prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen framhållerangelägenheten av att de arbetsmarknadspolitiska medlen anpassas efter despeciella behov, som kan gälla för arbetslösa inom jordbruksnäringen. Under i synnerhet senare år har i första handarbetsmarknadsmyndighe- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 172 terna eftersträvat att vidga formerna förberedskapsarbete och anpassa dem till de arbetslösas varierande behov. Detta ären synpunkt som är särskilt angelägen atl observera i samband medförhållandena och kategorierna av arbetslösa inom jordbruket. har myndigheteroch olika berörda intressegrupper presenterat förslag till uppgifier förberedskapsarbeten med anknytning till jordbruksnäringen. I vissa fall harförslagen redovisats i form av relativt omfattande och ostrukturerade kataloger. Enligt utredningensuppfattning bör det vara möjligt för ansvariga myndigheter och organisationeratt göra ett realistiskt urval bland förslagen och praktiskt pröva derasräckvidd och värde. Uiredningen nämner en radarbetsmarknadspolitiska åtgärder, avsedda att tas i anspråk för atlupprällhålla sysselsättningen inom förelagen på öppna marknaden. Dessa ålgärderhar på grund av sin utformning varit av ringa betydelse förJordbruksnäringens del. Enligt utredningens uppfattning medför näringensstruktur att så blir fallet även i fortsättningen. Inom jordbrukspolitikensram pågår däremot former av planeringsverksamhet och åtgärder, som direkt ochindirekt kan fä väsentlig betydelse för sysselsättningsfrågorna. Mot bakgmnd av despeciella inslag, som både sysselsättning och arbetslöshet inomjordbruksnäringen uppvisar, framlägger utredningen ett förslag till en nyålgärdsform, benämnd kontant sysselsättningsstöd. Dess väsentligaste syfte äralt möjliggöra en kontinuerlig sysselsättning och att undvika säsongsmässigtbetingad arbetslöshet. Till formen är det fråga om ett ekonomiskt bidrag tillföretagarna av de anställdas lönekostnader. Stödet kan utgå underfyra vintermånader. Företagarens motprestation innebär att han på tidigare gällandevillkor upprätthåller de anställdas sysselsättning. Med hänsyn lill attlikartade åtgärder lidigare inle prövats inom näringen föreslår utredningen enregionall begränsad försöksverksamhet under två är. Utredningen framhållerbetydelsen av att frågor om sysselsättningen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen handlägges i samverkan mellan myndigheterna och olika berördaorganisationer. Samverkan bör äga rum när konkreta situationer påkallar detta.Det är ocksä angeläget att det finns fasfiagda former för hur frågor avgemensamt intresse långsiktigt behandlas. Inom arbetsmarknadsverket finns bädecentralt och regionalt sam-verkansgmpper, där utöver arbetsmarknadens parteräven lantbruksstyrelsen och dess länsorgan är representerade. Utredningen understryker betydelsen av att dessainstitutionella anord- 1978/79:100 Bilaga 15 173 ningar fortsättningsvis finns all tillgå. Om så bedömspåkallat bör de kunna aktiveras och ev. ytterligare byggas ul. Avgörandehärför måste vara de konkretaerfarenheterna av verksamhelen. 1 samband med arbetsförmedlingens interna organisationliksom också målsättningen för dess arbele har utredningen inte föreslagit några nyaeller speciellaåtgärder. Den uibyggnad av förmedlingens personal- och kontorsorganisation ochden effektivisering av dess arbetsmetoder och övriga resurser, som ägtoch äger rum, anser utredningen vara till gagn också för atl lösa uppkommande sysselsättnings- och arbetslöshetsproblem inom jordbruks-och trädgårdsnäringen. 