prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 fråga om sjökortsframslällningenprioriteras arbetet med atl genomföra det nya internationellautprickningssyslemet och därav följande rättelsear-bete, all införa i sjökorlenännu inle redovisal material från sjömäiningarna samt nyproduktion av sjökort. För att öka mälningskapaciietenavser verket bl. a. all öka aulomationsgraden vidsåväl överföringen av mätdata från sidobåtarna till moderfartyget som iutvärderingen och presentationen av mätdata. Vidare avser verket alt utökamätsäsongen och utnyttjandegraden av fartygen . För /80 lar verket upp . i medelsbehov, vilketinnebär en ökning jämfört med innevarande budgetår med . Pris- ochlöneomräkning jämte andra automatiska kostnadsökningar uppgår till 5 786000kr. Volymökningen om sammanlagt . avser dels kostnader för 2 förstekartografer och 3 förste ritare (.) dels merkostnader för arbetet meddet nya internationella utprickningssyslemet (. Målet för delprogrammetPublikationer är atl som komplement till sjökorten tillhandahålla nautiskapublikationer med godtagbar aktualitet. Verket ger ut fyrapublikationer, nämligen Underrättelser för sjöfarande (Ufs), Underrättelser förbåtsporten (Ufb), Svensk fyriista och Svensk lots (SvL). Den förstnämndapublikationen utges en gång . I fråga om Underrättelser för båtsportensker utgivning med fem häften . Svensk fyrlista ges utvarannat år. Beträffande Svensk lots har verket som mål att inga uppgifterskall vara äldre än . För /80 begär verket , vilket innebär en ökning med147000 kr. jämfört med innevarande år. Pris- och löneomräkningen uppgår till41000 kr. I volymökning begär således verket . för koordineringsuppgifterinom ramen för vissa intemationella åtaganden. Målet för delprogrammetIsbrytning är t. v. att befästa förutsättningarna för sjöfart året runt påbottenhavshamnarna och föriänga skeppnings-säsongen för de större hamnarna iBottenviken. Under lindriga och nor- 1978/79:100 Bilaga 9 97 mala isvintrar skall sjöfart påbottenvikshamnarna kunna pågå årel runt med isförstärkt tonnage och vid visskoncenlraiion av utlastningen. För och är målet all kunna hasjöfart året runt. räknar medall det fordras sex effektiva havsisbrytare jämte för all förverkligamålet för isbrytningen. Härutöver fordras för och isbrylaren Alesamt visst utnyttjande av jämte isbrylande bogserbåtar som förhyrs. /71 har.sjöfart årel runt kunnat upprälthällas på . har frånsett vissa perioder varit litet och för , Öresundoch har över huvud laget inga isbryiarresurser behövt las i anspråk. På grund av lindrigaisvinlrar och den av lågkonjunkturen betingade ringa sjöfarten har erfarenheierav den under 1970-lalel utbyggda isbrylar-flollans samlade kapaciiel inlekunnal erhållas. Med hänsyn bl. a. härtill aktualiserar inle f.n. frågan om anskaffande av ytterligare isbrytarfartyg. Däremot bör enligtverkel äldre isbrylare moderniseras. För /80 beräknar verkel kostnaderna för isbrytningen lill119072000 kr., varav administrationen svarar för I . Kostnadsökningenfrån innevarande budgetår uppgår lill . Inom programmetFarlygsverksamhet bedriver den verksamhei som rör säkerhetenombord på fartyg, skyddel av den ytlre miljön från påverkan av fartyg och lastsamt de ombordanställdas sociala förhållanden. De mer preciserade målen angesunder respektive delprogram. Behovet av resurser inomprogrammet beror av fiera faktorer. En av dessa är anialei fartyg inomhandelsflottan. Riiningsgranskning och tillsynsförrättningar i samband medombyggnad av fartyg och också andra-handsförvärv från utlandet är särskiltarbelskrävande. Under senare är har antalet nybyggen särskilt i ullandel varitstort. Återkommande tillsyn ochinspektion av befintliga fartyg har delvis måst eftersättas. Underplaneringsperioden anser verket atl den fortlöpande kontrollen av fartyg måsleökas. Mer lid skall också ägnas ål uppföljning och konsolidering av de normersom utarbetats och är under utarbetande. En successiv breddning avverksamheten främst inom områdena transport av farligt gods