prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har inte inräknat särskilda medel förstörre försöksanläggningar inom programmet. Jag återkommer i det föQande tilldenna fråga. 1978/79 1978/79-1980/81 1979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar Energianvändning i indu- 22 86 28 Allmänna studier 1 1 Trä, massa och papper 8 10 Järn och stål 6 8 Övriga processer inom industrin 3 3 Jordbruk och trädgårdsnäring I 1 Samhällets varuflöden 3 5 "Jfr prop. 1977/78:110 s. 126. Prop.I918fl9:115 Bilaga 1 Industridepartementet 277 Energianvändning för transporter och samfärdsel Å/gärder1 transportsystemet Demål för delprogrammet som angavs i prop. 1977/78:110 bör allQämt gälla. 1propositionen angavs som viktiga sludieområden dels organisatoriska ålgärderoch styr- och stimulansmedel med verkan redan på kort sikt, dels drivkrafterför teknisk utveckling inom transportområdet, dels organisatoriska ätgärderför övergång på till transportsystem med lägre energibehov ändagens Qfr prop. 1977/78:110 s. 133). Minmedelsberäkning för delprogrammet framgår av föQande sammanslällning (miQ.kr. 1978/79 1978/79-1980/81 1979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar i transporlsystemel 2.5 8 2,7 1977/78:110 s. 132. Demål för delprogrammet som angavs i prop. 1977/78:110 bör allQämt gälla. Det börsom STU framhåller vara möjligt att successivt koncentrera verksamheten inomdelprogrammet till de mest lovande utvecklingsprojekten. Arbetepå att klariägga förutsättningarna för att anpassa dagens bensin-ochdieselmotorer till alternativa drivmedel har ihuvudsak utförts genom , som bildades somett av det statliga och AB gemensamt ägt utvecklingsbolag.Enligt avtal mellan , ÄB och omden fortsatta verksamheten inom har övertagit aktiemajoriteten i bolaget. Verksamheten kommerfortsättningsvis atl ges en bredare inriktning innefattande jämväl forskningoch utveckling rörande produktion och distribution av syntetiska drivmedel ochbränslen. Staten ställer härvid 8,5 miQ. till förfogande för bolagetsbasverksamhet 1979- 1981. Medel härför har beräknalsinom dels detta delprogram, dels programmel Energiproduktion, delprogrammetSyntetiska drivmedel, till vilket jag återkommer i det föQande. Härutöverräknar jag med all bolaget kommer att kunna åta sig projekt inom delprogrammetfrämst i fråga om utnyttjande av alternativa drivmedel. Vad gäller större fältprovmed metanoldrift vill jag i sammanhanget erinra om atl statens industriverkinom ramen för anslaget Vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. kan lämna slöd lill prototyp eller demonstrationsanläggning med inriktningpå bl. a. effektivare energianvändning inom transportområdet. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 278 Min medelsberäkning för delprogrammet framgår av följandesammanställning (miQ. kr,). 1978/79 1978/79-1980/81 1979/80 Anvisat Beräknat' Beräknar idrivsystem 7 24 8 ' Jfr prop. 1977/78:110 s. 132. Jag har tidigare (avsnitt 9.5) redovisat min allmänna synpå sol värmetekniken som en möjlighet att väsentligt minskaoQeberoendet vid uppvärmning av bostäder och andra lokaler. Jag framhöll därvidockså alt insatserna på forskning och utveckling och forskningsinriktalexperimentbyggande inom solvärmeområdet bör ökas väsentligt i förhållande tillvad som angavs i prop. 1977/78: 110. Utrymme härför inom energiforskningsprogrammetbör beredas genom omprioriteringar inom programmet Energianvändning förbebyggelse. De omprioriteringar som föreslås av BFR i desskompletterande anslagsframställning innebär en markant höjning avambitionsnivån vad gäller Solvärmesystem och energilagring m. m. och en vissökning avseende Värmepumpar. Vad gäller programmet i övrigt föreslår BFR, attde delar som har karaktären av praktiskt inriktat utvecklingsarbete med nära anknytningttll genomförandet av energisparplanen utgår ur energiforskningsprogrammet ochall verksamheten inom dessa områden fortsättningsvis finansieras från anslagunder huvudtitel. Det gäller huvuddelen av delprogrammetEffektivare energianvändning samt hela delprogrammen Planering, styrfaktorer,statisttk och Brukarkrav. Jag anser att den omprioritering av insatserna inomprogrammet som BFR föreslår är väl motiverad. I min medelsberäkning förprogrammet föQer jag därför BFR:s förslag. Innan jag närmare behandlar verksamheien inom programmetvill jag, mol bakgmnd av bl.a. frågor som uppkom vid riksdagsbehandlingen avprop. 