1978/79:100 Bilaga 15 174 Sammanställning av remissyttranden överbetänkandet Arbete i jordbruk och trädgård, avgivet av utredningen omjordbruks- och trädgårdsnäringens arbetsförhållanden. Utredningen inleder medatt påtala behovet av en samordningoch öve rsy n av jordbrukets arbetsmarknadsstatistik. Förslaget stöds av bl.a.SCB, LBS, , LRF och TCO. Övriga remissinslanser lämnarförslaget utan erinran. SCB framhåller att flertalet av de brister somutredningen för fram undanröjs om SCBs förslag till ny arbetskraftsstatistik påområdei genomförs. LBS påpekar atl det inom lantbruksekonomiskasamarbeisnämnden pågår en översyn av statistiken rörande arbetsåtgången ochsysselsättningen inom Jordbruket. understryker attstatislikredovisningen måsle anpassas lill de uppgifter som är av särskillintresse för samhällsplaneringen på lokal och regional nivå. Man vill i dellasammanhang framhålla skillnaden mellan den redan sysselsatta arbetskraftensproblem och sysselsättningsproblem inom näringen. Rekryteringsbehovet för Jordbruket uppgår enligt utredningen till2 000-3 200 personer . Flera remissinslanserpåpekar att det rekryteringsbehov som kan komma atl föranledas av en utbyggdavbylarverksamhei inte ingår i utredningens uppskattning. LBS hänvisar i siltremissvar till utredningen om utbyggd avbytarservice inom jordbrukel, vilkenbedömer att rekryteringsbehovet för avbytarverk-samheten kommer att stiga från600 till ca 1989. När verksamheten är helt utbyggd beräknasca I IOO avbytare behöva rekryteras . Även , /SR,Lantbrukets avbytartjänst och har framfört liknandesynpunkter. LRF konstaterar attutredningens underlag för diskussion om rekryteringsbehovet i lantbruket ärbristfälligt. De beräkningsalternativ som utredningen redovisat bygger påkonstlade förutsättningar. Faktiskt yrkesverksamma inom lantbruket 1975 kanlas som utgångspunkt i stället förde kategorier som utredningen valt.Resultatet visar att även om samma procentuella reduktioner förrationalisering görs, kan rekryteringsbehovet bli dubbelt så stort som det utredningenredovisat. Mot bakgrund av det un-deriagsmaterial utredningen lagt fram går detinte att säga att en sådan beräkning skulle vara mer felaktigt än denutredningen gjort. LRF vill därtill poängtera all om rekryteringsbehovet skallberäknas realistiskt måste hänsyn tas till åldersfördelningen inom näringensamt till näringens geografiska spridning med ålföljande variationer överlandei. Särskilda utvecklingsprogram, inom ramen för Aktion Z, Inland Y etc,visar att sysselsättningen inom lantbruket kan ökas och att detta är önskvärti vissa delar av landet. Utifrån detta resonemang konstaterar LRF atlutredningens beräk- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 175 ningar av rekryteringsbehovet inle kan läggaslill grund för dimensionering av lantbruksutbildningen. SCB menar atl enframställning av statistik över nyrekryteringen i Jordbruket medför beiydandeundersökningstekniska svårigheler. Sannolikt kan en kartläggning avnyrekryteringen för övrigt inte ske om man inte tar in uppgifier omavgångar. Svenska laniarbelarejörbundet hävdar atl gränsenför beräkning av rekryteringsbehovet bör sättas vid företag med mer än 20 haåker. Det årliga behovei av rekrytering skulle då, med en fortsall minskning avendasi en procent , innebära elt tillskott med ca 2400 personer. Skulleminskningstakten i svenskt jordbruk bli större, minskar behovet i motsvarandegrad. En betydande del av delta lillskoti rekryteras inle via utbildningsväsendet. Övriga remissinstanserhar lämnal utredningens bedömning utan erinran. Utredningens uppfattningatl del statistiska materialet om trädgårdsnäringen är brilsfälligt inslämmerflera remissinstanser i. Det är angeläget att det statistiska unde rlaget är sådant att förändringar inom näringenkan följas. SCB påpekar atl man iutredningen rörande arbelskraflsstalistiken föreslagit en särskild utredningom undersökningssystem m. m. för trädgårdsnäringen. Förslaget är dockbegränsai till trädgårdsodlingen. Sektorn markbyggnad ingår därför inte iutredningsförslaget. Trådgårdsnäringsulredningenframhåller att man har fört fram liknande synpunkter till SCB och villigen peka på det angelägna i atl SCB utarbetar förslag lillarbetskraftsstalislik som kan ge upplysning om sysselsättningen inom näringen. menar att den tillgängliga statistiken ofta inte är jämförbar överlängre tidperioder. Avgränsningar mot andra verksamheter är ofta mycket oklara.Förbundet instämmer dock i utredningens uppskattning av antalet sysselsatta. menar att