prop · G203161 · 1978-12-31 00:00:00 — Bakgrunden lill utredningens förslag är atl ärendena omackumulerad inkomst och dödsbobefrielse av ulredningen i en tidigare rapport(Delrapport : 1) har föreslagits överflyttade från länsskatlerätt lilllaxerings-nämnd. Enligt det förslag somjag lade fram i prop. 1977/78: 181 ochsom antogs av (rskr 1977/78:362) kan emellertid ansökan om särskildskatteberäkning göras hos såväl taxeringsnämnd som länsskatterätt. Jag ladevidare inte fram något förslag om överflyttning av ärendena om dödsbobefrielsetill taxeringsnämnd. Somjag framhöll i propositionen anserjag 1978/79:161 88 detinte lämpligt att belasta taxeringsnämndema med dessa ärenden i samband medövergången till den nya taxeringsorganisationen. Det finns därför enligt minmening inte anledning att nu ändra gällande ordning enligt vilken det ankommerpå att beslula i dessa anständsfrägor. Jaghar inledningsvis antytt att utredningen också har lagt fram ett förslag sominnebär uividgning av skattskyldigs möjligheter att erhålla anstånd medinbetalning av skatt. Utredningens förslag avser fall då skattskyldig harblivit beskaUad för en och samma inkomst eller förmögenhet både här i landetoch i främmande stat med vilken avtal för undvikande av dubbelbeskattning har ingåtts.Utredningen föreslår att skattskyldig som gör gällande att han har beskattats istrid med avtalet skall kunna beviljas anstånd med skatt, kvarskatteavgifteller ränta till belopp som betingas av vad han har betalt i skatt till denandra staten. För att anstånd skall kunna meddelas förutsätts enligtutredningens förslag - förutom att den utländska skatten har betalts helteller delvis - att den skattskyldige i föreskriven ordning gjort framställningom att åtgärder vidtas för undvikande av dubbelbeskattning. Fråga om anståndskall prövas av regeringen eller den myndighet som regeringen har förordnat atlhandlägga ärenden enligl dubbelbeskattningsavtal. Utredningen föreslår att bestämmelsematas in i ett nytt 2 a mom. lill 49 § UBL. Uiredningensförslag står i huvudsaklig överensstämmelse med vad RSV har förordat i skrivelseden till budgetdepartementel. För egen del får jag anföra följande. Ärendesom har samband med tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal handläggs avregeringen eller, efter regeringens förordnande, RSV. Det är enligt min meningrimligt att regeringen och RSV får möjlighet att meddela anstånd med erläggandeav skatt, restavgift eller ränta i samband med att fråga om tillämpningen avett dubbelbeskattningsavtal övervägs. Anstånd bör kunna lämnas också i vissaandra fall än de fall av dubbelt skatteuttag som har beskrivits av utredningen.Jag tänker härvid närmast på den situationen då skattskyldig har beskattats iSverige för viss inkomst eller förmögenhet men sannolika skäl talar för attmed en riktig avtalstillämpning svensk skall icke skulle ha utgått.Förutsättning för anstånd bör vara att den skattskyldige i anslutning lill sinansökan om prövning av avtalets till-lämpning i förekommande fall visar all denutländska skatten har betalts helt eller delvis och att regeringen eller RSV anseratl tillämpningen av avtalet bör prövas närmare. Med hänsyn till dessabeskattningsärendens speciella karaktär bör anståndsbestämmelsema kunnabegränsas lill föreskrift om att regeringen eller RSV får medge skattskyldiganstånd med inbetalning av skatt, kvarskatteavgift eller ränta när fråga omtillämpningen av dubbelbeskattningsavtal tas upp till prövning. Jag föreslåratt sådana bestämmelser tas in i ett nylt 2 a mom. lill 49 § UBL. Mol RSV:s besluli fråga om anstånd bör talan ej få föras. härom bör ges i 86§ 2 mom.UBL. Prop.1978/79:161 89 Jag vill avslutningsvis nämna att fiera remissinstanserhar uttalat önskemål om atl lokal skattemyndighet skall kunna meddelaskattskyldig anstånd vid laxeringsbesvär med mindre bundenhet till taxeringsintendeniensslällningstagande än som f. n. är fallet enligt 49 § I mom. 2) TL. Förslag lilländring i sådan riktning har lagts fram av RSV i skrivelse den 28 juni 1978till regeringen. Detta förslag avserjag att ta ställning till i ett senaresammanhang. 