prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — De rättigheter som omfattas avundersökningen är yttrandefriheten, informalionsfriheten, mötesfriheten,demonsiralionsfrihelen, föreningsfrihelen, skyddel mol pålvingal kroppsliglingrepp och mot kroppsvisitalion, skyddet mol husrannsakan och liknandeinirång, skyddel för förtrolig meddelelse, rörelsefriheten, rälien lilloffenilig domslolsförhandling och den fackliga konflikträtten. Ocksåutlänningslagstiftningen har beaktats (men ej särredovisats). Ändringar i dens. k. sekretesslagen, dvs. lagen (1937:249) om inskränkningar i rätlen alt utbekommaallmänna handlingar (omtryckt 1977:1029), redovisas inte. Informalionsfrihetenenligt regeringsformen inbegriper nämligen inte den räll atl la del av allmännahandlingar som finns föreskriven i tryckfrihetsförordningen (se propositionen1975/76:209 s. 144-145). Undersökningenhar bara tagil sikle på räitighelsinskränkningar. Lagförslag som berörl någonav fri- och rällighelerna men enbarl på ell räiiighelsuividgande eller ettneutralt säll är således ej medräknade. Vidare har undersökningen inle kunnaigöras så noggranl, all man säkert fåll med alla fall som bort tas med och ingaandra. Dessa båda reservaiioner torde dock knappasl påverka möjlighelerna alldra slutsatser av materialet. Undersökningenhar också syftat till au ge en bild av i vad mån de propositioner, som innehållit förslag lill rällighelsbegränsningar, varil 324 Bilaga 2 SOU1978:34 omstridda.Svaret har sökls genom notering av hur lagbeslutel filials i - genomacklamation eller genom rösträkning. Omröslning enbarl genom uppresning harförls lill acklamationsfallen. 1 frågaom rösträknings-gruppen har i försia handnoterats, om jusl räiligheisbegränsande paragraf vurit föremål för rösträkning.Del kun hu vuril fallel beiräffande den paragrafen ensam. Del kan också havaril fallel beiräffande ell antal paragrafer, bland vilka denräliighetsbegränsande ingåll. Eu exempel härpå är all man röstat om bifall lilleller avslag på proposilionen i dess helhet. Men i andra hand har ocksåuppmärksammats, om andra paragrafer iin rättighetsbegränsande varit föremålför rösträkning i ärendet. B. Unidersökningens resultat Avalla proposilioner som avgavs under nu avsedda tidsperiod innehöll 14 procentförslag lill någon form av rällighetsbegränsning. Motsvarande andel avlagpropositionerna var 27 proceni. I övrigi hänvisas i frågaom frekvensen ocharlen av rällighelsbegränsningar lill nedan intagna tabeller. 1975(1.1-30.6) Rälligheisbegränsningarnaunder perioden fördelade sig mellan de olika frioch rällighelerna enligtnedanstående labell. För varie proposiiion har en markering gjorts för varjerättighet som begränsats. Däremoi har inle flera markeringar jyorts om elllagförslag till exempel innehållit flera paragrafer med fängelsestraff Inomyttrandefriheten har gruppen lyslnadsplikl särredovisats och inomrörelsefrihelen har gruppen fängelseslraff särredovisats. Avdc 61 lyslnadspliklsfallen avsåg 41 tystnadsplikt som gäller bara offentligabefallningshavare eller ijänsteplikliga och som avser enbarl sådani som fårhållas hemligl med slöd av iryekfrihelsförordningen. Fierlalelav rätiighetsbegränsningarna rörde bara en eller annan paragraf i ell siörrelagkomplex. De i särklass vanligaste gällde sirafföeläggning med fängelse,ingrepp i skyddel mol husrannsakan eller liknande inirång saml bestämmelse omtystnadsplikt. Till övervägande del värdet här fråga om fall, därrällighelsbegränsningen framstårsom ett "bihang" till en reform påannal område. a. yttrandefriheten i övrigt, informationsfriheten och -särskilt -skyddet för förtrolig meddelelse bör påpekas, alt siffrorna påverkas (uppåt) avatl del här finns vissa tidsbegränsade lagar som föriängls underperioden. Vadgäller omstriddheien fördelade sig fallen mellan acklamation, rösträkningbeträffande rällighetsbegränsning och rösträkning enbart i annat avseendesålunda: 1975 (jan-iuni) Acklamation (hela ut- 326 Bilaga 2 SOU 1978:34 Vad giiller de fall där rällighcisbegrunsning