prop · G20328 · 1978-12-31 00:00:00 — Öretal somuppkommer vid denna beräkning skall jämnas till närmast högre hela krontal. 1fall som avses i 56 S 3 mom. Qärde stycket utgår nu avsedda restavgift endastom uppgiftsskyldigheten icke fullgjorts senast under den uppbördstermin somavses i tredje stycket ovan. Vid tillämpning av bestämmelserna I delta momentjämställs med inbetalning av skatt att verkställighet har skett eller säkerhethar tagits emot enligt 'Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. 2 Senastelydelse 1974:771. Prop.1978/79:28 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lagen (0000:00) om betalningssäkring för skatter, tullaroch avgifter. Denna lag träder i kraft . Prop.1978/79:28 31 Lagom ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt ochlänsrätt Härigenom föreskrivs att 6 S lagen (1971:52) omskatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt' skall ha nedan angivnalydelse. 6S2 Skatterätt, fastighetstaxeringsrätt ochlänsrätt är domför med ordföranden ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredandevidtages, 2. vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig sombegärts av annan skatterätt, fastighetstaxeringsrätt eller länsrätt samt vidsådant förhör i ärende enligt utlänningslagen (1954:193) som begärts med stödav 40 § samma lag, 3. vid beslut som avser endast rättelse av felräkning,felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut, såvitt gäller svenskt körkort,trafikkort eller traktorkort, om återkallelse tills vidare eller, såvitt gällerutländskt körkort, om vägran tills vidare att godkänna körkortet, när det äruppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annat beslut som ej innefattar slutligtavgörande av mål. Om det ej är påkallat av särskild anledning attmålet prövas av fullsutten rätt, är skatterätt, fastighetslaxeringsrätt ochlänsrätt domför med ordföranden ensam vid beslut som ej innefattar prövning avmålet i sak. Vadsom sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 1. målom utdömande av vite, 2. mål enligt bevissäkringslagen 2. mål enligtbevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgifts- (1975:1027) för skatte-och avgiftsprocessen, om handlings undanta- processen, enligt lagen(0000:00) om 'gande fråntaxeringsrevision,skatte- betalningssäkring for skatter, tullar revision eller annan granskning och ochavgifter, om handlings undanta- om befrielse från skyldighet att gande från taxeringsrevision, skatte- lämna kontrolluppgift enligt tax- revision eller annan granskning och eringslagen(1956:623), om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623), 3. mål om omhändertagande för utredning enlig 30 Sbamavårdslagen (1960:97), 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighetför arbetstagares skatt, ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1973:1108. 2 Senastelydelse 1978:366. Prop.1978/79:28 32 5. mål om uppdelning av taxeringsvärde enligt 8 ij 3mom. sista stycket kommunalskattelagen (1928:370), 6. mål soin avser ändring av taxerad inkomst med högst500 kronor, 7. mål enligt skatte- och taxeringsförfattningarna ivilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål i vilket saken är uppenbar. Dennalag träder j kraft . Prop.1978/79:28 33 Lagom ändring i lagen (1977:1035) om ansvar på tryckfrihetsförordningens områdeför brott mot tystnadsplikt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1977:1035) omansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mot tystnadsplikt skallha nedan angivna lydelse. !