prop · G203131 · 1978-12-31 00:00:00 — Ovissheten om när en ulvidgning avallmän plalsanmälan kan komma alt ske och behovet att redan nu startaförberedelserna gör det nödvändigt att begränsa valet lill ett län som förnärvarande har allmän plalsanmälan. Skälen till att inle välja ett storstadslän (3) är dels atlarbetsmarknaden inom delar av storstadslänen uppvisar stora skillnader, delsdet stora antalet anställda i dessa län som berörs av omläggningen och därmedsammanhängande större prakliska och organisatoriska problem. Efter det att hänsyn lagils till dessa allmänna förulsältningaråterstod sju län som kunde komma i fråga. Vid valet mellan dessa län togs hänsyn till olikaförhållanden, främsi (I) lokalsituationen vid förmedlingskontoren, (2) iniresseihos länets personal för att delta i verksamheten, (3) förekomsten av lidigareförsök som förberedelse för projektet med modellkontor, (4) de arbelsmarknadsmässigaförhållanden i länel, (5) antalet kontor och personalantal vid länets arbetsförmedlingar. En viktig fakior var lokalsituationen i det län som komall väljas. På grund av det låga anslag som finns för lokalförändringar och dentid som åtgår för alt genomföra sådana förändringar måsle man vid bedömningenutgå ifrån de befinlliga lokalförhållandena och de förändringar som ärbeslutade eller med stor sannolikhet kan genomföras . En mycket vikiig fakior är också intresset hos ledning ochpersonal inom resp. län att gå in i verksamheten med modellkontor, som juförutsätter betydande insatser vad gäller både planering och genomförande. Av belydelse är också den beredskap för att delta i verksamheienmed modellkontor som vederbörande län har. Län som har haft försök med fastaarbetsformer vid platsförmedling och länscentraler för interlokal plats- 1978/79:131 39 förmedling eller andra försök med sökterminaler har kommiti koniaki med frågeställningar av de slag som blir aktuella. Tyngst vägerdärvid försöken med fasta arbetsformer som införts i alla de län som delgäller. Alla län utom något enda av dem har i någon form prövat sökterminaler. De arbelsmarknadsmässiga förhållandena i länet skiljer sigi flera avseenden från varandra. Någon i detla sammanhang relevant analys vardock svår alt göra, då hänsyn också skulle behöva tas lill väntade förändringarunder /80. Hänsyn logs också lill antalet kontor och personalantalelinom arbetsförmedlingen i området. Många kontor och slorl personalantalinnebär ökade insaiser för atl inlroducera och utbilda samt följa verksamheten.Å andra sidan kan sägas att ett lilet antal kontor och ett litel personalantal inlemolsvarar vad som förekommer i ett ""normallän"". Genom remiss till de sju berörda länsarbetsnämndemabefanns all sex var intresserade av modellkonlorsverksamheten. Bland de olikaförhållanden som ansetts betydelsefulla har lokalsituationen vidarbetsförmedlings-kontoren i resp. län tillmätts avgörande belydelse föruiom inlressetbland personalen all deila i den planerade verksamheien. På grund härav utsågsSödermanland att vara det län där modellkontor skall prövas inom arbetsförmedlingen. En genomgång skall här göras av de olika delfunktioner somavses ingå i ell modellkontorssyslem. Inskrivning av arbetssökande. En ändrad metodik läggs upp beiräffandeinskrivning av arbetssökande. Vid första besöket noleras uppgifier som behövsför platsförmedling. Inskrivning av dessa uppgifter sker direkt via lerminal,som används för atl ge förmedlingsservice. Delta innebär all inskrivningsblankellenslopas vad gäller platsförmedling (men bibehålls i ulredningsärenden samt föryrkesvägledning och arbetsvärd). Uppgifterna kompletteras successivi vidåterbesök. Utredningsärenden som gäller t.ex. arbetsmarknadsutbildning liksomärenden som gäller yrkesväglednings- och arbetsvårdsutredning förutsätts alltsåbibehållas utanför datasystemet. Ordermottagning och registrering av lediga platser.Nuvarande orderfunktion, som enbart avser mottagning av anmälningar av