prop · G2031 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen föreslår attnormalkostnaden i princip delas upp i en fast del per skyddsrum och en rörligdel per skyddsrumsplats samt att objekten delas upp i skyddsrum ibetongbyggnad och skyddsrum i lätt byggnad. Om man utgår från ytterligare detaljer vid bestämmandet avnormalkostnaden, kan delta enligt utredningens mening endast ge en marginelltbättre överenskommelse mellan ersättning och verkliga merkostnader och kandessutom leda till att den som bygger inte i vaqe läge strävar efter den församhället ekonomiskt bästa lösningen. En sådan utformning av normalkostnadenskulle också leda till ökat administrativt arbete. 1 normalkostnaden bör enligt utredningen ingå ersättningför ett begränsat antal extra dörrar och fönster. Härigenom främjas alt skyddsrummenutformas för att kunna användas för lämpligt ändamål i fredstid. Denna del aversättningen bör beräknas och. 1978/79:1 29 Vidare bör i normalkostnaden ingå ersättning för framtidavård och underhåll. Utredningen redovisar ett antal förslag till normalkostnadi prisläge . Utredningen bedömer det som sannolikt att i framtidenendast en typ av skyddsram kommer att byggas och att endast ventilationssystemav s. k. typ FAG, dvs. förfilter, aerosolfilter och gasfilter, kommeratt tillåtas.Normalkostnaderna bör endast avse två fall, nämligen skyddsrum i betongbyggnadresp. i lätt byggnad. Normalkostnaderna avser skyddsrum som utförs enligtgällande tekniska bestämmelser (TB 74). Skulle skyddsrammen iframtiden komma att utföras enligt andra tekniska bestämmelser, måste nyanormalkostnader beräknas. Kostnaderna har av utredningen beräknats utanmervärdeskatt. De fastighetsägare som inte är redovisningsskyldiga förmervärdeskatt bör enligt utredningen med hänsyn tUl gällande avdragsregler vidbeskattning få kompensation även för denna del. Utredningen föreslår att hänsyn tas tillkostnadsutvecklingen genom att kostnaden uppräknas med senast kända byggnadsprisindex.Utredningen föreslår också att kostnaderna granskas med regelbundna mellanrumför att kostnadsutvecklingen på skyddsrumsspecifik materiel skall kunnabeaktas. Normalkostnaden bör enligt utredningen anpassas tillkostnadsläget för orten med tillämpning av de ortskoefficienter sombostadsstyrelsen använder i samband med bostadslångivning. Utredningen berör också något de skaitemässigakonsekvenser som skyddsrumsersättningen kan medföra. Enligt utredningen börersättning som utbetalas för skyddsrumsbyggande beskattas som statsbidragenligt anvisningarna till 19 § kommunalskattelagen (1928:370, ändrad senast1978:52). En direkt beskattning skall ske endast i de fall ersättningen avsestäcka avdragsgilla kostnader. Enligt utredningen finns inte någonanledning att behålla den nu gällande rätten till avdrag för luckor m.m. I stället bör beskattning ske på så sätt atl avskrivnings-undertaget förbyggnaden minskas med belopp motsvarande ersättningen. Den föreslagna modellen för beskrivning av ersättningsberättigadmerkostnad för skyddsramsbyggande med en fast och en rörlig del samt uppdelningpå lätt och tung byggnad godtas i huvudsak av remissinstanserna. Den gjordaavvägningen mellan olika krav på schabloner för beräkning av ersättningen ansesvara i huvudsak lämplig. Olika synpunkter och erinringar framförs emellertidbeträffande hänsyn vid beräkningen till merkostnader på grund avfredsanvändning av skyddsrummet och för extraordinära kostnader på grund avdåliga markförhållanden vid grundläggning m. m. CivUförsvarsstyrelsen anför bl. a. atl förslagettroligtvis kommer all innebära motstånd mot att bygga skyddsrum, eftersom intenågon ersättning utgår för den störning av den normala byggprocessen som ettbyggande av skyddsrum innebär, dvs. den kostnad som indirekt uppkommer pågrund av de restriktioner som läggs på fastigheten eller den Prop.1978/79:1 30 kostnad som indirekt uppkommer genom den minskadeanvändbara ytan. Vissa länsstyrelser och kommuner anser att extraersättning bör utgå för svåra