prop · G203216 · 1978-12-31 00:00:00 — Påliknande sätl torde etl centralt institut kunna repliera påföretagshälsovården inom , regionens störste arbetsgivare medca 50OCX) anställda. Samspelsmöjligheter föreligger också med den kommunalayrkesinspektionen en av de bäst utbyggda i landet. Inom del medicinska området skall slutligen , som bedriver undervisning inom bl.a. områdenasocialmedicin och omgivningshygien, men som också tillförts resurserför forskning. Forskningen kommer att ske i form av tillämpad forskningbedriven i samråd med myndigheter, organisationer och forskningsråd inom denordiska länderna. Den medicinska forskningen samverkar, som redannämnts, med skilda tekniska discipliner framför allt vid (). 3 1978/79. 1978/79:216 34 Bland de involverade ämnesområdena vid CTH kan nämnasmedicinsk elektronik. CTH kan också ett centralt instilul samverkamed IVF (). Vidare skall nämnas att denarbeisvetenskapUga forskningen vid CTH kommer att få fastare former och ökaderesurser fr.o.m. då CTH tillförs en professur i arbetsvetenskap. Inom sektionen för arkitektur vidCTH studeras frågorna om hur människans villkor förändrats avindustrisamhället. F.n. pågår forskningsprojekt som bl.a. behandlar samverkanbostad - arbetsplats och åtgärder för alt underlätta för handikappade. Vid finnssamspelsmöjligheler för del centrala institutet bl.a. vid de sociologiska ochpsykologiska institutionerna och . Vid sociologiska institutionenfinns landets enda professur i arbelsmark-nadssociologi. Kring denna professurkommer successivt atl byggas upp en enhet för arbetsvetenskap. I åretsbudgetproposition har medel beviljats för en lektors- och en sekreterarQänstvid enheten. Bland ämnesområden som studeras vid institutionen kan nämnasrörligheten på arbetsmarknaden, nedläggningarnas konsekvenser för de anställdaoch det s.k. reslar-betslöshetsproblemet. Gruppen arbelsmarknadsinriktadesociologer, som av sysselsätlningsulredningen anges som en viktig resurs iAMI-organisalionen. finns väl företrädd i . 1 sammanhanget kan också nämnas attsocialantropologiska institutionen studerar arbetsmarknadsfrågor sedda urinvandrarnas perspektiv. vidGöteborgs universitet har koncentrerat sig på tillämpad arbetspsykologi. Underårens lopp har inom ramen för forskningsverksamheten etl flertal avhandlingaroch utredningar ägnats åt rehabilitering och arbetsvärd. Bland aktuella projektsom återspeglar denna forskningsinriktning märks "-rehabilitering och skyddad sysselsättning för svårplacerad arbetskraft".Projektet skall ses mot bakgrund av de svårigheter som finns atl i samordnadsocial och medicinsk verksamhel fullfölja planer på behandling ochrehabilitering av individer, där arbetsvärdsproblem är etl belydande inslag iden totala problembilden. Syftet med projektet, som pågått , är atlaktivera den mest svårplacerade arbetskraften genom en kombination av arbeleoch stödbehandling. Utfallet har gett över förväntan goda resultat.Bland andra projekt och ulredningar som pågår kan nämnas analys avmotivalionsfaklorer för patienter remitterade till medicinsk rehabilitering,effekter i samband med omplaceringar och andra personalförändringar inomverkstadsindustri, psykiska, fysiska och sociala föQder av sniffningsmissbrukoch utslagningsfaklorer på arbetsmarknaden. Vid har sedan fleraår bedrivits utrednings- och forskningsarbete inriktat på rehabilitering.Resurserna vid ger möjligheter atl i forsknings- och utvecklingsarbetebinda samman sociala. 1978/79:216 35 psykologiska, juridiska och ekonomiska aspekter på skildaarbetsmarknadsfrågor. Fr.o.m. innevarande är sker dessutom enresursförstärkning på detta området i och med all får landelsförsta professur i socialt arbele besatt. Delta kommer alt innebära atl manförsl i landet kommer igång med en praktisk åigärdsinriklad forskning påämnesområdet. 