prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — - Statliga ochkommunala resursinsatser; på tillförselsidan t.ex. genom kontroll av produktionoch distribution av elkraft och Qärrvärme och på 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 25 användningssidan via information och rådgivning ellert.ex. genom förbättrad kollektivtrafik. I det långa perspektivet spelarstatliga insatser för forskning, utveckling och démoiislfalion en viktig roll.Energikommissionens styrmedelsgrupp har gjort en genomgång av nuvarandesamhälleliga åtgärder som bedöms ha ett ganska direkl inflytande påenergitillförseln eller energianvändningen. De är dels sådana åtgärder som harinförts för att nå energipolitiska mål, dels sådana som utan delta syfte harstort inflytande på energisektorn. Deenergipoliliska styrmedlens primära uppgift är alt förverkliga uppställdaenergipoliliska mål. För alt utvärdera tänkbara styrmedel måste man också ha enföreställning om hur energiförsörjningen kommer in i samhällssystemet i övrigi.Vår kunskap om della syslem och energiförsörjningens roll i systemet ärofullständig. Osäkerhet råder också när det gäller de energipolitiskastyrmedlens effekier. Medvetenheten om denna osäkerhet är av stor belydelseoch såväl val av styrmedel som styrkan på insatta medel bör därförkaraktäriseras av flexibilitet så atl de i samband med en kontinuerligulvärdering går att komplettera, ändra inriktning på eller eliminera. Det ärsvårt atl dra en klar gräns mellan energipolitiska och andra styrmedel. 1 denmån man inte kan lala om renodlade energipoliliska styrmedel, kan bieffekteruppstå som primärt inte har varit avsedda. 1 sådana fall där energipolitiskastyrmedel ger icke acceptabla bieffekter -t. ex. fördelningspolitiska effekierav en kraftig energiskattehöjning - kan det vara möjligl alt införa kompenserandestyrmedel som motverkar den oönskade bieffekten. Energipolitiska styrmedel kan särskiQas i tre olikatidsperspektiv. Akutabristsituationer, då man mycket snabbt måste begränsa energianvändningen ellerändra dess inriktning. Anpassning påmedellång sikt, då man inom t.ex. en tioårsperiod vill hejdaenergianvändningens tillväxt, totalt eller för bestämda energislag. Långsiktigaomställningar med hänsyn lill ökad "energiknapphel" då genomgripandeförändringar är länkbara, såväl på tillförselsidan som i användarsidansstruktur, organisation och leknologi. En uppfattning om energiefterfrågans priskänslighet ärsjälvfallet av stor betydelse när det gäller att bedöma prispåverkande åtgärdersom energipolitiskt styrmedel. De prispåverkande medlen på energiområdet ärdels skatterna på el och bränsle, dels olika slags subvenlioner tillenergibesparande invesleringar, särskilt i industrin och inomuppvärmningssektorn, och för att stimulera introduktion av nya energikällor. Regleringar, normer och föreskrifter kan också påverkaprisbildningen på energi eller på substitut eller komplement till energi.Införande av normer, kan dock ge bieffekter i form av stora kostnader förförelag och enskilda eller kostnaden för administration och kontroll. Direkia statliga och kommunala resursinsatser påenergiområdet avser Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 26 tillstörsta delen produktion och distribution av sekundär energi, t. ex. elkraftoch Qärrvärme. Även på användarsidan återfinns olika typer av statligaresursinsatser för atl slyra energianvändningen. Bl.a. förekommer informationtill hushåll och förelag om möjligheterna att spara energi och resursinsatserför atl öka lillgången på eller förbättra kvaliteten hos energisnålaalternativ. Idet långsiktiga perspektivet har statliga insatser för forskning ochutvecklingsarbele beiräffande industriella processer, drivsystem för motorfordonetc. en vikiig funktion. Styrmedelsgruppenförordar tillämpning av s. k. marginalkostnadsprissättning på elkraft ochQärrvärme. Priserna på sekundärenergi får betydelse i bl. a. föQande avseenden a) för effektiviteten i utnyttjandet av befintligaproduktions- och distributionsanläggningar, b) för