prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — i finner det positivt att nämndenåtagit sig att påbörja arbetet med en prospekteringsplan för länoch förordar att denna plan inte bara blir en inventerande sammanställningutan ges en slark offensiv prägel. förordar bl.a. från sysselsättningssynpunktoch med anledning av avvecklingen av Adakgmvan ökade insatser i Nort- ochVästerbotten samt Stekenjokkområdet. önskar också en forceringför att kunna utvinna malm i tilltänkta gmvor Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 112 inom kommun och en exploatering avnickel- och volframfyndighe-tema i länet. Länsstyrelserna i ,och önskar en mer systematisk undersökning avmineralförekomstema i länen. Länsstyrelserna i och länframställer önskemål om en prospekteringsplan för länen, liknande den plan somgjorts för . i instämmer i nämndensuppfattning om nödvändigheten av alt beakta gruvindustrins framtidsplaner vidden fysiska riksplaneringen. föreslår därför att i de bestämmelsersom skall gälla för de s.k. obmtna fjällområdena särskilda förbehåll inläs vadavser framtida prospektering och gmvbrytning. i länbetonar viklen av att även från företagsekonomisk synpunkt olönsamma men ursamhällelig synvinkel nödvändiga prospekteringar genomförs för att ge enbättre samlad bild av Bergslagens mineraltillgångar. menar atl kännedomen om Sverigesmineraltillgångar är förhållandevis bristfällig och att därför prospekteringsverksamhetenbör ökas. En ökad prospekteringsverksamhet är också en förutsättning för attsäkerställa den svenska gruvindustrins framtid. i Örebrolän finner nämndens planer på att köpa in fyndigheter för alt skapabärkraftiga enheter mycket angelägna med tanke på det antal äldre utmål iBergslagen som är uppsplittrade på flera händer. Mot bakgmnd av nämndensuttalande att kostnaderna för att starta nya gmvor är höga, varför detsom regel är fördelaktigare att öka kapaciteten i de redan i drift varandegmvoma, betonar i vikten av att klarlägga vilkenroll malmtillgångarna i Riddarhytlan kan spela i fortsättningen. Därvid nämnerlänsstyrelsen ett statligt övertagande som en utväg. Vad gäller nämndensinformationsverksamhet noterar i medtillfredsställelse den vikt nämnden i sin anslags-fimställning lägger vidsamarbete och information mellan olika prospekieringsorganisationer och motkommuner, länsstyrelser och andra organ. Länsstyrelserna i ochJämtlands län vill starkt understryka att nämndens resurser för informationbyggs ut. Länsstyrelserna i och tillstyrker nämndensförslag om en prognosfunktion inom sitt kansli. Innan jag redovisar minamedelsberäkningar under detta anslag vill jag ta upp några frågor som nämndenför statens gmvegendom har berört i sin anslagsframställning. Tyngdpunkten i nämndensverksamhet ligger i prospekteringen. Denna utförs i huvudsak genom uppdrag tillSGU. Nämnden betonar vikten av prospektering efter bl.a. legeringsmetaller inomde regioner där gmvnäringen är etablerad så länge det inom dessa regionerfinns indikationer på ekonomiska mineraliseringar. Mot bakgmnd av de krav på Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 113 väntad ekonomisk avkastning som har uppställtsför nämndens verksamhet kan jag dela denna uppfattning. Jag vill docksamlidigl framhålla de krav på bl. a. samarbeie denna prospektering kan siällapå nämnden och de prospekterande gmvbolagen, i huvudsak ochLKAB, inle minst med anledning av nuvarande problem inom gruvindustrin. Jagvill här erinra om den plan som på regeringens uppdrag har upprättats underbörjan av för prospekteringen i . Som också nämndenbetonar i sin anslagsframställning, intog samordningsfrågorna en central platsi denna plan. I regeringens direktiv för nämndens arbete med planen angavs bl.a. att denna borde utformas så att en önskvärd arbetsfördelning mellannämnden, gmvbolagen och övriga intressenter kunde uppnås. Jag förutsätterdäiför att nämnden ägnar denna fråga fortsatt uppmärksamhet och låter denomfatta hela sin verksamhet. Jag delar nämndens uppfattning att det isammanhanget