prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Därmed kan också handlingsutrymme finnas kvar för atl mani den fortsatta planeringen skall kunna hushålla med värdefull åkermark.Styrelsen framhåller dock starkt att fortsatt planering som bringar klarhet iden framtida markanvändningen måste bedrivas med största skyndsamhel i dekommuner som redovisar stora osäkerhetszoner. Lanlbruksslyrelsen betonar också att vägplaneringen börinriktas på alt finna vägslräckningar som innebär minsta möjligaianspråktagande av jordbruksmark. Det är enligt styrelsens uppfattningangeläget att alternativa vägslräckningar som ger så begränsade skador sommöjligl på åkermarken och på jordbrukel utarbetas på ett tidigt stadium iplaneringen. Lanlbruksslyrelsen fäster regeringens uppmärksamhet på frågan omden framlida sträckningen av väg E 6 i , särskilt vad gällersträckan , som ett exempel på en olöst konflikt mellan jordbruks-och vägintressen. och länsavdelning av anger med anledning av de slatliga myndighetemas yttranden attjordbruksmarksfrågorna måste behandlas som elt seklorinlresse bland andra i denkommunala planeringen. Med hänsyn till skogsbrukets storabetydelse för länet och riket anser länsslyrelsen alt särskilda program förhushållning med skogsmarken bör utarbetas för samtliga kommuner i länet.Programmen bör samordnas med jordbruksmarksprogrammen och de bör ange vilka områdensom inom överskådlig lid behöver las i anspråk för andra ändamål, t. ex.bebyggelse och kraftledningar. Vidare bör anges de områden för vilka vissarestriktioner måste läggas på skogsbrukel för att man skall kunna beakta naturvårds-och rekrealionsintressen enligt naturvårds- och skogsvårdslagarna. Konflikter mellan skogsbruk ocholika former av friluftsliv förekommer enligt länsslyrelsen inom stora delar avlänet. 1978/79:213 Bilaga 1 181 styrning av friluftslivet lill vissa områden och entillämpning av skogsvårdslagen kan bidra till atl minska störningarna förskogsbrukel samt öka tillgängligheten inom attraktiva strövområden. Utbyggnad av fritidsbebyggelse börenligt ske i koncentrerad och planlagd form så atl ölägenheterav en omfatlande och spridd glesbebyggelse i skogsbmksområden inte uppslår.Även andra åtgärder kan enligt bidra lill all minska konflikternamellan skogsbruk och fritidsbebyggelse, bl.a. planering av tillfarts- ochskogsbilvägar. Frågor om vattenhushållning börenligt bli en huvudfråga i den fortsatta fysiska riksplaneringen.För all man skall kunna säkerställa lax- och öringbeståndets uppvandring ivattendrag och fiskreproduktionen kan bl. a. gällande regleringstillståndbehöva omprövas. berör även föQderna för fiskbeståndet av höjningav växlnäringskoncentra-lionerna och försurning av sjöar och vattendrag ilänet. anser atl fiskets intressen inte harbeaktats tillräckligt i den kommunala planeringen. Styrelsen finner dellabeklagligt efiersom del i länet finns mycket viktiga fiskeintressen varav ellflertal hotas av andra verksamheter. Den tilltagande jordbruksbevattningenhotar bl.a. del riks-intressanta laxbeståndet i Stensän. I del fortsatta planeringsarbetet bör enligtfiskeristyrelsen samtliga länels kommuner som alla berörs av fiskels viktigareintresseområden redovisa hur de avser all säkerställa dessa områden.Yrkesfiskels och beredningsindustrins behov av markområden bör i samarbete medfiskenämnden utredas och säkras i den fortsatta planeringen. För slörreallmänna vatten bör översiktliga riktlinjer för fiskevården föreslås. anger atl vissabrister i underiagsmaterialel är orsaken lill alt fiskets intressen inte harbeaktats i tillräcklig omfattning av kommunen under planeringsskedet. Naturvård, friluftsliv och kulturminnesvård Naturvårdens och friluftslivelsintressen är enligt väl dokumenterade i det inom länsslyrelsenutarbetade förslaget till nalurvårdsplan. Förordnanden om naturreservat harhittills varil den mesl använda formen för säkerställande. Mellan fem och tionaturreservat har bildats . räknar med atl kunna bildanaturreservat i samma takt även . Enligt kan brislen påresurser innebära alt säkerställandet kommer att la mycket i anspråk.Vid det fortsatta arbelel bör man därför överväga att i vissa fall ersättaförordnande enligt naturvårdslagen med en slrikl lillämpning av skogsvårdslagenoch bokskogslagen, bl. a. genom preciserade bestämmelser i antagna kommunalaplaner eller genom civilrättsliga avlal. