prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — framhåller atl del är angeläget all ensamlad översiktsplan för hela SiQansområdel utarbetas och att berördakommuner med ledning av denna lar ställning lill avsedd markanvändning iområdet. Verket anser atl befintliga kommunöversikler iregel inte redovisar tillräcklig återhållsamhet med fritidsbebyggelse. Myckelstora strandpartier vid SiQan är i kommunöversikterna ullagda som områden inomvilka fritidsbebyggelse kan utvecklas efter områdesplanering eller särskildutredning, medan områden inom vilka friluftslivet prioriteras är av mindre omfattning. Det fortsatta planeringsarbetet bör enligtplanverket ha som mål all hålla de oexploaterade strandområdena tillgängligaför friluftslivet och vissa anläggningar för delta. Med anledning av vissaslällningslaganden i det kommunala materialet framhåller verkel atl rådandefastighetsindelning i regel inte är lämplig att använda som utgångspunkt förmarkdispositionsplanering. DetaQplaner för fritidsbebyggelse bör enligt verketi regel ej fastställas ulan slöd av översiktlig markdisposilionsplan. Enligt lantmäteriverket har ägosplittringen i bl.a. försvårat möjlighetema att träffa överenskommelser omnaturvårdsåtgärder. Ägosplittringen har enligt verket också negativ inverkan påfritidsbebyggelsens utveckling. lämnar liknande synpunkter beträffandeSiljansområdet som för Qällområdet i länet. Verkel bedömer således att del ären påtaglig risk att fritidsbebyggelsen till följd av att översiktliga planersaknas kommer att byggas ut i en sådan utsträckning atl SiQansområdets värdenför naturvård och friluftsliv allvarligt skadas. Planeringsläget kring innebär enligtnaturvårdsverket att det är risk för atl den fysiska riksplaneringensintentioner inte kan genomföras. Det krävs enligt verket därför att berördakommuner och länsstyrelse inte antar eller fastställer ytterligare detaQplanerför fritidsbebyggelse i avvaktan på att en översiktlig planering hargenomförts. Verket delar inte uppfattning att detaQplaner kanfastställas trots att översiktliga markdisposilionsplaner saknas. För attpåskynda planeringen föreslår verket att särskilda medel ställs tilllänsstyrelsens förfogande för 1978/79:213 Bilaga 1 241 atl genomföra erforderliga översiktliga naturinventeringarsom underlag för planeringsarbetet. , , och Orsakommuner samt SiQansgmppen accepterar inte planverkets och naturvårdsverketsförslag till restriktioner för SiQansområdel. Planering för såvälkulturminnesvård som turism och rekreation har enligt kommunerna ochSiljansgruppen varit en förutsättning för bygdens utveckling.Kommunerna och SiQansgruppen anser alt om verkens förslag föQs av regeringen,delta skulle innebära etl krafligl intrång i den kommunala självstyrelsen och iplanmonopolet. Länsslyrelsen konstaterar allberörda kommuner inte har redovisat pågående och planerad markanvändning längsDalälven. Del är enligt länsslyrelsen synnerligen vikligl atl så sker och atlkommunerna i samråd med kompletterar planeringsprogrammen medåtgärder för atl säkerställa de areella näringarnas intresseområden. Inom delprimära rekreationsområdet vid nedre har enligt vissaåtgärder vidtagits i syfte alt säkerställa rekreationsintressena. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringen inomälvdalarna redovisas i anvsnitl 4.5. Belräffande anförsdärutöver följande. konstaterar atl denojämförligt största ökningen av fritidsbebyggelse i älvdalarna har skett iDalälvens dalgång i . Bebyggelsetrycket längs älven är enligtverkel slorl och anspråken på mark för friluftsliv samt naturvård ochkulturminnesvård är belydande. Verket anser därför liksom alt enöversiktlig markanvändningsplanering bör fullföQas för dalgångar.Nalurvårdsverket anför liknande synpunkter. Vissa åtgärder har enligtlänsstyrelsen vidtagits i syfte alt säkerställa rekrealionsinlressena i delprimära rekreationsområdet Malingsbo-Kloten. Säkerställandearbetet bör enligtlänsstyrelsen slutföras. anser atl jordbmketsintressen i hög grad har tillgodosetls genom alt bebyggelserestriklioner harinförts i kommunöversiklerna. 