10 Restlängd m. m. Enligt gällande ordning skall upprätta restlängdöver debiterad skatt (preliminär B-skatt, tillkommande skatt och kvarståendeskatt) som inte har betalts i rätt tid. Ett exemplar skall överiämnas tillkronofogdemyndigheten senast efter uppbördslerminen. 1 längdenlas i princip med varje skattebelopp som är obetalt vid uppbördsterminensutgång. Vid längdens upprättande är det dock möjligt att undanta belopp somhar eriagts för sent men innan längden är färdigställd. 1 praktiken restförsdärför inte belopp som betalas senast vid utgången av månaden efter uppbördsmånaden.På beloppet beräknas däremot restavgift i vanlig ordning. Utredningen framhåller att nuvarande ordning medför atlman i restläng-den också lar med belopp som skattskyldig på grund av anstånd enligl48 eller 49 § UBL inte behöver betala föirän efter längdensupprättande. Utredningen anser denna ordning otillfredsslällande och pekardärvid särskilt på att upplysningar lämnas ur längden till inkas-sobyråer,kreditinstitut m.fl. Utredningenföreslår att skattebelopp som omfattas av anstånd vid rest-längdens upprättandeinte skall tas med i denna. Införing i restlängd skall ske först om denskattskyldige försummar att betala skattebeloppet vid an-slåndstidens utgång.Enligt utredningens förslag skall vidare såvitt gäller anstånd enligt 48§ lokalskattemyndighet, och inte som f.n. kronofogdemyndighet, inför varjeuppbördstillfälle bevaka de anstånd som då löper ul. Belopp som betalas senasivid anståndstidens utgång skall registreras i vanlig ordning i centralaskatteregistret. Om betalning inle eriäggs i rätt tid skall enbetalningspåminnelse skickas till den skaltskyldige. Denne får därmed någon ytteriigaretid på sig för att belala och undvika att bli införd i restlängd. Beträffandeanstånden enligt 49 § UBL föreslår utredningen att dessa direkt registreras icentrala skatteregistret via terminal. Både bevaknings- ochpåminnelseförfarandet kan därmed ske maskinellt hos länsslyrelsen i fråga omdessa anstånd. Utredningen framhåller att den i del fortsattautredningsarbetet kommer att undersöka möjlighelema att också behandlaanstånden enligt 48§ UBL maskinellt. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i dennafråga ställer sig 1978/79:161 90 positivatill förslagel att skattebelopp, som omfattas av anstånd, skall undantas vid restlängdensupprättande. Datainspektionen framhåller atl förslaget innebär stora fördelarfrån integriletsskyddssynpunkt och flera remissinstanser vill understrykaangelägenheten av all förslagel genomförs. Utredningens förslag om hurbevakningen bör tillgå tillstyrks också allmänt. Några remissinstanser anserdock atl även anstånden enligt 48 § redan från början bör bevakas maskinellt.För egen del fär jag anföra följande. F.n. finns inle några närmare bestämmelser i lag om vilka belopp som skall förasin i restlängd. 1 57 § andra stycket UBL sägs bara atl skallanteckna inbetald skal för varje skattskyldig och upprätta restlängd i denordning som regeringen beslämmer. Frågan har inte heller reglerats närmare iUK. finns endast om alt länsslyrelsen efter varje uppbördsterminskall registrera inbetald skatt, upprätta restlängd i tvä exemplar och skrivaut de indrivningshandlingar som RSV har bestämt (51 § UK). Hur belopp somomfattas av anstånd bör registreras är därför med nuvarande lagstiftning enfråga av administrativ art. Restlängdenär närmast avsedd atl uigöra en förteckning över obetalda skatter som skallligga till gmnd för indrivningen. Att belopp, som omfattas avanslånd ochalltså inte är aktuella för indrivning ändå tas med i rest-längden får bl. a.ses mot bakgrund av att en sådan ordning i ett tidigare tekniskt mindreutvecklat registreringsförfarande torde ha framstått som mesl praktisk. Underiagetför restlängden begränsades därigenom uppgifter om obetalda belopp viduppbördsterminens utgång och bevakningen av anstånden kunde förläggas till