prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Dalainspektionen borde enligt byråkraliutredningens uppfattningkunna ges en mer aktiv roll i delta sammanhang. Utredningen unför ävenföljande: Denenskilde befinner sig ofta i ett underiäge i sina kontakter med de regisieransvarigaoch kan ha svårl all hävda sin räll. Delta beror på brisiande insikter i de egnarällighelerna och dåliga kunskaper om ADB. Densom ansvurur för ell personregisier är skyldig all rälla felakiiga och ofullsiändigauppgifter. Del är angelägel all allmänheien känner lill della och all mangördel så läll som möjligl förden enskilde an kunna la koniaki med de regisieransvariga.Uppgifterom vart man skall vända sig för ull få rällelse bör därför finnus medpå meddelunden och blanketter från de regisieransvariga. Del är av sior vikt atlrältelseförfarandet är enkell och smidigl. Del är också viktigt att rättelsernaverkligen kommer lill stånd. Annars känner den enskilde sig maktlös och detinverkar negativi på inslällningen lill myndigheler. 19.8Datainspektionens framtida ställning och arbetsuppgifter Dalainspeklionenanför alt även om omprövning av givna tillstånd inte blir nödvändig lillföljd av DALK:s förslag så måsie i vurt fall under hand göras en granskning bl.a. av atl ändamålsbeskrivningen i redan existerande regisier slår i samklangmed vad som upplyses om den regisleransvariges verksamhet. En sådan granskningkan givelvis i särskilda fall leda lill omprövning. Handläggningen kansåtillvida förenklas alt granskningen åtminstone i förstone görs i samband medav den registeransvarige anhängiggjorda ärenden om ändring i givel tillståndoch i liknande sammanhang. Delta sammantaget med antagandel att lillslåndsärendenakommer all anhängiggöras i samma omfallning som ger vid handen alt lillslåndsverksamheienäven i framliden kan beräknas kräva ell omfatlande arbete. DALKföreslår även i övrigi ett antal nya eller förändrade uppgifter för inspekiionen;att utarbeta ruiiner för det nya anmälningsförfarandei (registreringsförfarandet),all noggranl följa den lekniska uivecklingen för att Ulröna behovei av dispens enligiden föreslagna 27 § daialagen eic. Varje ny eller förändrad uppgift är i ochför sig inie särskili krävande. sammanlaget, och med hänsyn lill detredan nämnda, kan inspektionen ändå inte nu underlåla att förutskicka att inspekiionenkan komma all behöva ytteriigare resurser för all i framliden kunna fullgörasina uppgifter. Inspektionen vill i sammanhanget hänvisa lill vad som i dennadel har anförts i anslagsframställningen förbudgelårel 1979/1980. Prop.1978/79:109 207 , , ochCivilekonomernas har ingel all invända mol att man befäster och ivissa fall utvidgar datainspektionens funktioner samt fortsätler: Vifinner en hel del av dragna slutsatser väl motiverade, men vill dock kraftigtvarna för risken alt isolera alltför många frågor av allmänt iniresse och med ADB-anknyiningtill ett enda ämbetsverk, hur väl delta än må fungera. Vi vill peka på denkraftiga kritik som hela databranschen fått utstå därigenom attinformationssystem anses ha utvecklats och införts utan atlanvändarna-allmänheten haft lillräcklig insyn i beslutsprocessen ellermöjlighet till påverkan av deras utformning. 1 analogi härmed kan krilik riklasmot en alllför stor delegering av ansvar för handläggning av väsentliga ADB-frågorfrån ansvariga folkvalda förtroendemän lill en myndighei. Den öppna ochintensiva debatt i hithörande frågor, som aren nödvändighet för en sundutveckling och lillämpning av ADB-lekniken kan komma att högsl menligt påverkasav en sådan förskjutning. Vi anser därför all i denmån DI:s verksamhei skall utvidgas, detta skall kombineras med ett utökatparlamentariskt inflytande över datainspektionen. Så borde kunna ske t ex.genom alt antalet förtroendevalda styrelseledamöter utökas, att dessasmandatperiod följer riksdags valperioden (i stället för som , ) ochatt datainspektionens styrelse tar aktiv och reell ställning till ett utökatantal väsentliga tillståndsärenden. En nödvändig förutsättning för atl uppnådel önskade resultatet är dock att de förtroendevalda styrelseledamöternautses på sådant sätt att aktivt engagemang i dalafrågor priorileras högre än vederbörandespolitiska position som t ex. riksdagsledamot. Vi ifrågasätter vidare idetta sammanhang riktigheten av att datainspektionens styrelseordförandeenligt förordningen är datainspektionens högste tjänteman och inteen på pariamentariska grunder utsedd person. YUeriigarenågra instanser berör frågan om sammansättningen av datainspektionensstyrelse. 