prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Uppräkning av förskott skall därvid ske endast ombefolkningsökningen i kommunen mellan vissa angivna tidpunkter överstiger vadavser för- Prop.1978/79:100 36 skottför , samt för åren 1976 och1977 . Är 1978 och efterföljande år räknas förskotten upp med denregistrerade befolkningsökningen. Bestämmelserna om uppräkning gäller samtligakommuner med undantag av församlingar. När taxeringsresultatet för ettkalenderår föreligger sker slutavräkning, varvid saldot mellan slutligtuträknade belopp och uppburna förskott tillgodoräknas kommunerna ellerstatsverket allteftersom förskotten understiger eller överstiger de slutligtuträknade beloppen. I kommunernas fordran på statsverket, som framräknats perden varje kalenderår, ingår sålunda vid stigande skatteunderlagsåväl förskott som slutavräkningsmedel. Kommunernas fordran utbetalas varannanmånad med i princip en sjättedel av årsbeloppet . Fr. o. m.år 1973 utökades utbetalningarna av kommunalskattemedel med förskott avskattebortfallsbidrag i anledning av skattereform. Förskottet avräknasunder andra året (första gången ) efter bidragsåret mot det slutligtfastställda bidraget grundat på bidragsunderlaget enligt bidragsårets taxering.Det förskotterade skattebortfallsbidraget för var större änmotsvarande förskott varför nettoavräkningen av skattebortfallsbidragetår 1975 påverkade utbetalningarna till kommunerna i negativ riktning. Isamband med att avtrappningen av grundavdraget slopades vid taxering,reglema för extra avdrag ändrades och avdragsrätten för sjukförsäkringsavgiftenbegränsades vid 1976 och taxering påverkades det kommunalabeskattningsunderlaget i neddragande riktning. För att kompensera kommunernaför detta inkomstbortfall beräknas fr. o. m. taxering ett särskiltkorrigerat beskattningsunderlag för kommunerna som ligger till grund förutbetalningarna av förskott av kommunalskattemedel fr. o. m. 1977.Slutregleringen fr. o. m. kompletteras med ett särskiltanslag på statsbudgetens utgiftssida för kompensationsbidrag med anledning av1974 års skattereform (se nedan). Slutligkompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereform. I samband med skattereformminskade kommunernas skatteunderlag fr. o. m. inkomståret 1975.Slutregleringen av kommunalskattemedlen avseende denna minskning i skatteunderlagsker via ett anslag. Detta anslag överförs löpande till inkomstskattetiteln.Posten ingår därför både på inkomst- och utgiftssidan under deltiteln skatt påinkomst och förmögenhet m. m. Beloppet som uppförs på inkomsttiteln /79 utgör avräkningen av komraunalskattemedel avseende andrahälften av och första hälften av . Bilaga 2.1 inkomstberäkning 37 Allmän arbetsgivaravgift, socialförsäkringsavgifter tillfolkpensioneringen, tilläggspensioneringen, sjukförsäkringen och avgifttill arbetsskadeförsäkringen(egenavgifter och skattedebiterade avgifter) Endast de försäkrades egna avgifter ochavgifter från mindre s. k. skattedebiterade arbetsgivare debiteras på skattsedeln.Numera erläggs egenavgifter endast av egna företagare. De beräknas på derasinkomster av rörelse och av jordbruksfastighet. Egenavgifterna består av allmänarbetsgivaravgift (upphör inkomståret1979), socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen,folkpensioneringen, tilläggspensioneringen och fr. o. m. inkomståret1977 egenavgift till arbetsskadeförsäkringen. Den allmänna arbetsgivaravgift somdebiteras skattedebiterad arbetsgivare och fysisk person som haft inkomst avannat förvärvsarbete (inkomst av i landetbedriven rörelse eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet, sombrukas av den skattskyldige) omförs fr. o. m. /71 fråninkomstskattetiteln till inkomsttiteln allmän arbetsgivaravgift. Avgiftsunderlaget för den allmänna arbetsgivaravgiftenbegränsades vid taxering till dendel av inkomstema som översteg . Fr. o. m. taxeringhöjdes den avgiftsfria inkomsten från . Fr. o. m. 1978års taxering är den avgiftsfria inkomsten . Dessutom utgick en lägreprocentsats vid 1977 och