1 anslutning till de större tätorterna inomAvesta, , , , , och kommuner harkonkurrens om marken uppstått mellan jordbruk och exploateringsintressen.Hittills har problemen enligt länsslyrelsen kunnat lösas i samråd mellan kommun,lantbruksnämnd och länsstyrelse. Kommunerna bör enligt genom fysisköversiktsplanering lösa de intressekonflikter som har uppstått så attjordbrukets intresseområden i största möjliga utsträckning säkerställs. 16 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 242 anger atl av nämnda kommuner är det endastBorlänge som i slörre omfattning har påbörjat ett sådanl arbele. Också framhåller allkonkurrensen mellan jordbrukets mark-intressen och exploateringsinlressena börlösas i den översiktliga markanvändningsplaneringen. Länsslyrelsen, ochLantbrukarnas länsförbund framhåller att en för jord- och skogsbruket gemensamoch företagsanknuten redovisning av markområden av primärt intresse för jord-och skogsbruket skulle bilda etl avsevärt bättre underlag för den kommunalamarkanvändningsplaneringen än nuvarande underiagsmalerial. Länsslyrelsen konstaterar att skogsbrukelsproduktionsområden i stort setl inte har behandlats av kommunerna, sannoliktberoende på den vaga redovisningen av skogsbrukets produktionsområden. Länsslyrelsen och landstingetpåpekar alt redovisningen av skogsbmkels,produktionsområden är myckelschematiserad. Som en föQd av detta har i vissa delar av-länet inte redovisatsnågra områden av intresse för skogsbruket, trots alt skogsbmkel där är enhuvudnäring. Samtliga kommuner i länet bör enligt länsslyrelsen i den fysiskaöversiktsplaneringen avgränsa och säkerställa de områden som är av primärtinlresse för skogsbruket. framhåller allQällbarrskogen på många håll utgör en ursprunglig skogsmiQö av omistligt värdeför naturvården och friluftslivet. Verkel föreslår atl en särskild utredningtillsätts för alt se över skogsfrågorna i . I avvaktan härpå börett tioårigt avverkningsförbud för området ovan skogsodlingsgränsen införas. Enligt är ettgenerellt förbud för skogsbruk i fjällnära områden inte motiverat. Styrelsenhänvisar i övrigt till de synpunkter som styrelsen har lämnal pånaturvårdsverkels och planverkels utredning . Den lämplighetsprövning avplanerade skogsvårdsåtgärder som i Norrbollens län föreslår kanenligt () vara en framkomlig väg alt regleraförhållandet mellan storskogsbruket och renskölseln. Oberoende härav är delenligt SSR nödvändigl att skyndsamma ålgärder vidtas för att förhindra atl enenskild sameby berörs av skogsvårdsåtgärder i sådan omfattning att renskötselndirekt hotas. Vinterbetesmarkerna bör enligt SSR generellt ges ett bättreskydd. SSR påpekar att samernaserfarenheter av samråd med skogsbmkels företrädare är mycket dåliga.Ett reellt samrådsförfarande bör enligt SSR innebära alt även skogsbmkelsföreträdare är beredda alt jämka sina intressen. Svenska anser attbarrskogarna i Qälldalarna är en väsentlig del av fjällandskapel. De bör intefå betraktas som mark för skogsproduktion. 1978/79:213 Bilaga 1 243 och konstaterar atlfiskels intressen har behandlats i mycket liten omfattning underplaneringsskedet. , , , , , . ,och samt i viss mån Faluns kommun bör redovisa hur fiskelsintresseområden skall säkerställas. Del råder enligt stark konkurrens ommarkanvändningen inom rennäringens intresseområden i kommun.Länsslyrelsen framhåller alt kommunen bör avgränsa och säkerställa rennäringensviktigaste intresseområden. och lanlbmksslyrelsen påpekar allkravet på samråd med rennäringens företrädare inte har beaktats av Älvdalenskommun. Denna brist bör enligt lantbruksstyrelsen rättas till.Kommunöversikten bör därefter revideras så alt rennäringens intressen beaktas. påpekar all de i rennäringslagenfixerade rätligheterna och statsmakternas utlalanden bl. a. i samband med denfysiska riksplaneringen ger rennäringen stöd för att bedriva verksamheten ialla berörda län i hittillsvarande omfattning. kommun har