7"C0anser atl styrelsens sammansättning nu är tillfredsställande men atl ordningenmed gemensamma suppleanter inle är acceplabel. I stället bör ett system medpersonliga suppleanter lillämpas. Detta är en grundläggande förutsättning för atldet i styrelsen skall kunna ske en rimlig avvägning mellan integrilelsiniressenoch allmänintressen. LO finner del viktigt atlolika grupper i samhället blir representerade i inspektionens slyrelse. För attsäkerställa detta kan man med mönster från arbetsdomstolen ochmarknadsdomstolen i lag eller förordning ange att ledamöterna skall utses efterförslag från olika intresseorganisationer. Som en följd härav skall ävenersättarna vara personliga och hämtas ur samma intressegrupper som de ordinarieledamölerna. Styrelsens sammansättning bör närmare regleras i lag. m.fl. hemställer att dalainspektionens Slyrelse utökasmed en person med kunskaper om och erfarenheter av personregister fördirektreklam och andra kommersiella ändamål och förklarar sig beredda attföreslå lämplig person. 1978/79:109 208 Någrainstanser tar upp frågor som inte behandlas i betänkandet. Enligt1§ datalagen avses med regisieransvarig den för vars verksamhei personregisierförs om han förfogar över registret Innebörden av begreppet förfogandeförklaras närmare av departementschefens uttalanden i proposilionen tilldalalagen. Enligt dessa uttalanden skall någon anses förfoga över ell registerom han har rätt och praklisk möjlighet all överföra uppgifterna i regisirel lillläsbar form. Vidare krävs all han skall kunna påverka regislerinnehållei. Dettamedför att fiera olika myndigheler, som på della sätt har lillgång lill ell ochsamma regisier blir all anse som regisieransvariga. En sådan siiuaiion uppslårom exempelvis en ccnlralmyn-dighet för och använder sig av centrala register,till vilka också lokala myndigheler är anknutna via terminal med möjlighel altgöra sökningar och uppdateringar. Utvecklingeninom polisväsendet syftar lill atl allt fier centrala regisierruliner skallanvändas på del säu, som ängens. Följden blir all dels rikspolisslyrelsendels de 118 polisdislriklen blir ati anse som registeransvariga för ell ochsamma regisier och atl ansökan om tillstånd all föra registret måste inges lilldatainspektionen av samtliga användare. Delta medför enligt styrelsensuppfattning stora praktiska svårigheter. Av departementschefens ovan redovisadeuttalanden framgår visserligen alt det inte föreligger något hinder atl ge in engemensam ansökan eller att-såsom idet nu akluella fallet - låta rikspolisslyrelsenansöka om tillstånd dels för styrelsen, dels för samtliga 118 polisdistriktÄven med denna lösning förefaller tillvägagångssättet onödigt byråkratiskt ochbetungande. Det uppstår även svårigheter vid fullgörande av andra skyldighelersom åvilar registeransvarig, exempelvis underrättelseskyldigheten enligt 10 §datalagen. Mot bakgrund av ovanstående hemsläller rikspolisslyrelsen om alt begreppeiregisierunsvurig ändrus på sådunl säll alt ovan angivna problem undanröjs. påpekar alt del i dalalagen saknas bestämmelser om alt den regisieransvarigeskall skydda terminaler så att inte obehörig får lillgång till information. Avdatainspektionens föreskrifter och anvisningar framgår att så snarlanvändarkretsen av ett register är begränsad krävs skyddsåtgärder mot obehörigåtkomst av uppgifterna. Vad skyddsåtgärderna konkret bör innefatta framgår emellerlidinle av tillståndsbeslulei, såvida inte datainspektionen meddelat särskildföreskrift