prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Om man undantarutbildning vid risk för permittering har de elever som påbörjat utbildningunder /78 fördelat sig på yrkesområden enligt följande. Därav verkst- och byggn mel arbete elektro- och finmekaniskt arb. Kameralt o kontorstekniskt arbete Arbete inom hälso- och sjukvård Under budgetåret1977/78 har 3 304 företag beviljats bidrag med 667,4 milj. kr. för utbildningvid risk för permittering. Totalt har 143 449 personer berörts. Antaletbeviljade utbildningstimmar med . är 22 198 806 och med . Försöksverksamhetenmed utbildning vid permitteringshot som inleddes omfattade /75 beslut med 5,3 milj. kr. Budgetåren 1975/76 fattades beslut med38,9 milj. kr. och 1976/77 med 365,4 milj. kr. Intresset för att anordna utbildning istället för att permittera eller säga upp personal har ökat starkt på grund av denutdragna lågkonjunkturen.Det har blivit allt fler företag inom alla yrkesområden som i denna utbildningsform funnit ett lämpligtaltemativ till att förhindra permitteringoch uppsägning av vikande orderingång. Av det totala antaletbeslut om beviljat bidrag under /78 redovisar området"övrigt" , metallvarutillverkning 26,, teko 10,träva-mtillverkning samt massa ochpapperstillverkning och metallframställning9,resp. av beviljat bidragsbelopp. budgetår har yrkesområdena metallvamtillverkning ochmetallframställning dominerat. Antalet personersom omfattas av beslut per företag varierar från enstaka till flera tusen.Utbildningsfidens längd varierar likaså. Jämfört med fidigare budgetår har antalet personer förvilka bidrag beviljats ökat från 109190personer 1976/77 till 143449 personer 1977/78 och genomsnittet per beviljad utbildningstid har ökat från 171 timmartill under samma period.Den ändring i bidragsformen som infördes då den yrkesinriktade utbildningen med förvarje anställd och utbildningstimmeutvidgades lill högst har inte nämnvärt föränd- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 61 rat utbildningstidens längd, men däremot torde den hapåverkat innehållet iutbildningarna så att det blivit mer yrkesinriktat. Vad gäller övrigaformer av utbildning i företag konstaterar AMS att utbildning av redananställda i samband med anställning av ersättare under budgetåret harbeviljats 60 företag för utbildning av 600 personer. 245 personer har fåttarbete som ersättare och det totalt beviljade bidraget uppgår till 6,1milj. Jämfört med föregående budgetår och , då bidragsformen infördes har användningen avdenna bidragsform ökat. Jämställdhetsbidrag har beviljats för utbildning av 101personer vid 48 företag till en sammanlagd kostnad av 1,2 milj. kr. 1 fråga om de olikaformema av utbildning i företag föreslår AMS följande förändringar.Regelsystemet måste förenklas eftersom det av många uppfattas somalltför komplicerat. Ett sätt att förenkla systemet är enligt AMS att införaenbart två bidragsnivåer, 15 och . Vid utbildning avpermitteringshotad personal och vid utbildning av anställd i samband medanställning av ersättare, bör i normalfallet bidrag utgå med . 1ett arbetsmarknadsläge då särskilda stimulansåtgärder behövs, kan etthögre belopp behöva tillämpas. Vid utbildning med stöd av Jämställdhetsbidragetbör bidrag utgå med i samtliga län. AMS framlägger ocksåvissa förslag till förändringar av villkoren för beviljande avjämställdhetsbidraget. AMS pekar dessutom på att det i nu gällande regler förutbildning i företag finns inskränkningar vad gäller bidrag tillarbetsgivare i . Styrelsen föreslår att bidrag skall kunnautgå till kommuner vid utbildning avarbetshandikappade och äldre vid utbildning av redan anställda i samband medanställning av ersättare samt vidutbildning av permitteringshotad personal. Styrelsen räknar medatt under innevarande budgetår kommer 144000 personer att påböriaarbetsmarknadsutbildning, varav 61 000 i AMU-kurser och 50000 i företag som altemativ tillpermittering. Antalet deltagare beräknastill 205000 personer. För budgetåret1979/80 beräknar styrelsen ennedgång i antalet deltagare till 165 000 personer. Minskningen faller så gott som helt på utbildning i företag. Uttryckt iantal påbörjade utbildningar räknarstyrelsen med följande fördelning /80. Övriga kurser (korrespondenskurser. kurser i studieförb. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 62 Vad gällerutbildningsbidragen påpekar AMS att de fortlöpande behöver anpassas lillersättningen från arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Elever som inle är berättigade till ersättning från arbetslöshetskassabör få dagpenningsbeloppen anpassade till pris- och löneutvecklingen. AMS föreslårföljande ändringar av bidragsbestämmelserna. 1 21 § fjärde stycket arbetsmarknadskungörelsenföreskrivs atl kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildningsjälv skall svara för undervisningsmaterial och dagliga resor med i genomsnitt . AMSanser med hänsyn till att kosinademadrabbar kursdeltagama olika och att systemet är administrativt svårhanterligt, att bestämmelsema bör ändrasså att kursdeltagaren behöver svaraendast för dagliga resor upp till etl belopp, inte högre än . AMS föreslår atltraktamente till den som utbildas utom hemorten höjs från f n. AMS påtalar att enförsämring har skett av försäkringsskyddet för såväl kursdeltagare iarbetsmarknadsutbildning som elever vid arbetsvårdsinsti-tut genom lagen om arbetsskadeförsäkring(1977:264) som trädde ikraft den 1 Juli1977. Den tidigare yrkesskadeförsäkringen gällde för kursdeltagare under all lektionstid, under raster samt färdmellan bostaden och utbildningsplatsen. Skyddet genomarbetsskadeförsäkringen begränsas till demoment i utbildningen då elever utför arbete som stämmer överens med eller tillsin art liknar vad som förekommer i arbetslivet. Styrelsen hemställerom en ändring så att kursdeltagama återfår samma försäkringsskydd som tidigare samt i avvaktan på sådan ändringsärskilda medel för att tillförsäkra kursdeltagarna samma skydd somtidigare. Enligt gällanderegler får AMS bekosta barntillsyn för den som inte kan få yrkesutbildning isin hemkommun och därför genomgår arbetsmarknadsutbildning i annan kommun. AMSframhåller atl i stora kommuner, främst i norrlandslänen, måste en delkursdeltagare trots att utbildningen bedrivs inom kommunen, bo och studera utanför hemorten.Mot bakgmnd härav föreslårstyrelsen att barntillsyn får anordnas även i dessa fall. Utgifterna förintematundervisning i svenska språket för finska ungdomar som skallferiearbeta i beräknas till . SÖ framhåller attkapaciteten vid AMU-centren under det gångna budgetåret inte räckte tillatt helt täcka behovet av AMU-kurser trots att den genomsnittligabeläggningen uppgick till - . SÖ har därför i betydande omfattning köpt utbildningskapacitet hosandra utbildningsanordnare, såsomgymnasieskolor, landstingskommunala skolor och företag. Antalet av SÖ fastställda läroplaner förarbetsmarknadsutbildningen är f. n. ca 600.Så gott som samfiiga yrkesområden har berörts av läroplansarbete under budgetåret. Som resultat av mergenomgripande läroplansarbeten föreligger nya läroplaner för allmännaämnen, preparandkurser och Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 63 Omfallande läroplansrevisionhar skett inom bl.a. el-och teleområdet med inriktning på ätt återkommandeutbildning skall vara möjlig all genomföra. SÖ konstaterar attandelen invandrare i arbetsmarknadsutbildning har fortsatt atl öka. Medan ca 8%av elever ulgörs av invandrarelever, uppgår invandrarnas andel avdet totala antalet kursdeltagare i arbetsmarknadsutbildning till mot25% föregående år. Denna utveckling medför särskilda krav på undervisningenoch läromedlen. I syfte att underlätta för invandrarna atl tillgodogöra sigarbetsmarknadsutbildning driver SÖ i samarbete med AMS en radutvecklingsprojekt. Som exempel kan nämnas att SÖ avser att påböija enförsöksverksamhet med hemspråksassistenter för de inom arbetsmarknadsutbildningenmest frekventa språken. För den största invandrargruppen, de finsktalande,planerar SÖ att genomföra viss försöksverksamhet med