prop · G203122 · 1978-12-31 00:00:00 — Delegationenbör vidare genom den kompetens som torde finnas redan från början och som byggsupp efter hand kurma bistå andra myndigheter med råd och anvisningar. Samverkankan vidare ske genom att företrädare för delegationen direkt medverkar ipermanenta eller särskilda gmpper eller särskilda projekt. Enförutsättning för delegationens arbete är också samverkan med en rad icke-statligaorganisationer m. m. inom informationsförsörjnings-området. Vad som sagts ovangäller naturligtvis i tillämpliga delar också denna samverkan, även om iflertalet fall någon direkt skyldighet inte kan föreskrivas för icke-statligaorgan. Denförfattningsreglering som OKI bedömer bör finnas utgörs dels av en allmänföreskrift i instruktionen (4 §; jfr även 3 §), dels en särskild föreskrift omsamrådsskyldighet med delegationen; förslag till förordning om samråd i frågorom vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning m. m. bifogas (bU. Detär givet att delegationen genom sitt övergripande ansvar för i princip hela denvetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen i många fall får kontaktmed och kommer att arbeta med frågor som ligger inom andra myndighetersansvarsområden. I vissa remissvar över BIDOK:s och SINFDOK-utredningensbetänkande togs sådana frågor upp. a. har önskat få fastslagetatt delegationens mandat inte berör arkivområdet. å sin sidahar dels pekat på folkbibliotekens ökande roll inominformationsförsörjningsområdet, dels föreslagit att delegationen får ansvarför att följa utvecklingen inom museiområdet vad gäller registrering avmuseisamlingar och utveckling av lagrings- och informationsåtervinningssystem.Som ytterligare exempel kan nämnas styrelsens för teknisk utveclding (STU)ansvar för teknisk forskning och utveckling. OKI har i uppdrag att övervägaproblem av denna art. Kommittén har i detta sammanhang samrått bl. a. med detre nämnda myndigheterna. OKIhar gjort följande överväganden. Genom beslutet att inrätta delegationen harregering och riksdag markerat en vilja att frågor som rör vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning skall samordnas och så långt möjligt bedömas urett sammanhållet perspektiv. Delegationen skall ha ett övergripande ansvar förden vetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen. Med hänsyn tUlinformationsförsörjningens breda karaktär kommer detla att innebära attdelegationen måste befatta sig med frågor som faller inom ett stort antal såvälstatiiga som ickestatliga organs ansvarsområden. I den mån t. ex. arkivbeståndoch museisamlingar utnyttjas för vetenskapUga ändamål OICI vill här erinra omatt vetenskap i detta sammanhang i princip avser alla vetenskapsgrenar börfrågor om dessas åtkomlighet, nyttjande m. m. falla också inom delegationensövergripande ansvar. Slutsatsernai föregående avsnitt angående delegationens ställning gentemot andramyndigheter gäller naturligtvis även de här berörda områdena. Det får alltsåförutsättas att samarbete äger rum mellan de-1 Ej med här. 1978/79:122 22 legationenoch andra berörda myndigheter. Detta kan dessutom sägas vara ännu mernödvändigt därför att i vissa fall vid ställningstagandena tillregistreringssystem etc. hänsyn måste tas till att de skall kunna utnyttjasäven för resp. institutioners övriga uppgifter (t, ex. folkbiblioteks ochmuseers skiftande utåtriktade verksamhet i övrigt). De slutliga avgörandena iolika frågor får dock, som framgår av det ovan sagda, förutsättas bli tagna avresp. OKIvill här särskilt beröra förhållandet mellan delegationen och kungl.biblioteket (KB). I princip gäUer givetvis vad som har sagts ovan om avgränsningmot och samarbete med andra myndigheter, t. ex. övriga forskningsbibliotek. Enbetydande del av KB:s uppgifter är emellertid av uttalat nationell karaktär(med BIDOK:s beteckningar nationaldokumentära uppgifter resp. nationellaserviceuppgifter). I sådana frågor bör ett nära samarbete äga mm. OKI erinrar härockså om föredragandens uttalande i prop. 1977/78: 114 (s. 