ledigaplatser saml inkodning av aktualitelskonlroll, vidgas. Ordermollagaren ges möjlighetatt också söka bland registrerade arbetssökande för alt kunna informera arbelsgivarenom det finns sökande som kan komma i fråga för det aktuella arbetet.Möjligheten till direkt registrering via terminalen av inringd ledig plats börockså övervägas. Om direktregistrering införs kan användning och förvaring avorderblanketten upphöra. "Självservice", dvs. möjlighel för den sökandeatt själv orientera sig i platsulbudet, bibehålls. Flera länkbara media finnssom självservicetermi-nal, mikrokort, platskorl för presentation av ett urvalplatser i kundmottagningen, plaislisior osv. I självservicedelen vidmodellkontor är platsbe- Prop.1978/79:131 40 skrivningarna summariska och arbetsgivarens namn angesinte. Varje sökande går från självservice lill terminal, där utförligabeskrivningar om arbete och företag tas fram. Om sökanden inte själv funnitlämpligt arbete gör man en terminalsökning som är mer omfattande.Utvecklingsarbetet bör inriktas på att minska användningen av platslistor.Platslistorna ger mindre möjlighet till effektiv sökning än mikrokort ochterminal. Vidare är kostnadema för plaislisior så stora atl de avsevärt måslenedbringas. Terminalsökning bland lediga platser. För en sökande sominte funnit lämpliga platser i självservicedelen av förmedlingen skallförmedlaren erbjuda terminalsökning bland platsema. Detta kan ske efter elleri samband med inskrivning och utföras i kundmottagningen eller i enförmedlings- och utredningssektion. Vid lerminalsökning skall förmedlaren lillsammansmed den sökande gå igenom valda delar av eller hela landels platser somuppfyller den sökandes önskemål. Terminalsökningen utformas i stort sett påsamma sätt som . En väsenilig skillnad finns dock. Varje platsbeskrivning påskärmen innehåller också uppgifter om hur många sökande som anvisats resp. fåttplatsen som förslag samt resultatet av dessa åtgärder. Här framgår ocksåhuruvida arbetsgivaren vill ha fler sökande anvisade eller ej. Bevakningsmatchniiig bland nytillkommande platser.Försökande som så önskar och där förmedlaren bedömer det lämpligt skallbevakningsmatchning av sökandens önskemål mot nytillkommande platser ulföras.Bevakningsuppgifter, s.k. profiler, regislreras då direkl på terminalen. Regislreringenkan ske i samband med inskrivning, i samband med sökning eller helt fristående.Registrering av profiler skall ske ungefär som i dagens system. En eller fleraprofiler skall kunna registreras för en enskild sökande. Arbetsgivarregisler, tillgängligt jrån terminal, prövasvid ordermottagning och i övrigi i platsförmedlingsarbelet. Registrei byggsprimärt upp på sådana uppgifter som lämnas om förelagen i samband med anmälanav lediga platser saml andra uppgifter som arbetsförmedlingen eller länsarbetsnämndennormalt tar in för sin verksamhet. Här skall också återfinnas uppgifter omförmedlingens ålgärder i fråga om platsförmedling, anpass-ningsverksamhel m.m.Registret skall kunna utnyttjas för alt underlätta ordermottagning, för ackvisitionoch för uppföljning av ålgärder gentemot arbetsgivaren. Registret skall ocksåkunna användas vid förmedlarens samtal med den sökande. Registrering av platsförmedlingsåtgärder (platsförslag,anvisning elc.) görs löpande i förmedlingsarbetet och återfinns via terminalerdels på resp. platsbeskrivning och på arbetsgivarregistret, dels på de regisireradeuppgifterna om den sökande. Anvisning är i de flesta fall ett nödvändigt momenti förmedlingsarbetet. Det kan stödjas genom lillgång lill uppgifter viaterminalen om vad som skett resp. inte skett förut i ärendet inom kontoretresp. från andra kontor. Härigenom möjliggörs en samordning av förmedlingskontorensverksamhet som inte är möjligt i ett manuellt syslem. 