prop · G203170 · 1978-12-31 00:00:00 — medförslag till lag om finansbolag, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås en lag om finansbolag med bestämmelser om bl. a.offentlig tillsyn över sådana bolag till skydd för långivare och kunder. Lagenskall omfatla företag som ägnar sig åt factoring, leasing och annanfinansieringsverksamhet, om finansföretaget är bankägt eller om nettovärdet avtillgångarna i verksamheten uppgår till minst 10 milj. kr. Lagen skall dockinte gälla bl. a. företag, vars verksamhet avser finansiering i samband medavsättning av tjänster eller varor från företaget eller armat företag i sammakoncern. Verksanihetsom omfattas av lagen får drivas endast av aktiebolag. Bolag som driver sådanverksamhet kallas finansbolag. I syfte att väma om finansbolagens soliditetföreslås att finansbolag skall ha eget kapital till visst lägsta belopp iförhållande till bolagets upplåning. Finansbolagskall stå under tillsyn av bankinspektionen. Inspektionen skall godkännafinansbolags bolagsordning och får vid behov utse en revisor i bolaget.Reglerna om tUlsyn har utformats efter förebild i bl. a. lagen (1963: 76) omkreditaktiebolag. Lagstiftningenföreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. 1 1978/79.1 saml. 1978/79:170 2 1 Förslag till Lag om finansbolag 1 § Med finansieringsverksamhetförstås i denna lag näringsverksamhet som har till ändamål att lämna krediteller att medverka till finansiering genom att förvärva fordringar ellerupplåta lös egendom till nyttjande. 2 § Denna lag gäller med deundantag som anges i 3 § företag som driver finansieringsverksamhet, om 1. företaget helt eller delvis ägsav bankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit ellerdotterbolag till sådant bankinstitut, eller 2. nettovärdet av tillgångarna iverksamheten enligt fastställd balansräkning för det senaste räkenskapsårethar utgjort och det inte finns anledning antaga attvärdet därefter har nedgått under detta belopp, eller 3. det eljest är uppenbart attnettovärdet av tillgångarna i verksamheten överstiger . 3 §Lagen gäller inte företag som avses i 2 § 2 och 3, om finansie ringsverksamheten 1. avser finansiering endast isamband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs ellersäljs av företaget eller av annat företag i samma koncern eller med annat närasamband som anges i 4 § andra stycket, eller 2. tillgodoser finansieringsbehovendast inom en grupp näringsidkare med ekonomisk intressegemenskap och ommedel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten. Lagengäller inte heller företag som omfattas av annan lagstiftning om särskildtillsyn. 4 §Finns nära samband mellan två eller flera företag, skall vid till- lämpning av 2 § 2 och 3 hänsyn tagas till det sammanlagda nettovär det av tillgångarna i finansieringsverksamheten. Närasamband skall anses föreligga om företagen leds av samma eller i huvudsak sammapersoner eller om vinsten av företagens verksamhet helt eller till betydandedel skall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i huvudsak sammapersoner. 5 §Företag, för vilket lagen enligt 24 §§ gäller, skall vara aktie bolag. Sådant bolag kallas finansbolag. Finansbolagskall genom beslut av bankinspektionen införas i en särskild förteckning hosinspektionen. Omfattas bolag inte längre enligt 24 §§ av lagen, skall detgenom beslut av inspektionen avföras 1978/79:170 3 Intill dess bolaget har avförts ur förteckningen anses det somfinansbolag. 6 §För finansbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet, om annat ej följer av denna lag. Vid tillämpning avbestämmelserna i 10 kap. 4 § första stycket 4 aktiebolagslagen (1975: 1385) ifråga om finansbolag skall med låneskuld och annan där angiven förpliktelsejämställas förvärv av fordringar och upplåtelse av egendom som avses i 1 §. 