enligt 6 § dalalagen. Del är i stället den registeransvarige självsom med hänsyn till ändamålet får avgöra hur omfattande skyddel bör vara. Medhänsyn lill att användningen av terminaler kommer att bli allt vanligare ochatt erfarenhelerna redan nu visat alt obehörig spridning av uppgifternaförekommer anser nämnden au skyddsåtgärder mol obehörig åtkomst vidterminalhantering av personuppgifter bör regleras. Industriförbundetoch Arbeisgivarejöreningen lar upp företagens behov av skydd försin i niegriieiochfinner det anmärkningsvärt all hela detta för samhället så vitala område haransetts förtjänt av så ringa uppmärksamhet från statsmakternas sida. Frånnäringslivels sida har vid 1978/79:109 209 fieratillfällen påtalats behovei av aktiva lagstiftningsåtgärder i ämnel. Efterall ha citerat sitt remissvar på sårbarhetskommilléns rapport ochsamhällets sårbarhet hemställer organisalionerna att slaismakterna med förturägnar uppmärksamhei ål behovei av lagstiftning av skydd för förelagsiniegrileien. Liknandesynpunkier anförs av handelskammare. 20DALK:s nästa arbetsuppgift - ADB och offentlighetsprincipen DALKfår spridda kommentarer på hur ulredningens arbele med offeniligheisprincipenskall inriktas. Den dominerande synpunkten, framförd främsi avmassmediainstanser, är behovet av fri lillgång till information. Dalainspeklionen nöjer sigmed all varna för allt för hastiga beslut om allmänna informationssystem placeradepå exempelvis stadsbibliotek eller liknande ställen. Den tekniska utvecklingenkan förväntas bli sådan att helt andra och myckel effektivareinformationsmöjligheter erbjuder sig , kanske också lill lägrekostnader. Annars delar inspektionen i och för sig den uppfattningen aiioffentlighetsprincipen bör kombineras med en aktiv informaiion från samhälletom förhållanden av större vikt för medborgarna. Tills vidare bör man enligtinspektionen i första hand undersöka möjlighelen au bälire än f. n. uinyilja befinlligamassmedia, såsom radio och TV för samhällsinformaiion. Inspekiionen hänvisarvidare lill den lillsalta informaiionsteknologiuiredningen (dir.1978:75). RSVinstämmer i DäLK:s preliminärauppfattning all det inie synes vara moliverai au särreglera upplagningar förADB i tryckfrihetsförordningen. Inteheller AMS ser några fördelar med en ny systematik vad gäller den lagtekniskaregieringen av ADB-medierna i tryckfrihetsförordningen. Risken alt ständigt behövaanpassa lagstiftningen lill nya förhållanden måste bedömas som stor påhithörande område. Bl.a. detta skäl talar mot att särreglera upplagningar förADB i grundlagen. att det är av slörsla intresse all göra den informaiion som är lagradpå ADB-medier mer lättillgänglig för allmänheten. Betydelsefullt är också allmed ADB-leknikens hjälp förbättra allmänhelens lillgång till informaiion. Delfår t ex. inle vara så alt de som med offeniligheisprincipen som slöd vill ladel av informalionen inle har möjlighel lill detla p. g. a. olika lekniskahinder. Nämnden vill inle föregripa den vikliga diskussion som följer efter denkartläggning och de förslag som planeras i nästa etapp men delar de förslag lillarbetssätt och den grundsyn som redovisas i delbetänkandel. Kronojögdemyndlgheieni uttalade alt del är synnerligen angelägel all DALK i sill fortsatta arbeieöverväger en begränsning av rätlen atl erhålla uppgifier ur personregisier med slödav offeniligheisprincipen. Denna princip avser enligi myndighetens uppfattningfrämst allmänhelens rätt atl H insyn i myndigheternas arbete men inte rättenför alla och envar att erhålla 1978/79:109 210 omfattanderegisieruidrag med uppgifter om varje regisirerad person. Del lorde föga gagna kronofogdemyndighelernasverksamhei att omfattningen av registeruppgifterna i tillståndsbeslulei vid regislretsinrällande begränsas i sådan ulsiräckning alt del från integriletssynpunkl ärlikgiltigt alt omfaitande registerutdrag kan utfärdas, dvs. all regisirelendast lillåls innehålla personnummer och adressuppgifter. Naluriigtvis skalldetta inle medföra någon begränsning