prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — De kan på så sätt gemensamt utnyttja t.ex. personalutrymmen ochuppvärmningsanläggning och därigenom få en lägre lokalkostnad än om företagenhade byggt var sin anläggning. Enligt min mening bör regionalpoliliskl slödkunna lämnas för au bygga såda- 1978/79:112 85 na gemensamma lokaler både i del fall de rörelsedrivandeförelagen direkl äger lokalen och när ägandel utövas indirekt genom ettsärskilt fastighetsförvaltande bolag. När det gäller kommunernas roll i regionalpoliliken finnerjag del inte moliverai all förorda någon ändring av nuvarande principer. Dellahindrar dock inie all jag liksom sysselsättningsulredningen anser a(( slöd äveni fortsällningen bör kunna lämnas till vissa kommuner för atl de skall kunnabygga industrilokaler för uthyrning. Kommitténs förslag all sådant stöd skallges i form av avskrivnings- och lokaliseringslån i stället för i form avsärskilda statsbidrag är enligt min mening väl ägnat all förenkla slödgivningen.Jag förordar därför all den särskilda stödformen med bidrag till kommunalaindustrilokaler avskaffas och att i stället avskrivnings- och lokaliseringslånfår lämnas till kommuner inom allmänt stödområde 4 och inre stödområde 5 och6. Liksom f. n. bör stödet avse främst mindre industrilokaler på mindre orter. vill jag framhålla all denna ordning börutnyttjas sparsamt tills ytierligare erfarenheter har vunnits av verksamhetenmed stöd till kommunala industrilokaler. Det finns flera skäl lill delta. Ettomfattande byggande av sådana lokaler kan leda lill atl lokaler blir outhyrdaunder längre lid, vilkel innebär koslnader för både stal och kommun. Vidarekan ell överskott av lokaler leda lill konkurrens mellan kommunerna omföretagens utbyggnader och etableringar. kan i sin tur leda lill atlkommunerna lockas att hyra ut lokaler lill verksamhet som under andraomständigheter inte skulle komma till stånd och som har små möjligheler all gevaraktig sysselsättning ål de anslällda. Mol denna bakgrund förordarjag altregionalpolitiskt stöd till kommunala industrilokaler normalt lämnas endasl ompreliminärt hyresavtal finns tecknat ålminsione för en del av lokalen.Möjlighelerna för tilltänkta hyresgäster att själva bygga lokaler bör prövasinnan stöd beviljas till den kommunala industrilokalen. Vidare bör det ankommapå lokaliseringsmyndigheten att fastställa enhetliga riktlinjer för hyressättningeni industrihuset. Sysselsättnin'gsulredningen har tagil upp också frågan omatt som villkor för statligt regionalpolitiskt stöd skall gälla altförhållandet mellan del stöd-mollagande förelagel och dess anslällda ärreglerat genom kollektivavtal. Enligt kommitténs bör inriktningen vara atlkollektivavtal skall finnas på de arbetsplatser där regionalpolitiskt stödutnyttjas. Vissa problem kan dock uppkomma om ett ovillkorligt krav ställs påatl kollektivavtal skall finnas för att ell företag skall få ålnjutaregionalpoliliskl stöd. Kommittén föreslår därför all del bör ankomma påbeslutande myndighei alt i de enskilda fallen avgöra vilka krav som i deltaavseende skall ställas. Av remissinstanserna stödjer bl.a. LO och TCO kommitténsförslag. Däremoi avvisar bl.a. SAF, Induslriförbundetj Svenska handelskammarförbundetoch LRF uppfattningen alt kollektivavtal skall vara en förutsättning för altregionalpoliliskl slöd skall lämnas. Prop.1978/79:112 86 För egen del villjag i denna fråga erinra om vad jaganförde vid min anmälan (prop. 1978/79: 73) om åtgärder förarbetshandikappade. Enligt min mening skulle del innebära krav påorganisationstillhörighet atl föreskriva atl den anställde skulle omfattas avkollektivavtal. sådani krav kan inle ställas. Däremot anserjag, all deanslällda i företag som åtnjuter regionalpoliliskl slöd givelvis bör uppbäralön och andra anställningsförmåner som är jämförbara med dem som ulgär enligtkollektivavtal inom branschen. 