olika yrkesutbildningarpå finska/svenska. Inom AMS och Sö pågår ettutvecklingsarbete i syfte alt decentralisera AMU-verksamhetens administration.Därigenom avses beslut i vissa frågor rörande kursverksamheten blidecentraliserade till kursstyrelsemaoch länsarbetsnämnderna. Den överenskommelse somskolöverstyrelsen och AMS tidigare träffat om att skallöverta det elevsociala ansvaret vad gäller den kurativa verksamheten,hälsovården, administrationen av bostäder för kursdeltagare, kosthållet ochfritidsverksamheten beräknas träda i kraft under /80. För /80räknar SÖ med ca 85 000 deltagare i AMU-kurser, dvs. en oförändrad volym ijämförelse med tidigare budgetår, vilket beräknas kunna genomföras mednuvarande utbildningskapacitet. Kostnaderna beräknas till 1 150 milj. kr.,vari ingår . för bidrag till vuxna svenska zigenare samt 1 508000 kr.för överförandet av kostnaderna för den administrativa ADB-verksamheten förAMU, som f.n. bestrids helt från SÖ:s myndighetsanslag. Med utgångspunkt fråntotah 165000 deltagare i arbetsmarknadsutbildning under budgetåret beräknarAMS och SÖ medelsbehovet till 2946,5 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildningensom spelar en betydelsefull roll inom arbetsmarknadspolitiken har starkt ökatunder senare år. Till en början var arbetsmarknadsutbildningen förbehållenarbetslösa. Efter hand har även icke arbetslösa personer givits möjlighet attdelta i arbetsmarknadsutbildning, främst genom införandet avbristyrkesutbildningen och stödet till utbildning avpermitteringshotad personal . Genom beslut (prop. 1975:45,InU 1975: 14, rskr 1975: 178) fastställdes nya riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 64 Nya bidragsformerhar tillkommit, däribland olika slags tidsbegränsade utbildningsbidrag för attförhindra permitteringar och uppsägningar . F.n.bedrivs flera olika former av utbildning i företag som försöksverksamhet. Jagfinner det angeläget att dessa, liksom annan försöksverksamhet inomarbetsmarknadsutbildningens område, utvärderasså att beslut kan fattas om att permanenta vissa former alternativt avveckla försöksverksamhet som visat sig vara mindreframgångsrik. Det är väsentligt attklargöra gränsema mellan arbetsmarknadsutbildningens ansvarsområde och de uppgifter som normalt börankomma på olika företags intema utbildning för personalen. Gränsdragningen harblivit ett mera påtagligt problemallteftersom arbetsmarknadsutbildningen i företag har ökat i omfattning.Utredningen om företagsutbildning har i sitt betänkande (SOU 1977:92) Utbildning i företag, kommuner och landsting redovisat omfattningen av företagens personalutbildning ochde olika formema av arbetsmarknadsutbildning i företag.Arbetsmarknadsutbildningen i övrigt hari allt större utsträckning kommit att omfatta ungdomar, vilket har medförtgränsdragningsproblem mot den reguljära skolan. Mot bakgmnd av vadjag nu har anfört och utvecklingen i övrigt av arbetsmarknadsutbildningensedan fattade sitt nämnda beslut anser jag tiden vara inne attgöra en översyn av denna del av arbetsmarknadspolitiken. Med utgångspunkt i de mål förarbetsmarknadsutbildningen som fastställdes genom beslut , och sombör liggafast, bör vid översynen prövas i vad mån den nuvarande inriktningen avutbildningen svarar mot dessa mål eller behöver ändras. Företagsutbildningensroll i detta sammanhang bör prövas med utgångspunkt i den kartläggning som denfömt nämnda utredningen om företagsutbildningen har gjort. Översynen bör vidareomfatta arbetsmarknadsutbildningens organisation och administration, däriinbegripet lokal-, utmstnings- och personalfrågor. Vid översynen bör självfallet samråd äga rummed de utredningar som arbetar med frågor inom närliggande områden l.ex.gymnasieutredningen. Jag har för avsikt att senare begära regeringens bemyndigandeatt tillkalla en kommittéför en sådan översyn. Under budgetåret1977/78 har arbetsmarknadsutbildningen omfattat fler personer än vidnågot tidigare tillfälle. Det är 125 000 personer som har deltagit iarbetsmarknadsutbildning