också är angeläget att beakta behovet av information till berördalänsstyrelser och kommuner. bedömerjag att resultatet av den pågående mineralpo-liliska utredningen kan koinma attpåverka nämndens framtida verksamhet. Utredningens förslag, som beräknas kunnaavlämnas , är avsedda all uigöra en del av underiagel för landetsmineralpolilik. Vid min anmälan av anslagel Slatens induslriverk:Förvaltningskostnader har jag (s. 39) beräknai medel för atl industriverketskall kunna överta prognosarbetet från mineralpolitiska utredningen, näruiredningen har slutfört sina prognoser. Det hjälpmedel som sådana prognoser avsesutgöra för gruvindustrin kan naturligen också nyttjas av nämnden. Nämnden har hemställt ombemyndigande att göra fleråriga åtaganden för att underlätta planeringen avprospekteringen och brytvärdhetsunder-sökningarna och därmed kunna bedrivaverksamheten mer rationellt. Med hänsyn till behovei av en långsiktig planeringinom nämndens verksamhet bör sådant bemyndigande ges. Detta bör medge vissakostnadsbesparingar under /80. Jag förordar därför atlregeringen inhämtar bemyndigande att under /80 fattabeslut om prospekteringsinsatser och brylvärdighetsundersökningar som innebäråtaganden om högst 34,7 milj. kr. under /81. Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget till nämnden för /80till . Inkomsterna under budgetåret har av nämnden beräknats till12 milj. kr. Dessa utgörs enbart av intäkter för utarrendering av fyndigheter. Utgifterna för återställningsarbeten m.m. efterAdakenireprenaden har jag beräknat till 2,1 milj. kr. Brytningen upphörde inovember 1977. Avvecklingen beräknas till största delen vara slutförd . För prospekteringen harjag beräknat , varav för inmut-ningskoslnader 2,1 milj. kr. Vidmina beräkningar har jag utgått från det taxesyslem som tillämpas mellannämnden och SGU innevarande budget-8 1978179. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 114 Nämnden har angett atl systemet bör ändrasoch att frågan f. n. utreds. Jag delar nämndens uppfattning att systemet börändras. Enligt nämnden har etl betydande arbele nedlagts på alt effektiviseraprospekteringen. Detta arbete väntas ge betydande rationaliseringsvinster. Minmedelsberäkning för prospekteringen /80 bör mol denna bakgrundmedge en oförändrad verksamhetsvolym. För nämndens övriga verksamhet har jag beräknat11 . Härvid har jag främst beaktat angelägenheten av alt resultaten avprospekteringen kan följas upp med undersökningar för att klarlägga de tekniskaoch ekonomiska förutsättningarna för gruvdrift. Jag har därför beräknat enökning av nämndens medel för brytvärdhetsundersökningar i huvudsak för attkunna fullfölja nickelprojektet i . Inte minst på grundav importberoende av nickel bedömer jag det värdefulll atl undersökaframför allt de ekonomiska förutsättningarna för att utvinna nickelmalm inomlandet. Av intresse blir här också resultaten av den ytteriigare prospekteringefter nickel som nämnden genomför i och . Med hänvisning till detanförda hemsläller jag att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /80, i enlighet med vad jag har anfört,ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens verksamhet sominnebär åtaganden om högst . för /81. 2. till Statens gruvegendomför /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 115 (I 1974:05) har efter samråd med slalens industriverk och statistiskacentralbyrån redovisal en beräkning av hur tillförseln och användningen avenergi har utvecklats . En prognos avseende utvecklingen under år1979 har också gjorts. Beräkningen framgår av följande labell. Induslri Samfärdsel Bosläder m. m. Ökning från föregående år, % -3,6 -0,8 'TWh (lerawattimme) = 1 miljard kilowattimmar ''Preliminära värden Förändringar ienergi- och elanvändning och beräknad förändringmellanåren 1978 och 1979 framgår av följande tabell. Bostäder m. m. -0,7 Tillförseln av energi kan beräknasfördela sig på primärenergislagen enligt vad som framgår av följande tabell. Lutar, ved, avfall Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 116 En närmare redogörelseför produktionen av elektrisk energi lämnas i det följande under mbrikenElförsöijning. 