prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Av detta belopp faller 2437 milj. kr. på kommuner, 1445 milj. kr.på landstingskommuner och 125 milj.kr. på kyrkliga kommuner. Det skatteutjämningssystem som har tillämpats var avsett att varaett provisorium i avvaktan på resultaten av pågående utredning om kommunernas ekonomi. 1976 årskommunalekonomiska utredning harunder avlämnat de båda delbetänkandena Kommunernas ekonomi 1975-1985 (SOU 1977:20) och Översyn av despeciella statsbidragen tillkommunerna (SOU 1977:48) samt slutbetänkandet Kommunerna. Utbyggnad, utjämning, finansiering (SOU1977:78-79). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. delbetänkanden innehåller dels en analys av den kommunalekonomiskautvecklingen fram , dels förslag om att ett antalspecialdestinerade statsbidrag skall slopas och medlen överföras tillskatteutjämningssystemet. I slutbetänkandet behandlas i första hand tre huvudfrågor. För det förstadiskuteras det samhällsekonomiska utrymmet för den kommunala sektornsutbyggnad och medel för att begränsaden kommunala verksamhetens expansion. I detta sammanhang förordar utredningen att de senaste årensfrivilliga överiäggningar mellan regeringen och kommunförbunden utvecklas ochfår en fastare form. Däremot anser man inte att en lagstiftning om begränsningav det kommunala skatteuttaget böraktualiseras. För det andra föreslår kommunalekonomiska utredningen att skatteutjämningssystemet reformeras i syfte att öka utjämningen mellan kommunerna ochförstärka det statliga stö- Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 3 det till de inkomstsvaga kommunerna. För det tredjediskuterar utredningen finansieringen av den kommunala verksamheten ochkostnadsfördelningen mellanstat och kommun. Härvid föreslås ett antal åtgärder som kan aktualiseras om man vill öka överföringen av statliga medel tillkommunerna och landstingskommunerna. Betänkandena harvarit på remiss till bl. a. samtliga kommuner och landstingskommuner . Regeringenkommer att lägga fram en proposition till innevarande i anledning av kommunalekonomiskautredningens förslag. harregeringen haft överläggningar med ochLandstingsförbundet. I anslutning till dessa överläggningar träffades i juni1978 en överenskommelse som rör dels utvecklingen av den kommunalaverksamheten , dels de finansiella fömtsättningarna för kommuneroch landstingskommuner . För att anpassa den kommunala expansionensvolym till de samhällsekonomiska fömtsättningarna har parterna enats om att riktpunkten förökningen av den kommunala verksamheten bör vara och1980. Partema är också ense om att inom de angivna ramarna bör utbyggnaden avbarnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård prioriteras. Utrymmet för utbyggnadav andra kommunala verksamheter är mycket begränsat. Överenskommelseninnebär att staten tillskjuter ett särskilt bidrag till kommuner ochlandstingskommuner för . Bidraget har utformats så att det fårskatteutjämnande effekt och motsvarar en höjning av den garanteradeskattekraften av medelskattekraften. Det särskilda bidragetutgår med lägst . per invånare till , och Göteborgskommuner och med lägst . per invånare till övriga kommuner och tillsamtliga landstingskommuner. Den sammanlagda kostnaden för det särskilda statsbidraget tillkommuner och landstingskommuner beräknas till ca 980 milj. kr.Därav avser ca 560 milj. kr. kommunernaoch ca 420 milj. kr. Styrelserna för Svenska kommunförbundetoch åtog sig för sindel genom överenskommelsen att rekommendera kommu-nema resp.landstingskommunerna att inte höja skattesatserna för . Överenskommelsen har redovisatsför , som har anvisat erforderliga anslagsmedel för (prop. 1978/79: 26, FiU 1978/79: 8, rskr 1978/79:67). Skatte- och kontrollväsen m. m. Ett väl fungerandeskattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet. Organisationen förbeskattning och uppbörd förbättras successivt. Åtgärder för att hindraskatteundandragande i olika former är därvid ett väsentligt inslag. Taxerings- ochkontrollorganisationen ges successivt ökade resurser. i förstainstans byggs ut ge- Prop.1978/79:100 Bilaga 11 Budgetdepartcmcntct 4 nom att länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheternafår väsentliga personalförstärkningar. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet äratt verka för en effektiv, rättvis och likformig beskattning. Denna uppgiftfullgör verket genom kontroller, genom råd, anvisningar ochföreskrifter, genom information till myndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerlig anpassning avorganisation och arbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingens krav.Omfattande resurser anslås liksomunder innevarande budgetår till utbildningsverksamhet inom skatteområdet och tillinformaiion om skatte- och folkbokföringsfrågor. Vid 1975 årsriksmöte beslutades om dels riktlinjer för en ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m.m. (prop. 1975:87, SkU 1975: 31, rskr1975: 229), dels ett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- ochuppbördsväsendet (prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975:230). Besluten innebär bl. a. atl alla deklarationer skall granskas och föredras inför taxeringsnämnderna avtjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet.Skatteadministrationen effektiviseras bl.a. genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningen och taxeringen.Den nya taxeringsorganisationen skall i huvudsak genomföras till taxering. före övergången harett omfattande utrednings- ochutvecklingsarbete bedrivits av och statskontoret inom ramenför det s. k. . För nästa budgelår föreslås få resurser för att inom denegna organisationen slutföra förberedelsema för laxeringsreformenssuccessiva genomförande. Inom det nyaADB-systemet för folkbokföring och beskattning finns - förutom 21 regionaladatorer en central dataanläggning som är placerad hos . Den sektion inom verket somsvarar för driften av centraldatornbyggs ut i enlighet med beslut (prop. 1976/77:25 bil. 6, SkU 1976/77:10, rskr 1976/77:62). Vidareförstärks resurserför att fortlöpande se över och underhålla ADB-systemet för folkbokföringoch beskattning. Vid föregåenderiksmöte beslutades om vissa förändringar i administrationen avkilometerbeskattningen. Beslutet innebär att de av kilometer-skattenämndensuppgifter som finns kvar även efter det atl omläggningen till kilometerbeskattninghar genomförts tas över av . Verket är redan tidigare centralförvaltningsmyndighet för vägtrafikbeskattningen.Medel för dessa nya uppgifier tilldelas , som också får resurser för administrationenav den reseskatt på utrikescharterresor med ftyg som infördes . Enligt beslut vidriksmötet /77 (prop. 1976/77:145, SkU 1976/77: 52, rskr 1976/77:437)skall en allmän fastighetstaxering äga mm . Till nästa budgetårföreslås väsentligt ökade medel för att föra vidare arbetet med att förbereda fastighetstaxeringen. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet 5 För attnäringslivets investeringar i maskiner och invenlarier skall stimuleras kan skattskyldiga, som driverrörelse, jordbmk eller skogsbruk och som till utgången av anskaffar eller tillverkarmaskiner m. m., under vissa förutsättningarfä etl särskilt investeringsavdrag om av anskaffnings- eller tillverkningskostnaden vid taxeringen till statliginkomstskatt. Om en skaltskyldiginte alls eller bara delvis har kunnat utnyttja investeringsavdraget kan han i stället få ett skattefrittinvesteringsbidrag motsvarande av anskaffnings- ellertillverkningskostnaden. Bidragen betalas ut från ett anslag under budgetdepartementets huvudtitel.Anslaget beräknas till 165 milj. kr. för nästa budgetår. För att ge extrastimulans åt näringslivets byggnadsinvesteringar har införts etttidsbegränsat investeringsavdrag även för byggnadsinvesteringar (prop.1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79:19, rskr 1978/79:107). Avdraget medges av sådana kostnader som nedläggs för ny-, till- eller ombyggnader avfastigheter i rörelse, jordbmk eller