indrivningsmyndighetema.Med etl ADB-förfarande följer emellertid helt andra möjligheter att beaktaanstånden vid restlängdens upprättande och att ordna bevakningen ochden s.k. kvittningen på ett rationellt sätt. Genom kvittning kan skattebelopp,som skall återbetalas tas i anspråk för betalning av restförd skatt. Kvittning fårske även om anstånd har meddelats. Enligt anvisningar, som har utfärdals av RSVskall dock kvittning regelmässigt inte ske när obetalt skattebelopp omfattas avanstånd enligt 49 § UBL. Jagdelar utredningens och remissinstansemas uppfattning att man så långt möjliglbör undvika alt i restlängden införa skattebelopp som på gmnd av anstånd skallbetalas först efter den tidpunkt som längden avser. 1 restlängd bör enligt minmening i princip bara tas med belopp i fråga om vilka betalningsförsummelserföreligger vid längdens upprättande. Enligtvad utredningen har uttalat bör det ändrade förfarandet tillämpas fr. o. /81, dvs. första gången i fråga om restlängden för mars 1980.Jag har emellertid under hand underrättats om att uppläggningen av del nyaregistrerings- och bevakningsförfarandet kan kräva än somfrån början beräknades. Enviss förskjutning kan bl. a. behövas för ytterligare överväganden om ordningenvid bevakning och kvittning beträffande skattebelopp som omfattas av anståndenligt 48 § UBL. 1978/79:161 91 Enligtvad jag har sagt fömt bör närmare föreskrifter om restlängdens upprättande ochförfarande i fråga om registrering och bevakning av anstånd även ifortsättningen kunna meddelas i administrativ ordning. Jag föreslår att fråganlöses så att det nu i princip slås fast att restlängd skall upprättas i enlighetmed vad jag förut har uttalat. Den nya ordningen bör tillämpas så snart detekniska förutsättningama föreligger. Det bör ankomma på RSV att göra anmälanhärom till regeringen. Nuvarandebestämmelser om kvittning i 51 § och 68 § 4 mom. UBL gäller bara restfördskatt. Eftersom skattebelopp, som omfattas av anstånd, f n. förs in i restlängd,blir kvittningsförfarandet tillämpligt också i fråga om sådana skattebelopp.Så blir däremot inte fallet när den av mig förordade ordningen har genomförts.Jag föreslår att bestämmelsema redan nu ändras så att kvittning i dessa fallblir möjlig med det ändrade restlängdsförfa-randet. Jag förutsätter att kvittningsbestämmelsemaockså i fortsättningen lillämpas i överensslämmelse med de anvisningar som RSVredan tidigare har utfärdat. Förslag till ändring av 51 § och 68§ 4 mom. harutarbetats i enlighet med det sagda. Därvid har också gjorts vissaredaktionella jämkningar. Utredningenhar också lagl fram ett annat förslag i fråga om restlängden. Enligl förslagetskall restlängdens upprättande föregås av ell påminnelse-förfarande. Den skaltskyldigeskall erinras om sin beialningsförsummelse och ges tillfälle atl betalaskallebeloppet för alt därmed undvika aft bli införd i längden.Om den skaltskyldige har erinringar mot påminnelsen har han möjlighet attframföra dessa till länsslyrelsen eller lokal skattemyndighet. En sådan erinrankan exempelvis gälla upplysning om att arbetsgivaren verkställt avdrag för denkvarstående skallen och att den skattskyldige alltså har fullgjort sinbetalningsskyldighet i rält fid. Påminnelseförfarandet skall vidare enligt uiredningensförslag kombineras med en på särskilt sätt beräknad restavgift. Enligt vad jaghar erfarit under hand skulle föreslagna rutiner kunna tillämpas tidigast år1981. Uiredningensförslag har blivit föremål för starkt delade meningar hos remissinstansema ochjag är inte beredd att nu ta sluilig ställning till förslaget. Till frågan omett påminnelseförfarande och restavgiflens ulformning på uppbördsområdetåterkommer jag därför i ett senare sammanhang. Detförslag till betalningsförfarande som jag har lagt fram i fråga om skattskyldigsoch arbetsgivares inbetalning av skall fömtsätter dock redan nu vissa mindrejämkningar i . 