för registrerade personer all erhålla uldragöver samiliga uppgifter som finns regisirerade för personen i fråga. EnligiSveriges Radio bör en uigångspunki för den vidare utredningen vara all informalionslagringmed hjälp av ADB och därmed jämförlig leknik bör öka tillgängligheten av förmedborgarna relevant informaiion. Självfallet får inle en utveckling mol mer ralionellalagringsmeioder resultera i försämrade informationsmöjligheter. De krav mangenerellt kan slälla på informationen är att den skall vara lättillgänglig,aktuell, uttömmande och snabb. Inhämtande av information, som är av betydelseför allmänheten bör i minsta möjliga mån hämmas av hinder som bristandefackkunskap, avsaknad av tekniska hjälpmedel eller avskräckande koslnader.Utredningen antyder att offentlighetsprincipen och sekreiessregleringen kaninnebära oförenliga krav. har givetvis ingenting att erinra motprincipen all personregisier inte får utnyttjas på sådani sätl att otillböriigtintrång i registrerades integritet kan uppkomma. Del äremellerlid viktigt attväga inlegritelsaspeklerna mol de krav som offeniligheisprincipen motiverar.En allmän regel bör vara, atl offentlighetsprincipen väger tyngre än hänsyn lillprivatlivets helgd. Uppgifterom enskilda personers fastighetsinnehav och laxeradeinkomster är exempel på sådan informaiion, som visserligen kan sägas tillhöraprivatlivet, men som kan vara väsentlig för att rätt kunna överblickaekonomiska förhållanden i samhället. Massmedierna har grundlagsfäst skyldighetalt på allmänhetens vägnar granska samhällsorganens verksamhet. Denna uppgififår inte inskränkas eller försvåras, på grund av alt myndighelerna tar ny lekniklill hjälp för informalionslagring. Kosinaderna förden nya tekniken får hellerinte belasta medierna. SverigesRadio anser atl det bör vara ett mål för den vidare ulredningen alt underlättamassmediernas arbete med nyhets- och informalionsanskaffning. Del är viktigt, atlulredningen bygger sina kommande överväganden och förslag på erfarenheler frånmedierna. pekar på att tidningsredaktionerna framöverkan komma alt behöva uppgifter om t. ex. inkomsler och fastighets- ochbostadsinnehav för alt kunna göra kritiska analyser av samhällsutvecklingen iolika hänseenden och för alt kunna bedriva undersökandejournalistik betr. t.ex. ekonomisk brottslighet. Nämnden föreslåralt DALK i det fortsattautredningsarbetet överväger vad som kan göras för alt underlätta redaktionernastillgång lill uppgifter för nyssnämnda ändamål. Samarbetsnämndenanför också följande: Prop.1978/79:109 211 Denunder senare år ökade daloriseringen i myndigheternas verksamhet har skärptrisken för en urholkning av offentlighetsprincipen. Det har nämligen visat sigsvårare all få fram myndighetsinformation som lagrats medelsi ADB-leknik änuppgifter i konveniionella handlingar. Orsakerna härtill är fiera. Dels är den ADB-baserademyndigheisinformalionen inte systematiserad och registrerad enligi eu gemensamimönsier som gör informalionen läll och snabbi lillgänglig. Dels är man ännu inlepå massmediesidan rusiad för all söka upp erforderlig informaiion med lämpliga lekniskahjälpmedel t. ex. genom alt förbinda bildskärmsförsedda terminaler påredaktionerna med myndigheiernas datorer. Eftersom myndighelerna enligt TF 2:13inie är skyldiga alt lämna ul uppiagning för ADB i annan form än urskrift kande sannoliki molsäila sig all information överföres till redaktionerna via on line-förbindelser. Medhänsyn till vad ovun unföris vill sumurbelsnämnden underslryka nödvändighetenav att DALK skyndsamt uireder hurdalalagrad information på snabbaste ochbilligaste säll skall kunna överföras från myndigheternas dalabaser lillmassmediernas redaktioner. I detia syfte bör kommittén lägga fram sådanaförslag rörande utformningen av daiabassysiemen från systematisk och teknisk synpunkialt alla hinder för en effektiv lillämpning av offeniligheisprincipen undanröjes.Målsättningen bör vara alt varje mass-medieredakiion inom loppel av några årnär som helsl skall kunna medelsi