prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Fördelningen på olika anslag bör ske enligtföljande. Tjänstebrevskostnaderna bör bestridas från anslaget Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser under sjätte huvudtiteln.Vidare bör utgifter för reseersättningar till personal för kursverksamhetenbelasta anslaget Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m. samtvissa förrättningskostnader anslaget Bidrag till skogsvård m. m. Dessa utgifterbör nästa budgetår beräknas till resp. 950 000, 200 000 och . bör anvisas underförevarande anslag. Från anslaget bör liksom kunna bestridasskogsvårdsstyrelsens kostnader för förrättning i samband med att tillstånd gesför avverkning i svårföryngrad skog eller skyddsskog. Liksom bör regeringen fastställa stat för den avstatsmedel finansierade delen av skogsvårdsstyrelsernas omkostnader samt bemyndigaskogsstyrelsen att i övrigt fördela anslaget mellan skogsvårdsstyrelsema. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:110 243 Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m. 1977/78 Utgift 2 596 986 1978/79 Anslag 2515 000 1979/80 Förslag 3385 000 Från anslaget bestrids kostnader för rådgivnings- ochkursverksamhet riktad till skogsägare och skogsarbetare med syfte att främjaskogsbrukets rationalisering saml för viss personalutbildning och information. Rådgivningsverksamheten, som planeras för femårsperioder,bedrivs dels i direkt kombination med skogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet,bidragsgivning och tillsyn enligt skogsvårdslagen, dels som ren utbildning förskogsägare och anställda i privatskogsbruket. Rådgivningen bör under denärmaste åren inriktas främst på produktionsfrämjande åtgärder och arbetsmiljö.När det gäller produktionsfrämjande åtgärder är beståndsanläggningen detväsentligaste arbetsområdet. Rådgivning i återväxtfrågor kräver bl. a. storainsatser med uppsökande verksamhet för att skogsägare som inte bor på sinafastigheter skall nås. Intensivare rådgivning, bl. a. teknisk sådan, behövs i frågaom röjning och gallring. Styrelsen beräknar starta en ny rådgivningskampanjnästa budgetår med syfte att informera om bl. a. den väntade nyaskogsvårdslagstiftningen. Den pågående rådgivningen i skogsskyddsfrågorplaneras fortsätta . Med hänsyn till de stora riskerna förolycksfall och ohälsa i skogsarbete måste rådgivningen i arbetsmiljöfrågor geshög prioritet. För denna krävs ökade resurser. För information till skogsbrukare om den väntade nyaskogsvårdslagstiftningen behövs medel. För att skogsvårdsstyrelserna skallkunna tillgodose myndigheters, företags, organisationers, skolors och allmänhetensefterfrågan på skoglig information krävs väsentligt ökade resurser. En förstärkning av personalutbildningen planeras främst ifråga om vidareutbildning av förmän, fortbildning av rådgivare och plantskolepersonaloch i fråga om organisations- och samarbetsfrågor. Vidare behövs utbildning ifråga om organisation, arbetsformer och samverkan. De pedagogiska hjälpmedelsom är nödvändiga i rådgivningsverksamheten behöver förnyas och utökas. Styrelsen tillstyrker en hemställan från om statsbidrag med . Mot denna bakgrund ökar medelsbehovet för budgetåret1979/80 med . Anslaget bör tas upp med . Pris- och löneomräkning370 . Besparingsalternativetinnebär att främsi rådgivningsverksamheten måste minska i omfattning (+ 313 000kr. Prop.1978/79:110 244 Anslaget bör höjas med . Jaghar därvid bl. a. räknat . för förbättrad information omskogsbruket bl. a. till kommuner, i skolor och till allmänheten m. m. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till skogsvård m. m. 1977/78 Utgift 168 586 941 1978/79 Anslag »57 000 0001979/80 Förslag 85 000 000 1 Anslagen Bidrag till skogsförbättringar och Åtgärder förintensifierad skogsvård i norra , m. m. Anslaget Bidrag till skogsförbättringar utnyttjas för attlämna bidrag till skogsplantering på nedlagd jordbruksmark, till iståndsättningav skogar med otillfredsställande skogstillstånd, bl. a. vissa restskogar,till skogsdikning, till åtgärder mot skadegörelse av skogsinsekter, till inventeringav vissa skador på växande skog samt till att täcka förluster till följd avsådan statlig kreditgaranti, som avses i kungörelsen (1969: 705) om statligtstöd vid skada på skog. Bidragsbestämmelserna för anslaget finns i kungörelsen(1948: 239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åtgärder (ändradsenast 1976: 413). Från anslaget Åtgärder för intensifierad skogsvård i norraSverige, m. m. utgår statsbidrag till markägare i utom Gästriklandsamt inom vissa delar av och . Bidragsbestämmelsemafinns i kungörelsen (1974: 472) om statsbidrag till skogsvård i norra . Prop.1978/79:110 245 Beräknad ändring 1979/80 + 5 500 000 baggeskador m. m. '5 000 000 + 35 000 000 - 5 000 000 + 7 000 000 - 1 500 000 åtgärder inom det skogliga + 46 000 000 + 20 000 000 + 15 000 000 + 4 000 000 + 1 000 000 8. översiktliga skogs- + 5 000 000 + 93 500 000 + 38 500 000 + 45 000 000 + 28 000 000 ' Ianslutning till tilläggsbudget 11 har föreslagits ytterligare 17 milj. kr. 1.Under /78 har 3 100 ha definitivt nedlagd jordbruksmark skogsodlatsmed stöd av medel från anslaget. Den anvisade bidragsramen har förbrukats helt.Efterfrågan på bidrag har överstigit tillgången. ,lantbruksstyrelsen och har tidigare redovisat förslag tillåtgärder på mark som har tagits ur jordbruksproduktionen och inte har kommittill särskilt utnyttjande innebärande en ökning av verksamheten med skogsodlingpå dessa marker till 7 000 ha . Om ettsådant skogsodlings-program genomförs betyder det att inemot två tredjedelar avden jordbruksmark som är nedlagd eller bedöms komma att nedläggas fram tillår 1980 och som inte beräknas bli utnyttjad för andra ändamål skulle komma attanvändas för skogsproduktion. Detta skulle innebära ett råvarutillskott på siktav ca 0,5 milj. skogskubikmeter . Den ökade åkerplanteringen, som framförallt bör ske i de s. k. skogslänen, förutsätter att skogsvårdsstyrelsernasverksamhet vad gäller markanvändningsplanering, propaganda, rådgivning ochservice avsevärt intensifieras samt att ramen för bidrag till skogsodling pånedlagd jordbruksmark höjs från nuvarande 4,5 milj. kr. till 10 milj. kr.Styrelsen föreslår att en mindre del av rambeloppet i likhet med tidigarebudgetår får disponeras för upprättande av markanvändningsplaner. 17 1978/79. 1978/79:110 246 /78 har för ändamålet tillgängliga 20 milj. kr. anvisats som bidrag för omplantering efter snytbaggeskador m. m. Snytbaggehärjningarnai södra och är fortfarande omfattande. Styrelsen har desenaste åren registrerat en successiv ökning av skadornas omfattning. Denstegrade skadefrekvensen har bl. a. resulterat i att markägarna blivit mindrebenägna än tidigare att snabbt utföra lämpliga återväxtåtgärder vilket ökatsvårigheterna för skogsvårdsstyrelserna att hävda skogsvårdslagensreproduktionskrav. De stora snylbaggeskadorna kan också antas göra markägarnatveksamma till att slutavverka då de inte anser sig kunna klara ålerväxternatillfredsställande. Får denna tveksamhet stor omfattning kan problem uppstå beträffandevirkestillgången för framför allt den sågtimmerbaserade industrin. Ifrågavarandebidrag bör utgå till dess verksamma bekämpningsmetoder får användas eller hartagits fram. Det gäller i första hand bidrag till omplantering av förstagångsskadadekulturer. Vissa med bidrag utförda omplanteringar kan emellertid skadas på nyttså att åtgärden behöver upprepas. Det är i sådana fall skäligt att bidrag utgårmed även till den andra omplanteringen. Styrelsen föreslår därför dels attbidrag får lämnas till omplantering av kulturer som skadats av snytbagge, delsatt bidrag får beviljas /80 inom en ram av 40 milj. kr. Styrelsenbedömer att behovet av att utföra omplanteringar är större än vad som kan skeinom ramen för nu begärda medel. Tilläggsanslag kommer därför med storsannolikhet att behövas. Mot bakgrund härav och mot bakgrund av behovet attpåskynda och förenkla handläggningen är det enligt styrelsen önskvärt att regeringenfår