7 §Finansbolag skall ha eget kapital till visst lägsta belopp som är betryggande i förhållande till bolagets upplåning. Det egna kapitalet anses betryggande, om upplåningen inte överstiger bolagets eget kapital. Om särskilda skäl föreligger kan bank inspektionen medge högre upplåning, dock högst till tjugo gånger bola gets eget kapital. Someget kapital skall vid tillämpning av första stycket anses vad som enligt 57 §lagen (1955:183) om bankrörelse gäller som eget kapital. 8 §I finansbolag skall minst en av bolagsstämman utsedd revisor vara auktoriserad revisor eller auktoriserat revisionsbolag. 9 §Finansbolag, som är upptaget i den i 5 § andra stycket angivna förteckningen, står under tillsyn av bankinspektionen. 10 §Finansbolags bolagsordning skall godkännas av bankinspektio nen. Detsamma gäller ändring av bolagsordningen. Godkännande enligt förstastycket skall vägras, om bolagsordningen strider mot denna lag eller annanförfattning, som reglerar finansbolags verksamhet, eller innehåller sådanbestämmelse eller har sådan brist att en sund utveckling av bolagetsfinansieringsverksamhet kan äventyras. Har bankinspektionenvägrat godkänna finansbolags bolagsordning eller ändring av den och har bolagetej inom skälig tid gjort sådan ändring som leder till godkännande, fårinspektionen förbjuda bolaget att driva finansieringsverksamhet som avses i 24§§. 11 §Bankinspektionen skall övervaka att finansbolag följer denna lag och annan författning, som reglerar finansbolags verksamhet, föreskrift som har meddelats med stöd av denna lag samt bolagsordningen och de beslut som med stöd av lag eller bolagsordningen har meddelats av bo lagsstämman eller styrelsen. Det åliggerbankinspektionen att även i övrigt med uppmärksamhet följa finansbolagsfinansieringsverksamhet i den mån det behövs för kännedom om de förhållandensom kan inverka på bolagets säkerhet eller annars är av betydelse för en sundutveckling av finansieringsverksamheten. Bankinspektionen är ejskyldig att vaka över att sådana bestämmelser iakttages som gäller rättigheteroch skyldigheter för aktieägare i finansbolag i förhållande till bolaget ellertill annan aktieägare eller sådana bestämmelser som angår bolagets inreangelägenheter. Prop.1978/79:170 4 12 §Bankinspektionen utövar tillsyn med ledning av handlingar, som finansbolag enhgt denna lag skall lämna till inspektionen, och upplys ningar som inspektionen inhämtar vid undersökning hos bolaget eller på annat sätt. Undersökninghos finansbolag skall äga rum när bankinspektionen anser det behövligt ellernär regeringen beslutar om det. 13 §Om bankinspektionen anser det behövligt, får inspektionen för ordna en revisor att med övriga revisorer deltaga i revisionen av finans bolag. Inspektionen kan när som helst återkalla sådant förordnande och i stället utse ny revisor. Finansbolagetskall till revisor, som har förordnats enligt första stycket, utge ersättningmed belopp som bankinspektionen bestämmer. 14 § Bankinspektionen får kallatill sammanträde med finansbolags styrelse eller begära att styrelsen kallartill extra bolagsstämma. Har styrelsen ej efterkommit sådan begäran, fårinspektionen kalla till extra bolagsstämma. Företrädare för inspektionen fårnärvara vid styrelsesammanträde, som inspektionen har utlyst, och vidbolagsstämma samt deltaga i överläggningarna. 15 § Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur finansbolagsräkenskaper skall föras och hur värdehandlingar skall förvaras och inventeras. 16 § Finansbolag skall på tid ochsätt som bankinspektionen bestämmer 1. hålla bolagets kassa, övrigatillgångar, räkenskapsmaterial och andra handlingar tillgängliga förgranskning av inspektionen, 2. upprätta och till inspektionenlämna översikt som visar bolagets tillgångar och skulder, 3. till inspektionen lämnaårsredovisning och i förekommande fall koncernredovisning samtrevisionsberättelse och protokoll vid ordinarie bolagsstämma, 4. i övrigt lämna inspektionenalla de upplysningar och uppgifter som inspektionen anser behövliga förtillämpningen av denna lag. 17 §Har finansbolag fattat beslut som strider mot denna lag eller an nan författning, som reglerar finansbolags verksamhet, mot föreskrift som har meddelats med stöd av denna lag eller mot bolagsordningen, får bankinspektionen förbjuda att beslutet verkställs. Har beslutet verkställts, får inspektionen förelägga bolaget att göra rättelse, om det kan ske. Driverfinansbolag verksamhet i strid med de i första stycket angivna reglerna förverksamheten, får bankinspektionen förelägga bolaget att görarättelse, om det kan ske. Görs ej rättelse och föreligger missförhållande avså allvarlig beskaffenhet att det kan äventyra en sund utveckling av bolagetsfinansieringsverksamhet, får inspektionen förbjuda bolaget att drivafinansieringsverksamhet som avses i 24 §§. 