bildskärmsieknik göra en genomgång on line avalla uppgifter som är offenlliga hos myndigheterna. En möjlighet är atl ordnaredaktionernas kommunikation med myndigheterna enligt ett s. k. data-lv-system.Ell annal allernaiiv är all för samma ändamål ulnyllja det allmänna dalanät,som håller på all byggas upp. Om TF 2:13 skulle innebära alt myndighelerna kanhindra att offenlliga uppgifter överföres medelsi dalateknik on line lill lidningsredaktionernavill samarbetsnämnden föreslå alt grundlagen ändras. villförorda atl DALK i sin utredning av dessa frågor samråder med den vidregeringssammanträdet tillsatta kommiiién med uppdrag all uireda dennya informaiionsleknologin. och anser att det i DALK:s fortsatta utredningsarbete särskilt bör beakiasatl ADB-tekniken ej flr användas på sådant sätt all den enskildes insyn enligtoffentlighetsprincipen inskränks. Det måste vara möjligt att fä fram väsenlliga,efterfrågade fakla ulan all dessa döljs av för lekmannen oöverskådliga och avtekniken betingade informa-lionsvolymer. En myndighets användning av ADB börvidare ej fl fördyra allmänhelens tillgång till information enligtoffentlighetsprincipen. Speciellt bör bevakas massmedias möjlighet att genomegen anpassning lill ADB-lekniken på mindre lämpligt sätt hantera storaoffentliga informalionsvoly-mer. Massmedia skall självfallet ha samma rätt somenskilda personeratt ta del av och granska offentliga handlingar. Del vanligenförekommande bruket att publicera t. ex. hela lisior med uppgifter om inkomsleroch beskattning av enskilda personer kan dock motivera en viss återhållsamhetinför en ev. Ulvidgning av möjlighelerna genom t. ex. utlämnande av magnetbandeller andra maskinellt läsbara media till press, radio och TV. 1978/79:109 212 DALK:sförslag till lydelse av de enskilda bestämmelserna har föranlett ett relativt litelantal kommentarer. De som har yttrat sig är RÅ, hovränen för , dalainspeklionen.DAFA, RSV, JO, juridiska fakullelsnämnden vid Lunds universilel samt . Underrubriken för tillståndsprövningen anför dalainspeklionenvissa allmänna synpunkier som leder fram till förslag om en alternativ lydelseav bestämmelsen. DALKföreslår att vid tillståndsprövningen skall beaktas bl. a. att inte andrauppgifter eller personer registreras än som står i överensstämmelse medregistrets ändamål. Detla skall i sin lur stå i överensstämmelse med den regisleransvarigesverksamhet. Båda leden innebär iroligen klara förstärkningar av iniegritetsskyddeli förhållande lill vad som gäller f n., även om dalainspeklionen i vissomfattning med stöd av gällande lag redan har tillämpat vissa näraliggandeprinciper. Skälen är goda all föra in principerna i den lagliga regleringen ochdärigenom fl en vidare tillämpning av dem. DALK:s förslag, som innebär en formaliseradprövning av ändamål och verksamhet och förhållandet dem emellan kan dockmedföra svårigheter. Del är nämligen ofta myckel svårt för inspekiionen all hanågon beslämd uppfattning om förhållandet mellan registerändamål och verksamhei.Ett alldeles särskilt problem erbjuder naluriigtvis forskningsområdets olika regisieri delta avseende, men svårigheter uppslår även i fråga om register som försinom näringslivet ellerav specialiserade myndigheter. Förhållandet kan där oftalänkas grundat på strategiska, ekonomiska eller andra överväganden som det kanvara svärl för någon annan än den regisieransvarige själv alt rält värdera.Att, som DALK föreslår, lägga närmast ett tvång på datainspektionen all prövadet angivna förhållandet är därför kanske alt gå väl långl. Man kan nämligeninte tänka sig atl inspektionen på den nu angivna gmnden ens kan övervägaavslag annal än när ändamål och verksamhei uppenbart inle slår iöverensstämmelse med varandra eller när de står i strid mol varandra. Någotannat vore omöjligl från bl. a. rättssäkerhetssynpunkt Iniegritetsskyddel flri de i delta hänseende tveksamma fallen tillgodoses genom övriga lillslåndsrekvisiteller lagens andra bestämmelser. Enligt inspektionens mening borde dennarealitet