skogsbruk under tiden oktober 1978-mars1980. Byggnadsarbetena måste dock ha satts igång under tiden oktober 1978-september1979. Företag som inte kan utnyttja avdragsrätten för byggnadsinvesteringar kan i stället -på samma sätt som när det gäller maskininvesteringama - få ett 4-procentigt statligtinvesteringsbidrag. Rationalisering och revision inom statsförvaltningen,m.m. Ansvaret för rationaliseringoch revision inom statsförvaltningen ligger främst på statskontoret resp.riksrevisionsverket. För verksamheten inom försvaret gäller dock vissa särskilda bestämmelser. För statskontoretsdel väntas verksamheten i stort fortsätta med samma inriktning som . Destörsta projekten bland statskontorets rationaliseringsutredningar avserstatlig personaladministration, skatteväsendet, socialförsäkringen ochmiljövårdens informationssystem. Regeringen har givit flera utredningsuppdrag i syfte attför enskilda myndigheter eller verksamhetsområden utarbeta altemativa förslag tillhur ökade eller på annat sättförändrade krav på databehandlingskapaciteten kan tillgodoses. Detta gäller bl. a. ,skatteväsendet och socialförsäkringen.I flera fall medverkar statskontoret i sådant utredningsarbete. Riksrevisionsverketfortsätter att bedriva förvaltningsrevision med inriktning dels påatt myndigheterna skall kunna uppnå bättre resultat med anvisade resurser, delspå att om möjligt åstadkomma direkta besparingar i statlig verksamhet.Förvaltningsrevisionens tyngdpunkt kommer att ligga påavgränsad revision inom myndigheter och revision av enskilda myndighetersverksamhet. medverkaräven i arbetet med moderniseringen av det statliga budgetsystemet. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 6 Verketbiträder vidare myndighetema med redovisningsteknisk expertis och medrådgivning i planeringsfrågor. För atl begränsa ochunderiätta det uppgiftslämnande av olika slag som företag,organisationer och offentliga organ måste lämna till myndigheter m.fl. inrättades under /78 ensärskild delegation, delegationen för företagens uppgiftslämnande.Delegationen skall i första hand vara verksam under en treårsperiod.Statsmyndigheterna är skyldiga att anmälakrav på ny eller utökad uppgiftsinsamling till delegationen. Delegationen får vid behov föreskriva villkor föruppgiftsinsamlingen från företag.Delegationen skall vidare göra en genomgång av befintliga uppgiftsm-tiner och därvid föreslå konkreta åtgärder föratt reducera och förenkla uppgiftslämnandet.Mot bakgmnd av de erfarenheter som har vunnits av delegationens arbete skallstatsmaktema ta ställning till vilken inriktning fortsatta åtgärder pådetta område bör ha. Det är mycketangeläget att de statliga myndighetema genom sin norm-givning m. m. inteåsamkar bl. a. kommunerna ökade kostnader. Föreskrifter härom finns ikungörelsen (1970:641) om begränsning i myndigheternas rätt att meddelaföreskrifter, anvisningar och råd. Myndighetema har vidare i regeringensanvisningar för anslagsframställningama för /80 ålagtsatt vid utfärdande av föreskrifter och liknande ta till vara alla möjligheteratl utforma dessa så att risken för direkta eller indirekta kostnadsökningaravlägsnas. Även befintliga föreskrifter, anvisningar eller råd bör ägnas ökaduppmärksamhet. Myndighetema har ålagts se över redan utfärdade föreskrifter,anvisningar eller råd i syfte att minska kostnaderna i de verksamheter somföreskriftema omfattar. Därvid bör myndighetema särskilt överväga om det ärnödvändigt att tillämpa nu gällande standard eller normer inom alla delar av den verksamhetsom berörs av föreskrifterna, eller om det är möjligt att differentiera kraven.Myndigheterna bör vidare sträva efter att så långt möjligt minska den statligadetaljkontrollen av och landstingskommunal verksamhet för att därigenom öka utrymmet för den kommunalasjälvstyrelsen. Många av de statligautredningamas förslag är av den arten att ett genomförande medför storaoffentliga utgifter. Det statsfinansiella läget ger inte något nämnvärt utrymmeför genomförande av