1978/79:73 konstaleras altdet finns en särskild utformad utbildning för den personal som kommer alt ingåi . Denna ulbildning har varit koncentrerad till (i ). Det skall vidare noteras all merparten av lärarnavid denna ulbildning rekrylerals från . Likaså har ellomfatlande samarbete etablerats med olika institutioner i regionen när delgäller studiebesök, askullationer och annan anknytning till den praktiskaverksamheten. Vid sidan av den speciellautbildningen för personal inom arbetsvärden finns även andra utbildningar somkan vara av intresse när det gäller atl utveckla utbildningen inom området.Sådan ulbildning drivs l.ex. vid psykologiska institutionen ochsocialhögskolan. Viktiga resurser i sammanhanget utgörockså de ertarenheter som finns vid i ochPA-rådet. Vidare skall noteras alt SIFU, som kommer atl omlokaliseras tillBorås, varit engagerat i utbildningsinsatser på området. OT ochALU-verksamheten anses ha fungerat bättre i Göleborg än i många andra delar avlandet. 1 finnsföQaktligen kompletta och väl intrimmade resurser för utbildning av alla depersonalkategorier som ingår i . Som nämnts inledningsvis betonas istatsmakternas beslul om vikten av all metodutvecklings- ochforskningsarbetet på olika sätl anknyts till den verklighet som möler personersom blivit föremål för arbetsvårds-åtgärder. Denna verklighetsförankring kanmed fördel ske inom och . Området tillhandahållerverksamheter inom flertalet näringsgrenar och branscher, slora och små förelag,saml skiftande arbetsmiQöer. Pågående aktiviteter i regionen visar att del ärmyckel lätt att finna intresserade samverkansparlners bland förelag ochorganisationer för praktiska studier på fältet. Med avseende påsamverkansmöjligheterna i praktisk verksamhel kan också erbjuda enunik resurs i Projekt , PLAB. Verksamheten vid PLAB. som är undersuccessiv uppbyggnad, syftar till en samverkan "på lika villkor"mellan utbildning, forskning och produktion. Målet är att skallulgöra en länk mellan problem och möjligheter för forskning genom atl geforskare tillgång till dels en realistisk produktionsmiQö. dels basresurserför ett effektivt forskningsarbete. Prop.1978/79:216 36 PL.AB kommer atl utgöra elt mellanled forskning -produktion. kan erbjuda fullskalelaboralorier belagda medproduktion med så lång genomloppstid atl den "tål störningar" iforsknings- och utvecklingssyfte. PLAB etablerar successivt samarbetemed forskare inom medicin, leknik och beteendevetenskap. Dessutom skersamverkan med bl.a. STU, Arbetarskyddsfonden, IVF och SIFU. Inom Lindholmenområdetsker dessutom ulbildning inom gymnasieskolan, AMU och YTH. En samverkan mellan PLAB och ettcentralt metodutvecklings- och forskningsinstitut skulle med slor sannolikhetbli berikande för båda parter och även få sekundäreffekter på befintiigaforskningsinstitutioner i . Den skulle dessutom innebära envärdefull uppföQning av de ekonomiska satsningar (60 miQ. som statengjorde i samband med att PLAB etablerades. Dokumentation och information, personal- och lokaljrågor Den korta lid som stått lillförfogande för genomlysning av lokaliseringsförulsättningar har interäckt till för ett närmare studium av dokumentations- ochinformationsproblemen. Med de tekniska hjälpmedel som finns tillgängliga idagtorde det emellertid vara fullt möjligl alt bygga upp en väl fungerandedokumentations- och informationsverksamhet i . Betydande resurser ochkunskaper på området finns framför allt vid högskolebiblioteken i Göteborg.Eventuella behov av utredningsarbete i frågan kan med fördel kopplas lillhögskolan i med dess biblioteka-rieulbildning. Det centrala metodutvecklings- ochforskningsinstitutet har förutsatts rekrytera personal från bl.a. ochstatens arbeisklinik i . Det skall i det sammanhanget poängteras atldel även i finns elt antal personer som berörs av omorganisationeninom arbelsvårdsverksamheten och som är kvalificerade för anslällning vid detcentrala insiitutet. Delta gäller t.ex. viss personal vid socialförvaltningensprövnings/träningsbyrä som sysslat med metodutvecklingsarbete - della inteminst mot bakgrund av atl man i drivit etl målmedvetetutvecklingsarbete som verkligen fungerat. Likaså finns elt antal personer