prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Samrådsarbetet skogsbmks-rennäring bör------ kunna leda fram lill en viss samordning av avverkningarna i ti den med hänsyn lill rennäringens behov och önskemål, och kanske också att vissa för renskötseln viktiga marker, t ex de ytmässigt begränsade över nattningsbetena, helt undanlas från avverkning. 1.30 : Allmänt. anser det varaytterst angelä get atl skogsbrukels intresse beaktas i största möjliga utsträckning med hänsyn till näringens stora belydelse för landels ekonomi och för syssel sättningen i stora delar av landet. En stor och varaktig tillgång på skogsrå vara är angelägen.-- När ställning ska tas till framlida skogsproduk lionsprogram måste en samlad bedömning av skogsmarkens utnyttjande för olika ändamål på lång sikt göras. Säkerställandet av den framtida till gången på skogsråvara utgör ett starkt motiv för att begränsa ianspråkta gandet av produktiv skogsmark för andra ändamål och atl nödvändigt in trång från bebyggelse, anläggningar m m styrs till de mindre produktiva markerna. anseratt möjligheternatill ett samutnyttjande av skogsmark för skogsbruk och andra intressen somrenskötsel, friluftsliv mm måste vara en förutsättning för skogspoliliken.Skogsbrukel måste i sin fortlöpande verksamhet uppmärksamma kravet på altskogsmarken i ell längre lidsperspekliv ska vara i ett skick som medgermångsidig användning. Effekierna av skogsbmkel bör vägas mot övrigasamhällsinlressen och riktlinjer bör ges så att brukningsformema anpassas lillvarierande lokala förulsältningar. 1 de kommunala planer som antagits av kommunema underplaneringsskedet har ett slort antal förordnanden enligt naturvårdslagenföreslagits för all säkerslälla riksinlressanta objekl. En sior del av dessaberör skogs- Prop.1978/79:110 98 genomförande av dessa förordnande skulle tamycket . har gjort den bedömningen all del inte kan vararimligt atl genom förordnanden tillgodose alla kartlagda bevarandeintressen.Dessa intressen måste istället i ökad omfattning tillgodoses genom generellaakt-samhets- och hänsynsregler vilka preciseras i samband med den översiktligakommunala planeringen i samråd mellan kommun, länsstyrelse och företrädare förskogsbmkel. Planverkel anser det inte rimligt att statliga medel skaföras över till skogsbruket för beakiande av samhällets samlade intressen av engod miljö. Skogsbmkel måsle i likhel med andra näringar acceptera de begränsningarav inkomsterna som hänsynen till allmänna samhällsintressen för med sig. ----- Enligt planverkets uppfattning kan intrången påskogsmark och konflikter med konkurrerande markintressen begränsas genomen mer samordnad planering, en utökad skoglig information till kommunerna samtett utökat samrådsförfarande mellan kommun, skogsvärdsstyrelse, markägare ochandra berörda parter. Planverkel anser all k --.imande planlagsliflning bör gekommunerna slöd för alt formulera allmänna riktlinjer för de områden därskogsbmkel bör bedrivas med särskild hänsyn lill andra markintressen. Dessariktlinjer bör utarbetas i samarbete mellan kommun, skogsvårdsstyrelse,länsstyrelse och markägare och utgöra underiag för skogsvårdsorganisationenstilllämpning av de allmänna hänsynsreglerna enligt skogsvårdslagen. En behandlingav skogsbmket i den kommunala planeringen ger möjligheler till bättreinformaiion mellan olika parter och till ett ökat medborgarinflytande vadgäller skogsmarkens utnyttjande. 1.31 i län:Länsstyrelsen vill beiräffande skogsbmket och miljövården i förekommande fall,innefattande även kulturminnesvården, först konstatera alt skogen är entillgång som skall nyttjas på ett för samhällel totalt sett bästa sätl. Till deövergripande samhällsintressena hör därvid, vid sidan av en högvirkesproduktion, skogens funklion som en myckel värdefull rekreationskällajämte dess specifika naturvärden. 1.32 iSödermanlands län: Allmänt. och mätproblem föreligger anser att enövergripande samhällsekonomisk analys är nödvändig innan en ny skogspolitikläggs fasl. Markanvändningsfrågor.