87) attdelegationen i samråd med bör lägga fram förslag om hur detbibliografiska arbetet skall ulformas . Vidare skaU KB svara fördriften av och delegationen för utvecklingsarbetet för LIBRlS-systemet. Ävenmellan dessa två funktioner måste nära kontakter finnas. Överhuvud vUl OKI betona att kommittén ser diskussionen om avgränsningsfrågorsnarare som en diskussion om samarbetsfrågor. Den vetenskapliga och tekniskainformationsförsörjningen omfattar ett mycket brett område, och olika probleminom det måste lösas genom samarbete mellan berörda myndigheter ochutnyttjande av deras sakkunskap av olika sla.a. Idelegationens organisation kommer det enligt OKLs förslag att finnas fyrahuvuddelar: styrelsen fastarådgivande nämnder arbetsgrupper för särskUda uppgifter kansliet. Styrelsenkommer i denna organisation att vara den beslutande instansen som angerriktlinjer för verksamheten. Från början bör alla beslut som har betydelse förinriktningen av verksamheten fattas av styrelsen. Det är enligt OKLs meningviktigt att även praxis utformas under medverkan av styrelsen, eftersom det äri den som sammanvägning och prioritering inom delegationens mycket bredaansvarsområde skall göras. OKIvill med detta inte utesluta att mindre frågor av löpande karaktär delegeras,t. ex. tiU ordförande eller kanslichef. OKI kan också tänka sig att vid senaretidpunkt, då man har bättre översikt över verksamheten och viss praxis harutbildats, en icke obetydlig delegering sker t. ex. till vissa nämnder inomdelegationen. Även i sådana fall bör sty- 1OKI föreslår att beteckningen styrelse används av praktiska skäl för denbeslutande instansen, medan beteckningen "delegationen" bör avse helaorganisationen med de fyra huvuddelar som anges här. Prop.1978/79:122 23 relsenange riktlinjer och/eller ramar för resp. nämnd. Det bör emeUer-tid ankomma pådelegationen att senare överväga huruvida detta bör ske. OKIförutsätter att styrelsen även i ett fortvarighelslillstånd beslutar om deövergripande frågorna av policykaraktär m. m. Vadgäller sammansättning m.m. av styrelsen har föredraganden i prop. 1977/78: 114anfört att utgångspunkt för övervägandena bör vara att delegationen, för attfullgöra sina uppgifter, måste vara ett organ där allmän- och användarintressenhar en stark representation, S0.T1 delegationen måste ha tillgångtill bred sakkunskap. Enligt föredraganden bör dock inte i instruktion ellerpå annat sätt föreskrivas representation av bestämda organ ellersammanslutningar. Mot denna bakgmnd anserinte OKI att det är kommitténs uppgift att komma med ett preciserat förslag omstyrelsens sammansättning. OKI vill dock anföra vissa allmänna synpunkter ifrågan. Som en utgångspunkt villOKI ange att styrelsen, för att bli ett effektivt arbetande organ, bör ha ettbegränsat antal ledamöter, vilket givetvis måste vägas mot önskemålen omallsidig sammansättning. Inom ramen för utredningarnas förslag om tioledamöter är det enligt OKLs bedömning svårt att tUlmötesgå dessa krav. OKIföreslår därför att styrelsen får tolv ledamöter. Mandatperioden förledamöterna föreslår OKI sätts till högst . Omförordnande bör normaltinte komma i fråga mer än en gång i följd. Normalt blir alltså den längstamandatperioden i en följd . Genom ett kontinuerligt utbyte av ledamöterfår man in nya personer och nya idéer och kontakter i organisationen. Det ärdock också viktigt att kontinuiteten bevaras varför inte alla ledamöter börbytas ut på samma gång. 1977/78: 114bör allmän- och användarintressen ha majoritet i styrelsen. För ett organ meddelegationens uppgifter representerar allmän- och användarintressen ett mycketbrett spektrum. Av detta skäl är det knappast möjligt att någorlundafullständigt ange vilka organ och grupper dessa intressen skall företräda. Utredningamahar angivit alt allmänintressena bör företrädas av riksdagsledamöter. OKI villför sin del inte utesluta att man tar med på politiska grunder nominerade ledamöter.Enligt kommitténs mening bör någon bindning tUl just riksdagsledamöter dockinte