1 samband med 1978 årslångtidsutredning (LU 78) har industriverket utfört en studie överenergiförsörjning t.o.m. . Mot bakgmnd av den bild av den allmännaekonomiska utvecklingen som tecknas i LU 78 beräknas den totala slutligaenergianvändningen öka med inemot under perioden 1977-1983.Elanvändningen väntas öka med . Energikommissionensbetänkanden jämte remissyttrandena häröver utgör en viktig utgångspunkt förarbetet med den energipolitiska proposition som jag har för avsikt att föreslåregeringen att förelägga . Mina förslag kommer att omfattasåväl försörjningen med el och bränslen som användningen av och hushållningenmed energi. I samband härmed kommer jag även att behandla medelsanvisning m. m.för anslagen Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m., Vissautbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte och Energiforskning samlför investeringsanslaget till . Kommunernas roll inomenergiområdet har vuxit avsevärt i betydelse. Genom lagen(1977:349) om energiplanering har kommunema ålagts att i sin planeringfrämja hushållningen med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Det åligger dem att på begäran av statens industriverkredovisa vidtagna och planerade åtgärder i dessa hänseenden. Industriverketsverksamhet inom området håller nu på att byggas upp. Verket inriktar f n. sittarbete på att fastställa inriktning och omfattning av nämnda redovisning.Vidare har kommunernas uppgifter inom energiområdet ökat genom riksdagensbeslut (prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) om enenergisparplan för befinfiig bebyggelse. Energibeskattningenerbjuder goda möjligheter att på sikl påverka energianvändningen ochenergitillförseln. har föreslagit att en omläggning avenergibeskattningen skall utredas ytterligare i syfte att ge den en mermarkerad styrmedelsfunktion. Förslaget har fått allmän anslutning vidremissbehandlingen. Frågan bereds f.n. inom . Skatten på bensin höjdesenligt beslut (prop. 1977/78:94, SkU 1977/78: 39, rskr 1977/78: 182)med per liter. En motsvarande höjning avkilometerskatten skedde också från samma lidpunkt. () arbetar tillsammans med flera andra myndigheter och organisationer medatt förbättra och öka detaljeringsgraden i energistatistiken. Som ett led idetta arbetar SCB bl. a. med att förbättra redovisningen av energibalanserna.Vidare pågår uppbyggnad av en löpande statistik över hushållensenergianvändning samt över en statistik beträffande bostädernasenergianvändning. Redovisningen av SCB:s ener-gistatistik kommer också i ökadutsträckning att göras på regional nivå. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 117 Statens induslriverkfortsätter sitt arbete med utredningarom industrins energianvändning. Verkethar i rapporten och demonstrationsanläggningar förbättre energihushållning (SIND 1978:6) redovisat och utvärderat de prototyperoch demonstrationsanläggningar (PoD-proJekt) som fått stöd av verket. 1rapporten redovisas också de PoD-projekt som väntas bli realiserade inom denärmaste fem åren. har t. o.m. beviljat sammanlagt ca 48 milj. kr. i stöd till 52PoD-projekt. Utredningen indikerar att dessa projekl genom spridning avresultaten kan medföra en energibesparing om drygt 200000 toe/år" och enelbesparing om ca el/år. Enligt rapporten beräknasett 60-tal PoD-projekt bli aktuella under de närmaste fem åren.Investeringsbehovet för dessa åtgärder beräknas till ca 375 milj. kr. och denmöjliga energibesparingen vid full effekl beräknas till ca 750000 toe/år. Sedan stödet tillenergibesparande åtgärder infördes har anvisat ca 4 290 milj. kr. försådant stöd och för administralion m.m. av slödet. Av beloppet avser ca 3460milj. lån och bidrag för åtgärder inom bostäder, statliga, kommunala ochlandstingskommunala byggnader m. m. och ca 830 milj. kr. bidrag till åtgärderinom näringslivet. beslutaderiksdagen (prop. 1978/79:46, NU 1978/79: 13, rskr 1978/79: 121) att