prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — Sådana omarbetningar på ett sent stadium ger säkerligen ett sämreslutresultat än om programarbetet från början fått genomförasinom en bestämd kostnads- eller yt-ram. Genomett sådant förfaringssättkan byggprocessen ocksåpåskyndas. Utredningen vill erinra om att det även inom ramen förnuvarande handläggningsordning förekommit att regeringen på ett tidigt stadium schablonmässigt fastställtyt-eller kostnadsramar för ett lokalbehov och att detta bedömts vara positivt för det fortsatta programarbetet och det slutliga resultatet,även ora lokalbrukarna ansett att ramen i och för sig varit försnäv. Regeringen börsåledes uppdra åt att programmera och projekterany- eller ombyggnaden. Ansvaret förbyggnadsföretagets genomförande vilar fråndenna tidpunkt på . Uppdraget till att utarbeta lokalprogrambör enligt utredningens mening innebära att skall tillse attlokalprogram kommer till stånd och attbyggnadsstyrelsen skall leda detta arbete. Det grundläggande arbetet med lokalprogrammen bör liksom utföras inom högskoleenheten och med anlitande avden expertis inora området som högskoleenheten finner lämplig. Det är angeläget att arbetet inom organiseraspå sådant sätt att kontinuiteten på nyttjarsidan färsin motsvarighet pä byggsidan. utserprojektledare (jfr avsnitt 2.3-2) och annan personal från verket som skall arbeta med projektet. Prop.1978/79:92 99 första hand styrelsens kontaktram för ifrågavarande byggobjektkomma i fråga. Projektledaren tar kontakt medhögskoleenheten som beslutar omformer för arbetet och i förekommande fall aktiverar den tidigarearbetsgruppen. Under ledning av projektledare görs ett detaljerat lokalprogram, omfattande såväl primär- som sekundärytor,vilket underställs högskolestyrelsen. I programmet skall också ingå ett program för lokalernas inredning. När det föreliggerett av högskolestyrelsen godkänt lokalprogram överlämnas detta till ,som därefter fortsätterprojekteringen fram till bygghandlingar. Projekteringen bör ske i närakontakt med högskolestyrelsen. Pä samma sättbehandlas inrednings frågor. som får i uppdrag att fullfölja byggprojektet bör UUH få i uppdrag att tillsammans med högskoleenheten utarbeta utrustningsprogram somunderställs högskolestyrelsen. och tar sora nämnts i sina resp, petita upp anslagsbehoven när planeringsarbetet fortskridit så långt att mankan bedöma vilket budgetår kostnaderna kommer att belasta. Om myndigheternafinner att förslagen kan realiseras inomplaneringsdirektivens ram begärbyggnadsstyrelsen bygguppdrag och UUH upphandlingsuppdrag hos regeringen. Ommyndigheterna finner att programmen av andra skäl än av kostnadsutvecklingen inte kanrealiseras inora planeringsdirektivens ram skall de omgående anmäladetta till regeringen. Om regeringen finner det skäligt att den fastställda ramen överskrids underställs fråganånyo prövning. Endast ora nya tvingande oraständigheter föranlettutvidgning av det ursprungliga programmet bören sådan omprövning medges. När regeringen anvisat medel och gettbyggnadsstyrelsen i uppdrag att bygga böräven under själva byggprocessen arbeta i nära kontakt med högskoleenheten. Prop.1978/79:92 100 Förslaget till ny handläggningsordning läggerett större ansvar på de enskilda högskoleenheternaän vad som varit falletoch skjuter över ett större ansvar förutformning en av lokalerna på brukarna.Utbildningsväsendet och byggnadsstyrelsenkommer även att samarbetaintimt med frågorna. För att detta samarbete skall löpa smidigt och beslut kunna fattas snabbt bör regionala enheter ges större befogenheter så att den decentralisering av ansvar som inom högskolesektorn ägerrum som en följd av högskolereformen fåren motsvarighet på byggsidan. 