göras. I det enskUda fallet kan man tänkas hos andra personer finna enkombination av såväl fullgod representativitet för allmänintressena somsakkunskap av en art som kan gagna delegationen. OKI vill angeatt under rubriken allmänintressen kan föras även annat än politiskt förankradrepresentation. a. kan representation för de fackliga organisationemaföras tUl bl. a. denna grupp. De fackliga organisationerna kan sägasrepresentera användarintressen. Kommittén utgår från att frågan omrepresentation för de fackliga organisationema i delegationens styrelse avvägssom en del av allmän- och användarintressena. Vad gäller representationi övrigt för användarintressen m. m. vill OKI endast erinra om de exempel somutredningarna har givit: högre utbildning och forskning inom högskolan, tekniskforskning och utveckling, annan sektorieU forskning och utveclding samtindustri och näringsliv. Utredningarna har också talat om representation förnärliggande områden såsom folkbiblioteksväsende, nationaldokumenlär verksam- 1978/79:122 24 Representanter för användarintressen m. fl. bör kunnaväljas bl. a. från några av dessa gmpper. OKIansluter sig också till utredningarnas förslag att chefen för delegationenskansli bör ingå som ledamot i styrelsen. OKIviU i detta sammanhang framhålla vikten av att ledningsfunktionen fördelegationen ges tUlräcklig tyngd. Verksamheten omfattar planerings-,forsknings- och utvecklingsfrågor beträffande informationsflödet inomvetenskap och teknik. Området befinner sig f. n. i snabb förändring dels genominförandet av ny teknik såsom databehandling, dataöverföring, grafiskreproduktion, dels genom den omorganisation som denna nya teknik bör föranleda. IOKLs förslag tUl instmklion har ledningsfunktionen under styrelsen utformatsgenom en fördelning av uppgifterna främst mellan ordföranden och kanslichefen(1 och 12 §§). Erforderlig sakkunskap kan även tillföras ledningen fortlöpandegenom speciella arrangemang som kopplar in nämndernas expertis och dåspeciellt dessas ordförande och/eller sekreterare. Underdelegationen fömtsätts finnas fasta rådgivande nämnder. OKI har i särskUdskrivelse denna dag (OKI förslag nr 3) sammanfattat sina överväganden och lagtfram förslag rörande sådana nämnder. Vadgäller arbetsgrupper för särskilda, tidsbegränsade uppgifter kan de förutsättasfå viktiga funktioner i delegationens verksamhet. Deras uppgifter och tillföljd därav även sammansättning m. m. får dock antas bli av så skiftande slagatt några bestämda regler inte kan ställas upp. Styrelsen kommer att få taställning härtill i varje särskilt faU. Isitt förslag till nämndorganisation föreslår OKI endast ett fåtal nämnder förinledningsskedet av delegationens verksamhet. Med hänsyn härtill kan antas attsärskilda arbelsgmpper kommer att utnyttjas i betydande omfattning. Kanslietkommer att som huvuduppgifter ha att vara sekretariat för styrelsen samt förnämnder och arbetsgrupper inom delegationen. I denna funktion måste ingå ävenatt upprätthålla kontakter gentemot alla de myndigheter, organisationer m. fl.som har uppgifter inom informationsförsörjningsområdet. Löpande samverkan medsådana myndigheter torde komma att bli ett ansvar i första hand för kansliet. Vadgäller kansliets uppgifter och arbete avser OKI att återkomma senare i sambandmed att kommittén överlämnar sitt förslag tiU organisation av detta. OKI villdock redan här anföra att enligt dess uppfattning kansliet kommer att ha enviktig funktion för att delegationens uppgifter skall kunna fyllas. Kanslietbör därför ha en stark ställning. Ett sätt att åstadkomma detta är attorganisera kansliet på så sätt att behövlig sakkunskap och kompetens så långtmöjligt inom ramen för ett begränsat antal befattningshavare kan knytas tilldet. Ett annat sätt är, som OKI föreslår i det föregående, att kansliets chef ocksåingår i styrelsen. 