prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Föreliggergrandad anledning antaga alt fastställt underhällsbidrag betalas i vederböriigordning, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan förskottsbelopp enligtförsta eller andra stycket saml underhållsbidragels belopp. Bidragsförskottutgår ej med högre belopp än underhållsbidraget, därest vårdnadshavarenuppenbarligen utan giltigt skäl underlåter au vidtaga eller medverka tiUåtgärder för att få underhållsbidraget höjt. Sedanbidragsförskott sökts skall, under föratsättning all den undérhållsskyldigesvistelseort är känd eller kan utrönas, till hor-om avsändasmeddelande om ansökningen med föreläggande alii, därest han har något altanföra i an- Sedanbidragsförskott sökts skall, under föratsättning atl den underhållsskyldigesvistelseort är känd eller kan utrönas, till honom avsändasmeddelande om ansökningen med föreläggande att, därest han har något atlanföra i an- ledningav ansökningen, inom viss kort lid muntligen eller skriftligen yttra sig. Imeddelandet skall tillika lämnas underrättelse om stadgandena i 2 § a), b) ochc) samt 4 § tredje stycket. När försäkringskassanmeddelat beslut i ärendet, skall sökande och vårdnadshavare skriftligenunderrättas om beslutet. Beslutet skall skriftligen delgivas denunderhållsskyldige. Har ansökan om bidragsförskott ej bifallils ellerbifallits endast till viss del, skall beslutet delgivas även sökanden ochvårdnadshavaren. Har förskott beviljats, skall därvid underrättelse lämnassökanden och vårdnadshavaren om stadgandena i 12 och 13 88 samt, i annat fallän som avses i 4 8 tredje stycket, den underhållsskyldige om föreskrifterna i2 8 a), b) och c) samt 16 8- ledningav ansökningen, muntligen eller skriftligen yttra sig. Imeddelandet skall tillika lämnas underrättelse om stadgandena i 2 § a), b), c)och e) samt 4 § tredje stycket. När försäkringskassanmeddelat beslul i ärendet, skall sökande och vårdnadshavare skriftligenunderrättas om beslutet. Beslutet skall skriftligen delgivas denunderhållsskyldige. Har ansökan om bidragsförskott ej bifallits ellerbifallits endast till viss del, skall beslutet delgivas även sökanden ochvårdnadshavaren. Har förskott beviljats, skall därvid underrättelse lämnassökanden och vårdnadshavaren om stadgandena i 12 och 13 §8 samt, i annat fallän som avses i 4 8 tredje stycket, den underhållsskyldige om föreskrifterna i2 8 a), b), c) och e) samt 16 8. / den mån bidragsförskottsvarar mot faststäUt underhållsbidrag inträder den försäkringskassa hos vilkenden underhållsskyldige är inskriven eller skulle ha varit inskriven om hanuppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 8 lagen (1962:381) om allmän försäkring ibarnets rätl lill underhållsbidrag gentemot den underhållsskyldige. Är denunderhållsskyldige ej inskriven och skulle han ej heller under angivenfömtsättning ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa, inträderStockholms läns allmänna försäkringskassa i barnets rätt. Har bidragsförskott utgåttinträder den försäkringskassa hos vilken den underhällsskyldige är inskriveneller skulle ha varit inskriven om han uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 Slagen (1962:381) om allmän försäkring i barnets rätl till underhållsbidraggentemot den underhållsskyldige. Är den underhållsskyldige ej inskriven ochskulle han ej heller under angiven föratsättning ha varit inskriven hosallmän försäkringskassa, inträder allmänna försäkringskassa ibarnets rätl. Försäkringskassanfastställer enligt vad särskih är föreskrivet i vad mån den underhållsskyldigeskaU återbetala utgivna bidragsförskott. Återkrav får dock ej ske om denunderhållsskyldige enligt 7 kap. 7 § första stycket åtagU sigau tiU barnets underhåU utge visst belopp en gång för alla.Av faststäUt belopp gäller såsom faststäUt underhållsbidragvid tillämpning av denna lag men kan ändras närhelst försäk-ringskassan finnerskäl därtiU. Har förfallodag ej bestämts av rätten eller genom avtal som inyssnämnda lagrum sägs, skaU av faststäUt belopp erläggasförskottsvis för kalendermånad. Av rätten ellerparterna faststäUt underhållsbidrag skaU, i den mån det motsvararbidragsförskottet, återbetalas un dess finner skäl beslutaom annat återkravsbelopp. Nedsättes av faststäUtåterkravsbelopp efter besvär, äger den underhållsskyldige återfå vad han eriagtför mycket. Om återbetalning när någon i mål om fastställande av faderskapicke funnits underhållsskyldig eller när erkännande av faderskap förklaratsogiltigt finns särskilda bestämmelser. 