prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — SÖ menar alt ett problem med det av utredningensföreslagna urvalssystemet är atl omdömel är svårt att precisera.Utbildningskraven på den sökla sludievägen kan vara svårbedömda för lärarna igrundskolan och därmed är del också svårl all bedöma den sökandes lämplighelför ifrågavarande siudier. Jag delar den kritiska uppfattning som remissinstansemagivit uttryck åt vad gäller ett urvalssystem baserat på omdöme av det slag somBU 73 föreslagit. Ett sådant syslem är enligt min mening sämre än detnuvarande. Andra modeller för intagning till fortsatt utbildning som förekommiti debatten, t. ex. kösystem, har inte utretts närmare av BU 73. Min slutsals är därför alt det inte finnsnågot altemativ till betyg för att klara av det urval lill fortsau utbildningsom måste ske vid ett begränsal antal platser. Därmed finns det inle nu grundför atl la bort betygen i . Innan detta kun ske är del nödvändigimed en fortsatt utvecklings- och försöksverksamhel. 1978/79:180 93 1 sitl remissvur över BU 73 diskuterur SÖ oliku vägar allklara urvulspro-cessen ulan atl använda betyg. En väg all bätire lillgodoseförstahandsvalet för del stora flertalet elever är enligt SÖ:s mening aUarbela med mer flexibla ramar för gymnasieplaneringen, lilldelade länsvis ellergymnasie-regionsvis. En sådanökad flexibiliiet i förening med en förstärkt studie- och yrkesvägledning ochett lidigareläggande av intagningsförfarandet bör enligt SÖ:s uppfattningavsevärt kunna minska det untal sökande som inle får sill förstahandsvallillgodosetl. SÖ bygger denna sin uppfaiining på de goda erfarenhelerna av dennu pågående försöksverksamhelen med modi-fieral inlagningsförfarande. Vissukommuner som dellagil i försök med ett sådani intagningsförfarande ikombination med uppsökande sludie- och yrkesvägledning redovisar, all upp till90% av de behöriga sökandena fått sitt försiuhundsval tillgodosedda. bl.a. gymnasieutredningen, ser enlösning i all decenlralisera besluts- och planeringsfunklioner. anser, all en av anledningama lill all så många elever inte kan beredasplats i gymnasieskolan är, att antalet klasser och linjer fastställs centralt. Del fortsatta utvecklingsarbelel rörande betygen somjagtidigare förordal bör få karaktären av ett inlensifieral arbele för all lafram andra urvalskriterier än belyg för urvul till gymnasieskolan. 1 ellsådani sammanhang är ell utvecklingsarbele med den inriktning som förordas avde redovisade remissinstanserna angelägel. Regeringen har bemyndigut SÖ ullbedrivu försöksverksumhei med belygsfri inlugning till gymnusieskolun i Örebrolän. Inom ramen för försöksverksamhelen skall länsskolnämnden ha möjlighel all- om anialei sökande lill vissa linjer är siörre än anialei plaiser - beslulaom organisalionen av vissa siudievägar inom gymnasieskolan i länet. Om etiurvalsförfarande trots detta blir nödvändigt vid intagningen, skall detlafr.o.m. /82 göras utifrån andra grunder än betyg. SÖ skall senastden inkomma med förslag lill regeringen till altema-tivu modellerför denna belygsfria inlugning. Syflel med försöksverksumhelen är ull klurläggu, om enurvulsförfarun-de kommer att behövus och hur detla i så fall skull vuruuiformal. Med ett posilivi resuliut uv försöksverksamhelen blir del möjligl förriksdagen atl senure besluiu om all uvvecklu belygsällningen i . För ull ge en bred grund för senare slällningsiugundenrörunde betygen i grundskolun ärdet angeläget atl försöksverksumhelen medbetygsfri inlagning utvidgas också lill andra län. Jag är beredd alt posiliviprövu framställningar om detta. I sammanhanget vill jag också erinra om allregeringen givit SÖ i uppdrag atl starta försök med sluiliginlagning lill gymnasieskolan på hösllerminsbeiygel i årskurs 9. Försöksverksamhelenpågår under läsåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81. Även om förulsältningar nu saknas för en mer genomgripundebetygsre- Prop.1978/79:180 94 form anserjag, i likhel med ell par av reservanterna i BU73, att vissa förändringar i betygsättningen