1 de fall kollektivavtal inle finns tecknat fårdet ankomma på det stödsökande företaget alt styrka atl så är fallel. F. n. pågår en försöksverksamhet med könskvotering vidvissa former av regionalpolitiskt stöd. Som villkor för lokaliseringsstöd,introduktions-stöd och uibildningssiöd gäller atl minsl av del antalarbetsplatser som lillkommer hos den som beviljas sådant stöd skall förbehållasvartdera könet. Till ansökan om slöd skall fogas rekryleringsplan, som visaryrkesfördelning och möjligheler att sysselsätta både män och kvinnor i den nystartadeeller utvidgade verksamheten. Planen skall utarbetas i samverkan mellansökanden, länsarbetsnämnden samt berörda arbelsgivar- och arbetstagarorganisationer.Befrielse helt eller delvis från villkoret om könskvolering kan beviljas,t.ex. om den nystartade eller utvidgade verksamheten ersätter verksamhet vidnedlagt företag eller företag som har inskränkt driften. Vid dispensgivninglas möjlighelerna lill vara så långl det går att närma könsfördelningen tillden eftersträvade 40%-regeln. redovisar en undersökning somhar gjorts inom AMS om hur försöksverksamheten med könskvotering har utfallit.Allmänt konstateras atl andelen kvinnor har ökal i de företag som har fått stödefter del atl kvoieringsreglerna infördes. Även om det är svårt att exakt angeeffekierna av könskvoleringen. råder del enligt AMS ingen tvekan om att denhar bidragit till atl öka sysselsättningen för kvinnor och minska denkönsmässiga uppdelningen av arbelsmarknaden. Mot denna bakgrund förordarsysselsättningsulredningen all systemet med könskvolering skall permanentasoch byggas ut, så atl även sysselsätiningsslödet omfattas avkvoieringsreglerna. Könskvoteringskravel för sysselsättnings-stöd behöver dockenligt kommittén endasl avse de fall då sysselsättningsstöd lämnas ulansamband med avskrivnings- eller lokaliseringslån. Om sådant samband finns blirsysselsättningsökningen ändå underkastad könskvoieringskrav genom villkoren föravskrivnings- eller lokaliseringslånet. Kommittén framhåller vidare deprakliska svårigheterna att knyta könskvoieringskrav tillsysselsättningsstödet, men menar atl värdel av kvoteringen mer än väl uppvägersvårigheterna. Liksom huvuddelen av remissinstanserna anserjag atlerfarenheterna av försöksverksamheten med könskvotering är så goda att systemetbör bestå. När det gäller den föreslagna utvidgningen till sysselsättningsstödde- Prop.1978/79:112 87 lar jag åsikten all de prakliska svårigheterna inle är såstora att man av del skälet bör avslå från all knyta könskvoieringskrav äventill den stödformen. Jag kommer i det följande att förorda attsysselsätiningsslödet ökas väsentligt. Även av den anledningen är del rimligiatl ställa sådana krav på mottagaren av stödet all alla möjligheter tas lillvara all öka jämställdheten mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Jag villockså framhålla atl behovei av ytterligare arbetstillfällen för kvinnor ärsärskilt stort i de områden där sysselsätiningssiöd kan lämnas. Detsammagäller för stöd enligt offerlprincipen. Jag förordar sälunda att som villkorför alla former av regionalpolitiskt stöd skall föreskrivas atl avdet antal arbetsplatser som lillkommer hos stödmollagaren skall förbehållasvartdera könei. Samma möjligheler lill befrielse från könskvoteringskravel somfinns f n. bör finnas även i fortsättningen. Det ankommer på regeringen allnärmare ulforma reglerna för könskvoteringen och hur uppföljningen och kontrollenskall ske. Det kan därvid av prakliska skäl komma att bli nödvändigi attutforma kvoieringsreglerna annorlunda för sysselsätiningssiöd än för övrigaslödformer. Jag har tidigare redovisat moliven för atl medregionalpolitiskt slöd bidra till all läcka allmänna inkörningskoslnader ochdärvid föreslagil alt de nuvarande sysselsättnings- och introduklionssiödenslås samman lill en ny stödform med detla ändamål. 