prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Förslagetinnebär säledes att ell tillstånd bör krävas innan en hamninves-lering färpåbörjas. En hamnägare - eller i särskilda fall annan huvudman -som önskarvidta en inveslering skall därför ansöka därom hos en statlig myndighet. Medhänsyn lill olika hänsynstaganden, övervägs om prövningen bör ske på regionaleller central nivä. I promemorian diskuteras om länsstyrelserna ellersjöfarlsverkel är den lämpligaste instansen att handha den föreslagnaprövningen. Efter en ulföriig analys befinns det vara mest ändamålsenligt atlsjöfartsverket får denna uppgift med dess tänkta ansvar 14 1978/79. 1978/79:99 210 för den långsiktiga och övergripande hamnplaneringen. Sjöfartsverketbör i sin lur företa den ytterligare remissbehandling som bedöms erforderiig.Naluriiga remissinsianser är olika trafik-, miljö-, försvars- ochplanmyndigheier liksom företrädare för berörda näringslivsintressen. fall ansökan bifalls bör möjlighel finnas atl knyla olika villkor lilluibyggnaden. Del kan gälla uiformning och dimensionering, anknytnings-möjligheter,miljöhänsyn och övriga allmänna intressen etc. Prövningenföreslås avse funktionellt och tidsmässigt sammanhängande projekt som innebäreninveslering överstigande förslagsvis 4 ä 5 milj. kr. Vad gäller de siörrehamnamas invesleringar bör i de fall dessa endasl medför en förhållandevisbegränsad kapacitelshöjning sjöfarlsverkel ha möjlighel att lillämpa ettförenklal prövningsförfarande eller meddela en generell dispens.Sjöfartsverkets beslut skall enligt förslaget kunna överklagas hos regeringen. Förslagetinnebär vidare all skall ha möjlighel att i särskilda fallöveriämna ett ärende lill regeringen för prövning, om delta är motiverat avprincipiella skäl, projektets omfattning eller liknande. Verkei skall därvid tillärendei foga sitl yttrande. I defall prövning av en nylokalisering eller uibyggnad också skall ske enligt 136a§ byggnadslagen föresläs krävas en samordning mellan denna prövning och denföreslagna prövningen av hamninvesieringar. Liksom lidigare bör i dylika fallregeringen avgöra om en prövning enligt 136a § byggnadslagen skall ske.Beslutar regeringen atl en sädan prövning skall äga rum bör den samordnas medden ovan redovisade prövningen genom all sjöfartsverkels funktion i fråga omprövning av hamninvesteringar övertas av regeringen. kommer isådana fall att fungera som ett remissorgan. Vattenlageninnehäller bestämmelser om inrättande och utvidgande eller förbättrande avallmän hamn eller farled samt i vissa fall enskild hamn. Enligtpromemorian framslär det som ändamålsenligt att i de fall ensamordning erfordras - med överiämnande av eget yllrande -begär beslut avsjöfartsverket - i stället för som av regeringen - i frågan om farledeneller hamnanläggningen bör komma till stånd. 1de fall en ansökan bör prövas enligt alla de tre prövningsinstiiuten föresläsdenna prövning göras av regeringen och således sjöfartsverkel enbart vararemissorgan. 1978/79:99 211 Allmänt har förslagen i promemorian mottagits positivt avremissinstanserna. Flera remissinstanser understryker konstaterandet ipromemorian att hamnväsendel och dess planering måste sällas in i ell irafik-,närings- och regionalpoliliskl sammanhang. 1 promemorian görs en ulföriig analys av de fakiorer sompåverkar hamnarnas uiveckling saml ges en redovisning av hamnarnas godsvolymeroch olika prognoser. Del statistiska underiagsmale-rialei har kommenlerals avett antal remissorgan. I allmänhet finner man redovisningen värdefull och nödvändig.Några remissinsianser säsom länssiyrelserna i . , Göteborgsoch och samt menaratt den gjordastaiistikredovisningen kan leda lill felakiiga slutsatser. a. efterfrågaskompletterande malerial som ingående belyser färjeirafikens belydelse. påtalar alt är 1972 är del sisla år förvilkel mer fullständig Slaiislik redovisals i promemorian och anför altperioden fram lill 1972 var starkt expansiv inom sjöfartsnäringen och alt därefieren stagnation inträtt. Mol denna bakgrund kan