i är angelägna.Syftet bör vara atl ytterligare minska betygens belydelse. Betyg bör sålunda inte ges på låg- och mellanstadierna. Påhögstadiet bör betyg ges på hösl- och vårterminema i årskursema 8 och 9.Däremot bör inle betyg ges i årskurs 7, eftersom elevema då håller på altställa om sig efter övergången från mellanstadiel lill högstadiet och lärarnadå har olillräcklig kännedom om eleverna. Jag förordar därjämte atl den nuvarandefemgradiga skalan behålls lills vidare. Det relativa betygssystemet har starkt kritiserats. Ocksåde remissinstanser som vill ha kvar beiygen i skolun ställer sig avvisandetill delta belygssyslem. Reservanterna till belygsutredningen och ett stortantal remissinstanser har förordal atl det nuvarande relativa betygssystemetskall ersättas med kursrelalerade belyg. Jag är för min del inte nu beredd atl tillstyrka en sådanförändring. Som åtskilliga remissinsianser påpekal lider kursrelalerade betyg iflera avseenden av samma svagheter som de relativa. De förutsätter också enslark central styrning av innehållet i undervisningen och skulle därmed motverkaden decentralisering i detta avseende som jag anser angelägen. Som redovisats i del föregående följer det nuvarandefemgradiga belygssyslemel en så kallad normalfördelning, vilkel innebär alt enbestämd andel elever skall hu ett vissl besläml betyg i vurje ämne. Dennanormalfördelning gäller för rikel i dess helhei. Även om den normalfördeladebetygsskalan har en rad fördelar finns även nackdelar. 1 en del fall harfördelningen kommit att uppfattas som gällande för en enskild klass, vilkellett lill att elever inle fått ett visst betyg därför att andelen sådana betygansetts redan vara ianspråktagen. Det är olyckligt att i en obligatorisk skolatvinga in beiygen i en given spridning. Jag förordar därför att man modifierar det exisierandebetygssystemet på följande säll. Beiygen skall ges i en femgradig skala, därmedelbetyget är tre. Övriga belyg skall ges med hänsyn lill elevemaspreslalioner. Någon given proportion för de oliku belygsgrudernu skull intefinnas. Dennu modifiering innebur all mun lar bort föreskrifien, att beiygenskali fördelas enligt vissa givna procentsalser. Samiidigi skall anges all inormalfallel anialet fyror och tvåor skull vuru fler än untalel femmor ochettor. Vidare föreslår jag att mun bibehåller siundardproven och använder demsom riktningsgivare för betyget tre i svenska, matematik och engelska. Dessaprov bör ännu klarare än vad som är fallet varu riklude mot betyget tre. Jagavser föreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrug alt konstruera diagnostis-ku provför busfärdigheier i svensku och muiemulik. Avsikten med dessu prov är all deskall vara ell hjälpmedel för pluneringen uv undervisningen i vad gällerbasfärdigheter. Enligt min mening bör den skriftligu bedömning av eleven(betyg) kompletteras med en uv lärare muntligt redovisad individrelaierad be- 1978/79:180 95 Med detta senare avses en bedömning där elevensprestationer jämförs med vad han eller hon tidigare gjort och med hans ellerhennes egna fömtsättningar. Eleven jämförs alltså inte med andra elever. Kommunema har i stor utsträckning utnyttjat den rätt de har enligt 6 kap. 11 § skolförordningen atl besluta att betygen iårskurserna 3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. Enligt vad jag har erfarit har betygsgivningen i storutsträckning ersatts av enskilda samtal där elev, föräldrar och lärare deltar.Erfarenhetema från denna verksamhet bör tas till vara och läggas till grund fören vidare utveckling. Jag vill i della sammanhang anmäla alt frågan omkontaktformema mellan hemmen och skolan är föremål för utredning (U 1979:01,Dir 1979:13). En av ulredningens uppgifier är all föreslå nya ellervidareulveckla olika former för konlaklerna mellan hem och skola. Dennautredning kommer även att utvärdera den verksamhet med enskilda samtal somförevarit och ulveckla den ytterligare. Det tillvalssyslem som jag tidigare förordat,karakteriseras av större valfrihet för elevema. Förutom