178 Del ankommer på försäkringskassa som avses i 15 8 att, där ej den underhållsskyldige efter förmåga fullgör den honom enligt 16 8 åvilande betalningsskyldigheten, utan dröjsmål vidtaga erforderiiga åtgärder för fordringens indrivande. börbereda den, som äger föra lalan för barnet, tillfälle all i samband medåterkrävande av bidragsförskott utkräva den del av oguldna underhållsbidrag,som må överskjuta bidragsförskottets belopp. börbereda den, som äger föra talan för bamet, tillfälle alt i samband medåterkrävande av heh bidragsförskott utkräva den del av oguldnaunderhällsbidrag, som må överskjuta bidragsförskottets belopp. 188 Försäkringskassa som avses i 15 8 får besluta atl återkrav gentemot denunderhållsskyldige för det allmännas räkning skall eftergivas. Eftergift fårmeddelas om det är skäligt med hänsyn till att den underhållsskyldige varitsjuk, arbetslös, omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda.Eftergift får också meddelas om det av annan anledning framstår som skäligt. Återkrav som tiU beloppet fastställts av försäkringskassa får ej görasgäl- landesedan tre år förflutU från förfallodagen. Härföre utgången av denna tidutmätning skeu på grund av återkravet eller har den underhållsskyldige blivitforsa u i konkurs på ansökan som gjorts före tidens utgång, får dock betalningför återkravet uttagas ur den utmätta egendomen eller erhållas i konkursen. Denna lag träder i kraft den De nya bestämmelserna i 15 8 andra stycket äger ejtillämpning om den underhållsskyldige före ikraftträdandet enligt 7 kap. 7 8andra slyckel i dess intill ikraftträdandet gällande lydelseslutit avtal, som innefattar åtagande att till barns underhåll utge visslbelopp en gång för alla. Lagom ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissa underliålis- Härigenomföreskrives i fräga om lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag delsatt 1 och 2 88 skall ha nedan angivna lydelse, delsall nuvarande 4 S skall betecknas 6 8, delsatt i lagen skall införas två nya paragrafer, 4-5 88, av nedan angivna lydelse, dels all före 2,4 och 6SS skall införas rabriker av nedan angivna lydelse. Lagen äger ej tillämpning, om dom eller avtal varigenom bidraget beslämts innehåller föreskrifi om all bidraget skall vid ändring i penningvärdet eller den bidragsplikliges inkomster utgå med ändrat belopp enligt grander som anges i domen eller avtalet. Ärnågon skyldig alt lill fullgörande av lagstadgad underhållsskyldig-hel päsärskilda lider utge bidrag i svenskt mynt lill make, fömtvarande make, barn,makes barn, fader eller moder, ändras bidragels belopp enligt denna lag medhänsyn till pen- Ärnågon skyldig all lill fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet påsärskilda lider utge bidrag i svenskt mynt lill make, föralvaran-de make ellerbarn, ändras bidragels belopp enligt denna lag med hänsyn till penningvärdelsförändring. Underhällsbidragtill make och förutvarande make. Har bidragsbelopp senast beslämls genom dom som meddelats eller avtal som slutits före utgången av höjes beloppet enligt följande. Höjningen utgör när bidragets belopp bestämis eller tidigare , under något av etthundrafemton procent, under något av , , under något av , under något av , under något av , under något av , under något av femton procent, samt av beloppet. Harbidragsbelopp //// make eller förutvarande make senast beslämts genom dom sommeddelats eller avtal som slutits före utgången av är 1965 höjes beloppetenligt följande. Höjningen utgör när bidragets belopp bestämts under år 1940eller tidigare , under något av etthundrafemtonprocent, under något av , , under något av , under någotav , under något av trettioprocent, under något av , under något avåren 1962 och 1963 femton procent, saml under är1965 Bidrag, varsbelopp efter höjningen slutar på örelal, utgår med närmast lägre krontal. 