och skyddet molvattenföroreningar är enligt verkel angelägen. Härutöver styrsverksamheten av innehållet i den tillämpliga lagstiftningen, i första handsjölagen (1891:35 s. 1), lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg,sjömanslagen (1973:282), sjöarbetslidslagen (1970:105), lagen (1972:275) omvattenförorening från fartyg, lagen (1976: 6) om vattenförorening från fartyginom samt kungörelsen (1954: 550) angående skeppsmätning. Ävenolika inlernationella överenskommelser påverkar verksamheten. Av stor belydelseär det ökade ansvaret för kontroll av utländska fartyg genom den successivautvidgningen av den inlernationella kontrollen av s. k. undermåliga fartyg. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 98 m. m. Målet för delprogrammelSjöfartsinspektion m.m. kan sammanfallas i följande punkter, nämligen - alt tillse att fartygen är sjövärdiga, - alttillse alt fartygen är konstruerade så all de ger en god boende- ocharbetsmiljö för de ombordvarande, - atttillse att fartygen är bemannade på ett betryggande sätt, - allfastställa det högsta antalet passagerare som fartyg i förekommande fall fårtransportera, - atltillse att fartygen följer givna bestämmelser vad gäller passagerarantal, - atttillse att fartygen är så lastade eller bariastade atl sjövärdighets- ochsäkerhetskraven uppfylls, - attutöva kontroll vid transport av farligt gods, - attförebygga förorening av den yttre miljön från fartyg saml - atttillse att de fritidsbåtar som anmäles till frivillig typprovning uppfyllerfastställda regler. Verksamheten kan i stortdelas in i farlygsinspektionsfrågor inklusive ai"betsmiljöfrågor ochlypprovning av fritidsbålar, frågor rörande den yttre miljön samtbemanningsfrågor. Fartygsinspektionsfrågornaomfattar ärenden inom områdena brandskydd, stabilitet och fribord, nautiskafrågor, skeppsbyggnads- och allmänna hållfasthetstekniska frågor,farlygsulrustning, hiss- och lyftanordningar, maskineri- och elutrustningar,bosläder och juridiska frågor. Den största delen av arbetet utgörs avritningsgranskning. Med hänsyn till den stora arbetsbelastningen har lidvis enganska stor delegering av ärenden ägt rum till sjöfartsinspeklionsdistrikien.Trots detta haren viss eftersläpning rått i ärendebalansen. Den fortlöpande tillsynenav fartyg sker genom besiktningar och inspektioner. Redovisningar av tillsynensker genom rapporter som granskas centralt. Rapporterna ligger till grund förbeslut om certifikat och bildar underlag för åtgärder ombord på fartygen. Under den kommandeplaneringsperioden förutser verket ett ökat behov av resurser för arbetet medalt utfärda detaljbeslämmelser till gällande författningar med hänsyn till densnabba utvecklingen av olika fartygstyper. Vidare bör tillsynen över småfartyg som huvudsakligen trafikerar våra inre farvatten och kuster öka. Likasåtorde nya lasttekniker, exempelvis den utökade användningen av containrar,medföra ökade krav på arbetsinsatser för sjöfartsverkels del. När det gällerarbetsmiljöfrågorna räknar verket med att resurserna är lämpligt avvägda förden närmaste verksamhetsperioden. För detta krävs emellertid att särskildalillsynsrutiner för verksamheten utvecklas. Sedan starten förtypprovningsverksamheten för fritidsbålar har arbetsuppgifterna kontinuerligtökat. a. kan nämnas att det nordiska samarbe- 1978/79:100 Bilaga 9 99 tel har krävt och allljäml kräver en hel delförberedelser, eflerarbele och resor. Konlaklerna med tillverkare, försäljare,myndigheler, bålsportor-ganisalioner, massmedia och allmänhet kräver ocksåavsevärda resurser. Sistnämnda verksamhei är nödvändig om verkel skall kunnaupprällhålla och förstärka det förtroende som den frivilliga typprovningen fållhos tillverkare, leverantörer och båtköpare. Verksamhetenshuvudsakliga inriktning vad gäller farligt gods har varitall sprida information och utarbeta tillämpningsföreskrifter för all ökakännedomen om och därmed även efterlevnaden av gällande regler. Tillsyn har pägrund av bnstande resurser endasi kunnat utföras i mycket ringa