atl varje skola måsteanordna treårig kurs i B-språk, kan skolan organisera övriga kurser mycket fritt.Kursemas längd föreslås få variera mellan och en termin. Det kommersåledes inom del fria tillvalets ram att vara möjligl att följa, mer än en kursi årskursema 8 och 9. Det ankommer på SÖ alt ulfärda anvisningar om hur vidbelygsätlningen i årskurs 9 en sammanvägning av belyg från genomgångnalillvalskurser skall kunna ske i de fall elev haft mer än en tillvalskurs iårskurserna 8 och 9. Inom ramen för nuvarande betygssystem har SÖ för elevermed skolsvårigheter genom särskilda anvisningar sökt mildra den allmänna betygsättningensnegativa effekter. Dessa anvisningar rör elever med olika slag av handikapp ochskolsvårigheter, elever som varil långvarigt sjuka saml invandrarelever. 1fråga om t.ex. intellektuellt utvecklingshämmade har kryssmarkering (aslerisk)använts för att upplysa om att betygen avser en särskild referensgrupp. Detåligger vidare enligt nuvarande anvisningar avlämnande skola att tillinlagningsnämnden lämna skriftlig informaiion om elev till vilken speciellahänsyn bör tas. Även fortsättningsvis kommer det all finnas en gruppelever som bör ha rält all bedömas i särskild referensgrupp. Jag avser därförföreslå regeringen att uppdra ål SÖ att lägga fram förslag som innebärmöjlighet atl vid belygsätlningen ta särskilda hänsyn. BU73:s förslag rör också belygsätlningen i gymnasieskolan. Somjag tidigare framhållit är betygen en del avelevbedömningen. Denna i sin tur är en del av den totala utvärderingen i ochav skolan. Jag finner det därför naturiigi atl betyg och elevbedömningbehandlas i direkl anslutning lill all en skolforms läroplan i dess helhetförändras eller omarbetas. Frågan om den framtida gymnasieskolans utformning utredsav gymna- Prop.1978/79:180 96 sieulredningen (U 1976:10). Jag avser alt föreslåregeringen ull denna utredning ges tilläggsdirekliv med innebörd alt också taupp beiygen i gymnusieskolun. Jug behundlur därför inle nu frågun ombelygsällningen i gymnasieskolan. 7.3 Urval till fortsatt utbildning 1 avvaklan på närmure erfarenheler av den försöksverksamhetmed belygsfri intagning lill gymnasieskolan som kommer all inledas bör, somjagtidigare sagt, belyg liksom nu varu den cenlrulu urvalsgrunden. För utt minskabetygens betydelse bör de dock komplelierus med andra urvalskri-terier. I fråga om urbelslivserfurenhei som urvulsgrund menur BU73att man skall få poäng för denna på i huvudsak samma säll som . Jag delar ilikhel med flertalet remissinsianser denna uppfattning. BU 73 anser alt avslulad förulbildning skall ges poängefter sammu princip som urbeislivserfarenhei. slorl anlul remissinsianser,bl.a. TCO och /SR, släller sig bakom förslaget, vilkel ocksåjag biträder. BU73 menar vidare alt den sökandes intresse för den söktautbildningen ullrycks i hur han eller hon rangordnar sina val. Ulredningenföreslår atl poäng ges för de tre högst prioriterade utbildningarna. Upprepadansökan är enligt BU 73 också ett utiryck för iniresse för en viss uibildning.Jag är i likhel med remissinslansema positiv till intresset för sökt utbildningsom urvalsgrund. BU73 föreslår också alt könslillhörighel skall utgöra enannan urvalsgrund. En elev som söker till en utbildning, till vilken mindre än30% av del egna könel sökl vid del senaste ansökningstillfället, skall enligtutredningen få poäng för detla. I denna fråga har remissinstanserna delademeningar. Många av dem som ställer sig positiva till förslaget anser att urvalsgrundenhar fått för hög poäng. Utan atl här ta ställning i poängfrågan vill jagframhålla alt mycket lalar för alt man gör ansträngningar för atl uppmuntraungdomen atl bryta könsrollsmönstret vid sina val av gymnasieutbildning. Jagförordar därför alt könstillhörighet skall ingå bland urvalsgrunderna. Föreningslivserfarenhet bör enligt BU73 användas somurvalsgrund i sista hand. Jag anser att man inle nu bör införa dennaurvalsgrund, efiersom delta kriterium i annat sammanhang visat sigsvåradminislrerat och medfört negativa effekter från bl.a.jämställdhetssynpunkt. Jag kommer atl föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att läggafram förslag om hur betygen skall kompletteras med de urvalsgmnder somjag förordati det föregående, nämligen arbetslivserfarenhet, fömlbUdning, rangordning avval, upprepad ansökan saml könstillhörighet. I detta sammanhang bör ävenövervägas hur korta yrkesinriktade kurser skallmerilvärderas vid ansökan tiU gymnasieskolan. 