taxering för egenföretagare verksamma inomdet inre stödområdet. Egenavgifterna till sjukförsäkringenberäknas efter olika procentsatser. Dessa bestäms av om den försäkradeomfattas av sjukpenningförsäkringen och i så fall på den försäkrades antalkarensdagar. Procentsatserna vid 1978 årstaxering varierade mellan och av den avgiftsgrundandeinkomsten. För varierar procentsatserna mellan resp.9,av den avgiftsgrundande inkomsten. Det beror på höjningen avsjukförsäkringsavgiften . Oavsett hur många karensdagarden försäkrade har, utgår emellertid den högre procentsatsen på inkomster över7,5 basbelopp. Avgiften till sjukförsäkringen höjs med 1procentenhet. Den högre avgiftssatsen blir då av den avgiftsgrundande inkomsten. Arbetsgivare skallför erlägga socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och folkpensioneringen.Härutöver uttas av arbetsgivaren arbetsskadeförsäkringsavgift,lönegarantiavgift och arbetarskyddsavgift, avgift till arbetslöshetsförsäkringoch det kontanta arbetsmarknadsstödet, arbetsmarknadsutbildningsavgift,vuxenutbildningsavgift, delpensionsavgift,bamomsorgsavgift samt för vissa arbetsgivare byggnadsforskningsavgift. Dessaavgifter, vilka tillsammans kallas arbetsgivaravgifter, debiteras pådebetsedeln för slutlig skatt endast i sådana fall då summan av dem uppgår tillhögst . Bådeegenavgifter och skattedebiterade avgifter uppbärs således i Prop.1978/79:100 38 formav preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningar avseendeett visst inkomstår. De utbetalas eller omförs från deltiteln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m. till andra deltitlar avseende arbetsgivaravgifter m. m.andra året efter inkomståret. Utbetcdning till allmänna pensionsfonden Skattedebiterade arbetsgivaressocialförsäkringsavgifter till tilläggspensioneringenoch skattedebiterade egenavgifter utbetalas från titeln till allmäimapensionsfonden. Utskiftningsskattoch ersättningsskatt, skogsvårdsavgifter och annuiteter pä avdikningslån De debiterade beloppen av dessa skatteroch avgifter omförs till andra inkomsttitlar. Slutligdebitering av skatter som berör skatt på inkomstoch förmögenhet m.m. Debiteringen av de olika skatterna ochavgifterna framgår av debetsedeln för slutlig skatt. De skatter och avgiftersom specificeras på debetsedeln är: Sammanställningar och kortfattaderedogörelser över innehållet i gällande författningar och bestämmelseravseende ovannämnda skatter och avgifter finns redovisade i den av RRV utgivnainkomstliggaren. Statliginkomstskatt för fysiska personer Den statliga skatten bestäms enligt enenda skatteskala, avsedd för alla kategorier fysiska personer. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 39 avden beskattningsbara inkomsten om denna inte överstiger . Vid högre beskattningsbara inkomster utgårskatten enligt en progressiv skattesats, vilken är maximerad till 58 %för den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . 1978års skatteskala utgör också grunden 1979. Denna skallske med en automatisk uppräkning av skiktgränserna med hänsyn till penningvärdetsförändring mellan augusti månad före inkomståret och augusti månad år1978. Skiktgränserna i den statliga skatteskalan har därför uttryckts i s. k. basenheter. år 1978.Vidare utgår en särskild skattereduktion för samtliga inkomsttagare på400 kr. Förutom indexregleringen av den statligaskatteskalan justeras den statliga skatteskalan . Den statliga skattensänks i samtliga inkomstlägen jämfört med är 1978. Den marginella skattesatsensänks i skikten 8 till 12 basenhetersbeskattningsbar inkomst. inkomster motsvarar dettabeskattningsbara inkomster från . Tillämpningen av en enda skatteskala ochindividuella grundavdrag innebärindividuell beskattning. Grundavdraget uppgår till . förutsattatt taxerade inkomsten är större än detta belopp. Principen om sambeskattning tillämpas dock i ett avseende,nämligen vad avser beskattningen av kapitalinkomster överstigande 2 000kr. i huvudsak inkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet ochkapital. Härvid