utredningen genom olika egna undersökningarbättre borde analyserat säsongvariationema i sysselsättningen och debakomliggande faktorerna. Rekryteringsbehovet inom trädgårdsnäringen härav utredningenbedömts uppgå till 700-1 000 personer . Flertalet remissinstanserhar lämnat utredningens bedömning ulan erinran. Endast ett parremissinstanser. och , harexplicit instämt ibedömningen. Utredningen framhåller alt alla med huvudsakligsysselsättning inom Jordbruks- och trädgårdsnäringen skall få grundläggande yrkesutbildning inomgymnasieskolan. SÖ ansluter sig tillutredningens uppfattning och menar att utbildningen även bör syfta till altutjämna befintliga skillnader i utbildningsbakgrund Prop.1978/79:100 Bilaga 15 176 mellan de kategorier sysselsatta som haftrespektive inte haft möjlighet att erhålla gmndutbildning. LBS menar att behovet aven grundläggande yrkesutbildning för samtliga sysselsatta inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen successivi har ökat. Produktionstekniken har efterhand blivit alltmer komplicerad. Kunskapen omolika biologiska och ekonomiska samband har härigenom fått en allt större belydelseför det företagsekonomiska resultatet vid enskilda företag. Ökadföretagsstorlek och därmed ökad ekonomisk omsättning innebär högre ställda kravpå såväl bokföring som företagsekonomisk planering. Även gymnasieuiredningeninstämmer i utredningens förslag. som gymnasieskolan görs attraktivför en så stor andel ungdomar som möjligt bör möjlighetema öka för vuxna attskaffa sig kompletterande utbildning. TCO föreslår att systemetmed återkommande (varvad) grundulbildning av redan anställd arbetskraft kommer till stånd under en icke allt för korttidsperiod inom exempelvis KOMVUX. Detta framstår som viktigt då manerfarenhetsmässigt vet att det främsl är outbildad personal som står införrisken av säsongsmässig arbetslöshet. Även KommunJÖrbundel.LRF, och Lantbrukels yrkesnämndansluter sig till utredningens uppfattning. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utanerinran. Grundutbildningen inom jordbruket bör, enligt utredningen, även i fortsättningen ges dels inomgymnasieskolan, dels i specialkurser. Kravei på 18 månaders verksamhet inomyrkesområdet föratt kunna delta i 40-veckorskursen är befogal. Det är lämpligtatt lO-veckorskursen finns som alternativ för dem som föredrar en kortareyrkesutbildning. Nära nog samtliga remissinstanser har lämnatförslaget utan erinran. SÖ tillstryker utredningens förslag. genomför en omfattande kartläggning av den nuvarande gymnasieskolansfunktion finner inle anledning att nu ta ställning till hur utbildningen förjordbruks- och trädgårdssektorn bör organiseras. i Älvsborgslän omtalar att man i har prövat att förlägga tioveckorskursenför yrkesverksamma jordbrukare utanför skolortema. har bemötts mycketpositivt av lantbrukama och borde kunna lillämpas även i landet i övrigi. ifrågasätter om inte hela jordbruksutbildningensuppläggning måste tas upp till övervägande. Detta med anledning av del alltmer svårbemästrade problemet att erhålla lämplig praktik före, under och efterutbildningstiden. Närdel gäller grundutbildningen inom trädgårdsnäringenföreslår utredningen att den nuvarande tvååriga trädgårdskursen omvandlastill linje. 1978/79:100 Bilaga 15 177 Flera remissinstanser,däribland SÖ. , ,, Svenska laniarbelarejörbundet och bilräder ulredningens förslag. SÖ framhåller att mantidigare har uttalat att det vore en fördel om de tvååriga studievägarna inomjordbruk, skogsbruk och trädgård behandlas lika. Trädgårdskursen har numerasamma uppbyggnad och lillvalsmöjligheter som Jordbrukslinjen och skogsbrukslinjen.SÖ har därför ingen erinran mot att kursen blirlinje. Trådgårdsnäringsulredningen vill kraftigt understryka vikten av att dentvååriga trädgårdskursen benämns linje, bl.a. mot bakgrund av de i utredningenredovisade skälen. menar alt som en allmän princip börgälla atl alla minst tvååriga utbildningar i gymnasieskolan skall ge allmänbehörighet för högskoleutbildning. Med hänsyn tillde i betänkandet anförda motiven för en