1978/79:122 25 4 Tillsättande av delegationen Enligtriksdagens beslut skall delegationen för informationsförsörjning inrättas somsärskild myndighet . Delegationen kommer då att överta bl. a. deuppgifter som f. n. ankommer på forskningsbiblioteksrådet och SINFDOK. OKIhar diskuterat vissa praktiska övergångsfrågor. a. torde vissa av deprojekt som SINFDOK stöder under innevarande budgetår inte vara slutförda den30 . Beslut huruvida delegationen kommer att fortsätta stödet tilldessa projekt eller inte under (hela eller del av) /80 börföreligga före den 1 juU 1979. Medhänsyn härtiU, liksom till behovet av att planering för delegationensverksamhet inleds bl. a. skall delegationen till den 1 september1979 ge in förslag till anslagsframställnmg för /81 föreslårOKI att delegationens styrelse tillsätts tidigare, lämpligen den 1 maj 1979.Eftersom myndigheten delegationen för informationsförsörjning enligtriksdagens beslut inrättas försl , bör ett tillsättande av styrelsenden formellt kunna ske genom att den får ställning som kommitté.Sammansättningen bör givetvis vara den som avses gälla fr. o. m. . Isitt förslag till instmklion förutser OKI att vissa delar bör kunna tillämpasäven före . Detta gäller främst föreskrifter om uppgifter och omärendenas handläggning. Någotkansli för delegationen kommer inte att finnas för tiden den 1 30 juni.OKI utgår från att detta kan lösas i provisorisk form. a. bör befintligaorgan kunna utnyttjas i viss utsträckning, t. ex. SlNFDOK:s kansU, vidberedning av frågor om projekt som SINFDOK stöder . i enlighet med detta förslag tUlsätts utgårOKI från att de av OKLs uppgifter som inte har slutförts då förs över tUlstyrelsen. Detta kan tänkas gälla vissa praktiska åtgärder som tillsättning avpersonal vid kansliet m. m. Medhänvisning tiU vad OKI har anfört i det föregående föreslår OKI attinstruktion för delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjningfastställs i enlighet med bifogat förslag, attförordning om samråd i frågor om vetenskaplig och teknisk informationsförsörjningutfärdas i enlighet med bifogat förslag, attdelegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning tillsättssom kommitté och i permanent form den 1 juU 1979, samt attregeringen i särskild ordning beslutar att förordning med instmklion fördelegationen i vissa delar skall tillämpas för delegationen även under tidenden 1 . 1978/79:122 26 Organisationskommitténför vissa åtgärder på informations-försörjningsområdet, OKI förslag nr 3 Förslagangående nämndorganisation m. m. knuten till delegationen för informationsförsörining OKIhar lämnat förslag till anslagsframställning för /80för delegationen för informationsförsörjning (OKI förslag nr 1). I detföljande lämnar OKI förslag angående nämndorganisation m. m. knuten tilldelegationen (OKI förslag nr 3). lämnar OKI förslag angåendeinstruktion m. m. för delegationen (OKI förslag nr 2). 1.1 Prop.1977/78:114 1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörjning m. m. harföredraganden bl. a. uttalat (s. 84) att det med hänsyn tillinformationsförsörjningens mångsidighet torde komma att krävas olika beredandeorgan under delegationen. Ett system med nämnder så som utredningarnaföreslagit är därför befogat. Ytterligare överväganden krävs dock om vilkanämnder som bör inrättas. Vid sidan av permanenta nämnder bör givetvis olikaarbetsgrupper m. m. kunna tillsättas. Föredraganden anför också att vidutformningen av nämndorganisationen en avstämning bör göras av hur olika intressegrupperkan representeras i olika nämnder. Det är möjligt att man härvidlag från börjankan ange vilka sakområden som bör företrädas i resp. nämnd. Någon definitivbindning tUl organ och sammanslutningar bör enligt föredraganden emellertidinte göras. () direktiv (direktiv : 59) anges att kommitténmed utgångspunkt i utredningsförslagen och i de synpunkter på dessa som harkommit fram i remissbehandlingen skaU föreslå vUka nämnder som bör finnas underdelegationen och hur deras uppgifter bör avgränsas. Idet utredningsförslag som propositionen grundar sig på BIDOK:s och SINFDOK-utredningensbetänkande (SOU 1977: 71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning föreslås att delegationen