fömtom de 120000 personer som har utbildats i företagenmed hjälp av det bidrag som syftar till att förhindra permittering. Dettabidrag, den s. k. 25-kronan, har visat sig vara ett verksamt sysselsättningsbevarandemedel vid tillfälliga efterfrågedämpningar inom industrin. Effektema har somjag tidigare nämnt bekräftatsgenom en studie som två ekonomer vid Lundsuniversitet genomfört med medel från . Istudien pekas dessutom på att utbildningen,genom den förbättrade yrkesskicklighet den kan leda till, kan hjälpa företagenatt komma över en stmkturkris. Utredarna framhåller att snabbt insatta, selektivt inriktade, åtgärder av den typsom 25-kronan represente- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 65 rar är effektivare än andra alternativ för attupprätthålla sysselsättningen inom företagen. Utredarna har emellerlidockså kommit till den slutsatsen att bidragel kan ha överutnytljats i denmeningen alt det i en del fall utgått för etl slörre antal limmar än vad somvarit motiverat av sysselsättningsskäl. Regeringen har ändrattillämpningsbestämmelserna för bidraget per den i syfte attmotverka ett sådant överulnyltjande. Således måsle arbetsgivarna själva svaraför kostnaderna för de första för varje person som deltar iutbildning. Med hänsyn tillresultaten av utvärderingen och de posiliva erfarenheter som har vunnitsförordar jag alt bidragsformen fr. o. m. /80 får ingå som ettpermanent medel i arbetsmarknadspolitiken. Statsbidragets storlekvid olika former av arbetsmarknadsutbildning i förelag varierar betydligt. Iförenklande syfte har AMS föreslagit alt endast två bidragsnivåer tillämpas vidförelagsutbildning, nämligen 15 och . Enligt min mening är detangeläget alt åstadkomma administrativa förenklingar när det gäller de olikaformer av bidrag till företagsutbildning som finns. Genom riksdagensbeslut (prop. 1978/79:50, AU 1978/79:15, rskr 1978/79:111) om inriktningen avden ekonomiska politiken, m. m. såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde har uppdelningen på två bidragsnivåer, 25 och , avutbildningsbidraget vid risk för permittering slopats och ersatts av etlenhetligt bidrag på . Enligt minmening bör bidragel även fortsättningsvis vara . Jag förordar vidare attbidragel till ulbildning av redananslällda i kombination med fasl anställning av ersättare utgår med sammabelopp eller . Denna bidragsform har prövats i form avförsöksverksamhel . Efter det att bidraget tillfälligt höjtsgenom regeringens beslut . fr.o.m. den Ijanuari 1978 har användningen av denna bidragsform visserligen ökat, men denhar dock ej utnyttjats i någon större omfattning. Orsakema härtill torde främstkunna tillskrivas del svaga konjunkturläget under budgetåret. Under budgetåret1977/78 har 60 företag beviljats bidrag för utbildning av 600 redan anställdasamtidigt som 245 personer, av vilka hälften varit ungdomar ,beretts anställning. /75kan försöksvis bidrag utgå till arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnorresp. män till vissa yrken som domineras av motsatt kön. Bidraget, det s.k.jämställdhetsbidraget, som ursprungligen var . utgår nu med 8kr. 1 åtta län utgår sedan den bidrag med . Avsikten med denna differentiering av bidraget är att få belyst vilkenbetydelse bidragets storiek har för att främja en jämnare personalrekrytering.Enligt AMS redogörelse har under /78 jämställdhetsbidragetbeviljals för utbildning av 101 personer vid 48 företag, vilket utgör enminskning jämfört med föregå-5 1978179. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 66 endebudgelår då bidrag beviljades för 229 personer. Verksamheten i de län där bidraget utgår med . harhävdat sig bättre än i de övriga länen. Den begränsade omfattning somjämställdhetsbidraget totalt sett har hafttorde till stor del bero på attbidraget tett sig mindre attraktivt i jämförelsemed andra bidragsformer. AMS har föreslagit förbättringar avjämställdhetsbidraget. Jag finner det angeläget att denna verksamhet ökar i omfattning. Jag har för avsikt att ta upp fråganom en höjning av bidraget och en översyn av reglerna för beviljande avjämställdhetsbidrag i samband med attregeringen förelägger proposition med förslag till Jämställdhetslag.Jag har i denna fråga haft samråd med statsrådet . AMS har föreslagitatt samfiiga nu förekommande bidrag till utbildning i företag skall kunna utgå äventill kommunala arbetsgivare. 