----- Skogen------- är inte enbartekono miskt betydelsefull som skogsråvara utan även värdefull för jakt och vilt vård, friluftsliv och rekreation. Tillvaratagande av bär och svamp är en del av rekreationen och är inle heller försumbar ur ekonomisk synvinkel. 1.33 Länsstyrelseni : Enligt mening borde----- skogsindustrin inrätta sin kapacitet utifrånskogsbrukets möj ligheter atl tillhandahålla virke av viss volym och kvalitet utan alt lill skogsbmkel motstående inlressen trades alltför när. 1.34 i : Länsstyrelsendelar ulredningens uppfattning att osäkerheten om bl a skogsindustrins framlidsuisikter moti verar en väl avvägd hushållning med våra skogar, så att del även i framli den skall finnas goda valmöjligheter och stor handlingsfrihet all möla upp kommande siiuaiioner. anser därför inte alt en så kraftig Prop.1978/79:110 99 kursomläggning, som utredningen föreslagil. är realistiskeller önskvärd. En allmän målsättning att inom ramen för ett skogsbmk liknandevårt nuvarande, eftersträva en hög volymproduktion av i huvudsakbarrträdsvirke av hög kvalitet, tillstyrker dock i princip. vill betona vikten av att de krav som dennamålsättning för med sig måsle te sig skäliga och rimliga både med hänsyn till allmännaoch enskilda intressen. Del innebär att lönsamhelskravei måste finnas med imålsättningen. Det betyder också all rimliga avvägningar skall ske gentemot tex. naturvårds- och andra allmänna intressen. anser i detta sammanhang att del är avstörsta vikt alt skogarnas produktionsförmåga på lång sikt skall varabestämmande för vår framtida skogsindustris kapacitet och inte tvärtom. Det ärinte rimligt enligt mening atl en uibyggnad avinduslrikapacileten tvingar fram produktionshöjande åtgärder i skogsbmket iefterhand av sådant slag eller i sådan omfallning att det slrider mot andraväsenlliga allmänna intressen. 1.35 i : Denakluella utredningen har mycket slarkl betonat skogens betydelse som virkesproducent.En bedömning rörande konsekvenserna av den föreslagna avverkningspolitiken förskogens roll som rekreationsområde, miljö för en vild fauna och flora,vatlenregula-lor m. m. har endasl perifert berörts. Gmnden för ell framlidaskogsbruk är emellertid ett utnyttjande och bevarande av markens uthålligabiologiska produktionsförmåga. 1 ett framtida skogsbmk måste därför storhänsyn tas lill marken som naturresurs. Tekniska meioder som hotar marken börej tillåtas. 1.36 iSkaraborgs län: Allmäni. ----- att utredningen i huvudsak behandlat skogen och dessframtid som Delta är särskilt påtagligt i deavsniii där man utgår från skogsindustrins råvambehov för att lillgodoseindustrins kapacitet. Även om detta är av gmndläggande betydelse måste likvälkonstateras att skogsfrågorna inle har fått den samlade belysning som krävsför alt på ett tillfredsställande sätt skall kunna ta ställningtill den långsiktiga inriktningen och omfattningen av skogsproduktionen. Länssiyrelsen lillsiyrker ulredningens huvudmål - en målmedveten satsning på ökad produktion av skogsråvara - men anser atldetta mäl måste kompletteras med mål som inrymmer naturvärdens,kulturmin nesvårdens m fl intressen av skogen. Även om kulturminnesvårdensintressen inte påverkar skogsproduktionens storiek på samma sätt som naturvårdsintres sena så anser atl även dessa frågor fått en alllför knapphän dig behandling.--- 1.37 Länsstyrelseni : Allmänt. biträder ut redningens formulering av skogspolitikens mål. Styrelsen vill dock kraftigt understryka betydelsen av sambandet mellan skogsbmkets ekonomiska förutsättningar och den långsiktiga produktionens sioriek. anserdet inle rimligtatt formuleringen (ang. ianspråktagande av skogsmark) görs mera restriktiv änmotsvarande riktlinjer för hänsynstagande lill jordbmksmark. Del bör därförframgå att det i första hand är de allmänna bedömningarna ur samhällsbyggnadssynpunktsom bör bli avgörande. Om det däremot finns alternativ Prop.1978/79:110 100 som ur samhällsbyggnadssynpunkt är likvärdiga börskogsbrukssynpunk-ler bli utslagsgivande. 