prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 dessa företag är omkring 33 000 människorverksamma. Vi har i vårt huvudbetänkande (SOU 1975:41 s. 335 ff) uivecklal vårsyn på de särskilda problem från kommunaldemokratisk synpunki som ärförknippade med förelagsdrift. Kommunägdaförelag är rältsligen all betrakta som enskilda. Delta innebär bl. a. atl derasverksamheisformer ej regleras i kommunallagsliftningen. Möjlighelerna allfördjupa personalinflyiandei är på gmnd av delta förhållande annoriunda än vadsom gäller för kommuner/landstingskommuner. Några lagändringar krävs ej föratt exempelvis PSO-verksamhet skall kunna komma till stånd inom förelagen. Delär säledes enligt gällande rält möjligt för parterna att träffa kollektivavtalhärom enligt de allmänna bestämmelserna i medbestämmandelagen. Dock böruppmärksammas atl frägor om verksamhetens mål och inriktning i flertaletkommunägda företag principiellt ej kan bli föremål för förhandlingar och/ellerkolleklivavialsreglering (se 2 ij MBL och InU 1975/76:45 s. 25). Delligger inle inom ramen för vär utrednings direktiv alt behandla företagsdemokratinsutveckling i de kommunägda förelagen. Vi ulgär dock som en självklarhet ifrånalt en sädan utveckling kommer att äga mm inom de ramar som den nyaarbetsrällslagstiflningen anger och i samma takt som på övrigaarbetsmarknadssektcrer. Prop.1978/79:188 91 3.7 PSO-verksamhet och bestämmelser i speciallagstiftningom chefstjänstemäns funktioner Vihar tidigare framhållit att de särskilda handläggningsregler för vissa frågetyper,framför allt ärenden av myndighelsutövningskaraktär, som har givits ispeciallagstiftningen ej rubbas av det föreslagna PSO-inslilutel. En särskildfråga är om de speciella funktioner som i viss speciallagstiftning givitschefstjänstemän förhindrar önskvärda möjligheter atl iräffa och tillämpa avtalom medbestämmande i form av P.SO-verksamhel. Nedan gör vi försl en översiktliggenomgång områdesvis av olika lagstiftningskomplex i syfte alt närmareexemplifiera fömlsältningarna. 1 ett avslulande avsnilt görs sedan en samladbedömning. Gällandesociallagsliflning upptar inga uttryckliga bestämmelser som medför altchefstjänsteman (t. ex. socialcheO har ett självsiändigi ansvar för handläggningenav vissa lyper av frågor. sladgas i 5 ij första stycket lagen(1956:2) om socialhjälp att socialnämnden vid behov äger tillkalla särskildasakkunniga atl delta i nämndens överiäggningar ävensom tillsätta befallninghos nämnden samt anlita det bilräde i övrigt som erfordras. Beträffande kommunsom inrättat gemensam social , nykterhets- ochsocialområdena gäller motsvarande beslämmelse för denna nämnd genom föreskrifti 5 ij första stycket lagen (1970:296) om social centralnämnd. Av lagtextensuiformning synes klart framgå att samtliga tjänstemän anställda hos de socialanämnderna frän en strikt kommunalrältslig utgångspunkt är att uppfatta såsom"biträden" utan självsländiga ansvarsområden. Au denna uppfattningär riklig försiärks vid ett studium av lagrummens förarbeten (se prop.1955:177 resp. prop. Riksdagenhar beslutat att relaterade bestämmelser skall upphöra att gällafr. o. m. (prop. 1976/77:1, KU 1976/77:25, rskr. 1976/77:148).Detla har bl. a. motiverats av önskvärdhelen all skapa siörre enhetlighet ochenkelhet i den kommunala nämndorganisaiionen. Förändringen påverkar inle denovan gjorda bedömningen av tjänstemännens ställning pä det sociala omrädel. Ibrandlagen (1974:80) och den med stöd av denna lag utfärdade brandsladgan(1962:91), omirycki i SFS: 1974:81, finns ell flertal regler som ger förvaltningschefenpå brandområdet (brandchefen) speciella ansvars- och beslutsfunktioner. Även ide lokala brandordningarna förekommer bestämmelser av akluelll slag (se statensbrandnämnds meddelande 1975:6, vari införts exempel på brandordningar). I7 ij I mom. brandstadgan har uppställts vissa kompetensföreskrifter förheltidsanställt brandbefäl. Prop.1978/79:188 92 8 ij brandstadgan innehåller en tämligen uttömmandereglering av