1977/78:110 (se NU 1977/78:68 s. 11), beröra ansvarsfördelningen och dennuvarande anslagskonslruktionen för programmel saml frågan om ttllskott avmedel från byggforskningsfonden till energiforskningsprogrammei. Programmet Energianvändning för bebyggelse är f n. indelati fem ända-målsinriktade delprogram, nämligen Effektivare energianvändning. Värmepumpar,Solvärmesystem och energilagring m.m.. Planering, styrfaktorer, statistik ochBrukarkrav. Denna indelning anknyter till målen för programmet och kommer tillanvändning när det gäller att ange inrikining- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 279 en av verksamheten inom programmel och avvägningen mellandess olika delar. I statsbudgeten anvisas under innevarande budgetår medelför programmet uppdelade på tre olika delposter. Medel under den störstadelposten, benämnd Forskning och utveckling disponeras av BFR. Medel under delpostenIndustriellt utvecklingsarbete disponeras av STU, som är statens centrala organför leknisk forskning och industriellt ulvecklingsarbete. Medlen används förindustriellt utvecklingsarbele och innovalionsinriktad verksamhei avseendekomponenter och system inom programmet. Insatser görs inom samtligateknikinriktade delprogram inom programmet, dvs. Effektivare energianvändning.Värmepumpar och Solvärmesystem och energilagring m. m. och syftar till attfrämja och påskynda en industriell tilllämpning av energibesparande teknik inombyggnads- och installationsområdet. Särskilda medel för forskningsinriktal experimentbyggandeanvisades under budgetårel 1977/78. Det forskningsinrikladeexperimentbyggandet syftar till att snabbare föra ut forskningsresultat i praktisktbruk och är därigenom ett vikligl led i ansträngningarna all spara energi isåväl befintlig som nytillkommande bebyggelse. Medel för lån lillexperimentbetingade merkostnader anvisas under huvudtiteloch utbetalas av efter beslut av BFR Qfr prop. 1977/78:122, CU1977/78: 30, rskr 1977/78: 344). Planering och uppföQning av forskningsinriktalexperimentbyggande utgör den velenskapliga delen av experimentbyggnadsverksamhetenoch har på flera sätl nära samband med verksamheten inom programmetEnergianvändning för bebyggelse. En nära samordning måste ske med både delindustriella utvecklingsarbetet och den övriga verksamheten inom programmel.Medel för Planering och uppföljning av forskningsinriktal experimentbyggandehar därför uppförts som en särskild delpost inom programmet Energianvändningför bebyggelse. Medlen under delposten disponeras av BFR. För samordningen av den sålunda beskrivna verksamhetensvarar, såsom programansvarigl organ, BFR. Verksamheien inom program 3 har Qfr bl.a. prop. 2 s. 39) /76-1977/78 delvis finansierats medavgiftsmedel inom byggnadsforskningsfonden, vilken tillförs medel genom uttagav en särskild s. k. byggnadsforskningsavgift. För budgetåren 1975/76, 1976/ 77resp. 1977/78 har sålunda för energiforskningsprogrammet disponerats 8, 12resp. av avgiftsmedel i fonden. För sistnämnda budgelår medgavregeringen vidare den 27 okiober 1977 att BFR, inom ramen för i fondenlillgängliga medel, fick disponera 14 miQ. för planering och uppföQning avforskningsinriktal experimentbyggande. Dessa medel betraktades som ettförskott för vilket fonden skulle kompenseras vid medelsberäkningen för anslagetEnergiforskning under /79 (jfr prop. 1977/78:122 s. 4). Fondenhar under innevarande budgetår kompen- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 280 seratsför nämnda förskoll genom att de 46 miQ. som har anvisats för programmetEnergianvändning för bebyggelse i sin helhet har finansierats