prop · G203169 · 1978-12-31 00:00:00 — Som har angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 8.2)är syftet med den föreslagna lagen atl minska riskerna för att dyrkverktyg kommertill brottslig användning. Mot bakgrund härav har där dragits upp vissaallmänna riktlinjer för när tillstånd kan meddelas och för tillståndshavarenskundurval. Tillstånd att bedriva försäljning av dyrkverktyg börmeddelas endast den som kan antas följa de nu nämnda riktlinjerna. Det bör dockunderstrykas att bedömningen endast får ta sikte på omständigheter som kanVara av intresse från brottsförebyggande synpunkt. Som regel får krav därförinte uppställas om att säljaren skall besitta yrkesskicklighet inom området.Vid tillståndsprövningen bör inte beaktas huruvida det finns något allmäntbehov av den avsedda försäljningen. Såväl fysisk som juridisk person bör kunna meddelastillstånd. Om tillstånd meddelas juridisk person kan det visa sig lämpligt attuppställa krav om alt rörelsen skall förestås av en föreståndare som hargodkänts av tillståndsmyndigheten. Utredning om föreståndarens lämplighet börske enligt samma grunder (se avsnitt 8.2) som har angivits i fråga om sökandesom är fysisk person. Andra stycket upptar en bestämmelse om att regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmareföreskrifter om försäljningen. En regel av detta slag får betydelse om behovuppkommer av en närmare materiell utfyllnad av den föreslagna lagen. kan gälla t. ex. rutinerna vid försäljningen och hur bokföringenskall vara utformad så att kontroll av verksamheten är möjlig. De i avsnitt8.2 upptagna allmänna riktlinjerna beträffande kundurvalet behöver inte gesförordningsform. I försia stycket anges att tillstånd kan meddelas för visstid eller tills vidare och förbindas med särskilda villkor och föreskrifter. 1allmänhet torde tillstånd kunna meddelas tills vidare. Det kan dock i vissafall finnas skäl att meddela tillstånd endast . Utöver degenerella föreskrifter om försäljningen som kan meddelas med stöd av 2 § andrastycket kan det visa sig nödvändigt att i det enskilda fallet förbinda tillståndmed särskilda villkor och föreskrifter av ordningskaraktär. Vidare anges i andra stycket att tillstånd kan återkallasnär skäl till del föreligger. Så kan vara fallet t. ex. om de allmännariktlinjerna beträffande försäljningen inte iakttas. I mindre allvarliga fallbör dock polismyndigheten försöka nå rättelse på frivillig väg genom att lämnaråd och anvisningar. Enligt försia stycket är den som bedriver tillståndspliktigförsäljning skyldig att efter anmodan tillhandahålla polismyndighetenupplysning, handling, varuprov och liknande. En viktig begränsning i fråga omupp- 1978/79:169 46 giftsskyldighetensomfattning sker genom att en anmodan skall avse det material som behövs förtillsynen. Det material som kan krävas in måste således ha relevans för denna.Vidare får inte krävas in mer uppgifter än som erfordras. Uppgifter kanexempelvis behövas i fråga om kundkretsen. Omen anmodan inte efterkommes, kan polismyndigheten förelägga vite med stod avandra stycket. Vidtillämpningen av dessa bestämmelser skall beaktas att skyldighet att yttra sig e.d. inte får åläggas någon i fråga om omständighet, vars yppande skulle röja attvederbörande har begått brott. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om straff. Omett konkurrensförhållande uppstår mellan dessa föreskrifter ochstraffbestämmelser i t. ex. får detta lösas enligt allmännaregler. Eftersom fängelse ingår i straffskalan kommer enligt praxis brottsbalkensregler om medverkan att bli analogiskt tillämpliga. 