1978/79:180 97 sistnämnda avseende bör överiämnas tili regeringen senastden / . BU 73 har föreslagit en utbyggd syo-organisuiion igrundskolun. Remissinstanserna är samtliga myckel positiva till detta.Uibyggnaden uv syo-verksumheien och de lokala och regionalu pluneringsrådens(SSA-rådens) verksamhei pågår. har i samband med behandlingen avsenaste årens budgetpropositioner beslutat om betydande resursökningar. SÖ utvärderarför närvarande syo-verksamhelen i landet. I avvaktan på SÖ:s utvärdering ochförslag ärjag inle beredd att nu föreslå ytierligare utbyggnad avsyo-verksamheten. Inlagningen lill gymnasieskolan omfaiiar huvudsakligen ivåruliner. Den försia - den preliminära inlagningen - grundas påhösiierminsbeiy-gen och görs i murs månad. Den ligger lill grund för förslaglill organisalionen av siudievägar i gymnasieskolan. Något meddelande omintagningsre-sulialel lämnas inte till de sökande. Den andra rutinen grundas påslutbetygen och skall leda till intagning inom fastställd gymnasieskolorganisation.Efter denna intagning ges besked till de sökande om intagningsresul-talet. Systemet har påtagliga nackdelar. gäller i synnerhetför sådana sökande som inte kunnai få sitl förstahandsval tillgodosell. Undersommaren då de sökande får beskedet är del svårl för skolan alt lämna kompletterandestudie- och yrkesorienlering. Avsaknaden av kompletterande studie- ochyrkesorientering ökar risken för att de studerande väljer fel studieväg.Erfarenheten visar att just felaktigt val av studieväg är en väsentlig orsaktill studieavbrott. Återbudsfrekvensen och svårigheten att nå de sökande undersommaruppehållet komplicerar inlagningsnämndens arbete. BU 73 föreslår ett intagningsförfarande som bygger på altintagning görs på grundval av höstterminsbetygel i årskurs 9. Detla förslaginnebär alt liden för ansökan lill gymnasieskolan ulgår vid höstterminensslut. Eleverna får meddelande om de inlagils lill söktstudieväg eller ej. Remissinstansema är posiliva till BU73:s förslag ominlagning på höstterminsbetyget i årskurs 9. Vid intagning på höstterminsbetygel kan skolan undervårienninen i årskurs 9 inom ramen för obligatoriska ämnen eller friaaktiviteter inrikta verksamheten med sikte på vad elevema vall för studieväg igymnasieskolan. kan skolan genom resursema för syo göra särskildainsatser för de elever som inte kommit in i gymnasieskolan. Som tidigare redovisats har regeringen beslutat att SÖ fåranordna försök med slutlig intagning till gymnasieskolan på höstterminsbetygenmed början under innevarande år. Prop.1978/79:180 98 Jag ser stora fördelur med en inlagning som bygger påhösllerminsbeiygel i årskurs 9 och unser alt en så bred försöksverksumhei sommöjligt är angelägen. 1 avvaktan på resultaten av försöksverksamheten ärjag dockinle nu beredd atl förorda beslul om övergång till hösllerminsintugning. Juguvser all senure åierkommu lill i frågan. består av högst treskolledare eller lärare i gymnasieskolan, en ledamol från skolstyrelsen och enlärare eller skolledare från . BU 73 föreslår att intagningsnämnden skall bestå av enskolledare från gymnasieskolan, en skolledare från grundskolun, en representantför skoluns syo-verksumhet och tre lekmunnarepresenianler, bland vilku ordförandenulses. Ulredningen menur all en ulökad representation av lekmän bör kunna gesiörre möjligheler för alt allmänna bedömningar läggs till grund förinlagningsbeslul. kommer i sill arbele all ta ställninginle bara lill i poäng utiryckla meriter ulan måste också göraskälighetsbedömningar med hänsyn lill arbelsmarknaden. I mänga fall är detfråga om atl avgöra ärenden som rör elever med speciella svårigheter. Nämndensverksamhet kommer att beröra problem av social och arbetsmarknadsmässigkaraktär. Jag har förslåelse för förslaget om en ulökadlekmannarepresenlalion men anser atl utredningen underskattatbetydelsen av erfarenhet från skolan och skolans förhållanden. Jag förordardärför att inlagningsnämnden skall beslå av högsl två skolledare eller lärarefrån gymnasieskolan, en skolledare eller lärare från , enrepresentant för skolans syo-verksamhet och två lekmän bland vilka ordförandenutses. Jag avser atl återkomma lill regeringen i frågan. 