1978/79:131 41 Vid kontakter med arbelsgivare om en plats, t.ex. vid anvisning,tar förmedlama reda på om platsen är ledig, om fler sökande önskas resp. vemsom erhållit anslällning om platsen är tillsatt. Förändringar noteras viaterminalen och blir därmed tillgängliga för övriga förmedlare. Omfattningen avlöpande aktualitelskonlroll kan härigenom reduceras. Uppföljningav anvisningar och platsförslag är viktigt för att platsförmedlingen skallfungera. Uppföljning av anvisningar görs fortlöpande hos arbetsgivaren. Ävenplatsförslag kan behöva följas upp och detta sker då genom kontakt med denarbetssökande. Alternativalösningar för flera av de ovan redovisade delmomenten kommer att prövas påmodellkontoren. Ett arbete med alt fastställa dessa alternativ har inletts. Medlanke på att man höjer ambitionsnivån vid platsförmedlingen så bedöms behoveiav personaltillskott preliminärt vara 30 handläggare och 10 biträden förmodellkontor omfattande ett normallän. Med tanke på behovet av utbildning förden nya personalen är det nödvändigt att förstärkningen byggs under med ökadtilldelning av aspiranter . Ianslagsframställningen för /80 har AMS begärt 68 milj. kr. fördrift av ADB-plalslislor, för drift av terminalsystem 33,5 milj. kr., förvidareutveckling av ADB inom arbetsförmedlingen 21,8 milj. kr. och förmodellkontor 7,7 milj. kr. Därtill kommer kostnader för information ochutbildning under /80 med ca 7 milj. kr. Prop.1978/79:131 42 Sammanställningav remissyttranden över utredningen med ADB-resurser,rapport 4 förslag om utbyggt söksystem och modellkontor jämte skrivelserfrån AMS och statskontoret i anledning av rapporten Flertaletremissinstanser tillstyrker eller lämnar utan erinran förslaget atl allmänplatsanmälan utvidgas till atl gälla hela landet fr.o.m. den . SACOISRbetonar vikten av alt om arbetsförmedlingen tillfullo skall kunna bli effeklivoch ge god service krävs inte minst all den har tillgång till en mycket stordel av arbetsmarknadens totala platsulbud. De försök med allmän platsanmälansom pågått har innebunt stora fördelar för personer i Ijänstemannayrken.Med tanke på de posifiva erfarenheter som vunnil genom försöksverksamhelenmed allmän platsanmälan tillstyrker /SR atl lagen fr.o.m. den I mars 1979skall gälla hela landet. LO anser del som mycket viktigt atlarbetsförmedlingen får ett totalt grepp om alla arbetstillfällen för att fämöjlighet att påverka företagens rekrytering - inte minst vad gäller attbereda de traditionellt svaga gmpperna på arbetsmarknaden arbele. Därmedtillstyrker LO förslaget om atl lagen om allmän platsanmälan skall gälla helalandet. SAF betonar vikten av att försöken med allmän platsanmälan blir föremålför en allsidig utvärdering och att en obligatorisk platsanmälan inte får varaett självändamål. Effektema av allmän platsanmälan bör värderas utifrån detsyftet atl plalsför-medlandei för arbetsförmedlingens kunder - både företag ocharbetssökande - förbättras. SHIO-Familjeföretagen menar all i avvaklan på enfullständig utvärdering av allmän platsanmälan bör tillämpningen av lagen alltjämtha karaktären av försök och den fortsatta utvärderingen bör bland annat visa ivad mån själva förmedlingsarbetet effektiviseras t.ex. i form av minskadevakans- och söktider eller bättre matchning. anser alllagen om allmän platsanmälan skall tillämpas i hela riket. Däremot anser trereservanter i landstingsförbundets styrelse att allmän platsanmälan för helalandet bör föregås av en utvärdering av de nu pågående försöken i vissa län.RRV anser inte att motiv föreligger för atl uividga lilllämpningen av lagen omallmän plalsanmälan eftersom den omfattar de regioner där den gör siörstnytta, dvs. stora lokala arbelsmarknader. Däremoi ser RRV ett värde i atlkunna utnyttja lagen som ett instrument för selektiva insatser, vilketpraktiskt skulle innebära atl lagen beroende på arbetsmarknadssituationen kan riklasmot olika målgrupper. 