1 58§ 1 mom. UBL bör sålunda angesatt restavgift utgår om skattskyldig eller arbetsgivare underlåter att betalaskatt och ordning som föreskrivs i UBL. Nuvarande bestämmelser i momentelstredje och fjärde stycken bör vidare utgå. Del ändrade betal ni ngsförfarandelkräver också en följdändring i 77 §. Jag förutsätter slutligen att deskattskyldiga genom RSV:s försorg informeras om att skatt, som inte harbetalts i rätt tid, kan erläggas i vanlig ordning till fram tilltiden för restlängdens upprättande 1978/79:161 92 ochatt restföring därmed undviks. De skattskyldiga bör också upplysas om attutgående restavgift bör betalas med atl skattebeloppet er-läggs. 11 Särskild taxering för beräkning av preliminär B-skatt, m. m. Jagskall i detta avsnitt ta upp en del frågor som huvudsakligen är av rent teknisknatur och endast i begränsad utsträckning har föranlett uttalanden frän remissinstansema. Enligt13 § första stycket UBL skall vid beräkning av preliminär B-skatt hänsyn tas tillpreliminär A-skaft som den skattskyldige har att eriägga för vissa inkomster.Exempel på sädana inkomster är ersättning för artistisk verksamhet ochsjukpenning enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Utredningenframhåller att det i flertalet fall torde vara omöjligt atl förutsäga hur storA-skatt som kommer att utgå. Ulredningen föreslår därför föreskrift om attbestämmelsen skall tillämpas "då så kan ske." Jag biträder förslagel. PreliminärB-skatt skall regelmässigt utgå med belopp som svarar mol den slutliga skatt,som har påförts den skattskyldige året före det inkomstår under vilket skattenskall betalas. B-skatt skall dock i vissa fall beräknas med ledning av särskildtaxering till statlig och inkomstskatt och förmögenhetsskatt. Tillgrund för taxeringen skall i allmänhet ligga en preliminär självdeklarationfrån den skattskyldige. Särskildtaxering skall enligl 13 § andra stycket UBL ske när skaltskyldig vidtaxeringen året före inkomståret inte har erhållit slutlig skatt i den kommundär B-skatt skall debiteras men kan antas bli taxerad där året efter inkomståret. Enligt13 § tredje stycket skall B-skatt beräknas enligt särskild taxering om det medsannolikhet kan antas alt för inkomståret taxerad inkomst kommer alt avvikafrån den taxerade inkomsten året före inkomståret med minst en femtedel avdenna inkomst. Avvikelsen skall dock vara . B-skatt får beräknas pågrundval av särskild taxering också när särskilda omständigheter ger anledningtill det. Sådan omständighet kan föreligga vid nedsatt skatteförmåga eller merbetydande skillnad mellan annars utgående preliminär skatt och påräknelig sluiligskatt. Utredningenpåpekar att bestämmelsen i andra stycket om särskild taxering reglerar tvåsituationer. Den ena är den när skattskyldig har flyttat från en kommun till enannan. När så är fallet har särskild taxering ansetis befogad med hänsyn tillatt en flyttning ofta är förenad med ändring i den skattskyldigesinkomstförhållanden. Bestämmelsen om särskild taxering skall här ses också motbakgrund av alt lokal skattemyndighet i inflylt-ningskommunen tidigare intehade kännedom om senast påförda slutliga skatt. får den lokalaskattemyndigheten uppgift härom. 1978/79:161 93 situationenär den när skattskyldig inte över huvud taget har blivit påförd slutlig skattåret före inkomståret. Utredningenanser att B-skatt bör beräknas enligt särskild taxering när större ändring av B-skattenär påkallad. Bestämmelsen i 13 § andra stycket bör därför enligt utredningensmening begränsas till fall när skattskyldig inte över huvud laget har blivitpåförd någon slutlig skatt året före inkomståret. Utredningen påpekar alt ensådan utformning av stadgandet i förening med föreskrifterna om avgivande avpreliminär självdeklaration i 17 § medför alt B-skatt kommer atl beräknas medledning av särskild taxering när detla är påkallat. Med tanke på attskattskyldigs taxering kan bli så låg att någon skatt inte utgår föreslårutredningen att andra stycket också ändras så att hänsyn skall tas till - istället för taxeringen - den slutliga skatt som kan antas bli påförd. Beträffande13 § tredje stycket föreslår ulredningen ändring i två