brandchefens åligganden: Ledningen av kommuns brandförsvar skall,närmasi under brandslyrelsen. ulövas av brandchefen. Del åligger brandchefen all vårda sig om au kommunsbrandförsvar är ändamålsenligi ordnai samt all göra de framställningar ömanslag av allmänna medel och om ändringar i eller lillägg lill brandordningoch reglementen, som erfordras härför. Det ankommer på brandchefen 1) alt bilrädamyndigheler och enskilda inom kommunen med räd och anvisningar röranderäddningstjänst öch förebyggande åtgärder mot brand; 2) atl föra befälöver kommunens brandstyrka saml lillse att den erhåller erforderlig övning; 3) att tillse atlföreskriven hieredskap med personal och utrustning uppräiihålles; saml 4) all svara förden planläggning som tiehövs for effektiv räddningstjänst. 3mom.Brandchefen skall i övngl övervaka efterievnaden av brandlagen (1974:80), dennasladga, brandordningen, åläggande som avses i 15 i; brandlagen samt andra föreskrifier,som röra räddningsijänsi eller förebyggande ålgärder mot brand. Finnerbrandchefen for särskilt fall omedelbar ålgärd nödvändig föratt förhindrabrand, åligger del honom att meddela föreskrift därom. Vicebrandchef skall vid förfall träda i brandchefens ställe." Brandchefensspeciella ställning i förvallningshierarkin har kommenterats i den juridiskalitteraturen. framhåller i sitt arbele "Brandlagstiftningen",1963 s. 64, bl. a. följande: "Del ankommer på brandchefen eller del brandbefäl,som i hans ställe för befälet vid utryckning och brandsläckning atl besiämma ömutryckningssiyrkans storlek, körväg och hastighet, om släckningstakiik ochsläckningsteknik, om erforderliga ingrepp i annans rätt, skydd motsekundärskador, behov av eflersläckning och bevakning, personalavlösning ochandra likartade ålgärder. Likaså bestämmer brandchefen om lid och säu for övningaroch daglig tjänst, där sädan förekommer, samt inom ramen för gällandebestämmelser om indelningen lill Ijänslgöring. Brandstyrelsen bör ejkontrollera brandförsvaret genom provlarm och andra åtgärder ulan samråd medbrandchefen, ly denne är närmasi au t>edöma humvida tid och säll för sådankontroll är lämpliga med hänsyn lill brandsäkerhet och beredskap. Brandchefensansvar för alt föreskriven beredskap uppräiihålles innebär all han, i sådanafall där han ej själv äger besiämma om personalens semester och annan ledighet,är skyldig atl för vederbörande kommunala förvaliningsmyndighel anmäla om hanfinner beredskapen ej kunna upprällhållas med lillgänglig personal." Brandchefenhar alllså genom brandlagslifiningen givils en mycket stark ställning i förvaltningen.Han har ett långlgående självständigt ansvar för anordnandet och ledningen avbrandförsvaret. Reglerna härom begränsar utrymmet för PSO på brandområdet. Ivarje fall gäller detta beträffande möjligheten att utmsta PSO medbeslutsfunktioner i frågor som kan anses beröra eller tangera brandchefenssjälvständiga ansvarsområde enligt brandstadgan. När det gälleradministrationen allmänt bör det dock vara möjligt att urskilja sådana frågorför handläggning i PSO som ej i något avseende kan anses inkräkta päbrandchefens av beredskapsskäl och andra liknande skäl givna självständigabeslutsfunktioner. En tänkbar möjlighet är all P.SO i huvudsak utnyttjas påberedningsstadiet. Prop.1978/79:188 93 Skollagsliftningen innehåller en mängd regler som berörchefstjänslemän-nens (skolchefs och skolledares) ställning och befogenheler.Atl söka lämna en uttömmande redogörelse fördessa reglers innehåll skullespränga ramarna för denna framställning. Nedan lämnas emellerlid en summarisk redogörelse. För skolchefstjänsl gäller enligt 11 kap. 5 ;jskolförordningen (1971:235) vissa behörigheiskrav. 