18 §Bankinspektionen får meddela finansbolag skriftlig erinran, om inspektionen anser det påkallat för att avhjälpa allvarligt missförhållan de i bolagets finansieringsverksamhet eller för att annars säkerställa en sund utveckling av denna. Prop.1978/79:170 5 19 § Till bestridande av kostnadenför bankinspektionens tillsynsverksamhet skall finansbolag erläggabidrag enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen. Bidraget fårej överstiga fem tusendels procent av nettovärdet av tillgångarna i bolagetsfinansieringsverksamhet närmast föregående räkenskapsår. 20 § Om det kan antagas att ettföretag driver sådan finansieringsverksamhet att denna lag är tillämplig, fårbankinspektionen förelägga företaget att till inspektionen lämna deupplysningar om sin verksamhet som behövs för att bedöma om lagen ärtillämplig. Företagsom driver finansieringsverksamhet som avses i 24 §§ utan att vara aktiebolag,får av bankinspektionen meddelas förbud att driva sådan verksamhet. Innansådant beslut fattas, skall företaget beredas skälig tid att överföraverksamheten till aktiebolag. 21 §Meddelar bankinspektionen föreläggande eller förbud enligt den na lag får inspektionen utsätta vite. 22 §Bankinspektionens beslut enligt denna lag överklagas hos rege ringen genom besvär. Inspektionens beslut har omedelbar verkan, om ej annat beslutas. 23 §Den som är eller har varit verksam hos finansbolag får ej obe hörigen yppa vad han därvid har fått veta om annans affärsförhållanden eller personliga förhållanden. Förstastycket gäller också den som hos bankinspektionen har tagit befattning medärende enligt denna lag. 24 §Styrelseledamot eller befattningshavare hos finansbolag som upp- såthgen eller av oaktsamhet genom oriktig bokföring eller på annat sätt lämnar bankinspektionen felaktiga upplysningar om verksamheten döms, om gärningen ej är ringa, till böter eller fängelse i högst . Detsammagäller den som med anledning av föreläggande enligt 20 § första stycket uppsåtligeneller av oaktsamhet lämnar bankinspektionen felaktiga upplysningar omverksamheten. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1980.Bestämmelserna i 20 § första stycket, 21 och 22 §§, 23 § andra stycket och 24 §andra stycket träder dock i kraft . Företag som vid lagens ikraftträdande driverfinansieringsverksamhet och som inte uppfyller kravet på eget kapital enligt 7§ första stycket får utan hinder av detta fortsätta verksamheten till utgångenav . Bestämmelsen i 8 § tillämpas från och med förstaordinarie bolagsstämma som hålls efter lagens ikraftträdande. Den som vid lagens ikraftträdande driverfinansieringsverksamhet och inte är aktiebolag får utan hinder av 5 § förstastycket fortsätta verksamheten till utgången av . Bestämmelserna i 9,1119 och 2124 §§ gäller i tillämpliga delar i fråga om sådant företag. Lagom ändring i lagen (1971:112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkor Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1971: 112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkorskall ha nedan angivna lydelse. 2 § Denna lag gäller ej i fråga om Denna lag gäller ej i fråga om verksamhetsom står under tillsyn verksamhet som står under tillsyn av bankinspektionen eller försäk- av bankinspektionen eller försäk ringsinspektionen, ringsinspektionen. dock i fråga om verksamhei som drivs av finansbolag enligl lagen(1979: 000) om finansbolag. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring I kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivsatt 1 § kreditupplysningslagen (1973: 1173) skall ha nedan angivna lydelse. Dennalag gäller yrkesmässigt bedriven kreditupplysningsverksamhet. Förmedling avupplysningar mellan kreditinrättningar omfattas dock ej av lagen, i den måndet är fråga om riksbank, investeringsbank AB ellerkreditinrättning under bankinspektionens tillsyn. Ej heller gäller lagenförmedling av upplysningar mellan företag inom samma koncern. Dennalag gäller yrkesmässigt bedriven kreditupplysningsverksamhet. Förmedling avupplysningar mellan kreditinrättningar omfattas dock ej av lagen, i den måndet är fråga om riksbank, investeringsbank AB eller annankreditinrättning under bankinspektionens tillsyn än finansbolag enligt lagen (1979:000)om finansbolag. Ej heller gäller lagen förmedling av upplysningar mellanföretag inoin samma koncern. Dennalag träder i kraft . 1978/79:170 8 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , . Lagrådsremissmed förslag till lag om finansbolag, m. m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades sakkunniga med uppdragatt göra en utredning om finansieringsbolagen m. m. (Fi 1975: 08). Desakkunniga antog namnet finansieringsbolagskommit-tén. (SOU1977: 97) Finansieringsbolag har kommittén lagt fram förslag till dels lag omfinansieringsbolag, dels ändringar i lagen (1974: 922) om kreditpolitiskamedel. Av skäl till vilka jag återkommer i det följande behandlas inte i dettalagstiftningsärende frågan om ändring i den kreditpolitiska lagstiftningen. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av finan-sieringsbolagskommitténsbetänkande som bilaga 1 och kommitténs förslag till lag om finansieringsbolagsom bilaga 2. närmare överväganden hänvisas till betänkandet.Till detta har fogats en reservation av ledamoten och ettsärskilt yttrande av experterna . Yttrandenöver betänkandet har efter remiss avgetts av kammarrätten i ,datainspektionen, , bankinspektionen,, kommerskollegium, patent- och registreringsverket,(), , statens industriverk,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i , delegationenför företagens uppgiftslämnande (DEFU), , . , ,(), , Svenska handelskammarförbundet.Svenska 'Betänkandet är undertecknat av riksbanksdirektören , ordförande, ochriksdagsledamöterna . 1978/79:170 9 företagaresriksförbund, hantverks- och induslriorganisalion (SHIO), , ackordscentral. Centralorganisationen /SR,i (LO) och (). Tillriksbanksfullmäktiges yttrande var fogad en reservation av ledamoten . Post-och , , har anslutit sig till Svenska bankföreningensyttrande. har instämt i Sparbankemas Banksyttrande och har instämt i föreningsbankersförbunds yttrande. Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden från handelskammare och Västerbottenshandelskammare. och haravgett gemensamt yttrande, i vilket har instämt.Familjeföretagens förening har anslutit sig till SHIO:s yttrande. Yttrandenöver betänkandet har också lämnats av ,, , , , ,, , Independent FactoringAktiebolag, , och AktiebolagetVolvofinans. Elektriska hushållsapparat leverantörer och radioleverantörerhar avgett gemensamt yttrande. Ensammanställning av remissyttrandena, såvitt avser förslaget till lag omfinansieringsbolag, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagenom kreditpolitiska medel trädde i kraft och gällde tillutgången av . Lagens giltighet har därefter förlängts till utgången av år1978 (prop. 1977/78: 33, FiU 1977/78: 8, rskr 1977/78: 66, SFS 1977: 1098).Frågan om att vidga den kreditpolitiska lagstiftningen till att omfatta ocksåfinansieringsverksamhet enligt finansieringsbolagskomit-téns förslag har tagitsupp i prop. 1978/79: 47 om fortsatt giltighet av lagen om kreditpolitiskamedel. Jag har där anfört att jag avser att föreslå regeringen att tillkallaen utredning för att se över den kreditpolitiska lagen m. m. Beträffande finansieringsbolagskommitténsförslag att vidga lagen till alt i vissa avseenden omfattafinansieringsbolagen anförde jag att slutlig ställning till förslaget inteborde tas förrän den blivande utredningen har gjort en översyn av lagen.Möjligheten att på grund av ett delförslag tidigare föra infinansieringsbolagen under den kreditpolitiska lagen i något eller någrahänseenden borde dock stå öppen. Tillföljd av det nu anförda kommer jag inte att nu ta upp finansierings bolagskommitténsförslag såvitt avser den kreditpolitiska lagstiftningen. 