omfattning.Efter den informationsspridning som förekommit har kraven från berörda parteroch allmänhelen på alt tillsynen av regeleflerlevnaden måsle höjas lill en rimlig nivå kontinuerligt ökal. Enförstärkning av inspeklionsresurserna för detla ändamål är mycket angelägen,bl. a. mot bakgrund av att stora mängder farligt gods transporteras påbilfärjor samlidigl med passagerare. Enligt lagen (1965:719)om säkerheten på fartyg skall -efter samråd med redarnas och deombordanställdas organisationer - för flertalet handelsfartyg fastställa minstabesättning som kan anses betryggande från säkerhelssynpunkl. Dessa ärenden ärav myckel komplex nalur. En slor del av nu gällande minimibesättningsbeslut ärinterimistiska i avvaktan på det arbete som genomförts av befälsbemanningsutredningen(K 1970:29). Utredningen har slutfört sitt arbete. Det är vidare en vanligtendens alt sjöfartens organisationer önskar revidera gällande bemanningsbeslutgenom olika specialavtal. Detta gör sig särskilt gällande i samband med ombyggnaderav fartyg, ändrade fartområden, ökad automation m. m. Vissa av debemanningsbeslut som las gäller under försöksperiod och kräver noggrannuppföljning och utvärdering. För /80 begär verket . för delprogrammet Sjöfartsinspektionm.m., vilket är en ökning med I . jämfört med innevarande budgetår.Pris- och löneomräkningen uppgår lill . Volymökningen uppgår såledestill . För atl möta den ökadearbetsbelastningen i fråga om bemanningsärenden och uppföljning avbesällningsbeslut tar verkel upp förstärkning av bemanningssektionen med enkvalificerad handläggare. Kosinaderna härför beräknas lill . Tillföljd av atl den s.k. hamnslatskontrollen av fartyg ökar i omfattning, de överenskommelser somträffats inom och skärpt kontroll vid iransport av farligtgods begär verket en förstärkning av resur-sema med tre inspektörer.Kostnaderna beräknas lill . Målet för delprogrammelSkeppsmätning är att bl. a. tillgodose del behov som finns att fastställabrutto- och nettodräktighet för svenska fartyg i all sjöfart saml för utländskafartyg vars mätbrev inte är giltiga i . 1978/79:100 Bilaga 9 100 Arbetel beslår främst avvolymberäkningar enligl konvenlionsregler. Grundmaterialet för beräkningarnaerhålles bl. a. genom uppmätning ombord och kontroll av riiningsunderlag.Verksamhetens omfattning påverkas av bl. a. antalet nybyggda och inköptafartyg. För /80 tar verket upp . förskepps-mälningsverksamhelen, vilket innebär en ökning med . jämförtmed innevarande budgelår. Ökningen motsvarar pris- och löneomräkningen. Målel för delprogrammelSjöteknisk utredningsverksamhet är alt utarbeta säkerheisnormer förfarledsanordningar, alt analysera sjöolyckor, all övervaka efterlevnaden avgällande bestämmelser om säkerheten till sjöss samt att tillse atl befaradebrott mot bl. a. lag om säkerhet till sjöss anmäls. Under planeringsperiodenplaneras särskilda insatser vad gäller utvärdering av grupper av sjöolyckorför all få elt säkrare underlag för resursanvändning i syfte all ökasäkerheten och miljöskyddet. Elt ökal internationellt kontaktutbyle eftersträvas. För /80 tar verkel upp . förden sjötekniskautredningsverksamheten, vilket innebär en ökning med . motsvarandepris- och löneomräkningen. För /80 tar verkel upp . 1 programmet Övrigverksamhei ingår delprogrammen Radiotjänst för sjöfarten. Försöksverksamhetavseende förebyggande åtgärder mot vattenförorening, Omlokaliseringskoslnader,Åtgärder mot vattenförorening från fartyg samt Särskild undersökningskommissionvid sjöolyckor. Från och med /80 ingår också delprogrammelBemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl. Under delprogrammetRadiotjänst för sjöfarten tas kosinaderna upp för televerkels tjänster i vadavser nyhetsmeddelanden, läkarråd och navigationsråd till sjöfarten. För /80lar upp ett oförändrat belopp av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 101 Försöksverksamhet avseende jörehyggande åtgärdermot vattenförorening Under innevarandebudgetår påbörjas i samverkan med samtliga öster-sjöslaler