avseenden. Ulredningenerinrar härvid om att ulredningen i tidigare delrapport : 1 har föreslagilalt all taxering skall ske i den skaltskyldiges hemortskommun. Bestämmelsema itredje stycket bör därför enligl utredningens mening ändras så atl däravframgår att beräkningen av B-skatt skall ske med hänsyn till den skaltskyldigessamtliga taxeringar. Utredningen har vidare funnit att nuvarande belopp om 600kr. är för litet för att fylla någon nämnvärd funktion vid tillämpningen avfemtedelsregeln. Utredningen föreslår alt beloppet höjs till . Utredningensförslag har allmänt godtagits av remissinstansema. Från några håll har dockpåpekats att femledelsregeln i kombination med utredningens förslag att B-skattunder . inte skall påföras leder till alt en inkomstgräns på 1 000 kr.inte kommer att fylla någon funktion. Beloppsgränsen anses i stället börasättas vid . Föregen del får jag anföra följande. Jag anser i likhet med utredningen att man numed fördel kan ändra 13 § andra slyckel så atl debitering av B-skatt normaltkan ske på grundval av slutlig skatt som har påförts året före inkomståret iannan kommun än inflyttningskommunen. Jag ansluter mig också till utredningensförslag att frågan om särskild taxering skall göras beroende av huruvidaslutlig skatt kan antas komma atl påföras. Del är enligl min mening likasåbefogal med en beloppshöjning. Som vissa remissinstanser har påpekat bör dock beloppelvara större än . Jag föreslår att nuvarande beloppsgräns på 600 kr.höjs lill . Jagär däremot inte nu beredd atl föreslå ändring i 13 § tredje stycket för att ienlighet med utredningens förslag utmärka att skattskyldigs samlade taxeringskall ligga till gmnd vid beräkningen av B-skatt. En sådan ändring sammanhängermed utredningens tidigare förslag att taxeringsnämnden i hemortskommunen skallverkställa laxering av den skattskyldiges förvärvskällor i annan kommun. Tilldenna fråga ämnar jag inte ta slällning nu utan återkommer härtill i ett senaresammanhang. Jagföreslår att 13 § ändras i enlighet med vad jag har sagt. Också vissa redaktionellaändringar bör vidlas. 1978/79:161 94 Somjag har nämnt tidigare gmndas särskild taxering för beräkning av preliminär B-skatti allmänhet på en preliminär självdeklaration från den skallskyldige. Beslämmelseom skyldighet alt ulan anmaning lämna deklaration finns i 17 §. Fömtsällningarnaför att sådan skyldighet skall föreligga svarar i stort sett mot vad som enligl13 § fömtsatts för att B-skatt skall beräknas enligl särskild taxering. Ulredningenföreslår att bestämmelsema i 17 § ändras i överensstämmelse med vadutredningen har förordat i fråga om 13 § andra och Iredje styckena. Beloppsgränsen bör dock i likhet med vad jag har förordat ifråga om 13 § sättas vid . På debetsedlamaför preliminär skatt anges efter vilka grunder som avdrag i enlighet med lokalskattemyndighets beslut skall verkställas för preliminär A-skatt resp. med hurslort belopp preliminär B-skatt skall betalas. Dessa gmnder eller belopp kandock ändras av lokal skaltemyndighet om det kan antas att bättre överensslämmelsedärigenom erhålls mellan den preliminära och den slufiiga skatten. Beslul omsådan jusiering - s. k. jämkning - skall enligt 45 § 1 mom. UBL meddelas bl. a.när skaltskyldig gör sannolikt eller det annars framstår som troligt förmyndigheten att den preliminära skatten kommer att avvika från den slutligaskatten på grund av ändring i inkomst eller vissa avdrag eller av annananledning. Jämkning av preliminär A-skatt bör dock bara vidtas om skattdärigenom kommer att las ul med minst en femtedel högre eller lägre belopp änsom annars skulle vara fallet. Om ändringen i den preliminära skattenunderstiger . skall jämkning inte ske. En spärregel finns ocksåbeträffande preliminär B-skatt. Sådan skalt bör sålunda jämkas endasi när påräkneliginkomsi över- eller understiger den tidigare antagna inkomsten med minst enfemtedel, dock med . Utredningenanser atl de här återgivna bestämmelsema bör ändras på vissa punkter.Utredningen påpekar att 25-kronorsregeln vid