1.38 i : Allmänt. Länsstyrelsendelar hell ut redningens grundläggande uppfattning atl en jämn och hög skogsproduk tion skall eftersträvas. Utredningen framhåller dämtöver att skogsskötseln mer än bör inriktas på en produklion av virke av hög kvalitet. Detta är för länets förhållanden utomordentligt angeläget. ----- finner all ulredningen i sina förslagom plantrikare lövregleringar och någoi förlängdaomloppstider lill viss del har mött upp till sina intentioner om grövredimensioner och god kvalitet, men i andra avseenden icke g)ort detla,exempelvis genom den kraftiga satsning som utredningen förordat i mellerstaNorrland på trädslaget coniorta. Markanvändningsfrågor.--- För en icke obelydlig del av destora arealer fjällnära skogsmark som finns inom länel ärfriluftslivs- och natur- intressena starka.--- Skogsbrukets intressen måsle i dessa områden relativt ingående vägas mol bl a de regionala och lokalaturist- och rekrea tionsintressena och dess effekter för bl.a. sysselsättning och service. anser all särskilda ulredningar på det regionala planei sna rast bör göras för dessa områden. Framdragningen och konsimktionen av kraflledningsgator börses över. Som del nu är synes dessa ledningar dras utan större hänsyn till minime-ringav produktionsbortfall för skogsbmket. Det är mycket stora arealer som blirimproduktiva på gmnd av de säkerhetszoner som kraftledningarna nu kräver. 1.39 Länsstyrelseni : Markanvändningsfrågor.----------------------------------------------- Slyrelsen delar utredningens- synsätt när det gällerutnyttjandet av skogsmarkerna i Norriands inland. Dock anser slyrelsen altviss återhållsamhet bör iakttas i fråga om skogligt utnyttjande av de marker iNorrlands inland, som ligger ovanför skogsodlingsgränsen. Motivet härför är främstotillräckliga kunskaper och erfarenheter om föryngringen av dessa marker. anser det angelägel all den påbörjadeinventeringen av skogsmarkerna ovan skogsodlingsgränsen intensifieras tillledning för ett mera långsiktigt avverknings- och skogsskötselprogram. I ettsådant program får självfallel hänsyn tas lill de naturvårdsintressen, somföreligger inom dessa särpräglade områden. En närmare precisering av dessaintressen måste för den skull komma till stånd. Erforderligt inventeringsarbetebör kunna bedrivas utan tillgripande av det 10-åriga avverkningsförbud, somNaturvårdsverket föreslår i sill yllrande över den fysiska riksplaneringensplaneringsskede. 1.40 riksför bund: Allmänt. Vi är medvetna om svårigheterna atl göra en meningsfull bedömning av den framtida pris- och kostnadsutvecklingen inom skogs bruket. Vi anser emellertid atl det borde varit en självklarhet för utred ningen att bättre belysa konsekvenserna av sina förslag i relation till alter utvecklingslinjer för lönsamheten inom skogsbmket. ----- Vi anser alt man inom regionalpolitiken kan ökaarbeislillgången genom ett intensivare skogsbruk. Vi anser atl skogsutredningen för myckel skjutit framandra sam- 1978/79:110 101 hällsintressen i förgrunden. Sålunda har industrinstidsnära behov av virke kommit att i hög grad störa den mera långsiktiga målsättningen att bygga upp optimalt produktiva virkesförråd. Målet för skogsskötseln bör vara produktion av barrvirkeav god kvali tet, med en hög andel i grövre dimensioner. på ett långsiktigt ekonomiskt skogsbruk, vilkel ärförutsättningen för en lönsam skogsindustri, bäst förverkligas. Vilken skogsskötselmodell vi än väljer, kommer vi emellertidäven atl producera belydande kvantiteter lövvirke. Tillräckliga resur ser måste därför satsas på forskning om altemativ användning av detta vir ke. ----- Vi vill betona hur väsentligt del är alt allaskogspolitiska ålgärder vidlas mot bakgrund av skogsbmkets alldeles speciellavillkor, där världsmarknadens växlingaräven i framliden kan beräknas slåigenom så starkt. ----- Målsällningen för skogsbmkel får givetvis inle ialltför hög grad påverkas av kortsiktiga svängningar på marknaden, men vi villunderslryka alt med låga virkespriser medför attambitionsnivån för den framtida skogsproduktionen måste sänkas. Slutligt avgörande för den möjliga prisnivån blir givetvisskogsindustrins inlernaiionella konkurrenskrafi och den därav beroende betalningsförmå gan. ----- Vi delar utredningens mening att en högambitionsnivå bör väljas för den framlida skogsproduktionen och all den, somulredningen anger, inriktas mot grovt barrvirke av god kvalitet Vi kan också islort insiämma i de motiv som ulredningen anför. Markanvändningsfrågor.