§' Den som på sätt som avses i 7 kap. 3 § förstastycket 3 tryckfrihetsförordningen uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt fårfällas till ansvar därför endast om fråga är om tystnadsplikt som 1. föreskrives i 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen,9 § radioansvarighetslagen (1966:756) eller I § lagen (1978:480) omansvarighet i försöksverksamhet med närradio, 2. avser sådant som någon har erfarit i allmän tjänsteller under utövande av tjänsteplikt samt följer av författning som hartillkommit genom samfällt beslut av Konungen och eller av lag som harbeslutats efter men före , 3. följer av förordnande av dom- 3. följer avförordnande av domstol eller undersökningsledare i stol ellerundersökningsledare i brottmål eller av myndighets förbe- brottmål eller avmyndighets förbehåll vid utlämnande av allmän hand- håll vid utlämnande avallmän handling som ej är tillgänglig för envar. ling som ej ärtillgänglig för envar, 4. föreskrives i lagen (0000:00) om betalningssäkringför skatter, tullar och avgifter. Dennalag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1978:481. 3 Ri/csdagen 1978/79. I sam/. Prop.1978/79:28 34 Lagom ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal Härigenom föreskrivs att 58 § lagen (1927:77) omförsäkringsavtal skall ha nedan angivna lydelse. Gäller försäkring å gods till förmån för någon, somtill säkerhet för fordran har panträtt i godset, äge han, ändå att fordringenej är till betalning förfallen, framför ägaren rätt att ur utfallandeersättningsbelopp utfå sin fordran, såvida icke ägaren genom att avhjälpaskadan eller på annat sätt bereder panthavaren samma säkerhet som han ägt föreförsäkringsfallet. Lag samma vare, där försäkringen gäller till förmån förnågon, som har rätt att kvarhålla godset till säkerhet för förfallen fordran. Ersättningsbeloppför gods, som är Ersättningsbelopp för gods, som är utmätt, skall, om borgenärendet utmätt eller har tagits i anspråkgenom yrkar, utgivas till utmätningsman-betalningssäkring, skall, om borgenen. Avser ersättningsbeloppet nären detyrkar, utgivas till utmät-gods,som satts i kvarstad eller under ningsmannen.Avser ersältningsbe-skingringsförbud, skall beloppet, där loppet gods, somsatts i kvarstad eller part det äskar, utgivas till överexeku- underskingringsförbud, skall belop-tor; och har denne att med beloppet pet, där partdet äskar, utgivas till förfara på sätt i 160 § utsöknings- överexekutor; ochhar denne att med lagen är för där avsett fall stadgat. beloppet förfara påsätt i 160 § utsökningslagen är för där avsett fall stadgat. 1 fråga om rätt för borgenär, som har panträtt ifastighet eller i tomträtt, att njuta betalning ur brandskadeersättning gäller,i stället för föreskrifterna i 56 och 57 SS samt första och andra styckena iförevarande paragraf, vad som finnes stadgat i 86-88 §§ samt i särskild lag. Dennalag träder i kraft den . 'Senastelydelse 1973:1069. Lagom ändring i förfogandelagen (1978:262) Härigenomföreskrivs att 44 § förfogandelagen (1978:262) skall ha nedan angivna lydelse. Ersättningför egendom som är utmätt skall utges till utmätningsmannen. Avserersättningen egendom som är belagd med kvarstad eller ställd underskingringsförbud, skall ersättningen utges till överexekutor. Ersättningför egendom som är utmätt eller har tagits i anspråk genom betalningssäkringskall utges till utmätningsmannen. Avser ersättningen egendom som är belagdmed kvarstad eller ställd under skingringsförbud, skall ersättningen utgestill överexekutor. Dennalag träder i kraft den . Prop.1978/79:28 36 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Mundebo, Krönmark,, , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, m.m. Utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. iskatteprocessen' tillsattes med uppdrag att utreda fråganom kvarstad, skingringsförbud m. n. säkerhetsåtgärder i skatte- ochavgiftsprocessen. Utredningen har avgett två delbetänkanden, (SOU1974:49) Bevissäkringslag för skatte- och avgiftsprocessen och (SOU 1975:104)Betalningssäkringslag för skatte- och avgiftsprocessen. Förslagen i det förstnämnda betänkandet har legat till grund 1975 av antagnabevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, BSL. Det betänkande som föreligger innefattar delsförslag till en lag om processuella säkerhetsåtgärder inom området för skatter,tullar och avgifter, lag om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifteroch dels förslag till följdändringar i vissa författningar inom i huvudsakcivil-, utsöknings- och konkursrätten. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav justitiekanslern (), riksåklagaren (), , hovrätten överSkåne och , kammarrätten i , (),(), kammarkollegiet, generaltullstyrelsen,(), (), 1969 årspunktskatteutredning, mervärdeskatteutredningen, skatteutredning,skattetilläggsutredningen, statens jordbruksnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , , , och , ,, , Väster- 'De sakkunniga var vid avgivandet av betänkandet (SOU 1975:104) Betalningssäkringslagför skatte- och avgiftsprocessen länsåklagaren för speciella mål AndersNordenadier, länsrådet , numera statsrådet ,departementsrådet och riksdagsledamoten . Prop.1978/79:28 37 Centralorganisationen /SR, . Föreningen auktoriserade revisorer. taxeringsrevisorer, i (LO), , (), (), , , Svenska revisorsamfundet, , Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO), , , och (). SAF och har avgettgemensamt yttrande. och Sveriges redareföreninghar anslutit sig till detta yttrande. LRF har hänvisat till ett utlåtande avLantbrukarnas skattedelegation. TCO har anslutit sig till ett utlåtande avStatstjänsteman-naförbundet. RSV har bifogat yttranden frånkronofogdemyndigheterna i , , , , ,, , , och . 2Säkerhetsåtgärder i gällande rätt 2.1 Alhnänt om säkerhetsåtgärder Framställningen behandlar de säkerhetsåtgärder somsyftar till att trygga betalning av uppkommen fordran. Säkerhetsåtgärder förannat ändamål, t. ex. de strafTprocessuella åtgärderna häkte och beslag lämnasutanför redogörelsen. Som en allmän grundsats i svensk rätt gäller att enfordran inte får drivas in i exekutiv ordning förrän den har blivit fastställdgenom dom, utslag eller beslut. Den tid som förflyter innan borgenären kan fåsin fordran exekutivt realiserad kan gäldenären utnyttja till att göra sinegendom oåtkomlig. För att skydda fordringsägaren mot denna risk finns ettsystem av säkerhetsåtgärder. Utmärkande för dessa är att de är avsedda atttrygga kommande verkställighet av en dom, ett utslag eller ett beslut. Säkerhetsåtgärderna brukar delas in i reella ochpersonella. Indelningen betingas av om åtgärderna riktar sig mot gäldenärensegendom eller mot honom själv. Till den förra typen hänförs främst kvarstad ochskingringsförbud. Hit räknas vidare förbud eller föreläggande vid vite,förordnande om egendoms förvaltning av god man eller annan åtgärd som erfordrasför att säkerställa parts rätt. Den personella säkerhetsåtgärd, som fåranvändas för att säkra en fordran, benämns reseförbud. Säkerhetsåtgärderna i civilprocessen regleras i 15kap. , RB,och8 kap. utsökningslagen(l877:31 s. 1),UL. Inomstraffprocessen finns bestämmelserna i 26 kap. RB. Kvarstadär den mest ingripande åtgärden och innebär att så mycket av Prop.1978/79:28 38 gäldenärensegendom, som svarar mot sökandens fordran, tas om hand eller förses med märken,som utvisar att den är belagd med kvarstad. Åtgärden får omfatta endast lösegendom. Genomskingringsförbud förbjuds innehavaren att sälja eller skingra viss bestämdegendom, oavsett om denna är i ägarens besittning eller inte. 1 detta fallförblir egendomen "under innehavarens vård och nyttjande". Institutetfår användas beträffande såväl fast som lös egendom. Övriga reella säkerhetsåtgärder är främst avseddaatt säkra andra anspråk än betalning av fordran. De används därför i förstahand i sådana situationer, där säkerhetsintresset inte kan tillgodoses genomkvarstad eller skingringsförbud. Handläggningen av frågor om säkerhetsåtgärder äruppdelad i ett rättsligt och ett exekutivt förfarande. Förutsättningarna föråtgärden prövas av domstol eller överexekutor, medan verkställigheten handhasav kronofogdemyndighet. Deförfattningar som reglerar indrivning av skatt, tull eller avgift innehållerinte några reglerom säkerhetsåtgärder. De civilprocessuella åtgärderna enligtRB och UL får inte användas för att säkerställa denna typ av fordringsanspråktrots att indrivning av sådan fordran sker enligt bestämmelserna i . 