1978/79:73med förslag till åtgärder förarbetshandikappade har jag förordatatt bidrag till utbildning avsvårplacerade skall kunna utgå även till kommuner och landsting. Vidare vill jag erinra om att styrelsen harmöjlighet att anordnaarbetsmarknadsutbildning inom vissa yrkesområden för kommunalt anställdaoch i samband därmed anvisa beredskapsarbetare som ersättare för dem som deltar i utbildning. I avvaktan på att enutvärdering sker av de olika formerna för arbetsmarknadsutbildning i företagär jag inte beredd att biträda den av AMS föreslagna utvidgningen av företagsutbildningen. Genom den nya lagenom arbetsskadeförsäkring, som trädde i kraft den , är elever iarbetsmarknadsutbildning och arbetsprövning/arbetsträning försäkrade vidutbildningsmoment som liknar förvärvsarbete. Den nya materiellt förstärkta arbetsskadeförsäkringen gällerdäremot, i fråga om elever, ej vid t. ex.färd fill och från undervisningen eller vid rent teoretiska moment iutbildningen. AMS har hemställt att bestämmelserna ändras så att kursdeltagarna i princip återfårdet försäkringsskydd som de hade tidigare genom den förutvarande lagenom yrkesskadeförsäkring saml, i avvaktanhärpå, att särskilda medel ställs till styrelsens förfogande for atttillförsäkra eleverna försäkringsskydd under hela utbildningen samt vid färd till och från undervisningen. Regeringen har genom beslut uppdragit åt riksförsäkringsverketatt pröva i vad mån det finns möjlighet att inom arbetsskadeförsäkringens ramutvidga skyddet till att omfattasåväl all undervisningstid som resor mellan bostad och utbildningsställe för bl.a. elever iarbetsmarknadsutbildning. I avvaktan på resultatet av denna utredning förordar jag, efter samråd med chefen försocialdepartementet och chefen förbudget- och ekonomidepartementen, att deltagare iarbetsmarknadsutbildning och arbetsprövning/arbetsträning fr. o. m. den i särskild ordningtillförsäkras det skydd som de enligtvad jag har nämnt nu saknar. I den mån de inte är försäkrade enligt lagenom arbetsskadeförsäkring bör ersättning i princip utgå i enlighet med de reglersom i motsvarande avseenden gäller enligt avtal för statligt anställdagenom statens personskadeförsäkring. För att uppnå överens- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 67 siämmelse med vad som gäller enligt lagen omarbetsskadeförsäkring skall ersättning inte utgå för t. ex. ideell skada. Kostnadernabör bestridas från arbelsmarknadsutbildningsfonden. Enligt min mening böräven ömmande skadefall som har inträffat kunna tas upp tillprövning enligl de härförordade reglerna. AMS har i likhelmed föregående år anhållit om att få bestrida kostnaderna för barntillsynsplatsinte endast för elever i arbetsmarknadsutbildning som utbildas utom sin hemkommunutan också i vissa fall för elever som utbildas inom hemkommunen men utom hemorten.Kommunema har skyldighet att ordna barntillsyn för sina invånare. Jag finner detolämpligt att göra avsteg från denna skyldighet för en grupp kommuninvånare.Jag kan därför inte biträdadetta förslag. Jag tillstyrker AMSförslag i fråga om utbildning i svenska för finska ungdomar som skallferiearbeta i och har beräknat medel för detta med oförändrat belopp.Likaså tillstyrker jag SÖ:s förslag om bidrag till vuxna zigenare somdeltar i utbildning motsvarande den som ges inom den obligatoriskaskolan. Jag har beräknat . för detta ändamål. AMS har föreslagitatt traktamentet vid flyttningsbidrag och i likhet därmed äventraktamentet vid arbetsmarknadsutbildning höjs från nuvarande . per dag till50 kr. Förslaget genomförs redan fr. o. m. . har också de arbetstagaresom erhåller flyttningsbidrag iform av traktamente vid dubbel bosättning fått