prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — 5.75 : Skogsvårdskonto.Sveriges Jordägareför bund avstyrker förslaget om ett obligatoriskt skogsvårdskonlo. 1978/79:110 185 5.76 : Skogsvårdskonlo. CUF delar ulredningensuppfattning om att det är nödvändigt atl störte resurser satsas påskogsvårdande åtgärder. Men vi är tveksamma om del föreslagna konlo-sysiemetger denna avsedda effekt. CUF vill i stället kortfattat föreslå ett system sombygger på "tecknande av avtal om skogsvård". Delta innebäratt samhällel"auktoriserar" vissa ekonomiska föreningars företag plusskogsvårdsstyrelsen som kan teckna avtul med skogsägarna för . För perioden läggs sedan upp ell åtgärdsprogram över denskogsvård som ska vidlas. Skogsägare kan sedan efter tid och möjlighel ulföradessa åtgärder själv. Det som man inle hinner med ansvarar den förening e. dyl.som avtalet är tecknat med, för atl det blir utfört. De skogsägare som inle vill teckna något avtal, skall ingåi ett koniosy-slem typ del som föreslås i utredningen. Ulredningens förslag har mottagits positivt. De kritiskasynpunkter som förts fram rör i huvudsak enskildheter. Ett par remissinsianserhar dock mera principiella anmärkningar mot förslaget. 6.1 Hovrätten för nedre : Vad angår finansieringenav olika åtgärder inom skogsskötseln har hovrätten ingenting atl erinra mot deförslag lill statligt stöd och bidrag i olika former som utredningen redovisar. 6.2 Kammarkollegiet: Utredningen har föreslagil att detstatliga siödet till skogsbruket skall utgå med samma bidragsprocent oberoende av skogs- ägarekalegori. Utredningen har bedömt ett slöd utformat på detta sätl ge de slörsla samlade produktions- och sysselsättningseffektema. Del la uttalande synes enligt kollegiets mening väl harmoniera med utredning ens allmänna målsättning - högsta möjliga volymproduktion. Mot reservation kan enligt kollegiets meningriktas den väsentliga invändningen atl den strider mot nämnda allmännamålsättning. 6.3 Statskontoret: Verket biträder deriktlinjer för det statliga stödet som utredningen föreslår. Bidragsreglernabör utformas på ett sådant sätt att den administrativa hanteringen underlättas. 6.4 Styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet: Skogsvård. En stor del av det statliga stöd som föreslåsutgå till skogsbruket är ämnat för föryng-ringsarbelen och ungskogsvärd.Styrelsen anser alt delta är lämpligt. Det kan också övervägas om man inle itider av dålig avsättning för klent virke skulle ge slöd även för gallring,särskilt för s. k. 6.5 : Skogsvård. Om vissaåtgärder---- är tvingande enligt lag och under vissa förhållanden kan ansesbli betungande för skogsägaren eller är i hög grad av regionalpolitiskbetydelse föreligger enligt mening klara skäl för statligtstöd. -------- Eftersom skälen i princip bör vara att åtgärdernaantingen är eko nomiskt betungande eller har regionalpolitisk betydelse kan ifrågasättas Prop.1978/79:110 186 om bidrag till enbart markberedning för självföryngringbör utgå. Dels är kosinaden relativt måttlig, dels kan stödet uppmuntra tillval av mindre lämplig föryngringsmetod. Beträffande stödet lill röjning borde en utökning till attgälla hela landet kunna motiveras bl.a. av det skälet atl åtgärden föreslås bli tvingande samt alt del är angeläget alt nuvarande eftersläpning tas igen under inte ullt .--- föreslår därför all bidrag till röj ning skall gälla även landet i övrigt under förslagsvis en . ----- Framför allt i de södra delarna av landet finnsstora arealer med Dessa marker är illa utnyttjade iförhållande till sin produktionsförmåga som kosinaderna för omföringi regel blir myckel siora. Utredningen föreslår atl bidrag till anläggning avskog skall utgå efter prövning från fall lill fall även utanför del skogligastödområdet bl.a. till iståndsättning av dylika marker. föreslåratl bidrag får utgå generellt om roivärde inle erhålls eller utgör enförhållandevis liten del av anläggningskostnaden. Beiräffande de övriga ålgärder som ulredningen föreslagilskall stödjas med