prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — a. en .samladöversyn av dalalagen. Av olika skäl började dock kommittén inte sitt arbeteförrän /77. DALK har i enlighet med direktiven i en förstu etapp avsitt arbcteövervägt den rättsliga regleringen uv skyddet förden personligaintegriteten i samband med registrering av personuppgifter, främst de problemsom hiinger samman med användningen av ADB-teknikcn. Regleringen i datalagenhur utgjort basen lor kommitténs överväganden, vilku redovisas i dcttubetänkande. En annanhuvudfråga lor DALK. vitl sidan uv en allmän översyn av datalagen, är enligtkommitténs direktiv datoriseringens siitt atl påverka offentlighetsprincipen.En tretlje huvudfråga gäller utnyttjandet av datorer inom administration t)chnäringsliv som en internationell företeelse. DALK har lill uppgift att läggafram förslug till de lagbestämmelser som föranleds av Internationellaiivercnskommciser eller som annurs påkallas av hänsyn lill tlcn inlernutionelludatatrafiken. Kominiitcn skull i enlighet med tlirekiivcn nu börja arbeiei medde bådu återstående huvudfrågorna. En närmare redogörelse lor utredningsuppdraget m. m. finnsi kapitel I. Prop.1978/79:109 38 22.2 Arbeiets uppläggning och avgränsning Enligt de riktlinjer lor utredningsarbetet som dragits uppi DALK:s direkliv borile den forsla etappen i arbetel avslutas med endiskussions(iromenioria. Efter eventuell remissbehandling borde diirefterfrågan om lilliiggsdirekliv med närmare anvisningar för kommitténs fortsattautredningsarbete i den del arbetet gäller översyn uv datalagen anmälas förregeringen. Ett såtlani förfarande borde enligt direktiven kunna leda till ettväl genomlyst si ut förslag beträffande denna översyn. DALK vill föregen del betona att den livliga debatten omhur datalagen bör ulformas i framliden vurit av slort värde. böremellertid framhållas atl erfarenhelerna av dalalagen, som i dess helhet numeravarit i kraft i ungefär , på det hela tagel är goda. Delta beror inteminst på atl dalalagen i nuvarande uiformning ger dalainspeklionen storamöjligheler atl ta hänsyn lill de ofia skiftande omsländighelerna i varjeenskilt fall. DALK:s arbeie har också visat au åtskilliga av de krav på utökatskydd för den registrerades personliga integritet, som förts fram, lack varefiexibiliteten kan lillgodoses genom dalalagen redan i dess nu gällandelydelse. Enligt DALK;s mening bör personregisier som förs med ADB imer iraditionell benjärkelse vara föremål för särskild reglering även ifortsättningen, varvid den nuvarande dalalagen med vissa ändringar och lilläggkan tillgodose behovet . DALK vill emellertid väcka fråganom inte erfarenheterna, den allmänna deballen och DALK:S arbele gett lillräckligiunderlag för beslul om behövliga ändringarom man begränsar sig till dalalagenoch de närmasle åren. Det bör alllså enligi DäLK:smening prövas om inie della delbeiänkande efter remissbehandling kunläggas lill grund för de ändringar i dalalagen som behövs på kon sikl. På längre sikl bör dock enligt DALK:s mening prövas ominte en mera generell personregislerlagsliftning, som inte i första hand larsikle på regisireringsiekniken, bör ersätta datalagen, vurvid det är troligtall särskilda regler om vissa former av personregistrering med ADB bör ingå. DALK:s nu avslutade arbetsuppgift harvarit alt överväga den rättsliga regleringen av skyddel för den personligaintegriteten i samband med regislrering av personuppgifter. Flera andraliknande frågor,som på senare lid väckl ökat intresse, faller enligt kommitténsdirekliv utanför delta arbeie och har alllså inte lagils upp av kommittén. Delgäller, såsom framgår av kapilel 1, l. ex.omsiällningen inomarbelsmarknaden,förelagsdemokrali,arbeismiljö, arbelspresialjoner ocharbeislillfredsställelse saml säkerhels- och sårbarhels-frågor i samband medauiomalisk dalabehandling. Såsom framgår av inslmklionen för dalainspeklionen ärinspekiionen en central förvultningsmyndighei med uppgift att prövu frågor omtillslund och utöva tillsyn enligt