prop · G203138 · 1978-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren anser dock att tidpunkten för beslutvid köp av ett utländskt lätt attack- och skolflygplan ligger så sent att kvalitetenpä sådana flygplan vid anskaffningstidpunkten bör uppfylla de operativaminimikraven. Överbefälhavarenhar inte bedömi systemfamiljerna med 3 divisioner av flygplan A 20 M3 eller 3divisioner av flygplan A 20 M2 som operativt godtagbara. Dock bedömdes flygplanA 20 M3 ha godtagbar kvalitet. Deanskaffningsalternaliv som kommittén har haft anledning atl studera innebärsamtliga all förmågan atl ulveckla stridsflygplan inom landet avlar snabbi. sikt innebär de också alt stridsflygplan i framliden måste ersättas medutländska flygplan. De studerade alternativen innebär därför ell avsleg frånhittillsvarande principer för flygplansanskaffning. Närden inhemska förmågan all ulveckla flygplan försvinner skapas etl ökal teknisktoch ekonomiskt beroende av utlandet om vi ocksä i fortsättningen avser atlanskaffa stridsflygplan lill försvarel. Den verkliga bindningen till ell visstland inträder då beslul fattas om alt anskafla elt visst flygplan. Kommitténkonstaterar att den framlida flygplansmarknaden är begränsad lill etl fätalflygplanstyper som tidsmässigt och ekonomiskl kan passas in i flygvapnetsnuvarande omsättningsplanering. Möjliga leveranstider och leveranstakler ärberoende av i vilken utsträckning en ulländsk leverantör kan tillgodose svenskaönskemål. Även om det råder en viss osäkerhet om framlida förhållanden finnsdel inte anledning att nu utgå från annat än att kan få tillstånd atlköpa eller slulmontera något av de flygplan som kommittén har bedömt kommer atlfinnas tillgängliga flyg-plansmarknad. ömflygplan A 20 anskaffas kommer produkiionen att ske inom landel i 1978/79:138 14 En viss utökning av stödet från utlandet kan behövas förall genomföra produkiionen. Leveranserna av nya flygplan kan i detta fallplaneras sä alt de sker i takt med flygvapnets omsältningsbehov. Därvid erhållsylterligare en generation flygplan som är särskilt utvecklade för det svenskaförsvarets behov. Isamtliga studerade systemfamiljer har förutsatts all del finns en underhållsorganisationinom landel som självständigt kan upprällhälla en rimlig beredskap hosflygförbanden. Vid en anskaffning av utländska flygplan förbättrasmöjligheterna lill detta om anskaffningen sker i form av licenslillverkning.Ekonomiska skäl lalar för att licenstillverkningen bör begränsas till att deutländska flygplanen slulmonleras inom landet. Vadgäller möjligheterna all ta till vara det lekniska kunnande som representerasav en induslri som utvecklar flygplan visar internationella erfarenheter altdel krävs avsevärda förändringar i företagens interna struktur för all anpassadem lill ulveckling, produklion och försäljning av civila produkier. Allutnyttja de flygindustriella utvecklingsresurserna lill andra utvecklingsprojektinom flyginduslrins egen ram ler sig möjligt bara i viss utsträckning. Ävenutanför flyginduslrin är del svårt atl finna tekniskt avancerade projekl av ensådan karaklär all de kan ersätta del flyginduslriella utvecklingsarbetet. bör del ändå bli möjligl atl inom andra områden finna sädanaarbetsuppgifter för flygindustrin att en del av den tillgängliga kompetensenoch kapaciteten kan las lill vara. Exempel på verksamheler som särskilt i elllängre perspektiv kan komma i fråga är ulveckling av civila flygplan och rymdteknisktarbete. Del faktum att både och är delar av storakoncerner bör kunna underiätla ell alternativt utnyttjande av personal ochanläggningar. Avlänsstyrelsernas och kommunernas prognoser för försia hälften av 1980-lalelframgår atl del sannolikt blir myckel svårt aU erbjuda alternativ sysselsättningför flyginduslrins personal på de orter där den nu finns. Särskilt gäller dellaför den personal som sysslar med ulveckling. De anställda vid flyginduslrinsynes dock i regel ha ell sådant kunnande som de kan ha användning för inomandra verksamhetsområden. Det får därför anses troligl all