prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — har medskrivelse överlämnat beräkning över utfallet av statensbudget för innevarande budgetår (bilaga 2.2). Verket har beräknat de totalastatsiitgifterna, exkl. förändringar av anslagsbehållningar och i dispositionenav rörliga krediter, till 162 813 milj. kr. Därvid har verket utgått från attanslaget till oförutsedda utgifter inte kommer att belastas. Verket haremellertid inte kunnat beakta vad som föreslås i de redovisadepropositionerna 1978/79: 124, 126, 127, 165 och 189, vilka innehåller förslagom anslag om sammanlagt 840 milj. kr. Om även detta belopp tas med iberäkningen innebär verkets utgiftsprognos att utgiftsanslagen på budgetenbelastas med 2733 milj. kr. mer än vad jag redovisade, vilket tar siguttryck i att förslagsanslag merbelas-tas. I budgetpropositionen upptogs detotala statsutgifterna för /80, exkl. förändringar avanslagsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, till 170369 milj.kr. 1 olika propositioner, som harförelagts före den , och genom beslut som harfattat fram till nämnda dag, har anslag tagits upp som innebär en utgiftsökningi förhållande till budgetpropositionen med 5 200 milj. kr. Jag återkommer inomkort med en hänvisning till den bilaga, där dessa propositioner m.m. redovisas.Regeringen har efter utgången av lagt fram dels prop. 1978/79:207 omförvärv av aktier i och Skogsägares CellulosaAB, dels prop. 1978/79: 211 om stöd till beställare av fartyg. I dessa tvåpropositioner begärs anslag om 1 100 milj. ki". resp. 160 milj. kr. I budgetpropositionen upptogsanslaget till oförutsedda utgifter med 7000 milj. kr. för tilläggsbudgetar, förett antal särskilda propositioner samt för att hålla en viss beredskap inomindustri- och arbetsmarknadspolitikens område. Eftersom förutseddapropositioner nu lagts fram är det motiverat att räkna ned anslaget. a. till alt en fortsatt beredskap inom industri- ocharbetsmarknadspolitiken är nödvändig bör anslaget till oförutsedda utgifterföras upp med 4000 milj. kr. för /80. Jag har därvid beaktatriksdagens beslut angående förlusttäckning för för åren 1979-1981.Medelsbehov utöver anvisade och föreslagna anslag kan förutses även förinsatser till förmån för skogs- och varvsnäringarna. Beträffande villkoren förbelastning av anslaget till oförutsedda utgifter får jag hänvisa till vad jaganförde i budgetpropositionen (prop. 1978/79:100 bil. Jag vill i detta sammanhang anmäla även följande fråga. 1978/79:150 Bilaga 2 77 De samlade biståndsanslagenföreslogs i budgetpropositionen uppgå till 4 370 milj. kr. för budgetåret1979/80, vilket innebar en ökning med 500 milj. kr. jämfört med /79.Utgångspunkten för anslagsberäkningen var att bislåndsanslagen skulle uppgåtill något mer än innevarande budgetårs nivå på 1,avbruttonationalprodukten till marknadspris. Anslagsberäkningarna ibudgetpropositionen för nu berörda anslag kom att understiga den förutsattanivån med ca 45 milj. kr. Chefen för kommer /80års att lägga fram förslag som innebär att de samlade biståndsanslagennår det belopp som förutsattes i budgetpropositionen. Dessa 45 milj. kr. kommer attföreslås bli tillförda anslagsposten Kalastrofer m.m. inom anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete. Medlen kommer alt föreslås bli disponieradeenligt de allmänna riktlinjer som gäller för denna anslagspost. De samladebiståndsanslagen skulle därmed uppgå till 4415 milj. kr., anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete till 2881.1 milj. kr. och anslagspostenKatastrofer m. m. till 216,9 milj. kr. Underskottet på riksgäldsfonden upptogs ibudgetpropositionen för /80 till 12 800 milj. kr. Belastningenpå detta anslag är i huvudsak beroende av budgetsaldot närmast föregåendebudgetår, men är även i någon mån beroende av budgetsaldot under det budgetårför vilket anslaget är anvisat. Som jag har anfört vid min behandlingav budgetsal-dols utveckling förutses budgetunderskottet för innevarandebudgetår komma att minska jämfört med beräkningarna i budgetförslaget samtidigtsom