prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — Det sammanhänger med alt del på många områden finns flera mer ellermindre likvärdiga metoder. Vidare går utvecklingen snabbt på delta område. Nyaeller förbättrade meioder kommer därför fram efter hand. Möjlighetema attanvända viss metod eller leknik beror också i stor utsträckning påförutsättningama i det enskilda fallet. Att under sådana omständigheterutfärda bindande riktlinjer i metod- och teknikfrågor kan enligt min meningverka hämmande på effektiviteten i ADB-användningen i statsförvaltningen. Prop.1978/79:121 120 Jag vill vidare framhålla vikten av att finna lämpligaformer för att föra ut kunskap om metoder och deras lillämpning. En rad olikaformer för kunskapsförmedling står till förfogande, t.ex. kurser, seminarier,handböcker, lidskrifter m. m. Del behövs även olika former av rådgivning ochtill-tällen till erfarenhetsutbyte. Valet av form får givetvis anpassas tillsyftet, vilka man vill nå osv. Jag är dock medveten om att delta är en svåriöstfråga. 10.5 Arbetets bedrivande m. m. Ansvaret för att de insatser som behöver göras på metod-och teknikområdet för atl få fram ett effeklivi metodslöd bör enligt minmening främsi ankomma på de cenlrala rationaliseringsorganen samt, i frågor somrör ekonomisk redovisning, även . Del är angeläget att decentrala organen samarbetar inbördes och med de ADB-användande myndighetema.De centralt ansvariga organen bör i första hand initiera, samordna och spridainformaiion om insatser på melodområdet. Däremot bör som jag redan har berörtsjälva arbetet, särskilt när det är fråga om större insaiser, ofta kunna skevid och i samarbele med olika ADB-användande myndigheler, affärsverk,universitet och högskolor m.fl. Även samarbete med näringslivet bör kunna kommai fråga. Efiersom insaiser av resursskäl inte kan ske på allaenskilda metodområden , måste arbelel ses i ell långsiktigtperspektiv. Jag kommer däriör alt senare föreslå regeringen att uppdra ål decenlrala rationaliseringsorganen att utarbeta ett förslag tillhandlingsprogram för de fortsatta insatserna på central nivå avseende val ochtillämpning av metoder. Innan ställning tas till ett sådant program kommergivelvis ADB-användande myndigheter m. fl. beredas lillfälle att lämna synpunkterpå det. 1 det sammanhanget får också prövas hur stora resurser som bör sättasin för insatserna på metodområdet. De metoder och den teknik som används på ADB-området är iflertalet fall inte speciella för slatsförvaltingen. Förutsättningarna ärdärföri många fall goda för samarbete med andra delar av den offentliga förvaltningenoch näringslivet i metodfrågor. Jag anser att det är viktigt all staien, såvälvia de cenlrala ralionaliseringsorganen som större myndigheter, aktivt deltari det arbele på metodområdet som bedrivs i intresseorganisationerna påADB-området och på andra håll utanför statsförvaltningen. Samarbete bör intebara leda till att koslnadema för metodinsatsema blir lägre utan bör ocksåmedföra en viss enhetlighet som kan vara fördelaktig. Del är givetvis också av största vikt att man i alla delarav utbildningsväsendet där man har utbildning i användning av ADB samt i denstatliga personalutbildningen noga följer vad som händer på metod- ochteknikområdet och anpassar kurser och läromedel härtill. Prop.1978/79:121 121 11 Allmän information om ADB i statsförvaltning Allmänhet, massmedia, politiker m. fl. som är intresseradeav hur ADB används i statsförvaltningen har f. n. svårt att snabbi och enkeltskaffa sig en överblick över detta område och att följa vad som händer. Detberor delvis på att det saknas periodiskt uppdaterad, systematiskt uppställdoch lält tillgänglig samlad information om ADB-användningen i statsförvaltningen.För delar av denna verksamhet, t. ex. ADB-uiruslning och personregister,tillhandahålls dock uppgifter i form av översikter av statskontoret resp.datainspektionen. Förslag lill ökad injörmation Frågan om allmän information om användningen av ADB istatsförvaltningen har