till vissaenergibesparande åtgärder inom näringslivet tillfälligt införa ett särskiltbidragstillägg om uiöver det normala bidraget om högst . För att detsärskilda tillägget skall utgå krävs att åtgärden medför en viss minstaenergibesparing. Huvuddelen av utrustningen för den energibesparande åtgärdenskall beställas före den och som regel levereras före den 1 juli1980 för att bidragslillägget skall utgå. Införandet av det särskilda tilläggethar beräknats medföra ett extra medelsbehov om 75 milj. kr. under budgetåret1979/80. harföreslagit att det nuvarande bidragssystemet för energibesparande åtgärder inomnäringslivel skall utvärderas och alt en komplettering eller ersättning med ettlånesystem skall övervägas. Kommissionen har också föreslagit att stödet tillprototyper och demonslra-tionsanläggningar skall byggas ut. En utvärdering avden del av stödet till åtgärder inom näringslivel, som statens induslriverkadministrerar, pågår inom industriverket. Anslagsfrågor m.m. beträffandeenergibesparande åtgärder /80, kommer att behandlas i den energipolitiskapropositionen . Lokaliseringsprövningenligt 136 a § byggnadslagen (1947:385, 136 a § ändrad senasi 1976:223) avindustriell verksamhet är förenad med en prövning frånenergisynpunkt. Särskilda energi villkor har fastställts för ABStatens Skogsindustriers uibyggnad av ' toe = ton oljeekvivalenter Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 118 bruk och Eleklrokemiska Aktiebolagetsutvidgning av verksamheten i . Slatens industriverklämnar stöd lill kurs- ochrådgivningsverksamhet inom energiområdet. Sedan verksamhelen inleddes hartyngdpunkten i arbetet legat på att genom bidrag stimulera olika kursarrangöreratl genomföra kurser i energifrågor avseende främst uppvärmning ochventilation. Vidare har bl. a. industriverkets SIFU-enhel arrangerat kurser medinriktning på induslrins energibesparing. En kartläggning av industrins utbildningsbehovrörande energihushållning slutförs f. n. inom industriverket. Erfarenheterna från denbedrivna försöksverksamheten med energikonsult till mindre och medelstoraföretag har varit goda. Verksamheten har under /78 utvidgats lill samtliga regionala utvecklingsfonder.En utvärdering av den nuvarande verksamheten beräknas vara klar inom korl. Förslag rörandeutbildnings- och rådgivningsverksamheten inom energiområdet avses bliframlagda i den energipolitiska propositionen . beslutaderiksdagen om en energisparplan för befintlig bebyggelse (prop. 1977/78:76, CU1977:78:31, rskr 1977/78:345). Målet är enligl planen attneltoenergianvändningen i dagens byggnadsbestånd skall minskas med ca 35 TWheller . Planen omfattar invesieringar omsammanlagt 31000-48000 milj. kr. Planen som genomförs stegvisskall omprövas . Riksdagsbeslutet omfattar också riktlinjer förgenomförandet av planen. Dessa syftar i första hand till att rikta åtgärdernatill de mest lönsamma projekten samt alt styra så att genomförandet avsparplanen sker med hänsyn till konjunkturmässiga och säsongsmässigasvängningar i efterfrågan på resurser. Regeringen har tillsatt en särskilddelegation (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse.Delegationens uppgifter avser ledning och samordning av arbetet medenergisparplanens utveckling, genomförande och utvärdering. Kommunerna har en centralroll vid genomförandet av planen. De avses bl. a. svara för en planering somsyflar till att klarlägga vilka områden och byggnader som i första hand börkomma i fråga för energibesparande åtgärder av olika slag. En väl utbyggdteknisk rådgivning och besiktning har en avgörande betydelse för atl nåsparmålet. har för innevarande budgetår anvisat 60 milj. kr. förbidrag till kommunerna för bl.a. uppbyggnad av besiktnings- ochrådgivningsverksamhet. Flertalet kommuner i landei har sökl sådant bidrag ochf. n. pågår utbildning av kommunala besiktningsmän runt om i landet. I propositionen omenergisparplanen förutskickades atl förslag skulle förelägges underriksmötet /79 beträffande en ändrad ordning för finansieringen av detstatliga