6.5 Ersättnings-och kompletteringsanskaffning av utrustning och inredning Ersättnings- ochkompletteringsanskaffning av utrustning har kommit att bli en allt viktigareuppgift för . Iutrustningsplanen för /77 har förändamålet uppförts en kostnadsram på 32 milj. kr. till UKÄ:s disposition varav ca 7 milj. kr. använts för utrustning för nya kurser, nya tjänster och nya lokaler samt ca 0,6 milj. kr. för planmässigersättningsanskaffning av inredning. För budgetåret1977/78 uppfördes i utrustningsplanen enkostnadsram på 1)2 milj. kr. till UHÄ:s disposition. Anslaget fördelas av UHÄ efterberedning av och . Den nuvarande handläggningen framgårav avsnitten 2.1.3 och 2.1.1). Läroanstalternahar framfört att detta anslag får en allt störrebetydelse för den grundläggande utbildningen och forskningen/forskarutbildningen. Av anslagsframställningarnaangående ersättningsanskaffningar frän senare årframgår att läroanstalternas totala anspråk är störreän den anvisade ramen. börenligt utredningens mening behandlingen av dessa frågor anpassas till den nya högskoleorganisationen. 1978/79:92 lOi Hittillsvarande erfarenheter av nu gällande handläggningsordning,som utredningen har redovisat i avsnitt 5.3.7, bör därvid beaktas. Utredningen föreslär vidare attutrustning resp, inredning handläggs var för sig. I likhet med vad utredningen föreslår för lokalplanering och programarbete bör även deuppgifter sora fullgöri fråga om ersättnings- och kompletteringsanskaffning avutrustning i fortsättningen handläggas inora högskoleorganisationen. Utredningen anser att petitaarbetet för anskaffning av utrustning i huvudsak bör ansluta sig till de former sora gäller förandra resurser. Resp. organ inom högskoleenhetenbör lärana förslag till högskolestyrelsen, som på grundval av dessa förslag begär medel förenheten. UUH bör biträda högskolestyrelsernamed kostnadsberäkningar m.m. När det gäller anslagsutformning bör medel förutrustningsanskaffning även i fortsättningen anvisas i form av en särskild kostnadsram inom utrustningsplanen och inteläggas in i sektorsanslag,fakultetsanslag eller andra anslag. Det främstaskälet för att behålla ett särskilt anslag ärde former för budgetering som utredningen ansersig böra föreslå i nuvarande läge. kandet dock bli möjligt att anvisa medel till utrustningsanskaffningi samma ordning som till andra resurser fördriftändamål, dvs. sektors- och fakultetsanslag. Här det gäller budgetering har utredningen övervägt om anslageti regeringens förslag till skulle kunnadelas upp antingen på regionala ramar eller på de enskilda högskoleenheterna.UHÄ skulle i så fall endast disponera ett mindre belopp för oförutseddautgifter. Uppdelningen skulle kunna ske i budgetpropositionen och fördelningen ske i regleringsbrevet. 1978/79:92 102 så länge kostnadsramarnas storlek medföratt en planmässig ersättningsanskaffning med ledning av avskrivningstiden är omöjlig skulleemellertid uppdelning av ramen i budgetpropositionen eller i regleringsbrev på regioner eller högskoleenheterinnebära en detaljgranskning ochreglering på för hög nivå och en centralisering i jämförelse med nuvarande ordning. erfarenheterav en sådan detaljreglering av dettaanslags motsvarighet är enligt vad utredningen erfaritinte goda. Vidare bör beaktas att regionstyrelserna är organ förplanering av den grundläggande utbildningen och har sattssamman för detta ändamål. Eftersomdet här till stor del gäller ersättningsanskaffningför forskning/forskarutbildning är mindre lämplig som fördelningsorganför dessa ändamål. Ett särskilt organ skulle alltså behöva inrättas. För en fortsatt central fördelning av UHÄav en för hela riket gemensam kostnadsramtalar först och främst att den nuvarande ordningen med en sådan central fördelninghar fungerat tillfredsställande. I ett läge där behovenvida överstiger tillgängliga medel ger en central fördelning av UHÄmöjlighet att av den totala ramen göra en koncentrerad större insats för någon högskoleenhet eller utbildningssektordär behovet av ersättningsutrustning bedöms som särskilt angeläget. Utredningen föreslår att det i budgetpropositionen såsom försupp en kostnadsram till UHÄ:s disposition för ersättnings-och kompletteringsanskaffning av utrustning. Utredningen har erfarit att en delvisny handläggningsordning tillämpas vid