prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Inledningsvisbör, enUgt utredningen, 4 milj. kr. årUgen ställas till FRN:s förfogande fördetta ändamål. FRN föresläs inrätta en delegation för att behandla dessa frägori vilken skall ingå representanter för olika intressen inom området. Deremissinstanser, som berör frågan, är positiva till ätgärder för att förbättraden samhällsriktade forskningsinformationen. Man pekar på att formema förforskningsinformation är och bör vara mänga. En rad remissinstanserframhåller den egna verksamhetens betydelse i detta avseende. ,och statens historiska museer samtforskningsbibUoteksrådet framhåller resp. arkivens, museernas och bibUotekensbetydelse för spridning av forskningsinformation. 1978/79: 119 31 förteknisk utveckUng (STU) erinrar om sina kontaktsekretariat. Kommunförbundetanser att förbundets kurs- och konferensverksamhet samt förbundets tidskriftKommunaktuellt spelar en betydelsefull roll när det gäller information ompågående forskning etc. Flertalet rillstyrker att FRN får ett ansvar för attsamordna och initiera samhällsinriktad fosknings-information samt att det inomFRN inrättas en särskild delegation för detta ändamål. Några instanseravslyrker dock de förordar all de FoU-finansierande och -utförande organensjälva fävara för informationen om den egna FoU-verksamheten. Fräganom resurser för forskningsinformation berörs framför allt i yttranden frånorgan inom högskolan. 1 ett stort antal yttranden framhålls således attmedelstillskott behövs till högskolenheterna om de skall kunna fylla sinuppgift i informationssammanhang. Enligt UHÄ bör de av utredningen föreslagnaresurserna för forskningsinformation inledningsvis fördelas dels på FRN, delspä universiteten och vissa högskolor. Mängaolika grupper behöver och har intresse av information om forskning. Det gällergivetvis dem som pä olika sätt direkt skall använda sig av forskningensresultat. Information till sädana grupper nyttjarinformation enligt FRU:sbenämning omfattas inte av FRU:s förslag. FRU framhåller att det redan finnsväl fungerande system för nyttjarinformation. Jag kan dela uppfattningen attnyttjarinformationen fungerar tillfredsställande inom flera områden, t. ex.jordbruksområdet och byggnadsområdet. Andra områden förefaller dock mindre vältillgodosedda. Det gäller t. ex. en stor del av den forskning som bedrivs inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. En svårighet när det gäller dennaforskning är att hitta avgränsade målgrupper för nyttjarinformation. Jag kommeri annat sammanhang att föreslå regeringen att uppdra åt FRN att i samarbete medbl. a. UHÄ undersöka vilka behov av nyttjarinformation som inte ärtillfredsställande tillgodosedda och att lämna förslag i fräga om hur deproblem som eventuellt kan vara förknippade med utökad nyttjarinformation skalllösas. FRN bör i anslutning till detta uppdrag även kunna ta initiativ till t.ex. försöksverksamhet med utvidgad nyttjarinformation eller initiera andraåtgärder i syfte att sprida nyttjarinformation om forskning. Kostnaderna fördessa ändamål bör bestridas inom ramen för det belopp för forskningsinformationsom jag kommer att föreslå i det följande. FRU:sförslag avseende forskningsinformation gäller vad som utredningen kallarsamhällsriktad forskningsinformation. Sådan information har många mottagare,såsom politiker, administratörer, lärare, folkbildningsorganisationer,journalister m. fl. och sist men inte minst aUmänheten. Ialltför många fall fär endast forskaren själv och en ytterst begränsad grupppersoner del av resultaten av ett forskningsarbete. Flera skäl talar för enutbyggnad av den allmänna samhäUsriktade forskningsinformationen. Den nyakunskap som forskningen frambringar kan oavsett den 1978/79:119 32 direktaanvändbarheten och nyttan av forskningsresultaten ge de enskilda kulturelloch intellektuell stimulans. Forskningenär till stor del finansierad med offentliga medel. Medborgarna har därför rättatt fortlöpande fä information