för informationsförsörjning kompletteras med ettantal permanenta rådgivande nämnder och tillfälliga arbelsgmpper. Sommotivering för förslaget anför utredningarna (s. 193194) att i delegationensuppgifter ligger att samverka med och bevaka utvecklingen inom stora delar avdet svenska samhället. Kontakter är därför nödvändiga med olikaanvändargrupper, vetenskapliga bibliotek och informationscentra- Prop.1978/79:122 27 ler,folkbibliotek, industri och näringsliv, forskning och utveckUng, olika myndighetersamt sammanslutningar och inlressegmpper. En organisation med nämnder och arbelsgmpperbör därför kunna bredda inflytandet från intressenterna och därmed underlätta kontaktemamed dem. Enligt utredningarna skall medan styrelsens sammansättning avser attspegla allmänintressen och användarbehov nämnder och arbetsgrupper i högregrad spegla mer speciell kompetens på området exempelvis inom serviceorganenoch utbudsorganisationen. I remissbehandlingenav betänkandet rönte detta förslag stort intresse från remissinstanserna somlämnade många synpunkter såväl av allmän karaktär som i detalj på de nämndersom utredningama angav skulle kunna vara motiverade. Dessa synpunkter ingår iunderlaget för OKLs överväganden. 2 OKI:s överväganden och förslag OKIhar som utgångspunkt haft föredragandens uttalanden i prop. 1977/78: 114. Dessainnebär enligt OKI:s uppfattning endast att i princip fasta rådgivande nämnderbör finnas under delegationen men inte något ställningslagande tUl nämndemasuppgifter och ansvarsfördelning, StäUning eller antal. överväganden skiljer OKI, i anslutning till utredningsförslaget, mellannämnder, som förutsätts vara i princip permanenta och ha uppgifter av generellkaraktär såsom ansvar för ett visst sakområde, och arbetsgrupper, somförutsätts normalt vara av mer tillfällig karaktär och tillsättas för särskUdauppgifter, t. ex. utredningar. Arbetsgrupperna kommer därigenom också vanligenatt ha tidsbegränsade mandat. Syftetmed en nänmdorganisalion kan sägas vara dubbelt: medan delegationens styrelse fömtsättsha majoritet för allmän- och användarintressen bör delegationen genom nämnderna,liksom givetvis genom olika arbelsgmpper, dels få ett kontaktnät tillproducenter, förmedlare och bmkare inom informationsförsörjningsområdet, delskunna knyta till sig nödvändig sakkunskap. Det ligger i sakens naturatt arbetsgmpperna kommer att ha uppgifter av mycket skiftande karaktär.Arbetsformer, sammansättning m. m. torde växla rätt mycket mellan olika gmpper,varför några generella regler och riktUnjer knappast kan stäUas upp.Delegationen bör här ha frihet att inom ramen för givna resurser avgöra sådanafrågor. OKI kommer därför inte i det följande att närmare behandla arbetsgruppema. Nämndernabör i delegationens organisation ha en roll som rådgivande och beredande organgentemot delegationens styrelse. Detta innebär att nämnderna skaU behandlafrågor (här avses främst större frågor eller frägor av policykaraktär) somefter beslut av styrelsen eller dess ordförande eller kanslichefen föreläggsdem. De får därvid en viktig roll även i den långsiktiga planeringen. Nämndernaskall naturligtvis också ha rätt att på eget initiativ ta upp frågor och läggafram förslag. OKIhar diskuterat nämndernas ställning inom delegationen resp. 1978/79:122 28 gentemotorgan utanför delegationen. Härvid har kommittén kommit fram till atthuvudprincipen för den nya organisationen, att informationsförsörjningsområdetskall bedömas som en helhet, motiverar att beslut etc. normalt tas avstyrelsen. Denna skall ju svara för överblicken och den slutliga sammanvägningenför hela delegationens ansvarsområde. Särskilt i inledningsskedet är detenligt OKLs bedömning väsentligt att helhetssynen kan slå igenom ochdelegationens framtida verksamhet från början ges en sådan inriktning. OKIvill därmed antyda att det senare, när delegationen kunnat lägga upplångsiktiga planer för sin verksamhet och utforma viss praxis, kan bli aktuelltatt i viss utsträckning delegera uppgifter, som alltså skulle