dalulugen, kreditupplysningslugen(1973:1173)och inkas-solagen (1974:182). Sammanlagt cirka 20 000 ärenden enligt dalalagen harkommit in under de fyra försia budgetåren som dalainspeklionen arbelai, varavungefär 13 000 Prop.1978/79:109 39 a\scii pcisonregistcr .oni inräiluis lörc ttaialagcnsikraftirädandc. Cirka 18 000 iircnden bar untler sammu litl avgions. Besvär huranförts i cll fyriioial ärentlen: några av tlessu har gällt uvgilisfrågor ochåterstotlcn är ungclär lika lortlclaclc nieiian lillsiåntis- och(illsuisärentlen. av lillslåntl.säicnticna enligt tlalalagenkan hantlläggas genonuleis. k lorenkluile förfärantlci. Deåiersiåcntlelill.siåntlsäreiitlcna ärå antlra sidan ofta mycket arbeiskrävuntle. Skillnaden frun integriietsskytldssynpunkl mellan olikalyper av personregister har visal sig vuru påtaglig. De enkla rutinbetonadepersonregistren är fiera än mun ursprungligen räknai med. F.n närmare rctlogörelse för tiatainsfickiioncnsverksamhet m. m. finns i kapitel 2. 22.4 AUmänna riktlinjer som DALK följt vid översynen avdatalagen Utnyttjande a\' ADB-tckniken ansågs vid datalagenstillkomst medföra sådana risker för intrång i de registrerades per.sonliguiniegriiel utt dessu siirskilt måsle beaktas. Del krävdes därför särskildlagstiftning som reglerar både offentliga och enskiltla personregister som försmed ADB samt en särskild myndighei för tillämpningen av lagsiiftningen och fören långtgå-entle tillsyn över sådanu register. Mun var dock medveten om atlvurje reglering på detta område, som är under stark utveckling och dessutom ettnyll lagstiftningsområde, måste bli eu provisorium. Man pekade också på au ADB-lekniken, även om riskernasärskilt måsie beakias, medför stora fördelar i olika avseenden. Bland deviktigare nämndes biittre förutsättningar för all stiillningstagunden ochuvgöranden av olika slag skall grundas på fylligare, sakligt rikligare ochbätire analysera! underlag än vid informalionsbehandling. Man nämndeockså möjligheterna lill mera rationell och diirmed mindre resurskrävandeverksamhei . De allmänna överviiganden rörunde ADB-ieknikens fördeluroch nackdelar och rörande behovei av en .särskild datalag .som gjordes tlådalalagen kom lill och som redovisats närmare i kapilel 3 äger enligt DALK:smening alltjämt giltighei. Vid en allmän översyn av duiulagen måste således,såsom även DALK:s direkliv förutsätter, den grundläggantle utgångspunkten varaatl del behövs siirskiltl lagsiiftning liksom en särskild myndighei, vilken harlill uppgift au övervaka att denna efterlevs. Samtitligt bördeita givelvis intefå medföra siörre hinder i allmän eller enskild verksamhet iin som är motiveratav syftei med regleringen. DALK har, såsom framgår a\' kapitel 3, niirmare prövatolika försök au i laglexl definiera innebörden av begreppet personliginiegriiel. Önskemålel om en mer exakt tiefinition iir dock. lik.som vitldatalagens tillkomst, svårl atl tillgodose även i dug utan att definitionenblir antingen för vid eller för snäv. (Dvervjigandcn huruvitla grundernu lörlillslåndsprövningen i dalalagen kan anges med siörre utförlighet än förniirvarande. vilkel aren htivutluppgift för kommiticn, får i stiillet tu siktepå andra frågor, t. ex. om yUeriigare sjiilvsiäntliga krilerier vid sidan avdem som dulalagen ställer upp, kun Prop.1978/79:109 40 inlliras i syfte utt åtminstone underläua tolkningen avtlel intresse datalagen skall skytlda. .Aven om dctiu visut sig möjligt lordeemcllerliti också i fortsiitlningen frågun om risken för otillbörligt inirång ide regisireratles personligu integritet i belydande grad få uvgörus IVån falllill läll genom en samlad bedömning uv del enskilda registrets uiformning. Äntlringar och lillägg till dulalagen bör görus entlasl omdet medför påiagligu fördelur jiimlort med dugslägei. Därvid måsie enligt DLKsmening bl.u. beaktas alt tlutuinspekiionen priivai bortemot 20 000tillsiåntlsiirenden enligi tle gruntlcr .som tl.iiulagen nu anger. Det betyderull redan prövade men även planerade register, förmodligen ibland till inicobetydliga