bidrag eller genom beviljande av statlig lånegaranti tillslyrkerskogsstyrelsen utredningens förslag. ----- tillslyrker de gränser för detskogliga slödel som -------- Under förutsättning atl tillräckliga medel- slällslill förfo gande har ingen erinran mol förslaget alt samma bidrags procent skall tillämpas oberoende av skogsägarekategori. ansluter sig till yttrande syftande lill en differentiering av siödet däresi lillräckliga medel ej anslås. Bekämpning av skadeinsekter. delarutredningens uppfattning i avseende på behovet av ekonomisk stimulans vidgenomförandel av det skogshygieniska arbete som är föreskrivet iskogsvårdslagen. har--- ansett, all en stimulans förtillvaratagande av klenvirke vid röjningar och avverkningar är nödvändig ochbrådskande. Styrelsen har därför beslutat, att utreda dennafråga . avser att under höslen 1978 inkomma tillregeringen med rapport och förslag. Slyrelsen tillslyrker förslaget . Gränsdragningen mot länsslyrelsernas bidragsgivning lillenskild väghållning synes lämplig och innebär att vägar som betjänarbebyggelse av någon omfattning erhåller de högre bidrag som länsstyrelsema kanerbjuda medan mera typiska skogsvägar får sina bidrag från skogsvårdsstyrelsen.Gränsen överensstämmer väl med den föreslagna kommunvägslagens till-lämpningsområdevilkel också torde innebära fördelar för de praktiska tillämpningarna. 6.6 : Allmäni. Generellt bör prövningen avstatsbidrag för skogsvårdande åtgärder beakla såväl effektema för skogsbrukelsom för andra inlressen. Skogsodling av jordbruksmark som slutat brukas kan ------ förändra landskapet radikalt. Även byggandet avskogsbilvägar kan medföra stora ingrepp i känsliga områden. Enligtplanverkels uppfattning bör prövningen ske mot bakgrund av kommunalamarkanvändningsplaner. 1 samband med prövningen kan samråd behöva ske medkommun och länsstyrelse inom vissa områden. Skogsvård.----- Ovanför gränsen för svårföryngrad skog börenligt betänkandet särskilda bidragsförmåner gälla. 1978/79:110 187 vill ifrågasätta om ett intensivare skogsbrukär önskvärl överullt inom dessu områden. Skiigsvägluillniiig.------- Enligt planverkets uppfattningär det angelä get att de sumordningsmöjligheler som finns mellan utbyggnad av skogsbil- vugar och friluftslivels intressen las tillvara. Bidragen bör utformas så alt de på lämpligt sätl tjänar detta syfte. 6.7 : föreslår att möjligheten atl ge statliga län till vägbyggnadsföretag skall slopas och ersättas av en möjlighet all lämnu statlig lånegaranti till markägare som är i behov därav. Som skäl för förslaget anges bl.a. att vägsamfällighet sedan anläggningslagen infördes inte kan uppträda som låntagare. Med anledning härav bör påpekas ull den gällande lagstiftningen inte innebär hinder för samfällighetsförening atl ta upp lån som behövs för byggande av väg. Ge nom de bestämmelser som gäller om förmånsrätt för samfällighetsför- enings bidragsfordringar hos delägarna och om förvaltningen i övrigt har en sådan förening en utmärkt kreditvärdighei och stor handlingsfrihet inom ramen för samfällighelsändamålel. -------- LMV vill allmänt uttala all det är väsentligt attskogsvägbyggan det slöds i tillräcklig omfattning. LMV tillstyrker från stimulanssynpunkt förslaget att alla markägare som driver skogsbruk skall ingå i den bidrags- berättigade gruppen. 6.8 : Enligt statsmakternasdirektiv skall domänverket arbela på samma villkor som övrigt skogsbruk.Verket finner del då också naturligt atl jämställas med övriga skogsägarkategorier,när samhället bedömer det lämpligt och nödvändigt atl lämna stöd tillskogsbruket---- . 6.9 i : Bidragsreglerför skogsvårdsåtgärder bör gällu för allu skogsägare. 6.10 i Karlstad:- Sliftsnämndenutgår ifrån som självklart atl kyrkans skogsbruk skall erhålla sammabidrag som privatskogsbruket. 6.11 i : -Sliftsnämndenvill---- tillstyrka utredningens förslag till bidragsformer och samtidigtpåpeka att bidragen för kyrkans skogar prövas utgå enligt samma principer somför övriga skogsägare. 