enligt planverket skjutitslällningslaganden till vissa viktiga renskötselmarkers behandling påframliden. Samråden med rennäringens företrädare bör fördjupas bl.a. iÄlvdalens kommun. Den med ledning av jämtländska förhållanden utarbetademodellen för kommunöversikt i renskölselområdel bör ulvecklas ytleriigare. Vidrevidering eller fortsalt bearbetning av kommunöversikter bör befintliga ocheventuella framlida metodexempel utnyttjas. Utvecklingen i de primära rekreationsområdena kanenligt lanlbruksslyrelsen komma i stark motsatsställning lill rennäringensintressen. Betydande renskölselintressen i bl. a. i kommunligger inom del primära rekreationsområdet som är mycket attraktiv förQällturism. För alt renskötselmarkerna skall kunna säkerställas bör enövergripande markanvändningsplan upprättas för det primära rekreationsområdet.Förelrädare för rennäringen bör enligt lanlbruksslyrelsen få möjlighet attpåverka planeringen för de rekreationsområden som berör vikligarennäringsintressen. () påtalar behovetav centralt utfärdade direktiv och anvisningar för kommunernas planering vadgäller rennäringens intressen. I etl flertal kommunöversikter finns enligtförbundet belydande brister. SSR betonar all det är en nödvändig förutsättningför alt renskötselns markanvändning skall beaktas i planeringen all föreskrivnasamråd verkligen kommer lill stånd. Härutöver måste sameby betraktas somsakägare i byggnadslagstiftningens mening i första hand inom de centrala ochviktiga delarna av renskötselmarkerna. 1978/79:213 Bilaga 1 244 Den negativa effekt somexploateringen för turism och rekreation har på renskötselns markanvändning harenligt SSR inte uppmärksammals i riksplanearbetel. Del är nödvändigt allinstrument skapas för en samlad bedömning av hur rekrealionsinlressena ochrennäringens intressen skall kunna samordnas. Länsslyrelsen anser all kommunernai hög grad har beaktat naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen genomregler i kommunöversiklerna. För flera av riksobjeklen kvarstår emellertidutrednings- och planeringsbehov. Säkerställande av intressena bör enligtlänsstyrelsen ske på det sätl som har föreslagits i de kommunala programmen. Enförutsättning för att avsluta säkerställandet inom rimlig lid är dock altlänsstyrelsen får ökade resurser för inventerings- och avgränsningsarbele. Enligt harlänsslyrelsen inte fått fram översiktligt invenleringsunderlag vad gällernaturvården i länet i tillräcklig utslräckning. Kunskaperna om länelsnaturvärden är därför bristfälliga. Säkerställandearbete inom riksobjeklen harenligt verket bedrivits i mycket liten omfallning. förordar enprioritering av översiktliga naturinventeringar i länet bl. a. som grund fören länsomfaltande nalurvårdsplan. Länsslyrelsen framhåller attfritidsbebyggelsen endast har behandlats i begränsad omfattning underplaneringsskedet. Planberedskapen har inte höjts nämnvärt. Landstingetkonstaterar alt fritidsbebyggelsen har genomgått en kraftig expansion och attefterfrågan på mark för fritidsbebyggelse kan skapa många konflikter. Enligt är det avstörsta betydelse att kommunerna genom översiktlig fysisk planering vägerintresset att exploatera för fritidsbebyggelse mol andra arealkrävandeintressens anspråk på mark. Frågor rörande nylokalisering avtung industri lill Bergslagen och sysselsättnings- och miQöaspekler i sambandhärmed, behandlas enligt av en för , ochKopparbergs län gemensam arbetsgrupp. Länsslyrelsen har vidare i en särskildrapport redovisat studier av sysselsättnings- och miQöaspekler vidinduslrilägen i länet. Enligt har och Smedjebackenskommuner angett markområden som kan komma i fråga för tung industri. ser medtillfredsställelse på den påbörjade utredningen om förutsättningarna förnylokalisering av tung industri till Bergslagen. ()framhåller atl 1978/79:213 Bilaga 1 245 för föreslagna inlandslägen för industri, bl. a. iBergslagen, krävs särskilda studier av miQöförhållandena. Enligt bör manbeträffande inlandslägen vara uppmärksam på atl vallenrecepienten kan