1978/79:170 10 2 Allmänt om finansföretag och deras verksamhet Underden senaste tjugoårsperioden har kreditgivning i allt större omfattning kommitatt ske i former som delvis är nya och delvis är vidareutvecklingar avbankernas kreditgivning. Sådana former är factoring, leasing,kontokortskrediter, avbetalnlngsfiaansiering, lagerfinansiering m.m.Finansiering i sådana former utövas i betydande omfattning av andra företag änbanker och övriga kreditinstitut som förekommer på den organiseradekreditmarknaden. Därmed brukar förstås den marknad på vilken de kreditinstitutuppträder, som är föremål för särskild tillsyn. De företag som ägnar sig åt denyss berörda formerna för kreditgivning och annan finansiering bmkar betecknassom finans- eller finansieringsföretag. Deras verksamhet omfattas inte avnågon särskild tillsynslagstiftning. De olika finansieringsformer somfinansföretagen ägnar sig åt beskrivs närmare i finansieringsbolagskommitténsbetänkande (s. 43111). Här skall lämnas en kort beskrivning av dem. Factoringkännetecknas av att en säljare får kredit av factoring-företaget factorn mot att detta fär säkerhet i säljarens fakturafordringar. Säkerhet lämnasgenom att säljaren förklarar sig pantförskriva sina uppkommandefakturafordringar till factom (faktura-belåning). Factorn kan också förvärvafordringarna (fakturaköp). Säljaren har rätt att, ofta efterfakturering, disponera av factorn tillhandahållna medel upp till vissprocentuell andel av fakturavärdet. Vid fakturabelåning får han disponera av fakturavärdet och vid fakturaköp . När köparen har betalatfordringen sker i båda fallen slutavräkning, då bl. a. ersättningen till factornslutligt regleras. Factoringär inte bara en form för finansiering. Det innefattar också reskontrahantering,likvidmottagning och annan service åt factoringkun-derna. Ofta kombineras factoringmed kreditrisktäckning, som innebär att factorn från säljaren övertar riskenför försummad betalning. Factorn åtar sig att betala fakturabeloppet tillsäljaren efter förfallodagen oavsett om köparen då har betalat ellerinte. Reskontrahantering innebär att säljarens kundreskontra förs av factorn.Annan service i samband med factoring är t. ex. hjälp med bokföring ochinkassering. Sådana servicefunktioner förekommer inte vid fakturaköp. Factornhar då själv blivit borgenär och har att i eget intresse bevaka sin rätt. vanligaste formen av factoring är fakturabelåtiing. Finansieringgenom fakturaköp förekommer framför allt i samband med export, där ett svenskt factoringföretagsamverkar med ett factoringfö-retag i importlandet. Den svenske factorn köperfakturafordringarna av exportören, medan den utländske factorn påtar sigkreditrisken, dvs. åtar sig att betala till den svenske factorn vid köparensbetalningsförsummelse. Den utländske factorn tar också emot ochvidarebefordrar betalning från köparna till den svenske factorn. 1978/79:170 11 Densvenska factoringmarknaden domineras i hög grad av bankägda finansföretag.Dessa svarar för av marknåden. Utvecklingen av factoringverksamhetenframgår av tabell i slutet av detta avsnitt. Leasing förekommer i tvådelvis skilda former, finansiell leasing och operationell leasing. Med operationell leasingbrukar förstås nyttjanderättsupplåtelse av lös egendom vanligen kombinerad medett åtagande från upplåtaren att utföra service på egendomen. Upplåtaren ärnormalt verksam i den bransch där handel med sådan egendom regelmässigtförekommer. Egendomen upplåts ofta och en nyttjanderättshavareavlöser ofta en annan. Operationell leasing anses till skillnad från finansiellleasing inte vara