framgå av lagtexten. Detta skulle vara fallet om 3 § andra siycketdalalagen flr den utformning som DALK föreslår med undanlag för sisla ledet,vilket utesluts och ersätts med ett tredje siycke. Andra siycket skulle slutamed orden "... överensstämmelse med ändamålet med registrei." Tredjesiyckei kunde förslagsvis få följande lydelse. Ärdetuppenbart alt ändamålet med registret inte står i överensstämmelse med denverksamhet den registeransvarige bedriver eller avser all bedriva och kan detlaantagas leda lill otillböriigt intrång i regisirerads personliga integritet,mot vilkel skydd ej kan åsladkommas på annal sätl, skall tillstånd inlebeviljas. Delföreslagna alternativet innebär visserligen inle atl datainspektionen kan underiåtaatt pröva frågan om förhållandet mellan ändamål och 1978/79:109 213 verksamhei.Del ger emellertid slöd för en summarisk prövning av frågan i fiertalet fall.Detta innebären lättnad för inspektionen och antagligen också för sökandena. Visseriigenmåste för att regeln skall få någon mening ändamålet och verksamheien alllidanges i anmälan. Man kan emellertid undvika de krav på detaljerade upplysningar- kanske utöver vad som normalt kan krävus i unsökan - som i många ärendenantagligen skulle bli en nödvändighet om DALK:s förslag skulle blimeningsfullt. Inspektionens förslag kan därför antas leda lill mindre byråkratiän DALK:s. Sammanfallningsvispåpekar inspekiionen alt dess förslag inte avser att leda till andra resultatän DALK:s och således inte kan påslås försämra iniegritetsskyddel i förhållandelill DALK:s förslag. Inspektionens avsikt är i stället att ge lagtexten enlydelse som bätire stämmer in på de faktiska möjligheterna att beaktaprincipen. När i inspektionens förslag sägs att skyddel inte skall kunnaåstadkommas på annal sätl än att tillstånd inle beviljas åsyftas främsi detvärn för integrileten som kan uppnås genom föreskrifter som meddelas med slödav 6 § dalalagen. RSVhar också synpunkier på lydelsen av 3 §: 1moiiveringen till de föreslagna ändringarna uttalar DALK bl.a. all del börsärskilt beakias huruvida de uppgifter som skall ingå i regisirel ursprungligensamlals in för annal ändamål än del syfte som skall lillgodoses genomregistret. Detta ullalande har i lagiextförslagel i viss mån modifierats. Lagtexiensynes härigenom ha erhållil en något annoriunda innebörd än vad som avsells.Den föreslagna lagtexten kräver nämligen inte atl det syfte som"ursprungligen" låg till grund för uppgiftsinsamlingen överensstämmermed ändamålet med regisirel ulan enligt lagiextförslagel skall särskilt beaktasendast all uppgifierna slår i överenssiämmelse med regisireis ändamål. vid Lunds universilel slödjer tanken all dalainspeklionen vidlillsiåndsgivningen särskilt bör beakla bl. a. för vilkel ändamåldatauppgifterna har samlals in. Personuppgifter vilka har insamlats för ettvisst ändamål bör normalt inte få användas för hell andra syften. förfaltningsförslag skall della komma lill uttryck genom atl dalainspeklionenåläggs all vid bedömandet av om otillböriigl inirång i regisirerads personliga iniegriielkan uppkomma särskili beakla bl. a. huroch från vem uppgifierna inhämials.Enligt fakulieisnämndens mening uttrycker denna formulering inte exaktkommitténs inlenlioner och den borde därför ersättas eller kompletteras medformuleringen för vilket ändamål uppgifterna inhämtats. Advokaisamfundei har inteheller i sak någon invändning mot DALK:s förslag. Samfundel anser emellerlidatt den skrivning av lagtexten som anger all dalainspektionen vid bedömandet avom otillbörligt intrång kan uppkomma särskilt skall beakla au ändamålei med regisirelslår i överenssiämmelse med den verksamhei den regisieransvarige bedrivereller avser all bedrivu, bör ändras så ull den lydligl ålerspeglur DALK:s övervägundenpå s. 63 f i beiänkundei, nämligen ull duluinspeklionen inie kan eller bör varaett organ för överprövning av andra myndigheters eller av enskildas verksamhei Prop.1978/79:109 214 ulifrånandra aspekier än iniegriieisskyddsiniressei.