överstatsbudgeten och således inte till någon del genom tillskott av avgiftsmedeli fonden. Denhittills tillämpade ordningen med finansiering av en viss del avenergiforskningsprogrammei genom tillskott av avgiftsmedel från byggforskningsfondenär enligt min uppfattning onödigt komplicerad. Jag förordar därför, eftersamråd med chefen för , att tillskott från fonden tillenergiforskningsprogrammet under industridepartementets huvudtitelfortsättningsvis inte skall ske. Chefen för kommer senaredenna dag atl åierkomma till frågan om användning av avgiftsmedel ibyggforskningsfonden för energiändamål. Jagframhöll att insatserna på forskning och utveckling och forskningsinriktalexperimentbyggande inom solvärmeområdet bör ökas väsentligt i förhållande tillvad som angavs i prop. 1977/78:110. Målet för insatserna bör vara att de från ihuvudsak mitten av skall ge underlag i tekniskt och ekonomiskthänseende för skilda beslul rörande införande av solvärme i olikasystemlösningar och systemkombinationer och för inriktningen av eventuellafortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser inom området. 1 denna frågaharjag samrått med chefen för . Insalsemainom solvärmeområdet bör huvudsakligen avse dels systemfrågor, dels skildametoder för lagring av solvärme, dels teknik för soluppvärmning avtappvarmvatten. Insatser bör därvid göras inom föQande områden, nämligenvärmelagring i vatten i s. k. solvärmecentraler, värmelagring i mark,värmelagring i bottensedimenl i sjöar och havsvikar, kemisk värmelagring ochsolvärmt tappvarmvatten. Vidare bör generella och grundläggande insatseravseende bl.a. dimensioneringsunderiag, solfångare, styr- och reglersystem,distributionssystem, värmeavgivningssystem, materialegenskaper samt mät- ochutvärderingsmetodik göras. Detankommer på BFR att närmare planera och genomföra verksamheten i samråd medberörda forskningsorgan, främst STU, NE och NFR. Jag vill i sammanhanget erinraom att vissa insatser rörande kemisk energilagring görs inom programmenEnergiproduktion och Energirelaterad grundforskning och att insatser rörandeteknik för storskalig värmelagring med vatten ingår i programmetEnergiproduktion. En nära samordning bör givetvis ske mellan insatserna inomdelprogrammet Solvärmesyslem och energilagring m. m. och dessa verksamheter.BFR:s verksamhet bör vidare läggas upp så att uppbyggnad av inhemsk kompetens inomsolvärmeområdet hos forskare, konsulter, komponent- och systemtillverkandeföretag m. fl. Jagberäknar medelsbehovet för forskning och utveckling samt planering ochuppföQning av forskningsinriktal experimentbyggande inom delprogrammet Solvärmesystemoch energilagring m. m. under / 80 till 37,5 miQ. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 281 Chefenför kommer senare denna dag att föreslå en höjning avbeslutsramen för lån till forskningsinriktal experimentbyggande inomsolvärmeområdet under /80. Denu redovisade förslagen innebär att insatserna på forskning, utveckling ochexperimentbyggande inom solvärmeområdet uppgår till totalt 67,5 miQ. underbudgetårel 1979/80. Detta innebär mer än en fördubbling av de sammanlagdainsatserna jämfört med innevarande budgetår. /81 anserjag efter samråd med chefen för bostadsdepartementetalt insatserna inom solvärmeområdel bör ökas till sammanlagt 74 miQ. för forskning och utveckling och 34 miQ. för lån tillexperimentbyggande. Jag vill framhålla atl de projekt som ingår i den nuföreslagna satsningen till övervägande del är av flerårig karaktär och kräveren medelstilldelning på denna nivå under ytterligare . Chefenför kommer senare denna dag att framhålla vikten av attstora ansträngningar görs för att utnytQa de kunskaper och forskningsresultatvi har tillgång till vid energisparplanens genomförande. Hon kommerdärvid också efter samräd med mig att föreslå att olika utvecklings- ochdemonstrationsverksamheter som rör främst energianvändning i befintligabyggnader samlas i ett program med finansiering frän avgiftsmedel i fonden förbyggnadsforskning samt anslag under huvudtitel. Vadgäller den verksamhet som har finansierats inomenergiforskningsprogrammei motsvarar detta huvuddelen av verksamheten inomdelprogrammet Effektivare energianvändning samt hela delprogrammen Planering,styrfaktorer, statistik och Brukarkrav. 