kostnadskrävande kommittéförslag . Regeringen har därförden utfärdat tilläggsdirektiv till samtliga kommittéer och särskildautredare. I direktiven sägs att kommittéerna noga bör överväga hur eventuella kostnadskrävande förslagskall kunna finansieras genom omprövning av pågående verksamhet ochomfördelning av befintliga resurser inom det område kommitténs förslag avser.Kommittéema bör också göra en prioritering mellan angelägna önskemål och belysa de indirektaeffekter i form av exempelvis ökad administration och byråkrati för enskildasom förslagen kan medföra.Regeringen har också kompletterat kommittéför- 1978/79:100 BUaga 11 Budgetdepartcmcntct 7 ordningen(1976:119) med en föreskrift om att utredningars förslag bör kostnadsberäknas i samband med att förslagensövriga effekter belyses. Ett nytt statligthuvudavtal har slutits . I avtalet finns grundläggande regler omformema för kollektivavtalsförhandlingar. Det upptar också föreskrifterom s. k. samverkansförhandlingar och information enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. innehåller även en del regler omarbetskonflikter. Vidare har ettstatligt medbestämmandeavtal (MBA-S) träffats, likaså ett medbestämmandeavtalsom rör icke-statligt anställda lärare och skolledare hos kommun (MBA-L).Enligt dessa avtal får lokala kollektivavtal träffas i vissa personal-,rationaliserings- och planeringsfrågor. Ett centralt avtalom förhandlingsordning i frågor om tillsättning av vissa tjänster hos statenhar slutits. Enligt detta avtal får lokala kollektivavtal träffas ompartskontaktema i ärenden om vem som skall få viss tjänst. Som ett komplement tillarbetsmiljölagen (1977:1160) och arbetsmiljö-förordningen (1977:1166) har ett statligt arbetsmiljöavtal träffats. inrättas , statens avtalsverkupphör. Det nya verket blir central myndighet i frågor där staten uppträder somarbetsgivare.,får vidare ett samordningsansvar gentemot statsmyndigheternaför den statliga arbetsgivarpolitiken. Statens förhandlingsråds verksamhet avserfr.o.m. samma tidpunkt enbart frågor som bereds inom för beslut av statsråd, regering eller riksdag. Ettutredningsarbete rörande vissa organisatoriska frågor med anledning av olika reformerinom arbetsrättens ornråde pågår. Som ett led i utredningsarbetet har enpromemoria (Ds B 1978:11) ,företagshälsovård, personalutbildning m.m. upprättats inom budgetdepartementeti nära kontakt med de statsanställdas huvudorganisationer. Som ett led i omorganisationenav statens arbetsgivarfunktion skall statensarbetsmarknadsnämnd inrättas. Beslut om tidpunkt för inrättandet fårdock anstå till dess att utredningsarbetet har slutförts. Ett arbete harpåbörjats inom budgetdepartementet för att belysa och utveckla en statlig chefsutbildning. Uppbyggnaden av denstatliga företagshälsovården fortsätter. Under /79 inrättas tio nyahälsocentraler. Det totala antalet statliga hälsocentraler kommer därmed att uppgå till 23. Avdessa är åtta regionala och 15 lokala. Under /80 beräknasytteriigare tio lokalahälsocentraler kunna inrättas. Förslag läggs framom ny organisation för . Hänsyn har därvidtagits till verkets behov av förstärkning för bl. a. övertagandet av ansvaret förstatsförvaltningens generella löneuträkningssy- Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 8 slem (SLÖR) och vidgad kontroll vid beräkning ochutbetalning av pensioner m.m. Arbetel medjämställdhetsfrågor inom den statliga sektorn följer i huvudsak dethandlingsprogram som redovisades budgetproposition.Handlingsprogrammet omfatlar åtgärder som i första hand syftar till atlfinna effektiva metoder för att bryta rådande könsdominans inom vissabefallningar, yrken och personalkategorier. Programmet omfattar vidare försöksverksamhet inom bl. a. områdenarekrytering och utbildning samt enökad satsning på studiecirkel- och konferensverksamhet. En förordning (1978:61) om tillgodoräknande av tid förföräldraledighet vid tillsättning av statligtreglerad tjänst har utfärdats. I årets budgetproposition (bilaga 3) föreslåsatt de statsanställda skall kunna få ersättning för vissa merkostnader för barntillsyn när de deltar i statligpersonalutbildning. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för statlig förvaltning uppgå tillca 450 milj. kr. Härav beräknas ca 80 milj. kr. för fortsatt byggnadsverksamheti samband med omlokaliseringen av statlig verksamhet, vilket innebär en minskning med ca 80 milj. kr. jämfört medinnevarande budgelår. De totalakostnaderna för byggnadsinvesteringar i samband med omlokaliseringen beräknas till ca 1250 milj. kr. För nästabudgetår beräknas en fortsatt ökning av invesleringama i nya lokaler fördepartementen i i samt för länsförvaltningarna.Investeringarna för länsadministrationen - som för nästa budgetår beräknas uppgå till ca 175 milj. kr. - föranleds iförsta hand av om- ochnybyggnadsbehov till följd av de vid /76 beslutade regionala datoranläggningarna inom detnya ADB-system för folkbokföring ochbeskattning som skall tas i bmk successivt fr. o. m. . Förändringarna inombudgetdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeutgiftsändamål på statsbudgeten för /79 framgår av följande sammanställning. Beloppen för /79 har anpassats med hänsyn till deöverföringar till andra departements verksamhetsområden som har ägt mm. 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct A. Budgetdeparlementel m. m. Allmänna centrala ämbetsverk m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna Summa kapitalbudgeten Totalt förbudgetdepartementet -1-1010,4 De totala utgiftemaberäknas öka med ca 1010 milj. kr. Anslagen på driftbudgeten ökar därvid med ca975 milj. kr. under det att anslagen på kapitalbudgeten ökar med 35 milj. kr.Det under budgetdepartementets huvudtitel redovisade anslaget till täckande avmerkostnader för löner och pensioner är i avvaktan på avtal om löner för deanställda m. fl. för tiden efter - schablonmässigt beräknattill 1 500 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande till motsvarandeanslag under /79 med 500 milj. kr. För anslagen påkapitalbudgeten sammanhänger det ökade medelsbehovet med att vissaanskaffningar av datamaskiner, som har senarelagts, kommer att bliaktuella under nästa budgetår. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct Föredragande: statsrådet såvitt avser frågornaunder littera A, B punktema 1 -11, C, D, E punkterna 1 -6 på driftbudgetensamt kapitalbudgeten; Statsrådet såvitt avser frågorna under littera Bpunkterna 12-18 och Epunkterna 7-16. Anmälan till statsbudgeten för /80 såvittavser budgetdepartementetsverksamhetsområde 1977/78 Utgift 24284 694 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) -1-2 147000 + 55000 -i- 344000 - 2 546 000 Pris- ochlöneomräkning beräknar jag till . Under innevarande budgetårhar budgetdepartementet förstärkts med tvä sakkunniga och Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct Medel för dessa ändamål börberäknas för nästa budgetår. Vidare beräknar jag medel för en ytteriigare handläggartjänst. Med hänvisning i övrigtlill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atl tillBudgetdeparlementel för /80 anvisa ett förslagsanslag av27476000 kr. Gemensamma ändamål för departementen 1977/78 Utgift 52 337401 1978/79 Anslag 58926000 1979/80 Förslag 67 739000 Från anslaget bestridskostnader för departementens organisationsavdelning och andra fördepartementen gemensamma anordningar. Från anslaget bestrids vidaredepartementens och kommittéemas sjukvårds- och lokalkostnader, utgifter förexpenser avseende inredning och utmstning av lokaler, telefon m. m. samtkostnader för tjänstebilar, allt i den mån medel inte anvisas i annan ordning.Sjukvårds- och lokalkostnaderna för samt hyreskostnadernaför försvarsdepartementet bestrids dock från vederbörande departementsanslag. Reseersättningar (även utrikes resor) (- 225000) Personalpolitiskt utvecklingsarbete m. m. -h 8 799 000 För pris- ochlöneomräkning m. m. beräknar jag . ökadekostnader för befintliga lokaler. 