1denna paragraf föreskrivs tystnadsplikt i fråga om yrkeshemlighet elleraffärshemlighet som någon får kännedom om i samband med handläggning av ärendeenligt denna lag. Den som bryter mot tystnadsplikt kan enligt 20 kap. 3 §brottsbalken dömas till böter eller fängelse. Prop.1978/79:169 47 Lag om låsinstallation m. m. Enligt beslut föreskrives följande Med låssmed förstås i denna lag den som yrkesmässigtinstallerar och leparerar lås. I lagen förstås vidare med 1. nyckelfräsmaskin,maskin eller liknande anordning avsedd för tillverkning av nycklar, 2. dyrkverktyg,verktyg avsedda att användas för att öppna lås utan nyckel samt 3. spärratnyckelämne, sådant nyckelämne som upptages i ett särskilt av rikspolisstyrelsenfört register. Lagen gäller ej statlig myndighet. Auktorisation meddelas låssmed som blivit godkänd vidprövning med avseende på laglydnad, vandel och yrkeskunnighet. Fråga om auktorisation prövas av i det ländär sökanden är bosatt. Tillverkning av nycklar m. m. Nyckelfräsmaskin, dyrkverktyg eller spärrat nyckeiämne fårej tillverkas eller innehas utan tillstånd. Sådant tillstånd meddelas av i det län därsökanden är bosatt. Tillstånd meddelas den som blivit godkänd vid prövning medavseende på laglydnad och vandel. Auktoriserad låssmed behöver ej tillstånd. Prop.1978/79:169 48 All personal hos auktoriserad låssmed eller innehavare avtillstånd enligt denna lag skall vara godkänd med avseende på laglydnad ochvandel. Auktorisation eller tillstånd kan av länsstyrelsenåterkallas när i denna lag angivna förutsättningar ej längre föreligger ellerdet i övrigt finns särskild anledning därtill. skall inhämta yttrande iärende om auktorisation eller tillstånd enligt denna lag. Hos länsstyrelsenskall föras register över auktoriserade låssmeder och innehavare av tillstånd. Hos skall föras register över despärrade nyckelämnen som får tillhandahållas. Den som obehörigen utger sig for att vara auktoriseradlåssmed eller som bryter mot 5 eller 8 §§ eller mot villkor som meddelats medstöd av denna lag dömes till böter eller fängelse . Talan mot beslut enligt denna lag föres hosregeringen genom besvär. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar ytterligare föreskrifter för verkställighet av lagen. Denna lagträder i kraft den Prop.1978/79: 169 49 Allmänna synpunkter beträffande behovet av en reglering Förslaget om att samhället måste vidta åtgärder i fråga omdyrkverktygen har fått ett gynnsamt mottagande under remissbehandlingen. Praktiskttaget samtliga remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. RA anserdet klart olämpligt att dyrkverktyg fritt kan försäljas till allmänheten.Marknadsföringen av den s. k. dyrkpistolen visar att det är nödvändigt attmotverka och ingripa mot denna form av försäljning av dyrkverktyg. polisdislrikl finner, mot bakgrund av denutveckling som kan förväntas inom området, det angeläget med en lagregleringsom i görligaste mån hindrar en spridning av dyrkverktygen och då särskilt den s.k. dyrkpistolen. NOdelar uppfattningen att en okontrollerad spridning av dyrkverktyg är betänkligfrån säkerhetssynpunkt och att åtgärder med syfte att hindra sådan spridningoch därmed minska riskerna för brottslig användning av dyrkverktyg ärbefogade. Liknande synpunkter framförs av bl. a. och . uppger att man har kunnat konstatera en markant ökning avinbrott med "okänd ingångsväg" inom flera polisdistrikt. Föreningenär av den uppfattningen, att det är troligt att marknadsföringen av dyrkpistolenhar spritt kunskap om möjligheterna att dyrka upp vissa låstyper. Det är enligtföreningen en uppenbar risk för att dyrkverktyg som kommer i orätta händeranvänds för brottslig verksamhet. Någraremissinstanser, bl. a. , och ,anför att låsutredningens förslag bör helt genomföras. Vad som har anförts i promemorian beträffande begreppet dyrkverktyghar i allmänhet godtagits eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Hovrättenför västra anser att den föreslagna definitionen är mer preciserad ochdärför bättre än den definition som föreslogs av låsutredningen. Med hänsynhärtill och då gränsdragningen beträffande vad som skall hänföras till dyrkverktygfrämst kommer att beröra dem som yrkesmässigt sysslar med försäljningtillstyrks definitionen. RA pekarpå förekomsten av s. k. cylinderutdragare, med vars hjälp hela låscylindern påett enkelt sätt kan dras ut och därefter sättas på plats igen utan attlägenhetsinnehavaren märker detta. Enligt RA bör bestämmelserna utformas så attdet klart framgår