budgetunderskottet för /80 ökar jämfört med mina beräkningari budgetpropositionen. Detta, tillsammans med vissa andra förhållanden, medföratt underskottet på riksgäldsfonden för /80 torde komma att blilägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Jag har under hand inhämtatatt numera beräknar underskottet till 12 300 milj. kr.Underskottet på riksgäldsfonden bör följaktligen tas upp med detta belopp. Deändringar i staten för fonden som föranleds härav torde få företas avfinansutskottet. Jag har låtit upprätta enspecifikation över föreslagna och beslutade anslagsförändringar påstatsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen (bilaga 2.5).Specifikationen täcker perioden fram till utgången av mars och de övrigaförslag som jag nämnde särskilt. På grundval av dessa uppgifter beräknarjag utgiftsanslagen inkl. anslaget till oförutsedda utgifter på totalbudgetenför /80 till 173 329 milj. kr. Eventuella förslag och beslut iövrigt efter torde få beaktas av vederbörandeutskott. Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för btidgetåret1979/80 Anslagen till avskrivning av nyakapitalinvesteringar för /80 var i årets budgetproposition iviss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende på att motsvarandeinvesteringsanslag inte hade begärts definitivt. Prop.1978/79:150 Bilaga 2 78 Jag får nu anmäla det slutligabehovet av avskrivningsmedel för dessa punkter och för därefter tillkomnaytterligare investeringar. Under statens aUmännafastighetsfond föreslogs i budgetpropositionen till utbyggande av karolinskasjukhuset ett anslag om 55 milj. kr. 1978/79: 107 har för detta ändamålslutligt begärts 58 milj. kr. Avskrivningsanslaget bör föras upp med 29 milj.kr. 1978/79: 82 har tillbyggnadsarbeten inom verksamhetsområde begärts ettanslag om 135 milj. kr. Detta är 5 milj. kr. mer än i budgetpropositionenföreslagna 130 milj. kr. Avskrivningsanslaget bör föras upp med 67,5 milj. kr. Vinder statens utlåningsfonder hari prop. 1978/79: 153 till studiemedelsfonden föreslagits ett anslag om 82milj. utöver i budgetpropositionen föreslagna I 429,5 milj. kr. Jag tardärför upp avskrivningsanslaget av totalt I 511,5 milj. kr. 1978/79: 146 har till statens fiskredskapslånefondbegärts ett anslag av . Dessa lån är räntefria och löperdärefter med en ränta som motsvarar två tredjedelar av gällande diskonto. Jagtar upp ett avskrivningsanslag av . Under fonden för låneunderstöd hari prop. 1978/79:167 till lån till föreslagits ett anslag av 30,3milj. Med hänsyn till villkoren för lånet bör det skrivas av helt. Jag tarupp ett avskrivningsanslag av 30,3 milj. kr. 1978/79: 145 har till försörjningsberedskapslånbegärts ett anslag av 85,4 milj. kr. Detta är 21,3 milj. kr. mer än ibudgetpropositionen föreslagna 64,1 milj. kr. Lånen är ränte- ochamorteringsfria och skrivs av vid avtalstidens slutförutsatt att företaget har uppfyllt sina åtaganden. Anslaget bör skrivas avhelt. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 85,4 milj. kr. 1978/79: 112 har till låntill investeringar för kommersiell service begärts 8 milj. kr. Detta är 2 milj.kr. utöver i budgetpropositionen föreslagna 6 milj. kr. Vissa lån avses bliränte- och amorteringsfria. Den hittillsvarande erfarenheten av långivningentyder på att avskrivningsbehovet schablonmässigt kan beräknas till . Jagtar upp ett avskrivningsanslag av 4 milj. kr. \inder fonden för statens aktier har i prop. 1978/79: 130föreslagits ett anslag av 2 milj. kr. för teckning av aktier i svenskautsädesaktiebolaget. Av detta belopp utgör 1,2 milj. kr. Det iförhållande till aktiernas nominella värde överskjutande beloppet bör skrivasav. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 1,2 milj. kr. 1978/79: 192 harföreslagits ett anslag av 100 milj. kr. för förvärv av aktier i . 