grundläggningsförhållanden och förbyggnadsåtgärder för bättre fredsanvändning. a. skolöverstyrelsenframhåller alt extra tillägg bör utgå för extra dörrar, fönster eller skjutbaraväggelement. Några remissinstanser, bl. a. , anser att ersättning också bör utgå förmerkostnader orsakade av extra skyddsrumsutrymme. och försvaretsrationaliseringsinstitut ansluter sig till utredningens förslag tUl olikaindexuppräkningar. däremot anser att den metod somanvänds inom bostadsfinansieringssystemet bättre beskriverkostnadsutvecklingen och förordar att den s. k. tidskoefficienlen används somregleringsinstrument. Behovet av att samordna schablonerna förbostadsfinansiering och skyddsrumsersättning framhålls av vissa länsstyrelser. framhåller att utredningens förslag omatt skyddsrumsersättningen skall beskattas som statsbidrag inte fordrar någonsärskild lagreglering i skattelagstiftningen utan kan tillämpas direkt med stödav anvisningarna tUl 19 § kommunalskattelagen. Verket tillstyrker att nu gäUanderätt till avdrag för luckor m. m. slopas. Jag kan i huvudsak ansluta mig till vad utredningen haranfört om principerna för beräkningen av skyddsrumsersättningen. Merkostnadenför att anordna ett skyddsram påverkas av flera faktorer. Merkostnaden är somutredningen har anfört bl. a. starkt beroende av vilket material som skulle haanvänts om skyddsrum inte hade utförts i den del av byggnaden där skyddsrammetverkligen byggs. Vidare påverkas kostnaderna av skyddsrummets storlek. Storaskyddsrum är i regel billigare per plats än små skyddsrum. I det följande villjag närmare redogöra för några av de förhållanden som är särskiltbetydelsefulla vid beräkningen av skyddsrumsersättningen. Om byggnaden har bärande väggar av betong, uppstår enmerkostnad som är väsentligt lägre än om något annat material skuUe använts. Omexempelvis byggnaden skuUe ha uppförts med trästomme, medför skyddsramsbyggandeatt åtminstone vissa delar, i vilka skyddsrummet skall inrymmas, måste byggas ibetong. Därigenom uppstår större merkostnader än om byggnaden redan från börjanhade betongstomme. Dessutom krävs en kraftigare konstruktion då några skyddandebjälklag inte finns över skyddsrammet. Skyddsrum i s. k. betongbyggnad anordnasi allmänhet i källaren i flerfamiljshus av betong, i kontorshus, i skolor avbetong etc. Övriga skyddsrum, som utredningen benämner "skyddsrum i lättbyggnad", inryms vanligen i skolor, fritidsanläggningar, lättaindustrianläggningar m. m. som skulle ha byggts i annat material än betong omskyddsrum inte hade krävts. Jag förordar därför, att vid bestämmande aversättning för skyddsrum en schablon används för skyddsrum i byggnadsdel somhar bärande väggar av betong och en annan schablon för skyddsrum som förläggs ibyggnadsdelar av lätt konstruktionsmaterial. Någon svårighet att avgöra vilken schablon som bör 1978/79:1 31 tillämpas i det särskilda fallet torde inte föreligga. Om schablonersättningen bestäms så att den bara tar uppkostnaden per plats, kommer ersättningen för små skyddsrum att bli för låg ochersättningen för stora skyddsrum att bli för hög i förhållande till de faktiskamerkostnaderna. För att få en bättre överensstämmelse med de verkligakostnaderna förordar jag, att ersättningsschablonen i likhet med vad somutredningen har föreslagit delas upp på en fast del för vae skyddsrum och enrörlig del som beror av skyddsrummets storlek. Denna metod används f. n. vidbestämmande av ersättning av statsmedel för skyddsrum i flerfamiljshus medbostadslän. Som förut har nämnts innebär riksdagsbeslut attersättningen skall avse de s. k. skyddsrumsspecifika merkostnaderna, dvs.kostnader för i huvudsak förstärkning av byggnadsstomme och föriordningställande av gasfång, reservutgång, ventilation, utrustning för el ochVVS, särskild dörr m. m. Eftersom skyddsrum regelmässigt skall anordnas iutrymme som eljest skall finnas i byggnaden och som är avsett för något slag avanvändning i fredstid, exempelvis när skyddsrummet läggs i källaren i en störrebyggnad, torde som regel inte några