prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Statsbidraget tillden sociala hemhjälpen ulgår med 35 96 av kommunernas bruttokostnader för hemvårdare, hemsamariter,barnvårdare och därmed jämföriigpersonal, som har till huvudsakliguppgift att hjälpa åldringar, handikappade och barnfamiljer som bor i egnabostäder. Samma bidrag ulgår ocksåför vissa särskilda kostnader som avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samt förhemhjälpsledare. Statsbidrag enligt samma grunder utgår även för kommunskostnader för bidrag lill enskild sammanslutning, som bedriver socialhemhjälpsverksamhel. Statsbidraget tillfärdtjänsten för handikappade utgår av kommunernas bruttodriftkostnader för verksamheten, inberäknat kostnaderna för den arbetsledande personalen. Kostnaderför resor som sker i anslutning tillden allmänna förskolan, eller gymnasieskolan. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 64 inräknas inte i bidragsunderlaget. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1964:427) om statsbidrag till socialhemhjälp (ändrad senast 1976:771) och i kungörelsen (1974:840) om statsbidrag till färdtjänst. Statsbidragen till hemhjälp och färdtjänst utbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget /80 avser således bidrag för verksamheten . Socialstyrelsenförutser en fortsall utbyggnad av hemhjälpsverksamhelen inkl. de funktionersom avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution och snöröjning.Styrelsen hänvisar härvid bl. a. till att andelen äldre av befolkningen ökar. Mot bakgrund av detkommunalekonomiska lägel anser emellertid styrelsen att det finns anledning altifrågasätta om utbyggnaden kommeratl fortsätta i samma snabba takt som hitintills. Även färdtjänsten för handikappade förutses öka. Utvecklingstakten är bl. a. beroende av ivilken takt den planerademinskningen av institutionsvård fortsätter. Anslagsbehovet för budgetåret1979/80 beräknar slyrelsen till 1320 milj. kr. Kommunernasinsatser för att i öppna former svara för service och vård av de äldre ökarfortlöpande. Staten har försöksvis stöll utbyggnaden av den socialahemhjälpen och färdtjänsten genom ett bidrag som ulgår av kommunernasdriftkostnader brutto. Även för vissa andra funktioner som hår- och fotvård,badservice, matdistribution och snöröjning utgår bidrag. 1976 årskommunalekonomiska utredning har bl. a. haft i uppdrag aU pröva omspecialdestinerade statsbidrag helt eller delvis kan upphöra. Utredningenkonstaterar att det fortfarande finns skäl all stimulera en uibyggnad avverksamheten. Utredningen betonar emellertid au bidrag som införts av stimulansskäl bör tas upp lill prövning med jämna mellanrum, i. ex. . Riksrevisionsverkel, somhaft i uppdrag all utvärdera erfarenheternaav det försöksvis införda bidragssystemet, konstaterar i sin rapport atl man funnit bidragssystemet i huvudsakenkelt och lätt au administrera.Samtidigt kan bidraget enligt verkel medföra alt aliernaiiva lösningar- bättre anpassade efter lokala behov -förhindras. Verket pekar i sin Prop.1978/79:100 Bilaga 8 65 utvärdering också på den snabba och delvissvårförklarade kostnadssieg-ringenför färdtjänsten. Jag delarkommunalekonomiska utredningens uppfattning atl del fortfarande finns skälför alt bibehålla en bidragsgivning till den sociala hemhjälpen och tillfärdtjänsten liksom till vissa andraspeciella funktioner inom den öppnaäldrevården. Bidragsgivningens karaktär av försöksverksamhet är därmed avslutad. vill jag framhålla atl jag delar kommunalekonomiska utredningens uppfattning all stimulansbidragav den här karaktären bör omprövasmed vissa mellanrum. Mol bakgrund av vad riksrevisionsverkel anfört i sin utvärderingsrapport har regeringen givit i uppdrag atl, i samråd medSvenska kommunförbundet, se över ochförtydliga anvisningarna för statsbidragen till färdtjänst föratt det därmedskall bli lättare för kommunerna att urskilja den grupp som den stalsbidragsberältigadefärdtjänsten är avsedd för. harbegärt förslag från regeringen om vidgade möjligheter för handikappadepersoner