6.12 i : Del nuvarandesystemet med skilda bidragsprocent för olika skogsägarekalegorier lillskogsvården innebär stora nackdelar särskilt vid ålgärder som kräver samverkanmellan olika markägare, t.ex. dikning och vägbyggnad. villkraftigt understödja betänkandets förslug om ull reglernu för statsbidragenutformas lika för alla markägare. 6.13 i län:Skogsvård. tillstyrker i princip de oliku regler som föreslås förplantering och sådd av ny skog saml de föreslugna formerna för bidrag tilldetta ändamål. 6.14 i län:Beträffande statligt stöd till skogsvårdande åtgärder vill pekapå alt det även i Syd- och Prop.1978/79:110 188 finns regioner där ell sådant statligt stödur regionalpolitisk synpunki skulle vara värdefullt. sådani stöd skulleenligt uppfattning kunna ulgä efter särskild prövning. 1 övrigi tillstyrker ulredningens förslag. 6.15 i län: Länsstyrelsenhar i princip ingel att erinra mot de av utredningen föreslagna statliga stödettill skogsbrukel. Emellertid anser atl statligt slöd lilldikning av tidigare hell odikade myrar eller myrkomplex ej bör utgå om särskiltintresse från nalurvårdssynpunkl finns för dessa. Länssiyrelsen finner detäven angeläget att poängtera viklen av atl under alla förhållanden lillräckligamedel ställs till förfogande i tillräcklig omfattning. Om detla inle sker anserlänssiyrelsen att statens egna skogar och bolagsskogsbrukei får lättast attbära skogsvårdskostnaderna och alt i ett sådant fall de privata skogsägarnabör priorileras i fråga om slatligt stöd. 6.16 i län:Allmänt. finner utredningens förslag till bidrag väl avvägt ochtillstyrker förslaget såväl beträffande bidragsberättigade åtgärder sombidragsprocent. Skogsvård.---- ser--- med tillfredsslällelseatt det skogliga stödområdet föreslås innefatta även . ----- Inte minst måste hjälp- eller omplantering efter lorkaoch skador, stödjas mer än vad som sker f. n. Ulredningen föreslår att bidrag kan uigå till om- eller hjälpplanteringtill följd av ihållande torka eller andra ogynnsamma klimatförhållanden eller lill följd av sork- eller insektsskador. all viltskador t. ex. efter vildkanin också räknas dit. anser atl hjälpålgärder efter skador inom desvårföryngra de skogarna alltid kunna stödjas utan särskilda uttalanden om skadeområ den. Skogsväghållning.----- Vad utredningen framför om stöd lillskogs väghållningen tillstyrks.-- 6.17 Länsstyrelseni län: Allmänt. Statligt stöd lill skogsvård är även i fortsällningen nödvändig som skogspolitiskt styrmedel efiersom del är ett allmänt intresse atl skogsbruk bedrives på så stora arealer som möjligt. vill här endasl underslryka nödvändigheten av alt bidragsanvisningarna utformas så att stöd inte kan utgå till arbetsföretag som ur natur- och miljövårdssynpunkt är olämpliga. Lämpliga former för ett samarbete mellan och bör utarbetas av och gemensamt. instämmer i att ett ökatstatligt slöd till skogsväghållningen erfordras. Samråd med kanerfordras vid planering av vägbyggnadsåtgärder. 6.18 i Malmöhuslän: har ejnågon erinran mot ulredningens förslag om utvidgat statligt stöd till skogsbruket. Det är här vid av vikt att ekonomiskt stöd inte lämnas utan vidare till plantering av jordbruksmark, dikning och gödsling av myrmark inom områden där na turvården har intressen att bevaka, exempelvis områden av riksintresse för naturvården och det rörliga friluftslivet samt områden angivna i länets naturvårdsplan. Statsbidrag bör endast i sådana fall kunna beviljas i de fall naturvårdsmyndighelen samtyckt härtill. Prop.1978/79:110 189 6.19 i läntillstyrker förslaget om slalligl slöd till skogsbruket. 6.20 i och : Finansiering av ett intensivare och mer planmässigt bedrivei skogsbrukföreslås ske dels genom självfinansiering via skogsvårdskonton dels genomstatliga slödålgärder. anser sådana åtgärder vara principielltnödvändiga för att nå bättre resultat i utnytijandet av våra skogsmarker. 