. Den nya tillsynsordningen medför enligt remiss-protokolletbehov av resursförstärkning hos de kronofogdemyndigheter, som skall anförtrostillsynen, och hos , som är centralmyndighet i administrativthänseende för kronofogdemyndighetema. Vid de slörsla kronofogdemyndighetemai landet har enligt vad som upplysts inräitats tjänster för uiredning,bedömning och rådgivning i förelagsekonomiska och revisionslekniska frägor.Innehavarna av dessa tjänsier bör enligt remissprolokollel kunna utnyttjas vid lillsyneni konkurser. I övrigt avses tillsynsmyndigheternas behov av expertis av dettaslag till en början bli tillgodosett genom atl tjänstemän vid länsstyrelsernaanlitas. Den nu angivna koncentrationen av tillsynsuppgiftema tilli princip en myndighei i varje län jämte behovei av förstärkning med expertissom inte finns vid kronofogdemyndighetema gör all dessa inte heller frånorganisatorisk synpunkt framstår som mest närliggande för tillsynsuppgiftema.1 och för sig skulle en domstol för vatje län eller för en grupp av län kunnapå sätt som föreslås för kronofogdemyndighetema organiseras för att ta hand om lillsynsuppgifterna.Emellertid kan det inte fömekas atl dessa uppgifter faller ulom ramen fördomstolamas verksamhet i övrigi. Vidare synes det ligga ett vissl värde i alltillsynsmyndigheten kan överklaga beslul av konkursdomaren, en uppgifi som knappaslkan läggas på en domstol. Med del verksamhetsområde som sålunda avses förtillsynsmyndigheten ärdet enligt lagrådets mening naluriigt alt lägga tillsynsuppgiftemapä länsstyrelserna. 1 vissa delar av landet torde del vara lämpligt att en länsslyrelseär tillsynsmyndighet för mer än ell län. I vart fall med en resursförstärk- 1978/79:105 694 ning molsvarande den som avses komma kronofogdemyndighetemalill del. om dessa myndigheter skulle överta lillsynsuppgifterna, synes del varahell möjligt atl organisera ett tillräckligt antal länsstyrelser så atl de blirväl skickade alt vara tillsynsmyndigheter. Möjligheterna till en ändamålsenligorganisation synes särskilt goda med hänsyn till den allmänna omorganisationav den statliga länsförvaltningen som föresläs i budgetpropositionen 1979 (prop.1978/79:100 bil. De uppgifter i fråga om utbildning och information somenligt remissprolokollel avses ankomma på torde kunnafullgöras även om länsslyrelse blir lillsynsmyndighel i konkurs. På grund av del anförda förordar lagrådel atl uppgifienall vara lillsynsmyndighel i konkurs anförtros länsslyrelse. påkallarändringar i 27, 42 och 209 88 i det remitterade förslaget varjämte 208 8 bör utgä.Till dessa ändringar ålerkommer lagrådet i del följande. I remissprolokollel (avsniii 5.7.8) berörs den siluaiionenalt konkursboels lillgångar ej förslår lill belalning av konkurskoslnader ochövriga massaskulder. Som av framslällningen framgår har i rättsfallet NJA 1945 s.177 ansetts, atl konkursbo ej kan försällas i konkurs. Nämnda avgörande har blivit föremål för kritik såväl inomlitteraturen som i lagstiflningssammanhang. Inom litteraturen har avgörandelkritiserats främst av Welamson, utförligast i en uppsats i SvJT 1952 s. 401 ff.Rättsområdet har i Welamsons framställningar blivit belyst och klariagi i en hellannan utsträckning än som var fallet avgörande.Skälen för atl på konkursbo tillämpa allmänna regler om verkan av rättssubjektsinsolvens och sålunda för alt reglerna om försättande i konkurs borde gällahar kommit all framstå som starkare än vid frågans tidigare behandling. Här måäven hänvisas lill en uppsats av i SvJT 1977 s. 298 ff