prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Desakkunnigas förslag all låta endasl den del av underhållsbidraget sommotsvarar bidragsförskottet ändras i anslut n i n g I i 11 d e 11 a , har fållert blandat mottagande. eller lämnas ulan erinranav , , utredningen om barnens rätt, desociala centralnämnderna i och , . , föreningen och räu ochFörsäkringskasseförbundet. Även tillstyrker förslaget, om änmed tvekan. Enligt stämmer förslaget överens med den principsom redan används i avtal mellan makar i samband med äktenskapsskillnad.Principen lorde vara accepterad av båda parterna och samfundet vill därförtillstyrka förslaget. Förslaget förbättrar förden som betalar höga bidrag, men för den som betalar flera bidrag får förslagetingen efterlängtad förbättring, anför föreningen vid allmännaadvokatbyråer. LO anser atl en lösning bör eftersträvas som främst lar sikte pålåg- och mellaninkomslgrap-pernas situation och inte gynnar dem med högaunderhållsbidrag på mottagarens bekostnad. Därvid måsle göras en avvägningmellan båda föräldrarnas situation. Riktpunkten bör vara atl finna ell systemsom lar hänsyn lill såväl prisutvecklingen som den underhållsskyldigesinkomslför-ändring, säger . Hovrättenför Nedre , . och föreningen de allmänna advokatbyråerna anser all frågan om indexändring bör övervägasnärmare. Övrigaremissinstanser är kritiska mol förslaget och förordar en annan lösning. i , kvinnoförbund.Yrkeskvinnors klubbars riksförbund, föreningen och Kvinnocentrum anseratt hela bidragsbeloppet bör indexregleras. Mot bakgrund av de sakkunnigasuttalande (s. 156) att parterna kan komma överens om att bidraget skall utgåmed bidragsförskott jämte tillägg av viss kvotdel av detta, ullalar Gävletingsräu all en sådan anordning måsle antas i rättegång kunna åstadkommas molden underhällsskyldiges bestridande. I så fall torde väl sådana domar bli delnormala. Med hänsyn lill att 7 kap. 8 S FB för jämkning ej kräver väsentligtändrade förhållanden torde - i annal fall - med nuvarande inflationstakt målangående jämkning av underhällsbidrag bli synneriigen vanliga. På grund häravanser tingsrätten atl från indexreglering inte bör undantas belopp somöverstiger bidragsförskottet. i Östergöt-/anrfs/flw motsätter sigden föreslagna lösningen efiersom den kan innebära en minskning av barnels rättlill ekonomisk trygghet. i anser all det föreslagna systemet är invecklat ochantagligen svåröverskådligt för gemene man. Den huvudsakliga motiveringen förförslaget är all indexregleringen bör gälla den del av underhållsbidraget, sommotsvarar de nödvändiga kostnaderna för barnel; därför har man anknutit tillbidragsförskottsnivån. Gentemot detta argument kan dock invändas, att barnetsbehov av indexskydd för ett minimibehov tillgodoses redan genom självamöjligheten lill bidragsförskott. Argumentet tycks därför irrelevant med tankepå barnets bästa. 1978/79:12 296 hänsyntill vad som i realiteten kan göra den indexreglerade underhällsskyl-Remiss-dighelen mera betungande för den underhällsskyldige, nämligen dels allyttrandena hans inkomster inte ökar i takt med index, dels atl ökningen avunderhålls-bördan faller utanför del tillåtna inkomslavdragel vidinkomstbeskattningen, dvs. för varje barn . Särskilt det senareförhållandel kan kraftigt öka den underhållsskyldiges börda, efiersom han pä ejavdragsgilla underhållsbelopp måste betala även ett skattebelopp, som ärsiörre än del överskjutande underhållet, så snart den underhållsskyldigesmarginalskatt överstiger . Vid underhåll lill flera barn kan merbelaslningenmed hänsyn till skatten bli avsevärd, även om underhållsbidraget för varje barnär mindre än bidragsförskottet. Vad som bör eftersträvas är därför, sägerfakultetsnämnden, inte invecklade men ineffektiva modiflkalioner av den i ochför sig sunda idén om indexreglering ulan en sådan anpassning avskallereglerna, som innebär ett inflationsskydd för ävdragsrällen. Samtidigtkvarstår naluriigtvis den allmänna möjligheten att ompröva underhållsskyldigheten,om