6.21 i län:Länsstyrelsen ansluter sig till de synpunkter som förs fram av Bo S isärskilt yllrande, all om slaismakierna inte anvisar medel som molsvarar mol behoveivid lika bidragsprocent för alla skogsägargrupper bör bidragen differentierasså atl storskogsbruket erhåller bidrag med lägre procentenheter. I övrigi har inga erinringar mol förslaget. 6.22 i : 1fråga om statsbidrag till skogsvård m. m. anser vi i likhet med reservanterna iutredningen atl bidragsprocenten liksom bör vara differentierade . 6.23 En ledamot i iBlekinge län () anser i reservation att i fråga om differeniieradestatsbidrag bort tillstyrka utredningsmajoritetens förslag. 6.24 i : Delföreslagna siödet i form av lån och bidrag--- tillslyrks. 6.25 i : Länsstyrelsentillstyrker utredningens förslag till bidragsberäliigade ålgärder men anser sig inte ha möjlighet att Uttala sig beiräffande bidragsnivåerna. Ett ökal statligt slöd lill skogsvårdande ålgärder fyllerden dubbla uppgiften atl öka sysselsättningen på kort sikt som underiagskapas för en långsiktigt ökad sysselsättning i skogsbruk och industri. Med hänsynhärtill anser all del skulle vara naturligt med en anpassning avde skogliga stödområdesavgränsningarna till de gränser som i övrigt gällerinom regionalpolitiken. anser därför bl.a. att frånskoglig bidragssynpunkt bör kvarstå i det inre stödområdet. 6.26 i län:Länsstyrelsen tillstyrker utredningens förslag, men ifrågasätter om inte siödetför ungskogsröjning bör utgå för hela landet och läggas på samma nivå som föryttre stödområdet, i varje fall temporärt lills dess den stora eftersläpningenmed sådana ålgärder inhämtats. 6.27 i : Länsstyrelsenvill------ framhålla, att samhällets stöd och stimulans måsle hållaspå en hög nivå under skogliga lågkonjunkturer. ----- har inlet all erinra mot ulredningensförslag lill försiärki stöd till olika produktionshöjande åtgärder.Ifråga om den relati va bidragsnivån vill styrelsen emellerlid tillstyrka reservationen av ----- . Prop.1978/79:110 190 6.28 i : Styrelsen har----- intetall invändu mot gränsdrugningen då del gäller generellt stöd. Belräffunde bidragsprocenten biträder styrelsenutredningens förslag om samma nivå oavsell ägarkategori . 6.29 i : Allmäni. finner del----- lämpligt att visst slalligl slöd kan uigådels som slimu- lansbidrag till åtgärder utöver skogsvårdslagens krav,dels i de fall då i lagen föreskrivna åtgärder unses bli alltför betungande. lillsiyrker----- att möjlighel öppnas för atlerhålla stat lig garanti för lån i samband med betydande eftersläpningar i återväxlarbe- let------- Skogsvård.---- Länssiyrelsen tillstyrker i princip det avutredningen föreslagna siödet till skogsvård. kan acceplera ulredningens förslag till bidragsberättigadeåtgärder och därvid föreslugnu bidragsprocent. 1 fråga om stödområdets gränser anser styrelsen att enalltför snäv avgränsning skett, något som inte kompenseras genomövergångsbidrag från anslaget lill intensifierad skogsvård i norra vill föreslå alt gränsema för del nyu stödområdets yttre och inrezoner får summanfal-la med vad som gäller för nyssnämnda anslag. ---- anser atl röjningsbidrag bör utgå i helalänet Bekämpning av skadeinsekier. Styrelsen vill starkt betonavikten av att bidragsmedel och lånegaranti kan utgå vid bekämpning av insekter som massförökas.---- tillstyrker ulredningensförslag lill ökal slöd lill skogsväghållning.- 6.30 i : Länsstyrelsentillstyrker--- de av utredningen föreslagna stödformerna. Utöver föreslagna bidrag bör möjlighelerna undersökas förinförande av ell bidrag för särskild naturvårdshänsyn.------ 6.31 i : Skogsvård.Länsstyrelsen är i hu vudsak positiv till den utformning av bidragen till skogsvård, som utred ningen föreslår---- . -------- unser del angelägel att Norrlandsslödetsbidrags möjligheter vid gallring införs även i de kommande bidragsbestämmelser na. Beiräffande bidragsprocenten har i principingenting att in vändu mot all alla skogsägarekalegorier behandlas lika. Bestämmel serna bör, enligt mening, utformas så att bidragsprocenten kan differentieras när medelstillgången blir lägre än behovet. Bidragen lill privatskogsbruket bör då kunnu sältas högre än till slor skogsbruket. Beträffande "Norrlandsslödet" förutsätterlänsstyrelsen alt detta får till-lämpas under hela den ursprungliga planerade ,det vill säga t.o.m. /84. Skogsväghåtlning.