20 milj. kr. Det i förhållande till aktiernas nominellavärde överskjutande beloppet bör skrivas av. varför jag tar upp ettavskrivningsanslag av 20 milj. kr. 1978/79:207 om förvärv av aktier i och 1978/79:150 Bilaga 2 79 föreslås dels att 500milj. anvisas för förvärv av aktier i dels att 600milj. anvisas för förvärv av aktier i dessa belopp utgör 300 milj. kr. resp. 200 milj. kr. överkurs som börskrivas av, varför jag tar upp avskrivningsanslag av 300 milj. kr. Totalbudgetens inkomster hudgetåren 1978/79 och 1979/80 Riksrevisionsverkel har medsärskild skrivelse lämnat reviderade inkomstberäkningar förbudgetåren 1978/79 och 1979/80. För en närmare redogörelse för dessaberäkningar får jag hänvisa till verkets skrivelse (bilaga 2.3). Avgörande för beräkningen av statsinkomsternas utvecklingär de antaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället. Med ledning avtillgänglig statistik har utgått från att den totala lönesummanökade . Verket har beräknat den totalalönesummans ökning till 8,. För första halvåret1980 har ökningen satts till i årstakt. antagandenöverensstämmer i huvudsak med dem som återfinns i den reviderade finansplanenoch jag har i mina beräkningar haft samma utgångspunkter. Detta innebär attantagandena om ökningen av lönesumman har justeras upp med en halv procentenhetför och med en procentenhet för jämfört med vad som angavs ibudgetpropositionen. har beräknat inkomsterna underinkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifterm.m. till 49200 milj. kr. för /79 och 57 200 milj. kr. Detta innebär ökningar med 1200 milj. kr. resp. 2 700milj. jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Därvid har verketschablonmässigt räknat med att den kommunala utdebiteringen höjs med 25öre/skattekrona är 1980. Med hänsyn till den finansiella förstärkning avkommunernas ekonomi som förslagits i prop. 1978/79: 95 finns det inte anledningatt räkna med en dylik ökning av den genomsnittliga kommunala utdebiteringen.Vidare har regeringen i prop. 1978/79:202 föreslagit dels attsocialförsäkringsavgiften till barnomsorgen skall innefatta även egenavgifter,dels alt bilförmån skall inräknas i avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter.Som jag strax återkommer till gör jag också vissa förändringar iriksrevisionsverkeis beräkning av inkomsttiteln pensionsmedel m. m. Dessaändringar påverkar även nu behandlad inkomsttitel. Med hänsyn till deförhållanden jag redovisat finns anledning att räkna ned verkets uppskattningav inkomsttiteln med 1 500 milj. kr. för /80. Som jag tidigare denna dag harerinrat om avser jag att föreslå åtgärder syftande till attuppnå en fullständig finansiering av reformförslagen i prop. 1978/79: 160 omfortsatt reformering av inkomst- 1978/79:150 Bilaga 2 80 skatten,och i prop. 1978/79:95 om den kommunala ekonomin. Den totala kostnaden förreformeringen av inkomstskatten och av de statliga bidragen till kommuner ochlandstingskommuner uppskattas för /80 till knappt 1,7 miljarderkr. För denna finansiering bör, som i annat sammanhang förutskickats, följandeåtgärder inräknas. Genomde förslag som redan har lagts fram dels om höjningar av stämpelskatten vidförvärv av fast egendom och tomträtt saml av energiskatten, dels om attsocialförsäkringsavgiften till barnomsorgen skall innefatta även egenavgifteroch om att bilförmån skall inräknas i avgiftsunderlaget förarbetsgivaravgifter, beräknas budgetens inkomstsida komma att tillföras närmare700 milj. kr. Därmed återstår ca I miljard kr. för vilkafinansiering skall anvisas. Som jag tidigare denna dag anfört avser jag attåterkomma till denna fråga . Redan nu bör emellertid detta beloppberäkningsmässigt tas upp i inkomstberäkningen. Utan att nu ta ställning tillformen för denna inkomstförstärkning för jag t. v. upp I 000 milj. kr. underhär behandlad inkomsttitel. Sammanlagt justerar jag med andra ord ned verketsberäkning med 500 milj. kr. till 56 700 milj. kr. för /80. /79 finner jag inte anledning att avvika från verkets beräkning. Jagvill i detta sammanhang erinra om den proposition (prop. 1978/ 79:210)regeringen lagt fram angående ändrade regler för beskattning av företag. Förslageni denna proposition innebär bl. a. en möjlighet för olika kategorier avrörelseidkare att bygga upp obeskattade reserver