1 del följande behandlar jagmer i detalj reglerna för del nya sysselsätiningsslödet. Sysselsättningsulredningen anser att det är viktigt atldel vid en vidgad användning av sysselsätiningsslödet skapas tillfredsställandegarantier för att stödet används till sitt avsedda syfte. är detviktigt alt administrationen av stödformen inte blir belungande för företagoch myndigheler. Mol denna bakgrund föreslår kommittén följande ordning. Liksom f n. bör både företag som nyetablerar verksamheioch befintliga företag som bygger ut sin verksamhet kunna få stöd. Stödet börpå samma sätt som del nuvarande sysselsätiningsslödet lämnas i form av delsförsta-årssiöd, dels fortsatt slöd. Det bör enbart omfatta ökningar avpersonalen och grunda sig på den genomsnittliga sysselsättningen under ett år.Första-årsslöd bör lämnas för den ökning av sysselsättningen som har skell iförhållande till den högstaårssysselsäitningen underde tre närmasi föregåendeåren. På sä sätt undviks att företag fär stöd för tillfälliga sysselsättningsökningartill följd av konjunktursvängningar. Fortsatt stöd bör ges för kvarslåendesysselsättningsökning som har berättigat lill försiaårsstöd. Stödet bördifferentieras mellan olika områden både i fråga om belopp och tid under vilkenslöd lämnas. Kommittén förordar vidare att prövningen om stöd skalllämnas eller ej Prop.1978/79:112 88 görs mer ingående än vad som gäller för det nuvarandesysselsättningsstö-det. En förutsättning för att stöd skall lämnas bör vara altden utökning av företagels verksamhei som ligger till grund försysselsättningsökningen kan väntas bli beslående. Konjunkturbetingadevariationer i sysselsättningen eller nyanställningar till följd av lillfälligaleveranstoppar bör alllså inte föranleda sysselsätiningssiöd. Del bör vidarevara möjligt för beslutande myndighet att göra näringspolitiska bedömningar såalt stödel inle leder lill överflyllning av sysselsättningsproblem från en orttill en annan, t.ex. på grund av överetablering inom en bransch. Av dessa skälanser kommittén del nödvändigi all en förhandsprövning görs. När ett förelagansöker om avskrivnings- eller lokaliseringslån för ell projekt bör samtidigten anmälan göras om företaget avser att också söka sysselsättningsstöd. 1 detsamlade beslutet lämnas besked om företaget är berättigat lillsysselsätiningssiöd och vilka villkor som i så fall gäller för slöd. I dessafall sker alllså en total prövning av förelagets förutsättningar i samband medprövningen av stöd till investeringarna. Om ett företag önskar ulnyllja sysselsättningsstödutan samband med stöd lill invesleringar bör en molsvarande förhandsgranskningske. Del slutliga beslutet om stöd fallas i båda fallen i efterhand. Förelagethar då att dokumentera alt villkoren är uppfyllda. Kommitténs förslag till utformning av bidragsregler slödsav flertalet remissinstanser. Några remissinstanser anser dock att systemetmed förhandsgranskning i samtliga sysselsäitningsstödärenden innebär en säkrånglig ordning atl syftet med stödet delvis kommer att gå förlorat. a.framhålls att särskilt mindre företag med smärre utvidgningar kommer attmissgynnas av ett sådant system. Jag kommeri det följande atl förorda alt sysselsätiningssiöd lämnas med betydande beloppi vissa områden. Inte minst av det skälet finner jag sysselsättningsutredningensförslag om förhandsprövning välgrundat. instämmer jag i att enobligatorisk förhandsgranskning kan innebära en så omfattande och belungandeadministration att syfiet med stödet riskerar gå förlorat. Därför avser jagatt senare föreslå regeringen följande ordning. Om ansökning gällerförsiaårsstöd för högst tio årsarbetskrafter lillämpas nuvarandebeslutsordning. Del innebär att beslut om stöd fallas i efterhand. Om ansökningom försiaårsstöd gäller mer än tio årsarbetskrafter blir stödbeloppet så slortoch omfattningen av utbyggnads- eller nyela-bleringsprojeklet så betydande atlen särskild prövning bör göras. Prövningen bör kunna ske såväl i förväg som isamband med det slulliga beslutet om stöd. Beslutet bör avse om ellelablerings- eller utvidgningsprojekl berättigar till sysselsättningsstöd.Samma krav bör därvid ställas på lönsamhet och varaktig sysselsättning som vidstöd till invesleringar. Jag återkommer i del följande till detta. Vidare böri della sammanhang