bemyndigande att i mån av behov besluta om bidrag förifrågavarande ändamål utan att bidragsramarna belastas. Sådant bemyndigandefinns f. n. i fråga om bidrag till åtgärder mot insektshärjning av störreomfattning i samband med skada på skog. Ramenför bidrag till övriga åtgärder används främst till åtgärder för att häva otillfredsställande skogstillstånd på vissa försumpade mar ker i södra och . Sammanlagt har ca 4 100 ha dikats och 2 000 ha skogsodlats. Den anvisade bidragsramen har förbrukats helt. Intressetför skogsdikning är stort hos skogsägarna. Det är därför möjligt att i takt medatt personalresurser för planläggningsarbetet kan skapas öka verksamhetenbetydligt. Styrelsen föreslår att bidrag för detta ändamål får utgå med 5milj. under /80. Länsvisa handlingsprogram för skogsdikningsverksamhetenkommer att upprättas. Detär mycket angeläget att utföra återväxtåtgärder på igenslyade eller medolämpligt trädslag bevuxna hag- och betesmarker. På grund av eftersläpningen iplanteringsarbetet på nedlagda jordbruksmarker samt Prop.1978/79:110 247 med hänsyn till att många små och orationella hag- ochbetesmarker inte längre betas har dålig lövskog invaderat dessa marker. Som skogsmarkermed lämpligt trädslag kan de bli mycket produktiva. För detta ändamål börbidrag kunna beviljas med 5 milj. kr. under /80. Under budgetåren 1966/67 1971/72, 1976/77 och 1978/79har bidrag beviljats inom ifrågavarande ram för försöksverksamhet med mekaniseraddikning, gödsling och skogsodling av myrmark. Försöken skall nu revideras ochutvärderas. Efter samråd med föreslår styrelsenatt under /80 får tas i anspråk . av ifrågavaranderam för ändamålet. Sammanlagt föreslår styrelsen att ifrågavarande rambelopphöjs med 7 milj. kr. till 10 milj. kr. Stödet till intensifierad skogsvård i norra harstarkt stimulerat intresset för atl utföra skogsvårdsåtgärder och ökat självverksamheten. a. har inte godtagbara återväxler förbättrats i storomfattning. Ungskogsröjningarna har ökat påtagligt och dikningsverksamheten harvarit omfattande. Stödet har inneburit ett väsentligt tillskott till sysselsättningen.Den för /78 anvisade bidragsramen har förbrukats helt. Bidragethar fördelats till , till , 16 %till , till , till , till och till . Fördelningen på ägargrupperhar varit följande, nämligen till privata skogsägare, till bolag och19 % till staten och andra allmänna skogsägare. Sysselsättningseffekten har beräknatstill sammanlagt ca 142 000 dagsverken. Med ledning av inkomna ansökningar om bidrag, detlångsiktiga behovet av åtgärder och de praktiska möjligheterna att utföraarbetena har styrelsen efter samråd med bedömt attrambeloppet för /80 bör ökas med 46 milj. kr. till 95 milj. kr. Det regionalpolitiska värdet av den verksamhet som skullekomma till stånd med nu begärda medel bedömt efter sannolik sysselsättningseffekt uppgår enligt erfarenhetstal till 250 000 300 000 dagsverken. Dettamotsvarar en kostnad av 300 resp. . per dagsverke räknat på bidragsdelenav anslaget. Utbetalningarna under anslagen beräknar styrelsen tillsammanlagt 102 milj. kr. I det föregående har jag redovisat mina förslag i fråga ominriktningen av det statliga stödet till skogsvård m. m. fr. o. m. den 1januari 1980. Under första hälften av /80 bör således bidrag Prop.1978/79:110 248 kunna utgå enligt de regler som f. n. gäller. De rambeloppi sammanställningen som då är aktuella är de under punkterna 14. Fr. o. m.den 1 januari 1980 blir endast beloppen under punkterna 1 och 48 aktuella.Anslagsberäkningen med anledning av mina förslag till nya riktlinjer kommermed andra ord inte att ge full effekt under /80. Jag vill ocksåpåpeka att den nya utformningen av stödet leder till viss omfördelning mellande olika rambeloppen. Så t. ex. ryms f. n. bidraget till dikning underpunkterna 3 och 4 medan det fr. o. m. kommer att finnasunder punkten 6. Fr. o. m. denna tidpunkt bör inga utfästelser om bidrag görasenligt äldre bestämmelser. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jag att /80 tas upp en sammanlagd ram av 100 milj. kr. för bidrag tillskogsvård m. m. Jag har vid min beräkning tagit hänsyn bl. a. till det avskogsstyrelsen redovisade medelsbehovet för försöksverksamhet med mekaniseraddikning m. m. av myrmark. Medlen under punkten 4 bör liksom fåutnyttjas för att täcka skogsvårdsstyrelsernas s. k. förvaltningskostnader isamband med verksamheten utom kostnaderna för översiktliga inventeringar eller s.k. områdesplaner. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olikaändamålen. För utbetalning under anslaget beräknar jag 85 milj. kr. Kostnaderna för statligt stöd vid skada på skog täcks f. n.från anslaget Bidrag till skogsförbättringar utan att bidragsramama belastas.Anledningen härtill är att medelsbehovet varierar så kraftigt år attdet inte kan beräknas i förväg. Därtill kommer att beslut om bidrag med hänsyntill risken för omfattande följdskador måste fattas snabbt. Jag föreslår därföratt medel även i fortsättningen får disponeras utan att bidragsramama belastasoch enligt föreskrifter som regeringen meddelar för varje särskilt fall föråtgärder m. m. mot skadegörelse i samband med katastrofbetonad massförökning avskogsinsekter, för inventering av skador'som har uppkommit på skog till följdav storm, snö och is samt angrepp av insekter och svampar samt för att täckaeventuella förluster till följd av sådan statlig kreditgaranti som avses ikungörelsen (1969: 705) om statligt stöd vid skada på skog. Jag hemsläller att regeringen föreslår att 1. medge att /80 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 100 000 000 kr.till skogsvård m. m., 2. till Bidragtill skogsvård m. m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Stöd till byggande av skogsvägar 1977/78 Utgift 127 297 793 1978/79 Anslag »20000 000 1979/80 Förslag 30 000 000 1 Anslaget Vägbyggnader på skogar ienskild ägo. Prop.1978/79:110 249 Från anslaget Vägbyggnader på skogar i enskild ägo utgårstatsbidrag för att bygga skogsvägar. Till skogshuvudvägar av särskild betydelsefrån fritidssynpunkt kan förhöjt bidrag lämnas. Bidragsbestämmelserna finns ikungörelsen (1943; 530) om statsbidrag till vissa väg- och flott-ledsbyggnader m.m. (ändrad : 412). 1978/79 Beräknadändring 1979/80 Skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet/ inre zonen Skogsvägbyggnadsföretagutanför det inre stödområdet/inre zonen Förhöjning avstatsbidraget till skogshuvudvägar av särskild belydelse från fritidssynpunkt + 8 500 000 - 3 000 000 + 6 500 000 + 6 000 000 + 2 500 000 + 15 000 000 + 10 000 000 Under /78 har bidrag beviljats tillca skogsvägar i det inre stödområdet varav för från ifrågava rande anslag. av skogsmarken i området finns nu inom mått ligt stora avstånd från väg. Resterande areal representerar avsevärd pro duktionskapacitet och sysselsättning. Det är därför angeläget att skogs vägar byggs även där. Visst behov finns att bygga om äldre skogsvägar. Fram behöver byggas skogsvägar. Markägarnas intresse av att bygga skogsvägar är stort iområdet. Skogsvårdsstyrelsema kan om medel ställs till förfogande öka verksamhetentill över långtidsplanens . Styrelsen föreslår attbidragsramen ökas med 8,5 milj. kr. till 30 milj. kr. för att göra dettamöjligt. Styrelsen föreslår vidare att . av ifrågavarande rambeloppi likhet med innevarande budgetår får användas för undersökningar i syfte attförbättra vägbyggnadsmetoder, tekniska normer m. m. I övriga delar av landet har under budgetåret1977/78 bidrag bevil jats till nybyggnad av skogsvägar och ombyggnad av . En standardhöjning av det sydsvenska skogsvägnätet är nödvändig både för att möjliggöra rationellare virkestransporter med mindre om lastningar och för att öka vägnätets framkomlighet och därigenom möjliggöra en större avtransport innan insekterna angri- Prop.1978/79:110 250 Utbyggnad av vägnätet på avlägset belägnamarker är också angelägen inte minst inom de delar av landet som gränsar tilldet inre stödområdet. I avvaktan på behandlingen av skogsutredningens förslagföreslår styrelsen