fördelningenav kostnadsramen för /78. Denna handläggningsordning innebär bl.a. att läroanstalterna fått större möjlighet att inom givna ramutrymmen fördela medel till institutionerna. Utredningen anseratt detta system bör kunna vidareutvecklas så att det lokala inflytandet stärks ytterligare. Det bör övervägas att göra en mer schablonmässig fördelningav UHÄ-ramen på högskoleenheternavarvid UHÄ behåller en del för sin disposition för 1978/79:92 103 eventuell justering av fördelningen och för oförutsedda behov. Utrustningslistorna bör därvid kunna stanna på lokal nivåunder petita- och budgeteringsskedena och påcentral nivå endast ligga till grund för injH:s upphandlingsbeslut. bereder f.n. fördelningen av utrustningsanslaget för UHÄ:s styrelse.Högskoleenheterna och personal ochstuderande bör även fä deltaga i denna beredning. Det bör ankomma päUHÄ att besluta om lämpliga former fördetta. UUH bör även i fortsättningen medverka i beredningsarbetet. För s.k. planmässig ersättningsanskaffningav inredning finns kostnadsramen Till universitets- och högskoleämbetetsdisposition, UHÄ~ramen, dvs. samma ram sora avserersättningsanskaffning av utrustning.Vidare finns en i inredningsplanen uppfördkostnadsrara Till disposition, som får utnyttjas förnyinredning och ersättningsanskaffning av inredning främst i samband med omdispositioner eller sådana smärreombyggnader som styrelsen själv beslutarom och för vilka särskilda kostnadsramar inte finns uppförda i investeringsplanen. Kostnadsramen Tillbyggnadsstyrelsens disposition fårinte utan regeringens medgivande utnyttjas förinredning av utökade lokaler i förhyrningar och den skall inte användas förinredning av allmänna förvaltningslokaler inom område. Uppdelningen av ansvaret för inredningsfrägor upplevs av raänga lokalnyttjare som opraktisk. Ansvarsförhållandenaanses oklara och gränsdragningen mellan olika slag avinredningsbehov är svår att upprätthälla. Utredningen anser att ansvaret för all anskaffning av inredning bör läggas pä en enda myndighet. svarar för ny inredning till lokaler för högre utbildningoch Prop.1978/79:92 loi. forskning och har en organisation för inredningsfrågor.Om ansvaret läggs på blir det såledesett enda organ som svarar för samtliga inredningsfrägor inom högskoleområdet. En kostnadsram bör alltsä ställas till disposition för all ersättningsanskaffningav inredning. Petitaarbetet fördenna ersättningsanskaffning bör inom högskoleenheternaske på samma sätt som i frägaom ersättningsanskaffning av utrustning.Högskolestyrelserna lämnar förslagtill UHÄ som sammanställer behoven och med eget yttrande lämnar överdessa till . Styrelsen tar upp dem i sin petita. Fördelningen av medel bör gå till på liknande sättsom för UHÄ-ramen raed den skillnaden att det ärbyggnadsstyrelsen i stället för UHÄ sora fördelar medlen. Högskoleenheterna,anställda och studerande bör ha inflytande överfördelningen. Högskolans egna organ bör i viss utsträckningkunna svara för inköp, i förekommande fall efter gällande avropsavtal. har, som utredningenredovisat i avsnitt 2.1.6, sedan åtskilligaår säväl permanenta som tillfälliga expertgrupper för speciella frägor inom lokal- och utrustningsomrädet. I dessa expertgrupper, till vilka utredningen även räknardatagruppen, ingår företrädare för närmast berörda verk, läroanstalteroch fristående experter. Av utvärderingen framgåratt expertgruppernas arbete över lag röner uppskattning och allmänt förordas attde skall behållas . Utredningen anser föregen del att behovet av särskilda expertgrupper inom lokal-och utrustningsonurådet är styrkt och att det därför även i fortsättningen börfinnas sådana på central nivå.Med hänsyn till sambandet med övrig verksamhet 1978/79:92 105 inom högreutbildning och forskning bör expertgrupperna vara knutna tillUHÄ. I samband med ett genomförande av utredningens förslag bör- efter hörande av högskoleenheter och andra berörda myndigheter - de permanenta expertgruppernas antaloch verksamhetsområden omprövas. Liksom bör även tillfälliga expertgrupper kunna tillsättas försärskilda, begränsade utredningsuppgifter. Expertgrupperna bör även biträda myndigheter utanför högskoleområdet. 