en finansieringsform. Gränsen mellan de båda formerna är emellertidinte helt klar. Finansiell leasingkännetecknas av följande huvuddrag. Leasingkunden avtalar med leasingföretagetatt detta skall förvärva viss bestämd egendom, exempelvis maskinutrustning.Leasingföretaget köper utmstningen och upplåter nyttjanderätten till denna fören , oftast för större delen av egendomens ekonomiska livslängd.Under den tiden kan kunden inte säga upp avtalet och leasingföretaget kan göradet bara om kunden brister i sina åtaganden. Leasingavgiften, som vanligen eriäggskvartalsvis i förskott, anpassas så att summan av avgifterna svarar motegendomens köpeskilling. Leasingföretaget är vanligen ett finansföretag utandirekt anknytning med den bransch som handlar med berörda varor och åtar sig inteservice på egendomen. Leasingav bilar behandlas i prop. 1977/78: 137 om vissa yrkestrafikfrågor m. m. Därredogörs (s. 5456) för hur sådan leasing går till och vilken omfattning denhar. Leasinginvesteringarnasvarade mot av industriinvesteringarna i . Ar 1976 hadederas andel stigit till . Finansiell leasing bedrivs i vårt land av etttiotal företag, de flesta bankägda. De senare svarar för ungefär tvåtredjedelar av marknaden. Leasingverksamhetensom bedrivs av finansföretagen kan illustreras med följande sammanställning. Är 1977 (milj. Är 1976 (milj. Leasingobjekttill anskaffningsvärde per 31 dec Underåret nyanskaffade leasingobjekt därav bilar och bussar Försäljningsvärdeav sålda leasingobjekt därav bilar och bussar Källa:Statistiska centralbyrån (SCB), statistiska meddelanden K 1978: 8. 1978/79:170 12 Kontokortskrediterär av olika slag. De kännetecknas emellertid i allmänhet av attkontoinnehavaren har rätt att intill ett visst i förväg bestämt belopp fåkredit vid köp av varor hos säljare, som har anslutit sig till detkontokortssystem till vilket köparens kort är knutet. Kontokortenkan delas upp i betalkort och kreditkort. Skulden som uppkommer vid användningav betalkort skall normalt betalas inom en begränsad tid, ofta 30 dagar.Formlig ränta utgår oftast inte, däremot faktureringsavgift. Den skuld somuppstår vid användning av kreditkort får amorteras . Varjeamortering skapar utrymme för ny kredit. Kontokortssystemenadministreras på olika sätt. I vissa sköts finansiering och administration avett företag som är fristående i förhållande till det eller deförsäljningsföretag som är knutna till systemet. När ett sådant system inte ärknutet endast till visst försäljningsföretag utan står öppet för olikabranscher och företag brukar det betecknas externt kontosystem. När detdäremot är begränsat till visst eller vissa företag betecknas det legokontosystem.Det finns också kontokortssystem som administreras och finansieras av säljföretagensjälva, s. k. interna kontosystem. Ikontokortssystem med en från säljföretaget fristående finansiär oftast ettfinansföretag står denne risken för utebliven betalning. Finansiären tillförfortlöpande säljföretaget medel som med avdrag för ersättning svarar motsumman av de vid försäljning lämnade krediterna. Köparna skall sedan betalaskulden direkt till finansiären. Finansieringsbolagskommitténanger att det finns ett 40-tal kreditkortsystem i . Det största köpkort är knutet till ca 10 000 specialaffärer, varuhus, researrangörer,bilverkstäder och ca 2 000 bensinstationer. Antalet kreditkortsystem, särskiltlegokontosystemen, har ökat kraftigt . Det antas attkontokortskrediterna kommer att delvis ersätta avbetalningshandeln. Medavbetalningsfinansiering menas att någon utomstående bank, finansföretageller annan finansierar avbetalningssäljares verksamhet. Detta sker genomlån mot säkerhet i säljarens fordran enligt avbetalningskontrakt. Vid s. k.diskontering av avbetalningskontrakt lämnas lån för varje enskilt kontrakt.När finansieringen baseras på summan av en säljares utestående avbetalningsfordringaranvänds termen belåning av avbetalningskontrakt. Då har säljaren en krediträtthos finansiären med ett i förväg bestämt tak för krediten.