atl få tillgång till egen bil (SfU 1977/78:25, rskr 1977/ 78:249).Regeringen har i proposition 1978/79:73 med förslag lillåtgärder för arbetshandikappadeföreslagit väsentligt förbättrade villkor för bilslödel lill handikappade som förvärvsarbetar eller studerar.Frågan om en vidgning av stödet till all avse även andra handikappade erbjuderkomplicerade problem, bl. Styrelsen för handikappinstitutet, i vilken bl. a. ingår representanter förHandikappförbundens centralkommitté och , har iskrivelse lill social- ocharbetsmarknadsdepartementenhemställt atl frågan i sin helhet utreds, varvid bl. a. även bör beaktas alt nya fordonstyper kan bli aktuella.Jag avser all föreslå regeringen aufrågan om stöd till anskaffning avbil till handikappade utreds närmare. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet samt med chefen för . Anslagsbehovet förbidrag till social hemhjälp och färdtjänst under nästa budgetår beräknar jag till 1 110 milj. kr., vilket innebären anslagsökningmed 255 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillBidrag lill social hemhjälp och färdtjänst för /80 anvisa etl förslagsanslag av 1 110 000 000kr. Bidrag till driften av förskolor och fritidshem 1977/78 Utgift 1340 679 373 1978/79 Anslag 2 100 000 000 1979/80 Förslag 2 800 000 000 5 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 66 Från anslagel utgårstatsbidrag till driften av förskolor och fritidshem. Bidraget är värdebesländigi och skallåriigen räknas upp med hänsyn till den genomsnittligaåriiga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. har bidragsbeloppet före sluilig uppräkningfastställts lill . för platser i daghem. För platser i fritidshem ulgårdriftbidrag med hälften av detlabelopp. I bidragsbeloppet har beaktats behovet av extra insatser för barn medbehov av särskilda stödåtgärder. Bidrag utgår förplatser i avdelning för barn under skolåldern där minst två tredjedelar avantalet platser utnyttjas för barnomsorg minst per barn och dag samldär avdelningen hålls öppen minst . För omsorg av barn iskolåldern utgår driftbidrag till avdelning i fritidshem som hålls öppenminst 5 limmar per dag. Driftbidragel ulgårför kalenderår och utbetalas i förskott med en fjärdedel av bidragsbeloppeti vardera april, under bidragsåret. Resterandefiärdedel utbetalas påföljande år. Slutavräkning sker i april året efterbidragsåret. Reglering av bidragsbeloppen enligt index sker vid slutbetalning. Bidragssystemetfinansieras genom en socialavgift. Avgiften har för fastställts lill 1,och har beräknats successivt öka till 2,2 96 för . Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1976:396) om statsbidrag till förskoloroch fritidshem samt i förordningen (1978:191) om anpassning av statsbidrag till daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem och hemspråksträning medhänsyn lill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet till 2 575 milj. kr. för /80. Antalet driflbidragsberättigade platser idaghem har beräknats vara 135 000resp. 151 600 vid slutet av kalenderåren 1979 och 1980. För fritidshem har antalet platser nämnda år beräknats till 51300 resp. 60 500. Socialstyrelsenberäknar kosinaderna för fortbildning av personal inom barnomsorgen till 2,2 milj. kr. Den av beslutade utbyggnaden avdaghem och fritidshem fortgår. Som jagnämnt i avsnittsinledningen kommer det enligt kommunernas senaste planering att ,1978och 1979 byggas sammanlagt ca 54 000 platser i daghem och ca 21 000 platser ifritidshem. Detta överensstämmer när det gäller daghemmen väl med denutbyggnad som Prop.1978/79:100 Bilaga 8 67 avutbyggnadsperioden planerar kommunerna f n. däremot en utbyggnad som är ca 10 000platser lägre än vad somförutsattes av . Jag har nyligentagit upp diskussioner med omkring dessa frågor. Syftetmed överläggningarna är alt säkerställa atl del beslutade utbyggnadsprogrammeigenomförs. Avsikten är att också la upp överläggningarom elt nytt uibyggnadsprogram för barnomsorgen för perioden . Fortbildning avpersonal inom förskolan genomförs i samverkan med , kommunernaoch personalorganisationerna. har därvid planerande och övergripandeuppgifter. I dessa uppgifter ingår atl tillsammans med kommunförbundet och isamråd med personalorganisationerna utveckla metoder och innehåll i en lokal allmänfortbildningsverksamhet saml utforma utbildningen av lokala sludievägledare. 