en försöksverksamhetavseende partikelmärkning av oljerester i tankfartyg. Märkningen avtankfartygen kan sannolikt inle starta förrän tidigast i maj 1979.Sjöfartsverkets medverkan i försöket beräknas lolall kosta ca 1 milj.kr.,vilket belopp logs upp för /79. För /80 tar upp ell formellt belopp av 1 000 kr.Verket reserverar sig dock för alt medel bör anslås även för delta budgetår medhänsyn lill alt försöksverksamheten påbörjas så sent under innevarandebudgelår. Från delprogrammetOmlokaliseringskoslnader beslrids kostnaderna för verkels omlokalisering lillNorrköping saml vissa merkostnader för över-fiyllningen lill avutrustnings- och underhållsarbeten på sjömätar-fioltan. För /80tar verket upp . för atl bestridaomlokaliseringskoslnader, vilket är en minskning med ca 2,4 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Åtgärder mot vattenförorening från fartyg Under delprogrammetÅtgärder mol vattenförorening från fartyg las de kosinader upp som kan uppkommavid av vidtagna tvångsåtgärder enligt lagen (1972:275) omålgärder mol vattenförorening från fartyg (ändrad senast 1976:7). Kostnadernamotsvaras av intäkter under anslagel. /80 tas upp etl formellt belopp av . Under delprogrammet tasupp kosinaderna för den särskilda vid har lill uppgift alt snabbt och effektivt utredaorsaken till allvarligare olyckor inom sjöfarten i syfte att förhindra allliknande olyckor upprepas. Förbudgelåret 1 979/80 tar verket upp etl belopp av 55 000kr. Bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl Under delprogrammet harsjöfartsverket tagit upp kostnader för en fortsatt bemanning vid Måseskärsfyrplats efter genomförd fyrautomatise-ring i enlighet med regeringens beslutden . Förbudgelåret I 979/80 tar verket upp . De gemensammafunktionerna utgörs av administralion och beslår av driftledning, planering,myndighetsuppgifter, redovisningsfrågor, budget- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 102 frågor, revisionsfrågor, personal- och juridiskafrågor samt vissa servicefunktioner och försvarskontoret. Under planeringsperiodenavser verkel all med utgångspunkt från arbetet med den nya organisationendriva utvecklingsfrågorna vidare vad avser verkets organisalion. Förslag lillny organisalion har lämnats . På det personaladministralivaområdei kommer frågor rörande re-krylering och personalrörlighet all krävaökade insalser liksom avtalsfrå-goma. Det personaladministralivautvecklingsarbetet fortsätter och omfattar särskill utbildningsinsatser.Beredskapsplaneringen tar särskill sikte på handelssjöfartens beredskapsproblem.Ett vidgat engagemang i lokaliseringsfrågor förutses. Planeringsfrågornatillmäts ökad vikt. För /80 tar verket upp . för administralion, vilketinnebären ökning med . jämfört med innevarande budgelår. Pris- ochlöneomräkningen uppgår till . avserdriftvärns- och krigslotsutbildning (.) saml övrig utbildning (90000kr.). För försvarskontoret beräknas kostnaderna till . för innevarande budgelår. Sammanfattning av anslagsframställningen för /80 Bruttokostnaderna försjöfartsverkets verksamhei /80 beräknas till 414828000 kr.Intäkterna under anslagen beräknas till . Huvudparten av intäkternaunder anslagen består av bidrag från försvars- (.) ochjordbruksdepartementets (.) Bidragen avser kostnaderför den militära sjökarlläggningen resp. fritidsbåtarnas och fiskels andel avsjöfartsverkets kostnader för farleds- och fartygsverksamhelen. Efter avdragför intäkter under anslagen blir anslagsbelastningen för /80sammanlagt . Det lolala anslaget fördelas på de fyra anslagenpå följande sätt. 1978/79 1979/80 Farledsverksamhet exkl.isbrytning 218,8 249,2 Övrig verksamhet 6,4 3,4 fartsverketsbesparingsal temat i v 1 sjöfartsverketsbesparingsallernativ uppgår de totala bruiiokostna-derna lill , vilketmed . understiger de brutlo-koslnader som sjöfartsverkelsanslagsbegäran medför. Anslagsmässigl innebär besparingsalternalivet enmedelsreduktion av . för de fyra anslagen sammantagna jämfört medverkels totala äskande. Skillnaden mellan bruttokostnads- resp.anslagsminskning förklaras av atl inläk-terna under anslaget minskar med . 