utgöraen begränsande faktor. konstaterar attdet beträffande Bergslagsomrädet inte finns någon samlad redovisning avförutsättningar för industrilokalisering. Enligt mening ärdel största trycket inom Bergslags-området riktal mot Kvarnlorpsområdet iÖrebro län. Verkel bedömer allmänt alt den tekniska utvecklingen mot mindrevattenbehov, bättre process- och reningsleknik samt högre förädlingsgrad avprodukterna leder till ökade förutsättningar för inlandslokaliseringar. Länsslyrelsen anser att flygplatserna med skyddsområdenbättre bör beaklas i den fysiska översiktsplaneringen. angerbehov av planeringsåtgärder för i första hand . Verkelkonstaterar att den befintliga flygplatsen i kommun och den planerade iÄlvdalens kommun inte har behandlats av kommunerna i deras redovisning avplaneringsarbetet. Den planerade flygplatsen i kommun har enligtluftfartsverket markerats på karta men har i övrigt inte behandlats. I 9 av läns 10 kommunerantog kommunfullmäktige program för hur den fysiskariksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunala markanvändningsplaneringenoch genom andra åtgärder. Regeringen log ställning till programmen genom beslullän för län . För fattades beslut den 17 april1975. Samtliga kommuner i länhar redovisat sitt arbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjernaför hushållning med mark och vatten. Redovisningama har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter. anlagenkommunomfattande markdisposilionsplan har redovisats av kommun. I omfallas kusten,samt Ljusnans och dalgångar av den fysiskariksplaneringens geografiska riktlinjer. Länet berörs även av de primärarekreationsområdena Ljusnans dalgång och Nedre . Kustområdet och dalgånginnefattas i den kommunomfattande markdlspositionsplan som kommun harredovisat. För Ljusnans dalgång har redovisat avkommunfullmäktige anlagen 1978/79:213 Bilaga1 246 markdisposilionsplan.I övrigt har markdisposilionsplaner inte redovisats för områden med geografiskariktlinjer. För det primära rekreationsområdet Nedre Dalälvenantog och kommuner tillsammans med övriga berörda kommuner iUppsala, och etl gemensamtplaneringsprogram. En lägesrapport från del inlerkommunala planeringsarbetetför Nedre har redovisats . För del primära rekreationsområdet Ljusnans dalgånghar elt gemen-samt programarbete påbörjats av och kommuner. Enlägesrapport från programarbetet har redovisats . Områdesplaner som har antagits av fullmäktige harredovisats för Knåda och i samt för iSöderhamns kommun. Förslag till områdesplaner har redovisats för Ockelbotätort i Ockel-bo kommun och i . Enligtregeringens beslut med anledning av programskedet i den fysiska riksplaneringenomfattas ingen av kommunerna i länet av krav på att upprätta program förhushållning med jordbruksmarken. behandlat sådant programhar dock redovisats av kommun. godkända redovisningar förålgärder som kommunerna har vidtagit eller avser att vidta för att genomföraden fysiska riksplaneringens intentioner har lämnals av alla länels kommunerutom kommun. Länsstyrelseni har ställt samman och utvärderat de kommunala redovisningarnasamt i yttrande till ämbetsverken och regeringen redovisat sina synpunkter medanledning av arbetet under planeringsskedet. Efter hörande av harlänsstyrelsen avgell slutligt sammanfallande yttrande. Tilllänsstyrelsens redovisning har fogats en särskild redovisning av studier avindustrilägen vid som har utförts enligt överenskommelse medbostadsdepartementet samt rapporterna MiQöer av riksintresse förkulturminnesvården och Kulturhistoriska miQöer. Vidare har bifogats yttrandenfrån , lantbruksnämnden, skogsvårds-styrelsen,fiskeriintendenten i Mellersta distriktet och samt fränLantbrukarnas länsförbund i . Yttrandenöver del redovisade materialet har lämnats av berörda ämbetsverk, andramyndigheter, forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunerna har beretts tillfälle att komma in medkompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas, landstingens ochämbetsverkens yllranden. Länsstyrelser och landsting har likaledes gettstillfälle att komma in med synpunkter på verkens yttranden. 