gäller att för gifta som båda haft taxerad inkomst skallbeskattningsbar A-inkomst ochbeskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst avtjänst, utom periodiskt understöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomstav rörelse. Med B-inkomst, eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster. Vidskatteberäkningen av B-inkomsten påförs dessa inkomster den av makarna, som högsta A-inkomsten. För vissa kategorier skattskyldiga medhemmavarande barn medges förvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medges fr.o. taxering av inkomst av tjänst eller rörelse, dock högst2 . i fråga om inkomst av jordbruksfastighet. Avdragetmedges den av makarna som har den lägsta A-inkomsten. Om gift skattskyldig medminderårigt bam haft A-inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse och makenutfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige åtnjuta förvärvsavdragmed värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . För ensamståendemed hemmavarande barn imder och A-inkomst medges förvärvsavdrag med 25 %av inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse, dock med högst 2(K)0kr. Vidare medges avdrag för underhåll avicke hemmavarande bam under med högst . fr. o. m. Avdraget har höjts till 3 000 kr.per bam fr. o. m. Avdrag för övriga periodiskaunderstöd är maximerade till . Prop.1978/79:100 40 I mitten av1950-talet infördes vissa schablonmässigt beräknade mini-miavdrag bl. a. för utgifter för fullgörandeav tjänsten för skattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Vidare infördes vissaextra avdrag för fysiska personer, som haft inkomst av kapital eller inkomstav annan fastighet än jordbruksfastighet. Även inkomster av sådan fastighetberäknas enligt schablonmetod. Extra avdraget för inkomster av kapitaluppgår till maximalt . för ensamstående och . Det extra avdraget som medges i vissafall för inkomster av annan fastighet uppgår till . Fysiska personersom skall erlägga socialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen,folkpensioneringen, tilläggspensionsavgift, avgift till arbetsskadeförsäkringen eller allmänarbetsgivaravgift för inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet, har kunnatgöra avdrag för sådana avgifter som påförts året före inkomståret. Avdragen fördessa avgifter kommer att avvecklas . Fr. o. m. 1977 årstaxering kan motsvarande avdrag göras direkt i förvärvskällan från inkomsternasamma år med ett schablonberäknat belopp beräknat med en procentsats påinkomsterna under föregående år. Under /79 tillämpas ilikhet med föregående budgetår en uttagningsprocent av 100. Statlig inkomstskatt för fysiskapersoner, oskifta dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. som fr. o. m. år 1974beskattas, ingår inte i det kommunala beskattningsunderlaget. Motsvarandekommunala skatt tillförs i stället staten. De för taxeringsåren 19741978uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj. Skatt på beskattade förmåner Statliginkomstskatt för bolag, ekonomiska föreningar m. m. Statliginkomstskatt för juridiska personer redovisas på de s. k. B- och C-längdema. Den uträknade skatten uppgicktaxeringsåren 19741978 till följande belopp (milj. 1974 1975 1976 1977 1978 B- och C-längderna 1 561 1 469 2 589 2 335 1 775 De kommunala skatterna utgörs av allmänkommunalskatt med däri ingående församlingsskatt och landstingsmedel i form avinkomstskatt Bilaga 2.1 inkomstberäkning 41 beräknadpå grundval av inkomst och av garantibelopp för fastighet. De gällandeavdragsreglerna vad avser förvärvsavdrag, underhållsavdrag, övriga periodiska understöd samtgrundavdrag vid taxering till statlig skattäger motsvarande tillämpning vid taxering till beskattning. Kommunalinkomstskatt uppgick taxeringsåren 19741978 till följande belopp (milj. A-Iängd 24 934 B- och C-längd 2 421 28 957 2 301 35 268 3 146 42 729 3 529 49 470 3 622 ärbefriade från förmögenhetsskatt fr. o. m. Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Den högsta skattesatsenuppgår till för förmögenheter överstigande . Dessutom finnsvissa begränsningsregler för att minska totala skatten, som tillämpas utan särskild ansökan av den skattskyldige.Förmögenhetsskatt beräknas på den sammanlagda förmögenheten tillhörandeföräldrar och barn , som bor hos föräldrarna. Debitefadförmögenhetsskatt uppgick taxeringsåren 19741978 till följande belopp (milj. 1974 1975 1976 1977 1978 Förmögenhetsskatt 515 433 647 662 639 Vissa kategorierskattskyldiga skall fr. o. m. taxering medges reduktion av skatten. För giftaskattskyldiga medges skattereduktion medhögst . av den ena makens skatt om den andre makens grundavdraginte är fullt utnyttjat dvs. om andra maken har en statlig taxerad inkomst understigande . Beloppetför skattereduktion minskar av andre makens taxerade inkomst.Det innebär att rätten till skattereduktion upphör då andre makens taxeradeinkomst nått . För ensamstående med barn utgör skattereduktionen1 . Skattereduktion sker vid debitering av den slutliga skatten genom reducering avstatlig inkomstskatt, kommunalinkomstskatt, skogsvårdsavgift eller skattetillägg. Skattereduktion medges således inte i fråga om statligförmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen eller tilläggspensioneringen, arbetsgivaravgift,allmän arbetsgivaravgift, förseningsavgift eller annuitet på Prop, 1978/79:100 42 avdikningslån.Vad som genom skattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras avstaten, vilket innebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuelltreducerade belopp. Fr. o. m. t. o. utgick en särskild skattereduktion på högst . förstatligt taxerade inkomster . Avtrappning av avdraget skeddemed av den del av den statligt taxerade inkomsten som översteg 36 000 kr.Den särskilda skattereduktionen var helt avtrappad då inkomsten uppgick till . Fr. o. m. utgår en särskild skattereduktion tillsamtliga inkomsttagare på . Därmed försvann den tidigareskattereduktionen på . Den särskilda skattereduktionen skergenom reducering av samma skatter och avgifter som gäller för skattereduktion. Den skattereduktion som medgivitstaxeringsåren 19741978 uppgick till följande belopp (milj. 1974 1975 1976 1977 1978 Skattereduktion 1 296 1 133 1035 919 846 skattereduktion 555 450 403 ingår en indexregleringav den särskilda skattereduktionen som en del i skatteomläggningen.Skattereduktionen skall i fortsättningen utgå av den s. k. basenhetenminskad med . Ar 1979 innebär det att skattereduktionen blir 560 kr.för varje inkomsttagare oberoende av inkomst. De skattedebiterade egenavgifternauppgick taxeringsåren 1974 1978 till följande belopp (milj. Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen 2150 folkpensioneringen 3 709 tilläggspensioneringen 453 arbetsskadeförsäk- De sammanlagda skattedebiteradearbetsgivaravgifterna uppgick taxeringsåren 19741978 till följande belopp(milj. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 43 1974 1975 1976 1977 1978 Arbetsgivaravgifter 22 23 22 15 11 Särskilda avgifter, s. k. skattetilläggoch förseningsavgift, debiteras vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktiguppgift vilket skulle leda till för lågt beskattningsresultat. Förseningsavgifttas ut vid försummelse att i rätt tid avge deklaration. Skattetilläggets storlek var i fråga ominkomst- och förmögenhetsskatterna av undandragen skatt eller avgift fr.o. m. till taxering. Vid taxering gällde en regel som innebaratt om en rättelse av en oriktig uppgift i deklarationen kunde ske med hjälp avkontrollmaterial, beräknades skattetillägget till av undandragen skatt. Deregler som gäller års taxering innebär i huvudsak att den generellanivån på skattetillägget har sänkts från till i ordinära situationeroch till när rättelse kan ske med ledning av visst kontrollmaterial. Denlägre procentsatsen skall tillämpas i större utsträckning.Vidare har möjligheterna att medge eftergift vidgats (prop. 1977/78:136). Förseningsavgiften är vad avser inkomst-och förmögenhetsskatterna av den högstabeskattningsbara inkomsten och av den beskattningsbaraförmögenheten