om FoU-verksamheten. Forskningsresultat kan påkort eller lång sikt påverka olika delar av samhällslivet. Det är rimUgt att desom direkt eller indirekt kommer att beröras av dessa konsekvenser ocksä harmöjligheter att fä information om orsakerna. Ocksä sett ur forskningenssynvinkel är en förbättrad samhällsriktad allmän forskningsinformationangelägen. Sädan information är en förutsättning för utveckUng av kontakter medolika grupper, varigenom synpunkter på verksamheten kan komma fram och aktueUaforskningsbehov redovisas. Detfinns exempel på mycket fina insatser för att sprida information om forskningoch forskningsresultat. Jag vill här nämna tidskriften och framsteg.Radio och TV har understundom utomordentliga populärvetenskapliga inslag,vissa tidningar Ukasä. Vid i har man haft goda erfarenheterav den s. k. SAMSUS-verksamheten. har tillsammans medVetenskapsakademien och UHÄ genomfört bl. a. en omfattande informationsinsatsavseende havsforskning, riktad till skolelever, journaUster och andraopinionsbildande grupper samt allmänheten. Med anledning av FN:s barnår haruniversiteten och berörda högskolor tagit initiativ för att sammanställa ochpublicera information om all pågående barnforskning. Dessa forskningskatalogerkommer att utnyttjas för utstäUningar, föreläsningsserier, konferenser förforskare och andra berörda grupper, seminarier för journaUster m. fl.Forskningsinformation i form av popuIärvetenskapUga föreläsningsserier harunder senare år prövats med gott resultat, bl. a. av i samarbete med studieförbund. Flera av universiteten och några högskolor harvidare haft mycket uppskattad och framgångsrik s. k. "öppethus"-verksamhet, bl. a. med stöd av UHÄ. Mycket återstår dock att göra.Den samhäUsriktade forskningsinformationen har länge varit eftersatt. Det ärenligt min mening mycket viktigt att denna informationsverksamhet utvidgas.Jag kommer i det följande att föreslå att för /80 4 milj. kr.anvisas för information om forskning. Medlen bör användas för stöd tillinformationsprojekt, popuIärvetenskapUga publikationer etc. Dettorde knappast vara möjligt att utan direkt kontakt med forskningen veta vaddet finns att informera om och vad informationen bör innehåUa. En stor del avinformationen om forskning mäste som bl. a. UHÄ framhållit framställas idirekt kontakt med den miljö där forskningen bedrivs och under aktiv medverkanav de berörda forskama. Allaberörda myndigheter och organ inom FoU-området måste ha ansvar för att detinformeras om den verksamhet de bedriver. Jag vill i detta sammanhang erinra omatt enUgt högskolelagen (1977:218) skaU högsko- 1978/79:119 33 lan sprida kännedom om forskning och utveckUngsarbete.Högskolan skall enligt högskolelagen också sprida kännedom om vilka erfarenheteroch kunskaper som har vunnits och om hur dessa erfarenheter och kunskaper skallkunna tillämpas. Jag anser det angeläget att förstärka högskolemyndigheternasresurser för forskningsinformation. En del av den förstärkning förforskningsinformation jag nu beräknar bör därför komma högskoleenheterna tilldel. Det är nödvändigt att något organ fär ettsärskilt samordningsansvar för information om forskning. Detta organ skallsvara bl. a. för UtveckUng och spridning av informationsmetoder, samordning avstörre informationsprojekt, utvärdering samt initiering av nya informationsinsatser.Jag delar FRU:s uppfattning att FRN bör fä ett sådant ansvar. FRN har enligt sin instruktion tiU uppgift att verka för att information om forskningoch forskningsresultat sprids. FRN:s verksamhetsområde spänner över allavetenskapsområden och sektorer. Vidare har FRN kontakter och samarbete med ettmycket stort antal myndigheter och organ inom FoU-området. FRN bör disponera desärskilda medlen för forskningsinformation. Jag har nämnt att det enligt högskolelagen åvilarhögskoleenheterna att bedriva informaiion om forskning. Del är angeläget atldenna verksamhet stimuleras ytterligare. Jag förordar därför att av de medelsom anvisas FRN för forskningsinformation