sådan förändring villgymnasieutredningen inte moisätta sig atl den tvååriga trädgårdskursenomvandlas till linje. Kommunförbundetframhåller att man vid översyn av timplanerna även bör överväga att tillföraulbildningen en praktikperiod, vilken bör vara förlagd i elt tidigt skede avutbildningstiden. TCO framhåller atl all utbildning inom linjer som är 2 åroch där utöver bör utformas så att den berättigar till högskoleutbildning.SACO/SR menar att den nuvarande tvååriga irädgårdskursen motsvarar till sinuppläggning undervisningen på och skogsbrukslinjen.Trädgårdsulbildningen är i många fall samförlagd med Jordbruksutbildningen ochi vissa fall även med skogsutbildningen. Enligl /SR:s uppfattning börlikartade utbildningar inom samma skolenhet ha lika benämningar. Informationenom trädgårdsulbildningen kommeratl bli bättre när den fär samma status somJordbruksutbildningen. Dessutom kommer statistiken när det gällerträdgårdsutbildningen bli likartad med övriga linjer inom gymnasieskolan. Denförbättrade informationen om trädgårdsutbildningen framför ävenTrädgårdsbranschens arbetsgivareförbund som argument för en linje. vill slarki understryka vikten av atlträdgårdsulbildningen erhåller en ulbildningsmässigi lika värdering somjordbruksutbildningen. Utredningen menar ocksåatt förlängning av yrkeskursen till en 40-veckors skulle vara ett bra alternativ till dentvååriga utbildningen för sådana som har praktisk erfarenhet av trädgårdsarbete. SÖ, iÄlvsborgs län och biträder ulredningens förslag.SÖ framhålleratt man under /79 kommer atl utarbeta förslag till enstudieväg med viss yrkeserfarenhet som behörighetskrav.Länsstyrelsen i menar alt praktikkravet för den långagrundläggande kursen bör kunna sättas till 12 månaders arbete inomyrkesområdet. anför, att man för framtiden intebör utesluta möjligheten att, om behov framkommer, tillskapa kortare kurser avgrundläggande karaktär. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 178 menar att 40 veckors grundutbildning kan vara ettalternativ för vissa kategorier, men långt ifrån för alla. Förbundet föreslåristället ett altemativ med hårdare knytning till praktikbehovel där40-veckorskursen delas upp på två perioder . Detta innebär sludierunder och krav på kvalificerad praktik . Övriga remissinstanser lämnar förslaget utanerinran. Återkommande utbildning börenligt utredningen eftersträvas. Flertalet remissinstanser lämnar detta utanerinran. i Älvsborgslän framhåller dock att någon form av successivt återkommande fortbildning föraktiva lantbrukare är önskvärd. Vaije höst borde långa kurser kunnaanordnas i bl.a. ekonomi för olika produktionsgrenar. På sä sätt får de inomlantbruket verksamma möjligheter att efter hand som deras praktiska erfarenheterökar även utöka sina teoretiska kvalifikationer. Även LRF menar atlvidareutbildning inom lantbruket är viktig och nödvändig. Erfarenhetema avarbetsmarknadsutbildningen inom jordbruksområdet är mycket goda och ettbetydande intresse finns från lantbrukarna och deras organisationer att dennadel av vidareutbildningen finns kvar och vidareutvecklas. Utbildningen bör bedrivassåväl vid lantbruksskolor, vid AMU-cenler som förlagd till lokaler ute ibygderna som lätt kan nås av de yrkesverksamma i lantbruket. bör den kommunala vuxentu bild ningen tillvaratas i vidgad omfattning inomjordbruks- och trädgårdsnäringarna. Nära nog samtliga remissinslanser lämnar dettaförslag utan erinran. Jordbruks- ochträdgårdsutbildningen inom AMU och KOMVUX bör enligt SÖ samplaneras medmotsvarande utbildning inom gymnasieskolan, eftersom en huvudsaklig del avresurserna när det gäller lärare, utmstning och undervisningsobjekt är knutnadit. En utvidgad vuxenutbildning ställer dock krav på resurser för uppsökandeverksamhet om studieovana och korttidsutbildade skall kunna nås. Gymnasieutredningenomtalar atl denna fråga kommer att övervägas av utredningen i anknytning tilluppgiften att pröva formerna för en närmare samverkan mellan gymnasieskola,vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. menar attde statliga utbildningsresursema i första hand bör tas i anspråk förutbildningsinsatser som utredningen föreslagit, men ställer sig även positivtill ytterligare insatser inom den kommunala vuxenutbildningen. 