denna trots avdragsrnöjligheterna skulle ha blivit för betungande på grundav indexhöjningar. Familjerättsassistenternai norra förordar all den indexregle-ringsfria delen avunderhållsbidraget läggs i bollen. Exempelvis bör de första varafria från indexhöjningar, säger assistenterna. Detta gör att ävenbetalningssvaga får en lättnad. Systemet kan kombineras med ettindexregleringsfrill belopp över bidragsförskottsnivån. Omdet kan vara möjligt atl progressivileten kan åberopas som betalningshindervid underhållsskyldighet, säger föreningen , sä är detta enbeskattningsform som bör omprövas. Bam bör enligt föreningen ha lika storprioritet till föräldrars höga inkomster som samhället anser sig kunna krävaut. Föreningen flnner del märkligt och slötande atl barnens lägre standardskall möjliggöra subvenlionering av såväl den underhållsplikliges välfärd somsamhällets beskattningsregler Kvinnocentrum anser all del skulle vara stötandeför rättskänslan om indexregleringen upphävs för de högsl inkom-stavlönade ochhögsl beskattade i samhället, vilka rimligen borde ha lika stor förmåga atlbetala högre underhållsbidrag som högre skatt. 1 vart fall bör inte denensamslående föräldem (oftast lågavlönad) med barnen bära konsekvenserna avsamhällets inkomstuijämnande skattesystem. Dessutom är skalte-progressiviietenredan beaktad vid fastställande av underhållet. Desakkunnigas förslag att ändra underhållsbidragen lill barn lika ofta som f. n.bidragsförskottet har fäll ell övervägande negativt mottagande. Förslaget harlillslyrkls eller lämnats utan erinran av endasl ,i och . Statistiskacentralbyrån framhåller dock alt lösningen kräver att allmänheten fortlöpandeinformeras om ändringarna och om bidragsförskotten. Försäkringskasseförbundetkommer i sill yttrande in på skallereglerna. Förbundet förordar all nuvarandeövre gräns vid . barnoch år för avdrag vid taxeringen för eriagt underhållsbidrag ändras sä atl manfår göra avdrag med faktiskt eriagt belopp upp lill bidragsförskottets nivå. Av de remissinstansersom ställer sig negativa eller tveksamma lill förslaget anser de flesta altnuvarande ordning bör bibehållas. Till dessa hör utredningen om barnens rätt.Familjerättsassistenterna i norra , sociala centralnämnderna iGöteborg och , och föreningen och rätt. Socialstyrelsenuttalar atl man inte lorde kunna komma ifrån all förslaget ur praktisksynvinkel medför betydande ölägenheter både för berörda myndigheter och för deenskilda. Del förekommer redan med nuvarande regler alt indexhöjningarna glömsbort. Barnavårdsnämnderna föresläs inte lå nägon uppgift atl fylla vad gällerfastställande av underhåll, säger styrelsen. De fortlöpande justeringarna avunderhållet kommer då all bli ännu svårare all hålla reda på för parterna.Betydande svårigheter kommer också alt uppslå med att lå ul information lillallmänheten. Detta problem har ulredningen tyvärr behandlat något lättvindigt,anser styrelsen. Om del är den dämpande effekten av indexhöjningen som man villuppnå kan frågan lösas på ett annal sätt. En möjlighet skulle vara all intelåta en åriig indexhöjning beröra avtal och domar som kommit lill den närmasteliden före indexhöjningen. Förslagsvis kunde indexhöjningen avse endasl domaroch avtal från kalenderåret före det då höjningen sker, säger socialstyrelsen.Frågan om de s. k. tröskelproblemen tas upp också av Juridiska fakultetsnämndeni , En indexhöjning nära efter underhållsbidragets fastställande ochgrandad på prisutvecklingen under ell helt år, kan innebära en för storuppräkning av ett färskt underhållsbidrag, säger fakullelsnämnden. Visseriigenförekommer del i praktiken, att man vid bestämmandet av underhållsbidrag undermånaderna närmast före (vanligen ) sätterunderhållsbidraget något lägre med tanke på en snart förväntad indexhöjning.Enligt företagna enkätundersökningar vid i projektet ochsocialförmån är dock praxis vacklande, och det kan också vara svårt atl iförväg göra en korrekt prognos. En lagändring förefaller därförfakullelsnämnden lämplig. En möjlighet vore att låta en indexhöjning inom 12månader efter bestämmandet av ell underhållsbidrag slå igenom med sä mängamånader av 12, som återstår från bestämmandet av underhållet till höjningen. Ennackdel av ett sådani syslem blir emellertid nödvändigheten att tillämpa olikaprocenllalsberäkningar för olika fall, något som för underhållsskyldighetenshela löpperiod påverkar storleken av del framlida bidraget. En bibehållen enkellösning är emellertid, all föreskriva att indexhöjning aldrig får ske omunderhållsbidrag bestäms t. ex. före den aktuella höjningen.