kostnader, har anpassats till de krav som tlalalagen ställtupp för atl skytklet mol otillbörligt inirång i de regisireratles personligaintegritet skall bli tillgodo.sell. Del nu anförda bör .självfullet inte hindruiindringar eller lillägg lill tlalalagen, om siarka iniegriieisskytklsiniressenmoiiverar sådana åigiirder. Hiinsyn måste tkxk las till huruvitla äntlringareller lillägg leder lill att regisier vilka retlan vant loremål lörlillsiåntlsbeslui UV datainspektionen på nytt måsie omprövas av inspekiionen. DALK har prövat lorslag om ändringar och tillägg lilltlalalagen metl tlessa allmiinna synpunkier som utgångspunkt. 22.5 Register vars inrättande beslutats av regeringeneller En ceniral fråga som väckl debatt gäller om nuvarandeundanlag från lillsiåndslvångei enligt 2 ij 2 st dalalagen för personregistervars inriittande beslulals uv regeringen eller riksdugen bör finnus kvur ocksåi fortsättningen. Mun hur unsell all gällunde undantug innebiir ett allvarligtocb omotiverat avsteg från datalagens grundtanke emedan såduna register iallmiinhet hur en bredd och ett djup i informationen som saknar motsvarighet påtlen privata sitian. Den särställning som offeniligheisprincipen germyndigheicrnus regisier i förhållande lill privata register har också unseiismedföra speciella iniegritelsproblem. DALK hur närmure behandlat tlen nuberörda frägan i kapitel 4. Del undantug som gäller nu får, såsom unfördes redun viddutulugens lillkomsi, även enligi DALKs mening i prakiiken en begränsadräckvidd genom den ordning som skull iukllus enligi duiulugen i dess hittillsgällunde lydelse. Skillnaden i handläggningen hos dalainspeklionen avlillslåndsärenden och berörda ärenden är, såsom bl.u. inspekiionen påpekut,i huvudsak formell. Stor vikt läggs vid inspektionens mening, varjämteinspekiionen har lillsyn över registrens användning och kun ingripu medföreskrifter. u. med hänsyn härtill men även för atl undvikakompclens-konfiikier bör därför nuvurande ordning beslå. Erfarenheterna harenligt DALKs mening inte visal all avgörande invändningar kan riklas mol dennaordning från integriletsskyddssynpunkl. 1978/79:109 41 22.6 Generella grunder lör lillslåndsprövningen Tillståndsprövningen enligt dalalagen innebär aUtilisiånd till ett personregisier skall meddelas om del saknas anledning antaatl otillbörligt intrång i regisirerads personligu integritet skall uppkomma.Del är visserligen inte möjligl att i datalagen niirmare precisera delinlresseområde som lagen är lill föratt skydda. Grundlunken lorde dock vura auall personregislrering i och för sig kan innebära risk för inirång i deregistrerades personliga iniegriiel men all det är registrets uiformning -i vidmening -i varje siirskill full som är uvgörunde för om detta intrång börbedömas som otillbörligt eller inte. Omständigheter som särskilt skallbeaklus vid denna bedömning är arlen och mängden av de personuppgifter somskall inga i registret saml tlc regisirerudes inslällning till registret. DALKskull prövu otni dessa grunder kun unges med siörre utförlighet. Kommiuén hurdärvid uiguil från au de nuvarande grundernu börsiå kvurockså i framliden. Vaddet närmasi giilli uu prövu är således huruvida ytierligare generellasjälvsländiga krilerier kan ställas upp för bedömningen uv integritetsfrågan.Detta spörsmål har behandluts i kupitel 5. Enligt DALKs mening bör uppgifter som samlats in för ettviss bestämt ändamål i princip inlc tå utnyttjas förändra och senare uppkommande syften, även om delta innebäratt datateknikens fördelar inie kanuinyitjas fulll och hell. 1 belraklande av att användningen av ADB-leknik kanlörvänias komma all öka under ytterligare lång lid kommer del sunnolikt urenban leknisku och ekonomisku uspekterati liggu ullt närmure lill hunds attanvända uppgifter som sumlais in tor eu ändamål även för andra syften. Den nunämnda omständigheten bördärförenligi DALKs uppfattning uigöra ett nyugenerellt självsiändigi kriterium vid lillslåndsprövningen. Grundinställningen bör såsom vara atl förhindraen