och att jämna ut inkomstermellan olika år. De berör vidare koncernbeskattning och s. k. kedjebeskattninginom bolagssektorn. De nya reglerna avses i huvudsak bli tillämpliga vid 1981års taxering. Vissa avsättningar till investeringsreserver m. m. skall dockkunna göras redan med avseende inkomster. Jag räknar dock inte mednågot nämnvärt bortfall av statsinkomster /80 till följd avförslagen. Beräkningarnaav inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på förutsättningen av ettoförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminärskatt /80. Enligt 12 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skallvarje år bestämmas med vilka procenttal av grundbeloppen den statligainkomstskatten skall ingå i preliminärskatten för kommande budgetår.Procenttalet för den första hälften av /80 skall vara detsammasom under innevarande budgetårs senare hälft. 1 lagen (1978:431) om storlekenav statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /79har delta procenttal satts till 100 för /79. För tiden den Ijuli-den 31 december 1979 blir uttagsprocenten densamma. Jag föreslår attuttagsprocenten även för tiden - fastställs till100. Förslag till lag härom har utarbetats inom budgetdepartementet (bilaga2.8). Regeringen har i prop. 1978/79: vissa förändringar i den årliga fordonsskatten från den I september1979. 1978/79:150 Bilaga 2 81 sionsverket beräknade inkomsterna under inkomsttitelnvägtrafikskatt bör därmed räknas upp med 3 milj. kr. till 3 273 milj. kr. Verkets beräkning av inkomsterna under inkomsttiteln förinnevarande budgetår ansluter jag mig till. har beräknatinkomsterna under inkomsttiteln pensionsmedel m.m. till 1766 milj. kr. /79 och till 1 milj. kr. för /80. Mot bakgrund avde stora överskotten på inkomsttiteln redovisade jag i årets budgetförslag(prop. 1978/79: 100 bil. 2) att jag avsåg att låta se över redovisningen avinkomster och utgifter på denna inkomsttitel. Orsakerna till överskotten liggerbl. a. i att redovisningen av utgifterna under inkomsttiteln bygger på ettföråldrat avgiftsunderlag och att vissa personalsjukpenningar redovisas sominkomst trots att motsvarande utgifter inte belastar inkomsttiteln. Regeringenhar på mitt förslag uppdragit ål att närmare utreda dettaförhållande. Resultatet av denna utredning redovisas i riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning. Enligt verket leder en övergång till löpande debiteringav inkomsterna, på samma sätt som sker för den privata sektorn, till attöverskottet på inkomsttiteln /80 minskar från 1 852 milj. kr.till I milj. kr. Orsakerna härtill är att inkomsterna under inkomsttiteln avsertvå halvår under det att utgifterna såvitt gäller olika socialförsäkringsavgifter- utom socialförsäkringsavgiften till den allmänna tilläggspensioneringen somredan i dag uppbärs löpande - avser tre halvår, och att avgifterna baseras påett aktuellt underlag. Om systemet med löpande uppbördredan hade gällt skulle överskottet på inkomsttiteln för /80kunna överslagsvis beräknas till 1715 milj. kr., varifrån bör dras depersonalsjukpenningar om ca 310 milj. kr., som inte motsvaras av utgifter underinkomsttiteln. Överskottet skulle således uppgå till ca 1 400 milj. kr. Därvidbör beaktas alt inte tagit hänsyn till den av regeringenföreslagna höjningen av social-försäkringsavgifien till den allmännatilläggspensioneringen. Beträffande överföringen av olikatyper av socialförsäkringsavgifter från inkomsttiteln, exkl.socialförsäkringsavgiften till den allmänna tilläggspensioneringen, till andrainkomsttitlar och fonder finner jag nuvarande ordning mindre rationell. Det ärenligt min mening bättre att löpande överföra preliminära avgifter fråninkomsttiteln och sedan slutreglera efter utgången av uppbördsåret. Till följdav lönekostnadspåläggels konstruktion bör i framliden övervägas om enöverföring kan ske definitivt i samband med att lönekostnadspälägget redovisasmänatligen. Jag avser att senare föreslå regeringen de författningsförändringarsom är erforderliga för en löpande preliminär överföring av