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 182 framhåller att olikaexploaleringsåtgärder. t. ex. kraflledningsdragningar och skogsavverkningar,ofta medför negativa förändringar i landskapsbilden. Hänsyn tilllandskapsbilden bör vägas in i valet mellan olika exploaleringsallernativ. Säkerställande avkulturminnesvårdens intressen är enligt ofta svårt ochtidskrävande. De inom länet påbörjade och delvis avslutade inventeringarna avkulturhistoriskt intressanta objekt och miQöer bör enligt ävenomfatta områden som är av regionall och lokalt intresse. Vidare bör vissatätortsområden bli föremål för en översiktlig bevarandeplanering. Del samladeinventeringsmaterialet bör enligt efter utvärdering bilda eltprogram för kulturminnesvården för kommunerna och länet. En kanalisering av friluftslivetoch en konsekvent tillämpning av anvisningarna till 1 § skogsvårdslagen kanenligt bidra lill atl minska störningarna för jord- ochskogsbruk samt öka attraktiviteten och tillgängligheten till eftertraktadeströvområden. Del är dessutom viktigt atl öka kunskaperna hos de besökande omnaturen samt dess vård och skötsel. anser altplaneringsskedet har givit etl gott resultat i länet. Det är enligt verketangelägel alt antar förslagel lill nalurvårdsplan och alt vissakompletterande inventeringar ulförs. Förslaget lill åtgärdsprogram för atlsäkerställa naturvårdens intressen är enligt verkel väl ägnat alt ligga lillgrund för del fortsatta arbelel. anser att delfinns betydande brister i invente-ringsmalerialet för kulturminnesvården, bl.a. i . Avgränsningar och preciseringar av kulturminnesvårdensintressen har enligt ämbetet skett på ett tillfredsställande sätt inomflertalet av de s. k. slörre områdena av betydelse för kulturminnesvården.Invenleringsarbetet har dock inte till alla delar slutförts, t. ex. inomÄlradalen i . Ämbetet anser all flertalet av de slörre områdena börkunna avföras som särskilda planeringsområden så snarl skyddsbehovel inomdessa har preciserats geografiskt och tillgodosetls i den kommunala planeringen. Fr i ti ds b ebygg else Länsslyrelsen anser alt en fortsaltutveckling av fritidsbebyggelse bör få en ny inriktning, vilkel också i stortöverensstämmer med kommunernas uppfallning. Inom kustområdet bör man undvikaatl upprätta ytterligare planer för enskild fritidsbebyggelse. Ny fritidsbebyggelse bör enligtlänsstyrelsen kunna utvecklas inom vissa inlandsområden. För att man i störstautsträckning skall kunna undvika konflikter med exempelvis skogsbruk ochnaturvård bör bebyggelsen ske efter planläggning, varvid man kan pröva frågorom t.ex. täthet, vatten-och avloppsförsörjning, renhållning, tillfartsvägar ochövrig service. Fritidsbebyggelsen kan medföra att sysselsättningstillfällenskapas och atl un- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 183 derlagetför befintlig service förstärks, vilket har stor betydelse i länets skogsbygd. De ulredningar som har genomförts underplaneringsskedet visar enligt atl en fortsatt etablering av tungoch miljöslörande industri i Väröområdet är förenad med svårigheter med hänsyntill alt befintliga anläggningar, såväl som ,ställer stora säkerhetskrav på omgivningen. Andra begränsningar för enfortsatt etablering av tung industri är de geologiska förhållandena samt denotillräckliga råvatleniillgången. Nya elableringsinlressen för tung industritill Väröområdet har enligt inte kunnat iakttas underplaneringsskedet. Del är enligt angeläget atl statsmakternastödjer en utveckling av andra verksamheter i Väröområdet, bl.a. med hänsyntill etable-ringssvårighelerna för tung industri saml önskemålet om en meradifferentierad arbetsmarknad. För att en fortsall planering