vur föremålför rösiriikning kun uniecknus ull, om en mujoriiei av fem sjiiuedelar uv derösiundc hude krävts för omalelbari beslul, så hude mun i }} uv 47 fill fånsådun ansluining. Om man krävt en majoritet av tre fiärdedclar hade 34 fallvunnil erforderlig ;inslulning. Hade del i stället krävts bifill av trefjiirdalclar av ledamöier hade della krav vuril uppfylll i 25 full.Dei ligger dock i öppen dag all man får vara försiklig med all dra slulsaiserav sådana riikneoperalio-ner. Sammanställningav remissyttranden över rättighetsskyddsutred-ningens betänkande (SOU 1978:34)Förstärkt skydd för fri- och rättigheter belänkande (SOU 1978:34) Förstärkt skydd för fri-och rättigheter har remissyttranden avgivits av högsta domstolen,regeringsrätten, justitiekanslern (), , hovrätten för ÖvreNorriand, kammarrätten i , kammarrätten i , ,ytlrandefrihelsutredningen (Ju 1977:10), överbefälhavaren (),riksförsäkringsverkel, , de juridiska fakultetsnämnderna vidUppsala, Lunds och , samhällsvetenskapligafakullelsnämnden vid , statens invandrarverk, länsstyrelsernai Siockholms, , och , justitieombudsmannenLundvik (JO), . , och gemensamt.Landsorganisationen i (LO), Centralorganisationen /SR (/SR),, . (), , . Svenska avdelningen av ,Medborgarräitsrörelsen samt . Någraremissinstanser har uttryckligen angivit att de har begränsat sina yttrandentill vissa frågor. Sålundahar högsta domstolens yttrande huvudsakligen begränsats till frågorna om ettsärskilt lagstiftningsförfarande för fri- och räliighetsbegränsande lag, omdomstolars och andra myndigheters lagprövning och om lagrådet, dess sammansättningoch verksamhet. industriförbundoch har begränsal sitt yllrande till de frågorsom enligt organisationemas uppfattning har väsenilig betydelse förnäringslivet, nämligen lagprövningen, lagrådsgranskningen, förbudel motretroaktiv skattelag och grundlagsskyddet för egendomsrätten. LO har-motbakgrund av att organisationen utvecklade sin syn på fri- ochrättighetema i grundlagen och av att LO inte ser någon anledning att ändra påde principiella ståndpunkter som då redovisades - nu stannat för att barakommentera förslaget att grundlagsfästa lagprövningsrätten. har inskränkt siu yttrande till vad som berör domstolarnasverksamhet, främst lagprövningsrätten. LRF har begränsat sitt yttrande till defrågor som bedöms vara av stor belydelse för de intressen förbundet har attbevaka, nämligen frågorna om ett särskilt lagstiftningsförfarande för fri- ochrättighetsbegränsande lag, lagprövningen, lagrådsgransk- ningen,förbudel mol retroaktiv skattelag och förstärkt skydd vid exproprialion e. d. SverigesRadio har begränsal sitl yttrande lill frågor som rör yttrandefrihet ochinformationsfrihet samt därmed sammanhängande frågor i den del av belänkandetsom rör det särskilda förfarandel för räUighetsbegränsande lag. har avstått från att yltra sig i fråga om förbudel motretroaktiv skattelag och gmndlagsskyddel för svenskl medborgarskap. 2Allmänna omdömen om rältighetsskyddsutredningens arbete Euflertal bland de remissinstanser som lämnar allmänna omdömen omrätlighetsskyddsutredningens arbete anser all betänkandet är förtjänstfullt.Svea hovräu är däremoi krilisk lill utredningsresultatet, medan några inslanserintar en mellanställning. Kammarrätteni Göleborg, som hör till den förstnämnda gruppen, konslalerar all huvudfrågani föreliggande betänkande, au förslärka skyddel för grundläggande fri- ochrättigheter, har varil föremål inle bara för intensiv politiskdebati utan även för omfatlande uirednings- och lagstiftningsverksamhel.Slutsatsen ligger därför nära lill hands att ämnet numera skulle vara uttömt.Att så inle är förhållandel framgår med önskvärd tydlighet av betänkandet. Dessomsorgsfulla probleminventering och skarpsinniga analyser innebär all ettmyckel svåröverskådligt problemkomplex har blivit ytteriigare genomlyst ochretls upp pä ett synneriigen värdefullt sätt. Därmed är emellerlid inte sagtatt kammarrätten kan i allo tillstyrka utredningens förslag. I mer än ett