kunna göras näringspolitiska bedömningar av del slag somkommittén pekar på. Del slutliga beslutet om sysselsättningsstöd bör liksom fn. fattas i efterhand när den faktiska sysselsättningsökningen kan bestämmas. Prop.1978/79:112 89 Jag tillstyrker kommitténs förslag alt förslaårsstödelskall grunda sig på en jämförelse mellan sysselsätlningsnivån underkvalifikationsåret och del av de tre närmast föregående åren som visar denhögsta sysselsätlningsnivån. Därigenom undviks att förelag får slöd förkortvariga sysselsättningsökningar till följd av konjunktursvängningar. Däremot är jag inte beredd alt tillstyrka förslaget omförskottsutbetalning av sysselsätiningssiöd i vissa fall. Behovet avlikvidiletstillskott redan under kvalifikalionsårel för sysselsätiningssiöd börkunna lillgodoses genom banklån eller lokaliseringslån. Jag vill här framhållaatt jag i del följande avser alt förorda atl stödunderlagel förlokaliseringslån vidgas lill att omfatta även behov av rörelsekapital. När det gäller övriga regler för sysselsättningsstödet börkommitténs förslag genomföras. Sedan år1976 kan sysselsätiningssiöd lämnas i samband med lokaliseringsstöd vidinvesleringar lill förelag i skärgårdsområde där sysselsättningsstöd normaltinle lämnas. Sådani ärende skall prövas av regeringen. har ingenansökan om sådant stöd gjorts. Stödformen har sålunda inte visat sig varalämpad för atl främja sysselsältningen i skärgårdarna. Jag förordar därför attdenna ordning upphör. 1 stället vill jag hänvisa lill de särskilda stödformerför sysselsättning i glesbygd som jag kommer att behandla i det följande. Kommittén föreslår att sysselsätiningssiöd skall kunnalämnas i allmänt stödområde 4 saml inre stödområde 5 och 6. I allmänt stödområde 4 föreslås sysselsätiningssiöd med sammanlagt . för varje bestående ökad årsarbetskraft, varav15000 kr. i försiaårsstöd, . i andraårsslöd och . 1 inre stödområde 5 föreslås sysselsätiningssiöd under femår med sammanlagt . för varje bestående ökad årsarbetskraft, varav20000 kr. i försiaårsstöd, . i andraårsslöd, . i tredjeårsstöd,. i fjärdeårsslöd och . I inre stödområde 6 föreslås sysselsättningsstöd under sjuår med sammanlagl . för varje bestående ökad årsarbetskraft, varav . i försiaårsstöd, . i andraårsslöd, . i tredjeårsstöd,. i fjärdeårsslöd, . i femleårsstöd, . Förslagetatt särskilt i de inre stödområdena kraftigt utöka sysselsätiningsslödet fårstöd av de flesta remissinstanserna. Några remissinsianser är dock tveksammaeller avvisande till en så stor ökning av siödet. Sålunda föreslår t.ex. att nuvarande sysselsättningsstöd behålls lill såvälomfallning som uiformning, eftersom organisationerna bedömer att risken förmissbmk och konkunrenssnedvridande effekter Prop.1978/79:112 90 blir för stor med de belopp som kommittén föreslår. Av deremissinstanser, som i övrigi är positiva till utredningsförslaget, finnsnågra som anser att stödet bör fördelas på högst . För egen del bedömer jag att en ökning av det sammanlagdaregionalpolitiska stödet bör ske inom de områden som har de störstasysselsättningsproblemen. Ökningen bör ske i form av höjt sysselsätiningssiöd,efiersom inkömingskostnaderna är särskilt stora i dessa områden. Jag delar intede farhågor som några remissinsianser framför om konkunrenssnedvridandeeffekter av ell så stort stöd som kommittén föreslår. Eftersom stödet är begränsatlill och en särskild prövning skall ske i de fall stöd söks med störrebelopp, bör sädana effekter kunna undvikas. Liksom huvuddelen avremissinstansema anserjag kommitténs förslag om sysselsättningsstödets storlekväiavvägt. Jag förordar sålunda atl förslaget genomförs. Del bör ankomma på regeringen alt beslula om vilkenordning som skall tillämpas vid övergången till det nya systemet försysselsätiningssiöd. Jag avser därvid att föreslå i huvudsak följande. De nya reglema för sysselsätiningsslödet bör lillämpasförsia gången för . Förden som beviljas eller harbeviljats sysselsättningsstöd enligt nuvarande regler i form av försiaårsstödför eller