med utgångspunkt i nuvarande bidragsbestämmelser, tillströmningenav ansökningar och den beräknade utvecklingen av skogsvårdsstyrelsernas vägplanläggningatt ifrågavarande bidragsram höjs med 6,5 milj. kr. till 14,5 milj. kr. Förhöjtstatsbidrag till skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt harutgått till fyra vägföretag under /78. Styrelsen föreslår attramen tas upp med oförändrat . Utbetalningarnaunder anslaget beräknas till 35 milj. kr. I det föregående har jag redovisat mina förslag i fråga omriktlinjerna för det statliga stödet till byggande av skogsvägar fr. o. m. den1 . Under första hälften av /80 bör bidrag såledesutgå enligt de regler som f. n. gäller. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jag att /80 tas upp en sammanlagd ram av 32,5 milj. kr. för bidrag tillbyggande av skogsvägar. Jag har därvid justerat bidragsramarna med hänsyntill den ändrade omrädesavgränsningen. Jag har vidare med hänsyn till det storabehovet av att rusta upp skogsvägar i Syd- och räknat med enförstärkning av stödet utanför den inre zonen av stödområdet. Jag har ocksåtagit hänsyn bl. a. till behovet av medel för vissa undersökningar omvägbyggnadsmetoder m. m. Någon särskild ram för förhöjt bidrag tillfritidsvägar bör inte tas upp för nästa budgetår. Regeringen bör kunna jämkafördelningen mellan de båda ändamålen. För utbetalning under anslaget beräknarjag 30 milj. kr. De nya reglerna för bidrag till byggande av skogsvägar somjag har förordat i det föregående innebär bl, a. att bidragen sänks inom vissadelar av det nuvarande skogliga stödområdet. För förelag inom dessa delar som isamband med förrättning enligt anläggningslagen (1973: 1149) eller motsvarandehar lämnats förhandsbesked om bidrag innan har beslutat om nyariktlinjer bör bidrag övergångsvis få lämnas enligt nuvarande bestämmelser. Behovet av statlig garanti för lån tillskogsvägbyggnadsföretag beräknar jag för /80 till 3 milj. kr.Eventuella förluster till följd av denna garanti bör täckas från detta anslagutan att bidragsramarna belastas. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att /80 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 32 500 000 kr.till byggande av skogsvägar, 2. medge att /80 statlig garanti lämnas för Prop.1978/79:110 251 lån till byggande av skogsvägar med sammanlagt högst , 3. medge attförluster på grund av statlig lånegaranti till byggande av skogsvägar fårtäckas från anslaget Slöd till byggande av skogsvägar, 4. till Stöd tillbyggande av skogsvägar för /80 anvisa ett förslagsanslag av . att avräknas mot automobilskattemedlen. Främjande av skogsvård m. m. 1977/78 Utgift 6 223 953 Reservation 3 028 064 1978/79 Anslag 7500 000 1979/80 Förslag 4250 000 Anslaget är f. n. avsett att användas för åtgärder somfrämjar skogsvård samt arbetarskydd och arbetsmiljö i skogsbrukel. Regeringenhar föreskrivit att får disponera medlen efter beslut av regeringeni varje särskilt fall efter förslag av . Anslaget har under /78 använts förrådgivningsinsatser inom områdena beståndsanläggning, beståndsvård ochavverkning samt för vissa utredningar och undersökningar. Under innevarande budgetårkommer anslaget att användas även för bl. a. rådgivning om arbetsteknik ocharbetsmiljö. För /80 föreslår styrelsen att anslagetförs upp med 7,5 milj. kr. och att dessa får användas för samma ändamål somunder tidigare budgetår. Anslaget, som infördes fr. o. m. /76 iavvaktan på ställningstagandena till bl. a. skogsutredningens förslag,finansieras av skogsvårdsavgiftsmedel. 