hänseendeförefaller detta snarare vara ett resultat av politiska kompromisser än ettfullföljande av utredningens egna resonemang. Kammarrätteni anför all skyddet för fri- och rättigheterna under de senasledecenniernas grundlagsarbete av naturliga skäl har tillmätts stor vikt ochtilldragit sig betydande iniresse. Del nu föreliggande betänkandet och deförslag som har lagls fram i delta bör ses som ytteriigare led i sirävandenaalt bygga ut och slärka det skydd som fri- och rättigheterna har i vår nyaregeringsform. Allmänt sell gäller alt kammarrätten finner att förslagen är välunderbyggda och har givits en god lagteknisk utformning. Domstolsverketanser att utredningens förslag om ändringar i regeringsformen (RF) ochriksdagsordningen (RO) är väl avvägda och har i huvudsak inte något atl erinramot atl förslagen genomförs. anser atl de ibetänkandet framlagda förslagen i slorl ulgör en värdefull och ändamålsenligvidareutveckling av det konstitutionella skyddel för fri- och rättigheterna. Somsammanfattande omdöme uualar juridiska fakultetsnämnden i som sinuppfattning att rältighetsskyddsutredningens förslag, efter vissa ändringar ochjämkningar, är ägnade att läggas till grund för lagstiftning. i avger följande omdöme: De av ulredningen framlagda förslagen lill ändringar i RFoch RO innebär all luglcxien blir uvseviiri meru vidlyfiig och komplicerad änlidigure. Ålminsione såviu gäller vår friimsiu grundlug, RF, frumsiår del somett viisenlligl cinskcmul all lagiexien skall vara korl, enkel ocb klar. Urdennu s\ npunki musie de frumlugda förslagen viicka vissu beiänkligheier. Till Slörslu delen synes dock lugiexilbrslugcns uiformningvuru en ofrånkomlig följd av uircdningsuppdrageis innebörd. Från de givnauigångs-piinkierna måsie ulredningen sägus hu gjort en goll urbeie. Problemenur oinsorgsfulll uireddu och belysiu, och de lugteknisku lösningurnu är iallmänhei viil genomlunkia. Del måsle dock beklagas all direkliven och denbegränsade liden inle har gjort del möjligl för ulredningen ull mera ullsidigiöverviigu oliku meioder ull förstärka skyddel för de grundliiggande fri- ochriinigheierna. Del hade sålunda varil önskvärl all de maleriellu melodernu förräiiigheisskyddei och dessas förhållande till lagprövningsrälien hade bliviiIbreniål för merti djupgående överviigunden än som skell. Då uiredningsmujoriieicns förslag lorde varu resultatet aven politisk kompromiss, kan del synas lönlöst all kriiisera förslagelshuvudgrunder. Fukulietsnumndcn kommer dock i del följunde an i ell puravseenden uilulu tvivel om lämplighelen uv de valdu principlösningurnu. Pånågra enstaka punkler kommer också den lagiekniska ulformningen uv förslugelall kritiserus. i anser alldel nu framlagda förslugel Ulgör en värdefull och ändamålsenligvidareulveckling av skyddel för de medborgerliga fri- och rällighelerna ochtillstyrker förslaget. Lånsslyrelsen i Siockholms län uttalar: Den parlamentariskt sammansattarällighetsskyddsutredningen har på kort lid lyckats nå en bred enighet i flerasvåra principiella frågor, där del under del pågående förfallningsarbelel ivårt land råll stora motsättningar tidigare. Ulredningen har analyseral ochdiskuterat de problem som är förknippade med skyddel av fri- och rällighelernapå ett myckel förtjänslfulll säll, och de olika förslagen synes vara välunderbyggda av de resonemang ulredningen fört. Man har dessulom på ettomsorgsfullt sätt gåll igenom och trängt in i evenluellalillämpningssvårigheter som kan uppslå vid en skärpning av förfarandereglernavid lagsiiftning om räiiigheisinskränkning. Såviii kan bedöma bördärigenom ha lagls en god grund för lagsiiftning i dessa delar. Länsstyretsen i län har uppfallningen alträttighelsskyddsulredningen trots Slark lidspress har kunnat lägga fram ettvälmotiverat och genomtänkt förslag som i slort ansluter sigtill. I della sammanhang framhåller i likhel med ulredningen särskiltalt räilighetsskyddel bör utformas på ett sådani sätl alt majorilelens beslutanderättbevaras oförkränkl, samiidigi som behovet