bör fortsatt stöd enligt nuvarande regler lämnas förår 1980 resp. . Det nuvarande introduktionsstödel bör upphöra i och medutgången av . Stöd som har beviljats börbelalas ut även för tid därefter, dock längsi t. o. m. juni månad 1980. Regionalpolitiskt uibildningssiöd kan f n. lämnas tillföretag som nyanställer personal i samband med nyelablering eller utvidgningav verksamheten. Del krävs alt verksamheten bedöms medföra varaktig sysselsättningför de anställda och få tillfredsställande lönsamhet. Stöd lämnas för det antalpersoner som nyanställts, dock högst för det antal som arbetsstyrkan ökar med.Vidare skall det finnas behov av särskilt kvalificerad utbildning. Sysselsättningsulredningen förordar all reglema förutbildningsstöd kvarslår oförändrade ulom på tre punkler. För del försia villkommittén öppna en möjlighet att i undantagsfall lämna uibildningssiöd förredan anställd personal. Det bör i så fall vara fråga om ett behov alt utbildapersonalen för nya arbetsuppgifter i samband med omstrukturering eller ändradinriktning av verksamheien. För det andra bör det enligt kommittén i undantagsfallkunna lämnas uibildningssiöd vid ersättningsrekrytering, t.ex. 1978/79:112 91 om en person som har utbildats inom företagetslutar sin anställning. För det tredje menar kommittén att stöd iundantagsfall bör kunna ges , om det moliveras av enutbildningsplan som avser . och det övervägande antaletremissinstanser anser jag alt reglema för ulbildningsstödei bör vara i huvudsakoförändrade. Förslaget alt uibildningssiöd i undanlagsfall skall kunna lämnasför redan anställd personal innebär enligt min mening att stödet i vissa fallkan utnyttjas på ell smidigare sätl än f. n. när det gäller alt ge de anställdai stödföretagen ökad utbildning. Jag tillstyrker därför detta förslag. Däremotär jag inle beredd all tillstyrka kommitténs övriga förslag om utvidgning avstödmöjligheterna. Jag förordar således att reglema för ulbildningsstödeibehålls och kompletteras så atl slöd också kan ges i undanlagsfall för utbildningav redan anslälld personal. 1 detta sammanhang villjag framhålla atl det ärviktigt atl utbildningsstödet inte används för att ge ett allmänt ekonomiskttillskott till regionalpolitiskt angelägna projekt. Fördel ändamålet böranvändas andra stödformer, såsom sysselsätiningssiöd och stöd enligtofferlprincipen. P. n. bestäms ulbildningsstödei som ell belopp per elevoch arbetstimme och fastställs av beslutande myndighei från fall till fall medhänsyn lill bl.a. utbildningskoslnadema och del regionalpoliliska iniressei avatt ulbildningen genomförs. Liksom sysselsättningsulredningen och de remissinstansersom har tagit upp frågan anserjag att stödel bör bestämmas på delta sätl även ifortsätiningen. Slödunderlag m. m. Som jag har förordat bör de nuvarandestödformerna lokaliseringsbidrag och avskrivningslån slås samman till en nytyp av avskrivningslån. F.n. kan lokaliseringsbidrag/avskrivningslån lämnas förny-, till- eller ombyggnad av lokal eller annan anläggning som är nödvändig förverksamheten. Vid bedömning om en viss anordning är att betrakta som byggnadlillämpas i princip skattelagstiftningens avskrivningsregler. Vidare kan industriföretaginom det inre siödområdet i vissa fall få avskrivningslån för invesleringar imaskiner, arbetsredskap och verktyg med beräknad avskrivningstid av mer än treår. Del skall då vara fråga om att sådana invesleringar ulgör en belydande delav de totala investeringama och alt de leder lill påtagligt ökadsysselsättning. Ofta är del fråga om större, fasl monterade maskiner som inteutan svårighet kan flyttas. Som allmän förutsättning för attlokaliseringsbidrag/avskrivningsläii skall beviljas gäller vidare 1978/79:112 92 all verksamheten bedöms få tillfredsställande lönsamhetoch ge varaktig sysselsättning för de anslällda. Varken sysselsättningsulredningen eller remissinsiansernahar föreslagil några förändringar ifråga om slödunderlag för de nya avskrivningslånen.Kommiuén föreslår att avskrivningslån skall kunna lämnas