investeringsbeslut som gäller energibesparande,val mellan energislag och övergång till nya energikällor. c) för finansiering av energiföretagens investeringaroch övriga kostnader. Utgångspunktenför en prissättning som skall bidra till effektivt resursutnyttjande enligtpunkt a) är den kortsiktiga marginalkostnaden. Härmed avses kostnaden för de påkort sikt varierbara produktionsresurserna. Kommissionen understryker attkunskaperna om energiefterfrågans priskänslighet är mycket begränsadevarför ytterligare undersökningar på delta område bör genomföras. Denlångsiktiga marginalkostnaden som avser kosinaden för utbyggnad och drift avtillkommande kraftkapacitet, beror av de restriktioner som läggs på denframlida uibyggnaden av kraftsektorn. Omskatter skall användas i högre grad som styrmedel måste statsmakterna försäkrasig om att intentionerna också slår igenom i prissättningen. Dennuvarande energibeskattningen har i allt väsentligt enbarl en stats-finansiellfunktion. Genom att den särskilda beredskapsavgiften liksom bensinskatten ochkilomelerskatten är specialdestinerade kan de energipoliliskaslyrmedelsaspeklerna koncenireras till den allmänna energiskatten. Styrmedelsgruppenhar diskuterat två lösningar för att utnytQa energiskalten som energipolitisktstyrmedel. För atl undanröja den bristande neutraliteten i beskattningen kanman antingen ha skattesatser som är relaterade till de olika energislagenstermiska energiinnehåll, eller gå över lill en enhetlig värdeskatl, t.ex. inommervärdeskattens ram. För att tillgodose de energipolitiska aspekterna kanbeskattningen avvägas sä att de olika energislagens samhällsekonomiskakostnader och risker beaktas, eller så atl introduktionen av nya energikällorinle försvåras. Vid en beskattning i tidigare led (produktions- ochimportledet) kan differentierade skattesatser eller undantagsregler användas idella syfte. Ellfrån samhällsekonomisk effekiivitetssynpunkt naluriigl skaltesy- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 27 slemär enligt styrmedelsgruppen en kombination av lidigarelagd energiskatt ochmervärdeskatt. Styrmedelsgruppenhar också diskuterat de selektiva styrmedlens roll i energihushållningen.Selektiva styrmedel på lillförselsidan kan t.ex. avse åtgärder för atlslimulera utnytQandet av spillvärme och utbyggnad av industriell mottryckskrafteller kraftvärmeverk. Enligt undersökningar av gruppen synes den långsammautbyggnadstakten för sädana projekt till stor del bero på brisiande lönsamhet. Genomatt energiskatten i sin nuvarande utformning beräknas på den genererandeelkraften har mottrycksproduktionen med sin höga verkningsgrad drabbats avhögre skatt per insatl enhel primärenergi än elproduktion i kondensverk. Dennaeffeki skulle elimineras vid en omläggning av skatten enligtstyrmedelsgruppens alternativ. Exempelpå selektiva styrmedel på användarsidan är det nuvarande systemet för stöd tillenergibesparande ålgärder inom byggnadsbeståndet och näringslivet. Oavsellvilka styrmedel som används bör huvudprincipen vara att uppoffringen i kronorräknat per inbesparad enhel energi skall bli lika stor på alla områden. Denuvarande bidragssystemen för industrin och bostadsbeståndet har enligtstyrmedelsgruppens rapport inte utformats efter denna princip. En översyn avprinciperna för bidragsgivningen inom dessa fäll kan därför anses önskvärd.Bl.a. anser slyrmedelsgruppen alt bidragen även för näringslivet börkompletteras med lånemöjligheter. Vidare är del av stor vikt att nuvarandebidragssystem utvärderas mot bakgrund av den erfarenhel som harerhållits. Denframlida energipolitiken kräver en kombinalion av ekonomiska och administrativastyrmedel. Till de administrativa styrmedlen för det befintligabyggnadsbeståndet hör bl. a. obligatorisk besiktning och föreläggande förfastighetsägare alt vidta specifika åtgärder. Beträffandeindustrin pekas på möjligheten alt vid behov utsträcka den prövning som i dagsker för nya anläggningar och större utvidgningar av verksamheien enligt 136 a§ byggnadslagen till att omfatta även befinlliga anläggningar. Förtransportseklorn föreslår styrmedelsgruppen administrativa styrmedel som t.ex. förbättrad irafikundervisning, organiserad samåkning obligaloriskekonomitrimning och regler för maximal specifik bränsleförbrukning hos bilar.För att stimulera till ett ökal utnytQande av kollektiva färdmedel föreslås försiörre städer en styrd planering av förskjutna arbets- och skoltider. När nyadrivmedel, t.ex. metanol eller etanol, skall införas i försörjningssystemet börsärskilda föreskrifter utfärdas om molorutform-ningen hos nya bilar. Kommunernakan påverka energianvändningen genom tillhandahållande av Qänster,avgiftspoliiik för fjärrvärme och el samt genom planeringen av bebyggelse ochtransportsystem. En rad skäl lalar enligt styrmedelsgrup- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 28 pen för atl det kommunala ansvaret på energiområdet börutvidgas till att omfatta även insatser för energisparande, framför allt ibyggnader. Ett annat viktigt område inom vilket ett utvidgat kommunalt ansvarbör övervägas gäller introduktionen av nya energikällor som sol, vind och biomassa. Ensamhällsekonomisk värdering av olika nya energiråvaror och en jämförelse mellandenna och lönsamheten från tilltänkta producenters och användares utgångspunktär en grund för bedömningen av behov av styrmedel. Introduktionsfasen kandärutöver kräva särskilda statliga insatser. Om nya energiråvaror skall passain i ett framtida energiförsörjningssystem är det viktigt att de syslem sombyggs upp nu görs så flexibla som möjligt. 1.6.4 Forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet Statliga svenska insatser för forskning och utvecklinginom energiområdet inriktades väsentligen på detsvenska kärnenergiprogrammet. Härutöver finansierade bl.a. statensvattenfallsverk viss verksamhet på det elektrotekniska området. Via statens rådför byggnadsforskning och bl.a. styrelsen för teknisk utveckling lämnadesockså stöd i mindre omfattning till insatser inom olika delar av delenergitekniska området. energipolitiska beslut innefattade bl. a. etttreårigt program för forskning och utveckling inom energiområdet. Programmetvar i huvudsak inriktat på att i ett inledningsskede främst belysaförutsättningarna för att i utnytQa olika energikällor och vidta olikaenergibesparande åtgärder. Inom energiforskningsprogrammet har gjorts ett stort antalförstudier som resuherat i förslag om omfattande forsknings-, utvecklings- ochde-monstralionsinsatser . Delegationen för energiforskning,som har fungerat som en expertgrupp åt kommissionen, har redovisat detlamaterial och lämnat alternativa förslag om insatserna för treårsperioden1978/79-1980/81. Det föreslagna programmet' syftar till att öppna nyamöjligheter atl använda energi mera effektivt och ta fram nya alternativ förenergitillförseln. Av stor betydelse för energikommissionensställningstagande är de tidpunkter då tekniken för nya energikällor bedömsvara tillräckligt utvecklad och då tillräckliga erfarenheter av praktiskaförsök finns för att ta ställning till om de skall tas i reguQärt bruk. Avdelegationens material kan föQande tidtabell utläsas. > Statsmakterna har numera fatlat beslut om en nyprogramperiod (prop. 1977/ 78: 110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341). 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 29 Solenergi (solceller) möjligen1990-talet y.6.5 Värdering av bieffekter och risker Atl värdera de skilda miQö-, hälso- och säkerhetsriskersom är förknippade med olika energialternativ är en komplicerad fråga. Det ärofrånkomligt alt olika individers värderingar skiQer sig både i fråga om vilkafaktorer som skall beaktas vid värderingen och i fråga om dessa faktorersinbördes betydelse. mellan olika alternativa energisystem måste baseras påavvägningar mellan nytta, kostnader och olika slag av negativa biverkningar.Hänsyn måste också tas till dessa faktorers geografiska fördelning, socialt ochi tiden. Vidare måsle naluriigtvis osäkerheten i beslutsunderlaget