av omsorgsfulla överväganden ochmöjlighelen lill allmän debati lillgodoses. finner de av ulredningen framlagdaförslagen väl avvägda och tillstyrker därför i huvudsak dessa. Enligt SACOlSR:s mening får det avräiiigheisskyddsulredningen framlagda förslaget bedömas mot bakgrund av desvårigheler som har råll an nå politisk enighel i vissa grundlagsfrågor.En sådan enighel är en 22 1978/79. Ibrutsiitining lör all grundlagen skull slå sig över enliingre tidsperiod. Värdet UV oliku önskemål om grundlagens utformning fårdärför hela liden viigas mot inlresset av koniinuilet och sladga. I denkompromiss som har iriilTats hiir lorde del finnas ell myckel begränsat utrymmeför iiiidringtir, om inic hela pukciei skull fullu. /SR finner uti delfrumlugda fiirslagel i sin helhei iir goiliagbari. Som myckel förijänsifullulösningur nämner /SR siirskill reglernu om folkomrösining vid förslug lilländring ;iv grundlug, kruvel ull grundlugsfrågor skall väckas i god lid föreriksdagsval saml omfatiningen av lagrådels prövning och direkliven för dennuprövnings inriktning. Rällighelsskyddsuiredningens förslag är enligi LRF:supplänning väl gcnomiunki. LRF finner uu de uv ulredningen föreslugnuålgärderna för förstärkning av räilighetsskyddel är väl moiivcrude. Del skyddför de medborgerligu fri- och rätligheiernu som i dug finns i RF är enligiförbundets uppfuilning delvis ulformui på ell sådani allmänt sätt auskyddsenbkien får bedömas som olillräcklig. Till den förul ungivnu mellangruppen hör hovrätten JörÖvre Norriand. Hovrällen säger sig självfallet varu medveien om ull redun delfukium un del står cn bciryggunde poliiisk mujoriiei bakom förslagen ibetänkandet begränsar utrymmet för sakliga ändringur och förmodligen också förmer omfullunde redaklioneUa jusleringar. Mol den bakgrunden vill hovrällen allmani omdöme ultalu all del inte finns några avgörande invändningar molförslugen om man ser dem ulifrån den förutsättning som styrt Ulredningensarbeie, dvs. kravel all på olika säll förslärka skyddel för i RF inskrivna fri-och rättigheter. Den iveksamhel, på någon punkl kriiiska inställning, tillförslugen som hovrällen redovisur beror således snurare på au hovrättenifrågasätter lämplighelen och/eller behovei av au nu göra någonting alls än påde lösningar i sak som ulredningen redovisar. Svenska,föreiagaivs riksförbund finner all ulredningen påflera delområden föreslår försiärkningar av den enskildes rättssäkerhet som ärav slorl värde. Enligt förbundets mening fullföljs dock inte alltid de godaintentionerna utan de föreslagna förstärkningarna urholkas genom unduniug frånde föreslagna huvudreglerna. Svenska avdelningen av Inlernaiionella jurisikommisslonenförklarar all riilligheisskyddsutredningens betänkande rymmer, inom de ramarsom ulredningen har uppslälll för sig på grundval av givna direkliv, en grundligredovisning av tidigare diskussion, vilkel skapar en välgörandeöverblick-burhelöverde frågeslällningar sorn ulredningen behandlar. Detäremellerlid beklagligt au ulredningen inle har funnil del möjligl atl behandlaen vidare krels av rättigheter än som har skell. Avdelningen pekar här särskilipå sådana områden som den närmare innebörden av egendomsrätten, del personligainiegritetsskyddel och föräldrarälten. Avdelningen erinrar också om silllidigare förslag all gällande regler skall kompleiieras med beslämmelse allSlalen skall lillförsäkra medborgarna skydd för de grundläggande poliiiska riiiiighelernaockså i förhållande lill enskilda. Avdelningen erinrar även om iinskvärdhelenav en i grundlagen inskriven generell räll för mcclborgarna an få anspräk ianledning av grundlagskriinkning domsiolsprö-vade i Iandel. Även om del kanifrågasällas om en sådan regel överenssiämmer med principerna för svenskförvallningsräli (jfr departementschefens ullalande i prop. 1975/76:209 s.127), anser avdelningen atl denna fråga ar förtjänt atl övervägas. Liknandesynpunkter anförs av Medborgarräitsrörelsen. Organisalionen hemsläller atl enny uiredning tillkallas för atl ta itu