vidPsykotekniska Institutet i (GPI), som varit engagerade i forsknings-och metodutvecklingsarbete lill stor del finansierat med medel från olikastatliga organ. Vid GPI - liksom vid universilel - finns ocksåbefattningshavare med slor erfarenhet av utbildningsfrågor på det aktuellaområdet. Slutligen skall slås fast all den omfatlande forskning ochmetodutveckling som bedrivs vid olika institutioner i regionen - somsummariskt redovisats ovan - givetvis ger en god rekryteringsgrund för personalvid elt centralt metodutvecklings- och forskningsinstitut. Eftersom den nya organisationen påarbetsvårdsområdet förutsätts träda i kraft måstegivetvis det centrala institutets lokalfrågor lösas snabbt. Del är därförangelägel all framhålla atl till- 1978/79:216 37 gångenpå kontorslokaler i den aktuella storieken är god i Göleborg. Det skalltilläggas att Näringslivssekretariaiel genom sin lokalförmedlingsfunk-tion haren samlad överblick över tillgången på lokaler i kommunen. Näringslivssekretariaielär dessutom engagerat i all finna lokaler för i . Del skall ocksånämnas att möjligheter lorde föreligga för en lokalmässig samordning mellanelt centralt institut och Projekt . För oss är lokaliseringen av det centrala institutför forsknings- och metodutveckling av ringa betydelse dvs. om den skall liggai enligt NYR-ulredningens förslag, eller om den skall placeras någonannanstans i landet. Den viktigaste decentraliseringsaspekten på forsknings-och utvecklingsarbetet i anslutning till det framtida är i slällel ivilken utslräckning man vill förändra detla arbete på de regionala- och lokalaAMl-enheterna. Detutvecklingsarbete som skett inom den del av arbelspsykologin som haftarbetsmarknadsstyrelsen som uppdragsgivare, är i huvudsak etl verk av samtligade arbetspsykologiska institut som finns i landet. Del har varit ettframgångsrikt arbete av många praktiskt arbetande psykologer. Den konlinueriiganärheten till de praktiska frågeställningarna har varit styrkan. Dettaarbetssätt har lett lill användbara metoder. Vi vill också betona att det finnsden forskarkompetens inom de nuvarande arbetspsykologiska instituten for altdriva detta utvecklingsarbete vidare. Vi anser därför att del är långtviktigare att se till all denna forsknings- och ulvecklingslradi-lion bevarasoch förstärks, när vi nu skall gå in under elt nytt huvudmannaskap, än alt tidoch krafl ödas på frågan om var del cenlrala ochmetodutveckling skall lokaliseras. Näringspolitiska delegationen i Kommunbar efter samråd med G.P.l. och andra institutioner i , givitNYR synpunkter på förutsättningarna att lokalisera ovannämnda institut tillGöleborg. Både ledningen vid G.P.L och de fackliga representanterna ställersig bakom delegationens skrivelse (/HJ/ke). Den specifika G.P.I.-kompetensen,kan av lätt förklariiga skäl inte beredas utrymme i en sådan central skrivelse.Då NYR begärt att få upplysningar om G.P.I. :s förutsättningar all klara detänkta arbetsuppgifterna, vill vi meddela föQande: :smetodutveckling är inriktad på de problem som arbetsmarknadsinstitutensmålgrupper företer. har metodutvecklingen blivit alltmer inriktadpå pedagogisk utveckling. Det har bl.a. skrivits böcker om ämnet avG.P.l.-personal (: "Samtal ulan miss- Prop.1978/79: 216 38 lag" och "Kurspedagogik". "Förändringar i arbetslivel"). har en gedigen erfarenhet avulbildning inom arbelspsykologins och pedagogikens områden. Bl.a. harG.P.l.