flertalet såsmåningom kommer au kunna utnyttja sitt kunnande i annat arbeie. Många äv demkommer dock alt bli tvungna att flylta till andra orter. Belräffandeflyginduslrins betydelse för den allmänna teknologiska standarden ochkompetensnivån i svensk industri har kommittén kunnai konstatera all flyginduslrielllulvecklingsarbele ger upphov lill elt tekniskt kunnande. Genom att det sprids lillandra användningsområden blir della kunnande också av värde för den samladeteknologiska kompetensen i landel. Kommillénanser dock all del med hjälp av statliga insalser bör bli möjligl Prop.1978/79:138 ' 15 alli framliden genom annat än ulveckling av stridsflygplan bidra lill all vår industristeknologiska standard och kompetens hälls på en lillfredsslällande nivå, dvs.en nivä som molsvarar den som representeras av en induslri som utvecklarflygplan. Kommitténkonstaterar också att flertalet av de problem som har påvisats i de studerade syslemfamiljernauppträder också i andra alternativ med svenskuivecklade altackflygplan, om inleen efterföljande utveckling av jaktflygplan kommer lill slånd. Etl svenskutvecklalaltackflygplan skulle dock, tillsammans med de övriga ålgärder som kommillénhar föreslagit, kunna mildra omställningsproblemen under de närmasle åren. Kommitténanser alt dess undersökningar, trots de osäkerheter som finns, ulgörtillräcklig gmnd för dess ställningstagande lill de alternativ lill handlingslinjesom den har haft att sludera. Kommillénhar inle haft lill uppgift all föreslä om utvecklingsarbetet pä flygplan B3LAskall fullföljas. Vid etl val mellan de alternativ som kommittén har haft alt sluderaföreslär kommillén all anskaffningen av altackflygplan närmasl inriklas mol A 20-systemet.Med hänsyn lill vad kommittén har anfört om möjlighelerna all inrymma olika A 20-alternalivinom den gällande planeringsramen för del militära försvaret och med hänsyn lillde operativa bedömningar som har redovisats för kommillén förordas ellalternativ som omfattar 8 divisioner av flygplan JA 37 och 6 divisioner avflygplan A 20. Innanbeslul om upphandling kan fattas måste offerter inhämtas frän berördaindustrier. Skulle de förhandlingar som är nödvändiga i samband därmed visa altden tekniska osäkerheten i produkiionen eller driften av flygplanen blir för sloreller atl koslnaderna inte ryms inom de medelsramar som kan slällas lillförfogande bör en anskaffning frän utlandet väljas och principbeslut däromfattas möjligt. Vilket flygplan som dä kan komma i fråga behöver inleavgöras förrän omkring är 1984. Däremot bör principbeslutet innefattaställningstagande lill valet mellan köp och licenslillverkning. Ekonomiskaskäl lalar föratt licenstillverkningen bör begränsas lill en slutmoniering.Kommittén anser alt en anskaffning i utlandet har väsentligt störreprincipiella och praktiska nackdelar än alternativet med flygplan A 20. Medhänsyn till den vikt som mäste tillmätas en ny enhetligt ledd organisation,uppbyggd främsi av de resurser som finns vid , VFA och FFV-U, börhithörande problem snabbi beredas så alt förhandlingar om organisaiionen kanbedrivas parallelll med den upphandling som blir aktuell i delanskaffningsalternativ som väljs. Samordningen mellan utvecklings-,tillverknings- och underhällsresurserna bör säkerställas genom ett samordningsorganmed erforderiiga befogenheter. Oavsettvilket beslut om flygplansupphandlingen som kommer alt fattas måste regeringenomedelbart ta initiativ till överläggningar med berörda' 1978/79:138 16 förelagoch fackliga organisalioner för all möjligt finna nya uppgifter som kange alternativ sysselsättning. För den personal som inte kan beredas sysselsättningpå resp. ort krävs arbetsmarknadspolitiska insatser. Föratt kompensera ell bortfall av del flygindustriella ulvecklingsarbetel är delangelägel all man frän samhällets sida är beredd all med olika insalserstimulera sådani utvecklingsarbete som kan ge ell molsvarande bidrag till värtlands teknologiska standard. Etl sådant stöd bör utformas så all man inomindustrin utnyttjar och vidareutvecklar