beaktas. I ett globalt och ekologiskt perspektiv måste gälla attinga begränsningar och rum får inskränka beaktandet av hälso- ochmiQöeffekter. En viktig utgångspunkt när det gäller dessa effekter bör vara attt.ex. varje dödsfall eller skada skall värderas lika - oavsett var, när och hurden inträffar. Jämförelser mellan alternativa energisystem bör baseras påuppskattningar av föQande faktorer för de olika energisystemen: Riskerför människans liv och hälsa - hälsoeffekterorsakade av intag eller kontakt med giftiga eller cancerframkallandesubstanser Miljöeffektersom innebär potentiella hälsoeffekter - lungmetallförgiftningav mark och vatten - radioaktivförgiftning av mark och vatten MiQöeffekter som ger ekologiska stömingar vilka kanävenlyra männi skans försörjning eller välbefinnande - försurning avmark och vatten - oljeföroreningav mark och vatten - lungmetallförgiftningav mark och vatten - ekologiska rubbningarorsakade av varmvaltenutsläpp - vissa slag avlandskaps- och naturförändringar - vissa slag av landskaps- och naturförändringar Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 30 /.6.6 Miljö och säkerhet De flesta energislag som kan försörja vårt land med energii framtiden har hälso- och miQörisker. 1 det föQande redovisas de väsentligasteeffekterna från miljö- och hälsosynpunkt. Dagbryining av kol sker med stora maskiner. Vid torrväderlek och blåst kan dammbildningen bli besvärande. Påverkan pålandskapsbilden är mycket stor. Stenkolsgruvor räknas som de kanske sämstaarbetsplatserna av alla. Arbetarna utsätts för buller, luftföroreningar, vätaoch drag och har dessutom ofta ett fysiskt påfrestande arbete. Vid förbränning av kol erhålls stora avfallsmängder. AskanföQer delvis med rökgaserna där den till största delen kan avskiQas istoflavskiQare. Föroreningar som släpps ut med rökgaserna är svaveldioxid,kväveoxider, tungmetaller och polyaromatiska kolväten. Utsläpp av de tungametallerna kvicksilver och kadmium förgiftar sjöar och mark samt tas upp inäringskedjorna. Miljöproblemen vid kolavfallsdeponering utgörs främst avpåverkan på landskap, ytvatten och grundvatten. Även tungmetallerna i askan ärett problem. Från kolkondenskraftverk sker utsläpp av uppvärmtkylvatten vilkel ger miQöproblem, bl.a. ökade parasitangrepp och giftupplagringhos fisk. I stället för att släppa ut det varma vattnet i havet kan man användakyltorn, som avger spillvärmen lill luften. Oljeborrning utförs till lands, i sjöar och på havenskontinentalsocklar. OQeutvinning lill havs medför risker för oQespill kringoQebormingsplalt-formarna. Det största utsläppet omfattade mer än300000 ton och varade under flera mänader. Tankbåtstrafiken ger upphov till ettomfatlande oQespill, framför allt på grund av tömning av ballastvatlen. Totaltspills ca 0,av den transporterade volymen ut i havet, såväl avsiktligt somoavsiktligt. Tankfariygshaverier kan också medföra stora oQeutsläpp. RåoQan uppdelas och omvandlas till olika produkter iraffinaderier. 1 finns fyra oQeraffinaderier med en sammanlagdkapacitet på ca 22 miQ. släppte dessa ut ca19000 lon svaveldioxid och ca kväveoxider. Transport och distribution av oQa och oQeprodukter medföräven vissa olycksrisker. Riskerna för bränder och explosioner är slörsi förlättflyktiga produkter som gasol och bensin vilka kan bilda explosivagasblandningar med luft. Riskerna vid hanlering av gas är siörre. Gasol lagras ochtransporteras under tryck. Vid ett läckage eller brott på en gasbehållare kanutläckande gas bilda en brännbar blandning med luft, som kan åstadkomma storskada om den anländs. Naturgas kan transporteras i vätskeform, LNG (Liquifiednatural gas). Transporten sker då med tankfartyg. Risken för explosioner ellerhäftiga bränder kan begränsa möjlighelerna alt använda naturgas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 31 skullekunna ske om en gaslanker kolliderar eller går på grund eller om enlagercistern av någon anledning skulle rämna. Eftersom LNG är en vätska medkokpunkten -C skulle den koka häftigt vid