energisparstödet till bostadshus m. m. Chefen för bostadsdepartementetavseratt lägga fram förslag i denna 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 119 1 detta sammanhangkommer behovet av medel under /80 för vissa energibesparandeåtgärder i bostäder m. m. alt behandlas. Låne- och bidragssystemetför energihushållningsåtgärder i befintlig bebyggelse bör utvärderas. Regeringen har innevarande budgetår givitbosladstyrelsen i uppdrag att i samarbete med planverket utvärdera utdelat energisparstöd lillbostäder m. m. Fjärrvärme ökar ibetydelse som uppvärmningsform. Uibyggnaden av fjärrvärme underlättas av atlmöjlighel lill särskilda långfristiga annuilels-lån för invesieringar iproduktions- och distribulionsanläggningar numera föreligger. £/v'ärweuiredningensbelänkande Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer (Ds I 1977:9) harremissbehandlats. Jag avser alt redovisa denna fråga i den energipoliliskaproposilionen. harutfärdat rikllinjer för information om nya personbilars bränsleförbrukning.Rikllinjerna, som gäller fr.o.m. den , avser bl.a. hur och varinformation om bilars bränsleförbrukning skall lämnas. Frågor omenergibesparande åtgärder inom transportsektorn kommer att behandlas i dentrafikpolitiska proposition som avses läggas fram . Konsumentverketfortsätter sitt arbete med att utarbeta förslag beträffande energideklaralionav bl. a. hushållsapparater. harfortsatt och intensifierat sin informationsverksamhet. Kommittén bedriver delsallmänna informationskampanjer, dels kampanjer med särskild inrikining påexempelvis bilister, fastighetsägare, företag, skolor. konferenser, utställningar m. m. rörande energisparande. Den av kommittén bedrivnaförsöksverksamheten med intensifierad information om energihushållning iBlekinge län fortsätter under innevarande budgetår. Därefter avses en slutligutvärdering ske. Kommittén har vidare iuppdrag att undersöka fömtsättningarna för att införa restriktioner ellerförbud i syfte att varaktigt sänka energiförbrukningen. Kommitténsutredningsarbete, som också omfatlar sådana områden där andra styrmedel änrestriktioner m. m. kan komma att bli aktuella, berör f. n. bl. a. maximalinomhuslemperatur i andra byggnader än bostäder, begränsning avenergiförbrukningen i sport- och friluflsanläggningar, ålgärder för allbegränsa energianvändningen inom motorfordonslrafiken och åtgärder för attminska energiförbrukningen vid framställning av förpackningar. För några avdessa områden beräknas utredningsarbetet bli avslutat under innevarandebudgetår. I syfte att stimuleraopinionsbildning m. m. inför bl. energipolitiska beslul har beslutat omsärskilt stöd till studiecirklar i energifrågor under /79 (prop.1978/79: 18, UbU 1978/79:11, rskr 1978/79:26). Stödet har samma inriktning somdet Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 120 stöd som lämnades under föregående budgetår.Bl.a. lämnas bidrag till av malerial ochutbildning av cirkelledare. Under /78 har särskilda medelställts till förfogande för ekonomiskt stöd lill information ochkunskapsspridning som initieras av olika frislående organisalioner och grupper.Ell 30-lal organ har fåll sådani stöd för framställning av skrifter,utställningar m. m. Väridens förbrukning avolja ökade med . har ökningen fortsatl i ungefärsamma takt. Efterfrågan har framför allt riktats mot bensin och andra lättaprodukter, medan tjockoljeförbrukningen har minskat. I uppgickleveranserna av oljeprodukter under / 78 till 27,2 milj. mi',exkl. utrikes sjöfart men inkl. petrokemisk industri. Detta innebär enminskning med i förhållande till / 77. Minskningen kanhänföras till el- och värmeverken och industrin, som främst förbrukar tjockeldningsolja. Leveranserna av drivmedel fortsätter däremot att öka. Vid årets början råddeett överbud på den s. k. Rotterdammarknaden för oljeprodukter, beroende bl. a.på det stora överskottet av raffineringskapacitet i . Under vårenoch sommaren skedde emellertid en stark uppgång av priserna på bensin och andralätta produkter beroende på