bl. a. behandlats i den tidigare nämndaledningsgruppens rapport (avsnitt 2.4.5). Enligt ledningsgruppen skulle periodiskt uppdateradöversiktlig information om användningen av ADB i statsförvaltningen vara avstort värde för bl.a. politiska beslutsfattares och allmänhetens överblick ochinsyn. Vidare behöver departement och centrala myndigheter på ADB-området sådaninformation för att bättre kunna följa utvecklingen i olika avseenden och föratt kunna bedöma behovet av olika styrnings- och samordningsåtgärder. Ävenenskilda myndigheter, företag m.fl. behöver informaiion av här berört slag t.ex om de vill komma i kontakt med myndigheter som har ADB-sy datordrift,utrustning o. d. av liknande typ. Följande uppgifter bör enligi ledningsgruppen ingå i enårlig, översiktlig redovisning av ADB-verksamheten i statsförvaltningen: - Uppgifter om ADB-system Kortaredogörelser för viktigare system i fråga om ändamål, register-innehåll ochregistrerad grupp Summariskredovisning av systemen i övrigi Översiktligaredovisningar av system enligt olika indelningsgrunder (användningssätt,leknik, regislerobjekt m. - Uppgifter om ADB-driftens organisation och utrustning Driftmässigförläggning av system (egen regi, statlig servicebyrå, extem servicebyrå osv.) Datacentralers/driftenheterskunder, system och ekonomiska omslutning Utrustning avolika slag inkl. viktigare programvara. - Uppgifter om resursförbrukning för ADB-verksamheten ADB-kostnadernafördelade på utveckling och drift samt på viktigare kostnadsslag/kostnadsposterinom dessa (personal, utrustning m. Antal personersom är sysselsatta med ADB i olika former Användningen avkonsulter och andra extema resurser. Del är enligt ledningsgruppen önskvärt att de uppgiftersom redovisas så 1978/79: 121 122 längt möjligt kan hämtas från - eller att inhämtandet avdem kan samordnas med - myndigheternas anslagsframställningar och deverksamhetsberättelser för datacentraler som lidigare (avsnitt 6.5.4) harbehandlats. För redovisning av uppgifter om statliga ADB-system bör även det arbetesom pågår inom statskontoret med en dokumentationscentral över statligaADB-syslem vara av värde. Uppgiften att utarbeta information av här berört slag börenligt ledningsgruppen ankomma pä de centrala rationaliseringsorganen.Ledningsgruppen föreslår alt de centrala rationaliseringsorganen får i uppdragatt utarbeta förslag lill innehåll i och form för en eller flera publikationermed och systematiskt uppställd informaiion om ADB-verksamheten istatsförvaltningen. Jag anser att översiktlig information om för vilka ändamålADB används, hur ADB-användningen är organiserad, vad den kostar osv. börfinnas och vara lätt tillgänglig. Den oro som många känner inför utvecklingenpå ADB-området torde förstärkas av alt det ofta kan vara svårt att få framuppgifier om ADB-användningen såväl inom enskilda områden som totalt seU. Jag vill dock framhålla att man inte får bortse frånkostnaden för alt tillhandahålla ökad och mer aktuell information. Det ärdärför angeläget att sådan information i största möjliga utsträckning baseraspå uppgifter som för andra ändamål las fram inom myndigheterna, t. ex. isamband med anslagsframställningar eller inom ramen för de centralaraiionaliseringsorganens, dalainspektionens och andra myndigheters arbele. Jag avser vidta ålgärder för att förbättra informationenom ADB-användningen i statsförvaltningen, bl.a. så att samlad information avnyss nämnt slag tas fram och hålls akluell. Ledningsgruppens förslagkan därvid tjäna som ett exempel på innehåll i och omfallning av sådan information. Enligt min mening bör man i detta sammanhang ta särskildhänsyn till behov av information. har liksom andraintressenter behov av överblick över ADB-användningen i slorl. Därutöver kanriksdagen ha speciella behov av information om sådana planerade förändringaroch sådant utredningsarbete som kan föranleda beslut av under denärmasle åren. Ett sätt att tillgodose behov av översiktlig informationi samlad form kan vara alt utarbeta ett speciellt avsnitt om ADB i den bilagatill budgetpropositionen som behandlar frågor som är gemensamma för flerahuvudtitlar. Vad jag nu har sagt utesluter givetvis inte atl det ivissa delar kan gå att samordna den informaiion som lämnas till ochden som i annan form slälls till allmänhetens och andra intressentersförfogande. 