i Väröområdet skallvara möjlig krävs enligt alt tar ställning tillomfattningen av den framtida kärnkraftulbyggnaden och allsäkerhetsmyndigheternas rekommendationer preciseras och fastställs. Det ärangeläget all den nuvarande planeringsberedskapen upprätthålls och altförutsättningarna för bostadsbebyggelse i hela Väröområdet med hänsyn tillsäkerhetsfrågorna ytterligare klarläggs. Därefter bör enligt länsstyrelsenbefolkningsramar för olika delområden bestämmas i en antagen områdesplan somgodkänns av säker-helsmyndigheterna. Statens kärnkraflinspeklion åberopar som sillyttrande det sammanfattande avsnittet i rapporten av marken kringkärnkraftverk. I rapporten konstateras att de säkerhetssynpunkter som efterhand har preciserats vid , begränsar utbyggnaden av samhället lägre nivå än vad kommunen önskar. Behov föreligger här av fortsattmeningsutbyte mellan berörda intressenter, varvid argumenten för en störreutbyggnad bör vägas mol de säkerhelsmässiga olägenheterna, vilka kan tänkaskompenseras av t.ex. en höjd beredskap. Säkerheismyndighelerna vill ocksåenligt rapporten bevaka all industriprocesser, lager eller transporter inteförekommer så nära kraftverket, atl dess säkra drift kan störas genom t. ex.explosioner, brand eller hindrad kylvattenlillförsel. Explosiva ochbrandfarliga ämnen utgör elt hot mot ell kärnkraftverk. Säkerhetskraven för eltplanerat hamnläge och vissa planerade induslriarealer i har klarlagts sentunder den fysiska riksplaneringens planeringsskede. Detla har begränsatmöjligheterna att skapa en hamn på Väröhalvön och har komplicerat kommunensplaneringsarbete. anför att arbetet under planeringsskedethar klarlagt att betydande miQöproblem föreligger även i sådana områden somsärskill har angetts för lokalisering av sådan industri som behandlas i denfysiska rikspla- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 184 Detta gäller bl.a. Väröområdet. Enligt verketsmening är det därt"ör inte möjligt alt ulan ytleriigare analys taställning till vilka platser som är särskilt lämpliga för en utveckling avsådan industri. Det är i ställel angeläget alt översiktligt slälla samman delmaterial som föreligger. Planberedskapen i Väröområdet är enligt verket god,men säkerhetskraven kring kärnkraftverket, den otillräckliga råvarutillgångenm. m. försvårar en framtida industriutveckling. delar planverkelsupfaltning om behovel av en sammanställning och utvärdering av befintligtmalerial för områden avsedda för miljöslörande industri. Kommunen stryker underatt en sådan utvärdering bör innefatta elt förnyat ställningstagande tillområdenas planmässiga och miljömässiga förutsättningar för ytterligaremlQöstörande industri.' Behov av markreservationer förregionala kraftledningar har diskuterats av i samråd med berördakraftproducenter och kommuner. Reservat har enligt länsslyrelsen angetts påkommunernas planmaterial i den mån kraftproducenterna har kunnat ange en preciseradsträckning. Större kraftledningar, exempelvis del i elt evenluelll framtida 800kV riksnät har också diskuterats med kommuner och kraftproducenter. Arbetet ärinte avslutat men synes enligt kunna infogas i kommunernasfortsatta fortlöpande översyn av planen i samråd med länsslyrelsen. valtenfallsverketoch övriga kraftproducenter. konstaterar atlutbyggnad av kraftledningar i i hög grad berör de areella näringarna.Skogsbrukets intressen berörs i slor omfattning. Planerade huvudledningar vidutbyggnad av stamlinjenätet kommer alt genomkorsa områden med högproduklivskogsmark. Även för jordbruket innebär kraftledningsutbyggnad vissa störningar. Översiktliga studier belräffandelokalisering av vindkraftaggregat har enligt länsslyrelsen underplaneringsskedels senare del bedrivits av nämnden förenergiproduklionsforskning. Med hänsyn lill atl redan är hårtutnylQad för bebyggelse och att landskapet i övrigt är flackt med känsliganaturpartier torde det enligt bli mycket svårt alt finna lämpligaområden vid kusten för sådana eventuella anläggningar. Länsslyrelsen anger all en pipelineför gas planeras från länets södra gräns till som en gren av etlledningssystem i . Ledningarna är avsedda att grävas ner 1,5 m och markenovan kan därefter odlas. Det är därför en fördel att dra ledningar genomåkermark jämfört med skogsmark. framhåller all det torde vara svårt attanlägga den hetval- ' har i skrivelse tillchefen för hemställt att regeringen i beslutet medanledning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen klargör vad som börgälla för Väröområdet bl. a. som lokaliseringsområde för sådan industri sombehandlas i den fysiska riksplaneringen. 