Även om delta leder lill all nägon kompensation ej alls ges förprisförändringar närmast före en höjning, löser en sådanregel tröskelproblemel på ett enkelt och rimligt 1978/79:12 298 sätt,anser fakullelsnämnden. iStockholm påpekar atl utredningens syfte - alt yttrandena mildra situationenför vissa underhällsskyldiga - med en fortgående inflation inte annal än påmycket lång sikt tillgodoses med den föreslagna tekniska utformningen av indexregleringen.Nuvarande syslem är ju förenat med viss för den underhållsskyldige fördelaktigeftersläpning, eftersom indexhöjningen genomförs endasl en gång ochföljaktligen inte slår igenom varje gång basbeloppet ändras. Om man serindexregleringen isolerad från ålerkravssystemel, vilkel ju har tillämpningendast i fall där bidragsförskott utgår och får hel effekt endast omunderhållsbidraget högsl uppgår till bidragsförskoltsbeloppel, och bortser ävenfrän de ökade möjligheterna lill jämkning, får den underhällsskyldige irealiteten betala ett högre underhållsbidrag än enligt nu gällande regler,säger nämnden. Om del bidragspliktiga beloppet uppgår lill . ochbidragsförskoltsbeloppel i utgångsläget beräknas utgöra . har överslagsberäkningarinom socialnämnden givit vid handen atl vid en fortsatt inflation denunderhållsskyldige kommeratt få betala ell högre underhållsbidrag under förstaåret. Först under del sjunde året vid inflation, då effekten av dennaurholkat värdel på den fasta delen (de . ), kommer systemet alt blifördelaktigt för den underhållsskyldige. konstaterar alltså föreslagna indexregleringen för ett betydande antal underhållsskyldigainte automatiskt lättar underhällsbördan. liknande påpekande förocksäföreningen och räU fram. Svårigheternaför de underhållsskyldiga som inte är inne i bidragsförskottssystemet allbevaka täta beloppsändringar påpekas av sociala centralnämnden i . Dethänder all nuvarande indexhöjningar en gång inte uppmärksammas. Detlahar medfört svårigheter och skapat irritation då del gällt alt lå ut förfallnabelopp. Nämnden anser därför atl de sakkunnigas förslag bör omarbetas vadgäller gruppen direklbelalare så atl årliga indexhöjningar tillämpas. i uppmärksammar de direklbelalandessituation. Förslaget får lill följd, anser nämnden, all vårdnadshavarenhänvisas lill att söka bidragsförskott för all barnels rättighet tillindexreglering av underhållsbidraget skall bevakas. Detta inskränker denenskildes valfrihet som det kommer all innebära ökade kostnader församhället i form av ökad administration, ökat antal bidragsförskott m. m. förordar all underhållsbidrag som överstigerbidragsförskottet ändras endasl en gång åriigen med hänsyn lillpenningvärdesförändringar. Riksskatteverketanser all de sakkunnigas förslag särskilt vid indrivning av underhållsbidragsom överstiger bidragsförskottet kan förväntas medföra betydande merarbete intebara för kronofogdemyndigheterna utan även för de arbetsgivare införselbesluienär riktade till. 1 dessa införselmål skulle emellertid merarbetel minskas, omdet i försäkringskassornas riktlinjer för Prop.1978/79:12 299 återkravsverksamhelenföreskrevs att i sitt återkravsyr- Remiss-kände endast böryrka bidragsförskoltsbeloppel vid ansökningstillfället samt i yttrandenaförekommande fall - med stöd av fullmakt -överskjutande belopp. Eventuellhöjning av införselbeloppel skulle ske först sedan beslutathöja sill återkrav att motsvara den nya beloppsnivån på bidragsförskottet. Sveahovrätt