för /80 2 milj. kr.avsätts för stöd tiU högskoleenheternas information om forskning. Stödet börgälla information om särskilt omfattande forskningsprojekt eller forskning somkan bedömas ha speciellt allmänintresse eller avse utveckling av nya formerför forskningsinformation. Medlen bör efter ansökan fördelas av FRN. Jag återkommer senare till regeringen med förslag om attuppdra åt FRN att genomföra den nu berörda verksamheten. Frågor om forskningsinformationbör inom FRN beredas i nära kontakt med såväl forskare som informatörer ochmottagare av forskningsinformation, t. ex. genom en särskild delegation somnämnden inrättar. Inom naturvetenskapliga forskningsrådet finns enredaktionstjänst, som bl. a. svarar för vissa uppgifter i samband med spridningav vetenskapliga tidskrifter. Jag kommer i annat sammanhang att föreslåregeringen att uppdra åt FRN att i samräd med forskningsråden pröva frägan hurdessa arbetsuppgifter bäst utförs för rådsorganisationen som helhet. har isitt remissyttrande över FRU:s förslag påpekat att kunskaperna om bästa sättetatt informera om forskning alltjämt är fragmentariska och att experiment ochskiftande ansatser därför bör uppmuntras. I radios remissyttrandeframhålls vikten av att forska kring för- och nackdelar hos skilda kanaler somförmedlare av forskningsinformation, förutom massmedia även t. ex.utbildningsväsendet, intresseorganisationer och folkrörelser. 3 1978/79. 1978/79:119 34 Inågra länder t. ex. och har undersökningar gjorts omallmänhetens önskemål i fräga om information om forskning. Dessa undersökningarhar visat på ett stort intresse för lättförståelig information om bl. Nägon motsvarande undersökning har inte gjorts i Sverige.Eftersom det säledes råder viss osäkerhet både om lämpliga former förforskningsinformation och om vilka områden som är mest angelägna att informeraom är det lämpligt att medlen för forskningsinformation ocksä kan användas föratt bekosta undersökningar rörande dessa frågor. Detstär dock klart att alla gmppers behov och önskemål i fråga omforskningsinformation inte kan tillgodoses på samma sätt. Mänga olika former avinformation måste prövas. Jag vill här särskilt betona vikten av att åtgärdervidtas för att få fram lättillgänglig information om forskning och vetenskaptill barn och ungdom. Jag kommer att föreslå regeringen att uppdra åt FRN atti samråd med andra berörda myndigheter undersöka möjlighetema att ge ut enpopulärvetenskaplig tidskrift för bam och ungdom och överväga andra insatserriktade till dessa. Sedannågra år ges med statUgt stod försöksvis ut framför allt skönlitteratur iupplagor som är mycket billiga, de s. k. f emkronorsböckerna i serien . Litteraturfrämjandet har låtit utvärdera utgivningen de tvåförsta åren och överlämnat en rapport därom till utbildningsdepartementet.Rapporten remissbehandlas f. n. FRN bör fä i uppdrag ocksä att i samräd medstatens kulturråd undersöka möjUgheterna att på motsvarande sätt ge utpopulärvetenskapUg Utteratur. Resultatet av FRN:s överväganden bör föreligga isådan tid att det kan behandlas i samband med ställningstagande tillutvärderingen av den skönlitterära utgivningen och frägan om de permanentaformerna för denna. Mycketstora belopp stäUs till forskningens förfogande genom forskningsråden.FRN bör tillsammans med forskningsråden komma fram till lämpliga former för atttill olika intressenier sprida kännedom om den rädsfinansierade forskningen. 