1978/79:121 123 12 Samverkan på ADB-området mellan stat, kommuner ochlandstingskommuner Databehandlingen i statsförvaltningen har flera sambandmed databehandlingen hos kommunerna, landstingen och näringslivet. Som exempelkan nämnas all dessa till stor del lämnar uppgifter till skatteförvaltningen påmagnetband. Likaså tillhandahåller statliga myndigheter ADB-registre-radinformation lill avnämare i andra seklorer. Vidare är en stor del av de frågoroch problem som uppkommer i samband med utveckling och drift av ADB-system avsamma eller liknande natur. Det finns därför rent allmänt ett behov avfortlöpande kontakter och samarbete mellan statsförvaltningen och övrigasamhällssektorer. Den fråga som skall behandlas här är om det förstatsförvaltningens del finns förutsättningar för ett i förhållande tillnuläget längre gående samarbete med andra sektorer avseende utveckling ochdrift av ADB-system. Som tidigare (avsnitt 2.3) har framgått samarbetar på detla område. Med hänsyn till bl.a. dekoslnader som användningen av ADB för med sig samt bristen på kvalificerad ocherfaren personal på ADB-området är det naturligt att i detta sammanhang prövaförutsättningarna för ett närmare samarbete mellan staten, kommunerna ochlandstingen. Frågan om samarbete mellan staten och andra sektorer harbehandlats av datasamordningskommitlén (DASK) samt också av en särskildsakkunnig. En redogörelse för DASK:s och remissinstansernas samt densakkunniges synpunkter bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga(bilaga 8). Vidgad samverkan mellan staten å ena sidan och kommuneroch landsting å andra sidan är länkbar på flera områden. Samverkan skullekunna ske t. ex. beträffande datordrift, systemutveckling ochsystemutnytljande, anskaffning av datorutrustning och konsultservice. Vidarekan samarbete på olika verksamhetsområden som sjukvård, samhällsplanering, utbildningm. m. etableras. Vad gäller frågan om en vidgad samverkan beträffandedatordriften vill jag framhålla följande förhållanden. Den kommunala databehandlingen har under de senaste årenpräglats av sammanslagningen av . Engradvis omfördelning av arbetsuppgifierna inom det nya företagel har skett.Ytterligare sammanslagningar och samarbetsavtal har gjorts under samma period.Omstruktureringen pågår fortfarande. Genom sammanslagningarna och lillkomslen av nya kunder harKommun-Dalas verksamhei vuxit och omfattar nu ca en tredjedel av den kommunaladalabehandlingen, medan en Iredjedel sker i kommunernas egen regi och denresterande tredjedelen utförs på servicebyråer. En utveckling i riklning mot ökad "lokaldalabehandling" har inletts. 1978/79:121 124 linje i den utvecklingen är att minidatorer används föratl utföra avgränsade uppgifter (benämns av Kommun-Data"funktionsdatorer"). En annan utvecklingslinje bygger på användningav en s. k. terminaldator (terminal med viss egen bearbetnings- ochdatalagringskapacitet) som avses utnyttjas dels fördataregislreringsuppgifter, dels för mindre omfattande lokala datarutiner. Någon spridning av Kommun-Datas verksamhet till nya ortergenom uppdelning av datordriften är såvitt jag kan bedöma inte atl vänta. Den skisserade utvecklingen på kommun- och landstingssidansynes alltså innebära en successiv övergång till ett blandat mönster där vissatyper av databehandling utförs inom ett fåtal större datacentraler och andratyper på mindre datorer på de olika verksamhetsställena. Förändringar i dennariktning torde ta lid alt genomföra. Till detta kommer att den omstruktureringav databehandlingen som har blivit en följd av samgåendet på della områdemellan fortfarande pågår. En närmare samverkanäven med staten skulle enligt min bedömning kunna komplicera