1978/79:213 Bilaga 1 185 lenledning från lill som hardiskuterats. Verket påpekar vidare liksom länsslyrelsen all det lorde varamyckel svårt atl lokalisera vindkraftverk till . Liknandesynpunkter framförs av . anser alt deplanerade kraftledningarna inom kommunen kan få negativa konsekvenser förskogsbmkel och landskapsbilden. Kommunen framhåller alt det är myckelotillfredsställande att inte någon formell samrådsskyldighel föreligger på elttidigt sladium då ledningarnas sträckning diskuteras. Kommunen menar vidare atlvindkraftverk i rimligl antal och med lämplig placering inte behöver innebäralika slor negativ effekt pä landskapsbilden som de stora kraftledningarna. Länsslyrelsen framhåller altosäkerheten belräffande utbyggnaden av väg E 6 orsakar problem i kommunernasplanering. stryker därför kraftigt under atl den sträckning av bör stå fasl som baseras på ett förslag från en särskild samrådsgrupp medrepresentanter för berörda kommuner, , och . länsavdelning av anger liksom länsslyrelsen att det är viktigt att denhuvudsakliga sträckningen av väg E 6, som har utretts av nämnda samrådsgrupp,ligger fasl. Bullerstörningar från den nyaflygplatsen i bör enligt föranledaKungsbacka kommun atl utarbeta motsvarande bebyggelsereglerande bestämmelsersom de angränsande kommunerna gör. anger vidare attutbyggnad har föreslagits för med en förlängning avlandningsbanan mol norr. Utbyggnaden skulle innebära atl bullerolägenhelemaminskar för tätorten men att högproduktiv tas i anspråk. Endiskuterad utbyggnad av flygplatsen på i skulle kommai konflikt med naturvården. Flygplatsen ligger i direkt anslutning lill etlnaturreservat som är av myckel slor belydelse som rastplats för flyttfåglar. förutsätter all eneventuell utbyggnad av flygplatsen på , som har uppgetts stå i konfliktmed naturvårdsintressen, behandlas i samband med den fortsattatätortsplaneringen. De tre handelshamnarna i ,och genomgår enligt en expansiv utveckling.Den planerade och pågående utbyggnaden står inte i nämnvärd konflikt medbevarandeintressena i den fysiska riksplaneringen. Vid en eventuell fortsattutveckling kan emellertid väsentliga lätortsnära rekreationsområden komma althotas. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 186 Möjligheterna att anläggadjuphamnar i de lägen som har angivit som lämpliga urnavigationssynpunkt påverkas enligt inte nämnvärt av annanföreslagen markanvändning i kommunemas markdispositionsplaner. anger att en särskildundersökning av djuphamnsmöjlig-hetema vid Väröhalvön har genomförts avVarbergs kommun. Flera lägen i anslutning till Väröhalvön är tänkbara enligtsjöfartsverkets inventeringar. Möjligheter alt anlägga en djuphamn vid södradelen av halvön kvarstår enligt länsslyrelsen. men de är mindre gynnsamma medhänsyn till bl.a. tillfarter och befintlig bebyggelse. På Väröhalvönsnordvästra del, intill kärnkraftverket, finns lekniska möjligheter förhamnutbyggnad men en sådan blir mycket kostnadskrävande. Dessutom innebär en djuphamni detta läge. liksom tillkommande tung industri, slömings- och säkerhetsriskerför kärnkraftverket och dess kylvatlensystem. bedömer atl del förvästkusten och behövs en allsidig utredning som underlag förkommande beslut om hamnulbygg-nader. framhåller alt enhamnutbyggnad i innebär konflikter med naturvårdsinlressena. Motbakgrund av den belydande överkapacitet som befintliga hamnar har, anser verkelalt det är tveksamt om ytterligare utbyggnader bör komma lill slånd. En