ifrågasätter om det inte är lämpligare att underhällsbidrag ochbidragsförskott ändras endasl en eller möjligen tvä gånger . LO markerartveksamhet inför de sakkunnigas förslag. Svårighetema att nå ul med eninformation om ändringarna är stora och ett bestämt datum har då klarafördelar. En möjlig väg att nå en snabbare anpassning kan vara atl "arbetain" ytterligare för justeringar så att bidragen ändras varjehalvår. - Förslaget alt justeringar av bidragsbeloppen skall ske lika ofta somnu sker beiräffande bidragsförskotten är en olycklig konstruktion, anserDomareförbundet. En sådan ordning skulle sannolikt leda lill all flertaletunderhållsskyldiga ständigt var ovissa om bidragels sioriek. Delta skulle i sinlur kunna föranleda onödig försening av bidragets utbetalning till denunderhållsberättigade. anser dock all praktiska skäl lalarföratt underhållsbidraget i framliden ändras med bidragsförskottet.Med hänsyn härtill och med beaktande av vad förbundet har anfört om olägenhetenav alltför ofta återkommande justeringar anser förbundet all del bör övervägasatt ompröva bidragsförskotten och därmed också underhållsbidragen tvä gångerom året. 2.8Preskription av fordran pä underhållsbidrag Desakkunnigas förslag till en förkortad preskriptionstid mottas övervägandepositivt av remissinstanserna. Bland de instanser som tillstyrker förslagetfinns utredningen om barnens rätt, sociala centralnämnden i ,i , , föreningen de allmänna advokatbyråerna. , , ,föreningarna Barnens räu i samhället och Familj och räu samlFörsäkringskasseförbundet. hovräu instämmer i de motiveringar som desakkunniga har fört fram. Utövervad de sakkunniga har anfört som argument för en treårig preskriptionslidframhåller följande. 1 barnavårds- och socialhjälpsreglerna ärpreskriptionstiden för återbetalning av kommunala utlägg . Del ärväsentligt atl den familjerätlsliga preskriptionstiden är lika lång som i denämnda lagarna. F. n. kan t. ex. utgifter som haft föromhändertaget barn inte återkrävas av vårdnadshavaren tillbakaän . Däremot kan av underhållspliktig förälder krävaåter vad kassan utbetalat i bidragsförskott lill barnavårdsnämnden även förlängre lid tillbaka än . Denna effekt av bestämmelserna ger redan i dagogynnsamma resultat och skulle te sig än mer egendomligom vårdnadshavare som skall betala underhåll inte skulle lå sin skuld lillsamhället preskriberad enligt samma regler som den andre vårdnadshavaren. Juridiska fakultetsnämndeni , som också tillstyrker förslaget, anser dock atl den praktiskabetydelsen av lagändringen är begränsad, eftersom del enligt fakultetsnämnden ärsällsynt atl en underhållsskyldig har mera än restskulder förobetalda bidrag, och efiersom del i sådana fall normall inte kan påräknasbetalning av hela den utestående fordringen. Effekterna beror dock på reglernaom avräkning av betalningar efter del att restskulder uppkommit. Vid införselför underhållsbidrag avräknas en verkställd betalning i första hand på denäldsta delen av den införselbara skulden (15 8 tredje slyckel införsellagen).Enligt allmänna civilrältsliga regler kan den underhällsskyldige vid frivilligbetalning föreskriva avräkning på del löpande bidraget, som del för honomnaturiigasie och gynnsammaste. Har sådan föreskrifi inte lämnats, lorde denunderhållsskyldige dock även vid frivillig betalning få finna sig i samma regelom avräkning i första hand på skuld som vid införsel. En avräkning i förstahand på löpande bidrag hardock goda skäl för sig som huvudregel, såväl vidinförsel som eljest. I den mån en verkställd betalning i första hand avräknaspä den löpande underhälisford-ringen och inte pä den äldsta, giltigareslskulden, är del tydligt atl en reslskuld för mer än bidrag kanuppkomma lättare än med den avräkningsordning som tillämpas. Vid en ändradavräkningsordning skulle en förkortad preskriptionstid med andra ord få siörresaklig betydelse, anser fakullelsnämnden. Detta är emellertid inte någoninvändning mot förslaget. Under alla omständigheter