1samarbete med nämnda organ skall vidare framställa lämpligtmaterial samtfölja och utvärdera verksamhelen. Jag har för denna verksamhei hos beräknat 2 milj. kr. Statsbidragssystemetför bamomsorgen skall enligt beslul finansieras genomen socialavgift från arbetsgivarna. Socialavgiften är för fastställd till1,av det löneunderiag som gäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Med hänsyn till utbyggnaden av barnomsorgen haravgiften beräknats successivt öka till 2,296 för år 1981.1 enlighet härmed börnu läggas fram förslag lill riksdagenom ändring av socialavgiften från 1,696 lill 1,av löneunderlaget fr. o. m. den I januari 1980.Detta föranleder ändring i lagen(1976:381) om barnomsorg. Förslag lill lagändring bör bifogasprotokollet i detta ärende som bilaga 8.1. Med tillämpning avgällande staisbidragsregler beräknar jag det sammanlagda anslagsbehovetför nästa budgetår till 2 800 milj. kr., vilket innebär en anslagsökningmed 700 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att 1. antaga inom socialdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1976:381) ombarnomsorg, 2. lill Bidrag till driften av förskolor och fritidshemför /80 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för hemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget ulgår försexåringar som deltar i hemspråksiräning Prop.1978/79:100 Bilaga 8 68 som anordnas av kommunen. Statsbidraget räknas åriigenupp med hänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst.För år 1978 har bidragsbeloppetföre slutlig uppräkning fastställts till 2IOO kr. Bidragsbesiämmelserna återfinnsi förordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksiräning i förskolan samt förordningen (1978:191) omanpassning av statsbidrag till daghem,fritidshem, kommunala familjedaghem och hemspråksträning med hänsyn lill löneutvecklingen för anslällda ioffentlig ijänsl. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet med utgångspunkt i ett beräknat antal sexåringarmed behov av hemspråksträning. Styrelsen föreslår alt bidraget bör vidgas lillall omfatta även fyra- och femåringar. Slyrelsen föreslår som en första etapp allbidraget /80 utgår även för femåringar med behov av hemspråksträning. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovel för /80 till sammanlagt 19 milj.kr. varav 6,3 milj. kr. hänför sig tillutvidgningen av bidraget till atl omfatta även femåringar. Invandrarverketföreslåratt hemspråksundervisning för invandrarbarn blir obligatorisk för barnen. Statsbidrag tillkostnader för hemspråksträning för sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördes . Någon regelbunden hemspråksiräning harlidigare inle bedrivits i förskolan. Enligt barnomsorgslagen har kommunerna ansvar för att dels allasexåringar anvisas plats i förskolaoch dels att barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sinutveckling anvisas plats i förskola tidigareän det år då barnet fyller . Förskolan har därigenom ell ansvar för bl. a. invandrarbarnens språkliga utveckling.Verksamheten med hemspråksträning befinner sig ännu i etl uppbyggnadsskede. Jag bedömer del somsynnerligen angeläget all hemspråksiräningen byggs ut snabbt och attkommunerna ges ekonomiska möjligheter att genomföra denna utbyggnad.Jag föreslår därför att statsbidragsgivningen fr. o. m. vidgas till att omfatta ävenfemåringar. Jag beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår till 22 milj. kr., vilket innebären anslagsökning med 12 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna den av mig förordade ändringen i grunderna förbidrag till hemspråksträning i förskolan, 2. tillBidrag till hemspråksträning iförskolan för /80 anvisa ett förslagsanslag av 22 