----- Från bondeskogsbrukeis sidaoch sär skilt bland de självverksamma skogsägarna, har alltid stor hänsyn tagits till naturvårdens primära krav och känslomässiga värderingar. De som äger och brukar dessa skogar för att där vara bosatta och hämta sin inkomst har i regel en djupt rotad känsla för naturen. De har därför tagit den hänsyn till naturen som är möjlig inom ramen för ett långsiktigt ekonomiskt skogs bmk. Kravet på långsiktig ekonomi kan aldrig efterges från skogsbrukets sida. -------- Vi vill här slå fast. atl utnyttjandet av denförnyelsebara naturre sursen skog även i framliden i försia hand måste styras av skogsbmkets behov. Rätt avvägda hindrar inle dessa ell skäligt hänsynslagande till and ra inlressen. ----- Vi vill-------- framhålla atl även om vissa arealerinle undanlas från skogsproduktion kan t. ex. inskränkningar imöjlighetema atl tillämpa rationella metoder medföra så höga kostnader attdetla leder lill ett betydande produktionsbortfall. 1.41 Forskningsstiftelsenskogsarbeten: Utredningen har enligt vår uppfattning gett skogsbmkets lönsamhet och dess inverkanpå skogspoliti ken en alltför knapphändig behandling. 1.42 Skogssällskapet:A///7;ä«r Mot ulredningens utbyte av målsättningen god företagsekonomi mot kravel på hög virkesproduktion har skogssäll skapet intet atl erinra.- Den reservationen måste dock fogas till ställ ningstagandet att den enskildes ekonomi icke får åsidosättas för tillgodose ende av samhällets primära uppgifter. Markanvåndnlng.sfrågor.-- En politik som främjar elluthålligt skogsbruk främjar även naturvård och friluftsliv. Förstora delar av vårt Prop.1978/79:110 102 land utgör ett självbärande och kontinuerligt skogsbmk denfrämsta föml sättningen för all naturtillgången skog blir bevarad och lillgänglig för män niskoma. En tillbakagång för skogsbrukel skulle sannoliki åsamka natur vården större problem än nu lillämpade skogsbmksmetoder. Då det planmässiga, långsiktiga och ekologiskt anpassadeskogsbruket framstår som posilivi i miljövårdshänseende och med hänsyn tillfriluftslivet anser skogssällskapet att utredningen till denna del fullgjortsina direktiv genom alt anlägga en ekologisk gmndsyn i sina förslagbeträffande den framtida skogsvården. Tveksamhet anföres mot myrdikning.ohämmad gödsling och införandet av främmande trädslag. 1.43 häradsallmänningsrörbund: Allmänningsförbundel vill framhålla----- att målet för skogsproduktionen skallvara atl produ cera sågtimmer av god kvalitet 1.44 :/t/ZmJ/i/. borde ha anlagt en helhetssyn på hela skogsnäringen genomatt behandla också skogsinduslrins problem. -------- Skogsnäringens belydelse för sysselsättningen,den regionalu ut vecklingen och handelsbalansen måste enligt slyrelsen väga tungt, när den framtida skogspoliliken utformas. -------- Kraftfulla åtgärder måste-- sältas in för altutnyttja skogs marken bälire och för alt öka tillväxten. ----- En god hushållning med våra skogar måsleeftersträvas och de produktionsformer som väljs måsle vara ekologisktacceptabla. Möjlighetema alt samutnyttjaskogsmarken måste uppmärksammas. Skogsbrukets bmkningsformer bör bättre än hittillsanpassas till de lokala förutsättningarna. Särskild uppmärksamhei måste ägnasåt skogens och skogsmarkens betydelse för djurlivet, friluftslivet, svamp- ochbärproduktionen och för miljön i vid bemärkelse. Styrelsen anser atl skogsbmkets inlressen samtfriluftslivets och natur vårdens intressen normalt kan förenas. förekommit mellan skogsbmket och andra intressen bör iframtiden kunna mildras om skogsbruksfrågorna uppmärksammas tidigt i denkommunala planeringen. Utredningen framhåller-- att det är "av största viktatl samhällets övergripande intresse av ett rationellt drivet skogsbmktillgodoses i den regionala och kommunala planeringen". Styrelsen kanansluta sig till denna värdering men vill betona att möjligheterna måstebevaras att i den kommunala planeringen göra avvägningar mellan skogsbruketsintressen och andra intressen. 