vissasocialförsäkringsavgifter från inkomsttiteln pensionsmedel m. m. till övrigainkomsttitlar och fonder. För affärsverken bör en omläggning av uppbörden avsocialförsäkringsavgifter anstå så att verken hinner anpassa sin ekonomi tillden ändrade uppbörden. Omläggningen avser väsentligen omföringar mellan olikainkomsttitlar. Med hän-6 1978/79. Bilaga I och 2 Prop.1978/79:150 Bilaga 2 82 synhärtill anser jag att omläggningen till löpande debitering kan ske medbeaktande av endast en tolvmånadersperiod. I detta sammanhang bör även vissa andra frågor somrör lönekostnadspålägget tas upp. Lönekostnadspålägget innehåller ingenkomponent för personalsjukpenningar. Avgifterna till den allmännasjukförsäkringen för statligt anställda utanför affärsverken bestrids centraltfrån inkomsttiteln pensionsmedel m. m. dels med uppburet lönekostnadspålägg,dels med de genom s. k. arbetsgivarinträde uppburna personalsjukpenningarna.Beräkningarna av myndigheternas anslag görs så att anslagen skall räcka tillför alt klara vikariat under en normal personalfrånvaro. Anslagsmässiga problemkan dock uppkomma vid mindre myndigheter om personalfrånvaron är onormalt stor.Detta har uppmärksammats av utbildningsutskottet vad gäller forskningsanslagen(UbU 1975/76; 10). har på utskottets förslag (rskr 1975/76:37)hemställt om åtgärder i syfte att komma tillrätta med den belastning som enonormal personalfrånvaro kan medföra. Jag vill med anledning härav i korthet redogöra förde möjligheter som finns att undanröja eventuella anslagsmässiga olägenheter avonormal sjukfrånvaro. Inom universitetsväsendet avsätts centralt vissa medelför att täcka onormal sjukfrånvaro, från vilka berörda institutioner kan fåersättning om ett produktionsbortfall inte kan accepteras. För myndigheter medförslagsanslag prövar regeringen eventuella framställningar om överskridandenoch tar härigenom ställning till om produktionsbortfallet kan accepteras ellerinte. I vissa fall, där problemen är kända redan då anslagen budgeteras, tasvid lönekostnadsberäkningen särskild hänsyn till långtidssjukskriven personal.Nuvarande ordning fungerar i huvudsak bra. Jag har dock med hänsyn tillönskemål som framställts från skilda håll övervägt andra åtgärder, bl. a. ettdirekt arbetsgivarinträde för myndigheterna och ett därav följande höjtlönekostnadspålägg. Detta skulle emellertid medföra ett så betydandeadministrativt merarbete för försäkringskassorna att en omläggning inte börske. 1 stället bör övervägas att ytterligare förenkla avräkningen mellanförsäkringskassorna och staten av personalsjukpenningar i syfte att undvikaonödigt krångel. Med hänsyn till vad jag har anfört finner jag därför inteanledning att ändra nuvarande ordning för reglering av myndigheternasproduktionsbortfall vid onormal sjukfrånvaro. De enstaka problem som kanuppstå bör kunna lösas genom tillämpning av någon av de befintliga metoder jaghar redovisat. Lönekostnadspålägget utgår f n. avutbetalade lönemedel. Regeringen har föreslagit höjning av socialförsäkringsavgiftentill den allmänna tilläggspensioneringen samt vissa andrasocialförsäkringsavgifter. Detta kunde i och för sig motivera attlönekostnadspålägget höjdes. Enligt min mening är överskottet på inkomsttitelnpensionsmedel m. m. tillräckligt för att trygga framtida pensionsutbetalningarvarför någon höjning av pålägget inte nu behövs. Dåjag till skillnad från räknar med enbart tolv måna- 1978/79:150 Bilaga 2 83 ders belastning vid löpande överföring /80föreslår jag att inkomsttiteln pensionsmedel m.m. för /80 försupp med 1715 milj. kr., vilket är 1714 milj. kr. mer än harberäknat. beräkning för /79 kan jag anslutamig till. Efter samråd med berörda statsrådvill jag anföra följande angående inkomster från statens kapitalfonder. Beträffande inkomster under statensaffärsverksfonder har beräknat inkomsterna från statensvattenfallsverks fond till I 230 milj. kr. för /79 saml till 1325 milj. kr. för / 80. Beträffande /79 ansluterjag mig till verkets beräkningar. För /80 utgårriksrevisionsverkets inkomstberäkningar