framstår en treårigmöjlighel atl indriva obetalda bidrag som tillräcklig. FöreningenSveriges kronofogdar finner förslaget om en absolut preskriptionstid som välmotiverat. Föreningen framhåller all en sådan regel också skulle fylla ellsedan många år existerande praktiskt behov. Del kan som exempel nämnas, sägerföreningen, all kommunerna i åtskilliga fall begärt utmätning i denunderhållsskyldiges eventuella överskjutande preliminära skatt för betalning avbidrag som skulle ha eriagts . Inte sällan har man med stödav dom begärt utmätning för mer än bidrag. Sådana ulmälningsansökningarhar medfört ett orimligt kostnadskrävande arbete för både kommunerna,socialförvaltningar och kronofogdemyndigheterna. När sedan denunderhållsskyldige gjort gällande all preskription inträffat eller eljesl althans skuld är mindre än utmälningssökanden påstått, har tidsödande ochkomplicerade undersökningar måst verkställas för all pröva denunderhållsskyldiges invändning. Del ligger i sakens natur alt enunderhållsskyldig har mycket svårt alt genom kvitton eller på annal sätt styrkasin invändning. Del har sedan ofta visat sig atl utredningsarbetet varitonyttigt, eftersom den underhållsskyldige inte haft någon överskjutande skallall återfå. Föreningen vill t. o. m. hävda, all del förhållandel atl man Prop.1978/79:12 301 kunnatbegära utmätning bidragsskulder-i storieksordningen Remissfleratiotusental kronor medverkat till all skapa ell belalningsmotstånd påyttrandena vissa underhållsskyldiga, som med alla medel sökt undvika att betalaäven löpande bidrag. Föreningen finner det sålunda vara angelägel atl förslagetom särskild preskriptionsregel verkligen upphöjs lill lag. tillstyrker förslaget om en treårig preskriptionslid ochföreslår all också bestämmelserna om införsel ändras så att liden för införsel,som kan avse endasl underhållsbidrag som inte är mer än två är gamla,föriängs så alt den sammanfaller med den föreslagna nya preskriptionstiden. HovrättenförNedre anser att man eventuellt kan tänka sig atl komma lill rätta medoacceptabla underhållsskulder genom ändringar av den art som föreslagitsbeträffande preskriptionstid och möjlighet lill retroaktiv jämkning av obetaldaunderhållsbidrag. I de flesta fall härrör problemen säkeriigen frän skuld påbidragsförskott som ej återbetalats. Det borde dä vara lill fyllest all i detsärskilda fallet utnyttja möjligheten till eftergift, varför ändringarna tordefå betydelse främst för det fall, där bidragsförskott inte utgår men där åandra sidan kraven på den underhållsskyldige, med hänsyn lill barnels behov,sannolikt kan komma att ställas något högre och därför också siörre tveksamhetkan råda beträffande vilka möjligheter den underhållsskyldige skall ha när delgäller att helt befrias från obetalda, förfallna underhåll. Beträffandereglerna om preskriptionstid anför hovrätten vidare alt den i betänkandetnämnda propositionen om ändringar av nu gällande preskriptionsregler - sedanpropositionen avslagits av -inte längre torde kunna utgöra någongrundval för föreslagna ändringar av preskriptionstiden för olikaunderhållsfordringar. Det kan heller inte anses lämpligt atl ändrapreskriptionsreglerna inom familjerätten annat än i samband med en översyn avsamtliga civilrältsliga preskriptionsregler. Hovrätten vill dock peka på attdet inte lorde föreligga motsvarande betänkligheter för alt ibidragsförskottslagen införa en särskild preskriptionslid för återkrav avutgivna bidragsförskott, vilken förslagsvis kunde utformas i enlighel med vadsom i uppbördslagen gäller beträffande preskription av debiterad skall. i anser alt förslaget inte bör genomföras, i vart fallinte så länge den allmänna fordringspreskriptionen är oförändrad. Ur vissasynpunkter anser nämnden en förkortning av tiden vara motiverad. Men det finnsockså skäl som klart talar emot. I första hand framhåller nämnden allunderhällsfordringar inte tidsmässigt bör sättas i sämre läge än exempelvisskuld för en siereoanläggning. En snabbare inträdande preskription kan vidareförmodas särskilt gynna underhållsskyldiga som avsiktligt försöker undgåbetalning trots betalningsförmåga. 