000 000kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 8 69 Bidrag till kommunala familjedaghem 1977/78 Utgift 476 965 876 1978/79 Anslag 515 000 000 1979/80 Förslag 815 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för kommunala familjedaghem. Statsbidrag utgår med 35 96 avkommunens bruttokostnader för lön, .sociala förmåner och omkostnadsersältning tilldagbarnvårdare. Samma bidrag utgårockså för kommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och deras familjemedlemmar.Därutöver ulgår ell grundbelopp förförskolebarn som vistas minst sju limmar per dag i familjedaghem. Grundbeloppet är värdebesländigi och skalluppräknas med hänsyn till löneutvecklingenför offentligt anställda. har bidragsbeloppet före slutlig uppräkningfastställts till . Fr. o. m.år 1979 är grundbeloppet föreuppräkningar . För förskolebarn som vistas mindre än sju limmar per dag i familjedaghem och för skolbarn ulgårhalvt grundbelopp. Statsbidraget utgåri efterskott för kalenderår. Anslaget för /80 avser alltsåbidrag för verksamheten under , Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelse (1968:236) om statsbidrag tillkommunal familjedaghemsverksamhel (ändradsenasi 1976:397) saml förordningen(1978:191) om anpassning av statsbidrag till daghem, frilids-hem, kommunala familjedaghem och hemspråksiräning medhänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovel utifrån kommunernas uppgifter om antalet platser ifamiljedaghem . Medelsbruttokostnadenhar beräknats till . för förskolebarn och . för skolbarn per plats och år.Socialstyrelsen föreslår alt grundbeloppetersätts med en procentsats. Vidare föreslår styrelsen att kommunerna får räkna in kosinaderna för öppen förskola iunderiagel för beräkning av statsbidraglill familjedaghemsverksamhelen. Denförhöjda procentsatsen föreslås bli45 eller beroende på om den öppna förskolan räknas in i bidragsunderiaget. beräknaranslagsbehovet för /80 till 770 milj. kr. Jag är inte bereddatt nu föreslå någon ändring av sialsbidragsreglerna för den kommunala familjedaghemsverksamheten.På grundval av gällande Prop.1978/79:100 Bilaga 8 70 staisbidragsregler och med beaktande av den utbyggnad avverksamhelen som kommunerna planerar beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår lill 815milj. kr., vilket innebär en ökningmed 300 milj, kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag tillkommunala familjedaghem för /80 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till ferievistelse för barn 1977/78 Utgift 2 649 500 1978/79 Anslag 4 000 000 1979/80 Förslag 4 000 000 Statsbidrag utgår tillkommun med . för varje barn , som av kommun eller genom kommuns förmedling underåret beretts vistelse på barnkoloni eller i feriehem under minst treveckor. För barn som är handikappat ellersjukt utgör bidraget . Bidraget utgår för kalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1967:473) om statsbidrag till ferievistelse för barn. Under budgetåret1977/78 utgick bidrag avseende 10 843 barn som vistats på koloni och 14202 barn som vistas i feriehem. Antalet barn som vistats på koloni eller iferiehem har minskat i förhållande lill lidigare år. Socialstyrelsenpekar på de ökade kostnaderna för barn som bereds ferievistelse.Styrelsen föreslår alt bidragen höjs till . för barn på koloni eller i feriehem och till . för barn som är handikappat eller sjukt.Det sammanlagda anslagsbehovetberäknas därvid till 12 milj. kr. Somjag nämnt iinledningen till detta avsnitt berörs deua bidrag av förslag frånkommunalekonomiska utredningen, som kommer atl behandlas i en särskildproposition. Jag är därför inte beredd biträda förslag om ändrade bidragsregler. Med hänsyn till attanslaget för /80 avser bidrag för verksamheten under kalenderåret 1979påverkar inte etl genomförande av utredningsförslaget anslagsberäkningen. Jag beräknardärför anslagsbehovet förnästa budgetår till oförändrat 4 milj. kr. Jag hemställer au regeringen föreslår att till Bidrag tillferievistelse för barn för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 