48 Har bidragsbelopp tiU barn senast bestämts genom dom som meddelatseller avtal som slutits före utgången av mars månad 19xx skaU bidragsbeloppethöjas för tiden tiU och med samma är enligt vad som i 2-3 ifij ärföreskrivet om bidragsbelopp till make och förutvarande make. 58 Bidragsbelopp som höjts enligt 41 samt bidragsbelopp som genom domeller avtal bestämts eller bestämmes efter utgången av mars månad 19xx skaUändras i anslutning tiU bidrags- förskottet enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott. Ändring enligt vad nu sagts sker sg, att den del av bidragsbeloppetsom motsvarar bidragsförskottet för april månad I9xx eller den senare månad dåbidragsbeloppet blivit bestämt följer ändringarna av bidragsförskottet, underdet att överskjutande del utgår utan ändring. Utgårbidragsbeloppet för annan tid än månad, skaU vid beräkning av den del därav somskall ändras bidragsförskottet minskas eller ökas i motsvarande mån.Uppkommer därvid öretal, nedsättes beloppet tiU närmast lägre krontal. Ulanhinder av bestämmelserna i denna lag äger rätten efter yrkande förordna påannal sätl om bidragsskyldigheien, när de i ellerföräldrabalken givna reglerna om underhållsbidrag föranleda del. Blirbidraget slutligt bestämt till lägre belopp än som följer av denna lag, ägerrätten förordna om återbetalning helt eller delvis av utgiven förhöjning, omsärskilda skäl föreligga. Denna lag träder i kraft den Har underhållsbidrag beslämls till fader ellermoder med tillämpning av 7 kap. 3 8 i dess lydelse föreikraftträdandet av denna lag, skall bidragsbeloppet ändras enligt vad i lagenär föreskrivet om underhållsbidrag lill make och förutvarande make. Har underhållsbidrag lill makes bam fastställtsföre utgången av mars månad 19xx skall bidragsbeloppet höjas enligt vad i 4Ssägs men därefter utgå ulan ändring enligt denna lag. Lag om ändring iinförsellagen (1968:621) Härigenomföreskrives all 16 8 införsellagen (1968:621) skall ha nedan angivna lydelse. Första stycket äger motsvarande tillämpning, om skatteavdrag eller utmätning ej kan äga ram till följd av införsel för underhållsbidrag, som avses där. Om underhållsbidrag somavses i 5 kap. 5 § överstiger vad som skäligen bör tillkommafamiljen, får underhållsbidraget vid tillämpning av 15 8 jämkas med hänsyntill annan fordran för vilken införsel äger rum. Är det påkallat avsärskilda skäl får jämkning ske även av annat underhållsbidrag, om deltauppenbart överstiger vad som skäligen fordras för den underhållsberättigadesförsörjning. Om underhållsbidrag tiUmake och makarnas barn i annat faU än då makarna lever åtskilda överstiger vadsom skäligen bör tillkomma familjen, får underhållsbidraget vid till-lämpningav 15 8 jämkas med hänsyn till annan fordran för vilken införsel samtidigtäger ram. Ärdet påkallat av särskilda skäl får jämkning ske även av annatunderhållsbidrag, om detla uppenbart överstiger vad som skäligen fordras förden under- Dennalag träder i krafl den Desakkunnigas förslag om en grundläggande reform av den familjerättsligaunderhållsskyldigheten har fält ett huvudsakligen gynnsamt mottagande avremissinstanserna. Många remissinstanser stryker under viklen av att snabbi fåfram en ändrad lagstiftning och framhåller särskilt viklen av att få framenhetliga normer för bedömning av bidragsskyldigheien mol barn. förefaller de föreslagna ändringarna i stort settvälgrundade och särskilt värdefulla anser tingsrätten förslagen i fråga omunderhåll vid gemensam vårdnad vara. Föreningen finner attde sakkunnigas förslag i sina huvuddrag innebär en behövlig anpassning lillnutida synsätt om skyldigheten all betala underhållsbidrag m. m. instämmer sammanfattningsvis i de sakkunnigas förslag och servissa delar av delta som en