bl. a. säsongsmässig efterfrågan från Förentastaterna. har även de tjocka eldningsoljorna ökat kraftigt i pris.Bakgrunden härtill är den oro på den internationella råoljemarknaden, som harorsakats av händelserna i och av en omfattande lageruppbyggnad inför höjningenav producent-ländernas officiella råoljepriser . Priset fastställdes vid ett möte inomOrganizalion of the () till per fat för råoljekvaliteten Arabian Light, som utgör grunden förOPEC:s prissättning. Vid ett i beslöts enhöjning kvartalsvis av priset med sammanlagt 14,, vilketinnebär en genomsnittlig prishöjning med . Oljebranschen i har under de senasteåren haft en svag lönsamhet. De företag som raffinerar inom landet harredovisat betydande förluster. Anledningen härtill har varit främst denprisdämpande importen av färdiga produkter från Rotterdammarknaden.Prishöjningarna har medfört en viss förbättring av det ekonomiskaresultatet vid raffinering. Enligl många bedömare kommer dock överskottet påraffina-derikapacitet i och därmed också lönsamhetsproblemen i dettaled av oljehanteringen att bestå under åtskilliga år. Som ett led i en aktivare statlig oljepolitik iSverige har ett Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 121 nytt system för statliga bidrag lillprospektering efter olja och naturgas införts (prop. 1977/78:128, NU 1977/78:70,rskr 1977/78:343). För att finansiera denna verksamhei höjdes den I juli 1978den särskilda bered-skapsavgifien för oljeprodukter med . lill /rrfför eldningsoljor m. m. Genom bidragssystemet bedöms nuvarandeprospekteringsinsatser av 30-40 milj. kr. inom och utom landet kunnaöka till ca IOO milj. kr. efter två å . Det statliga bolagetSvenska har slutfört förhandlingar med ett enskiltnorskt företag, /S (NOCO), om finansiering avutbyggnaden av NOCO: s andel i Valhallfältet i norska . Uppgörelsen gerSvenska rätt bl.a. lill köp av NOCO: s råoljeproduktion från Valhalloch det redan utbyggda Torfältet, vilket ger en beräknad totalkvantitet av ca6 milj. ton av . Svenska staten har lämnat enkreditgaranti av 110 milj. US dollar, motsvarande ca 500 milj. kr. till SvenskaPetroleum för att möjliggöra finansieringen. Förhandlingar mellan dennorska och den har lett fram till ell avtal i december 1978om samarbete på industri- och energiområdena. Till avtalet, som gäller underförutsättning av godkännande, har knutits bl.a. ett protokoll omlångsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukter från till . Leveranserna förutsätts omfatta omkring år1979 med gradvis upptrappning till 4 å 5 milj. ton fr. o. m. t.o. Kommersiella förhandlingar om leveranser inom regeringsavtalelsram har tagits upp mellan norska och svenska oljeföretag. Mot bakgrund bl. a. avstrukturproblemen inom oljeindustrin i har överiäggningar inlettsmellan företrädare för industridepartementet och vissa oljeföretag om sådanasamordningsåtgärder som kan komma atl visa sig nödvändiga. 1 detta sammanhangundersöks också möjligheterna atl samordna de statliga företagsintressena påoljeområdel. Underlag för beslut om en eventuell introduktionav naturgas i har tagits fram av . För att klargöravillkoren för import av naturgas har Swedegas träffat avtal meddels det tyska bolaget om levaranser fr. o. m. år 1982- 1983 avrörtranspor-terad gas, dels det algeriska bolaget om leveranserfr.o.m. år 1984- 1985 av fartygstransporterad gas. Avtalen avser årligakvantiteter av resp. 1,2 och 1,7 Gnf naturgas*. Beträffande båda dessa avtalgäller att de träder i kraft endast om de godkänns av senastden . En redovisning för avtalet med och de på detta avtalbaserade planerna på att bygga upp en gasmarknad i - det s.k.Sydgasprojektet har lämnats av Swedegas i en rapport den 15 september 1978.Industridepartementet har låtit genomföra en ekonomisk utvärdering ' 1 Gm = 1 miljard m'. 1Gm' naturgas motsvarar ca 0,9 milj. ton olja eller . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 122 Rapporten och utvärderingen har nuremissbehandlats. Frågan kommer att redovisas för i propositionen omenergipolitiken .