6.Arbetstagarinflytande och arbetstagarorganisationernas möjligheter attinitiera forskning Motbakgrund av en redovisning av arbetstagarorganisationernas representation iFoU-ansvariga organ föreslår FRU att dessa skall ges ökat inflytande isektoriella FoU-organ. Forskningsråden bör i ökad utsträckning låtaintressenter utanför fackmännens krets delta i beredningen avforskningsärenden. FRUföreslår vidare att centrum för arbetsUvsfrågor, numera arbetslivscentrum, gesett samlat ansvar för att förmedla stöd till arbetstagarorganisationernasinitiering av FoU och att medel ställs till förfogande härför. De insatser somutredningen föreslär skall kunna Fansieras via dessa Prop.1978/79: 119 35 medel är bl. a. engagemang av forskare för utarbetande avforskningsprogram, kunskapsöversikter, kursverksamhet, kontaktforskare tilldisposition för organisationerna, remissarbete inom områden som rörvetenskapliga frågor och stöd till förberedelser för ställningstaganden iFoU-organ. Insatserna bör bekostas av medel som ställs till centrumsförfogande antingen via arbetarskyddsfonden eller genom en separat anvisningtill centrum. Kostnaderna beräknar FRU till 1,52 milj. kr. Mänga remissinstanser däribland LO, TCO och /SR anser att arbetstagarinflytandet generellt bör stärkas inom det svenskaFoU-arbetet genom representation i olika FoU-organ. Andra anser att en sädanökning av arbetstagarorganisationernas inflytande bör begränsas till arbetslivsfrågor.Det framhålls också att andra intressen med lika stor rätt skulle kunna ställakrav pä representarion, vilket skulle kunna leda till att antalet ledamöter iolika FoU-organ blev ohanterligt stort. Förslaget att tilldela arbetstagarorganisationerna ettsärskilt stöd för att initiera forskning, vilket skall fördelas genomarbetslivscentrum, mottas i allmänhet positivt. FRN menar all ett sådant stödäven kan ges åt en rad andra organisationer. LO och TCO föreslär atl de medelsom anslås för detta ändamål i stället skall fördelas mellanhuvudorganisationerna och all dessa sedan fördelar medlen påmedlemsorganisationer och aktiviteter. LO och TCO föreslår vidare att stödelges en omfattning av minst 5 milj. kr. för att sedermera ökas. , och anser att eventuelltnödvändigt särslöd för arbetstagarinitierad forskning väl ryms inom FRN:s nuvarandeansvarsområde. Det ökade intresset för forskningsfrågor har även kommittill uttryck i arbetstagarorganisationernas verksamhet. Förutom att företrädareför organisationerna har deltagit i den forskningspoUtiska diskussionen har t.ex. LO gett ut en skrift: Forskningen en fråga för fackföreningsrörelsen.Vidare har en av TCO tillsatt forskningsnämnd utarbetat en rapport. Forskningenoch tjänstemännen, vilken skall behandlas på TCO:s kommande kongress. Även inomCentralorganisationen / SR förbereds ett forskningspolitiskl program. Arbetstagarorganisationerna är representerade i ettstort antal, men långt ifrån alla, myndigheter och organ inom FoU-området. Som exempel pä organ där arbetstagarorganisationerna ärrepresenterade kan nämnas arbetarskyddsfonden, arbetarskyddsstyrelsen,brottsförebyggande rädet, delegationen för energiforskning, expertgruppen förregional utredningsverksamhet, expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor,, statens arbetsklinik, statens industriverk, statenskulturråd, , statens , statens räd för skogs- och jordbruksforskning, Sverigesgeologiska undersökning, SÖ:s pedagogiska nämnd,transport-forskningsdelegationen, ,jordbrukstekniska 1978/79: 119 36 institutet,, ,grafiska forskningslaboratoriet, ,, möbelinstitu-let och . Vidareingär företrädare för arbetstagarorganisationerna i vissa organ inom högskolan,t. ex. och planeringsberedningar. Företrädare för de anställdahar rätt att inga i aUa beslutande organ inom högskoleenheterna. Arbetstagarorganisationernahar också andra möjligheter att påverka beslut i FoU-frågor än genom direktdeltagande i beslutande organ. Jag vill här peka pä remissförfarandet. Medhänsyn till det intresse varmed forskningsfrågor möts inom organisationerna ochdet kunnande som där börjat byggas upp i sädana frågor är det naturligt attarbetstagarorganisationernas yttranden inhämtas i en rad frågor inomFoU-omrädet. Mångagrupper är mer eller mindre berörda av forskningsfrågor och det säger sigsjälvt att alla inte kan få vara företrädda i de myndigheter och organ sombeslutar i forskningsfrågor. Arbetstagarorganisationerna är således inte deenda som skulle kunna göra anspråk på representation i dessa sammanhang. Fleraskäl talar dock för att av intressenter utanför