klar förbättring i förhållande till nuvarandelagstiftning. kan i princip ställa sig bakom de förslagsom förs fram. och rätt finner de sakkunnigas överväganden och förslag istort väl lämpade all föreläggas . Föreningen betonar att delär mycket angeläget alt reformarbetet inte fördröjs och föreslår därför att desakkunnigas förslag, som dock kritiseras i enskilda avsnitt, genomförsetappvis. I sill yttrande påtalar föreningen särskilt behovet av"normgivande beräkningar". Utan stöd av sådana kommer det också ifortsättningen atl råda stor förvirring hos både sociala myndigheter, advokateroch domstolar när det gäller att bestämma underhällsbidrag, säger föreningen.Föreningen hoppas därför atl regeringen tillsätter en utredning och altdenna skyndsamt kommer med förslag sä att de många goda intentionerna i desakkunnigas betänkande inte blir fördröjda. Slutligen framhåller föreningennödvändigheten av en allsidig och enkel information lill både allmänheten ochde befattningshavare i samhället som blir berörda av lagändringarna. /SRtillstyrker av fiera skäl de förslag som har lagts fram av de sakkunniga. Fördet första är det helt uppenbart, säger organisationen, all i många fall denunderhållsskyldige hamnar i en helt ohållbar situation rent ekonomiskt, vilketi sin tur kan få socialt sett negativa konsekvenser för den enskilde. För delandra leder del nuvarande underhållssyslemet till atl vem som skall havårdnaden om barnen inte med nödvändighet primärt bestäms med hänsyn lillbarnens bästa. 1 allmänhet har de gifta kvinnorna en lägre inkomst än sina män,vilket vid en eventuell skilsmässa kan leda till att det i 1978/79:12 234 ettmyckel stort antal fall kan vara omöjligt för fadern alt erhålla vårdnadenRemiss-om barnen därför all modern helt enkelt saknar möjlighel all klarayttrandena underhållsbidragen. Del är självklart oerhört svårt atl verifiera ivilken omfattning det nuvarande underhållsbidragssyslemel påverkar vem somkommer all svara för vårdnaden om barnen vid en skilsmässa. Men det kan inteuteslutas att det nuvarande systemet konserverar ell icke självklartvårdnadssyslem. Vem som skall ha hand om bamen vid skilsmässa, om man inte kanlösa del genom gemensam vårdnad, skall inte bestämmas av kön, inkomst eller ettunderhållsbidragssyslems konstraktion. Den absolut avgörande faklom måsle varaatt man sältter barnets bästa i första rummet. anser betänkandet i stort sett vara ett steg i rätt riktning.Enligt förbundets mening har emellertid familjelagssakkunniga inte lyckats isina strävanden på vissa gnandläggande områden, framför allt vad gäller denekonomiska grundtrygghet som bör garanteras alla barn. Förbundet pekar på allde sakkunniga har avfärdat tanken på ökat samhällsstöd och slagit fasl altföräldrarnas ekonomiska insatser är av stor belydelse. Förbundetvill hiir stryka under viklen av en ekonomisk grundtrygghet och säger att mankan uppnå en sådan garanti med en höjning av bambidragel lill minsl avbasbeloppet. Behovet av särskilt bidragsförskott eller särskild barnpensionskulle enligt förbundet falla bort om barnbidraget höjs kraftigt och detekonomiska trycket på de frånskilda med underhållsskyldighet skulle dä lätta. Hovrättenför Nedre Norrtand ställer sig avvisande lill fiertalet av de förslag som desakkunniga har lagt fram. Sålunda tillstyrker hovrätten endast förslagen all labort ovillkoriighelen i föräldrarnas underhållsskyldighet saml all vid gemensamvårdnad skyldighet alt utge underhållsbidrag skall åvila den som inte varaktigtsammanbor rned bamet. Beträffande fiera föreslagna ändringar ifrågasätterhovrätten om de inte bör bedömas först mot bakgrund av ell samlat förslag påfamiljerättens område och inte i samband med nu aktuell delreform. Särskiltgäller detta, säger hovrätten, de ändringar som har föreslagits beträffande deekonomiska rättsförhållandena mellan makar. Kommunförbundetser del som väidefulll all de sakkunniga har anlagt e n helhetssyn pä defamiljerätlsliga underhållsfrågorna och lagt fram förslag inte endasl omunderhäll till barn