1 det föregående har jag lagt fram vissaförslag om användningen av dessa medel. Användningsområdet för anslaget bör vara oförändrat underförsta hälften av /80. Fr. o. m. bör det fådisponeras för särskilda utredningar och undersökningar i syfte att främja bl.a. skogsvården och arbetsmiljön inom skogsbruket. Med hänsyn härtill beräknarjag medelsbehovet för /80 till . I sammanhanget villjag nämna att jag har för avsikt att föreslå regeringen att av anslaget förinnevarande budgetår ställa medel till förfogande förinformation om de nya riktlinjerna för skogspolitiken m. m. 1978/79:110 252 Jaghemställer att regeringen föreslår attrill Främjande av skogsvård m. m. för /80 anvisa ettreservationsanslag av . Statensstöd till forsknings- och utvecklingsarbete på skogsområdet utgår i huvudsakfrån anslag under tionde huvudtiteln. Merparten av medlen anvisas tillskogsvetenskapliga fakulteten vid . Medelfördelas också av statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Slutligenmedverkar staten enligt avtal med skogsbranschen i finansieringen av vissskogsteknisk forskning och utveckling samt av forskning om skogsträdsförädlingoch skogsgödsling. Jaghar tidigare framhållit att forsknings- och utvecklingsarbetet är ettbetydelsefullt medel i skogspolitiken och att det därför finns anledning tillökade satsningar härpå även för statens del. Genom en väl avvägd fördelningmellan tillämpad forskning och grundforskning bör det vara möjligt att lösabåde omedelbara och något mer långsiktiga problem. Enligt min mening är densvenska skogsforskningen väl skickad att möta högt ställda krav. Forsknings-och utvecklingsarbetet måste i fortsättningen intensifieras och inriktas påbåde det biologiska och det skogstekniska området. Miljöfrågor med anknytningtill skogsproduktionen bör vara ett normalt inslag i arbetet. Jag avser därvidbåde den inre och den yttre miljön. Det är nödvändigt med en förbättradgrundläggande forskning i fråga om beståndsanläggning och beståndsvård. Härvidär det naturligt att försöka finna miljömässigt acceptabla metoder t. ex. förkontroll av skadeinsekter och för reglering av trädslagsblandning. Vidsidan av den rent biologiska forskningen är det nödvändigt att satsa pårationalisering av olika åtgärder i skogsbruket. Det gäller både skogsvårdenoch avverkningen. I det senare fallet måste arbetet i högre grad än hittillsinriktas mot att ta fram lämpliga maskiner och metoder för det enskilda mindreskogsbruket. Jag vill framhålla det allmänna behovet av rationalisering iskogsbruket med hänsyn till nödvändigheten att bibehålla och om möjligt stärkavår skogsindustris ställning på den internationella marknaden. Jagtar härefter upp de olika anslagen till forskning på skogsområdet. : Skogsvetenskapliga fakultetens driftkostnader I prop.1978/79: 100 (bil. 13 s. 94) har regeringen under denna rubrik föreslagit att27 . anvisas till skogsvetenskapliga fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet för /80. Prop.1978/79: 110 253 Med hänsyn till vad jag har anfört om denskogsbiologiska forskningens betydelse bör ytterligare . tillförasanslaget för forskning om problem kring skogsföryngring m. m. Vidare bör 600 000kr. tillföras anslaget för att finansiera den avkommeprövning som jag i detföljande behandlar under punkten G 14. Sammantaget förordar jag alltså attytterligare 1,3 milj. kr. tillförs ifrågavarande anslag. Jag hemställer attregeringen föreslår att till : Skogsvetenskapligafakultetens driftkostnader för /80 utöver i prop. 1978/79: 100bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare . 1977/78 Utgift 6 917 220 Reservation 565 951 1978/79 Anslag 7057 000 1979/80 Förslag 8039 000 Anslaget disponeras av statens råd för skogs- ochjordbruksforskning för bidrag till forskning, ägnad att gagna skogsbruketsutveckling och stärka skogsnäringens bärkraft. för skogs- och jordbruksforskning För att ett skogspolitiskt ramprogram skall kunnaframläggas måste resurser till betydligt ökade skogliga forskningsinsatser ges.Rådet förutsätter att de framtida föryngringsytorna behandlas med metoder, somleder till kvalitativt högvärdig skog. I det följande ges några exempel påforskningsuppgifter, som enligt rådets uppfattning måste lösas och till vilkamedel saknas. Samplingsmetodikför en ny riksskogstaxering, hydrologiskakonsekvenser av dikning av sumpskog och myrmark, långsiktigaförändringar i skogsmark vid upprepad gödsling av fastmark och dikade myrar, biologiskakonsekvenser av införande av främmande trädslag,