7.5 Övriga frågor som gäller betygsättning i Jag har tidigare föreslagil att betyg skall ges vid slutetav samtliga terminer i årskurserna 8 och 9. Ett huvudmotiv är att betygen skaUanvändas för urval till vidare utbildning. Någon inskränkning av dessa fyrabetygstillfällen bör inte få göras av skolstyrelsen. Det nya betygssystemet och inlagningssystemet tillgymnasieskolan bör införas som en ny läroplan förgrundskolan träder i krafl. Behovet av medel för information m.m. om betyg ochinlagning bör kunna tillgodoses inom ramen för de medel som anvisas förgenomförande av en ny läroplan. Jag avser att senare återkomma till regeringeni denna fråga. 7.6 Rätt till vissa slutbetyg nuvarande bestämmelser om betygsäUning och omslutbetyg gäller som jag tidigare nämnt också för den kommunala och statligavuxenutbildningen. Prop.1978/79:180 99 Chefenför har i propositionen 1978/79: 111 om åtgärder motkrångel och onödig byråkrati, m. m. anmält att han hade för avsikt att aktualiseravissa betygsfrågor inom vuxenutbildningen i anslutning tUl behandlingen av denu aktuella förslagen rörande betygen i gmndskolan. Efter samråd med honomvilljag anföra följande. Densom redan har belyg i ett ämne från , eller statligvuxenutbildning eller i motsvarande ämne från en äldre skolform kan bara tas ini motsvarande kurs i och statlig vuxenutbildning om det inte medförökade kostnader för statsverket, såvida studiema inte avserbehörighetskomplettering. Alla som har genomgått en kurs får betyg i ämnet vidslutet av kursen. Däremot utfärdas enligt gällande bestämmelser inte nyttslutbetyg till den som tidigare fått slutbetyg från gmndskolan. Dessabestämmelser kom till för att motverka konkurrenskompletle-ring. Erfarenhelenhar visat atl de i viss utsträckning drabbade eftersatta grupper.Dispensansökningar i syfte att få ett nytt slutbetyg och atl få tillgodoräknadetta vid urval bland sökande till utbildning har behandlats av regeringen. 1budgetpropositionen 1974 (prop. 10 s. 406, UbU 1974:20, rskr1974:185) anmäldes för att regeringen gett ett antal sådanadispenser. Medgivandena avsåg studerande som tidigare på gmnd av medicinskaeller sociala skäl hade haft speciella svårigheler alt tillgodogöra sigutbildningen i ungdomsskolan. Genom beslut , den 18 april 1976och medgav regeringen att den, som beviljats utbildningsbidragenligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för atl siudera pågmndskolenivå i vuxenutbildning, får generell dispens atl tas in ikursen och få ett nyu slutbetyg. Beslutet fattades till en början i sänder, men gäller nu tills vidare. Trotsdetta generella medgivande ökar antalet dispensansökningar till regeringen. Inyssnämnda proposition 1978/79:111 uUalade departementschefen att åtgärder börvidtas för att minska krånglet för dessa vuxenstuderande och administrationenav dessa frågor. BU73gav ut en diskussionspromemoria i betygsfrågan. I promemorianframfördes bl.a. ett förslag atl en person skulle ha räu atl komplellera ochfärbättra siU grundskolebetyg. Enligt förslaget skulle detta få ske tidigasttre är efter det att slutbetyget erhållits. Därmed skulle man kunna undvika alldenna möjlighet utnyttjades för konkurrenskomplettering eftergrundskolan. Förslagetåterges också i BU 73:s belänkande. Samtliga remissinstanser, som yttrar sigöver detta förslag, tillstyrker detsamma. Några av dessa förordar kortare tidän . Ianslutning tUl detta förslag från BU 73 hemställde SÖ attbestämmelsema om och staflig vuxenutbildning skulle ändras. SÖ:sförslag innebar bl.a. att det skulle vara möjligt alt ta in studerande medbetyg i det berörda ämnet som var tre eller gammalt. 