ulan om underhållsskyldigheten i sin helhet. Ävenlänsstyrelsen i finner detta tillvägagångssätt lämpligt.Enligt hade det emellertid varit lämpligt att också något beröravårdnadsansvaret och att ge en viss analys av föräldraansvaret i sin helhet ochi fcirhållande lill samhällsansvaret. Någonerinran mol all de sakkunniga har vall alt lägga fram förslag också omunderhåll m. m. enligt GB har heller inte förts fram av någon remissinstans.Juridiska fakuhetsnämnden vid ullalar dock vissabetänkligheter. påpekar all frågorna har ett samband medäktenskapets allmänna, ekonomiska rättsverkningar och Prop.1978/79:12 235 erinrarom att dessa är föremål för de sakkunnigas pågående arbete. Remiss-Visseriigen,säger nämnden, ligger det naluriigtvis åtskilligt i de sakkunnigas yttrandenaargument för utvidgning av sin arbetsuppgift, atl del kan förefalla befogal allbehandla alla underhällsfrågor i ett sammanhang. De enda punkter där detförefaller nämnden nödvändigt att redan nu aktualisera även gällerdock kanske dels möjligheten att jämka avtal om underhåll, dels förslaget omförkortad preskriptionstid. De sakkunniga har emellertid föreslagit betydligtmera omfattande ändringar i 5 kap. GB om rättsförhållandet mellan makar liksomi 11 kap. GB om underhåll. Sakligt sett är det här dock i allmänhet inte frägaom annal än mindre förändringar eller rältspoli-tiskl mindre brännande frågor.När nu förslagen väl har lagts fram och remissbehandlats kan det vara motiveratatt låta dem föranleda lagstiftning. Otvivelaktigt har del dock nackdelar förrättstillämpningen liksom för den allmänna kännedomen om lagstiftningen på ettområde, om lagändringar sker med täta mellanrum, anför nämnden. I fråga om GBfår man nu räkna med dels lagändringar om äktenskapsskillnad m. m.,dels nu aktualiserade ändringar om underhåll m. m., dels också om ell par år enytteriigare lagsliftningsomgång, då de nyheter som kan komma all antagas pågrandval av det aktuella delbetänkandet, kan väntas föranleda i varje fallformella omflyttningar och justeringar i balken. Lagstiftning i två etapper omäktenskapets ekonomiska rättsverkningar är sålunda inte särskilt lycklig,slutar nämnden. Etthuvudsyfte för de sakkunniga har varit atl bringa underhällsreglerna iöverensstämmelse med de förändringar i familjemönster och samhällsstruktur somhar skell sedan nuvarande lagstiftning kom till. delar desakkunnigas uppfattning all det föreligger ett behov av en sådan anpassning avunderhållsreglerna och ansluter sig i huvudsak lill de bedömningar som desakkunniga har gjort. Även LO, TCO och ansluter siguttryckligen till de principiella utgångspunkter som har varit vägledande förde sakkunniga. Hovrättenför Nedre anser sig i stort inte ha något all erinra mol den bild somde sakkunniga har tecknat av ett samhälle i förändring. Det kan dockifrågasättas, säger hovrätten, om man på del underiag som har presenterats avde sakkunniga verkligen kan dra de slutsatser som de sakkunniga kommit framlill beiräffande behovet av förändringar, liksom del kan ifrågasättas om deönskvärda förändringarna verkligen kan motivera de -i vissa fall - ganskaradikala förslag till lösningar som har lagts fram. Hovrätten ställer sigvidare rent allmänt tveksam lill om man över huvud tagel inom ramen för endelreform - av i första hand den lagstadgade underhållsskyldigheten mol barn -bör vidta ändringar även beiräffande andra rättsförhållanden. En visstveksamhet över de sakkunnigas förslag uttrycker även hovräu. Allmäntinnebär de sakkunnigas förslag, säger hovrätten, såväl i fråga omunderhållsbidrag till frånskild make som beträffande underhåll lillbarn vars föräldrar ej sammanbor, ett system som medför att ansvaret förbarnomsorgen och för barnens försörjning i väsentligt högre grad än hittillsöverförs från föräldrarna lill samhället. Även om vissa fördelar vinnes genomdetta system kan del medföra negativa följder såsom minskad sammanhållning inomfamiljen och försvagad känsla av föräldraansvar för bamen. Det kan från flerasynpunkter ifrågasättas om liden