71 Bidrag till familjerådgivning m. m. 1977/78 Utgift 698 555 1978/79 Anslag 840 000 1979/80 Förslag 870 000 Landstingskommuneller kommun kan få statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning. Bidrag utgår till kostnaderna för läkares och kurators avlöning och resor i tjänsten. Finnssärskilda skäl kan bidrag utgå även till familjerådgivning som försöksvis bedrivs avenskild. Bestämmelserna finns ikungörelsen (1960:710) om statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning. Från anslaget ulgårockså bidrag till , som är en ekumenisk sammanslutning med uppgift aU hjälpa människor,vilkas svårigheter och nedsatta hälsa har sin grund i psykiska konflikt- ochsvagheistill-slånd. ,som haft till uppgift bl. a. att lägga fram förslag rörande familjerådgivningens framlida utformning ochorganisation, föreslår i sill slutbetänkande(SOU 1977:40) alt familjerådgivningen blir en uppgift förden kommunala . I avvaktan på all fråganom huvudmannaskapet för verksamheten slutligt behandlas beräknarsocialstyrelsen ell oförändrat medelsbehov av . Socialstyrelsenföreslår en höjning av bidraget till från . Som jag har nämnt iinledningen till detla avsnitt berörs statsbidraget lill familjerådgivning av förslag frånkommunalekonomiska utredningen som kommeratl behandlas i en särskild proposition. Medhänsyn till att anslaget för /80 avser bidragför verksamhet under påverkas inte anslagsberäkningen avutredningsförslaget. Jag beräknar slals-bidragsbehovet för denna verksamhei lill oförändrat . Vidare förordarjag aU statsbidraget till S:l Lukassiiflelsenhöjs till . Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknarjag således lill . Jag hemsläller alt regeringen föreslår att tillBidrag till familjerådgivning m. m. för /80 anvisa etlförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 8 72 E.Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. De snabbi stigandekosinaderna inom hälso- och sjukvården och den ändrade åldersfördelningen med ett ökande antal personer ihög ålder kommer alt ställa stora krav på samhället. Åldersgruppen 70 åroch äldre beräknas uppgå lill 900 000, vilket är 300 000 flera än , och till drygt 1 miljon . Ökningen är särskilt framträdande i åldersgruppen , dvs.i den grupp där behoven av vård ochandra omsorger från samhällets sida är störst. För alt tillgodosede äldres sjukvårdsbehov krävs betydande insatser inom både akutsjukvård,långtidssjukvård, distriklsvård och hemsjukvård. Av såväl humanitärasom ekonomiska skäl är det önskvärt alt en ökad satsning sker på vårdformersom underlättar för de äldre atl bo kvar i sin hemmiljö och 11 en godmedicinsk vård saml personlig omvårdnad.För alt stimulera en utveckling i denna riktning lår landstingen fr. o. m. etl ökat statligt stöd tillutbyggnad av hemsjukvården. Anlalet platserinom den somaliska långtidssjukvården har ökat relativt kraftigt undersenare år. Enligl sjukvårdshuvudmännens planer kommer denna utvecklingatt fortsätta även . Sålunda planeras för ensammanlagd ökning inom den somatiska långtidssjukvården med 13 700 vårdplatser,från 41 300 till 55 000 vårdplatser. 1 principprogram Hälso- ochsjukvård inför 80-talel anges vårdplatsbehovet lill ca 60 000. Den utredning somtillkallades föratt belysa frågor rörande sjukvården för äldre har lagt framsitt betänkande (Ds S 1978:1) De äldre och hälso- och sjukvården.Utredningsmaterialet har bl. a. varit underlag för de ställningstaganden somgjorts i samband med överenskommelsen mellan regeringen och saml Landstingsförbundel om elt särskilt statsbidrag tillkommuner och landsting under år 1979.1 överenskommelsen ingår alt barnomsorg, äldrevård ochlångtidssjukvård skall prioriteras inom ramen för den begränsade expansion sombedöms vara möjlig för den kommunala sektorn. Fr. o. m. den 1januari 1979 skall allmänläkarnas utbildning förlängas med , iförsta hand inom långvårdsmedicinen. Detta är ett viktigt led i satsningenunder på lokala sjukhem och en utbyggd hemsjukvård för äldre.Allmänläkaren avses i regel bli