mer eller mindre vildvuxen fiora uv personregisier för mer eller mindreospecificerade ändumål. Med en sådun inställning måsle krävus uti del finns ettrimligt motiv för regislerinnehållei. ställt i relation till ändamålet medregistret. Samma synsätt är enligt DALKs mening motiverat också närdet gäller personkretsens omfultning. Kommittén avser därmed inte främstantalet personer som ingår i registrei i och för sig ulan nurmusi vilkupersoner eller personkategorier som registreras. Ett register bör således intefö innehålla uppgifter om fier personer eller andra personer än som behövs lorau ändamålet med registret skall bli lillgodoselt. Slutsatsen uv bl. a nu nämnda övervägunden blir enligtDALKs mening för myndigheternas vidkommande närmast all dessa endust bör fåinrätta och föra sådana personregisier som behövs för all de skall kunna utförasina uppgifter enligi lug eller unnun beslämmelse. När del gäller företagen ochorgunisationerna m. fi. inom den enskilda sektorn blir slulsatsen närmast uttdessa endasl bör fa inrätta såduna personregisier som behövs för derusverksamhei. Del finns därför sammanfullningsvis uniedning atl övervägaen utformning av de framlida grunderna för lillslåndsprövningen enligiföljande riktlinjer: Prop.1978/79:109 42 - eupersonregister bör allijiimi lä inrälias om dei kan antas all registret -medbeaktande av de olika föreskrifter som kan meddelas - inte medför risk lorotillböriigl inirång i tle registrerades personliga iniegriiel - vad som ärinnebörden av begreppei otillbörligt inirång i de registrerades personligaintegritet kan inic avgöras generelli ulan måste i fortsätiningen liksom nubedömas från fall lill fall - vid bedömningenbör dock särskilt beaktas au registrets iindamål står i överenssiiimmelse medden verksamhet som den regisierunsvurige bedriver eller uvser ull bedriva - vitlare börsiirskill beaktas arten av och niiingtlcn personuppgifter liksom vilka personersom skall ingå i registret sami all arlen. niängtlen och pcrsonkreisen slår i(iverenssiiimnielse metl regisieriintlamålet - tlei bör också siirskill beakias luiruvida tleuppgifter som skall ingå i regisirel ursprungligen samlats in Hirannat äntlamål iin tlel syfte som skall lillgotloses genom registret - slutligen hör tlen insiiillning ull registret somlöreligger eller kan anias föreligga hos tleni som kan komma all registreras siirskill beaktas. DALK har Ibreslagii tilliigg lill 3 ;; tlalalagen metltlen nu angivna innebörden. 22.7 Allmänintressets betydelse vid tillståndsprövningen En särskild frågu som hör lill tillsiåndsförfurandeigäller den s. k. behovsprövningen. 1 delta hänseende uttalus i DALKs direktivutt viss myckel kiinslig personinlbrmuiion enligt dalulugen Hr registreras omeu slarkl sumhälleligi eller unnul ullmänl intresse påkullur det. I övrigi gesenligt direktiven inte någon ledning i daialugen om vilken betydelse som skalllillmäius behovet av ett lillämnal regisier vid lillslåndsprövningen. En vikiiguppgift för DALK bör enligt direktiven varu att söku närmure unge hur behoveiav eu ifrågusuu regisier skall påverku prövningen och på vilken nivå dennabedömning skull göras. D.LK har tagit upp denna fråga i kapilel 6. Metl Uliryckel bchovci av eu ifrågasatt register niäsicenligi DALKs mening avses behovei i vid bemärkelse. För au siirskilt belönadella har D.ALK \'ali au använda uitrycket allmiinintres.sei i stiillet förbegreppet behovei av eu iilliimnai regisier. Om man, lill skillnad mol i dug, väljer alt i framiitlen ilag generellt reglera frågan om vilken bctytlclse som vid tillsiåntlsprövningeni det enskilda fallet skall lillmälas allniäninires.sei av eu iilliimnairegister kan lorui.ses au en såtlan rcelering måste fä olika konsekvenser niirtlel giiller nuvarantle lle.xibiliiel och smidighet vid lillslåndsprövningen.Man riskerar, såsom närmare tiuecklas i kapitel 6. iikad byråkrati och antlraoliigenheier. Man måste också beakta au datalagens syfte i forlsällningen såsomnu bör vara au värna om de regisireratles personlig;i iniegriiel och au lageninte lar nietlföra antlra ingreiiii i offenilig och cnskiltl \crksanihei iin såtlana som klan betingas a\ tleiia s.