kontakt med vattenytan runttankbåten eller invallningen runt den havererade cisternen. Deallvarligaste riskerna med utsläpp av LNG beror på att naturgasen kan bildabrännbara blandningar med luft. Om gasen anländs omedelbarl hinner den aldrigbilda någon explosiv blandning med luft, utan brinner mycket häftigt. Om ettLNG-utsläpp inte antänds , utan driver med vinden och blandas medluft kan en brännbar eller explosiv blandning i extrema fall bestå ända upplill från ett slort utsläpp. Om detta gasmoln skulleantändas skulle det brinna explosionsartat. Utsläppenav luftföroreningar från förbränning av naturgas är små i jämförelse med övrigafossila bränslen. Det är främst utsläppen av kväveoxider och koldioxid som ärav belydelse. Radiologiskayrkesrisker uppslår vid uranbrylning dels genom atl kroppen träffas avstrålning från uranhaltiga , dels genom all arbetarna genom inandningeller nedsväQning får en intern bestrålning från den radioaktiva gasen radonoch dess dotterprodukler, som frigöres från de uranhaltiga mineralerna i gruvan.Strålningsriskerna från omgivande är beroende av om uranbrytningensker i dagbrott eller underjord. Anrikningsanläggningar(gasdiffusion) förbrukar stora mängder elenergi och ger stora värmeulsläpp,jämförbara med värmeutsläpp vid stora kärnkraftverk. För övrigt ärmiQöeffektema av en anrikningsanläggning små i jämförelse med miljöeffekternafrån andra led i kärnbränslegången. 1bränsleelementen för lättvattenreaktorer ingår uran i form av urandioxid.Yrkesrisker och stråldoser lill driflpersonalen från den tillverkning avurandioxidbränsle som bedrivs i är små jämfört medbränsleåtgången totalt. Förvarje enhel producerad elenergi avges i ett kärnkraftverk två enheterspillvärmeenergi till omgivningen. Spillvärmen skulle helt eller delvis kunnautnytQas för t.ex. uppvärmning av bostäder i form av Qärrvärme.Kylvattenproblemen minskas då som förbrukningen av oQa förlokaluppvärmning minskas. Ett kärnkraftvärmeverk medför dock högre kostnader,främst för värmekulvertar, saml en något minskad elproduktion. Skullereaktorhärden smälta ner vid en olycka är det möjligt att inneslut-ningenskulle skadas genom smältning, övertryck eller mekanisk åverkan, så alt storaradioaktivitelsmängder läckte ut lill omgivningen. Endast under ogynnsammaomständigheter blir stråldoserna i omgivningen lokalt så höga att akutadödsfall blir föQden. De akuta dödsfallen kan enligt beräkningar fås på avståndupp till 10 å från kraftverket. Andra akuta föQder av bestrålningen ärstrålsjuka och abortindikationer. Ett haveriutsläpp har också till föQd attstörre eller mindre områden förorenas av radioaktiva produkter. Området blirmer eller mindre oanvändbart för en avsevärd lid. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 32 Detradioaktiva avfallet från olika delar av kärnbränslets kretslopp innehållervarierande mängder radioaktiva föreningar. Vattenkraftutbyggnadmedför stora anläggningsarbeten, som ger förändringar i naturen ochkulturlandskapet. De flesta förändringarna blir bestående. När det gällerklimat är det främst temperatur, dimfrekvens och fuktighet som påverkas vid envattenkraftutbyggnad. Grundvattnet påverkas också vid en utbyggnad avvattenkraften. Grundvattnets nivå varierar med vattenståndet i magasin ochuppdämningen kan ge försumpning i lågt liggande terträngavsnitt. Vegetation ochfauna drabbas vid vattenkraftutbyggnader genom överdämningar av våt-, ängs-och skogmarker. Dammras i vattenkraftverkkan ge akuta skador och dödsfall samt omfattande landskapspåverkan. Vindkraftens inverkningarpå omgivningen skiQer sig från de andra kraftkällornas. Aggregaten kommer atlplaceras i grupper, vilka behöver 10000-20000 m'' per aggregat med 4 MWeleffekt. Turbinanläggningarna kan bli synliga pä . Ett vindkraftverk i driftkommer att höras, men Qudet kommer Iroligen inte att orsaka stömingar längrebort än . Stora aggregat kan också generera infraQud.Bladbrott kan inträffa och det finns risk för att is bildas på turbinen och sedankastas i väg. Med hänsyn lill