1 länhar synpunkter lämnats av . 1978/79:213 Bilaga 1 247 AUmänt om planeringsskedets utjäll Länsslyrelsen bedömer atlresullalel av kommunernas arbele under planeringsskedet är relativttillfredsställande. Kommunöversikterna har utvecklats vidare underplaneringsskedet. De tillgodoser enligt i huvudsak de anspråk somkan ställas från den fysiska riksplaneringens utgångspunkter. Ett relativtomfatlande planeringsarbete återstår dock, i första hand med alt fullföQamarkanvändningsplaneringen inom områden med geografiska riktlinjer. Deplaneringsuppgifler som kvarstår bör med hänsyn lill de relativt småintressekonflikter som finns i länet enligt länsslyrelsen kunna slutföras inomnågra år. Länsslyrelsen konstaterar atl denfysiska riksplaneringen endast i begränsad omfattning har samordnatsmed länsplaneringen och den regionala trafikplaneringen. 1 myckel av delplaneringsarbete som genomförs på regional nivå inom ramen för den fysiskariksplaneringen bör dock enligt länsslyrelsen ske en sammanvägning av demålsättningar som gäller för de olika planeringsformerna. Det gäller bl. a.studierna av industrilägen och planeringen för de primära rekreationsområdena. Den översiktligamarkanvändningsplanering som pågår för kustområdet kan enligt länsstyrelsensbedömning fullföQas på del sätt som anges i kommunernas åtgärdsredovisningar. Utsläppen från den mlQöstörandeindustrin vid kusten innebär enligt länsslyrelsen slora konflikter med fisketsintressen, främst i , och kommuner. I dessakommuners kustområden innebär även fritidsbebyggelsens lokalisering konfliktermed fritidsfisket. Konflikterna mellan fritidsboende och fritidsfiske harenligt inte uppmärksammats tillräckligt i kommunernas planering. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de s. k. övriga kustområdena redovisas i avsnitt 4.3. Älvdalar, primära rekreationsområden Det inlerkommunala utrednings- ochplaneringsarbete som har påbörjats för de två primära rekreationsområdena och Ljusnans dalgång har enligt fått en i alltväsentligt riklig inriktning. Länsslyrelsen har inget att invända mot detförslag till ändring av områdesav-gränsningen för Ljusnans dalgåpg som harlagts fram av de berörda kommunerna. För atl man skall få ett bättreunderiag för fortsatta planeringsinsatser i de primära rekreationsområdena ärdet enligt angeläget att kommunernas markanvändningsplanering förälvdalgångarna fullföQs. anser, liksom , atl del behövsstatligt stöd för Prop.1978/79:213 Bilaga 1 248 planerings-och genomförandeåtgärder i de primära rekreationsområdena. De naturinvenleringar som har genomförts iplaneringsarbetet för Nedre kommer enligt alt leda tillaU man vill avsätta vissa skogsområden som naturreservat. Del är enligtlänsstyrelsen mycket angeläget alt områdena kan skyddas. Naturvårdsverketstillgängliga resurser för ersättning till markägare vid reservatsbildning börmed förtur satsas på Dalälvenområdel. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom älvdalarna redovisas i avsnitt 4.5. Beträffande anförsdärutöver föQande. Det är enligt särskilt angelägetatl markanvändningsplaneringen för älvdalarna kommer igång i ochSandvikens kommuner, där älvdalgångarna även ingår i de primärarekreationsområdena. framhåller att de två primära rekreationsområdenai länet har unika förutsättningar för fritidsfiske. Den fortsatta planeringenbör enligt styrelsen inriktas på alt utveckla dessa förutsättningar. har enligt länsslyrelsenpåbörjat etl omfattande in-venteringsarbele för området vid Dellensjöarna.Vidare har riktlinjer för den fortsatta planeringen utarbetats.Markanvändningsplaneringen bör enligt länsslyrelsen fullföQas med ulgångspunkli det invenleringsmaterial som tas fram. De flesta tätorterna i länet är enligtlänsslyrelsen belägna inom eller i nära anslutning till jordbmksområden.Allvarliga konflikter mellan tätortsutbyggnad och jordbrukels intressenförekommer dock endast inom etl