till den del den överstiger skattefritt belopp.Förseningsavgiften är maximerad till . eller i de fall då deklarationinte inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattar flertalet skatteroch allmänna avgifter samt arbetsgivaravgifterna till socialförsäkringensfinansiering. Bestämmelserna trädde i kraft . Om detsammanlagda beloppet av skattetillägg och förseningsavgift vid samma taxeringunderstiger . påförs inte beloppet. De debiteradeskattetillägg och förseningsavgifter som bokförts på inkomstskattetiteln taxeringsåren19741978 uppgick till följande belopp (milj. 95 173 12 13 Övriga skatter och avgifter på debetsedeln för slutligskatt Skogsvårdsavgifter,annuiteter på avdikningslån, utskiftningsskatt och ersättningsskatt debiteras i samband medslutlig skatt men omförs eller utbetalas till andra inkomsttitlar eller anslag. Prop.1978/79:100 44 Beräkning av skatt på inkomst och förmögenhet m.m. budgetåren 1978/79 och 1979/80 Kalkylerna för inkomstskatterna görs iprincip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionellafaktorer som t. ex. beskattningsregler och uppbördssystemets utformning.Vidare påverkas de av konjunkturutvecklingen och därmed sammanhängande faktorersom löner, sysselsättnings- och prisutveckling.Dessutom ingår i beräkningarna erfarenhetsmässiga bedömningar av vissaföreteelser som t. ex. inflytande andel av debiterad kvarskatt. Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförs och analyseras.I den mån resultaten inte överensstämmer med varandra, visar detta med den beräkningsmodell som används, attde ursprungliga antagandena är inkonsistenta. Dessa omprövas då successivt ochger genom en iterativ process upphov till nya beräkningar som upprepastill dess resultaten överensstämmer. I den förstaetappen beräknas preliminära skatterna på grundval av antaganden om inkomstutveckling ochförändringar i den totala makro-ekonomiska marginalskattekvoten. Dessaantaganden är avhängiga av löne- ochsysselsättningsutvecklingen samt av den allmänna konjunkturutvecklingen. Förbedömningen av preliminärskatteuppbörden under innevarande budgetårlämnar uppbördsstatistiken vägledning. Denna statistik omfattar uppgifter ominflutna belopp av preliminär A- och B-skatt. Med hjälp av denna statistik haruppbörden kunnat följas t. o. m. uppbördsterminen . För deframförliggande åren beräknaspreliminnärskatterna med utgångspunkt i den antagna inkomstökningen ochmakromarginalskattekvoten. I den andra etappen beräknas den slutligtpåförda skatten med utgångspunkt i antaganden om inkomstutveckling ochförändringen av avdrag och underskott. Som hjälpmedel för dessa beräkningaranvänds de tidigare nämnda taxeringsstatistiska uppgifterna avseende som RRV insamlat. På dessa uppgiftertillämpas en prognosmodell som innebär att för varje enskild individ i urvaletberäknas in komsten, underskott och avdrag enligt gjorda antaganden förprognosperioden. Påförda skatter och avgifter beräknas därefter enligtgällande beskattningsregler. Dessa skatter och avgifter summeras och uppräknastill totalnivå. Under förutsättning att inkomstfördelningen varit oförändradmellan basåret och prognosåret, dvs. att inkomstförändringarna fördelat sig likformigt mellan inkomstgrupperna, gerberäkningsmodellen förhållandevis goda estimat för prognosåren. Settöver förändras inkomstfördelningen och därmed följer ävenatt esti-maten blir osäkrare. Den tidigare nämnda enkäten till svenska aktiebolaganvänds för att beräkna juridiska personers slutligt påförda skatt. I den tredje etappen av beräkningarnagörs vissa överväganden om. förändringar i skatteuttaget, dvs. förändringar avskillnaden mellan pre- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 45 liminäroch slutlig skatt. Ändringar i utformningen av preliminärskattetabellerna somsaknar motsvarighet vid debiteringen av den slutliga skatten spelar en storroll för dessa kalkyler. De senaste årens omläggningar av skattesystemet har tillsammans med drastiska förändringar av inkomsternabidragit till kraftiga omslag i