1.45 Sågverkens råvaruförening:Trots att sågverksindustrin varit - är och på goda gmnder kan antas bli skogsbmkets i särklass viktigaste avnämare för skogsprodukter--- har de hänsyn utredningen tagit till skogsin dustrin ensidig slagsida åt cellulosaintressena. Utredningen präglas av vo- lymtänkande. Under beaktande av skogens mångsidiga utnyttjande förfriluftsliv, bärplockning, jakt osv. borde målel för svenskt skogsbmk, högkvalitativ timmerskog, slås fast mycket klarare och entydigare än vad utredningen gör.------ 1.46 : A//wä«/. SSR ser somytterst anmärk- 1978/79:110 103 ningsvärt att skogsulredningen så totalt kunnat avskärmasig från i förhållande till skogsbmket, "motstående intressen".Utredningens förslag biir härigenom en renodlad seklorsutredning. vilken pådetta sätt endasl ger en myckel begränsad bild av den verklighet i vilkenskogsbruket är en del. Härigenom saknas också förutsättningar för en samladbedömning kring frägor om bl. a. skogsbruk och rennäring liksom gäller förförhållandet mellan skogsbruk och naturvård även om del finns mer redovisal påden sistnämnda punklen. Även i detta sammanhang lider dock utredningens förslagav den avgörande bristen på ansatser till ett ekologiskt synsätt. Beträffande----- för rennäringen och samerna centralafrågor, har skogsutredningen inte redovisat antydan till förslag. Detär därför bl.a. med hänsyn lill dessa förhållanden helt nödvändigt altskogsulredningens förslag inle blir föremål för genomförande. Markanvåndnlngsfrågor.-- SSR får underslryka att det frånsamisk sida aldrig gjorts gällande att ett skogsbmk irenbetesmarkema helt skall stoppas eller förhindras. Däremot görs del gällande alt jämväl samiska vär deringar skall vura styrande då det gäller planeringen av skogsbmkets oli ka åtgärder. Detta ställer bestämda krav på förutsättningarna för nuvaran de samrådsförfarande som måste iniensifieras och fördjupas. Vidare måste det som ett led i della vara möjligl för skogsbmkel att i vart fall i liden för skjuta vidtagandet av olika åtgärder. Slutligen måste det genom fondbildning eller på annat sätt tillskapas fonner därskogsbmkel ersätter rennäringen för de skador som faktiskt åsladkommes avskogsbmksåtgär-der innebärande bortfall av renbete och tillskapande avmerarbete och olägenheter i övrigi för de samiska näringarna. 1.47 : AUmänl. Tämligen ensidigtuppehåller sig utre darna vid frågor kring maximal volymsproduklion av cellulosa och berör mera flyktigt andra aspekter såsom ekologiska överväganden, friluftsliv, allemansrätt etc. gör belänkandet' 'Skog för framtid'' till ettbetänkligt snävt underlag för de viktiga politiska beslut, som skall avgöraskogens framtid . anser betänkandet "Skog förframtid" vara ell otillräckligl underlag för ell beslul om skogensframtida bmk. Den omständigheten att det svenska skogslandskapet uigören viktig del av norra sista "vildmarker" gör att våriskogsbmk slälls inför svåra avvägningsproblem mellan exploatering ochbevarande. Dessa avvägningar blir så mycket svårare som vår skog växer mycketlångsamt och effektiviteten i våra tekniska ätgärder är så stor, alt dagensmissgrepp kan fä vittgående följder . Dessa avvägningar bör göras i samverkan mellan olikainlressegmpper i samhället. Förutsättningen för mångamänniskors friluftsliv är atl skogsbmkel i tätorternas närhet bedrivs på ettsäll, som medger för den vanliga människan alt komma i kontakt med naturen.För omfattande verksamhet bland barn, ungdom, vuxna ochpensionärer är tillgången lill en välbelägen och lämplig skogsmiljö ett oeftergivligtkrav. 