jämkning av preliminär A-skattinte fyller någon funktion och därför kan utgå. Enligt utredningens mening börvidare beloppsgränsen vid jämkning av preliminär B-skatt höjas från 600 till1000 kr. i överensstämmelse med vad ulredningen har föreslagit i fråga om beloppsgränsemai 13 och 17 §§ UBL. Utredningen förordar ocksä all femtedelsregeln vidjämkning av preliminär B-skatt bör ställas i relation till påräknelig taxeradinkomst i stället för som f n. påräknelig inkomst. Jaghar lidigare föreslagit att de beloppsgränser som enligt 13 och 17 §§ gäller ifråga om preliminär taxering och preliminär självdeklaration för B-skatt skallhöjas . Samma beloppsgräns bör enligt min mening tillämpasvid jämkning av sådan skatt. Jag anser vidare i likhet med utredningen atl dennämnda 25-kronorsregeln kan slopas. Jag biträder också utredningens förslagalt femtedelsregeln vid jämkning av B-skatt skall ställas i förhållande till påräkneligtaxerad inkomst. En sådan beslämmelse lorde överensstämma med tillämpningen avnuvarande föreskrift. 1978/79:161 95 slåratt 45 § 1 mom. ändras i enlighet med vad jag har sagt här. 1 anslutning härtillbör också några mindre ändringar av redaktionell natur göras. Förslaget medföratt anvisningama i punkt 4 till 45 § kan utgå. Ulredningenhar även lagt fram förslag lill viss ändring av 45 § 2 mom. UBL. Härom får jaganföra följande. Enligtdelta stadgande kan lokal skattemyndighet i samband med jämkning besluta omåterbetalning av för mycket inbetald preliminär skatt. Förutsättning härför äratt den inbetalda preliminära skatten beräknas överskjuta motsvarande slutligaskalt med minst en femtedel av denna skatt, dock . När särskildaomständigheter föreligger kan dock återbetalning av för mycket eriagd skaltske även om här angivna villkor inte är uppfyllt. Utredningenföreslår att den angivna beloppsgränsen pä . med hänsyn till förändringamai penningvärdet höjs lill . Förslaget har från remissinstansemas sidaföranlett synpunkter i olika riktningar. Sålunda framhålls atl förtidsåterbelalningamatenderar atl öka och atl förfarandet är arbetskraftskrävande. Förfarandet bördärför i varje fall avvägas så att återbetalning normalt inte sker före den 15juni under taxeringsåret. En remissinstans anser atl man bör inrikta sig påalt helt slopa möjligheten till förtida återbetalning. 1 avvaktanhärpå bör reglema skärpas avsevärt. Ett par remissinstanser förordar alt beloppelhöjs till . Den åsikten framförs också atl en höjning lill 1000 kr.inle skulle begränsa antalet återbetalningar på något beiydande sätt. Beloppsgränsenbör i stället sältas vid . Några remissinstanser föreslår attfemtedelsregeln kompletteras med bestämmelse som medger såväl jämkning somåterbetalning när skatten nedsätts med . Föregen del får jag anföra följande. Den normala ordningen för återbetalning avför mycket eriagd preliminär skaft bör enligt min mening vara att överskjutandebelopp betalas ut i samband med atl debetsedlarna på slutlig skatt översänds tillde skattskyldiga. Jag vill erinra om alt den skatiskyldige därvidtillgodoräknas ränta. Frågan i vilken mån man bör frångå denna ordning ochöppna möjlighet lill lidigare återbetalning blir närmasl beroende av vilkahänsyn man anser sig böra ha att ta till ä ena sidan de skattskyldiga och åden andra önskemålet om att uppbördssystemel fungerar på ett så enkelt ochrationellt sätt som möjligt. Jaganser att den avvägning mellan dessa båda intressen som ligger i nuvarandebestämmelser i stort selt framstår som tillfredsställande. Jag tänker härvidinte minsl på atl återbetalning kan medges utan hinder av femtedelsregeln närsärskilda omständigheter föreligger. Sådana omständigheter kan vara nedsatt skalteförmåga,sjukdom, arbetslöshet eller utflyttning ur riket. Del bör också nämnas atl RSVi anvisningar (Du 1971: 15) harullalat att återbetalning bör ske när skallennedsätts med minsl . Jag föreslår därför alt nuvarande beslämmelsebehålls med undanlag för den justering av beloppsgränsen till . somutredningen har förordat. 1978/79:161 96