6.7 Information och utbildning , , UKÄ och UUH gav ) gemensamt ut en skrift om lokaler,inredning och utrustning för universitet och högskolor. Skriften riktade sig till lokalbrukare m.fl.vid dessa läroanstalter. Vid de överläggningar som utredningen haft med lokalbrukare harutgivningen av denna skrift i och försig bedömts som ett värdefullt initiativ. Det har emellertid från flera hållbetonats att deras möjligheter att medverka iprogramarbete och projektering begränsatsav att de saknar tillräckliga kunskaper om detta arbete(avsnitt 5.3.9). De har inte heller förutsättningar att tillämpasina kunskaper om verksamhetens krav vid utarbetande av lokalprogram och vidbedömning av ritningar o.d. Enligt utredningens mening bör en handbok utarbetas förmyndigheter och lokalbrukare som skall deltaga i lokal- och utrustningsärenden. bör kompletteras med någon form avutbildning om byggprocessen, samarbetsfrågoroch ritningsgranskning innan program- och projekteringsarbete börjar. Detta skulle enligt utredningens mening varaav värde inte endast inom högskoleområdetutan en sådan utbildning borde aktualiseras för hela statsförvaltningen.Det är lämpligt att UHA, och i fortsättningen samverkar på detta informationsområde. Prop.1978/79:92 106 En annan fråga som ocksä tagits upp med utredningen är hur program- och projekteringsexperterna skall få erforderlig kännedomom den verksamhet för vilka nya lokaler avses. Utredningensförslag om programarbetet i avsnitt 6.I4syftar bl.a. till att fä raed byggexpertisen på ett tidigare stadium i processen, varigenom förutsättningarna för ömsesidigt informationsutbyteökar. 6.8.1 U 68 om organisation och personal U 68 föreslog i betänkandet (SOU 1973:1)7) Högskolornas förvaltningbl.a. att på central nivå en särskildlokal- och utrustningsberedning skulle inrättasinora UHÄ. Denna beredning föreslogs fåansvar för planering m.m. av s.k.basresurser som lokaler, utrustning, bibliotek, serviceinrättningar i övrigtoch förvaltningsresurser. En särskild basresursenhet borde finnas för planeringsuppgifter för basresurser och servicefunktioner. Med U 68:s förslag till fördelningav uppgifter lokalt och centralt räknade U 68 med sammanlagt tre personårs resurser chefs- och handläggande personal (motsvarande huvudsekreterare och två biträdandesekreterare) och 1,5 personårs biträdesresurser förUHÄ. För den lokala högskoleförvaltningen föreslogU 68 att i högskoleenheter med forskning ochforskarutbildning skulle lokal-och utrustningsfrågor organiseras tillsaramans med planering för andra funktioner. En särskild arbetsenhet för basresurser och budget skulle ha hand om bl.a. lokaler, utrustningoch servicefrågor. För större högskoleenheter med enbart grundläggande utbildning (t.ex. ) föreslogU 68 att en handläggande tjänsteman borde beräknasför bl.a. basresursplanering. För utbyggnadsorter föreslog U 68 i huvudbetänkandet (SOU1973:3) att dessa skulle biträdas i lokal-och utrustningsfrågor av vissa större högskolor ochatt dessa högskolor skulle ges resurser för detta. Varje högskolestyrelseborde dock inom sitt område vara det ansvariga beslutandeorganet i 1978/79:92 107 1975:9 anfördeföredraganden att i avvaktan på en utvärderingoch underlag för en bedömning av denna borde i huvudsakbestå. Föredraganden räknade t.v. inte med någon särskild enhetför basresurser inora UHÄ och inte heller med någon beredning. Omfattningen av personalresursbehoven m.m. pä olika nivåerskulle beräknas av en central och sexregionala organisationskommittéer. Utredningens förslagi föregående avsnitt av kap. 6 innebärbl.a. att tyngdpunkten i arbetet raed lokal- och utrustnings-frågor koramer att ligga på lokal nivåinom högskolan. Det gäller framförallt lokalplanering och prioritering samt programarbete. Högskoleenheterna kommer således att svara förverksamhetsbeskrivning och ramprogram samt medverka i