--- Utredningens förslag, att bidragskall utgå till statens och kyrkans skogar i de fall de ingår i vägsamfälligheler.är ytterst värdefullt. En sådan möjlighet skulle i många fall underiättautformningen av ett rationellt vägsystem. 1978/79:110 191 6.32 i : Allmäni.Länsstyrelsen hälsar av ut redningen framlagda stödmotiv och angivna åtgärdsinriktning med lill fredsställelse. --- vill dock understryka viklen av att bi- dragsramamu blir såduna att ett långsiktigt samhällsengagemangkan upp rätthållas ulan starka konjunktursvängningar. Styrelsen anser det vara principiellt mest tilltalande medlika slödnivå till alla ägarekaiegorier och vill således siödja utredningensgrundsyn. bör dock ges möjlighet att om anslagstillgångenså kräver göra den kvotering mellan ägarekategorierna som i en viss situationger den regionalekonomiskt bäst anpassade skogsvårds- och sysselsättningseffekten. Skogsvård.---- För länel kommer den presenteradeutformningen atl avvika från för annal samhällsstöd angivna områden enbartrörande och kommun. Styrelsen är medveten om de svårighetersom kan uppslå vid överväganden av gränsdragningar men anser dock all ingaspeciella skäl talar mol att inlemma och i den inre zonen påsamma sätt som råder vid lillämpning av anslaget "Åtgärder för intensifieradeskogsvårdsåtgärder i norra ". Beträffande kan under allaförhållanden både produktions- och regionalekonomiska hänsyn anses väga tungtför ett förmånligare statligt stöd. vill även understryka vikten av altnuvarande anslag av budgetmedel ges sådan volym under en övergångstid att de ålgärdersom omfattas av delvis andra regler hinner verkställas före övergången till ettmer enhetligt bidragssystem. ----- intensivt äterväxlarbete kombinerad med en godälgstam kommer alt ge skador pä ungskog. Den ökade avskjutningentorde ge en relativt kraftig tillströmning av medel till älgskadefonden.Länsstyrelsen anser all en översyn av fondens regler till att även omfattasvårare skogsskador verksamt skulle underlätta samordningen av dessaintressen. Utredningens förslag hälsas med tillfredsslällelse. 6.33 Delegationenför glesbygdsfrågor: Delegationen delar utred ningens uppfattning om att det är nödvändigt att införa någon form av skogligt stödområde och att gradera bidragsprocenten inom detta område. Det är enligt delegationens uppfattning av stor betydelseatt avgränsningen av ett skogligt stödområde så långt möjligt samordnas med deregionalpolitiska strävandena. Avgränsningen av del skogliga stödområdet bördärför enligt delegationens uppfattning ske i samband med alt ställning tastill sysselsättningsutredningens förslag. Beträffande ulredningens förslag om bidrag till olikatyper av skogs vårdsålgärder -- vill delegationen särskilt framhålla att del är av sior betydelse atl de sysselsättningstillfällen som tillkommergenom dessa ål gärder kommer ortens eller områdets befolkning till del. Detla bör även gälla de sysselsättningstillfällen som skapas genom bidrag lill skogsväg hållning. 6.34 Institutetför skogsförbättring: Eftersom det just nu är aktuellt all bygga upp en ny plantagegeneralion som för framlidenkan ersätta och utöka de nu producerande planlagerna är del nödvändigi atlfinansieringen av detta förädlingsprogram kan garanteras på etttillfredsställande sätt. 6.35 : Förbundet haricke något att erinra mot atl statsbidrag utgår till av utredningen föreslagna åtgärder. Prop.1978/79:110 192 delar förbundel icke utredningens uppfattning, att detstatliga stödet skall utgå medsamma bidragsprocent oberoende av skogsägarekaiegori. ----- Förbundet ansluter sig till reservationen från ledmotenHjort 6.36 Lantbrukarnasriksförbund Sveriges skogsägareföreningars riksför bund: Allmäni. Vi anser--- i likhet med utredningen - atl det i vissa fall finns motiv för samhällsstöd. Del gäller framföralltför skogsvårdsålgärder - inom lagens ram - i