med allu de problem som har lämnalsolösta på rällighelsområdel, t. ex. rörande en ulökning av räliighelskaialogeni 2 kap. RF, införande av skydd mot ratlighetskränkningar utförda även avenskilda, t. ex. en organisaiion, sumt införunde av en effekliv möjlighel förenskild all få rältighetskränkning beivrad och lillrältad av domstol. Sverigesjörfai tarjörbund konsvaierar all förbundel enligt sina siadgar har allSländigi försvuru ytirandefriheien och därmed säkerslälla en fri deball. Delligger emellertid i sukens nutur un ell förbund med författarförbundetsinriktning har atl bevuku ulla de fri- och rättigheter som berör opinionsbildningen.Del reformförslag som framlades av fri- ochrällighetsulredning fick därför kraftigt stöd av förbundel. Del förslag lilländring i RF som framlades genom prop. 1975/76:209 utsattes emellertid frånflera håll för krilik. Denna koncentrerade sig framför allt på bestämmelsernaom begränsning uv de grundlugslryggade fri- och rällighelerna genom vanlig lug.Förfutiurlbrbundei unmärker atl den enda friheten som är kringgärdad med ett sågoii soni komplett grundlagsskydd är iryckfrihelen. Eftersom ytirandefriheien iradio och TV unknyier till TF får det emellertid anses all dennu yitrundefrihethar samma styrka som iryckfrihelen. I övrigt unkommer del på siuismakierna augenom lag närmare ange innehållet i frioch rällighelerna. Den senasle reformeninnebär dock vikliga förbäuringar i dei all grundlagen föreskriver för vilkeisyfte sådana lagfästa inskränkningar fur ske. Emellertid är även dessabestämmelser försedda med en del generalklausuler av relativt obestämtinnehåll. Del hävdades därför i diskussionen att lagsliflning av denna artmåsle kringgärdas av spärregler som förhindrar au lillfälliga politiskasituationer eller opinioner får påverka gränsdragningen. Det föreslogs sålundaan dylik lagstiftning skall antas i samma ordning som grundlag eller au elllagsliftningsförslag i varje fall skall bordläggas och vara vilande en viss tidinnan den slulligen antas. Mol dylika förslag hävdades det alt spärreglerskulle kunna komma atl hindra den sociala och politiska utvecklingen och hämmaangelägna reformer i samhället. Det är enligt förfaiiarförbundel mol bakgrundav denna diskussion del nu föreliggande belänkandei skall bedömas. En fackligorganisaiion med författarför-bundeis inrikining hälsar välkommen varje reform,som slärker de grundlagsskyddade fri- och ruiiigheierna. Emellerlid härdendiskussion som förls i denna suk en mera övergripande karaklär än den som leddefram till den senasle grundlagsreformen. Den gången gällde del alt i enlighelmed inlernaiionellakonvenlioner och den pågående uivecklingen i vårt land principielll säkerslällafri- och rällighelerna. De frågor som är akluellu är svårure all entydigtbedömu ulifrån angivna principer, eftersom dessa kan komma i kollision medprinciper uv belydelse för andru områden uv sumhällslivel. Vid reformen 1975/76kunde förfuiiurförbundei tu enlydig ställning, eftersom de då berörda frågornaavsåg grundliiggande förulsäiiningur för helu förfaliarkårens verksamhei. Närdel gäller den reglering som ur i fråga måsle förbundel beakla all förbundetrymmer medlemmar uv ullu poliiisku schuueringar. Del ar således inie möjligl auhävda ull vurje begränsning i sialsmakiernas lagsiiftningsfrihet är acceplabel,om dennu begränsning sumiidigi kun konima all störa unnul reformurbete. Arbelelmed reformering av grundlagarna och med all ge grundlagsskydd ål medborgerligafri- och rälligheler har pågått . Arbeiei har emellerlid delvisulförls under brådska, och valda lösningar hur ej sällun vuril resultatet avpolitiska kompromisser. Hiltills aniagna lugar hur durför inte alltid kommiiall grundas på så allsidiga och noggranna överväganden som ämnenas belydelsepåkallat. Grundlagarna, främsi regeringsformen, frumsiår inie som den fullödigalagstifiningsprodukt som bör ha varil arbetets mål. Deltorde råda allmän enighet om atl det är en angelägenhet uv vikt all skyddetförde medborgerliga fri-och