1978/79-1980/81 Planering, styrfaktorer, 'Jfr prop. 1977/78:110 s. 135. "Regeringen har i enlighet med bemyndigande (prop. 1977/78: 122), CU 1977/78:30,rskr 1977/78: 344) medgivit att härutöver högst 4 av i fonden för byggnadsforskning tillgängliga medel får användas för 'Ingår i beloppen för delprogrammen Värmepumpar och Solvärmesystem och 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 282 Inom energiforskningsprogrammei bör insatserna inomdelprogrammet Effeklivare energianvändning i konsekvens härmedfortsättningsvis inriktas på enbart industriellt utvecklingsarbete. Vidare bördelprogrammen Planering, styrfaktorer, statistik och Brukarkrav /80 utgå ur energiforskningsprogrammet. För insatserna inomdelprogrammet Värmepumpar bör allQämt gälla de mål som angavs i prop. 1977/78:110. Min medelsberäkning för programmet under budgetåret1979/80 framgår av här redovisade sammanställning (miQ. Jag har därvidräknat samman medelsbehovet för dels forskning och utveckling som stöds genomBFR, dels industriellt utvecklingsarbete, dels planering och uppföQning avforskningsinriktal experimentbyggande. Det ankommer på regeringen att meddelaföreskrifter om medelsanvändningen inom de olika delprogrammen. Jag kommer i det föQande att närmare behandla vissa frågorsom rör verksamheten inom olika delprogram inom programmet Energiproduktion.Vad som i övrigt angavs i prop. 1977/78: 110 om verksamheten inom programmetbör allQämt gälla. Med stöd i form av uppdrag från NE sker f. n. vid (f d. ÄB Atomenergi) en betydande uppbyggnad av kompetens ochförsöksutrustningar för insatser inom bl.a. delprogrammet Inhemska bränslen. NEanmäler att den under innevarande budgetår studerar möjlighetema tillytterligare samverkan med bolaget. Den vidgning av bolagels verksamhei utöverdet kärntekniska området som angavs i prop. 1977/78:110 (s. 163) markerashärigenom samt genom bolagets förvärv av aktiemajoriteten i SvenskMelanolutveckling ÄB. Verksamheten inom delprogrammet Inhemska bränslen är f. n.hell inriktad på biomassa, främst odlad energiskog och skogsavfall, samt torv.Somjag tidigare (avsnitt 5) har framhållit är forsknings- och utvecklingsinsatserrörande miQö- och hälsoeffekterna av ett omfattande utnyttjande förenergiändamål av dessa råvaror av stor vikt. Skiffer är en annan inhemskbränsleråvara med en betydande potential, främsi med tanke på uraninnehållet.AB Svensk Alunskiffemtveckling disponerar f n. särskilda medel för främsi processulvecklingi i Qfr prop. 1977/ 78: 124, NU 1977/78: 69, rskr1977/78: 342 och prop. 1978/79: 100 bil. 17 s. 210). 1977/78: 110 angavföredraganden atl han mot bakgrund härav inte var beredd att föreslå någrainsaiser beträffande skiffer inom energiforskningsprogrammet. Jag har i delföregående (avsnitt 5) anmäll alt jag har för avsikl att föreslå regeringen atttillsätta en utredning med uppgift att från miljövårdssynpunki utvärdera denteknik som kan komma att användas vid skifferbrytning i . Enligt minmening bör i mån av behov Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 283 vissaforskningsinsatser även rörande meioder för miQövänlig skifferbrytning kunnarymmas inom de ramar som har angivils för detta delprogram. Måletför insatserna inom delprogrammet Syntetiska drivmedel är att siödja sådanforskning och utveckling som behövs som underlag för beslut om produktion avsyntetiska drivmedel baserade pä inhemska råvaror. Jag har i det föregåenderedogjort för inriktningen av verksamheten inom ochdärvid även redovisat attjag har beräknat medel för bolagets basverksamhet inomdelprogrammet. Härutöver räknar jag med all bolaget kommer att kunna åta sigbetydande projeki inom delprogrammet främst i fråga om framställning av metanoloch mellanprodukter för metanoitillverkning ur inhemska råvaror. 