1 frågaom handräckningsåtgärderna enligt UL framgår detta av 14 § andra stycket UL:spromulgationslag. Inte heller reglerna om de straffprocessuella åtgärderna ärtillämpliga. Den generella förvaltningslagstiftningen-förvaltningslagen(1971:290), FL, och förvaltningsprocesslagen (1971:291), FPL, innehållervidare inte några bestämmelser om säkerhetsåtgärder. Betalning av det allmännasfordringar på skatt, tull eller avgift kan således inte säkerställas enligtgällande rätt. Betalningsanspråk enligt 77 a § uppbördslagen (1953:272), UBL,48 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt, , och 27 a § lagen (1959:92) omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning, FKL, utgör det enda undantagethärifrån. Fordringar som grundar sig på betalningsansvar enligt dessa lagrumbehandlas nämligen i förevarande avseende som civilrättsliga fordringar iallmänhet. De villkor som måste vara uppfyllda för att beslutom civilprocessuella säkerhetsåtgärder skall få fattas är i huvudsak följande. Sökandenskall göra gällande anspråk som kan medföra en s. k. fullgörel-sedom -1, ex.yrka betalning av en fordran. Han skall vidare visa att det finns sannolikaskäl för hans anspråk samt att det föreligger fara för att gäldenären företarnågot som hindrar eller försvårar en kommande verkställighet. Betydelsen avbegreppet fara varierar i fråga om de olika säkerhetsåtgärderna. Avvikergäldenären eller undanskaffar eller förstör han egendom eller undandrar han sigpå annat sätt att betala vad som genom dom kan antas komma att åläggas honom,anses farerekvisitet uppfyllt. Prop.1978/79:28 39 emellertidinte föreligga misstanke om att gäldenären skall försöka hindra en kommande verkställighet.Det är fullt tillräckligt om anledning finns att befara att hans handlande kanomintetgöra verkställigheten. Sökanden skall slutligen ställa säkerhet för denskada som kan tillfogas gäldenären såvida han inte kan visa att han har"synneriiga skäl" för sitt anspråk. Civilprocessuellasäkerhetsåtgärder prövas av domstol eller överexekutor. Domstol får besluta omsådan åtgärd endast inom ramen för en pågående process. Innebörden härav är atttalan i huvudsaken måste vara väckt för att ett yrkande om säkerhetsåtgärdskall kunna tas upp till prövning. Överexekutor handlägger fråga omsäkerhetsåtgärd som ett särskilt ärende. Har talan i huvudsaken inteanhängiggjorts vid domstol då åtgärden beviljas, måste sökanden inom viss tidväcka föreskriven talan. Sker inte detta går åtgärden åter. Fråga om civilprocessuell säkerhetsåtgärd prövasendast på yrkande av part. Svaranden skall som regel beredas tillfälle attyttra sig. Vid fara i dröjsmål fr åtgärden beviljas interimistiskt utan attsvaranden har hörts i ärendet. I sådana fall skall frågan prövaspå nytt när denne har yttrat sig. 1 regel är förfarandet skriftligt. Det äremellertid möjligt att vid muntlig förberedelse inför domstol framställayrkande om säkerhetsåtgärd och få frågan prövad i samband därmed. Beslut om säkerhetsåtgärd får verkställasomedelbart. Sökanden har därvid att vända sig till kronofogdemyndighet. Säkerhetsåtgärd, som har beviljats av domstol, fårinte bestå längre än vad som är oundgängligen erforderligt. Återkallas ellerförfaller talan i huvudsaken skall beslutet om åtgärden hävas. Detsamma gällerom gäldenären ställer godtagbar säkerhet för fordringen eller betalar denna.Föreligger inte längre skäl för åtgärden skall den likaledes hävas. När måletavgörs skall domstolen pröva om åtgärden skall bestå. Har överexekutor beslutat om säkerhetsåtgärd ochväcker inte sökanden talan inom föreskriven tid eller avvisas eller förfallerhans talan går åtgärden åter. Föreligger eljest inte längre skäl för åtgärden skallden hävas av överexekutor. Villkoren för beslut om straffprocessuellasäkerhetsåtgärder är i princip utformade efter samma mönster somsäkerhetsåtgärderna inom civilprocessen. Villkoren är i huvudsak följande. Någon skall vara "skäligen misstänkt förbrott". Brottet behöver dock inte vara av någon särskild svårighetsgrad.Det måste vidare kunna skäligen befaras att den misstänkte, genom att avvikaeller genom att undanskaffa egendom eller på annat sätt undandrar sig attbetala böter, värdet av förverkad egendom eller annan ersättning till detallmänna eller skadestånd eller annan ersättning till målsägande som kan antaskomma att på grund av brottet ådömas honom. Prop.1978/79:28 40 Säkerhet krävs inte från sökandens sida beträffandestraffprocessuella åtgärder. Lämnar den misstänkte säkerhet kan han undgåkvarstad eller skingringsförbud. Behörighet att besluta om kvarstad ellerskingringsförbud i brottmål tillkommer endast domstol. 