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 13 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att till Gemensammaändamål för departementen för /80 anvisa ett förslagsanslag av67 . Kommittéer m. m. 1977/78 Utgift 9342534 Reservation 4985665 1978/79 Anslag 10500000 1979/80 Förslag 10500000 Belastningen på anslagetunder innevarande budgetår beräknar jag till ca 12 milj. kr. Jag har därvidbeaktat att kosinadema för delegationen för företagens uppgiftslämnande enligtbeslut vid /77 (prop. 1976/77:115, FiU 1976/77:25, rskr1976/77:268) belastar detta anslag. Med hänsyn till detta och den väntadeomfattningen av kommittéverksamheten under /80 samt med beaktandeav den anslagsbehållning som kan väntas uppkomma förordar jag att anslaget försupp med oförändrat belopp i statsbudgeten för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kommittéer m. m.för /80 anvisa etl reservationsanslag av . 1977/78 Utgift 534471 Reservation 280147 1978/79 Anslag 625000 1979/80 Förslag 625 000 Med hänsyn till den hittillsvarande belastningenoch med beaktande av den anslagsbehållning som kan väntas uppkomma förordar jagatt anslaget förs upp med oförändrat belopp i statsbudgeten för nästa budgetår.Jag har därvid räknat med att fortsatt bidrag till utgivningen avstatskalendern skall beslridas från detta anslag. Jag hemsläller att regeringenföreslår att till Extra utgifterför /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet B.ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERK M. 1977/78 Utgift 13 742433 1978/79 Anslag 13 173000 1979/80 Förslag 14 310000 Kammarkollegiet ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande statlig ochkyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen, handha medels- ochfondförvaltning samt i vissaärenden bevaka statens rätt och allmänna intressen. Chef för kollegietär en generaldirektör. Kollegiet är organiserat på sju enheter, nämligen enallmän avdelning, ett advokatfiskalskonlor, en fondbyrå, enredovisningscentral, ett revisionskontor, ett arkivkontor och en administrativsektion. Vid kollegiet finns som rådgivande organ ett expertråd för medelsplaceringsfrågor. Beräknad ändring till 1979/80 Handläggande personal Övrig personal -1-4 + 2 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 15 En medelsanvisning enligtbesparingsaltemativet skulle medföra en anslagsökning med . iförhållande till det anslagsbelopp som ställts till kollegiets dispositionunder innevarande budgetår. Skall en besparing ske, måste denna främst ske påpersonalsidan eftersom kollegiets kostnader till utgöres av löner.Motsvarande värde för redovisningscentralen är . Kollegiet kan emellertidinte ta fram något speciellt område och tilldela detta minskade resurser. Detbör däremot vara möjligt att i samband med uppkomna vakanser (genom avgång,partiell tjänstledighet osv.) göra en realistisk omprövning av berördatjänsters arbetsuppgifter och möjligheter att rationalisera genom omfördelningav arbetsuppgifter. Handläggningen avansökningar om permutation bör påskyndas, vilket bl. a. påpekats avjustitiekanslern. Härför erfordras en ny handläggartjänst (+ . Kollegietsgranskning av beslut angående arvsskatt och gåvoskatt bör intensifieras, vilketbl. a. beräknas medföra ökade skatteintäkter. Ökning med en handläggartjänstäskas (+ . Uppbyggnaden avkollegiets interna personalutbildning bör fortsätta. a. bör endeltidsanställd utbildningsansvarig engageras för verksamheten (+ . På gmnd av omfattningenav den processförande verksamheten främst i fråga om vattenmål anser kollegietatt det är angeläget att en ny handläggartjänst inrättas (+ . Granskningen avredovisningarna som inkommer till arvsfondssektionen från de för allmännaarvsfonden förordnade gode männen bör påskyndas och balansema nedbringas.Härför erfordras en ny assislenttjänst (+ . Fondbyrån bör erhållaförstärkta resurser för att ta hand om den ökade tillströmningen avförvaltningsuppdrag från statliga myndigheter m.fl. Kollegiet begär förändamålet en handläggar- och en biträdestjänst (+ .