tekniskt kunnande pä hög nivå. Huvudvillkorethärför är alt del finns eller skapas marknader för produkter på hög teknologisknivå och atl del finns avnämare som kan betala vad det kostar alt köpa dem. I detlasammanhang bör ocksä understrykas den möjlighet som statsmakterna har attinrikta den offentliga efterfrågan mol sädana produktområden som förutsätter entekniskt avancerad industriproduktion. Kommittén anger som exempel energi-,kommunikations- och sjukvårdsområdena. Tillbetänkandet har fogats en reservation av ledamölerna Angelöf och . Enligtdenna bör planeringen inriktas mot en anskaffning av A 20-syslemet. Resultatetav de kommande förhandlingarna är av avgörande betydelse för vilket anlal A 20-divisioneroch vilken modifieringsgrad som blir möjlig atl genomföra. Om koslnaderna inlekan hållas inom de gränser som försvarsekonomin ställer upp, kan del bli nödvändiglall i den fortsalla planeringen ocksä pröva att föriänga livstiden på AJ 37-divisioneroch/eller att öka antalel JA 37-divisioner. Förslagel innebär att enanskaffning skall ske i . Huvudavdelningenför flygmateriel vid anmälde i en skrivelse i november1978 att flygindustrin hade lagt fram elt nytt förslag i avsikt alt söka minskakostnaderna för att ersätta nuvarande attackflygsys-tem. Förslaget bygger päförutsättningen att kapaciteten vid flyginduslrin skulle kunna utnyttjasrationellare genom en ökad inriktning på civila flygplans- och motorprojekt.Det civila engagemanget bör enligt skrivelsen omfatta dels något eget projekt,dels deltagande i flera samarbetsprojekt med utländska flygindustrier. Iskrivelsen redovisas ett utkast till definition av ett flygplan med benämningenSK 38/A 38. Utkastet bygger på chefens för flygvapnet gmndläggande operativamålsättningar för etl nytt lätt attack- och skolflygplans-system. I förhållandetill tidsplanen för flygplan B3LA är serieleveransen av flygplanet uppskjutenca tvä år. Genom att serieleveransen uppskjuts minskar medelsbehovet jämförtmed flygplan B3LA enligt skrivelsen med 1 187milj. under perioden1979/80-1983/84 och med 1 559 milj. kr. /85-1988/89, medanbehovet efter /89 ökar 1978/79:138 17 med2 575 milj. kr. Totalt blir kostnaderna för flygplan SK 38/A 38 171 milj. kr.lägre än för flygplan B3LA. Förslagetinnebär vidare all leveranslaklen för flygplan JA 37 måste sänkas sä atltillverkningen av della flygplan kan anslutas till produktionen av flygplan SK 38/A38. Detla fördyrar enligl skrivelsen JA 37-programmet med 60 milj. kr. Pä grundav all leveranserna av både flygplan JA 37 och flygplan SK 38 skjuls upp mäsle dessulomnuvarande flygplan J 35 och SK 60 hällas i drift längre än vad som harplanerats. Enligt skrivelsen medför della en merkostnad av 80 milj. kr. För all kostnaderna förflygplan SK 38/A 38 som materielverket har angett inle skall öka mäsleindustrin enligl skrivelsen dels la på sig ansvaret för att öka beläggningenmed civila produkter, dels vidta erforderiiga rationaliseringsålgärder. Enbarten modifiering av flygplan JA 37 lill A 20 är flygtekniskt så begränsad attden inte löser induslrins problem. De enda lösningarna pä dessa är ulvecklingav ell nylt stridsflygplan och en omfattande salsning pä eu nytt civilt flygplansprojekt.De erforderiiga investeringarna i ell sådani projekl uppgår lill flera hundramilj. Industrin bör satsa eget kapital i projektet, men även för relalivlsmå irafikflygplan blir beloppen så slora all staten förmodligen måste träda inmed finansiella garantier. Omman som bas för flygindustrin har utveckling av militära projekl som täckerhela kompetensområdet, blir det enligt skrivelsen lättare för industrin attengagera sig i flera projekt, eftersom vart och etl ger ett mera begränsat ekonomisktrisktagande. I skrivelsen anges att detta borde vara den bästa metoden för altsuccessivt öka flygindustrins civila engagemang. Skrivelsenremitterades till överbeföthavaren för att denne bl. a. skulle ange ommaterialet föranleder överbefälhavaren att ändra de överväganden och förslag omanskaffning av flygplan som har redovisats i programplanen för perioden1979/80-1983/84. Överbefälhavarenkonstaterade i sitt svar, efter att ha hört , att dettillgängliga underlaget inte medger en fullständig och rimligt säker bedömningav flygplan SK 38/A 38. Osäkerheterna är stora beträffande betydelsefulla delarav underiaget. På det befintliga underiaget har överbefälhavaren därför endastgjort följande översiktliga värdering. 