att regleringen omfattar även denna typ av verktyg. BRA anför att utanför begreppet dyrkverktyg torde fallaföremål Prop.1978/79:169 50 som i sig inte är utformat för att ersätta nyckel men som hopmonteralmed annat föremål kan ersätta nyckel och därigenom bli ett dyrkverktyg, t. ex.delar till dyrkpistol eller till "slunga". Försäljningen av sådanadelar bör enligt BRA också vara reglerad. Kammarrätten i menar att definitionen avbegreppet dyrkverktyg framstår som alltför löslig och därigenom ägnad attskapa svårigheter när det gäller att avgränsa vad som är att hänföra till dyrk. Flertalet remissinstanser tillstyrker eller lämnar utanerinran förslaget om att regleringen bör begränsas till att avse en allmänkontroll av den yrkesmässiga försäljningen av dyrkverktyg. Hit hör bl. RÅ, RPS,KK, NO, , länsstyrelserna i , samt Göteborgsoch län, och , , , , , och . RA delar bedömningen att man under nuvarande förhållandenbör begränsa regleringen till en allmän kontroll av den yrkesmässiga försäljningen.Enligt RPS synes förslaget väl tillgodose de intressen som styrelsen genom sinframställning om åtgärder har avsett att bevaka. Förslaget innehåller reglersom i allt väsentligt på ett tillfredsställande sätt reglerar handeln med dyrkverktyg. anför att i det läge som råderfår det lagda förslaget accepteras som en lösning av ett av de mest akuta problemenpå området. Vidare anförs att en reglering i form av tillstånd för innehavskulle leda till en alltför omfattande administration i förhållande till denbrottsförebyggande mereffekt som kan förväntas. anser att den föreslagnaregleringen torde medföra den minst byråkratiska handläggningen somden önskvärda kontrollen uppnås. Flera remissinstanser anser dock att regleringen bör haett mer vidsträckt tillämpningsområde än vad som har föreslagits. Olikaförslag till reglering har därvid lämnats. BRA anser det otillfredsställande att inte all försäljningav dyrkverktyg skall kräva tillstånd. BRA finner det naturligt att den som harförvärvat ett dyrkverktyg men som senare inte längre har något behov av detta,får finna sig i att försäljningen underkastas kontroll. Liknande synpunkterframförs av bl. a. länsslyrelsen i och länsåklagarmyndigheteni län. Även enligt kammarrätten i finns det skäl som talarför att låta tillståndsplikten omfatta all försäljning. Kammarrätten vill isamband därmed anmärka att det i andra författningar, t. ex. vapenlagen (1973:1176), har uppställts krav på tillstånd beträffande "handel". Vadsom i detta sammanhang avses med "yrkesmässig försäljning" framgårinte enligt kammarrätten som därför anser att begreppet bör preciseras. i Norrbollens län anser att ocksåyrkesmässig tillverkning av dyrkverktyg bör kräva tillstånd. Frågan om en innehavsreglering m. m. har aktualiserats avflera remissinstanser. Hovrätten för västra anför att de föreslagnabestämmelserna kan bli av så begränsat värde att det är tveksamt om de börgenomföras. Hovrätten anser att det hade varit av värde att närmare utreda ominte ett dispensabelt förbud att förvärva och inneha bl. a. dyrkpistoler mereffektivt skulle hindra att sådan utrustning spreds till en större allmänhet. Prop.1978/79: 169 5, SPK vill ifrågasätta om inte en tillståndsgivninglämpligen borde knytas till köparen i sfället för till säljaren. Länsslyrelsen i län anser att regleringen börkompletteras med ett förbud att inneha dyrkverktyg utan tillstånd och menar attregleringen annars torde bli praktiskt taget verkningslös. anserockså atl det vore lämpligt att reglera även andra sätt att tillhandahålla dyrkverktyg,t. ex. genom gåva eller lån, samt att motverka en allmän spridning avinstruktioner och tryckta handledningar inom detta område. iNorrbottens län anser det klart otillfredsställande att dyrkverktyg, även omde påträffas hos kriminellt belastade personer, inte alltid kan bli föremålför beslag och förverkande som inbrotts-verktyg. Detta talar enligtlänsstyrelsen för en reglering av innehavet. En sådan reglering bör ocksåenligt bl. a. överåklagaren i , ABAB och SRLgenomföras. SLR