begränsat antal områden. Det utrednings- och planeringsarbete som hargenomförts i länet visar enligt länsslyrelsen alt det inte finns behov av merövergripande planeringsinsatser eller regional omfördelning avtätortslillväxten för all tillgodose jordbrukets intressen. Den jordbmksmarksom kan behöva tas i anspråk för tätortsutbyggnad i länet kommer enligtlänsstyrelsen inte alt leda lill att den totala produktionen inom jordbmketminskar nämnvärt. De konflikter som föreligger mellantätortsutbyggnad och jordbrukets intressen bör enligt studeras iden fortsatta översiktliga planeringen i kommunerna. framhåller all såväl skogsbruket somskogsindustrin har slor betydelse för länet. Skogsvårdssiyrelsen har isamarbele med gjorl uppskattningar av hur myckel skogsmark somkan komma atl beröras av förordnanden enligt naturvårdslagen eller avexploatering för 1978/79:213 Bilaga 1 249 tätorts- och industriutbyggnad, fritidsbebyggelse, vägaretc. Befintliga och planerade naturreservat berör enligt dessa uppskattningardrygt 0,av länets produktiva skogsmark. Den skogsmark som kan komma atl tasi anspråk för exploatering uppskattas lillknappt av länels produktiva skogsmark. Skogsbmkel bör enligt länsstyrelseninordnas i den fortsatta planeringen i kommunerna på etl mer metodiskt sätl änhittills. Inför den fortsatta områdesplanering som kan väntas är det därförangelägel att etl planeringsunderiag avseende skogsmarken utarbetas. Arbetet med att upprättanaturvårdsinriklade skogsbruksplaner i länet bör enligt länsslyrelsen utvecklasvidare. Del är enligt ytterstangeläget att kommunerna i sitt fortsatta planeringsarbete i högre grad änhittills beaktar fiskets intressen. Fiskels intressen är otillräckligtbeaktade i de planer som föreligger bl. a. på grund av atl arbelel medkommunöversikterna påbörjades innan redovisningen av fiskels intresseområden ilänet förelåg. konstaterar altfiskels intressen inte har getts någol större utrymme i de kommunala planerna.De sex kommuner i länet som berörs av fiskels viktigare intresseområden börenligt styrelsen vid kommande revidering av kommunöversikler och markdispositionsplanerredovisa hur man avser all säkerställa dessa områden. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård De områden i länet som är avriksintresse för naturvården omfattar enligt av länelsareal. Inom dessa områden är skogsbruk den huvudsakliga markanvändningen.Detla har inneburit vissa konflikter under planeringsskedet mellannaturvårdens och skogsbrukels intressen. Konflikter mellan naturvårdsinlressenoch andra intressen än skogsbruket har enligt länsslyrelsen förekommit endast ibegränsad omfattning. Intresset för alt utnyttja myrar och våtmarker förskogsproduktion är enligt länsslyrelsen stort i länet. Stora arealer myrmarköverförs f. n. lill produktiv skogsmark. I Sandvikenområdel har försök medtorveldning diskuterats. Det är enligt angeläget all man i denfortsatta planeringen beaktar kravet på hushållning med myrmarkerna. En inventeringav myrar och våtmarker i länet krävs enligt som underlag förfortsalla säkerställandeåtgärder. De flesta områden av riksintresse för kulturminnesvården ilänet utgörs av öppna jordbruksbygder med äldre värdefull jordbruksbebyggelse.Del råder enligt osäkerhet om vilka instrument som kan användasför atl säkerställa riksintressanta miQöer av denna lyp i de fall man eftersträvarett bättre skydd än riktlinjer i kommunöversikl. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 250 anser alt fastställd, förenklad generalplan borde kunnaprövas som säker-ställandeinstrument. De områden i länet som är avriksintresse för friluftslivet har enligt bedömningsäkerställts genom de riktlinjer som har angetts i kommunöversiklerna.Länsslyrelsen anser att en fortsatt planering som är inriktad på att tillgodosefriluftslivels intressen förutom för de områden som har angetts som primärarekreationsområden bör genomföras även för och Hornslandel. bedömer attplaneringsskedet har gett ett i huvudsak godtagbart resultat i länet.