1.48 : Allmänt. Den genomgående synensom ulredningen antagit, är att skogen skall ses som en producent av virke. Vi kan inte dela denna syn på skogen. Prop.1978/79:110 104 ses endast som en del av de uppgifter och förtjänster somskogen har. CUF anser att detta är så allvarliga brister allutredningen under inga omständigheter får utgöra utgångspunkt för ettskogspolitiskt beslul. En parlamentarisk utredning bör tillsättas, som får iuppdrag att utreda de utvecklingsvägar som skisserats ovan, innan något beslutfattas. Under liden en sådan uiredning arbetar finns det en radåtgärder som kan vidtas inom den nuvarande skogspolitikens råmärken, för attminska de negativa miljöeffekerna och påbörja en utveckling mot ekologisktriktiga bmkningsmeloder. Om oljepriserna fortsätter attstiga, - - -vilket man kan förmoda, innebär det atl det blir lönsamt attutnyttja en allt större del av skogsproduktionen till energiframställning. Energiskogar diskuteras ganska lite i utredningen. CUFsåsikt är att vi inte är beredda att tillstyrka en satsning på denna odlingsform. 1.49 : Allmänt. anser, att utredningen ----- på ett otillåtligt säll nonchalerat miljöaspekternaoch grovt frångått sina direkliv.----- -------- Genom ett på flera punkter medvetet taktisktskrivsätt söker ul redningen undvika diskussion i ytterst väsentliga miljöfrågor trots att en sådan diskussion uttryckligen beställs i direktiven. anser att utredningens brister på dessapunkter är så allvarliga att materialet är helt otillräckligt som underlag förutformandet av en framtida skogspolitik. Del är vår mening att lövveden bör ses som en tillgång ochinte som en börda. Den både kan och bör utnyttjas. Från nationalekonomisksynpunkt förtjänar den svenska lövskogen att få en större betydelse inompapperstillverkningen, som råvara för sågverken och som energikälla. Sammanfattningsvis vill vi framhålla att skogsindustrinskapacitet måste anpassas till tillgången på råvara, d. v. s. vad skogsmarkenmed hänsyn tagen till anspråk från övriga nyiijandeformer och biologiskabegränsningar kan producera. Den motsatta vägen, att söka anpassaskogsproduktionen lill den akluella induslrikapacileten, är en omöjligutgångspunkt för en medveten samhällelig styrning av skogspolitiken. Markanvändningsfrågor.--- En grundläggande strävan måstevara atl varje utnytljandeform ska inkräkta så lite som möjligtpå de övriga. Oundvikliga målkonflikter måste lösas genom avvägningar med ettbibehållande av ekosystemets produktionsförmåga som en absolut förutsättningoch med största långsikliga samhällsnytta som mål. 1.50 Hälsofrämjandet: Hälsofrämjandet ser inte skogenenbart som en rå varukälla utan i lika stor utsträckning som en del i ett ekologiskt system och som en tillgång både ur försörjningssynpunkl ochsom rekrea- Uonsområde för olika friskvårdsakliviteter men inte minstsom en resurs för kommande generationer. Att bär och svamp utgör en viktig närings- ochlivsmedelsresurs finns dokumenterat . Det skapararbetstillfällen och tillför både samhället och den enskilde inte föraktligavärden i form av värdefulla kosttillskott lill vår dagliga mat. Enligt HF:smening måste även dessa frågor beaktas vid en samfälld bedömning av skogensvärde som råvaru- och näringskälla. Motion och rekreation är en av de viktigaste delarna ifriskvården och 1978/79:110 105 där spelar frilufismiljön en avgörande roll. Enligt HF:suppfattning bör så långt möjligl tillräckliga områden avsättas, där trädbestånd, övrig flora, djurliv och mikrobiologisk aktivitet fär frodas fritt. 1.51 vid universitet:Rektorsämbetet konstate rar att miljövårdsaspekler rörande skogen som rekrealionsresurs skjutitsål sidan till förmän för skogen som virkesproducent. anses i princip inte komma i kollision medskogsbruksåtgärderna, vilket förefaller ytterst tveksamt. Detla negligerande avskogsmarkens för samhället övriga stora värden är synnerligen beklagligt ochborde leda lill en omprövning av ulredningen. 1.5 : A/Zwiänr Utredningenhar inte gett det