rätt till resekostnadsersättning för två hemresor mot f.n. en hemresa . Motsvarande regler gäller fr. o. m. den 1 januari1979 för elever i arbetsmarknadsutbildningsom deltar i utbildning utom hemorten. SÖ har föreslagitatt kosinadema för den administrativa ADB-verksamhelen förarbetsmarknadsutbildningen, som f.n. bestrids från överstyrelsens myndighetsanslag,får belasta arbelsmarknadsutbildningsfonden. Jag är inte beredd atttillstyrka förslaget. Isamråd med AMS har föreslagit att intagna, som har frigång för att delta iarbetsmarknadsutbildning, skall få utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen på samma sätt som andradeltagare i arbetsmarknadsutbildning. F. n. gäller att intagna vidkriminal-vårdsansialt, vilka har frigång för att delta iarbetsmarknadsutbildning, erhåller bidrag från . uppgår studiebidragetfrån till 2:65kr. jämte ett stimulansbidragmed . 1 likhet med anser jag att det är enviktig princip att intagna så långt som möjligt ej särbehandlas i förhållande till andra medborgare. Efter samråd med chefen förjustitiedepartementet förordar jag därför att intagna, som har frigång för att delta i arbetsmarknadsutbildning, istället för bidrag från , erhåller utbildningsbidragfrån arbetsmarknadsverket utbetalt genom . Jag vill i detta sammanhang anmäla att enarbetsgrupp för finsk-svenska 1978/79:100 Bilaga 15 68 samarbetsfrågor inom arbetsmarknadsutbildningen tillregeringen har överlämnat en rapportmed förslag till åtgärder i syfte att främst förbättrautbildningssituationen för finska deltagare i arbetsmarknadsutbildning i . Jag har överlämnat arbetsgruppens förslaglill AMS och SÖ för alt beaktas i myndigheternas fortlöpande arbete inomdet aktuella området. För budgetåret1979/80 räknar AMS med en minskning av arbetsmarknadsutbildningen. Även jagfinner med hänsyn till den väntade konjunkturuppgången skäl att anta attarbetsmarknadsutbildningen kommer att minska i omfattning. Utvecklingen under1970-talel har visal på en tydlig konjunkturanpassning av arbetsmarknadsutbildningen. Jag harräknat med att ca 145000 personer kommer att delta i arbetsmarknadsutbildning under /80, varav 85000 iSÖ-kurser. 1 regeringensförslag (prop. 1978/79:50) om inriktningen av den ekonomiska politiken, m.m. såvitt avser verksamhetsområderedovisade Jag ett medelsbehov för arbetsmarknadsutbildningen på I miljard kr. utöver vad somför budgetåret anvisats och vad som kan beräknasinflyta i form av arbetsgivareavgifter. För /80 räknar jag medatt de totala utgiftema för arbetsmarknadsutbildningen inkl.förvaltningskostnader kommer att uppgå till 2848,7 milj. kr. Över anslaget finansieras I 988,7 milj. kr. Återstodenfinansieras med inflytandearbetsgivaravgifter. Vid beräkningen har jag tagit hänsyn till de förändringarsom genomförandet av förslagen i regeringens proposition 1978/79:73 med förslag lill åtgärder förarbetshandikappade för med sig för arbetsmarknadsutbildningen. Som chefen förbudget- och ekonomidepartementen har anfört bör regeringen ävenunder nästa budgetår disponera en ftnansfullmakt för att ytterligaremedel vid behov skall kunna anvisas för främst insatser på arbetsmarknaden. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännade ändringar i gmndema för arbetsmarknadsutbildning somjag har förordat, 2. tillBidrag till arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisa ett anslag av . 1977/78 Utgift 3490529000 Reservation 1176088000 1978/79 Anslag 1792400000 1979/80 Förslag 1533 000000 Från anslagetbestrids utgiftema för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder. 1978/79:100 Bilaga 15 69 ProgrammetSysselsättningsskapande åtgärder består av delprogrammen Allmännaberedskapsarbelen. Industri-beställningar,Detaljplaneringsbidrag och Investeringsfondsärenden. 1977/78 Utgifl 1978/79 Anslag 1979/80 Beräknad ändring Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten Industribeställningar Delaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader -220000000 + 10000000 + 10000000 + 1300000 + 3100000 -259400000