programarbete och underprojekterings- och byggstadierna. De störrehögskoleenheterna har särskild personal förlokalfrågor, bl.a. programarbete. Beträffande den regionala nivån medförutredningens förslag inte nägon nämnvärd arbetsbelastning. Däreraot har utredningen i det föregående förordat att UHÄfår vissa centrala uppgifter i fräga ora lokaler och utrustning. Dessa förhållanden harvarit bestämmande för utredningens följandeförslag till organisation för handläggningav lokal- och utrustningsärenden. Organisation och personal på lokal nivå De lokal- och utrustningsfrågor sora kommer att handläggasav högskoleenhet är i huvudsak prövningoch planering för lokal-och utrustningsbehov samtupprättande av verksamhetsbeskrivningaroch annat underlag i lokal- och utrustningsärenden.För dessa och liknandearbetsuppgifter finns redan personal vid universiteten, de tekniska högskolorna samt 1978/79:92 108 Vad utredningen anfört innebäremel lertid att sekreterareuppgifterna i lokal- och utrustningsärenden i störreutsträckning än kommer att skötas av högskolansegen personal i stället för av personal fråndet centrala . Med hänsynhärtill och med beaktande av den förväntadeomfattningen av programarbetet under de närmasteåren vid olika högskoleenheter räknarutredningen med att det behövsytterligare en handläggare vid vardera av universiteteni , , och samt vidtekniska högskolan i . Vid högskoleenheter som inte har särskild personal avdelad för lokal- och utrustningsärenden räknarutredningen med att dessa ärenden normalt kommer att handläggas av befintlig personal inom högskoleförvaltningen.Uppkommer vid sådan högskola ett stort lokalärende, somkräver särskilda insatser, får tillfällig personal anställas för ändamålet. I anslutning härtill vill utredningen erinra ora att det enligtutredningens förslag kommer att i UHÄ finnas konsulenter för lokal- och utrustningsärenden.Denna expertorganisation står till förfogande förhögskoleväsendet i dess helhet, men dess insatser blir särskilt betydelsefiiLla för de mindre högskoleenheterna. Organisation och personal inom UHÄ Utredningen har i det föregående föreslagitatt i fråga om lokal- och utrustningsärenden i huvudsak följande arbetsuppgifter skall ankomma på UHÄ, nämligen prövning och planering av lokal- ochutrustningsbehov inkl. prövningav verksamhetsbeskrivningar o.a. underlag i lokal- och utrustningsärenden(ej kostnadsberäkningar) . information ochutbildning av högskolepersonal som skall medverka i bygg- och utrustningsprocesser . biträde med expertis vid högskoleenheternas handläggning av lokal- och utrustningsärenden.' Prop.1978/79:92 109 De lokal- och utrustningsfrågor som utredningen föreslagitskall handläggas av UHÄ bör beredas avbyrån för budget och basresurser. Konsulenterna och erforderlig kanslipersonalbör knytas till denna byrå. Utredningen vill i detta sammanhang erinra om attUHÄ:s försöksdjurskonsulent är knuten till nämndabyrä. Som utredningen har anförtbör expertgrupper finnas kvar och olikaspecialutredningar inom området bör även i fortsättningen kunna tillsättas av UHÄ och knytas till byrån för budget ochbasresurser. Utredningen finner det däremotinte motiverat att inrätta en särskild planeringsberedning inom UHÄ för lokal- ochutrustningsfrågor. Utredningens förelag till handläggningsordninginnebär att olika slag av resurser skallbehandlas tillsammans. Planeringsberedningarna för utbildning och forskning bördärför pröva lokalbehov ochverksamhetsbeskrivningar m.m. Det vore inkonsekvent att pä detcentrala planet bryta ut prövningen avdessa frågor till en särskild beredning. Utredningen vill stryka under vikten av att det samarbetepå central nivå som ägt rum inom fortsätter.Det bör emellertid ankomma på berördamyndigheter, främst UHÄ, och att besluta om formernaför detta samarbete. Vad personalresurserna inom UHÄ angår räknar utredningen raed ett behov av fyra konsulentersamt kanslipersonal. Konsulenternas arbetsuppgifter kan sammanfattas till att biträda högskoleenheterna vid handläggning