utvecklingen förmodas blibelydligt långsammare än vad som framgär av deprognoser som redovisas i promemorian. Likartade synpunkter framförs av . anser däremot att prognoserna äralltför pessimistiska och man vänder sig särskilt mol den förväntade svagaökningen i fräga om olje- och färjeirafiken. Även i lånanser all prognoserna särskilt vad gäller insjölrafiken är för laga. 1 Slorl sett samtliga remissinstanser underslryker behoveiav en överordnad planeringav hamnväsendel. hovrån, tingsrän,, , luftfartsverket, statskontoret,, , arbetsmarknadsverket, statens planverkoch koncessionsnämnden och i det närmaste samtliga länsstyrelser. och finner således auen övergripande planering av hamnarna är önskvärd. Nägra remissorgan hartillslyrki förslaget om en planering utan att närmare kommentera olika delar avdetsamma. Detta gäller bl. a. överbefålhavaren, statens vägverk och landsorganisationen(LO). Allmänt framhålls att hamnverksamhet måsle ses som en deli samhällsutbyggnaden och all en planering av hamnarna är nödvändig för atlerhälla den ur irafik-, närings-, regional- och miljöpolitik lämpligaste fördelningen. Siatensjärnvägar anför an investeringsplaneringen förhamnar utan tvekan har stor belydelse för landets lotala transportverksamhei.En övergripande planering är härvid givelvis av värde. framhälleratt verket i allt väsentligtdelar den gmndläggande synen i promemorian pä hamnväsendets nuvarande strukturoch behovei av Prop.1978/79.99 212 statligtengagemang i den framlida utvecklingen. Statskontoretanför i sitt remissvar atl man i likhet med vad som framhålls i betänkandetanserdet som angeläget all en bättre samordning av planeringen såväl mellanolika trafikgrenar som mellan dessa och övriga samhällssektorer åsladkommes. Ianslutning härtill bör den övergripande planeringen av hamnväsendet slärkas. Liknandesynpunkier framförs av som anser all de viktigasteförutsättningarna för en aktiv trafikpolitik är all alternativa ålgärder lasfram i en väl fungerande transportplanering. Detta medför i sin lur behov av enövergripande planering inom resp. irafikgren. Länsstyrelseni anför alt gjorda felinvesteringar delvis beror på brisiandeplanering och atl i slort sett samtliga kommuner och regionala organ somlänsstyrelsen hört är av samma uppfattning. Ävenlänsstyrelsen i delar uppfattningen om behovei av enhela landet omfattande planering av det svenska hamnväsendet. En sädanriksplan av hamnarna saknas och problemen med överkapacitet ihamnväsendel som följd samt hamnarnas vidsiräckta omland med därav följanderisker för intressekonflikter, ulgör enligt mening, goda skälför en ökad statlig planeringsverksamhet pä detta område. Staten har vidare ettdirekt ansvar för investeringar i vägar och jämvägar, vilka ofta blirnödvändiga i samband med hamnutbyggnader. LänsstyrelsenINorrboiiens län anför liknande synpunkter och understryker särskiltönskvärdheten av alt inordna transportförsörjningen i ett störte perspektiv ochsärskilt beakla de närings- och regionalpolitiska mälsältning-arna. Detta behovav en vidgad planering av hamnväsendet med ellsamordnandeavtransportplaneringoch övrig samhällsplanering undersiryks även avövriga nortlandslän. Behovetav en hamnplanering behandlas utförligt av Svenska hamnforbun-ået. Förbundelfinner en samordning av hamnväsendets planering som naturiig. Förbundet ärsäledes i gmnden positiv till alt en samordning kommer till stånd men villändock underslryka alt man bör försöka bevara de utomordentligt storavärden som ligger i atl hamnama drivs som företagsekonomiska enheter i intim kontaktmed trafikförelag, avlasiare och andra avnämare av hamnamas tjänster. tillstyrker en övergripande hamnplanering som givetvisäven bör beakta regional- och miljöpolitiska frågeställningar Förbundetunderstryker särskilt atl hamninvesteringar är av sä långsiktig natur aU deinte fär behandlas isolerade frän annan samhällsutbyggnad. Det är därförmycket angeläget att undvika för kommunema kostsamma dubbelinvesteringar ochalltför stor överkapacitet i