de delar av landet där markenssvaga produktionsförmåga och avsätlningsläget inte gör del möjligt förskogsbruket alt bära fulla kostnader. Av främsi regionalpolitiska skäl bör delfrån samhällets sida vara lönsamt med ett betydande stöd till skogsbmkel idessa områden. Det bör regelmässigt kunna ingå som en del i ett fortlöpande regionalpolilisklprogram. Vi vill--------- kraftigt understryka att det av ulredningenföreslagna stö det måste tas av budgetmedel. ----- Atl genom transfereringar inom näringen, t. ex. avgifier,försöka uppbringa dessa medel är en principiellt felaktig väg. Molivenför statsbidragen är främsi samhällsekonomiska och i stor utsträckningbetingade av regional- och sysselsättningspoliiiska hänsyn. Vi biträder i allt väsentligt utredningensförslag vad gäller stödels inriktning och omfattning. -------- Vi delar utredningens uppfattning om bidragsnivåoch bidragsbe rättigade ålgärder. Vi ansluler oss till vad ledamoten i ettsärskilt yttrande anför om bidragsprocent för olika skogsägargrupper. Bekämpning av skadeinsekier - Skogsväghåltnlng. Vibiträder utred ningens förslag om stöd/bidrag till bekämpning av skadeinsekter 6.37 : Allmänt. stöd----- får allmänningsförbundel med tillfredsställelsekonstatera att häradsallmänningarna inle längre lycks vara diskrimineradeutan får samma behandling som övriga skogar, vilka lyder underskogsvårdslagen. Skogsvård.---- Någon anledning all ha olika bidragsnivåerförefinnes 6.38---------------------------------------------------------- :--------------------------------------------- 1 den mån samhällel ålägger markägaren alt vidtaskogsvårdande ålgärder som ter sig företagsekonomiskt olönsamma men som ursamhällsekonomisk synpunki anses önskvärda menar organisalionerna all statligtstöd bör utgå. Stödets storlek bör då självfallet inte vara siörre än de merkoslnadersom föranleds av de skogsvårdande åtgärder samhällel kräver. Subventioner förall kompensera för ell allmänt högt kostnadsläge finner organisationemaolyckligt. 6.39 : Vi vill särskilt framhålla att stöd lill reproduktionsarbelen i övre och inreNorrland och nordvästra är ett villkor för att arbetenas omfattningoch kvalitet skall kunna upprätthållas. På grund av de högre kostnadema och denlägre avkastningen inom dessa områden framstår dessa ofta som förelagsekonomisklolönsamma - den regionalpolitiska kalkylen kan vara en annan. 1978/79:110 193 -------- Statliga stöd- och stimulansåtgärder bör i vissalägen kunna till gripas i större omfattning än och än vad som föreslagits av ulred ningen. Vi vill slutligen understryka viklen av att bidrag somutgår i form av en viss andel av kostnadema för en åtgärd motsvaras avtillräckliga totala anslag . Om så ej är fallet kan skogsägama vänlasuppskjuta sina insaiser tills dess medel finns tillgängliga. 6.40 : Skogsvård. Genom stamkvistningkan kvaliteten mekaniskt påverkas i positiv riktning på såväl gran som lall. om den uiförs rätl och vid rält lidpunki i irädels ålder. Med hänsyn lill den långa lid som förflyter mellan stamkvistning och avverkning-försäljning av de kvistade träden, är stamkvistning en typisk sådan åtgärd till vilken statsbidrag bör utgå. ----- Genom att utveckla teknik- och arbetsmetoder samlpropagera kan ökat intresse för kvistninguppammas, vilket intresse bör undersiödjas med ökade sialsbidrag. 6.41 : Somett exempel på mera intensiv skogsvård som ur allmän synpunki är önskvärd mensom för många enskilda skogsägare kan le sig alltför långsiktig och osäker kannämnas stamkvistning. Ökat slöd härför framslår som väl motiverat med hänsyntill de strategiska fördelama med en virkesråvara av hög kvalitet. 6.42 Kooperativa förbundet:- 1 vissasituationer och för täckande av särskilda koslnader, såsom vissa slag av långsiktigainvesteringar och följ derna av förbud liknande DDT-förbudet med därav följande insektshärj ningar, kan det vara rimligt att särskilda statliga bidrag tillfälligt ulgår in nan andia ålgärder hunnit vidlas. 6.43 : Skogsväghåltnlng. Det är ell väseniligi sam-