och försena denämnda förändringarna för kommunerna och landstingen. De Udigare (avsniii 8.5) behandlade riktiinjema för datordriftensorganisation i statsförvaltningen innebär aU datordriften bör ske"dedicerat" för större ADB-användande myndigheter ellerverksamhetsområden och att den på lämpligt sätt bör spridas inom varjemyndighet eller område för sig. För överskådlig tid finns därför enligt minmening varken på kommun- och landstingssidan eller inom statsförvaltningenbehov av eller förutsättningar för att ta upp ett mer omfattande samarbeteavseende dalordriften i syfte att bygga upp stora, gemensamma datacentraler påregional grund. Däremoi bör finnas möjligheler till mer begränsadsamverkan i en rad frågor och på några verksamhetsområden av gemensamt intresseför stal, kommuner och landsiing. Jag anser atl möjlighelerna till merbegränsad samverkan bör tas lill vara i de fall de innebär fördelar församhällel. I flera fall bör frågorna för statens del kunna överiålas på decentrala rationaliseringsorganen. De flesta frågorna rörande vidgat samarbetekräver i regel ytterligare utredningar innan definitiva ställningstaganden kanske. Jag vill dock kommentera några sådana frågor och områden. Enligt min mening skulle del vara fördelaktigt med fastareformer för fortlöpande kontakter meUan slal, kommuner och landsiing iADB-frågor, särskilt då i frågor som gäller enskilda verksamhetsområden avgemensamt iniresse. Somjag (kap. 14) ålerkommer till harjag tillsalt enutredning för alt se över den centrala organisalionen för rationalisering ochADB i statsförvaltningen. Jag anser atl frågan om de lämpliga formerna för kontaktermellan staien, kommunerna och landslingen bör anslå till dess denna utredningär klar och ställning har tagils till dess förslag. Del kan vidare finnas behov av regelbundna konlakler iADB-frågor även på länsplanet mellan förelrädare för olika sektorer. 1978/79:121 125 möten bedöms som värdefulla av berörda parter bör denaturligtvis komma till stånd. Enligt min mening bör del ankomma pålänsstyrelserna att undersöka inlresset och förutsättningarna i övrigt försådana möten. Verksamhetsområden där samverkan kan tänkas är bl. a.samhällsplaneringen och utbildningsområdet. Databehandlingen på samhällsplaneringsomrädet är föremålför utredning inom vid kommundepartementet. a. hur länsstyrelsernas datorer kan utnyttjas för planeringsändamål.Den tidigare nämnde sakkunnige som har utrett frågan om samverkan påADB-området mellan stat, kommuner och landsiing har förordal attberedningsgruppen ges tilläggsdirektiv att även behandla den kommunalasamhällsplaneringens databehov och möjligheterna till förbättrat samarbete iden kommunala och regionala samhällsplaneringen vad gäller gemensamtplaneringsunderlag, utnyttjande av redan insamlade uppgifter och användning avADB-teknik. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen för kommundepartementetall i annat sammanhang återkomma i denna fråga. På utbildningsområdet planeras en utbyggnad avdataresurserna inom bl. a. gymnasieskolan och högskolan samt inomarbetsmarknadsutbildningen. 1 vilken takt utbyggnaden skall ske är intebeslutat för något av områdena, men den årliga samlade investeringsvolymen fördatorutrustning kan beräknas nå upp till mellan 35 och 45 milj. kr. Därtill kommer kostnader för datordrift och för programsystem förutbildnings- och forskningsändamål. Eftersom det finns samband mellan de olikautbildningsformerna behövs enligt min mening samarbete i dessa frågor.Beredningen av dem kommer därför all fortsätta inom . De frågor jag har tagit upp i detla sammanhang utgör somnämnts endast en del av hela problemområdet rörande ADB. En rad andra frågor,bl. a. integritets- och sårbarheisfrågor, åtgärder för ökad decentralisering,effekter på sysselsättning och arbetsmiljö samt näringspolitiska frågor,tillmäts också största betydelse i regeringens samlade datapolitik. Regeringenhar därför tagit en rad initiativ för atl få underlag förvidare åtgärder. Exempel på detta är