menar även att hänsyn bör tas till att möjligheterna är storaatt komma över dyrkverktyg genom bl. a. direktimport. En reglering av tillverkningen och innehavet som knyts antill en auktorisation föreslås av , och . Tillståndsprövningen m. m. Vad som har anförts i promemorian beträffandeförutsättningarna för att tillstånd skall kunna beviljas och de skäl som kanföranleda att meddelat tillstånd återkallas har i regel inte kommenterats avremissinstanserna. NO anför att det är väsentligt att regleringen endastanvänds i brottsförebyggande syfte. Det är alltså enligt NO uteslutande dennaaspekt som bör få anläggas vid prövningen av tillståndsansökningar och kontrollav tillståndshavarens kundurval. Kammarrätten i finner de nu berörda bestämmelsernaalltför substanslösa. Förutsättningama för beviljande av tillstånd och skälensom kan föranleda återkallelse bör i varje fall i sina huvuddrag avges ilagtexten. Detsamma gäller i fråga om de villkor som avses kunna föreskrivasnär tillstånd meddelas. Liknande synpunkter framförs av ,, länsslyrelsen i och grossistforbund. , som anser att en reglering sommöjliggör kontroll av den yrkesmässiga försäljningen är tillfyllest, är av denuppfattningen att det bör övervägas om inte regleringen borde stadga attförsäljning endast får ske till den som har erhållit tillstånd att förvärva dyrkverktyg.Den osäkerhet näringsidkaren inte sällan torde komma att erfara vid kundbedömningenkan enligt domstolen rentav få till resultat att han till undvikande av riskenatt få tillståndet återkallat intar en alltför restriktiv hållning med föjdatt kanske klart legitima behov av dyrkverktyg inte blir tillgodosedda. Genomen sådan förvärvstillståndsplikt vinnes enligt domstolen större rättstrygghetför den som har legitimt behov av att köpa dyrkverktyg, vartill kommer att denenskilde näringsidkarens uppgift blir begränsad till kontroll av omförvärvstillstånd har erhållits. Liknande synpunkter framförs av tänsåklagarmyndigheleni . anser attauktoriserade bilåterförsäljare bör ingå bland dem som bedöms ha ett seriöstbehov av Prop.1978/79: 169 52 Bilförsäljarnas/bilverkstädernas verksamhetskulle annars i onödan försvåras. Förslaget om att tillståndsärenden skall prövas avpolismyndighet har i allmänhet lämnats utan erinran under remissbehandlingen.Enligt hovrätten för västra erfordras dock enligt förslaget tillståndav polismyndigheten på varje ort där rörelse bedrivs. Med hänsyn till att bl.a. filialverksamhet kan förekomma torde det enligt hovrätten vara lämpligt atttillstånd meddelas av polismyndigheten i den ort där sökanden har sitt hemvisteller, då fråga är om juridisk person, den ort där styrelsen har sitt säte.BRÅ anser att tillstånd bör sökas på den ort där rörelsen huvudsakligen skallbedrivas. Kammarrätten i Sund.svall anser att bör svara för tillståndsgivningenom de centrala delarna i lagstiftningen blir så allmänt hållna sompromemorieförslaget förutsätter. Om de av kammarrätten förordadepreciseringarna kommer till stånd, bör dock uppgifterna kunna anförtrospolismyndigheten. Frågan om det behövs bestämmelser angående omhändertagandeoch inlösen av föremål för den händelse försäljningstillstånd skulle vägraseller återkallas tas upp av kammarrätten i . Kammarrätten konstateraratt denna fråga inte berörs i promemorian. Vidare anför kammarrätten att detframstår som motiverat med bestämmelser som reglerar fall då tillståndshavareavlider eller försätts i konkurs. En bestämmelse med den innebörden att enrörelse, som bedrivs av juridisk person, skall förestås av en godkändföreståndare bör också enligt kammarrätten tas in i lagtexten. I dessa delarhänvisar kammarrätten bl. a. till vapenkungörelsen (1974: 123). Tillståndstiden bör enligt BRÅ tidsbegränsas. På dettasätt säkerställs en kontinuerlig kontroll av verksamheten. Tillstånd behöver dåinte återkallas när någon upphör med sin verksamhet, ett förhållande som annarssällan kommer till polisens kännedom. Om tillstånd utfärdas tills vidare medfördetta att polismyndigheten måste hålla ett register, vilket