\fte. Om man bibehåller nuvurande ordning ger del fördelur iform uv fiexibilitei 1978/79:109 43 som DALK lidigure berörl. Samiidigi lilluisdatainspektionen göra inlresse-uvvägningur som enligi direkliven räileligen börankomma på den lagsiif-lunde församlingen, Effekierna av lagstiftningen förblirmindre löruisebara när del gäller frågan om allmänintressets belydelse. A andrasidan kan hävdas all nu gällande ordning i prakiiken fungerat väl. Det finnsdärlor enligt DALKs mening skäl som lalar för all den inte bör frångås. Om man ändå vill överväga alternativ till nuvarandeordning niir del giiller frågan om allmänintressets belydelse vidtillståndsprövningen iir eu alternativ all uividga datainspektionens räu allgöra en mer allmän iniresseav-vägning. Ett annal alternaiiv iir au, med molsvarandeinskränkning av inspektionens räu, förbehålla lagstiftaren, dvs ,denna rlin t varje enskilt fall och ytterligare ett alternativ utt lilliiggaregeringen såtlan riiii. DALK har, såsom framgår av kapilel 6, niirmareöverviigt dessa och andra aliernativ. DALKs uppfattning iir samnianfaiiningsvis all tlel iirsvårt au Unna alternativ till nu giillantle ortlning ulan all dessa nietlftirprakliska oliigenheier, som inte kluri uppviigs av eu ökat skydd lur tleregisireratles personliga iniegriiel. Kommiuén anser tliirftir vid en samlatlbetlömning au tlen ortlning som tillämpats bör kunna accepteras även iIbrisiiiiningen. Kommittén anser sig alltså inie böra föreslå nägon lagändringi syfte au tydligare än nu liigga fasl allmäniniressets beiytielse vitltillsiåntlsprövningen. Den nu nämnda slulsatsen iir emellenitl inteförbehållslös. En Ibruisiiu-ning för denna är enligt DALKs mening au beslul ominriiuandei och användningen av såduna offentliga personregisier, som gerentljiipare inblick i de enskilda medborgarnas privala förhållanden, fanas avriksdagen eller regeringen och inte läggs i hiinderna på tle myndigheler vilkaskall ulnyllja regisiren i sin adminisiraiiva verksamhei. Deua bör enligtkommiiiéns uppfattning gälla både då tlel iir frågu om uti skupu nya regisierför all underläua myndigheiernas arbeie eller göra detta enbktivare och niirfråga uppkommer om all använda eu redan inräiiai regisier för nya iintlamål.inom eller vid sidan av den regisieransvariga myndighelens egen verksamhei..Självfallet bärdatainspektionens mening tillniiiias sior betydelse Det skäligaavgörandet kommer emellenid under den niimnda rörutsiiitningcn inic aii liggahos dalainspeklionen utan hos eller regeringen. De principiellainvändningar, som kan riklas mot au ullmiininiresscis beiytielse inie reglerasnärmure iin hiltills i datalagen, får tlå mindre lyngtl. 22.8 Samköming och användningen av personnummer En frågu, som rönt slort iniresse i den ullmänna debattenoch som ofta kun kräva en mer övergripunde avvägning mellan allmäniniressei ochkravel på skydd förde registrerades personliga integritet, gäller samköming avregister som förs med ADB. Man har, liksom vid dutalagens lillkomsi. särskiltpekat på de risker för otillbörligt inirång i personlig iniegriiel som kanuppkomma genom alt uppgifter som ursprungligen samlats in för eu ändamål senareanvänds för andra syften, som inte från början vurii plunerade. Man har ansettull ell sådani uinyltjande i otillbörlig grad minskar den enskildesmtijligheier Prop.1978/79:109 44 au överblicka hur uppgifter som han lämnal om sig används,liksom au själv råda över anviintlningen av dem. DALK delur den nu nämndauppfattningen. F.n önskviirtl ålgärd lör ull minsku de niimnda riskernahar ansetts vuru utt begränsa anviindningcn uv personnummer i personregistereller atl helt slopa pcrst)nnummcr. Enligt den nu nämnda uppfattningen skullealllså de risker, st)m möjlighelerna till samköming lör med sig, friimsi varabetingade uv förekunisien av personnummer som gemensami identifikationsbegreppför personerna i olika register och kunna elimmeras om personnummer las bon somidentifikationsbegrepp. DALK har lagil upp frågorna om samköming och personnummeri kapilel 7. Såsom tliir framgår har D.