hamnarna. Svenska transportarbetareförbundetanför, att behovet av en övergripande långsiktig planering och styrning av detsvenska hamnväsendet och av samordning av denna med övrig samhällsplanering ochsamhällsutbyggnad, har varit mycket stort. Förbundet delar därföruppfattningen i Prop.1978/79:99 213 promemorianall det, för atl uppnå balans mellan utbud och efterfrågan på iransporttjänsteri hamnarna och föratt undvika kostsamma dubbelinvesteringar, är nödvändigi meden långsiktig planering av hamnväsendel. finner alt en övergripande planering av hamnväsendet ärönskvärd. Målsättningenför en framtida ha m n pla neri ng har behandlats av flertalet remissinsianser.I allmänhet understryks nödvändigheten av all beakta närings- ochregionalpoliliska synpunkier i den fortsatta planeringen. Denna uppfattningdelas av samtliga länsstyrelser och även av statskontoret. Iövrigi instämmer remissinsianserna i de mäl som uppställs i promemorian.Sjöfartsverket anför säledes all ulöver de anförda mälen bör eftersträvas atlhamnarna även i fortsättningen i princip skall drivas sä alt hamnägarna ejbehöver tillskjuta medel för driften av hamnarna. Liknande synpunkter framförsäven av som bl. a. hänvisar lill förbundets yllranden ilidigare sammanhang och till förbundets allmänna policyprogram som antogs vid1974 års förbundsmöte. Avkall från principen om förelagsekonomisk lönsamheibör enligt förbundet göras endast, om del är från samhällsekonomisk synpunkiklart motiverat. Hamnförbundei underslryker i detta sammanhang au denviktigaste målsättningen för hamnväsendel äratt pä bästa sätl lillgodosenäringslivets behov av hamntjänster. Ihuvudsak instämmer remissorganen i behovei av att åstadkomma en funktionellindelning av hamnarna. Den gjorda indelningen i diversifierade hamnar resp.specialhamnar kan härvid enligt flera remissinsianser tjäna som en lämpligutgångspunkt. Länsstyrelseni anför således aU den inget har att erinra mot att en framlidahamnstruktur ulformas som bygger på alt hamnarna indelas i diversifierade ochspecialhamnar. i ansluler sig lill sammaståndpunkt men ifrågasätter om inle en ytteriigare uppdelning avspecialhamnarna i undergrupper bör göras i den fortsatta planeringen. Förensädan uppdelning talar också den ytterligare specialisering av dessa hamnar somlorde bli följden av den föreslagna hamnstrukiuren. Bland övriga som ställersig positiva lill indelningen bör nämnas länsstyrelserna i , ,, , och . Statskontoretär i princip positivt till en funktionell indelning men anser atl den närmarepreciseringen av den funktionella indelningen mäste växa fram inom ramen för enfortsatt planering. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i Göteborgsoch , , och . har i siu yttrande ulföriigt behandlat frägan om diversifieradehamnar och specialhamnar. Förbundel vill inte nu binda sig för nägon enlydiguppfattning om behovei av en dylik indelning utan understryker alt detuppenbarligen rör sig om en mycket viktig avvägningsfråga. Vid en i huvudsakfri trafikkonkurtens blir det rederiers, trafikföretags och Prop.1978/79:99 214 transportkundersekonomiska bedömningar som besiämmer trafik-och linjestruklur.Hamnpoliliska åtgärder fär endasl en begränsad verkan men kan givelvis ikombination med andra åtgärder av typ transportstöd, isbrytarservice o. d.åstadkomma viss styrning. Den avgörande faktorn blir emellertid godstillgång irelalion lill linjesträckningen. För all kunna bibehålla direkia ulrikeslinjermed lillräcklig seglaiionsfrekvens kan det bli nödvändigi alt koncentrera lillfärre hamnar än enligt promemorians förslag. Detta gäller framförallt direkiatransoceana linjer men även europeiska. Om del å andra sidan skulle återuppståsvenska linjer -1, ex. av ro-ro-iyp - blir utrymmei för fier hamnanlöp större.Hamnförbundet anser all hela deua frågekomplex mäsle följas upp och fördjupas ivart fall innan nägra reslrikliva ålgärder vidtas i hamnarna som förhindrar enspontan utveckling. Någraremissinstanser redovisar invändningar mol all dela in hamnarna pä