forskarsamhälletarbetstagarorganisationerna i mänga fall kan resa särskilda anspråk pärepresentation. Arbetstagarorganisationerna företräder mycket bredaintressegrupper. Deras medverkan i oUka FoU-organ torde komma att tillförabehandlingen av FoU-frägor många värdefulla synpunkter. kan dennamedverkan göra det möjligt för organisationerna att bland sina medlemmar skapastörre förståelse för forskningens villkor. Organisationemas motparter arbetsgivarna råder över en mycket stor del av den samlade FoU-verksamhetensomfattning och inriktning. Jaghar förståelse för önskemålen om utökad arbetstagarrepresentation. Det är dockknappast rimligt att arbetstagarorganisationerna skall vara företrädda i allamyndigheter och organ inom FoU-området. Det är viktigt att representanter imyndighetsstyrelser och andra organ utväljs sä att de med sin kunskap ocherfarenhet får möjlighet att på ett aktivt sätt bidra till verksamhetensmåluppfyllelse. I vissa av dessa organ förefaller arbetstagarrepresentationinte att vara mer angelägen eller naturlig än representation för andragrupper. Frägan om arbetstagarrepresentation måste bedömas frän fall tillfall. Eftersom mänga organ är sammansatta utifrån en princip om balans mellanolika intressen kan en ökad representation för löntagarna i vissa fall krävaatt representationen för andra grupper ocksä prövas eller att helasammansättningen ses över. Hänsyn måste också tas till mandatperioderna för demsom sitter i olika organ. Åtgärderna för att i rimlig utsträckning ökaarbetstagarorganisationernas representation i FoU-organ måste därför vidtassuccessivt. Ettav de organ som nämnts i diskussionen om utökad arbetstagarrepresentation ärstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Det är otvivelaktigt sä Prop.1978/79: 119 37 att många aspekter på den tekniska utvecklingen iföretagen och samhället som helhet är av stor betydelse för de fackligaorganisationerna. Jag finner det vara naturligt att denarbetstagarrepresentation som finns i ett antal nämnder och grupperför olika teknikområden inom STU utvidgas till central nivå inom verket. Detär därför med tillfredsställelse jag konstaterar att arbetstagarintressen fåtten bred representation i två centrala policyskapande råd som hartillsatts inom STU, nämligen det tekniskt-industriella rädet och dettekniskt-vetenskapUga rädet. Som jag har redovisat finns detarbetstagarrepresentanter i några av de kollektiva forskningsinstitut, varsverksamhet finansieras gemensamt av näringslivet och staten. Jag anser att detfinns skäl för en utvidgad arbetstagarrepresentation i denna grupp av institut,främst i de institut som har anknytning till industribranschen. Sådanarepresentanter bör kunna ingå bland de statliga representanter i institutensstyrelser som utses av STU. Det ankommer pä regeringen att vidta deåtgärder som kan vara erforderliga i detta avseende. Jag har i dessa frågorsamrått med chefen för industridepartementet. Det kan självfallet vara motiverat attarbetstagarorganisationerna blir representerade ocksä i andra sammanhang. Genomatt låta företrädare för arbetstagarorganisationerna delta i behandlingen avFoU-frägor kan berörda myndigheter sä längt möjligt tillgodogöra sig dekunskaper och erfarenheter och det intresse för forskningsfrågor som finnsinom arbetstagarorganisationerna. Verksamheten torde härigenom i många fallkunna tillföras nya idéer och synsätt till nytta inte bara förarbetstagarorganisationerna. Jag övergår nu till att behandla frågan omarbetstagarorganisationernas möjligheter att initiera forskning. Även med enutökad arbetstagarrepresentation i olika organ inom FoU-området kommerorganisationerna att ha begränsade möjligheter att ta initiativ till forskninginom för dem angelägna områden. Organisationerna bör ha reella möjligheter attkomma in i den forskningsplanerande processen på ett tidigare stadium än detdär det gäller att prioritera olika av forskare föreslagna projekt. Arbetstagarorganisationerna bör därför få ett särskiltstöd för