utbyggnad av hamnen i enligt av stor belydelse för näringslivet i en betydliglstörre region än kommunen. Kommunen anser inte atl utbyggnaden slår i konfliktmed nalurvårdsinlressena. påpekar all varkensjöfartsverket eller industriverket har kommenterat det föreslagnareservområdet för djuphamn norr om . Försvarets behov av övnings- ochskjutfäll i kan enligt länsslyrelsen inte tillgodoses utan altslörningar uppslår för befolkningen i del område som berörs. Länsslyrelsendelar den uppfallning som försvarets fredsorganisationsulredning har redovisat,nämligen att det är nödvändigt att erhåller bättre övnings-och skjutfäll än de befintliga. De regionala myndigheterna har förordat atlett område vid Mästocka i las i anspråk för ändamålet. Överbefälhavaren anför alt Laholmskommun inte har redovisat några särskilda riktlinjer för bebyggelseutvecklingenför det diskuterade alternativet lill skjutfält vid Mästocka. Vidare harkommunen inte redovisat konsekvenserna av den militära användningen avHökafället, där kommunens förslag om en anläggning för friluftsliv söder omskjutfällel kvarstår. Intill dess möjligheterna lill flyttning av den militäraverksamheten har utretts, bör kommunen enligt överbefälhavaren i sin planeringutgå från verksam- 1978/79:213 Bilaga 1 187 hetens nuvarande omfattning. noterar medtillfredsställelse överbefälhavarens initiativ till utredning om en eventuellflyttning av verksamheten vid Hökafället. Överbefälhavaren motsätter sigHalmstads kommuns förslag om anläggningar för friluftslivet inom debullerstörda områdena vid Ringenäs skjutfält. Del är enligt överbefälhavareninte möjligt all ytleriigare tillmötesgå friluftslivets intressen vid fältet.Ytleriigare inskränkning av utbildningsverksamheten får inte ske. tillstyrkeranordnandet av elt nytt skjutfält för . När markproblemet ärlöst för regementet anser kommunen alt Skedalaheds övningsområde bör öppnasför civil användning. Kommunen vidhåller sina synpunkter vad gällerolägenheterna med Ringenäs skjutfäll. I samtliga 15 kommuner i Göteborgsoch län antog kommunfullmäktige program för hur denfysiska riksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen tog ställningtill programmen genom beslut län för län . För län fattades beslul . Samtliga kommuner i län har redovisat sitt arbete under planeringsskedet med atl fullföQariktlinjema för hushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlatsav kommunfullmäktige. Av länets 15 kommuner har 13redovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter. kommun harredovisat av fullmäktige godkänd kommunöversikl. 1 pågick yidredovisningen arbete med att upprätta kommunöversikt.' Av fullmäktige antagnakommunomfattande markdispositionsplaner har redovisats av , ,och kommuner. 1 och län omfaltaskusten och dalgång av den fysiska riksplaneringens geografiskariktlinjer. Kuststräckan norr om har härvid betecknats som obrutenkust, medan kuststräckan söder om har betecknats som högexploateradkust. Länet berörs även av det primära rekreationsområdet . Vidare har regeringen i beslutet över programskedel enligtbeslämmelserna i 10 a§ byggnadslagen beslutat atl del för Hogdalsnäsei iStrömstads kommun ' Kommunöversikl för har antagits avkommunfullmäktige . Prop.1978/79:213 Bilaga 1 188 skall finnas generalplan som tillgodoser i beslutet angettsyfte saml föreskrivit all i skall lämnaen särskild redovisning av planeringsarbetet för Hogdalsnäsei. För kuststräckan norr om övergripande riktlinjer för planeringen utarbetats av , med representanter för , , och Tanumskommuner, , samt länsslyrelsen.Lysekils, Solenäs, och Tanums kommuner har med de gemensammaplaneringsriktlinjerna som grund upprättat och antagit markdisposilionsplanerför kustområdet. Inom ramen för Norra kuslulredning har också utarbetatsen rapport avsedd all belysa förutsättningarna för en fortsatt utveckling avturism och rekreation inom det primära rekreationsområdet . För kuststräckan söder om har och gemensamt lämnal enredovisning av den markanvändningsplanering för kustområdet