skatteuttaget. Beräkningarna av storleken pådessa förändringar är mycket svåra att göra och har därför närmast karaktär avallmänna överväganden i anslutning till kalkylerna. Preliminärskatteinkomsterna utgör dedominerande posterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. De har visat enoavbruten stegring under budgetåren 1970/711977/78. Uppbörden av preliminär A-skatt är känd t. o. m. den fjärde uppbördsterminen, dvs. september.Uppbörden under dessa terminer är högre än under motsvarandeuppbördsterminer för . RRVs prognos för ger en ökning påca Det innebär attinbetalningar av preliminär skatter inte väntas öka i samma takt under de två återstående terminerna. Skillnaden i ökningstakt under årethänger bl. a. samman med föregående års löneutbetalningar. De retroaktiva löneutbetalningarna kom betydligt senare än . Den förhållandevis höga ökningstakten avpreliminärskatterna jämfört exempelvis med antagandet omlönesummans utveckling förklaras av bl. a. följande tvåfaktorer: denkommunala medelutdebiteringen höjdes med 1: . skatten beräknas fr.o. m. på högsta beloppet i varje intervall ipreliminärskattetabellerna i stället för på mitten av varje intervall. Den kommunalamedelutdebiteringshöjningen beräknas ha ökat preliminärskatteinbetalningarna med ca 3 700milj. Beräkningen av skatten på dethögsta beloppet i varje intervall har överslagsmässigt ökat inbetalningarna medca 1 000 milj. kr. Däremot har inte höjningen av schablonintäkten från till på taxeringsvärden på fastighet antagits påverkapreliminärskatteinbetalningarna i nämnvärd grad. Skatteomläggningen, justering avskatteskala och skattereduktion ,har dock verkat neddragande på ökningstakten för den preliminära skatten.Effekten av skatteomläggningen beräknas uppgå till ca 5 200 milj. kr. Om preliminärskatterna korrigeras för deninverkan som ovanstående faktorer har haft så erhålls en uppskattning av hurstora skatterna skulle ha varit vid oförändrade skatteregler. Enligt dessagrova överslagskalkyler skulle den justerade ökningen åren 19771978 uppgåtill 11 530 milj. kr. vilket motsvarar en ökning av preliminär A-skatt meddrygt Prop.1978/79:100 46 Vid beräkningen av preliminär A-skattunder kommande uppbördsår har RRV utgått från den antagna ökningen avlönesumman . (jfr sid. 5). RRV har också beaktateffektema av ändrade skatteregler . Följande förändringar påverkarskatteinkomsterna jämfört med statliga skatteskalanindexreglerad, basenheten 5 1979 statliga skatteskalansänks i inkomstlägena . (statligt beskattningsbarinkomst) den särskildaskattereduktionen indexregleras. höjning av extraavdraget för pensionärer höjning av avdragetför underhåll till icke hemmavarande barn. skattereduktion genomdet nya skattesparandet (SFS 1978: 423) automatisk uppräkningav jämkningsbelopp för höjningen av schablonintäkt för en- ochtvåfamiljsfastigheter höjning av denkommande kommunala medeldebiteringen med per skattekrona. Det bör observeras att några avovanstående förändringar i skatteregler påverkar den slutliga skatten och denpreliminära skatten med olika belopp. För att belysa effektema av ändringarna iskattesystemet har RRV med utnyttjande av den taxeringsstatistiskaundersökningen beräknat skatten enligt gamla och nya regler. I tabellerna 911visas några av resultaten av dessa beräkningar. Effektema är beräknade på medelinkomsten i varje inkomstintervall. Itabellerna är inte effektema av nyaregler för extra avdrag och underhållsavdrag medtagna. Utgångspunktenför beräkningama är den inkomstfördelning som antas gälla för enligt tidigare nämnda inkomstantaganden.Andra antaganden skulle ge en annan inkomstfördelning och därmed andraresultat. Undersökningen omfattar samtliga fysiska personer, som avlämnatdeklaration vid taxering. Deras inkomster och avdrag harräknats upp till nivå. I beräkningarna har samma inkomstantaganden ochutdebiteringshöjning applicerats på alla personer. Totalt sett medför de ändradeskattereglerna en sänkning av den slutliga statliga skatten inkl.skattereduktionen med ca 5 100 milj. kr.