f. n. inte skullevålla något större problem. Det är dock enligt BRA inte helt osannolikt attantalet företag kommer att öka i och med att tillståndsplikt införs. Riskfinns för att man söker tillstånd för att ge företaget en prägel av att varagodkänt av myndighet. Liknande synpunkter framförs av . Behovet av vitesbestämmelser ifrågasätts av RÅ och hovrättenför västra som anför bl. a. att underlåtenhet att lämna upplysningar o.d. i stället bör föranleda att tillståndet återkallas. Av samma skälifrågasätter hovrätten behovet av att straffsanktionera överträdelse av villkorför tillstånd. Vidare anser hovrätten att det knappast kan komma i fråga att avgrov oaktsamhet bedriva yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg. Bestämmelsenbör därför enligt hovrätten utformas så att den avser endast den som bedriversådan försäljning utan tillstånd. Ätt kretsen av upplysningsskyldiga skall utgöras av demsom bedriver tillståndspliktig försäljning kritiseras av bl. RA, hovrättenför västra och . Bestämmelsen bör enligt dessaavfattas så att skyldigheten åvilar endast den som har tillstånd. Med lämnande av oriktig uppgift bör enligt kammarrätten iSundsvall likställas det fall att någon har förtigit uppgift som är avbetydelse för tillsynen. Detta bör i vart fall enligt kammarrätten klargöras i moti- Prop.1978/79: 169 53 Vidare anser kammarrätten att om tillstånd meddelasjuridisk person och krav uppställs om alt rörelsen skall föreslås av engodkänd föreståndare, kan tveksamhet uppkomma om arbetsgivaren/tillståndshavareneller den anställde är uppgiftsskyldig m. m. De oklarheter belräffande ansvarelför rörelsens behöriga utövande som är förenade med försäljningstillstånd tilljuridisk person bör enligt kammarrätten undanröjas. Behovet avbestämmelser om förverkande aktualiseras av länsåklagarmyndigheten i Uppsala.Myndigheten anför att förverkande av dyrkverktyg i åtskilliga fall torde kunnaske med stöd av 36 kap. 3 § . Denna regel kännetecknas dock avstark begränsning. En mera samlad reglering skulle erhållas och lagen skullebli lättare att tillämpa om bestämmelser infördes om förverkande. Kammarrätteni konstaterar att enligt förslaget skall alla beslut enligl lagengälla om inte annat förordnas. Enligt kammarrätten kan det rentprincipiellt hävdas att det normala i fråga om beslut om återkallelse avtillstånd bör vara det motsatta, dvs. att beslutet inte skall gälla förrän dethar vunnit laga kraft och att förordnande om omedelbar verkställighet bör fåmeddelas endast när det föreligger särskilda skäl till det. Enligthovrätten för västra torde lagen inte kunna tillämpas föreikraftträdandet. Däremot bör i tillämpningsföreskrifter kunna anges attansökan får ges in före ikraftträdandet samt att den som vid ikraftträdandetbedriver tillståndspliktig försäljning och har ingivh ansökan om tillstånd fårfortsätta sin verksamhet utan hinder av att tillstånd saknas till dess ansökanhar prövats. Prop.1978/79: 169 54 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. I Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde . . 4 1 Inledning......................................................................... 4 2 Allmänmotivering .......................................................... ..... 5 2.1 Inledning och utgångspunkter.................................. 5 2.2 Regleringens omfattning ......................................... ..... 7 2.3 Tillståndskravet m. m................................................. ..... 9 2.4 Vissa särskilda frågor................................................ ... 10 3 Upprättatlagförslag .................................................... ... 11 4 Specialmotivering ....................................................... 11 5 Hemställan .................................................................. 14 6 Beslut ......................................................................... 14 1 Promemorian (Ds H 1978: 6) Åtgärder mot försäljningen av dyrkpistoler m. m 15 2 Sammanställningav remissyttrandena ......................... ... 49