1978/79:131 43 Utbyggnad av terminalsystem för sökning ochbevakningsmatchning De flesta remissinstanser har i allmänna ordalag uttalatsig positivt fill en effektivisering av arbetsförmedlingen genom utnyttjande avADB. Några remissinstanser tillstyrker utredningens förslag lill utbyggnad avterminalsystemet för sökning och hevakningsmalchning under budgetåren 1979/80-1981/82.SACOISR tillstyrker den föreslagna utbyggnaden och påpekar nödvändigheten avatt arbetsförmedlingen erhåller assistans från ADB enligtförslaget. Detta är en föruisättning för att kunna behandla deninformationsvolym och möta de ökade informationskrav del är fråga om i förmedlingsarbelel.På kort sikt synes kostnaderna för fullföl-jandel av programmet stora, menorganisationens bedömning är dock alt dessa kostnader är små jämfört med allernativkostnademaför atl inle genomföra programmel. LO anser alt den föreslagna utbyggnaden ärväsentlig för att höja ambitionema i förmedlingsarbetet och att datateknikenskall ses som ett hjälpmedel för arbetsförmedlingen atl få bälire överblick av arbelsmarknaden.TCO ställer sig bakom den skrivelse från AMS till regeringen som baserar sigpå ifrågavarande rapporl och lillägger att förmedlingens ambitionsgrad kanhöjas, all förmedlingsverksamheten kan decen-traliceras till fler och smärrekontor och atl rationaliseringsvinster uppstår genom all ADB-terminaler införsi förmedlingsarbetet. Statskontoret tillstyrker utredningens förslag omutbyggnad av terminalsystemel för /80. Därefter förutsätterstatskontoret budgelårsvis uppföljning av verksamhetens kostnader och effektertill dess all slutlig ställning kan las lill systemets mer definitivautformning. Utbyggnaden bör i försia hand ske för storstadsregioner och för interlokalförmedling. En reservant i statskontorets styrelse, generaldirektören all nuvarande försöksverksamhet bör fortsätta lill uigången av budgetårel1979/80 enligt vad slyrelsen i övrigi förordar men med endast begränsadutökning, förslagsvis lill dubbla antalet sökterminaler i förhållande tillnuläget. menar vidare all ett nytt beslutsunderlag måste läggas frampå grundval av utvärderingar av den hittillsvarande och fortsattaförsöksverksamheten. Materialet skall innehålla en kostnads/intäktsanalys,vara statistiskt godtagbart samt innehålla samtliga iniressenters bedömningar. SHIO-Familjeföretagen inslämmer i de synpunkter som framföras i reservationen tillstatskontorels yttrande. släller sig positiv fill enutvidgad ADB-baserad förmedlingsservice och tillstyrker all en successivterminalutbyggnad kommer till stånd. Det är lämpligt alt utbyggnaden iinledningsskedet koncentreras till storstadsregionerna och siörre förmedlingskonlor.I anslutning härtill bör en successiv utvärdering ske. Sex reservanter i kommunförbundetförordar en fortsatt försöksverksamhet med en begränsad utökning av antaletterminaler, företrädesvis placerade i siörre tätorter och med försök pågåendeunder . kan inle tillstyrka en så snabboch total utbyggnad av det föreslagna systemet med terminalsökning ochbevakningsmatchning Prop.1978/79:131 44 som ulredningen föreslår p.g.a. vissa brister iutredningsmaterialet. Bristerna består bl.a. i alt man klart inte kan utläsavilka effekUvitetsvinster som kan uppnås. En fortsatt försöksverksamhet medanvändning av terminaler för sökning och hevakningsmalchning men med enbegränsad utökning av antalet terminaler rekommenderas, företrädesvisplacerade i störte tätorter och . SAF erinrar om attföreningen varil representerad i arbetsgmppen och vid det styrelsesammanträdedär AMS enhälligt beslöt tillstyrka förslaget lill utbyggnad av terminalsystemetunder 1979/80. har emellertid SAF förståelse för den försiktighetsom präglar statskontorets yttrande i fråga om fattandet av för systemetsframlida utveckling bindande beslut. Verksamheten, dvs. effekter och kostnadermåste följas upp löpande och man bör budgetårsvis pröva personalbehovet. Denfortsatta utbyggnaden bör kopplas lill försöken med modellkonioren ulan att dennödvändiga uibyggnaden fördröjs. Liknande synpunkier framförs av . SCB menar att ur statistisk synpunki äreffektstudierna olillräckliga som underlag för beslut om en