1 avvaktan på domstolens beslut fårundersökningsledare eller åklagare ta lös egendom i förvar. Samma befogenhethar polisman vid fara i dröjsmål. Denne skall skyndsamt anmäla åtgärden tillåklagaren eller undersöknings-ledaren, som har att avgöra om egendomen skallkvarbli i förvar. Fråga om straffprocessuell säkerhetsåtgärd prövaspå yrkande av åklagare eller undersökningsledare och - sedan åtal har väckts -på begäran av målsägande. Domstolen har även rätt att på eget initiativ ta uppfrågan härom. Framställs yrkande om säkerhetsåtgärd skalldomstolen hålla förhandling så snart det kan ske. Vid fara i dröjsmål fåråtgärden beslutas interimistiskt. Har undersökningsledaren eller åklagaren tagit lösegendom i förvar eller beslutat att sådan egendom skall bli kvar i förvar,skall han och sist femte dagen efter åtgärden ellerbeslutet, till domstolen ha framställt yrkande om kvarstad ellerskingringsförbud. I annat fall skall egendomen återställas. Domstolen skall, så snart framställning har kommitin, skyndsamt sätta ut förhandling. Denna skall hållas senast efterdet att framställningen har getts in, om synneriiga skäl inte möter häremot.Äger huvudförhandling rum inom efter det att framställningen harkommit in, får domstolen låta prövningen anstå till huvudförhandlingen. Den misstänkte skall närvara vid förhandlingen. Harhan kallats eller finns det anledning att anta att han har avvikit eller eljesthåller sig undan är hans utevaro inte något hinder mot torhandlingen. Har åtal inte väckts vid beslut om kvarstad ellerskingringsförbud skall domstolen sätta ut den tid inom vilken åtal skallväckas. Tiden får inte vara längre än vad som är oundgängligen erforderligt.Den får på särskild framställning förlängas, om den inte är tillräcklig. Beslut om säkerhetsåtgärd skall hävas,om inte åtal har väckts inom föreskriven tid eller föriängning av denna tidinte medges eller den misstänkte ställer pant eller borgen eller det intelängre finns skäl för åtgärden. Närmålet avgörs skall domstolen pröva om åtgärden skall bestå. 2.3Verkställighet av beslut om säkerhetsåtgärd verkställer efter ansökanbeslut om kvarstad. Behörig är den myndighet, som har rätt att verkställautmätning hos Prop.1978/79:28 41 gäldenären.1 regel är det den myndighet, inom vars distrikt gäldenären är bosatt. Kvarstadsbeslut får verkställas utan hinder av attdet inte har vunnit laga kraft. Den som berörs av åtgärden behöver inteunderrättas om den förestående verkställigheten. Hans utevaro hindrar inteheller att kvarstaden verkställs. Myndigheten har att förfara medkvarstadsgäldenärens egendom på samma sätt som när lös egendom utmäts. Dettainnebär i huvudsak följande. Förrättningsmannenskall vid förrättningen avge kvarstadsförklaring, dvs. förklara vilken egendomsom beläggs med kvarstad. Är åtgärden avsedd att trygga en fordran skallegendomen värderas. Kan egendomen tas om hand skall detta ske. Omkvarstadsbelagd egendom lämnas kvar i motpartens besittning skall den utmärkasså att det framgår att den är belagd med kvarstad. Finns gäldenärens egendom iannans besittning eller är det fråga om fordran eller rättighet som integrundas på löpande skuldebrev skall kronofogdemyndigheten utfärda förbud förden som innehar egendomen att utge den till annan än myndigheten eller denmyndigheten bestämmer. Somhuvudregel gäller alt egendom som har tagits i anspråk för åtgärden inte fårsäljas. Är den utsatt för förskämning eller föreligger särskilda skäl fåremellertid försäljning ske. Kvarstaden omfattar då