1978/79:180 100 ävenom det medförde ökade kostnader för statsverket. Vidare föreslog SÖ all ett påså sätt erhållet betyg skulle få las in i eU nytt slutbetyg. Regeringenmeddelade i beslut alt den inte var beredd att la ställningtill dessa förslag. Densom i vuxen ålder är beredd all satsa tid och kraft på fömyade studier pågrundskolenivå i eller statlig vuxenulbildning har som regel siarkaskäl för detla. Det ligger i samhällets iniresse atl la vara på dettastudieinlresse. Medanledning av vad jag nu har anfört föreslårjag att följande förändring avgällande bestämmelser vidtas fr.o.m. . Nyttslutbetyg från bör få utfärdas utan dispens för vuxenstuderande inomkommunal och statlig vuxenutbildning, dock tidigast efter del alt detursprungliga slutbetyget har avgetts. Nyltslulbelyg får utfärdas utan dispens redan tidigare än fem är efter detatt del urspungliga slulbelygel avgells när del gäller personer som beviljalsutbildningsbidrag enligt bestämmelsema för arbetsmarknadsutbildning förstudier på grundskolenivå. Sådana personer får också tas in i kurs även om detskulle medföra ökade kostnader för statsverket. Samma regler bör nu utsträckas attgälla även för dem som beviljals särskilt vuxenstudiestöd för studier pågrundskolenivå. Särskilddispens bör inte erfordras för personer, vilkas slutbetyg från grundskolansårskurs 9 är ofullsländigl. Envidgad samverkan mellan skola och arbeisliv har länge varit ett angelägel mål.Den utgör en viktig del av elevemas samhällsorientering och kan ge dem godinblick i arbetsprocesser och arbetsmiljöer. För deras personliga utvecklingkan det också belyda mycket att få ta ansvar för olika uppgif ler och fåjämföra arbetslivets krav och skolans. Regeringenuppdrog till SÖ atl göra en översyn av den praktiskaarbetslivsorienleringen i . SÖ har medgivil försöksverksamhet kommuner för läsåren 1977/78- 1979/80. Enligtregeringens direkliv skulle SÖ lämna förslag om den prakliskaar-belslivsoritenieringens längd, former, innehåll och föriäggning underui-bildningsliden. SÖ skulle vidare lämna förslag om hur arbelsmarknadensparier kan komma in i denna del av utbildningsprocessen samt överväga hur man iårskurs 9, före valet av utbildning i gymnasieskolan, kan föriägga ett längresammanhängande block av sludie- och yrkesorienlering och prakliskarbelslivsorientering i undervisningen. SÖföreslår en tidsram för de direkia arbelslivskontaklema om sex till lio veckorför atl alla elever genom minsl veckolånga perioder skall skaffa sigerfarenheler från var och en av seklorema leknik och lillverkning, han- 1978/79:180 101 del m. m. och kontor m. m. Pojkar skall ges inblick ikvinnodominerade yrken och flickor i mansdominerade. SÖ föreslår vidare atlhela programmet skall gälla generellt för alla kommuner fr. o. m. det läsår dåman övergår lill att arbeta efter den reviderade läroplanen. Så gott som alla remissinstanserna är positiva tillviljeinriktningen som sådan. Däremot efterlyser man en utredning om programmetsförutsättningar och genomförbarhel. 1 uppdraget till SÖ ingick atl redovisa påvilket sätt ett tillräckligt antal platser i företag och offentligainslilulioner skall kunna åstadkommas för arbetslivsorienleringen samt vilkaekonomisku och orgunisutorisku konsekvenser som dellu får. SÖ har inte gått närmare in på vare sig behovet av ellertillgången på praklikplatser. Gymnasieuiredningen, som lagil upp denna fråga,menar, utt frågornu måste unalyseras ingående. har ändrade konjunkturerm. m. gjort företagen mindre villiga atl medverka i arbetslivsorientering. Småföretag har svårl all klara de merkoslnader, som del innebär atl ta emotelever. Man måste därför, framhåller utredningen, undersöka om del är möjligtatl åstadkomma tillräckligt många platser för arbetslivsorienleringen genomfrivilliga överenskommelser och därefier la ställning till om del krävslagstiftning.