1 den män underhållsskyldigs förmågaminskar finns ju enligt förslaget möjlighet lill jämkning även retroaktivt,påpekar nämnden. Vidare kan skuld för uteblivna bidragsförskott efterges såvälav ekonomiska som sociala skäl. tidenmed en skärpning av kraven på preskriptionsavbrolt som föreslås kankomma att medföra en inte önskvärd ökning av antalet utmätningar. Om kravetskall skötas effektivt, bör nämligen i så fall utmätning begäras efterde två första åren jämfört med en gäng vart tionde är med nuvarande regler. Somen ytteriigare nackdel kan nämnas atl vissa studerande underhållsskyldiga, somnu enligt fast domstolspraxis ådöms alt utge bidrag, motsvarande vad de harrätl att av staten låna för underhäll lill barn, kan vinna oberättigad fördelgenom att underiåta att låna. i kan inte finnanågot skäl för all preskriptionstiden för skuld på underhåll väsentligt skallundersliga den allmänna preskriptionstiden. Frågan bör ock.så ställas irelation lill möjligheten atl erhålla eftergift, anser nämnden. I sitällel fören generellt mycket förkortad preskriptionstid bör införas möjlighet all fåeftergift för icke eriagt underhåll på grund av bristande betalningsförmåga. Engenerellt förkortad preskriptionstid ökar riskerna för missbruk, ansernämnden, medan en ökad möjlighel lill eftergift nedbringar oskäligt uppkommenskuld. Atlpreskriptionstiden för underhållsbidrag skulle vara kortare än den allmännapreskriptionstiden är skäl som också i åberopar föravslag. En liknande uppfattning ger ullryck för. Mol sammabakgrund ifrågasätter om den underhälls-berättigades intresse itillräcklig grad tillvaratas genom en sä kort preskriptionstid som tre år.Ensamma föräldrars förening anser alt de sakkunnigas förslag om en förkortadpreskriptionstid ger ett intryck av viss fantasilöshet och bristande realism.Föreningen anser all förslaget bör avslås. Föreningen ställer sigavvisande till de sakkunnigas förslag både om en förkortad preskriptionstid ochom preskriptionsavbrolt. Preskriptionstiden bör enligt föreningen i förhållandetill de sakkunnigas förslag utsträckas till med möjligheter tillpreskriptionsavbrolt. Föreningen pekar bl. a. på all vårdnadshavaren kan hablivit tvungen alt skuldsätta sig i sin tur i väntan på bidragen. En sådanmotsvarande skuldsättning kan inte samhället avtala bort och del måsle enligtföreningen te sig stötande för rättsuppfattningen om de ensamståendeföräldrarnas förhållande skall särbehandlas. Kvinnocentrum anser allpreskription av underhållsbidrag endasl kan tillåtas inom ramen förbidragsförskott - och endast för den händelse den underhållsskyldige visar enicke ekonomisk bärkraftig situation. Under alla förhållanden skall preskriptionsavbroltfinnas kvar. Utredningensförslag att preskriptionsavbrolt över huvud tagel inte skulle vara tillåtetifrågasätts av i . Ett förbud häremot innebär enurholkning av tryggheten för mottagare av underhållsbidrag, en mottagare sommånga gånger också är en ekonomiskt svag part. En samordning bör också ske medbestämmelserna i nuvarande 39 S socialhjälpslagen (27 S förslaget tillsocialtjänstlag). Preskriptionsavbrolt bör därför tillåtas i samma utsträckningsom enligt allmänna regler, anser . Prop.1978/79:12 303 TCOstryker i sitt yttrande under all preskriptionsbesiämmelserna inte får Remissvara så utformade all de gynnar en gäldenär som avsiktligt sökerundgå yttrandena betalning. Desakkunnigas förslag till övergångsbestämmelser har kommenterats av ett parremissinstanser, lalmö tingsräu delar de sakkunnigas uppfattning att deföreslagna nya bestämmelserna bör få effekt . Med hänsynlill detta ifrågasätter tingsrätten om inte även mål som är anhängiga när lagenträder i kraft bör bedömas enligt de nya reglerna, i vart fall om dom i förstainstans ännu inte har meddelats. FöreningenFamilj och rätt har tagit upp frågan om de föreslagna nyajämkningsbestämmelsernas tillämplighet.