så omfatlandeutbyggnad av söksystemet med hjälp av terminaler som utredningen föreslår. RRVanser att en kraftig utbyggnad inte bör ske innan en fullständig utvärdering avverksamheien skett. De redovisade kostnadema är inte kostnader för ett fulltutbyggt system utan bara kostander för en mer eller mindre interimistisklösning. RRV menar vidare alt det är motiverat och angelägel med en mindreökning av terminalerna för att en fortsall och mer omfattande försöksverksamhelmed sökning och bevakning av lediga platser skall kunna göras. industriförbundmenar all ett beslut om utbyggnad av terminalsystemet enligt arbelsgmppensförslag måsle föregås av mycket noggranna övervägning-ar, som bara kan fattasefter en fortsalt försöksverksamhet enligt de principer som statskontoret ochRRV förordat. SÅRK understryker vikten av att olika säkerhets- ochsårbarhetsfrågor löses på ett tillfredsställande sätt innan man binder sig förnågon slutlig systemlösning. Alla remissinstanser har tiUstyrkt eller lämnat förslagetom försöksverksamhet med modellkontor utan erinran. Statskontoret, RRV, SAFoch DAFA menar i stort att modellkontorsverksamheten bör utvärderas innan ett slulligtställningstagande kan tas till terminalsystemets mer definitiva utformning.RRV anser vidare att parallellt med modellkontorsförsöken bör försök bedrivasmed altemativa metoder för kontakter och samspel mellan de inblandade partema.Dessutom anser RRV att en fömtsättning för att försöksverksamheten skall kunnabedömas är att utvärderingen läggs upp på ett sådant sätt att man har möjlighelatt urskilja vilka effekter som är att hänföra till användningen av ADB ochvilka som har sin grund i andra åt- Prop.1978/79:131 45 gärder.LO anser att inrättande av modellkontor och sedan utvärdering är av väseniligbetydelse. Uppföljningen och utvärdering måsle i försia hand la sikte på alt intepersoner med svag ställning på arbetsmakmaden slälls i en relalivi sämresituation. SÅRK anför i sill yttrande atl det är oklart hur ADB-systemetskall uformas och vilka konsekvenser det får ur sårbarhelssynpunkt. Den slulligautformningen av ADB-verksamheten är beroende av hur försöksverksamheten vid modellkonlorutfaller. Prop.1978/79:131 46 Sammanfattning av rapporten och organisation Distriktsarbetsnämndema påbörjade sin verksamhet ijanuari1977 med undantag för där nämnderna startade senare p.g.a.pågående förändring inom dislriktsorganisalionen. () består av normall åttaordinarie ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av AMS.Distriktskontorschefen är ordförande i nämnden. Av övriga ledamöter ulses tvåpå förslag av kommunema i distriktet samt två på förslag av vardera SAF, LOoch TCO. I distrikt där del finns universitet eller högskola utses en av ledamöternapå förslag av /SR. Distriktsarbetsnämndema har i stort arbetat efter deintentioner som getts i förarbeten och anvisningar. Överläggningama vidsammanträdena har med utgångspunkt från den aktuella arbetsmarknadssituationeninom distriktet inriktats på olika ålgärder för grupper av sökande såsom ungdomar,nytillträdande kvinnor, invandrare, äldre och arbelshandikappade. Vidare har t.ex.frågor i samband med planering av beredskapsarbeten, an-passningsverksamhel,arbetsmarknadsprognoser och ramplanering inom AMU behandlats. Olikaarbetsmarknadspolitiska program har fastlagts och priorileringsfrågor ochpersonalfrågor har diskuterats. är f n. ett huvudsakligastrådgivande organ med viss beslutanderätt i enskilda ärenden. Distriktsarbelsnämndenhar till skillnad från den partssammansalta styrelsen i arbetsmarknadsstyrelsenresp. nämnden i länsarbetsnämnden ej funktion som styrelse inom arbetsförmedlingen. beslutanderätt är beroende avsärskilda föreskrifter av regeringen eller efter regeringens bemyndigande avAMS. organisation som huvudsakligastrådgivande organ har skapat vissa problem och oklarheter beträffande ansvar,uppgifter och befogenheter. Det har därför framhållits från såväl ledamötersom distriktskontor och länsarbetsnämnder att det är nödvändigt med klarareregler för distriktsarbetsnämndens uppgifter och kompetensområden. Vidarepoängteras alt ansvarsfördelningen mellan distriktsarbetsnämnd ochlänsarbetsnämnd måsle fastställas. För att undvika fördröjning vid ärendebehandling har detvidare påtalats att det måste skapas möjligheter för distriktsarbelsnämnden attvid behov kunna delegera beslutanderätten. Trots atl distriktsarbetsnämndema är under ettuppbyggnadsskede har del i de flesta nämnder varil en myckel aktiv verksamhet.