medicinskt ansvarig för dessa vårduppgifter. En kraftigaresatsning på en lättillgänglig decentraliserad hälso- och sjukvård är en avde angelägnaste uppgifterna . En sådansjukvårdsorganisation gör det möjligt för läkare och annan vårdpersonal atllära känna patientens sociala miljö och ger därmed förutsättningar för en helhetssyn påpatientens behov av vård och andra samhällsinsatser samt ökarmöjligheterna till en bättre kontinuitet i kontakterna mellan sjukvårdspersonaloch patienter. Den utredning somhar haft i uppdrag att lägga fram förslag om hur kontinuiteten i vården kan förbättras har avslutat sittarbete (SOU Prop.1978/79:100 Bilaga 8 73 Utredningen föreslår all elt husläkarsysiemskall införas. Vårdcentralen skall vara den grundläggande vårdenheten ochallmänläkare och distriktssköterskor patientens fasta vårdgivare. Utredningensbelänkande remissbehandlas f n. Avsikten är all frågan om införande av ellhusläkarsysiem skall redovisas för i en särskild proposition undervåren 1979, En annan viktigutgångspunkt för detta reformarbete ulgör principprogramHälso- och sjukvård inför 80-talet, En huvudpunkt i detla program ärutvecklingen och utbyggnaden av den decentraliserade distrikts-vården. Arbetetmed ell nytl principprogram för den framlida hälso- och sjukvården med sikte har påbörjats inom socialdepartementetssjukvårdsdelegalion. Utbyggnaden avdistrikisvården vid vårdcentraler och läkarstationer har prioriterats högtunder senare år. har det byggts ca 100 flerläkarstationer/vårdcentraler.Samtidigt har äldre läkarmottagningar moderniserats. fanns sammanlagt 680vårdcentraler och läkarstationer. För skallytterligare ca 90 flerläkarstationer/vårdcentraler byggas. Dessa ersätter delvis äldreläkarmottagningar.Enligt landstingens planer beräknas antalet besök vid sjukhusens öppenvårdsmollagningar och vårdcentraler öka från 18 miljonerår 1977 tillca 1983. För atl få enbättre anknytning till den öppnavården utanför sjukhusen har en professur i socialmedicin vid karolinskainstitutet förenats med ijänsl somdistriktsläkare vid en planerad vårdcentral i . I principprogrammetför hälso- och sjukvården för perioden 199O-20(X) kommer särskilduppmärksamhet all ägnas frågan om behovet av hälso- och sjukvårdspersonal i framliden. fanns det19 000 läkare i vårt land. Med oförändrad utbildningskapacitet kommeranlalet läkare atl öka till ca 21 OOOår 1980 och ca 26 1985. F. n. råderdel brisl på läkare, särskilt inom vissa geografiska områden och inom vissaspecialiteter, främst inom långtidssjukvård och psykiatri. Även folktandvårdenpräglas av en kraftig uibyggnad. Detta beror bl. a. på att landstingen genom1974 års tandvårdsreform i princip fick ansvaret för all landvård för barnoch ungdomar i åldern saml för specialisttandvården. Under år 1977behandlades 2,7 miljoner patienter i folktandvården. Av dessa var omkring 600000 vuxna. Antalet patienter som behandlades av privatpraktiserande landläkare uppgickår till 2,4 miljoner. Proposition om enreformering av tandläkarnas utbildning och införande av en ettårigallmäntjänstgöring inom folktandvården för tandläkare har lagts fram för . Den framtidaarbetsfördelningen mellan olika personalkategorier inom tandvården samldimensioneringen av utbildningen för tandvårdspersonal utreds f n.Utredningen görs av i samarbete med universilets-ochhögskoleämbetet, , folktandvårdens huvudmän, personalorganisationerna och sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och Prop.1978/79:100 Bilaga 8 74 rationaliseringsinstitut (Spri), En delrapport i ämnethar avlämnats, .arbetetberäknas vara slutfört . Det är angelägel förebyggande landhälsovården byggs ul och effektiviseras. Elllandhälsovårdsprogram för barn och ungdom har utarbetats inomsocialstyrelsen. Styrelsen räknar även med atl kunna utfärda nyaanvisningar om förebyggande landhälsovård för främsl vuxna patienter. I deltasammanhang kan erinras 1977 lillsalla fiuorberedningen(S 1977:13) som härtill uppgift altbehandla vissa frågor om användningav fluor i kariesförebyggande syfie.