1977/78: 110 angavs (s. 153) som mål för delprogrammet Vindenergi attsnarasi möjligl och senast ge erforderligt underlagavseende kostnader och övriga förutsättningar för beslut rörande utnytQande avvindkraften för elproduktion. Det angavs vidare alt den utvecklingslinje somnärmast är av intresse i sammanhanget är stora, horisontalaxlade, fåbladigaaggregat och att verksamheten /79-1980/81 bordeinriklas främst på uppförande och utvärdering av minst två försöksaggregat ifull skala samt däruiöver om möjligt på förberedelser för ytteriigare ettaggregat. I propositionen beräknades en medelsram på 105 miQ. förVindenergi /79-1980/81. angavs dock attbedömningen av medelsbehovel med nödvändighet var osäker och att det först viden senare tidpunkt kunde avgöras om ytterligare medel erfordras. Jaghar erfarit att de nu beräknade kostnaderna för verksamheten inom delprogrammetligger väsentligt över vad som låg till grund för beräkningarna i prop.1977/78:110. Detta aktualiserar frågan huruvida medelsramen för delprogrammetbör ökas. Jaghar beträffande NE:s planer för delprogrammet erfarit föQande. NE:s planeravser tiden t.o.m. /85. Under sistnämnda budgetår genomförs denvärdering av verksamhetsresultaten som enligt avses ge underlag för ettställningstagande till vindkraftens utnyttjande i det svenska kraftsystemet.Den dominerande delen av den planerade verksamheten kommer att utgöras avuppförande av och prov med två försöksaggregat i full skala i samverkan medstatens valtenfallsverk och . Aggregaten avses upphandlas frånsvensk industri på basis av offerter som har inkommit till och är undergranskning inom NE. genomförs kontraktsförhandlingar och beställningav aggregaten som beräknas levereras . Försök medaggregaten avses genomföras . INE:s planering har studerats ett genomförande av verksamheten dels med och delsulan medelstilldelning /79- 1980/81 utöver i prop.1977/78:110 beräknade 105 miQ. Del senare alternativet innebär en visssenareläggning av planerade insatser och härigenom av 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 284 utgifterna.I genomsnitt blir i detta alternativ de årliga kosinaderna under perioden1981/82-1983/84 ca 40 miQ. Jag anser för egen del attverksamheten inom delprogrammet bör inriktas på att två fullskaligaförsöksaggregat uppförs och utvärderas i syfte att till mitten av geunderlag för vidare bedömningar rörande vindkraften. Verksamheten undertreårsperioden /79-1980/81 bör emellertid läggas upp så att den ryms inomden tidigare angivna medelsramen. För /79 har anvisats 35 miQ.kr. På grundval av NE:s planering beräknar jag 36 miQ. för budgetåret1979/80 och 34 miQ. för /81. Som framgår av NE:s planerkommer medel att behövas för verksamheten inom delprogrammet även efterbudgetårel 1980/81. Jag är dock för egen del inte beredd att nu ta ställning idenna fråga. 1977/78: 110redovisades, i avvaktan på ställningstagande till förslag,inle någon medelsberäkning för delprogrammet Lältvattenreaktorer underbudgetåren 1979/80 och 1980/81 Qfr prop. 1977/78: 110 s. 149). Det angavsdärvid att medel för delprogrammet under nämnda budgetår skulle få tas ianspråk av de medel som hade beräknats som en t. v. ofördelad reserv. Jag hartidigare (avsnitt 10.3) redovisat min syn på bl. a. den forlsattakärnkraftutbyggnaden. Under innevarande budgetår bedrivs med medel fråndelprogrammet Lättvattenreaktorer viss forskning rörande lättvattenreaktorerssäkerhei som är av långsiktig karaktär. Tillsynsmyndigheterna, dvs. statenskämkraftinspektion och statens strålskyddsinstilut, utför för NE:s räkning enviss samordning av denna verksamhet med den forskning de själva finansierar.Verksamheten inom delprogrammet är bl. a. av stor betydelse för alt bibehållalandels kompetens när det gäller kärnkraftens säkerhets- och strålskyddsfrågor.En fortsatt satsning inom detta område förutsätter att verksamheten inom delprogrammetbibehålls på samma nivå och med samma inriktning som under innevarandebudgetår. Jag beräknar därför