att initiera forskning. FRU har föreslagit att ett sådant stöd iinitialskedet skall vara av storleksordningen 1,52 milj. kr. samt att de skallförmedlas av arbetslivscentrum. Etdigt min mening är dock arbetarskyddsfondenbättre lämpad att svara för fördelningen av medel för denna typ av verksamhet.Jag föreslår därför efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt fonden lillförs denna uppgift samt att ett belopp om högsl 5 milj. kr. fårdisponeras ur fondens kapitalbehållning för denna verksamhet under budgetåret1979/80. Medlen bör, i överensstämmelse med FRU:s förslag, kunna användas förutarbetande av forskningsprogram, kunskapsöversikter, kursverksamhet,remissarbete inom områden som rör vetenskapliga frågor, stöd till förberedelserför ställningstaganden i FoU-organ 1978/79: 119 38 m.m.Ingen begränsning i fråga om ämnesval, forskningsinriktning etc. bör gälla förden arbetstagarinitierade forskningen. Jagär inte nu beredd att ta ställning till hur dessa medel bör fördelas mellanberörda arbetstagarorganisationer för användning i ovan angivna system.Principen för fördelning mellan berörda arbetstagarorganisationer börövervägas ytterligare av styrelsen för arbetarskyddsfonden tillsammans medorganisationerna. Det är enligt min mening viktigt att verksamheten kanbedrivas utan överdriven byråkrati och detaljgranskning. Det centrala är altgenom arbetstagarorganisationema kunna upptäcka och stimulera forskning kringfrågor som är angelägna för dessa. Det bör ankomma på styrelsen, som redan harerfarenhet av medelsfördelning mellan berörda organisationer, att ange deriktUnjer för medelsdisposition som fordras. Jag utgår från att dessa skallinnebära bl. a. att organisationerna i efterhand skall redovisa hur medlenanvänts. Framtidsstudierbörjade introduceras och debatteras pä allvar i under 1960-taletssenare hälft. Är 1971 tillsattes en arbetsgmpp, knuten tillforskningsberedningen, för att behandla frågan om framtidsforskning. Arbetsgruppenpresenterade sina överväganden i betänkandet (SOU 1972:59) Att välja framtid.Efter remissbehandling av arbelsgmppens betänkande inrättades etttillfälligt sekretariat för framtidsstudier, knutet till statsrådsberedningen.Formellt utgjorde sekretariatet en kommitté under . Tillarbetet knöts en parlamentariskt sammansatt ref erensgmpp. Referensgruppenombildades tiU en styrelse för sekretariatet för framtidsstudier.Styrelsen blev formellt en kommitté under utbildningsdepartementet.Sekretariatet har genomfört ett flertal såväl större som mindreframtidsstudier. /79 har över statsbudgeten anvisats 3 672 000kr. FRUdiskuterar olika altemativ i fräga om den organisatoriska utformningen av denfortsatta framtidsstudieverksamheten. Utredningen föreslår att en delegationför framtidsstudier inrättas med i huvudsak den ställning och de uppgifter somsekretariatet för framtidsstudier erhöll efter omorganisationen 1975. I enreservation till FRU:s betänkande föreslås att delegationen för framtidsstudierfär ställning som myndighet med en styrelse med bred parlamentariskrepresentation. Deremissinstanser som uttalar sig generellt om framtidsstudieverksamheten ser iallmänhet positivt pä denna och vill att den skall fortsätta. I fråga om denorganisatoriska formen för verksamheten kommitté eller myndighet äropinionen splittrad. En knapp majoritet föredrar myndighetsalternativet. Somargument för detta anförs främst vikten av att verksamheten 1978/79:119 39 garanteras stor självständighet. Styrelsen försekretariatet för framtidsstudier diskuterar för- och nackdelar med bådalösningarna. Fördelen med myndighetsformen är enligt sekretariatet att den geren klarare stäUning främst i statsrättsligt hänseende. Myndighetslösningenmedför dock, enligt sekretariatet, vissa praktiska och ekonomiska nackdelar.Styrelsen förordar därför kommittéformen. Styrelsen önskar bibehålla namnet"sekretariatet för framtidsstudier". Jag delarFRU:s och remissinstansernas uppfattning att framtidsstudieverksamheten börfortsätta.