-personal ansvarat för utbildning av utbildare (handledare på på ). Många av G.P.I. :s kurser ärrikstäckande och exempel på myndigheter/företag som anlilat G.P.l. är: AMS,. , , ,, . Del har inte inneburit någrasom helst problem alt sköta dessa utbildningar från horisont. bedriver ulbildning centralt från huvudkontoret, förekommer givetvislokal utbildning vid filialkontoren. Beträffande kompetent personal, kannämnas atl G.P.l. bedrivit vidareutbildning av personalen. Enperson är utsedd till ulbildningschef för alt samordning avutbildningsinsatserna skall kunna ske. Exempel på intern vidareutbildning är:Personlig utveckling i grupp, 2-årig utbildning i stödsamtalsteknik ochkortlidslerapi, 2-årig ulbildning i klienlcenlrerade terapi (riktar sigtill läkare, kuratorer, m.fl. över hela landel förutom att G.P.l. :s egenpersonal genomgått den), psykologin-satser för individer, grupper ochorganisationer, socialpsykologiska utredningar och ålgärder. arbelsanalyser,gruppdynamiska metoder, ergonomi, industripsykologi, yrkesvägledning,organisationsutveckling, kurspedagogik, aktiverande yrkesvalsmetodik,samarbete och konflikter mellan olika grupper, utredningsmetodik ochåtgärdsplanering för betingat arbetsföra, planering och genomförande avutbildning i organisation, arbetets anpassning till människan. :s totala omsättning påomkring . hänför sig ungefar () lill forskning, metodutvecklingoch utbildning. Bifogat föQer en förteckning överrapporterad och pågående forskning och meloduiveckling vid G.P.L, PsykotekniskaInstitutet i . Förteckningen begränsar sig lill de senasle fem årenoch lill de pågående respektive avrapporterade projekt som utförs/utförts vidG.P.l. :s ulveck-lings-/utredningsavdelning i Göleborg G.P.l., i Förteckning över rapporterad och pågående forskning ochmetodutveckling vid G.P.l., i . Under de senasle fem åren,1974-1978, har nedan nämnda pågående respektive avrapporierade projekt utförtsvid G.P.l. :s utvecklings/utredningsavdelning i . För Arbelarskyddsfonden (ASF) Rubricering Psykiska effekter på människor som utsätts för infraQudPsykosociala faktorers inverkan på närvaro i industriarbete Militär ochcivilmililär personals arbetsförhållanden För () Rubricering Utprovning av Kurs i psykologisk yrkesvalsteknikUlprovning av en rutin för introduktion av PKS-modellen, ell material förarbelspsyko-logiskl samtal Antal arbetsmånader för psykolog Antal arbetsmånader för psykolog För Arbelarskyddsfonden (ASF) Rubricering Sociala och psykologiska aspekter på arbetstidens föriäggningNågra effekler av arbetstidens förläggning För () Rubricering Intresseartikuleringsmelodiki psykologiska undersökningar för yrkesvalshjälp - stegvis anlagsundersökningOm Rorschachleslel som hjälpmedel i yrkesvalsprocessen En analys avproblemrelate-rade psykologiska utlåtanden Arbetskravsanalys anpassad tillanpassningsgruppernas behov i samband med remitte-ring till psykologiskutredning Antal arbetsmånader för psykolog 306 Antal arbetsmånader för psykolog Prop.1978/79:216 40 Kvalitetsbedömning av psyko logisk anlagsundersökning 1 Praktisk SAMTALSTEKNIK - en inventering och be skrivning för arbelspsykologer, .Anlagsundersökningens upplägg ning ur pedagogisk synvinkel 3 Anlagsundersökning med Konstruktion av elt undervis ningspaket i samtalsmetodik avsett alt användas i lokal ulbildning av arbetsförmed lingsQänstemän 1 Ett förslå steg i utvecklingen av självbedömningsformulär för Au som pedagogisk situation 1 Motiveringar och förslag lill elt utvecklingsprojekt av Anlagsundersökningen som ut- redningsinstniment i anpass ningsgruppen 2 ACHTNICH BILDER- personlighetspsykologi i teori Illustrerad handledning i tillämpad personlighelspsyko-logivid anlagsundersökning och annan yrkesvalsutredning 2 En yrkesvalspsykologisk modell för utredning ochredovisning i anlagsundersökning och dylikt 2 Kurs i psykologisk yrkesvals teknik 8 Om fortbildning i AU 4 PKS-modellen - material för arbetspsykologiskl samtal. Rubricering Uppdragsgivare arb.mån. grupp i samhällel 7 Attityder till ell nytt syslem för flaskhantering 2 Prop.1978/79:216 41 Att arbeta i storkök - en intervjuunder sökning K-KonsLilt 1 till ASF) Samåkning i privata Tekniska Projekt (Assessment) Försök atl tillämpa Assessmentteknik vid Industriavdelningen Inlernprojekt Om den psykiska arbetsmiljöns betydelse - vad anser skydds ombuden? Institutets för Psykologisk-pedagogisk KonsultverksamhetAB skrivelse , som ombetts all gesynpunkter på lokaliseringen av etl centralt instilul för metodutveckling,forskning och personalutbildning med inriktning på de arbetsmarknadsinstitutsom enligt