av lokal- och utrustnings frågor att i samarbete med och fortlöpande lämnaanvisningar för upprättande av verksamhetsbeskrivnihgar att medverka i utvecklingsarbetet inom lokal- och utrustningsområdet i samverkan med och att medverka i information och utbildning beträffande handläggningav lokal- och utrustningsärenden I saml Nr 92 1978/79:92 no att medverka i expertgrupperna att medverka i arbetet med lokal-, inrednings- och utrustningsärenden inom UHÄ. Utredningen har föreslagitatt det för lokal- och utrustningsfrågor inrättasfera handläggartjänster inom de lokala högskoleförvaltningarna och fyra vid UHÄ. F.n. ärvid anställda - förutom den tjänstledigehuvudsekreteraren -åtta biträdande sekreterare, varav en på halvtid och en pä 3/5-tid.Tjänstemannen med 1/2-tidstjänstgöring kommeratt fr.o.m. övergå till tjänstgöring päheltid. Till sekretariatet räknas också tvä personersom utan tjänstledighet från sina ordinarie befattningar fullgör olika göromål. Därutöver är en tjänsteman frånSÖ förordnad att såsom expert medverka vid handläggningen av lokal- och utrustningsfrågor inom lärarutbildningssektorn. Personalen vid bör enligt utredningens mening garanteras fortsattstatlig anställning. harunder de den verkat i praktiken arbetatsom en myndighet med permanenta arbetsuppgifter. Mot denna bakgrund och med beaktande av att ett flertal avde anställda inte innehar fast statlig tjänst föreslår utredningen att personal ges förtur vid tillsättningenav de av utredningen föreslagna tjänsterna vid lokala förvaltningar och UHÄ.Utredningen erinrar om den ordning som gälldevid omorganisationen av UKÄ och inrättandet av regionstyrelserna. Kanslipersonalen bör i första handerhålla tjänster raed placering på byrån för budget och basresurser. I andra hand bör den erbjudas tjänst inom andra delar av UHÄ. Avslutningsvis vill utredningen erinra om att fr.o.m. den 1 juli 197T lär befrias frånsin skyldighet att biträda statenskulturråds LUP-delegation, eftersom i Prop, 1978/79:92 ni senaste budgetpropositionen medel anvisats vid för personalförstärkning för bl.a. lokal- och utrustningsfrågor. Härigenomfriställs personalresurser vidsekretariatet motsvarande en halv till en tjänst. 6.9 Lokal- och utrustningsärenden inom jordbrukets högskolor De principer förlokal- och utrustningsarbetet inora område som utredningen föreslår bör i allt väsentligt gälla även för den högreutbildning och forskning som ligger under . för jordbriiketshögskolor bör upphöra.De uppgifter sora föreslås ligga på regionstyrelse och UHÄ bör fullgöras av styrelsen för . Erforderligt samråd med och organiseras istyrelsens egen regi, men styrelsen börockså vara företrädd i församråd med dessa myndigheter. Vidare bör konsulent- och expertorganisationen inom UHÄ vid 'oehov kunna anlitas. För de LUP-sekreterareuppgifter sora f.n. är fördelade på olika tjänstemän bör inrättas -n tjänstvid . Insatser förutbildning och information av personal och studerande bör saraordnas raed motsvarande verksamhet inora UHÄ:s område. 6.10 Nämndenför undervisningssjukhusens utbyggnad(NUU) I sitt yttrande överU 68:s huvudbetänkande föreslog att de frågor som handläggsinom NUU skulle föras över till UHÄ. Vid de överläggningar somutredningen haft med läroanstalter har frågan om NUU:s roll i lokal-ochutrustningsplaneringsarbetet aktualiserats och krav framförts på inflytandefrån olika intressenter i NUU:s verksamhet. Utredningen finner att NUU faller utanför ramen föruppdraget. De redovisade synpunkterna (avsnitt 5.3.11) ger dock anledning tillföljande kommentar. Prop.1978/79:92 ns Då olika intressenter har krävt att man skall få samma inflytande i NUU som i har man inte tillräckligt beaktat vilka uppgifter som NUU tilldelats avstatsmakterna. Till skillnad från LUP-koramittéerna är inte NUUett planeringsorgan. NUU kan visserligen medverka i att upprätta förslag tillbyggnation och utrustning men nämnden är i första hand enprövningsinstans för de förslagsjukvårdshuvudmännen läggerfram efter hörande av brukarna.