38/A 38uppfyller de operativa kraven i samma utsträckning som flygplan B3LA.Alternativet innebär dock all bådejakt-och attackflygets materielförnyelseförsenas. Detla medför operativa nackdelar. På behälls dock denoperativa förmågan, varför inriktningen bör vara möjlig att godta. Ekonomisklryms inte flygplan SK 38/A 38 inom gällande planeringsram. Enliglöverbefälhavarens beräkningar saknas ca 60 milj. kr. per budgetär underperioden /85-1988/89. Den redan hårt ansträngda ekonomin medger inle enmerkostnad av denna storiek. Det underiag som har presenterats ger enligtöverbefälhavaren inte heller motiv för en annan 1978/79:138 18 prioriteringmellan attack flygsystem och övriga vapensystem och funktioner än den som hanlade till grund ärs försvarsbeslut. Överbefälhavarenanger alt han saknar kompetens att bedöma förulsäliningarna för alt industrindels skall ta på sig ansvarel för au öka beläggningen med civila produkter,dels vidta erforderliga rationaliseringsålgärder. Han utgår dock från atlförsvarsmakten inte skall belastas ekonomiskl om dessa förutsättningar inteinfrias. Detunderlag som var tillgängligt beträffande flygplan SK 38/A38 var enligl överbefälhavaren så osäkert att det inte var lillräckligt för etlslällningstagande. En fördjupad analys för au konstalera om flygplan SK 38/A 38var ett realistiskt alternativ bedömdes kräva tvä . En pä såsätt förlängd handlingsfrihet kunde enligl överbefälhavaren komma alt medföraökade kostnader. Myndigheternasunderiag rörande flygplan SK 38/A 38 var inte känt för flygindustrikommitténoch kunde därför inte påverka kommitléns bedömningar. slutligt beslut om inriklningav flygplansanskaffningen mäsle inte fattas förrän . Detfanns således möjlighet atl fram lill denna lidpunkl ytteriigare analysera SK 38/A38-alternalivel. Regeringenuppdrog därför ål överbefälhavaren atl utreda de operativa och planeringsmässigafömtsättningarna samt alt genom försvarels materielverk låla utreda de lekniska,ekonomiska och sysselsältningsmässiga fömtsällningarna för att anskaffa skol-och atlackflygplanssystemet SK 38/A 38. Vid uppdragels genomförande skulle bl.a. följande iakttas. Enförulsätlning för all SK 38/A 38-allernativet skulle kunna övervägas var atl deloiala koslnaderna för delta alternativ kunde bedömas bli lika stora ellermindre än de kosinader som flygindustrikommittén hade redovisal för A 20-allernativet.Om andra säll att begränsa de beräknade kostnaderna inle bedömdes genomförbara,kunde en inriklning mot en total anskaffning av ett mindre antal divisioner ännio övervägas. Den ekonomiska ramen för del militära försvaret enligl 1977 årsförsvarsbeslut skulle förutsättas ligga fast. Enytteriigare förutsällning var all lillfredsslällande kosinadsälaganden frånindustrins sida kunde uppnås och all industrin utfäsle sig atl göra en kraftfullegen salsning på civil verksamhei. De åtaganden som flygindustrin gjordegentemot staten för SK 38/A 38-allernativet fick inte innehålla förbehåll somgjorde dem beroende av beläggning med andra civila eller militära objekt ellerav den totala sysselsällningsnivån vid flygindustrin. S. k. civilpålägg fickinte tillämpas. Överbefälhavarenskulle utreda de operativa och planeringsmässiga förutsättningarna för enanskaffning av flygplan SK 38/A 38. 