kunna avgöras aven nämnd efter de riktlinjer som styrelsen anger. Även i inledningsskedet bördet vara möjligt att delegera vissa smärre frågor t. ex. till ordföranden istyrelsen. Avdet anförda följer att förslag, yttranden m. m. från nämnderna bör gå tillstyrelsen. Nämnderna bör inte heller själva kunna besluta om utredningar m. m.i den mån detta kan anses gå utöver normal ärendeberedning och t. ex. kräveranlitande av utomstående expertis (vilket som regel innebär särskUdakostnader). EnligtOKLs uppfattning är beslut om vUka nämnder som skaU finnas nära kopplade tillplaneringen av delegationens verksamhet. En nämnd bör givetvis inte hellerbetraktas som permanent . Ändrad inriktning av verksamheten ochnya prioriteringar kan motivera ändringar i nämndorganisationen ellerförskjutningar i ansvarsuppdelningen mellan dem. OKI anser att det bör ankommapå delegationen att avgöra vUka nämnder som behövs liksom ansvars- och uppgiftsfördelningmellan dem. Delegationen bör kunna såväl inrätta som avskaffa nämnder. Vilkanämnder som finns bör därför inte regleras i instruktionen. OKIhar emellertid bedömt att nämndema kommer att få stor betydelse idelegationens verksamhet. Kommittén förutsätter att delegationen när den inrättasomedelbart koinmer att inleda en intensiv planering. Några nämnder för centralafrågor inom delegationens ansvarsområde bör därför enligt OKI:s uppfattningfinnas redan från början av delegationens verksamhet. OKIföreslår därför att regeringen beslutar att inrätta sådana nämnder vid dentidpunkten. I det följande återkommer OKI tUI frågan om vilka nämnder somkommittén bedömer vara av denna karaktär. OKIförutsätter också att detta är ett övergångsarrangemang. Delegationen bör hafrihet att besluta om dessa första nämnder på samma sätt som om övriga nämnder. Idetta sammanhang vill OKI framhålla att man vid bedömningen av vilka kontakteroch vUken expertis som krävs och därvid bl. a. vilka uppgifter som börtillvaratas i en nämnd naturligtvis också bör se på vilken expertis m. m. somfinns på annat håll. I vissa fall är det möjligt att något befintligt organknutet tUl en annan instans besitter just den sakkunskap som man behöver.Bedöms så vara fallet bör prövas om dessa organ kan utnyttjas i stället för ensärskUd nämnd direkt knuten tUI delegationen. Därvid måste givetvis övervägasbl. a. om det aktuella organet har den allsidiga sammansättning som kanerfordras 1978/79:122 29 förde uppgifter delegationen önskar få tillvaratagna liksom om behövliganknytning till delegationen kan åstadkommas. OKIhar bedömt att ett sådant samarbete skulle kunna etableras t. ex. med den samarbetsgmpp,arbetsgruppen för språkvårdssamverkan, som finns med representanter förSvenska . Vid underhandskontakt hararbetsgruppen sagt sig vara beredd att ta på sig en sådan uppgift gentemotdelegationen. Former och villkor för detta bör dock diskuteras av delegationen. Omdelegationen inrättar nämnder bör den också utse deras ledamöter, inklusiveordförande. I prop.1977/78: 114 har föredraganden uttalat att i sammansättningen av nämndernanågon definitiv bindning tiU organ och sammanslutningar inte bör göras. "Definitiv" torde här få tolkas som att särskUda organ inte skall hainskrivet en rätt att utse en ledamot i en viss nämnd; detta bör dock intehindra att man för ett tillfälle begär att få förslag. Föredragandens uttalandebör utesluta fast reglerad representation av den typ som i en rad fallföreslagits i remissbehandlingen. Delegationenskall alltså ha full frihet att välja ledamöter i nämnderna. I praktiken tordeman i många fall komma att begära förslag från olika instanser inom resp.sakområde. Vid ny- och omförordnande bör delegationen självfallet vara fri attompröva sammansättningen av nämnden. Motiv för förändringar kan bl. a. varatyngdpunktsförskjutningar i delegationens eller den aktueUa nämndens planeringför den kommande perioden. OKIvill inte föreslå något fast antal ledamöter för nämndema. Delegationen bör haviss frihet att avgöra detta från faU tUl fall.