1 19 lj skollagen (1962:319) regleras allmänt skolchefensåligganden. Bestämmelserna i denna paragraf har med vissa smärre ändringaröverförts från skolslyrelselagen (1956:614). Paragrafen har följande lydelse: "Skolchefen i kommunen åligger a) alt bilrädaskolslyrelsen i dess verksamhet och närmast under styrelsen vara ledare avskolväsendel i kommunen, b) all, i den månsådani enligt 15 i; uppdrages ål honom, falla beslula styrelsens vägnar saml c) all lagabefallning med de ärenden och i övrigi de uppgifter, vilka enligt särskildaförfattningar eller skolslyrelsens beslut ankomma på honom." I 11 kap. 6-10 ijij skolförordningen görs en uttömmandeuppräkning av de åligganden som åvilar skolchef återges ett par iförevarande sammanhang relevanta lagmm. 6 5 Till fullgörande av sill åliggande enligt 19 i;skollagen (1962:219) har skolchefen all 1. följaskolväsendets allmänna utveckling och verka för atl lillfredssiällande ochlidsenlig utbildning beredes barn och ungdom i kommunen, 2. främjaundervisningens allmänna uiveckling i honom underställda skolor, pedagogiskaförsök och lärarnas forlbildning, 3. främjaplaneringen för kommunens skolväsende och verka tör erforderlig samverkan medandra kommuner och med landslingskommuner samt 4. främjasamarbelel mellan hemmen och skolan. 7 (j Skolchefen skall 1. tillse attverksamheien vid skolorna fortgår enligt gällande föreskrifter och att personalenfullgör sina åligganden saml genom besök skaffa sig kännedom om förhållandenavid de olika skolenheterna. 2. söria församordning i arbelet vid skolenheterna saml 3. minsl en gångvarie lermin kalla rektorer, bilrädande rektorer och studierektorer lill konferensom frågor rörande skolväsendet samt i övrigi, om del behövs, överlägga medrektorer, lärare, annan personal och elever saml lämna råd och anvisningar, 112 kap. skolförordningen regleras ulföriigl de olikaskolledarnas åligganden. Så skall t. ex. enligt 7 ij rektor inom sittarbetsområde "1. under skolstyrelsen och skolchefen ha denomedelbara ledningen av verksamheten och lillse atl denna fortgår enligtgällande bestämmelser. 2. vara förman förpersonalen och lillse aii denna fullgör sina åligganden. 3. främjasamarbelel mellan hemmen och . 4. i samråd medskolläkare vaka över de hygieniska förhållandena i skolan. 5. meddelaerforderliga ordningsföreskrifter samt Prop.1978/79:188 94 6.fullgöra de övriga uppgiflersom åi/ilar reklor enligi gällande tbreskriliereller skolstyrelsens särskilda beslul Innanrektor meddelar ordningsföre? skall han bereda personal och elevertillfälle atl yttra sig." Påmolsvarande säll regleras i förevarande kapitel övriga skolledares åligganden. Som nu exemplifierats harchefstjänstemännen på skolområdet i speciallagstiftningen givits en - iförhållande lill vad som gäller för molsvarande befallningshavare inom denoreglerade kommunala förvaltningen - mycket speciell ställning. Den s. k.SIA-utredningen framhöll i sitt betänkande "Skolans arbeismiljö"(SOU 1974:53 s. 888) att många av skolförordningens bestämmelser angåendearbetsledning är otidsenliga. Skolledningens uppgifter borde enligtSIA-utredningen kunna uttryckas bl. a. på följande sätl: - inomgällande planeringsramar söka utveckla skolans organisaiion och metodiska arbete så atl de befrämjar goda ulbildningsresullal och god ar betstillfredsställelse - genomdellagande i besiyrelse, arbeisenhelskonferenser och arbelsgrupper verka för inilialiv lill förbättringar och till ulprövning av nya meioder - verka för alt inom skolanutarbeias och genomförs målinriktade program för elevernas egna aklivamedverkan i skolmiljön, för elevernas successiva träning i dellagande och egetansvar och för goda kontakter med hemmen och närsamhällei - verka för en god personalvårdenligi för kommunen och för skolan gällande riktlinjer - genomarbetsfördelning mellan skolans personal befrämja ansvar och självsländighel inom organisalionen. SIA-utredningensomnämnda belänkande låg till gmnd för proposilionen 1975/76:39 om skolans inrearbele m. m. I proposilionen (s. 326 f,) ullalade föredragandedepartemenischefen bl. a. att skolledningens uppgifter bör inriklas påulvecklingsarbete och personaladminislraliva inslag i det dagliga arbelet.Skolledningen bör vidare söka ulveckla skolans organisaiion och metodiskaarbete så all det befrämjar goda