1 dettasammanhang kan nämnas att i sitt yttrande över läroplaner förden kommunala vuxenutbildningen /79 har föreslagit en utökning avantalet yrkesinriktade kurser, såsom bl.a. grund- och fortbildningskurs imarkbyggnad samt skötsel av idrotts- och fritidsanläggningar. För att görautbildningen ekonomiskt möjlig såväl för redan anställda som för kommunernabör framförallt formen arbetsmarkandsutbildning i förening med beredskapsarbeteåt ersättare för studielediga - BAMU - användas. 1978/79:100 Bilaga 15 179 De allmänna ämnenabör enligt utredningen ges tillräcklig lid och uppmärksamhet. Även denna uppfattninghar av flertalet remissinstanser lämnas ulan erinran. ,, och tillstyrkerförslaget. 1 gymnasieuiredningens direktiv påpekas att gymnaiseskolan måste fåtill uppgift att i en helt annan utsträckning än , vid sidan av studie- ochyrkesförberedelse, ge arbels-livsförberedelse, dvs. kunskaper om ocherfarenheter av demokrati- och arbelsmiljöfrågor m. m. Även i övrigt skallgymnasieuiredningen beakta behovet av elt för hela gymnasieskolan gemensamtämnesstoff inom områden som kommunikation, samhällsorientering ochnaturvetenskap. understryker därför starkt utredningensuppfattning. En större bredd, såväl i den allmänna som i den mer yrkesinriktadeutbildningen, ger dessutom individen bättre förutsällningar för eventuelllframtida byte av studie- och yrkesinriktning eller för att bredda sinyrkeskompetens i syfte atl överbrygga säsongmässiga sysselsättningssvårigheter.Trädgårdsnäringsutredningen framhåller nödvändigheten av att trädgårdsekonomifår utgöra etl särskilt ämne i timplanen. Därigenom kan undervisningen geinsikter i såväl skilda driftsgrenars ekonomi som allmän företagsekonomi. Ävenmarknadsfrågor kan härigenom belysas översiktligt. Beträffande utbildningensinnehåll vill trycka på behovei av altyrkesutbildningen också ger elevema den nödvändiga anpassningen ocherfarenheten av arbetslivets funktion. Man vill därför starkt understrykanödvändigheten av atl medarbetare utanför skolan engageras i undervisningen ide allmänorienlerande ämnen såsom arbetsmarknadsfrågor och fackliga frågor.Men hänsyn till att grundutbildningen vid jordbruk omfallar såväl blivandeföretagare som anställda, bör utbildning av informatörer utanför skolans rambekostas av allmänna medel. SHIO är mycket tveksamtill förslaget. Man menar att erfarenheterna från den nya gymnasieskolan harvisat brister inom många yrkeslinjer, beroende på att för mycket tid ägnas åtämnen som i alltför liten utsträckning bidrar till yrkesutbildningen. Deförelag som står i begrepp att anställa ungdomar utan arbetserfarenhet kräver,för atl kompensera denna avsaknad, i stället ordentliga yrkeskunskaper frånskolan. Utredningen föreslåratt jordbrukslinjens andra årskurs skallpågå . Flera remissinslanser,bl. a. i län, gymnasieutredningen. ,och biträder utredningensförslag. SÖ vill i dettasammanhang erinra om att frågan om jordbrukslinjens läs-årsföriäggning ochterminindelning varit föremål för debatt alltsedan gymnasieskolansgenomförande. Gällande bestämmelser för läsårs- och ter- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 180 minsförläggning medger att styrelse förskolenhet med jordbruksutbildning har rätt och, såsom ansvarig förutbildningen, även skyldighet att förlägga skolans läsår till tid då elevemasutbyte av undervisningen blir det största möjliga. För utnyttjande av Julimånad erfordras dock SÖ:s medgivande. Då framställning härom skett har SÖlämnat bifall. Ett läsårs förlängning utöver inom redovisningsåret (Ijuli-30 juni påföljande år) kräver ändring i skolförordningen. Även /SRhar framfört liknande upplysningar. AMS vill dock framhållabelydelsen av att en bättre anpassning av utbildningsverksamheten tidsmässigaförläggning, inte får innebära att man förlorar sambandet med övrig utbildning. Avvisande uppfattning harTCO