bl. a. tillsältandet avsårbarhelsutred-ningen, utredningen om datateknikens effekter på sysselsättningoch arbetsmiljö samt data- och eleklronikkommittén. Efter hand som utredningarnaredovisar resultatet av sitt arbele kommer regeringen alt överväga och lämna förslagtill åtgärder. Del finns emellerlid ytterligare frågor av principiell artrörande ADB i Prop.1978/79:121 126 statsförvaltningensom kan komma atl föranleda ställningstaganden från sialsmakiernas sida underde närmasle åren men som med hänsyn lill pågående utredningar eller av andraskäl inte nu behandlas. Flera av dessa frägor kan behöva behandlas i ett vidareperspektiv än begränsningen till ADB i statsförvaltningen medger. Jag villkortfattat beröra några sådana frågor. Enviktig sådan fråga gäller datakommunikation. F. n. pågår uppbyggnad av ettallmänt datanät som kommer att samordnas med nuvarande telenät. En successivövergång lill att utnyttja delta nät väntas ske. Det allmänna datanätetinnebär bl. a. bättre skydd mot obehörig åtkomst av data samt bätire kvalitetpå dalaöverföringen än vad som är fallel beträffande del vanliga telefonnätet.Jag vill i sammanhanget också nämna den ökande överföringen av data mellanSverige och utlandet. Möjligheter och problem i samband med överföring av datamellan olika länder studeras som lidigare (avsnitt 4.5) nämnts av flerainternationella organ. deliar aktivt i delta arbete. Vadgäller frågorna om säkerhet i samband med ADB kan nämnas alt flera myndigheter- bl. a. datainspektionen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar ochstatskontoret - arbetar med olika aspekter på dem. Vidare pågårutredningsarbete inom bl.a. sårbarhetskommittén och datalagstiftningskommiltén(kap. 3). Detta arbete kan påverka bedömningarna av vilka ytterligare åtgärdersom bör vidtas och vilka organ som bör svara för olika åtgärder. Denorganisaioriska förläggningen av olika uppgifier kan dessulom komma altpåverkas av resultatet av den lillsalta ulredningen om de cenlralamyndighetsuppgifterna för rationalisering och ADB (kap. 14). 1 della sammanhangredogörs inle för särskilda ålgärder för att förbättra säkerhelen i olikaavseenden. En annan sak är att de riktlinjer för datordriften, däribland ökadspridning, samt den beslutsprocess för större ADB-syslem som presenteras idenna proposition är ägnade all förbättra säkerheten. De har utformats i bl. Avstor vikt för styrningen och samordningen av ADB-användningen är vidarefrågorna rörande samordnad insamling och användning av data. Frågor som ingårhäri är bl.a. möjligheterna och lämpligheten av att uppgifter som har samlatsin och lagrats med hjälp av ADB även används för andra ändamål än dem som deprimärt har samlats in för. En förutsättning för gemensam användning av data äratt informationsobjekt (personer, företag, fastigheter m. är definieradepå samma sätl på de olika områdena, att uppgifter klassificeras och belecknaspå samma sätt m. m. Följaktligen hör frågor om normering eller standardiseringav dala ihop med dessa frågor. Dit hör även frågan rörande särskilda bas- elleruppdateringsregister för att underlätta spridning av uppgifter till andraADB-system. Enrad av de frågor som hänförs till samordnad insamling och användning av datahar utretts eller uireds i skilda sammanhang, bl. a. av statskontoret och SCB.Även delegationen för företagens uppgiftslämnande. Prop.1978/79:121 127 DEFU, utreder frågor som hänger samman med samordnadinsamling av dala. Vidare har, från skilda utgångspunkter,datasamordningskommitlén och datalagstiftningskommittén i sina betänkanden (SOU1976:58 resp. 1978: 54) ägnat stor uppmärksamhet ål dessa frågor. Jag villhär endast peka på några åtgärder som har vidtagits på detta område. När detgäller personinformation finns redan ett basregister i del av riksdagenbeslutade samordnade person- och adressregisiret (SPAR). Behovet av samordningär emellertid också stort när det gäller uppgifter om förelag o. d. Regeringenuppdrog med anledning härav i slulel av ål statskontoret alt