föreslagetsätt. Lånsstyrelsen i finner inle atl den gjorda uppdelningenfyller nägon siörre funklion i den föreslagna planeringsordningen ochlänsstyrelsen i avslyrker den framlagda skissen lill framlidahamnsystem. Likartade synpunkier framförs av i län.Länsstyrelsen i anser all indelningen med de risker för enfortsatt koncentrering denna innebär är olämplig. LoV/xsfyre/sernö i Skaraborgsoch Körw/aniys/an slutligen,ifrågasätter det möjliga iali lillämpa denföreslagna indelningen dä det gäller Vänerhamnar. Någralänsstyrelser ifrågasätter den koppling som redovisas i promemorian mellandiversifierade hamnar och trafikregioner. Länssiyrelsen i har ihuvudsak ingel atl invända mot skissen till framlida hamnsiruklur menkonstaterar alt i hamnsammanhang - och även i övrigi - är irafikregio-nernainle lämpliga. Delta är särskilt märkbart i där föreiagen närdel gäller hamnar av naturliga skäl vänder sig åt olika håll. Företagen i länetutnyttjar sälunda lill störsla delen hamnar längs . Ävenlänsstyrelserna i och anser trafikregionerna olämpligaoch att de inte bör fungera som upptagningsområden för de diversifieradehamnarna. Vadgäller den skiss till hamnplan som redovisas i promemorian har dellakommenterats av vissa remissorgan. Flertalet är posiliva lill eller har ingelhaft alt invända mot förslaget vad gäller de diversifierade hamnarna. a. länsstyrelserna i , och , ,och . Någralänsstyrelser kommenterar indelningen med utgångspunkt i hur enskilda hamnarhar redovisats. I vill understryka denbetydelse hamn har för trafikförsörjningen i landet som helhet,vilket bör innebära atl hamnen gmpperas i en särskild kategori. Länsstyrelsernai , , och underslryker önskvärdheten avall någon hamn längs ostkusten benämns diversifierad och såväl somKarishamn föreslås bli rubricerade Prop.1978/79:99 215 i anser all i del fall en indelning görs börHalmstads hamn ingå bland de diversifierade hamnarna. i vill i och för sig inte la ställning till förslaget i avvaklan päalt Vänersjöfartens ställning klariagts genom den trafikpolitiska utredningenmen undersirvker ändock all en hamn i bör räknas som diversifierad.Länsstyrelsen i föreslår alt även medlas i uppräkningen.Länsstyrelsen i Västerbonens län uttalar tveksamhet över valel av och kanför sin del även länka sig som en diversifierad hamn. Även i fråga omspecialhamnarna har vissa länsstyrelser kommentarer. pekar pä all är en specialhamn för fler vamslag änvad som framgåu av promemorian. i framhåller atlKarlskrona hamn bör medlas i förteckningen. Molsvarande framförs avlänsstyrelsen i rörande . Det bör även nämnasatt understryker det önskvärda i alt utveckla ett välutbyggt system av specialhamnar bl. a. för alt därigenom kunna bättreomhänderta avfallsprodukler. Verkei ställer sig därför posilivi tillförslaget. Somframgåu ovan är i stort sett samtliga remissorgan positiva till att enövergripande planering av det svenska hamnsyslemei införs. Huvudparten avremissinsianserna ställer sig också posiliva lill den planeringsordning och dettillvägagångssätl som föresläs, dvs. a. all sjöfartsverkel blir ansvarigtoch all länsstyrelserna fär ett belydande inflylande pä planeringen. Siöfarisverkei,som enligt promemorian föreslås fä ansvar för planeringen, anser atl förslageii promemorian väl sammanfaller med verkels egna intentioner och finner delnaturiigi alt verkei tar ansvar för planeringen. Verket nämner särskilt altplaneringen bör ske i anslutning till den regionala trafikplaneringen och fullföljande av denna. Den vunna erfarenheten av sjöfartsverketssamrådsverksamhel understryker behovei av en organisaiorisk uppmstning av dencentrala planeringen. väsentligt inslag häri mäste vara att söka bilda sigen välgmndad uppfaUning om hamnväsendels framlida utveckling såsomtrafikekonomiska, irafiktekniska och byggnadsiekniska förhällanden,expansionsmöjligheter, djupförhållanden, marktillgång, miljöförhållanden m. m.i hamnarna. Särskild uppmärksamhet måste ägnas frågan om hur sjöfartsverkelskall fä del av planer på nyanläggningar eller utbyggnader