beslut skall inrättas i varje län fr.o.m. 1 januari 1980vill härmed anföra föQande. Med utgångspunkt i slalsmaklemastidigare ställningstagande lill lokalisering av nytillkommande statligverksamhet, anser vi del berättigat atl förutsättningslöst granskalokaliseringsfrågan då det gäller melodforsk-ningsinstitulel. Vi anser att mycket talar för atl förlägga ell sådanlinstitut till en universitetsort, där det finns möjlighet att anknyta tillbefintlig forskning och ulbildning med inriktning på arbetspsykologi ocharbetsvärd och där etl sådant institut kan ha en stimulerande och utvecklandeeffekt på den verksamhet som bedrivs inom relevanta institutioner viduniversitelel. De argument som motionärerna Bengl m.fl. och KurtHugosson m.fl. anför som skäl för alt insiitutet föriäggs till Göleborg, menarvi däri"ör har vissa fog för sig. Man skulle dock rned slörre fogkunna framföra liknande skäl för en förläggning av det planerade institutetlill , utifrån argument som i del följande kortfattat och punktvisredovisas. Det cenlrala FoU instilulet måslerimligtvis ha nära kontakter med handikappforskningen eftersom det kommer allomhänderta metodutveckling rörande behandling av arbetshandikappade.Handikappforskningen med inriktning mol psykologiska, pedagogiska ochsociologiska aspekter på syn- och hörselskador saml rörelsehinder har år haft ett centrum i . Den har stötts av SÖ, RiksbankensJubileumsfond, 1978/79:216 42 Styrelsenför teknisk utveckling m.fl. forskningsråd och bedrivits vid psykologiska,pedagogiska och sociologiska institutionerna i samarbete medhandikapporganisationerna. har AMU-center och speciallärarutbildning.Centra för CP-skadade med utbyggd forskningsinstitution finns(Bernadotte-hemmet). Den kanske mest utvecklade och framgångsrikabehandlingsforskningen rörande alkohol- och narkotikaberoende i landet finnsvid . En belydande del av de arbetshandikappade tillhördenna kategori. Det finns alltså möjligheter atl anknyta FoU-instilulelsverksamhel till forskningsverksamheten vid fo-inst. Utbyggnaden av arbelspsykologin i . Del ärfördelaktigt all den tillämpade psykologin har kontakter ål allatillämpningsområden så att de studerande bereds möjligheter all väQaspecialisering inom varje högskoleort. torde vara unik blanduniversitetsorterna genom atl den tillämpade psykologin inriktats i detnärmaste fullständigt mot klinisk psykologi. Skälen till det är många menbl.a. att klinisk psykologi mycket tidigt fick en stark ställning inomUppsalapsykiatrins forskningsavdelningar och Pharmaciasläkem.cdelsutprövningar. framvuxen senare och representeradgenom och irafiksäkerhetsforskningen, kunde givetvis inte hävda siggentemot dessa giganter. Genom atl förlägga FoU-institulet till Uppsalaskulle en ny och lockande marknad öppna sig för den tillämpade psykologin iUppsala. Betingelserna för én omorienlering vid psykologiinslilutionensforskning är gynnsamma dels därför alt utrymmet för forskning inomklinisk psykologi är snävt och dels däiför alt man står inför en omorganisationav psykologiinstitutionens verksamhet i och med all en ny professur ipsykologi kommer alt tillsättas. Det vore m.a.o. utomordentligt fördelaktigt för dentillämpade psykologin i om instilulet förlades dit. Del vore ocksåfördelaktigt för de studerande. Förläggning lill annan universitetsort skulleinte nämnvärt påverka den tillämpade psykologins orientering där. Det innebär inte någonbetydande olägenhet för personal på statens arbeisklinik och PTl alt erbjudas jobb i . Vidare är närheten till de tunga verken AMS och SÖ i fördelak tigt. Restiderna är korta - lill ungefär som inom delar av Stock holm - kostnaderna små. Utifrån ovan redovisade punkter vill vi i förstahand föreslå atl del planerade centrala instilulet för metodutveckling,forskning och personalutbildning förlägges lill . 