ulbildningsresullal och god arbetstillfredsställelsebåde hos personal och elever. Enligt departementschefen är det viktigt allverka för initiativ lill förbällringar och lill ulprövning av nya arbetsmeloderoch lill ökad samverkan mellan skolans personal. De närmare bestämmelserna omskolledningens arbetsuppgifter bör ankomma pä regeringen alt utfärda. Dessauttalanden godtogs av genom beslut vären 1976 (se UbU 1975/76:30). Avgränsningenav arbets- och befogenhelsområden för P.SO på delta område kan vara förenadmed speciella problem. En avgörande fräga är, som angav, hurfunktionerna enligt speciallagstiftningen rimligen bör uppfattas i dagenssituation. Alt betrakta den beslutsrätt som markeras i vissa fall som exklusivlorde inle vara hell förenligl med allmänt vedertagna synsäll beträffande delsbehov av politiskt inflytande, dels också personalmedverkan. Faktum kvarslårdock au gällande rällsläge ej är hell klart vad avser fakiiska möjligheler altbedriva partssamverkan i PSO. 1978/79:188 95 Vid genomgång av övrig primärkommunal speciallagstiftninghar ej framkommil alt i lagstiftningen intagits särskilda besiämmelseromkommunala chefstjänstemäns befogenheler och åligganden som skulle påverkamöjlighelerna all inrälla partssammansalla organ pä respeklive område. Sjukvårdslagstiftningen upptar ell flertal bestämmelser omchefstjänstemäns funklioner och åligganden. .Sjukvårdslagen (1962:242)innehåller de grundläggande reglerna härom. Nedan ciieras relevanta lagmm. Ledningen av sjukhus och annan direktionunderställd verksamhei inom sjukvården ulövas under direktionen av en särskiltuWsall sjiikhiisdireklör cUer en läkare vid sjukhuset såsom styresman. Vidsjukhus med styresman skall dock ledningen av den ekonomiska förvaliningenulövas i den ordning sjukvårdsstyrelsen besiämmer. Ulses annan än läkare tillsjukhusdirektör, skall en läkare vid sjukhusel förordnas atl såsom chelsläkarebilräda sjukhusdirektören i medicinska angelägenheter." 16 t; I mom. "1 mom. Vid vae sjukhus skall finnas läkare, som haratt ansvara för sjukvårdens behöriga och ändamålsenliga handhavande, envarinom det verksamhetsområde som an-förlrous honom. Sådant verksamhelsområde måomfatia även sjukvård utanför sjukhusel." 1 sjukvärdskungörelsen (1972:676) preciseras de uppgifiersom ankommer på chefstjänsiemännen pä sjukvårdsområdet. Del skulle föra förlångl alt här lämna en uttömmande redogörelse för sjukvårdskungörelsensbestämmelser i aktuellt hänseende. För all belysa den metod lagsliftaren valtall reglera chefsijänslemännens åligganden kan man lämpligen la kungörelsens bestämmelserom sjukhusdirektör som exempel. I 10 ij försia slyckel sjukvårdskungörelsen anges atlsjukhusdirektören är direktionens verkslällande tjänsteman, om denna uppgifi ejtillagts sjukvårdsdirektör enligt 7 ij. Han skall verka för att verksamhet somär underställd direktionen drivs rationellt och under skäligt hänsynstagandelill ekonomiska synpunkter. Av andra slyckel framgär all sjukhusdirektör skalliakllaga vad sjukvårdsslyrelsen, direkiionen och sjukvårdsinspekiören föreskriverom ijänslen. 1 övrigi åligger del sjukhusdirektören au 1. verka för samordning av sjukvärden inom denverksamhei som är under ställd direktionen, 2. ha överinseendeöver personalen, 3. se till altförfattningar samt andra föreskrifter och anvisningar som gäller förverksamheten finns tillgängliga och all de som berörs därav undertättas omderas innehåll, 4. svara för attjourtjänslen ordnas tillfredsställande, 5. ha lillsyn överhygienen inom sjukhusel. Prop.1978/79:188 96 Påmotsvarande sätt regleras i 11-15 tji; sjukvårdskungörelsen övriga chefstjänstemänsåligganden. Denomfaitande reglering av chefsijänslemännens åligganden som skell påsjukvårdsomrädel kan medföra atl möjlighelerna all utnyttja P.SO som samverkansformpä detla omräde begränsas. 