-XLK, med hiinsyn lill det intresse förfrågorna som finns, gjori en siirskild undersökning för all belysti sambandetmellan personnummeranvändningcn tich riskerna vid samköming av personregisiersamt konsekvenserna uv ull begriinsu eller hell slopa personnummer. Enligt DALKs mening skulle ett slopande av personnummer ipersonregister inie på något avgörande siiii lägga hinder i viigen församkörningar. Visserligen skulle man på kort sikt försvåra möjligheterna tillsamköming renl lekniskl och dessa svårigheler bör inie underskaiias. På någoilängre sikl skulle emellenid svårigheterna övervinnas. Metoder för sådunulösningur finns och lilliimpus . Del skulle niirmasi vuru en fråguom utt anpassa ADB-s\ siemen lill dessa meiider. Eftersom behovei av ull registrerapersonuppgifter och utt så säkert som möjligl kunna ideniifieru varjeregistrerad individ kvarslår skulle den fakiiska situationen efter någon lid pånytt bli densamma som . dvs de lekniska förutsätt ningurnu för sam körningskulle åter föreligga i samma omlätining i stort som . all man uppnår avsell resultat skulle dock euslopande av personnummer få omfattande konsekvenser. DALK vill här särskiltbetonade höga koslnudernu. som inte med säkerhei låter sig överblickas utaningående undersökningar, men .som i sisla hand i vart full lill en del måsledrubba den enskilde genom höjda avgifter och priser. Kommittén vill ocksåsärskilt framhålla de prakliska olägenheier som skulle uppslå inom såväl denoffenlliga och den enskilda seklorn som lor den enskilde. Framför allt böremellerlid nämnas de betydlig! ökade risker för förväxling av personer, som ivart fall under en övergångstid skulle bli följden och ull ökude risker försådana förviixlingar även kan innebära ökade risker för olillböriigt inirång ipersonlig iniegriiel. Vud som sagls nu skulle enligi kommitténs uppfattninggälla också vid en mer om'ätiande bcgriinsning av personnummeranviind-ningcn. Med hänsyn lill det anförda är DALK således inte bereddall förorda något förbud eller någon omfaitande bcgriinsning när del gälleranvändningen av personnummer i personregisier. Däremoi bör man enligtkommiiiéns mening uppmärksamma hur uppgiften görs lillgänglig och vem somfårdel av uppgiften. Eu personnummer bör enligt kommitténs mening inte göraslillgängligl i uidaia frän regisiren i vidare mån än som behövs förlillgodo-seentle av iintlaniälei med dessa Om uppgiften skall görus lillgängliguianför den rcgisierans\ariges egna verksamhet, såsom på udresseliketier, ilöncbe-sked eller i fakturor, bör den regisieransvarige siirskilt beakla altdella inte sker i onödan eller på sätt som iir iignai all viicka oro ellerförargelse. 1978/79:109 45 givelvis inlc heller avkriiva den enskilde uppgift ompersonntiinmer i antlra fall än då uppgifien behövs. D.ALK har förordal all dennu berörda frågan särskili uppmärksammas av tiaiainspekiiöncn Niir tlelgiiller samkörningsfrågan i övrigt har man i deballen framför alli pekai på aumyndigheterna, i det i och för sig viillovliga syftei au så räitvist ochrationellt som möjligt ftillgöra sina uppgifter, blivit alltmer beniigna ull la,ADB-tekniken och möjlighelerna au samköra regisier lill hjälp lor allkontrollera riktigheten uv uppgifter, som den enskilde liimnur om sig i olikusummunhung. Det ur dock inte ovanligt all man iiven inom den enskildu seklorn,t.ex. inom försäkrings- och krediiupplysningsverksamheien, uinylljar uppgifteri olika offenlliga register föratt koniroller;iuli informaiion, som denenskilde liimnai om sig själv i den egna verksamheten, iir riklig. Vid sidanhärav torde samköming och annat samutnytljande av data i försia hand gmndas påönskemål inom den vetenskapliga forskningen, inklusive samhällsplaneringen t)chstatistikproduktionen. Del nuanförda ger enligt DALKs mening vid handen au samkörnings-problemenaklualiserar en vitlare politisk fråga.