dessa risker fordras restriktioner beträffandebebyggelse osv. Omvandling av solenergitill varmvatten eller el är lämligen fri från kemiska och andramiQöföroreningar. Risker för personal på stora enheter kan jämföras med derisker som föreligger inom kraftverk. Yrkesrisker vid tillverkning ochskrotning av fotokemiska system kan jämföras med de risker som förekommer inomkemisk industri. utvinns förnärvarande oftast genom att ett tunt skikt av mossytan fräses upp.Landskapsbilden påverkas när markytan friläggs och uQämnas. Områdets topografiförändras och växt- och djurlivet utrotas. Genom dräneringen av torvmarkenförändras avrinningsförhållandena och vattenkvaliteten påverkas. Vissaeffekter behöver inte vara beslående. Marken kan återanvändas för exempelvisskogs- eller jordbrak. Vid brytning av skiffer idagbrott påverkas landskapet avsevärt och det ursprungliga landskapet kan inteåterställas fullständigt. Förvaring av avfallet måste ske sä att läckage avgiftiga metaller och svavelsyra till grundvattnet undviks. Vid odling av biomasssaför energiändamål tas i stort sett samma mängd koldioxid upp vid återväxien somsläppts ut vid förbränningen. Risk för klimatpåverkan genom koldioxidutsläppfinns därför i princip inle. Metallutsläpp kan medföra lokala problem mendessa kan reduceras med effektiv rökgasrening. Omgeotermisk energi skulle komma till användning i skulle den troligenutnytQas för lokaluppvärmning. Delta beror på alt värmeförhållan- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepai;tementet 33 denai vår berggrund är sådana alt produktion av vatten med temperaturer över 100°Ctroligen är olönsam. De miQö- och hälsorisker som kan förekomma vid geotermiskenergiuivinning är framför allt buller och föroreningar vid borrningen. uppkommer troligen även risk för marksättningar iproduktionsområdet. 1.7Utgångspunkter för sammansättning av alternativa energiprogram Tvåepoker kan urskiQas i energisystemels uiformning och funktion i ett mycketlångsiktigt tidsperspektiv. Det är dels framtidsepoken, då energiflöden frånsolstrålningen kan svara för merparten av energiförsöijningen, dels nuvarandeepok där lagrad energi dominerar. sker engradvis övergång, men lagrad energi kommer atl utnytQas vidsidan av flödesenergin. Idet långsiktiga perspektivet bedöms sol, kol och uran vara de alternativ somkan slå till förfogande för svensk del. Dessa kan i sin tur kombineras på olikasätt. Beslutssituationenpräglas nu av osäkerhet i flera avseenden. a. är det ännu osäkert när och ivilken skala nya energislag kan introduceras. Möjlighetema måste bibehållas attsenare väQa mellan de långsiktigt tillgängliga alternativen. Motbakgrund härav diskuterar kommissionen utgångspunkter m. m. för alternativaenergiprogram. I fråga om oQa konstateras risker för såväl tillförselproblemsom kraftigt höjda priser. För kol gäller f n. alt mlQöproblemen är stora. Enmassiv satsning på kol kan därför t. v. inte göras i , men viss inhemskkompetens bör byggas upp. Naturgas är fördelaktigt från miQösynpunkt men dyrtoch kräver invesleringar i stora system. Dessutom har naturgas lika litenuthållighet som oQan. Kärnkrafthar i och för sig förutsättningar alt bli en helt inhemsk energikälla ochbedöms vara ekonomiskt gynnsam. Å andra sidan har den problem och risker.Delade meningar råder om vilken osäkerhet kärnkraft innebär. Vattenkraftenär inhemsk, förnyelsebar och ekonomiskt attraktiv men ökat UtnytQande står ikonflikt med bevarandeintressena. En begränsad utbyggnad, där stor hänsyn tastill dessa inlressen, bör dock kunna ske. kräver verksamhei även inormallägen för alt vara aktiv beredskapsresurs. Dessulom kan den eventuelltbereda mark för energiskogsodling. Förnyelsebara energikällor är - utövervallenkraft - sol, vind, ved, energiskog m. m. Möjligheterna till slorskaligtuinyttjande av dessa energislag klarnar successivi. Ällmänt väntas de inle kunnage större bidrag förrän . Alla långsiktigttillgänliga anternativ (utom soluppvärmning) lämpar sig för el- och/ellerhelvaltenproduktion.