Även om en viss kritik framförts har erfarenhetema varit övervägande posilivaoch ledamöterna har överlag visat ett stort intresse. Prop.1978/79:131 47 let av distrikiskontorschefema anser att nämnderna varitett bra slöd i förmedlingsarbelel. Med hänsyn lill de uppgifier som framkommil från både ledamöier,distriktskonlor och länsarbetsnämnder föreslår gruppen atl distriklsarbels-nämndsorganisationenpermanentas och inordnas i arbetsmarknadsverkels reguljära organisation.Verksamheten bör därmed upphöra som försöksverksamhet. Gruppen har övervägt olika altemativa organisationsformerför distriktsarbetsnämndens framtida verksamhet och funnil all distriktsarbelsnämndenbör få styrelsefunklion inom arbetsförmedlingen. fårdärigenom molsvarande ställning inom arbetsförmedlingen som lekmannastyrelsenresp. nämnden har inom och länsarbetsnämnden. Instruktion och arbetsordning för distriktsarbelsnämndenbör utformas enligt samma principer som gäller för länsarbetsnämnden. Därigenomkommer huvudsakligast principiella ärenden eller andra ärenden av större vikt atlföras upp för avgörande i distriktsarbelsnämnden. Enligt regeringens föreskrifter har distriktsarbetsnämndej inrättats på med hänsyn till att länet endasl omfattar ett distrikt.Gotlands särställning i distriktsarbetsnämndsorganisationen har medfört en delförvaliningsrättsliga problem. AMS har därför efter förslag från gruppen hemställthos regeringen att distriktsarbetsnämnd inrättas även på Golland. Inom har det uppstått en delorganisatoriska och praktiska problem p.g.a. att ingår ifyra förmedlingsdistrikt. Då en översyn av förnärvarande pågår inom länsarbetsnämnden kommer förslag till modifiering avorganisationen all framläggas . Gruppen föreslår vidare vissa förändringar avrepresentationen i nämndema. /SR är endast företrädd idistrikt där det finns universitet eller högskola. Enligt gruppen bör /SR,som är föreirädd i samtliga länsarbetsnämnder, även harepresentation i samtliga distriktsarbetsnämnder. har distrikt med sex eller flera kommunertre ordinarie ledamöter och lika många suppleanter till skillnad från övrigadistrikt som har två ordinarie kommunledamöter och två suppleanter. För attförbättra den kommunala representationen föreslås atl gränsen för tre ledamötersänks till distrikt med fem eller flera kommuner. Kommuner och arbetsmarknadens parter bör vid nomineringeftersträva alt del blir en jämnare fördelning av kvinnor och män i nämndema. Beträffande ersättningsfrågoma föreslår gruppen bl.a. att samfligaledamöter/suppleanter i distriktsarbelsnämnden som är egna företagare bör harätt till ersältning för förlorad arbetsförtjänst. Enligt nuvarande bestämmelserkan ersättning endast utgå till ledamot som representerar Hantverks-och Industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen). Prop.1978/79:131 48 Den arbetsgrupp inom AMS som haft i uppdrag alt se över uppgifieroch personalresurser inom länsarbetsnämndens och distriktskontorens kanslier(KORG 78) har i samarbele med arbelsgruppen gjort en undersökning i form av enenkät till samtliga distriktskonlor. Kontoren har dels fåll ange vilkauppgifter som tillkommit genom distriktsarbelsnämnden. dels försökt uppskatta lidsålgångenfördelat på olika befaltningsfunktioner. Genomsnittligt uppskattastidsåtgången per kontor och månad till 22 limmar för handläggande personalinklusive distriktskonlorsledning och för biträdespersonal.