för vissa maskininvesteringari samtliga stödområden. Jag anser atl avskrivningslån bör kunna lämnas för ny-,lill- eller ombyggnad av lokal som är nödvändig för verksamheten. Beträffandemöjligheterna att få avskrivningslån även för investeringar i maskiner,arbetsredskap och verktyg villjag anföra följande. När denna möjlighetinfördes var molivet att bidrag/avskrivningslån enbart tillbyggnadsinvesteringarna ibland framstår som otillräckligt för all kompensera deinledningskostnader som är förbundna med en nyetablering eller betydandeutbyggnad i det inre stödområdet. Delta ansågs i synnerhei vara fallel närinvesteringama i maskiner, arbetsredskap och verklyg utgör en betydande del avde totala investeringarna, medan investeringarna i byggnader är begränsadeeller inga alls på grund av att företaget hyr lokaler. Jag har förordatatl sysselsätiningssiöd skall kunna lämnas med belydande belopp i de nya stödområdensom motsvarar det nuvarande inre stödområdet. Även med ett sådant förhöjtsysselsätiningssiöd anserjag dock att det finns anledning atl ytterligareslimulera sysselsältningsskapande investeringar i dessa områden. Jag kommer idel följande atl förorda all systemet med ränlebefrielse på lokaliseringslånavskaffas. För att inte helt utesluta möjlighelen till subvention vidmaskininvesteringar i övriga stödområden bör i stället avskrivningslån medmåttliga belopp kunna ges för sådana investeringar. Jag förordar därför attavskrivningslån skall kunna lämnas även för investeringar i maskiner,arbetsredskap och verktyg i samtliga stödområden. Någon begränsning i fråga omverksamheter som bör kunna få stöd finner jag därvid inle vara moiiverad. Iövrigi bör samma förutsättningar och begränsningar som f. n. gälla föravskrivningslån vid investeringar i maskiner, arbetsredskap och verktyg. Delankommer på beslutande myndigheter alt vid prövningen av dessa ärenden bl, a.uppmärksamma konkurrenssituationen inom den bransch, som det sökande förelagettillhör. och remissinstansema anserjag atl somallmän förutsättning för avskrivningslån skall gälla att verksamheten bedömsfå tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning för deanslällda. De nuvarande avskrivningslånen är ränte- ochamorteringsfria och skrivs regelmässigt av med en femtedel . Någotsärskilt beslul om avskrivning behövs inte. Låntagaren skall i sina räkenskaperårligen skriva av tillgångar, som har anskaffats med stöd av lånet, med beloppsom motsvarar minst den årliga avskrivningen av lånet. Förde nya avskrivningslånen föreslårsysselsättningsulredningen följan- Prop.1978/79:112 93 Lånen iir ränte- och amorieringsfria.Avskrivning sker normalt med halva lånebeloppet och . För atl avskrivning skall ske krävs beslut av myndighei i varjesärskilt fall. Beslutande myndighei skall därvid la hänsyn till hur syftet medstödel har uppfyllts, t.ex. i fråga om sysselsällningsulveckling. Det skalldock enligt kommittén inte vara fräga om någon strikt prövning där avskrivningsker endasl om den faktiska sysselsältningsnivån överenssiämmer med elleröverträffar den planerade. Avskrivning bör således kunna ske även om planeradesysselsäiiningsmål inte har uppfyllts, t.ex. på grund av orsaker som liggerutanför företagels kontroll. Om avskrivning inte sker omvandlas lånet lilllokaliseringslån. Kommitténs förslag får slöd av de flestaremissinsianserna. TCO anser dock att avskrivning skall ske strikt i proportiontill hur de utfästa sysselsättningsmålen uppfylls. Flera remissinsianservarnar dock för en alllför rigorös kontroll i detta avseende. För egen del anserjag all sysselsätlningsulredningensförslag lillgodoser kraven på ökade möjligheler lill kontroll av hur syfiet medstödet uppfylls, som hänsyn kan tas lill förhållandena i del enskildafallel. Med en sådan ordning kan del stödmottagande förelagel räkna med attavskrivning skall ske under förutsättning atl företagel gör vad del kan föralt syftet med stödet skall uppfyllas. Jag förordar sålunda atl kommitténsförslag till avskrivningsregler antas.