medelsbehovet för delprogrammet under budgetårel1979/80 till 15 miQ. För /81 beräknar jag medelsbehovet lill16 miQ. Inom ramen fördelprogrammet Kol genomförs f n. viss forskningsoch utvecklingsverksamhet medsyfte att förbättra förutsättningarna för att ta i anspråk kol som etthandlingsalternativ för den framlida svenska energiförsörjningen. Jag har i delföregående redovisat min syn på den ökade roll som kolet bör få i den svenskaenergiförsörjningen och också föreslagit vissa särskilda insatser utanförenergiforskningsprogrammet. Jag anser alt det härutöver är nödvändigi all ökainsatserna även inom energiforskningsprogrammet. Verksamheten inomdelprogrammet bör därvid koncenireras till forsknings- och utvecklingsarbeterörande sådan för svenska förhållanden och svenska miljökrav anpassad koltekniksom skulle kunna utnyttjas främsi i tidsperspektivet . a.någon eller några försöksanläggningar avseende sådan leknik skulle kunna varaak- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 285 tuella.Jag kommer därför all föreslå regeringen alt uppdra ål NE att i samband med sinordinarie anslagsframställning för budgetårel 1980/81 redovisa förslag till enflerårsplan för ökade insatser på kolområdet inom de medelsramar som harangivits för energiforskningsprogrammei. Närdet gäller NE:s förslag om kollektiv energiproduktions-forskning delar jag DFE:suppfattning att del är angeläget att företag som producerar och distribuerarenergi eller tillverkar utrustning härför, ökar sitt slöd lill och insaiser förforskning, utveckling och försöksverksamhet inom energiområdet. Inomdelprogrammet Fusionsenergi finansieras bl.a. kosinaderna för Sverigesmedverkan i den europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) forskningsprogram.Samarbetet med Euratom grundas på ett avtal mellan och gemenskapen,vilket har godkänts av (prop. 1975/76:86, NU 1975/76:29, rskr1975/76: 172). Inom Euratom har tagits fram förslag tillfemårsprogram för liden som ersättning för och fortsättning på det nugällande programmet, som omfattar åren 19761980. Förslaget, som ännu inte harslutbehandlats, innebär ökade kostnader men det är ännu inte möjligt altnärmare beräkna de ekonomiska konsekvenserna för medverkan. Jagansluter mig emellertid till dåvarande statsrädet uppfattning att demedelsberäkningar som redovisades i prop. 1977/78: 110 (s. 155) bör betraktassom en övre gräns för vad som bör ställas till fusionsforskningens förfogandeför treårsperioden /79-1980/81. Jagvill också nu la upp en annan fråga som rör fusionsforskningssamarbetet mellanEuratom och . Isamarbetsavtalel regleras bl.a. parternas rätt att få tillgång lill devetenskapliga resultaten av varandras forskningsprogram. Denna rätt garanterasenligt avtalet genom regler om tillgång lill informaiion, genom personalutbytemellan laboratorier i och inom gemenskapen och genom en rättvisfördelning av beställningar som läggs ut för genomförandet av de tvåprogrammen mellan svenska förelag och förelag inom gemenskapen.Informationsflödet får enligt avtalet i princip bara omfatia de avtalsslutandeparterna samt företag och personer som verkar inom och gemenskapen.Reglerna finns intagna i samarbeisavtalels artiklar X och XI. (Avtalet i sin helhet finns intaget som bilaga till prop. 1975/76:86.) Höslen1978 barett liknande avtal slutits mellan och . I detta avtalmedger atl informaiion från dess fusionsforskningsprogram går intebara lill gemenskapens medlemsstater ulan också till andra lill Euratomsforskningsprogram anslutna stater. Vidare är införstått med attpersonalutbyte och fördelning av beställningar omfattar även andra anslutnastater. Delanförda har aktualiserat frågan om ändring i avtalsartiklarna X ochXI i avtal med Euratom så all reglerna ominformationsutbyte m.m. kan avse även andra lill Euratoms forskningsprogramanslutna stater. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 286 Möjlighelenlill en eventuell vidgning av samarbetet ulöver kretsen berörsinte i avtalet. Enligt min mening bör detta kunna ske.