ytteriigare merkostnader än som harnämnts uppstå för skyddsrummet. Vissa remissinstanser har i detta sammanhanghävdat, att möjlighet bör finnas att få ersättning för s. k. fredsanvändningsåtgärderbl. a. i sådana fall där skjutbara väggelement eller extra fönster och dörrarmåste installeras för att fredsanvändningen skall kunna kombineras medskyddsrumsanvändningen. Jag kan i viss mån dela dessa synpunkter. Till närmareutveckling av min mening vUll jag anföra följande. Utredningen har i detta sammanhang föreslagit att iersättningsschablonen bör ingå viss ersättning för dörrar och fönster utöverdem som behövs enligt de tekniska bestämmelserna. Jag förordar emellertid atl igrundschablonen inte ingår ersättning för extra fönster eller dörrar utan attett särskilt tillägg utgår för de fall då extra dörrar och fönster behövs förattskyddsrummet skall fä en lämplig fredsanvändning. I lokaler som personernormalt skall vistas i krävs nämligen, enligt vissa byggbestäm-melser,särskilda dörrar och fönster samt ventilationssystem. Jag syftar här närmast påbestämmelserna i byggnorm, arbetarskyddsstyrelsens ochskolöverstyrelsens anvisningar samt anvisningar för fritidshemoch förskolor m. fl. När sådana lokaler kombineras med skyddsram uppstår högremerkostnader än vid en enklare fredsanvändning. För att skyddsrum med sådankvalificerad fredsanvändning inte skall belasta ägare eller innehavare extraanser jag att det är motiverat att ett särskilt schablontillägg tillgrundbeloppet utgår i sådant fall. Ett annat fall av kvalificerad fredsanvändning som medförökade kostnader för den byggande är om den lokal där skyddsrummet skallinrymmas i fred skall användas som garage eller lager, till vilket det måste gåatt köra med bil eller truck e. d. En sådan fredsanvändning kräver att lokalenhar en särskilt stor öppning, som för att lokalen skall kunna 1978/79:1 32 användas som skyddsrum, måste förses med ett skjutbartväggelement eller liknande. En sådan anordning är kostnadskrävande. Också isådant fall anser jag det motiverat att ett särskUt schablontillägg till grundbeloppetutgår. I vissa fall måste skyddsrummets tak och förstärkt utrymningsvägdimensioneras särskUt kraftigt mot ras. Sådana åtgärder är mycketkostnadskrävande för den som åläggs att anordna skyddsrum i byggnader med fleraovanliggande våningar. Vid beräkningen av schablonen för grundbeloppet tas intehänsyn till detta slag av kostnader. Jag förordar därför att det utgår ettsärskilt schablontiUägg tiU grundbeloppet för skyddsrum i särskUt högabyggnader. Uppskattningsvis kommer ca en tiondel av skyddsrummen att beröras avdet särskUda tillägget för dimensionering för ras. Från vissa remissinstanser har framförts att extra tUläggbör utgå om grandläggningsförhållandena är särskilt besvärliga. Det äruppenbart att kostnaderna för att anordna skyddsrummet kan variera starktberoende på vUken typ av mark som byggnaden uppförs. Om byggnaden exempelvisuppförs på berg, sprängbotten, fyllning av sprängsten eller fast lagrad sand,krävs att byggnadens golvplatta har en viss grovlek. Om byggnaden däremotuppförs på annat underlag kan en betydligt grövre golvplatta krävas. Vidaremåste då golvplattan särskilt dimensioneras mot s. k. vapenlast, dvs. olikaslag av stötvågsverkan, vilken medför väsentligt kraftigare armering igolvplattan. Vid nu nämnda förhållanden blir grandläggningen väsentligt dyrare.I andra faU kan skyddsrummet medföra att en speciell grundläggningsmetod måstetillgripas. Om skyddsrummet anordnas i s. k. lätt byggnad, som uppförsexempelvis på lermark måste på grund av skyddsrummet grundläggningen föras nedtill fast botten genom grundplintar eller pålar eller liknande åtgärd vidtas. 