1 varje fall gäller delta i avseende på sådana typerav ärenden som avser arbetsorganisation, arbetsmeloder och andra dylika frägor. I7 (j lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördaanges att hos styrelse för omsorger för psykiskt utvecklingsstörda skall finnastjänster som särskolchef, värdchef och överläkare. Närmare bestämmelser omdessa chefstjänstemäns åligganden har inlagils i stadgan (1968:146) angäendeomsorger av vissa psykiskt utvecklingsstörda. Beträffandesärskolchefen och värdchefen anges i 18 ij nämnda stadga att dessabefattningshavare skall i nära samarbete med varandra och med styrelsensöverläkare biträda styrelsens i dess verksamhet. Vidare skall var och en påsitt område närmast under styrelsen leda verksamheien, om landstingskommunenej besiämmer annat. 1 26-28 ijij och 95- 96 ijij i siadgan regleras mer idetalj särskolchefens respektive värdchefens uppgifter. Ävenpä omsorgsområdet kan gällande bestämmelser om chefstjänstemäns uppgifter ochfunktioner påverka fömtsättningama för P.SO-verksam-het. Ilikhel med vad som gäller enligt skollagen och skolförordningen, har i högskoleförordningen(1958:478) intagils detaljerade regler om skolledares åligganden (se 20 §).Dessa kan ha betydelse för eventuell PSO-verksamhet. Engenomgång av övrig relevant speciallagstiftning på det landstingskommunalaområdet ger vid handen att bestämmelser om självständiga ansvarsområden förchefstjänstemän saknas. Enligtvårt förslag till lagreglering av skall de närmare bestämmelsernaom verksamheiens maleriella innehåll intas i kollektivavtal enligt 32 ij MBL.Av 3 § MBL framgår atl om lag eller med slöd av lag meddelad författninginnehåller särskild föreskrift som avviker från MBL så gäller den föreskriften.I lagmmmet uttrycks den allmänna principen att speciallag gäller framförallmän lag. Som exempel på en sådan speciallag kan nämnas lagen (1974:12) omanställningsskydd. Prop.1978/79:188 97 Dei del föregående omnämnda lagstiflningskomplexen pä brand-, skol-,sjukvårdsområdena elc. kan i och för sig inte betraktas som speciallag i förhållandetill MBL. Det oaktat synes det uppenbart alt kollektivavtal inle med giltigverkan kan ges ett sådant innehåll alt chefstjänstemäns i lag eller annanförfattning givna beslutsfunktioner mbbas. Nägot sädanl syfte kan nämligen MBLinle sägas ha Ofr prop. 1975/76:105 bil. 1 s. 331). I genomgängenhar exemplifierats hur viss speciallagstiftning kan innebära hinder ellersvårigheter alt fördjupa medbestämmandet i de kommunala förvaltningarna genomall l. ex. inrälla P.SO med viss beslutsrätt. Vid urvalet av ärendelyper somkan handläggas av PSO blir det alllså nödvändigi atl - förutom vederböriigahänsynstaganden till den poliiiska demokraiin -också beakla chefstjänstemäns ispeciallagstiftning givna funklioner. Dessa bestämmelser reglerarchefsfunklionerna relalivi ingående i flera fall. Framföralltpå brand-, skol- och sjukvårdsområdena är delta enligt vår mening ett merpåtagligt hinder vad gäller utveckling av PSO-verksamhel med möjlighel tillöverförd beslutsrätt. Despeciella befogenheter som på vissa områden tilllagis chefstjänstemän synesregelmässigt ha motiverats av effeklivitetshänsyn. Sålunda ärdet t. ex.uppenbart alt brandlagsiiflningens bestämmelser om åligganden för brandchefhärtill syfte alt fördel allmännas bästa säkerslälla brandförsvarets funktionsdugligheti alla tänkbara siiuaiioner. Liknande inlenlioner ligger bakom reglerna omchefsijänslemännens uppgifier på sjukvårdsområdet. Lagstiftaren har genomklara befogenhets- och ansvarsregler velal garantera hög och jämn kvalitet påvården. På skolområdet kan reglerna i vissa avseenden uppfattas som en viljahos lagstiftaren alt säkerslälla den pedagogiska sakkunskapens inflytande överskolans verksamhei. Vianser del självklart atl vissa specialbestämmelser erfordras i syfte all säkerställagmndläggande effektivitets- och kvalitetskrav i. ex. vad gäller brandskydd ochsjukvård. Vissa av de föreställningar om effektivitet som kommer lill uitryck ispeciallagstiftningen är dock med dagens synsäll på demokraii ochkommunalt arbeisliv enligt vår mening alltför snäva. Del kan sälunda inteanses rimligt