pä ett lidigtsiadium. Sjöfartsverkel underslryker härvid kravel pä sekret behandling avuppgiftslämnarnas informaiion. Ävenstatskontoret anser alt planeringen bör handhas av sjöfartsverkel. Hamnplanenbör vara uppbyggd kring en plandel förde kommande fem åren och en plandel förnästkommande tioårsperiod. Den förstnämnda plandelen bör väsenlligen vara enpriorileringslisla som innehåller för perioden angivna Prop.1978/79:99 216 Planeringsordningen bör vara sådan att hamnplaneringen direklkan ingå i den regionala irafikplanering som länsstyrelserna utför. Det börankomma på sjöfartsverkel au utarbeta de närmare anvisningarna för planeringenpå regional nivå. Den cenlrala planeringsmyndigheien ställer med utgångspunkt ide regionalt framtagna planerna och ulifrån verkets bedömningsgmnder sammanplanerna lill en riksplan. Denna plan bör på regional och central nivå stämmasav gentemot planema för landsvägs-och järnvägstrafiken. Delta bör ske genom atlplanen remitteras till berörda myndigheter. I den mån skiljaktigheter rörandeplaneringen kvarstår efter remitleringen bör del ankomma på regeringen altfastställa planen. Den av trafikpoliliska utredningen föreslagna s. k.trafikplaneringsnämnden kunde i detta sammanhang lämpligen tjänstgöra somberedande organ. Riksrevisionsverketär positivt lill planeringsordningen och atl sjöfartsverkel fär ansvarethärför. Verket framhäller nödvändigheten av en dialog mellan kommuner/hamnägareoch som ett vikiigt inslag i planeringen och även i denefterföljande prövningen av hamninvesieringama. Denna dialog bör innebära attså snart en kommun/enskild avser au börja planera nybyggnation av hamn ellerflygplats skall detla anmälas till berörda organ, dvs. länsslyrelse ochsjöfartsverk resp. luftfartsverk. Kommuneroch enskilda som äger och driver enhamn bör ocksä hålla berörda organ informerade om sina ulbyggnadsplaner förålminsione de fem närmasle åren (samma lidshorisont som KELP).Riksrevisionsverket underslryker dessutom sambandet mellan planering avhamnväsendet och prövningar av hamninvesteringar och att lillvägagångssätlelmåste ses i ett sammanhang. kvenflertaletlänsstyrelser har tillstyrkt förslaget om planeringsordning och sjöfartsverketsuppgifter. Länsstyrelseni län anser således att upprältandet av förslag lill översiktligalandsomfattande planer bör utföras inom resp. centrala verk. Planeringen avhamnama bör däribr uppdras åt . Grunden för denna planering mäsleemellerlid hämtas från annan mer övergripande planering. Denna centralaplanering måste vidare ses som ett hjälpmedel även för länsstyrelsernasfortsatta arbete med de regionala trafikplanerna. Dessa åriigen återkommanderegionala trafikplaner bör i sin lur bli en myckel väsentlig del i underiagetför den översiktliga planeringen. Länsstyrelseni delar likaledes uppfattningen atl börhandha den övergripande hamnplaneringen men anser dessutom att planema börfastställas av regeringen. Samma uppfattning framförs av iSkaraborgs län som dessutom understryker i likhet med iStockholms län atl kommuner och länsstyrelser aklivi måste della i planeringen.Likartade synpunkier framförs av I . Ävenlänsstyrelserna I , och och ansluter sigtill promemorians förslag om att sjöfartsverkel bör ha ansvarei förplaneringen. har i likhel med flertalet remissorgantillstyrkt att Prop.1978/79:99 217 sjöfartsverketansvarar för planeringen. Förbundet anserdet yllersl väsentligt atlsjöfartsverket i sin planering erhåller en god information från hamnarna.Därför bör hamnägarna tillkännage successivt sina rullandefemårsplaner. redovisar vidare i sill remissvar efter vilkaprinciper besluisplaneringen i hamnarna fungerar och anser att denöverordnade planeringen måste inordnas i detla system pä ell lidigt siadium.Detta informationsmaterial bör sedan utgöra basen för verkets planering, vilkelinnebär all förbundel anser all länsslyrelsernas roll i planeringen bör blimindre än vad som föreslagils i promemorian. Länsstyrelserna bör således utgåur systemet som ansvariga för en aktiv hamnplanering och