som menar att tanken med att grundut-bilda ungdomar i gymnasieskolanknappast är att tillhandahålla avnämama med arbetskraft. Utredningen föreslår en återkommande undersökning av sysselsättningsförhållandenaför de från Jordbrukslinjen och den tvååriga utexamineradeeleverna. Samtliga remissinstanser,utom SÖ som biträder utredningens förslag, lämnar detla utan erinran. Även förslagel om enoförändrad intagningskapacilel påjordbrukslinjen saml möjligheter atl utvidga specialkurserna lämnar flertaletremissinstanser utan erinran. SÖ, /SR och Trädgårdsbranschens arbetsgivareförbundbiträder utredningens förslag. ansluter sig med tvekan till utredningens förslag. Manmenaratt det framräknade rekryteringsbehovet - 2400 personer pekar påen minskning av utbildningsvolymen. LRF menar att skäl finnssom talar för en slörre intagning än utredningen framför. Utredningen föreslår en utökning av intagningen till den tvååriga trädgårdskursen med 100 platser.Möjligheterna alt anordna kortare utbildning bör övervägas. Även detla förslag lämnasav ett övervägande antal remissinstanser utan erinran. SÖ, /SR,och Svenska lantarbetareförbundetbiträder utredningens förslag. LBS framhållerattutbildningsbehovet fortlöpande bör observeras, bl.a. med hänsyn till att etlflertal lantbruksnämnder menat att en utvidgning är nödvändig. Uiredningen föreslår oförändrad dimenssioneringav kursen för vidareutbildning. Samtliga remissinslanser lämnar detta utanerinran. SÖ bör enligt uiredningen- liksom - bevaka utbildningens lokalisering. LBS påpekar i sitt remissvar attlantbruksnämnden i me- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 181 nar alt trädgårdsskolan i ärfellokaliserad med hänsyn lill att trädgårdsodlingen i länet är koncentreradlill Ulricehamn-Borås-Göte-borgsområdel. En ev. utbyggnad av trädgårdsutbildningenborde enligt nämndens uppfattning lokaliseras tillBorås-Göteborg och skulle då även kunna betjäna . Ävenlänsstyrelsen i lån påpekar detta. menar att lokaliseringen av trädgårdsutbildningen ivissa fall är alltför långt ifrån de större tätorterna. Detta gäller framförallt markbyggnadsutbildningen. För övrigt lämnas förslagel utan erinran. Utredningen förslår somförsöksverksamhet elt kompletterande intagnings sy slem lill jordbrukslinjendär yrkesverksamhet inom jordbruket tillerkänns etl större meritvärde än . SÖ, de av LBS tillfrågadelantbruksnämnderna, i län. och biträder utredningens förslag.Länsstyrelsen i avstyrker utredningens förslag. Man menar atlfrågan är av så stor principiell betydelse alt frågan är av så storprincipiell betydelse att den bör lösas i ett slörre sammanhang. ställer sig tveksam till förslaget. Man menar alt deförstagångssökande, som på gmnd av för låg poäng inte antagits lill linjen. Juhar möjligheter att efter praktisk utbildning söka någon av de övrigagrundutbildningarna. är inte beredd att ta ställningtill förslaget Övriga remissinstanser lämnar förslaget utanerinran. Utredningen föreslår attlantbruksnämndernas programnämnder samordnarplaneringen av fortbildningskursemasamtidigt som samarbetet utvecklas mellan lantbruksnämnder, länsarbetsnämnderoch gymnasieskolans huvudmän. LBS påpekar att man i enframställning till regeringen föreslagit att läns-programnämndema somobligatorium avvecklas. Lantbruksstyrelsen anser det därför lämpligt atllantbruksnämnderna inom länen ges ansvaret för samordningen avfortbildningsinsatserna inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. SÖ menar alt även länsskolnämnderna bör delta isamarbetet. Övriga remissinslanser lämnar detta förslag utanerinran. Utredningen föreslår attutbildningssökande som inte är berättigade till utbildningsbidrag skall kunnautnyttja vakanta elevplatser inom arbetsmarknadsutbildningen.Utlagning skall ske i samverkan mellan länsarbetsnämnd och lantbruksnämnd.Deltagarna erhåller från lantbruksnämnden som motsvarar lägsta utbildningsbidrag. Utredningens förslagtillstyrks av LBS, i och och LRF. LBS finner för sin del det riktigt att vakantautbildningsplatser vid Prop.1978/79:100 Bilaga 15 182