bl. a. från antagandet attkärnkraftaggregaten Ringshals 3 och tas i kommersiell drift inovember 1979 resp. . Med hänvisning till att beslut inte är attförutse om att ytteriigare aggregat tas i drift i avvaktan på resultatet av enfolkomrösning om kärnkraftens framtida användning finner jag anledning att förmina inkomstberäkningar utgå från antagandet att ingen kraftproduktion kommeratt ske vid dessa aggregat under /80. Det saknas enligt min bedömning f.n. underlag för att närmare ta ställning till konsekvenserna härav förvaltenfallsverkets rörelseresultat. Det är dock sannolikt att det kommer attröra sig om betydande resultatförsämringar. I avvaktan på att detta mera exaktkan fastställas, anser jag det rimligt att schablonmässigt justera nedriksrevisionsverkets beräkningar Justering av beräkning avtotalbudgetens inkomster (kr.) verket (rev. verket (rev. Skatter, avgifter m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet ter m. m. (A I I a) II Uppbörd i statens verksamhet: Pensionsmedel m. m. Inkomster av statens kapitalfonder I Statens affärsverksfonder: Summa förändring på driftbudgeten Summa förändring enligt föredraganden 1978/79:150 Bilaga 2 kr., vilket ungefär motsvarar avkastningen av det belopp med vilketde båda aggregaten ingår i vattenfallsverkets statskapital. Jag beräknarsåledes inkomsterna för /80 till 1 125 milj. kr. Inkomsterna ur\der domänverkets fond beräknas avriksrevisionsverket till 35 milj. kr. för /79. Jag ansluter migtill denna beräkning. I avvaktan på att statsmakterna fastställeravkastningskrav för /80 har beräknat ettoförändrat belopp på 35 milj. kr. Härutöver bör emellertid, enligt min mening,hänsyn tas till förslaget (prop. 1978/79: 125 bil. 11) attbevilja domänverket föriagslån om 500 milj. kr. för inköp av skogsmark. Räntanpå detta kapital kommer inledningsvis att uppgå till . Det kan inte medsäkerhet förutsägas i vilken takt förlagskapitalet kommer att disponeras,varför jag schablonmässigt beräknar att ett belopp om 10 milj. kr. kommer attinflyta som ränta /80. Sammantaget beräknar jag därmedinkomsterna under denna fond till 45 milj. kr. för /80. Jag övergår nu till att redovisa de ändringar iriksrevisionsverkets beräkningar som jag förordar beträffande beräknad övrigfinansiering. Jag har därvid samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. har för /80beräknat avskrivningar inom statens järnvägars fond till 371 milj. kr. Medhänsyn till att regeringen i prop. 1978/79: 99 om en ny trafikpolitik harföreslagit att SJ för Kapitalbudgetens utgifter och /80 Fonden för förlag till stats- 1978/79:150 Bilaga 2 85 /80 avlastas kostnader för kapital bundet ifasta anläggningar motsvarande 150 milj. kr. i minskade avskrivningar börifrågavarande avskrivningar tas upp med endast 221 milj. kr. De av mig förordade avvikelserna från riksrevisionsverketsinkomstberäkningar sammanfallas i tabell 24. Inkl. dessa uppgår tolalbudgetensinkomster enligt de förnyade inkomstberäkningarna till 117686 milj. kr. /79 och till 129626 milj. kr. för /80. Detta är I477 milj. kr. resp. 2 807 milj. kr. mer än vad som angavs i årets budgetproposition. Jag har i det föregående redogjortför förändringarna i förhållande till budgetpropositionen i fråga om begärdainvesteringsanslag för /80. De begärda investeringsanslagentippgår nu till 17 315 milj. kr. De för finansiering av dessa investeringar beräknadeavskrivningsmedlen som bör anvisas på driftbudgeten uppgår till 2 949 milj. kr.De medel som inom resp. kapitalfond är tillgängliga för finansiering avinvesteringarna, dvs. avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna,beräknar jag till 3 427 milj. kr. På grundval härav beräknar jaginvesteringsbemyndigan-dena till 10939 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter ochdessas finansiering framgår av tabell 25. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling budgetåren1978/79 och 1979/80 I årets budgetpropositionberäknades medelsbehållningarna på reservations- och investeringsanslag ökamed 37 milj. kr. under / 79.