endasi fungera somremissorgan åt . Härigenom torde stora förenklingar uppnäs ochonödig byråkrati kunna undvikas. Även i Göleborg och länuppehäller sig utförligt vid frågan om informalionssyslem mellan de olikaplaneringsnivåerna och föreslär au de kommun- och privaiägda hamnarna åläggsall delge berörda myndigheter - i försia hand och länsstyrelse -sina långsiktiga planer. En molsvarande skyldighet atl informera hamnarna omövergripande trafikplanering och samhällsplanering av relevant belydelse böråläggas de nämnda myndigheterna. tillstyrker samiidigi allsjöfarlsverkel fär ansvar för planeringen. i lånsom i övrigi är posiliv lill planeringsordningen pekar pä del förhållandet atlplaneringen av hamnarna i princip vad gäller tidshorisont och regularitei börkunna läggas upp som försvarets planering. , som i första hand anser att ett försiailigande avhamnama vore den mest lämpliga formen för en samordning av hamnverksamheten -samma uppfattning framförs även av - är i principposiliv lill den föreslagna planeringsordningen och även lill attsjöfartsverket fär ett ansvar för planeringen. anser det nalurligl alt sjöfartsverkel handharplaneringen. Av det ovanstående harframgått all ett stort antal remissinsianser ansluter sig lill den föreslagnaplaneringsordningen och atl färett ansvar för den överordnadehamnplaneringen. Invändningar mot förslaget finns dock i några fall. Länsstyrelsernai och anser atl planeringen bör ulföras avregeringen. Siatensjärnvägar, som i princip är posiliv lill en vidgadplanering, anser au denna i försia hand bör omfatta objekl av myckel siorräckvidd och att dessa frågor bäst handläggs inom departementet. Ävenlänsstyrelsen i föreslär en ordning där regeringen har ell meröverordnat ansvar för planeringen medan i första hand börularbela underlag för denna cenlrala planering. Del är vidare enligtlänsstyrelsen väsentligt atl kommuner och länsstyrelser fär ett slorl inflylandeöver planeringen. Prop.1978/79:99 218 Stålens planverk ifrågasätter del lämpliga i all ettseklorsverk har ansvaret för planeringen. samordnai organ såsom denföreslagna trafikplanerings-nämnden vore sannolikt att föredra. Sjöfartsverkelskulle dock fungera som en vikiig remissinsians. Svenska kommunjörbundet hänvisar vad gäller sinakommentarer lill andra yllranden inom del irafikpoliiiska områdel.Kommunförbundei anser all utformningen av ansvar ocharbetsuppgifter måhända blivit väl långtgående och därför mäsle ytteriigarestuderas. Ansvarei för den övergripande planeringen vad gäller landelstransportsystem i dess helhet bör läggas hos kommunikationsdepartemenlet medbilräde av en delegaiion sammansatl av förelrädare för bl. a. kommuner ochtrafikföretag. i lån understryker starktbehovet av en övergripande hamnplanering men anser alt denna bör ske inom ramenför den fysiska riksplaneringen. i län slutligen, anser altplaneringen bör åvila länsstyrelserna och au nägon riksvid ceniral planeringinte erfordras. Förslaget om en tillståndsprövning av hamninvesieringarhar utförligt kommenterats av fiertalet remissorgan. Många av dessa ställer sigposiliva lill en obligalorisk prövning. Detta gäller bl. a. ,, sjijfarisverket, statskontoret, ,, statens planverk, koncessionsnämnden, den absolutahuvudparlen av länsstyrelserna. Länsstyrelserna i , ochVästerbottens län anser att en frivillig prövning i form av samråd ärtillfyllesl. i anser, i likhel med ,au frägan om prövning bör anstå lill dess atl planeringen blivit mer utbyggd. Enligt uppfattning kan entillståndsprövning i någon form vara ell verksamt komplement lill denföreslagna planeringen för att söka nå en samhällsekonomiskl godlagbarutveckling av hamnväsendet. Prövningen bör inriklas mot större projeki ochhamnarnas handlingsfrihet måste i slörsla möjliga utsträckning bevaras. a. med hänvisning till alt ett prövningsförfarandeinte under nägra förhällanden fär bli en detaljstyrning och atl dehamnverksamheier som lämpligen skall ingå i prövningen inte är närmare avgränsade,anser det välbetänkt alt gå fram i elapper.