uireda behoveiav samordning avseende registrering av data om förelag och organisationer.Frågan om ett basregister för företag och organisationer skall härvid särskiltbelysas. Detta utredningsarbete torde komma all avslutas och redovisas underinnevarande år. En annan åtgärd som syftar till att underlätta bedömningari frågor rörande samordnad insamling och avändning av data är inrättandet aven dokumentationscentral vid statskontoret med samlade uppgifter om innehålleti statliga ADB-register. Även prissättningen på informalionsullag ur statligaADB-system är en fråga som lorde komma att medföra åtgärder från regeringenssida. F. n. saknas enhetliga principer för sådana uttag. Ytterligareett viktigt område till vilket ställning kommer atl las i annal sammanhang ärutbildningsfrågorna. Jag har tidigare (kap. 10) nämnt att utbildning kan varaett sätl att föra ut kunskaper om val och tillämpning av metoder och tekniker.Inom statsförvaltningen finns stora behov av utbildning av olika slag och förolika kategorier. Som exempel härpå nämner ledningsgruppen i sin rapporl(avsniii 2.4.5) utbildning i ADB för personal som för sitt arbete är beroendeav ADB-system, utbildning av chefspersonal och andra beslutfattare saml forl-och vidareutbildning av yrkesverksam ADB-personal. Överväganden om sådanutbildning måste i ett längre perspekliv ses mot bakgrund av hur utbildningeni ADB-teknik, systemutveckling m. m. ordnas i grund-, gymnasie- och högskolansamt i vuxenutbildningen. Denna fråga ligger inom utbildningsdepartementelsansvarsområde. Jag vill också erinra om atl den lidigare (avsniii 3.4) nämndaulredningen om ADB-leknikens effekier på sysselsättning och arbetsmiljö har iuppgift all särskilt belysa behovet av utbildning för yrkesverksamma. Vad gäller utbildning i ADB inom själva statsförvaltningenankommer delta numera främst på statens personalutbildningsnämnd i samarbetemed bl. a. statskontoret. Här pågår en fortlöpande utveckling av utbildningsmaterialoch av former för ulbildningen. Vidare åtgärder från min sida kan komma atlaktualiseras när resultat föreligger av de överväganden som f. n. pågår omorganisationen för den statliga personalutbildningen m. m. 1978/79:121 128 14.1Nuvarande förhåUanden m. m. Grunddrageni den nuvarande organisationen på central myndighetsnivå för styrning ochsamordning på ADB-området inom statsförvaltningen fastställdes efter beslut av1963 års riksdag. Beslutet innebar att de cenlrala uppgifterna på ADB-områdetfördes samman med de allmänna rationaliseringsuppgifter som åviladestatskontoret. Statskontoretär central förvaltningsmyndighet för rationaliseringsverksamheten inomstatsförvaltningen i den mån denna uppgift ej ankommer på annan myndighet. Detåligger statskontoret att bl. a. ta initiativ till ralionaliseringsålgärderoch att svara för samordning av rationaliseringsverksamheten. Statskontoretsvarar vidare för samordning i fråga om anskaffning och utnyttjande avdatamaskiner inom statsförvaltningen. Fleraåtgärder har vidtagits för alt underlätta samordningen på ADB-området. År 1968beslutade statsmakterna atl som ett led i en bättre samordning avanskaffningen och utnyttjandet av ADB-ulruslning inrätta statensdatamaskinfond för finansiering av sådan utrustning. Statskontoret fick somsamordningsorgan på ADB-området i uppgift att förvalta datamaskinfonden. Densamordning det här är fråga om gäller alllså anskaffningen av ADB-utrustningoch utnyttjandet av lillgängliga ADB-anläggningar. Ansvaret för lönsamhetenhos enskilda ADB-projekt vilar däremot på den myndighei som svarar förverksamheten i fråga. Påförslag av datasamordningskommitlén (DASK) inrättades ettslandardiseringsråd knutet till statskontoret. Rådet har till uppgifi att verkaför ökad samordning inom den offentliga sektorn vad gäller tekniskstandardisering på ADB-området. Enligtrationaliseringsförordningen (1975:567) skall varje myndighet inom den civilastatsförvaltningen vidta de åtgärder som behövs för att verksamheten skallkunna bedrivas rationellt.