1dessa fall medför skyddsrummet en betydande merkostnad. Vid beräkningen avschablonen för grundbeloppet tas inte, liksom i fråga om dimensionering motras, hänsyn till sådana merkostnader. Det är enligt min mening därför skäligtatt i nämnda fall schablontillägg till grundbeloppet utgår. Någon svårighet attavgöra vilket slag av grundläggningskonstruktion det är fråga om i detenskilda fallet torde inte föreligga. Det kan här nämnas att uppskattningsvisca hälften av skyddsrummen kommer att vara sådana att tillägg bör utgå förbesvärliga grundläggningsförhållanden. Jag vill i delta sammanhang ta upp ytterligare någrasynpunkter som har framförts från olika håll. Skyddsrum kan av tekniska skäl undantagsvis behöva utförasnågot större än vad skyddsrumsplanen anger. Delta kan bero antingen på stomindelningoch bärande väggar i byggnaden i övrigt eller på att utrustning för lokalensfredsanvändning inte kan tas bort vid beredskap och därför behöver särskiltutrymme. 1 sådana fall anser jag att någon extra ersättning inte bör utgå. Jagförordar atl man i stället försöker att anpassa skyddsrumsbeskedet så långtmöjligt lill de rådande byggnadsförutsättningarna. Det bör inte föreligganågra svårigheter för kommunen alt tillsammans med byggaren kunna nå enrimlig överenskommelse i 1978/79:1 33 I andrafall kan storteken av det skyddsrum som anges i skyddsrumsplanen innebära attbyggnaden exempelvis kan behöva förses med källare, eller en större källare änannars, för att skapa ett utrymme i vilket skyddsrummet lämpligen kan anordnas.Svårigheter kan då uppkomma att finna lämplig fredsanvändning av utrymmet. Dethar satts i fråga att i sådana fall kunna utge extra ersättning. Jag anseremellertid att sådan möjlighet tUl extra ersättning inte bör finnas. I ställetbör också i detta fall skyddsrumsbeskedet kunna ändras så att bättreöverensstämmelse nås mellan rådande byggnadsförutsättningar och skyddsrummets stortek. Vad jag idet föregående har sagt om principerna för att beräkna schablonersättning börkunna tillämpas i samtliga fall då skyddsrum byggs enligt de normer somgällande tekniska bestämmelser anger. I särskilda fall, jag syftar närmast påskyddsrum som byggs för trafikanter t. ex. i tunnelbanor, skulle de nämndaprinciperna för ersättning sannolikt leda tUl att byggarna underkompenseras.Dessa skyddsram byggs pfta efter normer som avviker från de generella tekniskabestämmelserna. Kostnaderna kan därvid bli väsentligt högre än vadersättningsschablonen kommer att ge. I sådana fall bör, om ersättningenframstår som uppenbart obillig, möjlighet finnas att utge ersättning efterandra grunder. Det bör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmeratt meddela föreskrifter om lämplig schablonersättning i sådana fall. 1 den ersättningsschablon som jag har redovisat bör ocksåingå ersättning för framtida vård och underhåll av skyddsrummet. Avsiktenmed skyddsrumsersättningen är att den i princip skall täcka merkostnaden föratt anordna skyddsrum. Kostnaderna för att uppföra byggnader varierar dockmellan olika regioner. Detta beaktas bi. a. vid byggande med stöd av bostadslångenom att låneunderlag och pantvärde korrigeras med ortskoefficienter somfastställs av och som f. n. varierar mellan 0,98 och 1,20. Ilikhet med utredningen anser jag att dessa ortskoefficienter bör användas föratt anpassa skyddsrumsersättningen till kostnadsläget i de olika orterna. Utredningen har också tagit upp vissa frågor som rörkostnadsutvecklingen. Med hänsyntUl de fortlöpande förändringarna ikostnadsläget bör enligt utredningen schablonersättningen anpassas så att denmotsvarar de rådande merkostnaderna. Visserligen skulleschablonersättningsbeloppet kunna ändras i takt medkostnadsutvecklingen. Det lorde emellertid enligt utredningen vara merpraktiskt och framför allt rättvisare om i stället någon form avindexuppräkning används. Det finns f. n. inte något index som är specielltavpassat för skyddsrumskostnader utan man bör tillämpa något index som användsi andra sammanhang för prisreglering av byggnadskostnader. Utredningenföreslår att hänsyn till kostnadsutvecklingen tas genom uppräkning avkostnaderna med senast kända byggnadsprisindex. Bland remissinstanserna råderdelade meningar om utredningens förslag i denna del. Enligt min mening finnsskäl som talar för det system som an- 1978/79:1 34 vänds inom bostadslångivningen. 