köpeskillingen. Kankvarstad inte genast verkställas far kronofogdemyndigheten ta egendomen i vård.Har kvarstaden inte verkställts från det att myndighetenomhändertog egendomen skall den lämnas tillbaka till gäldenären. Verkställighetav skingringsförbud sker genom att beslutet delges den som berörs av åtgärden.Sökanden får själv svara för delgivningen. Övriga reella civilprocessuella åtgärder verkställspå samma sätt som skingringsförbud. Den som bryter mot förbud att sälja eller skingragods eller att utge annans gods eller som rubbar gods som blivit satt ikvarstad ådrar sig straffansvar enligt 17 kap. 13 ij , BrB. Decivilrättsliga verkningarna av kvarstad är däremot inte reglerade i lag.Institutet torde innebära förbud för gäldenären att överlåta egendomeneller-genom faktiska eller rättsliga åtgärder - förfoga över den på annat sätttill skada för sökanden. Dessa inskränkningar anses i princip även gälla förtredje man. Beträffande skingringsförbud anger lagen attåtgärden består i förbud att sälja eller skingra egendomen. Avtal som ingås i strid mot beslutadsäkerhetsåtgärd kan förklaras ogiltigt. Beträffande inteckningsbar egendområder delade meningar i frågan om Prop.1978/79:28 42 kvarstadeller skingringsförbud utgör hinder mot inteckning och om den rätt eninteckning ger i egendom som omfattas av dessa säkerhetsåtgärder. Kvarstad eller skingringsförbud medför inteförmånsrätt. Sådan åtgärd hindrar inte heller att egendomen utmäts. Finns annanegendom att tillgå skall denna emellertid utmätas i första hand, om det ärlämpligt och kan ske utan förfång för utrnätningssökanden. 3Uppbörd av skatt, tull och avgift En betydelsefull faktor när det gäller att bedömabehovet av säkerhetsåtgärder vid uppbörd av skatt, tull och avgift är den tidsom förflyter från det att fordringen uppkommer och till dess den får drivasin. Hur som går åt beror på det system som tillämpas vid fastställelseoch uppbörd av fordringen i fråga. Här skall därför lämnas en tidsmässigöversikt över uppbördssystemen för de vanligaste medelslagen. Mot bakgrund avdenna översikt redogörs kortfattat för indrivningsresultatet under åren1970-1976 samt utfallet av en utav RSV företagen kontrollaktion avriksomfattande karaktär (Schakt 72). Flertalet skatter och avgifter tas ut genom detförfarande som regleras i UBL. Hit hör bl. a. inkomstskatterna ochförmögenhetsskatten samt egen-avgifterna för socialförsäkringens finansiering. Redan under inkomståret - i regel det kalenderår dåinkomsten förvärvas-uppbär det allmänna under bestämda terminer förskottsskatti form av preliminär A- eller B-skati. Vid taxeringen i första instans som f.n. skall vara avslutad före utgången av juni månad året efter inkomståretbestäms beskattningsunderiaget. Senast skall slutskattesedelnsändas ut. Kvarstående skatt skall vanligtvis betalas in under de uppbördsterminersom infaller månader följande år. Betalas inte skatten i rätttid restförs denna. Restlängden sänds ca efter uppbördsterminensslut till kronofogdemyndigheten. Sedan den skattskyldige har anmanats attbetala beloppet till kronofogdemyndigheten får exekutiv åtgärd företas. Från inkomstförvärvet till dess att fordran påkvarstående skatt får drivas in förflyter således i regel . Iblandkan det dröja ännu längre innan kvarskatten kan drivas in t, ex, om den avserintäkt i form av realisationsvinst som har erhållits i början av inkomståret.Uppbördssystemet, däri inbegripet den lokala skattemyndighetens praktiskamöjligheter att jämka den preliminära skatten, hindrar att kvarstående skattav mer betydande belopp uppkommer. Detta gäller främst för skattskyldiga medpreliminär A-skatt. Förhållandet är emellertid annorlunda beträffande uppbördenhos skattskyldiga med B-skatt. Sådan skatt fastställs oftast på grundval avinkomsten i den mån den skattskyldige inte i deklaration ellerpå annat sätt uppger annan grund för beräkning av B-skatten, Några effektivamöjligheter Prop.1978/79:28 43 attkontrollera deklarationsskyldigheten i fråga om preliminär B-skatt föreliggerinte.