som pågår i berördakommuner. De kommuner som ingår i , dvs. ,, och kommuner, har inte behandlat redovisningen ikommunfullmäktige. Av kommuner som ingår i kommunalförbundhar , , och Tjörns kommuner i kommunfullmäktige godkäntredovisningen som underlag för fortsatt planering. kommunhar inte behandlat redovisningen i kommunfullmäktige. För dalgång har berördakommuner i och under ledning avGöteborgsregionens kommunalförbund utarbetat förslag lill översiktligmarkanvändningsplan. De berörda kommunerna i , nämligenGöteborgs och kommuner, har godkänt förslaget som underlag förfortsatt planering. Områdesplaner som har antagits av kommunfullmäktige harredovisats för BroQorden och Skaflö i , för Råssöhamn,, , Strand och i samlför Slottet-Heeslrand i . För Seläler i harredovisats en av kommunfullmäktige antagen reviderad version av lidigareområdesplan. har redovisat en av kommunstyrelsen godkändmarkdisposilionsplan för Tungenäset. har somgeneralplan för Hogdalsnäsei redovisat kommunöversikt, kommunomfattandemarkdisposilionsplan, markdisposilionsplan för kustområdet samt områdesplanerför Strand och . Kommunfullmäktige i har, isamband med att förslaget till områdesplan för antogs,uttalat atl kommunen genom att anla de ovan nämnda planerna har antagit den avregeringen begärda generalplanen för Hogdalsnäsei. Enligt regeringens beslut med anledning av programskedet iden fysiska 1978/79:213 Bilaga1 ' 189 riksplaneringenomfattas ingen av kommunerna i länet av krav på alt upprätta program förhushållning med jordbruksmarken. behandlat program förhushållning med jordbruksmarken har dock redovisats av . Göteborgskommun har redovisat förslag lill plan för vården av odlingsmark. Avkommunfullmäktige godkända redovisningar för ålgärder som kommunera harvidtagit eller avser alt vidta för att genomföra den fysiska riksplaneringensintentioner har lämnats av 10 av länets 15 kommuner. Länsslyrelseni har ställt samman och utvärderat de kommunalaredovisningarna samt i yttrande till ämbetsverken och regeringen redovisat sinasynpunkter med anledning av arbetet under planeringsskedet. Preliminärtsammanfattande yttrande har avgelts av länsslyrelsen den 19 september 1977.Detla har tillsammans med övriga redovisning sänts för yllrandelill och för kännedom till kommunerna. Slutligt sammanfattandeyttrande har avgelts av . Tilllänsstyrelsens redovisning har fogals den av regeringen i dess beslul medanledning av den fysiska riksplaneringens programskede begärda särskildaredovisningen av planeringsarbetet för Hogdalsnäsei. har ävenlämnal särskilda redovisningar av planeringsarbetet för kustområdet, älvsdalgång och Gullmarn. Vidare har bifogat yttranden dels frånförsvarsområdesbefälhavaren för och försvarsområde,, lantbruksnämnden, , fiskerikonsulenlenoch , dels från i västra ,och . Yttrandenöver det redovisade materialet har lämnats av berörda ämbetsverk, andramyndigheter, forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnitt I. ).Beträffande har yttranden kommit in från . Johanssongruppen genom Lrs samt fastighetsägarei socken, Tjörns kommun. Kommunernahar beretls tillfälle atl komma in med kompletterande synpunkter med anledningav länsstyrelsernas, landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelseroch landsting har likaledes getts tillfälle alt komma in med synpunkter påverkens yttranden. I har synpunkter lämnats avlänsslyrelsen samt , , , , ,, Tanums och Tjörns kommuner. Kommunernasarbete under planeringsskedet har enligt i 1978/79:213 Bilaga 1 190 höggrad föQt de uppställda riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. De planeringsåtgärdersom kommunerna har vidtagit i de områden som berörs av riksintressen har iregel kunnal samordnas väl med kommunernas övriga fysiska planering. 1 deflesta kommuner har man bedrivit kommunomfattande markdispositionsplaneringparallellt med arbetet med den fysiska riksplaneringen. Länsslyrelsen anser dock inte atl riksintressena ärhell säkerställda genom det planeringsarbete som har genomförts avkommunerna.