1 likhet med vadstatistiska centralbyrån har framfört i sitt remissvar anser jag att de kravsom bör ställas på noggrann beräkning och enkel tillämpning av enschablonersättning i stora drag överensstämmer med vad som gäller inombostadsfinansieringssystemet. Som har nämnts har också framförtsönskemål om en samordning med detta system. Inom bosladsfinansicringssyslemetbestäms vid nybyggnad låneunderlag och pantvärde för byggnaden genom enschablonmetod. De olika låneunderlagsbeloppen uttrycks i prisläget en visstidpunkt, f. n. . Beloppen anpassas tillbyggnads-prisutvecklingen genom en tidskoefficient. Vid slutligt beslut ombostadslån räknas beloppen om med ett vägt medeltal av de koefficienter som hargällt . I budgetpropositionen (prop. 1977/78:100, bil. 16 s. 164)anförde föredragande statsrådet att regeringen har faststäUtnya tidskoefficienter som skaU gälla t. o. m. febraari månad . Framdelesskall tidskoefficienten bestämmas på så sätt att varannanmånad med början skaU redovisa förslag till ny tidskoefficientför regeringen, som kan fastställa ny tidskoefficient efter det attförslaget har redovisats. För egen del förordar jag att nämnda tidskoefficienttillämpas för uppräkning av schablonersättningen för anordnande av skyddsrum. Utredningen har vidare tagit upp vissa frågor om kreditivräntorm. Enligt utredningen bör schablonersättningen svara mot produktionskostnadenvid mittidpunkten för byggandet och ett tillägg utgå som svarar moträntekostnaden fram till dess att ersättning utbetalas. Enligt utredningen kanen förenkling nås om kreditivräntan beräknas ungefärligen medpenningvärdesförändringen . Vid beräkningen av ersättningenanvänds då produktionskosmaden för skyddsrummets slutbesiktning.För min del kan jag dela utredningens förslag i denna del. Ersättningen bör iprincip anpassas till det prisläge som råder då den verkligakostnaden för byggandet uppstår, dvs, ungefär prisläget vid mittidpunkten förbyggandet. Ersättning borde i princip även utgå för räntekostnader fram tillutbetalningsdagen. Som utredningen har föreslagit bör emellertid, med hänsyntill att några räntetillägg inte görs till produktionskostnaden för självabyggnadstiden och till att ersättningen även i övrigt beräknas enligt enschablonmetod, kreditkostnaderna såväl som för tidendärefter kunna kompenseras genom att schablonersättningen anpassas till detprisläge som råder för slutbesiktning av skyddsrummet. Vidutbetalningen bör således schablonersättningen uppräknas med den tidskoefficientsom råder för slutbesiktning av skyddsrummet, dvs, närskyddsrummet är avsynat och godkänt av . Utredningen har föreslagit att schablonersättningenberäknas på kostnader med undantag av mervärdeskatt men att ersättningen tUlfastighetsägare som inte är redovisningsskyldiga för mervärdeskatt enligtlagen (1968:430) om mervärdeskatt (ändrad senast 1978:73) bör Prop, 1978/79:1 35 kompenseras för denna. Utredningen konstaterar attreducerad mervärdeskatt utgår för tjänster inom byggnadsområdet. 1 fråga om t.ex. projektering gäller en skattereducering och för exempelvisuppförande av byggnad . Detta ger vid den aktuella skattesatsen en skattom 3,09 resp. . I schablonersättningen inryms också vissa kostnader för vUkanågon mervärdeskatt inte utgår. Enligt utredningen kan den genomsnittligaskatten beräknas till . Utredningen föreslår därför att uppräkning förmervärdeskatt bör ske på kostnaderna exkl. mervärdeskatt.Riksskatteverket har inte haft något annat att invända än att uppräkningen börske eftersom mervärdeskatten fr. o. m. har höjtsfrån till . Jag delar i princip utredningens förslag i denna del.Emellertid kan det inte vara rationellt att lägga fast en fixeradprocentuppräkning med hänsyn till att mervärdeskatten kan komma att ändras. Jaganser det därför vara lämpligare att uppräkning sker med viss del av den vid tidenaktuella mervärdeskatten. Denna del beräknar jag vara sex tiondelar av gäUandeoreducerad skattesats. Jag förordar att schablonersättningen uppräknas, omägare av anläggning eller byggnad inte är redovisningsskyldig enligt lagen ommervärdeskatt, med sex tiondelar av beräknad skatt enligt den oreduceradeskattesats som gäUer enligt 13 § nämnda lag vid tiden för skyddsrummetsslutbesiktning. Detta innebär med dagens mervärdeskatt att uppräkning avgrundbelopp och tillägg bör ske med sex tiondelar av eller . I fråga om övriga skaitemässiga konsekvenser delar jagutredningens uppfattning att ersättningen vid inkomstbeskattningen i principbör behandlas som statsbidrag. Vidare bör de särskilda avdragsreglerna förluckor m. m. omprövas. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen förbudgetdepartementet senare att ta upp dessa frågor. En särskild fråga utgör finansieringen under byggnadstidenav merkostnader för att anordna skyddsrum i byggnader som uppförs med stöd avbostadslån. F. n. gäller att sådana kostnader får ingå i låneunderlaget i detpreliminära beslut om bostadslån som länsbostadsnämnderna fattar i dessa fall.Merkostnaderna beaktas härvid genom särskilda schablonbelopp. Härigenomsäkerställs finansieringen även av de specifikaskyddsrumskostnaderna som anordnandet av skyddsrum i byggnader somuppförs med stöd av bostadslån inte medför något hinder för igångsättning. Den nu föreslagna ordningen för ersättning av merkostnaderför byggande av skyddsrum innebär atl kopplingen mellan byggandet med stöd avbostadslån och byggandet av skyddsrum blir mindre framträdande. Efter samrådmed statsrådet har jag funnit det angeläget att framhålla att det nyaersättningssystemet för skyddsrum bör handhas på sådant sätt att kreditgivningentill kostnader för skyddsrum i byggnader som uppförs med stöd av bostadslånblir säkerställd. Kostnader för skyddsrum bör sålunda ingå i läneundcrlaget i delpreliminära beslut om bostadslån som länsbostadsnämnd fattar. Denna ordning gördet möjligt 1978/79:1 36 för regeringen att inom ramen för de uppgifter somtillkommer delegationen för bostadsfinansiering träffa överenskommelse medbankerna om byggnadskrediter för det ifrågavarande skyddsrumsbyggandet. Enligt riksdagsbeslut skall bl. a. dennormalkostnad som skall ligga till grund för skyddsrumsersättningens ochskyddsrumsavgiftens bestämmande fastställas i särskild lag. Detta hänger sammanmed regeringsformens krav på lagform när fråga är om föreskrifter rörandeingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. I det föregående har jag förordatatt skyddsrumsavgiften slopas. Med hänsyn härtill faller behovet av en särskildlag om normalkostnad bort. 1 stället bör civilförsvarslagens regler omersättning och avgift ändras. Förutom att bestämmelserna om avgift tas bort böri civUförsvarslagen tas in bestämmelser som reglerar de grundläggandeprinciperna för att beräkna schablonersättningen och vissa tillägg. Det fårankomma på regeringen att i verkställighetsföreskrifter bestämma storleken aversättningsbeloppen och den närmare regleringen av tillämpningen av lagen. Somhar nämnts har utredningen i betänkandet angett vissa schablonbelopp iprisläge . Utredningen utgick därvid från de nu gällande tekniskabestämmelserna (TB 74) som medger ett flertal varianter av skyddsrumstyp ochventilationssystem. ser f. n. över de tekniskabestämmelserna och anpassar dessa tUl intentionerna försvarsbeslut,enligt vUket endast en typ av skyddsrum skaU föiekomma . De nyabestämmelserna (TB 78) avses börja tUlämpas i det nya skyddsrams-byggnadssystemetfrån . Bestämmelserna inverkar på kostnaderna och deersättningsbelopp som skall fastställas. Det får ankomma på regeringen attnärmare bestämma den ersättning som skall tillämpas fr. o. m. den 1 juli1979. har tagit upp vissa frågor omkommunernas verksamhet i fråga om skyddsrumsplaner och administration av skyddsrumsbyggandetsamt kostnaderna för denna verksamhet. Utredningen har väckt frågan omersättning av statsmedel bör ges till kommunerna för att utföra dessa uppgifter.Utredningen har behandlat frågan bl. a. mot bakgrund av sitt förslag om attskyddsrumsavgifter inte skaU förekomma.