1978/79:73 föreslås i enlighet medSysselsällningsutredningens och N YR:s förslag, att ett centralt institutinrättas för metodutveckling, re- 1978/79:216 43 habiliteringsforskning i elt arbetsmarknadsperspekliv ochpersonalutbildning. Det centrala inslitutel föresläsväsentligen bygga på de statliga PTl och STAK och knytas till AMS, även om delfår en självständig ställning genom en delegalionsslyrelse. 1 denna föreslåsgeneraldirektören för AMS bli ordförande. Styrelsen i övrigt föreslås få enbred samhällelig representation med företrädare för arbetsmarknadens parter,handikapprörelsen, arbelarskyddsstyrelsen. ,, , ,universitets- och högskoleämbetet, landstingsförbundet och . 1 två motioner (nr 1033 och 2042) har föreslagils alldelta centrala institut skall förläggas till Göleborg. Mot vad som där anförsvill vi framhålla följande argument för all del centrala institutet föriäggslill . - Organisalionsförslagetinnebär inte bildandet av etl nyll institut ulan endasl alt verksamheterna vidPTl och STAK samordnas och vidgas utöver nuvarande inriktning. Del är såledesviktigt att konstalera all vad det här i första hand är fråga om är en ändringav huvudmannaskapet för redan existerande statliga instilut. - 1 enlighel medförslagel skall verksamhelen vid del cenlrala institutet främsl ha ensammanhållande och samordnande funktion av den metodutveckling och denpersonalutbildning som skall bedrivas vid de regionala AMI-institulen i helalandel. Elt av motionärernas argumentyör en lokalisering av del cenlralainslitutel till är denna regions stora behov avsysselsättningsskapande ålgärder och av utredning och forskning för all lösa länelsproblem. Enligt NYR:s förslag kunde de anförda exemplen (nedläggningshotadeförelag) ses jusl som sådana problem som skall lösas inom ramen för länensAMI-inslilul. - Planläggningenför det centrala institutets arbetsuppgifter måsle ske i nära kontakt med AMS.NYR förordar all en enhet inom AMS skall samverka med det centrala institutet ifrågor som rör särskilt metodutveckling och personalutbildning. - En viktiguppgift för del cenlrala inslilulel är även dokumentation av utvecklings- ochforskningsinsatser och övrig forskningsbevakning och forskningsinformation.Dokumenlationsfrågorna bör med fordel kunna samordnas med den dokumentation somnu byggs upp inom Arbetslivscenlrum och STU:s miQölaboralorium (Styrelsen förteknisk utveckling), . - Etl närasamarbele med en rad myndigheter föriagda till ligger inom delcenlrala institutets uppgifter. Bland dessa kan nämnas UHÄ. SÖ,, RFV och många handikapporganisationer. - Ett närasamarbete sker med institutioner inom universitet.Delta samarbete bör i framliden utvidgas. I är förutsättningarnasärskilt goda för ett samarbete rörande bete- 1978/79:216 44 endevetenskapligafrågor då etl särskilt "Beteendevelenskapligt centrum" nu inrättashär. Forskningsgrupper finns vid universitelel. t.ex. vidPsykologiska institutionen, som driver projekt av inlresse för förståelse avungdomars anpassning, studie- och yrkesval. Vidare finns bl.a. vid Pedagogiskainslilulionen grupper som sysslar med forskning rörande invandrarfrågor samthandikapp-problem. - PTI:s nuvarande lokaler bör vara väl lämpade fördelcenlrala insiitutet. De är rymliga och ändamålsenligt utrustade, bl.a. medreprocentral och arkiv. - Säväl inom PTl som STAK är personalen bosalt inomstorstadsregionen. En grundförutsättning i propositionen för det centralainsiitutet är att verksamhelen byggs upp på den samlade erfarenheten hospersonalen vid dessa institutioner. Detla lorde inte kunna bli möjligt om delcenlrala insiitutet förläggs långt utanför slorstockholmsområdel. - Övergångssvårighelerna i samband med den föreslagnaomorganisationen blir orimligt slora om man inte slår vakt om redanexisterande kontakter och samverkan, framför alll i relation lill AMS/,genom att ge del centrala institutet även lokal närhet till dessaadministrativa enheter. - Med hänsyn lill ovanstående vill vi bestämt förordaatl det centrala institutet förläggs till . Regeringen har i prop. 1978/79:73 bl.a. föreslagitatt elt centralt instilut föl metodutveckling och forskning med inriktning påyrkesinriktad rehabilitering inrättas.