verkligen är mogen för en sådan reform, anförhovrätten. a. torde den förutsätta väsentligt bättre utbyggdaliamhällsresurser i form av daghem och annan barntillsyn än dem som f n. stårtill buds. Det synes hovrätten också tveksamt om reformen i berörda delar, sominnefattar vittgående förändringar med anknytning lill bidragsförskotten, börgenomföras innan den påbörjade översynen av helabidragsförskottssystemet har avslutats. Bortsett från vad hovrätten sålunda haranfört tillstyrker hovrätten dock i princip det framlagda förslaget. Delinnehåller på flera punkter angelägna reformer som kan genomföras även utan atlhela systemet ändras, anser hovrätten. Visskritik mot betänkandet i detta sammanhang framför sociala centralnämnden IUppsala. De förslag till förbättringar för de underhållsskyldiga, som desakkunniga tagit upp, bygger principiellt på vårt socialförsäkringssystemsgrunder, säger nämnden. Den harmonisering som därvid kommer lill stånd mellanFB och övrig lagstiftning är i och för sig värdefull. Den risk som ligger i atlman även övertar de brister fördelningspoliliskt och socialpolitiskt, somligger i socialförsäkringssystemet senast uttryckt genom socialutredningensförslag om införande av socialförsäkringslillägg, har de sakkunniga dock enligtnämndens uppfattning beaktat i otillräcklig utsträckning. Encentral ställning intar det förslag som de sakkunniga har fört fram omförsäkringskassornas nya roll och bidragsförskottens ökade betydelse. 1 dennadel har betänkandet fått ett blandat mottagande. 1 stort sett delarremissinstanserna de sakkunnigas uppfattning om de fördelar som står att vinnamed den lösning som har lagts fram, men många remissinstanser riktar ocksåuppmärksamheten mol negativa följder av förslaget. Sammanfattningsvis kan sägasall flertalet remissinstanser, som inte direkt tar avstånd från förslaget,förordar atl de sakkunnigas förslag i denna del övervägs ytterligare och aunågra nya uppgifier inte nu läggs pä försäkringskassorna. Till dessaremissinstanser hör . En närmare redogörelse förremissutfallet i denna del lämnas i avsnitt 2.4. Mångaremissinstanser hälsar med tillfredsställelse den översyn av samhällets stödtill ensamslående föräldrar m. m. som påbörjades (dir.1977:104). Endasl en remissinstans, socw/a centralnämnden I , anserall man i princip bör avvakta all genomföra de sakkunnigas förslag i väntan påförestående ändringar i angränsande lagar som har anknytning till underhällsåsom bidragsförskott m. m. Prop.1978/79:12 237 delari de sakkunnigas belänkande anser nämnden dock sä angelägna all de Remiss-bör genomföras . Hit räknar nämnden bl. enhetliga reglerför yttrandena bedömningen av den underhällsskyldiges bidragsförmåga,underhäll och bidragsförskott vid gemensam vårdnad, underhåll vidumgängesrätlens utövande saml översynen av indexsystemet. Länsstyrelseni tillstyrker uttryckligen att de sakkunnigas förslag genomförsutan atl man avvaktar ställningstagandena frän utredningen för översyn avsamhällsstödet lill de ensamstående föräldrarna m. m. Många av de föreslagnaändringarna synes ur samhällsekonomiska och familjepolitiskasynpunkter angelägna och brådskande, särskilt delen om underhåll till bam.Enligt Kommunförbundet bör de föreslagna ändringarna vad gäller underhåll lillmake, föralvarande make saml lill föräldrar kunna genomföras även inom ramenför nuvarande ordning i händelse reformen av reglerna för underhåll till barnfår anstå eller endasl delvis kommer lill stånd. anser frågorna om underhåll för barn och frånskilda -särskiltunderhåll till barn vid gemensam vårdnad - så vikliga all någon fördröjning avde aktuella lagändringama inte lår ske på grund av den nämnda ulredningen. Mångaremissinstanser välkomnar de sakkunnigas förslag all lätta bördan för deunderhällsskyldiga. Andra remissinstanser anser emellertid att de sakkunnigainte tillräckligt har beaktat de underhållsberättigades situation. LOframhåller atl del är angelägel alt snabbi lätta ålerkravsbördan för deunderhållsskyldiga som har en besväriig ekonomisk situation.