1978/79:100 Bilaga 9 103 1 del följande anges inomvilka delprogram besparingar enligt kan göras. Besparing i förhållande lill Radionavigering, fyrar och m. m. 1 fråga om delprogrammelAdministration möjliggörs besparingen dels genom automatisk ulbetalningsrutinvia postgiro varvid två lotskamrerar-ijänsler kan avvecklas (.) delsgenom minskad informations- och utbildningsverksamhet (). Vidare tas inte medel upp fördrift-värnsulbildning m. m. Inom delprogrammelRadionavigeringsstationer, fyrar och andra säkerheisanslalter uppgårbesparingen till . ochskulle enligt kunna göras möjlig genom rationalisering idriften av distriktsfartygen och fyrautomatiseringen. Inom delprogrammetLotsväsendet kan besparingen om . uppnås genom långtgåendeorganisatoriska förändringar. Underlaget härför beräknas komma fram som ettresultat av pågående organisationsöversyn. Besparingsalternativet förutsätteringen ökad utbildningsvolym. I fråga om delprogrammetSjöräddning sker besparingen genom minskad utbildningsverksamhet (. )och genom att omfördelningar från andra delprogram uteblir (. För delprogrammenSjökartläggning och Publikationer uteblir i besparingsalternativelvolymökningar om sammanlagt . enligl äskande /80. Inom delprogramIsbrytning möjliggörs en besparing om . genom att isbrytarna Odenoch får gemensam nyckelbesällning och viss värnpliktig besättning förmaterielens underhåll och vård. Inom delprogrammetSjöfartsinspektion m.m. måste besparingen ske genom personalminskningar om357000 kr. och uteblivna volymökningar om . Inom delprogrammenSkeppsmätning och Sjöteknisk utredningsverksamhet sker besparingen genom atten handläggartjänst dras in (. 1978/79:100 Bilaga 9 104 kosinaderför farledsverksamheten, exkl. isbrytningen jämte underskottet i drifien avTrollhätte kanal skall täckas genom avgifter på sjöfarten. Avgifterna utgörs avfyr- och lotsavgifter samt fr. o. m. av den nyafarledsvaruavgifien. Inkomsterna härifrån levereras in på statsbudgetensinkomstsida tillsammans med medlen från sjökorts-försäljningen m. m.Inkomsterna av fyravgifter skall även finansiera verksamhelen inomhandelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF). beräknaratt fyr-, farledsvaru- och lotsavgifterna kommer att inbringa totalt 260,5milj. under innevarande budgelår. Inkomsterna av sjökortsförsäljningen m.m. beräknas med nuvarande avgiftsnivå uppgå till 4,4 milj. kr. Således blirinkomsterna totalt ca 265,0 milj. kr. att ställas mot kostnaderna förfarledsverksamhelen, exkl. isbrytningen, underskottet i ochkosinaderna för HKF: s verksamhet pä tillsammans 245,8 milj. kr. Överskottetunder /79 bhr således 19,2 milj. kr. För /80 räknar verket vid nuvarande avgiftsnivå päsjöfartsavgifterna att inkomsterna av avgifterna på sjöfarten m.m. skallöverstiga kostnaderna för farledsverksamheten, exkl. isbrytningen jämlekostnaderna för övriga ändamål med 9,7 milj. kr. Sjöfartsverketsverksamhei är uppdelad på tre program. Fartygsverksamhetoch Övrig verksamhei. Medel till programmet Farledsverksamhet anvisas över tvåanslag, Farledsverksamhet, exkl. isbrytning och Isbrytning. Härigenom gesmöjlighet att hålla i sär den icke avgiftsfinasierade isbrytningen från deavgiftsfinansierade verksamheterna inom programmet Fariedsverksamhet. De övrigaprogrammen motsvaras av anslag med samma benämning som programmen. har försin verksamhet för nästa budgetår föreslagit en medelsanvisning av 394,4 milj.kr. på driftbudgeten, en ökning med 38,6 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. På kapitalbudgeten föreslås en investeringsram av 100,3 milj. kr.under fond. Jämfört med innevarande budgetår innebär förslageten ökning med 63,3 milj. kr. Innan jag övergår tillalt mera i detalj redovisa mina ställningstaganden till anslagen underdriftbudgeten vill jag ge någraallmänna synpunkter på verksamhet. För meddess många verksamhetsgrenar är det av slor betydelse atl ha en helhetssyn påmålen för den totala verksamheten. Den samlade verksamheten inom sjöfartsverketsyftar till att skapa förutsättningar för god framkomlighet och säkerhet i vidmening för sjöfarten. Verksamheten skall huvudsakligen inriktas påhandelssjöfarien. 