rättigheterna görs så slarkl som möjligt. Däremotkan det knappasl hävdas att behovei av försiärkningar är särskilt trängandejusl . Hovrätten kan inte finna några sakliga skäl att drivalagsiiftningsarbeiei med sådan skyndsamhel som angelts i direkliven lillUlredningen. Trots att utredningen förtjänar erkännande för en ambiliösl arbeleär del också uppenbarl atl lidsnöden bar påverkal betänkandets uiformning.Förslagen till lagtext iir- satta i relalion lill de höga krav som i olikahänseenden måsle ställas på grundlagsiexi - ofta mindre lyckade. Och för mångaförslag och ställningstaganden lämnas i betänkandet - som är grundal på enpolitisk kompromiss - ingen eller ytterst knapphändig molivering. Deltaförsvårar en saklig diskussion om förslagen. Såsomkommeratt framgå nedan avstyrker hovrätten utredningens förslag om ell särskiltlagsiiftningsförfarande för fri- och rättighetsbegränsande lag. Enligihovrällens mening är livlig debait idessa frågoroch fortsatt arbele med ulluividga del maleriella skyddel all föredra; sådani arbeie pågår för övrigiredan på vissa områden. Del bör på många områden visa sig möjligl atl förstärkadel maleriella skyddel, och siluaiionen i måsle sägas vara sådan aulagstiftningsarbetet kan få ta den tid i anspråk som visar sig nödvändig. Underfortsatt arbete kan den lidigare diskuierade möjlighelen med en särskildgrundlag om medborgerliga fri- och räuigheler få ny aktualitet. Utredningenhar funnil sig inle kunna gå in på frågorna om grundlagsskydd för fri- ochrättigheter i förhållanden mellan enskilda. Inle heller berör ulredningen frägornaom medborgarnas loiala fri- och rättighetssituaiion i ett alltmer genomregleralsamhälle. Hovrätten har full förslåelse för all ulredningen inte kunnat - ochkanske inte heller sig böra - gå in på dessa omfattande ochsvåröverskådliga områden. Frågorna är emellertid av växande betydelse, och detär av vikt all de i den fortsatta debatten ime skyms borl av diskussioner ommera tekniska ling. Såviii gäller förhållanden mellan enskilda vill hovrällenerinra om vad hovrällen i sitl yllrande över fri- och rälligheisulredningensbelänkande anförde om organisalionsväsendeis ulll Slurkure siällning isumhället och den betydelse della i oliku hänseenden kun hu förden enskildemedborguren. Diskussionen om des. k. löntagarfonderna visur frägornus prakliskabelydelse. Utredningenhar också gåll förbi frågun om betydelsen uv att är bundel av främstEuroparådskonvenlionen om de mänskliga rättigheterna. Särskilt mot bakgrund avatt vårt land har underkastat sig den europeiska domslolens jurisdiklion kundeen erinran i regeringsformens rättighetska-pitel om vår bundenhet förtjäna auövervägas. Hovrätten har berörl ämnel i sina yttranden över gmndlagberedningensförslag till ny regeringsform och fri- och rältigheisutredningens betänkande. 3 Det särskilda lagstiftningsförfarandet Förslagetall e 11 särskilt lagstiftningsförfarandeskall införas för lag som angårbegränsning av fri- och rätiigheterna tillstyrks eller lämnas uttryckligen ulanerinran av flertalet av remissinstanserna. Till den gmpp av instanser somsålunda i huvudsak är positiva till förslaget hör högsia domstolen,kammarrätten i SundsvaU, , yttrandefrihetsutredningen, ,, , de juridiska fakultetsnämnderna iUppsala och Siockholm, samhällsvetenskapUga fakuttetsnämnden i , statensinvandrarverk, de fyra länsstyrelserna. , /SR, , , , saml . I flera av dessaremissinstansers yttranden framhålls dock risken för problem i lillämpningen. Någrainslanser lar inle någon uttrycklig ställning till förslagei eller förklararall de inie vill motsätta sig förslaget. Dessa inslanser är/-pw/Wgi-räiien. JK.liovräilen för , kammarräiien i Göleborg, juridiskaJakulieisnänmden i , Svenska avdelningen av Inlernaiionella jurisikommisslonenoch Medborgarrälisrördsen. Också dessa inslanser framhåller risken för problemi lillämpningen. Ennegativ inställning till förslaget har hovräll och JO. Blandderemissinslansersomharen posi liv i ns läl I n i nglill förslaget är högsia domsiolen.