eller acceptabelt all regler i speciallagstiftning kan medföraavgörande hinder för en numera normal och av kommunala arbetsgivare ocharbetstagare genom avtal eftersträvad föreiagsdemokralisk utveckling i förvallningarna.Alllför långlgående formuleringar i speciallagslifiningen om chefstjänstemänbör därför bli föremål för översyn dels frän allmän kommunaldemokratisksynpunki (inflytandet förde förtroendevalda, medborgare och bmkare avkommunala tjänster), dels från med-beslämmandesynpunkl (inflytande för deanställda). Vårallmänna inställning är alt PSO är en form för partssamverkan som i framtidenbör kunna utnyttjas på hela det kommunala områdel. Del synes ofrånkomligt allolikartade legala fömtsättningar för PSO-verksamhet kommer au råda mellannämndområdena. Enligt vår mening bör dessa olikheter emellertid kunnauljämnas om än inle fullständigt. Delkan inle anses ligga inom ramen för vär utrednings direkliv alt presenterakonkreta förslag lill författningsändringar avseende deialjanpassning-ar ispeciallagstiftningen, ulan vi har endasl velal peka pä aktuella komplikationer.Enligt vad vi erfaril finns beträffande sjukvårdsområdet ett vissl ut- 7Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:188 98 rymmcför här avsedd översyn enligt direkliven lill ulredningen om sjukvårdens inreorganisation. På skolområdet torde direktiven till utredningen om skolan,staten och kommunerna innefalla möjlighel till allmänna överväganden omchefstjänstemännens ställning och funktioner. Vi anser del vidare angelägel atten allmän översyn i akluelll hänseende av brandlagslifiningen snarasi sker. Vi föreslår alt motbakgmnd av de här gjorda påpekandena behov av ytterligare utredning avhithörande frågor övervägs och all en samordning av översynsarbelel kommer lillstånd. Prop.1978/79:188 99 1978/79:188 100 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner Ibetänkandet förelagsdemokrali i kommuner och landslingskommuner föreslås allpartssammansalta organ skall kunna inrättas i kommuner och landstingskommunersamt all represenianier för de anslällda skall ha närvarorätt vid nämndernassammanträden. Eftersom propositionen om fördjupad förelagsdemokrati i kommuneroch landstingskonmiuner enbart behandlar förslaget om partssammansalla organredovisas här i princip endasl remissinstansernas synpunkter beträffande dettaförslag. 1Synpunkter på förslagen i stort l.l.Allmänt om reformer för alt stärka personalinflytandet på del kommunalaområdet Remissinstansernadelar genomgående utredningens principiella uppfaiining all den inleddautvecklingen inom arbetslivet moi ökat personalinflylande måsle främjas ävenpå del kommunala områdel. De anser allmäni all del är ett självklarlrätlvisekrav att de kommunalanställda skall få samma möjligheter tillmedinflylande som har tillförsäkrats arbetslagarna inom såväl den privala somden statliga seklorn. Verksamheten torde enligt remissinstanserna också gagnasav en ulvecklad samverkan där de anslälldas kunskaper och erfarenheler kan laslill vara bältre än . 1 åtskilliga yllranden påpekas atl de föreslagnareformerna berör stora arbelsgrupper. Ungefär var femle yrkesverksam ärkommunalt anställd. Remissinsianserna framhåller atl reformerna måstegenomföras med beaktande av atl den politiska demokraiin mäste förblioinskränkt. Enköpingskommun menar att det är naturligt all man med beakiande av den kommunalademokratin i möjligaste mån försöker atl lill den kommunala förvaltningenöverföra de former förökat arbetsgivarinflytande som har genomförls pä denprivata och den statliga arbelsmarknaden. TCO och underslryker angelägenhelen av atl det skapas balansmellan arbetsmarknadens seklorer. De konslalerar atl den kyrkliga seklorn intehar ingåtl i utredningens uppdrag och framhåller atl del inte kan finnas skälau undania de anslällda inom från rälten till medbeslämmande. Enöversyn av den aktuella lagsiiftningen bör ske och resultera i förslagsom ger de kyrkligt anställda samma rättigheter som andra anslällda.