1978/79:100 Bilaga 9 105 Handelssjöfarien betalargenom olika sjöfartsavgifier de tjänster lillhandahåller uiomför isbrytningen, som är avgiftsfri. Omfattningen och inriktningen avsjöfartsverkets verksamhei måsle således avgöras med slor hänsyn tillhandelssjöfartens behov och önskemål. De ijänster verket lillhandahåller isjölransportsyslemel nyltiggörs även av frilidsbåts-irafiken och fiskel. Vissaav de verksamhelsgrenar ägnar sig åt är därvid mer eller mindredirekt inriktade på fritidssjöfarlen. a. dessa tjänster fårsjöfartsverket ersättning genom särskilda bidrag. Det förhållandet atlsjöfartsverkets lolala verksamhet inom sjöfarts-området riktar sig lill fleraavnämargrupper med skilda typer av intressen och kostnadsansvar ställersärskilda krav på verkets planering och prioritering och samordning med andramyndigheters verksamheter. Av väsentlig betydelse är alt sjöfartsverketsverksamhei och organisalion effektiviseras och anpassas till de ändrade kravsom betingas av utvecklingen. har med det syftet under hösten1978 lagt fram förslag lill ny organisalion. Förslaget är f. n. på remiss hosberörda intressenter. har ocksåslutförts andra utredningar som är av betydelse för sjöfartsverkels framtidautveckling. 1 betänkandet (DsK 1978: 14) sjökorlsframställningredovisas tillförlitligheten och effektiviteten i processen från sjömätninglill färdiga sjökort. Betänkandet är f n. på remiss. 1 regleringsbrev /77 uppdrogs åt att i samråd med chefen förmarinen utreda förutsällningarna för en övergång - hell eller delvis - lillcivil bemanning av isbrylare och sjömälningsfarlyg. I enrapport har redovisal resultatet avuppdraget. Rapporten är f n. på remiss. Vidare pågår utredningarom samordning och ledning i fred av övervakningen och räddningstjänsten lillsjöss (H 1977: 05) och om åtgärder mot oljeskador m.m. till sjöss (Jo 1978:05).Enligl direktiven skall den sistnämnda uiredningen vara slutförd den 1 juli1979. Båda dessa utredningar är av väsentlig belydelse för sjöfartsverket.Vidare pågår inom transporl-forskningsdelegationens verksamhetsområde etl brettprojekt rörande sjö-Iransporter med särskild inrikining på säkerhetsfrågorna. Jag övergår nu till attmera i detalj redovisa mina ställningstaganden till anslagen underdriftbudgeten. I ett följande avsnitt kommer jag atl hemslälla ommedelsanvisning under resp. anslag. Jag beräknarbruttokoslnadema under anslaget Fariedsverksamhet,exkl. isbrytning till 267,3 milj.kr. Bidrag och intäkter under anslagel och fonden beräknas lill 19,5 milj. kr. Jagförordar därför en medelsanvisning av 247,9 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 29,0 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Del anslag som jagförordar ulgår från en fortsatt aulomalisering av fyrar och derationaliseringar i övrigt som angetts i anslagsframställning.Enligl min mening finns dock förutsättningar för ytterligare besparingar. Jagberäknar att genom rationaliseringar och effekliviseringar i Prop.1978/79:100 Bilaga 9 106 övrigt skall kunna spara ylterligaredrygl . under budgetåret1979/80. Besparingarna börfrämsl ske inom delprogrammen Adminislralion, Radionavigeringsstationer, fyrar ochandra säkerheisanslalter saml Lois-väsendet. Sedan fyrarna automatiseratsbehövs normall ingen bemanning av fyrarnaför handelssjöfartens räkning. Vissa negativa konsekvenser kan dock i en delfall följa av en avbemanning. De åtgärder vidtar för att bygga upp en basorganisalion inomsjöräddningen lar enligl min meningbort vissa av dessa effekter. De sekundärfunktioner i övrigt som utförs vid fyrplatserna ligger huvudsakligeninom andra myndigheters ansvarsområden.Genom det samråd som fortlöpande haft med andra myndigheler isamband med den successiva aulomaliseringen har en allsidig bedömning avbehovet av en fortsatt bemanning kunnat göras.