1978/79:138 19 skulledärvid fortlöpande inhämta underlag från chefen för flygvapnet och försvaretsmaterielverk. Överbefälhavarenskulle vidare analysera de långsikliga ekonomiska följderna för försvarel idess helhet av en anskaffning av flygplan SK 38/A 38. De båda alternativens inriklningmot flygplan A 20 och flygplan SK 38/A 38 borde jämföras från synpunkten aveffekterna för andra delar av försvarel mol senare delen av perioden 1980-1995om inle några nämnvärda höjningar av de reala ekonomiska ramarna för detmilitära försvaret genomfördes. Överbefälhavaren borde särskilt belysa hurbetalningar för flygplan SK 38/ A 38 kunde komma att påverka utrymmet föranskaffning av ett evenluelll nyll stridsflygplanssyslem som efterföljare lillflygplan JA 37. Överbefälhavarenborde i sin operativa bedömning jämföra SK 38/A 38-alternalivel med en inriklningmol flygplan A 20. Jämförelsen borde även göras med ulgångspunkt i en totalanskaffning av elt lägre anlal divisioner av flygplan SK 38/A 38 än nio. Effeklernaav den föreslagna senareläggningen av pågående jaktflygplansanskaffning bordebelysas, liksom de operativa konsekvenserna av alt den livslidsföriängning somförutsattes av tvä divisioner flygplan AJ 37 likväl inie medförde att dessadivisioner var användbara under SK 38/A 38-systemels hela livslid. De operativaskillnaderna mellan SK 38/A 38-allernaiivei och A 20-aliernalivel bordebelysas och värderas i olika ekonomiska alternativ. Om alternativen medförde operativaeffekler för andra försvarsgrenar än flygvapnet borde dessa belysas. Överbefälhavarenskulle lämna en sammanfattande rekommendation till handlingslinje i fråga omanskaffning av altackflygplan med utgångspunkt i att alierantiven varinriktning mol flygplan SK 38/A 38 med ovan angivna förutsättningar eller en inriklningmol flygplan A 20. Överbefälhavarenskulle vidare låta utreda de lekniska och ekonomiskaförutsättningarna för atl genomföra SK 38/A 38-alternativet med tidigareangivna förutsättningar. skulle därvid föra de förhandlingar sombehövdes med berörda industriföretag. borde belysa de sysselsältningsmässigakonsekvenserna av akluella åtaganden vid en inriklning mol flygplan SK 38/A 38.Materielverket skulle fortlöpande hälla överbefälhavaren underrättad omarbetets gång och lämna överbefälhavaren del underiag som behövdes. Bedömningarav den tekniska och ekonomiska säkerheten i genomförandet av ett SK 38/A 38-allernalivborde inle göras med utgångspunkt i all della projekl skulle följas av etl svenskutvecklalstridsflygplanssyslem. Överbefälhavarenöverlämnade den begärda ulredningen. Överbefälhavaren angerinledningsvis all förmågan alt inom landel Prop.1978/79:138 20 ulvecklaoch tillverka huvuddelen av vår försvarsmateriel är av stor betydelse för våramöjligheter att styru den närmare utformningen av våra försvars-syslem och allanpassa dem lill våra speciella förhållanden. Detta gäller enligt överbefälhavareni hög grad för flygplans- och robolsystem, för vilka nya teknologiska lösningarkan skönjas. Dessa teknologiska lösningar bedömer överbefälhavaren inle enbartvara av militärt iniresse. Ennedläggning av utvecklingskapaciteten inom svensk flygindustri medför enliglöverbefälhavaren svårbemästrade och kostsamma omställningsproblem, öm SK 38/A 38-projekletslutförs, kan avvecklingen dock planeras på , varför problemenenligt överbefälhavarens mening torde kunna bemästras lättare än i A 20-allernalivel. Överbefälhavarenbedömer att SK 38/A 38-aliernaiivet härutöver ger handlingsfrihet alt senarepåbörja utveckling och anskaffning av stridsflygplan inom landel, omerforderliga ekonomiska resurser kan disponeras. Överbefälhavaren anser vidarealt alternativet underiättar en ulveckling av kvalificerade robota--. Överbefälhavarenvärderar underlaget i flygplansfrågan i försia hand utifrån operativa ochförsvarsekonomiska utgångspunkter. Valet av flyg-plansallernaliv måste enligtöverbefälhavaren ske främst med hänsyn lill alternativens militära värde och tillmöjlighelerna alt inrymma kostnaderna i de ekonomiska ramar för försvarel somkan förulses. Slor hänsyn mäsle också las lill de långsikliga bindningarna och tillmöjlighelerna atl pä lång sikt anpassa försvarel lill ändrade ekonomiskaförutsättningar och lill önskemål om förändrade avvägningar. Överbefälhavarenanser alt ulrymme måste finnas för all successivt tillföra nya vapensystemeller försvarskomponenter. Även bedömningar av säkerhetspolitiska ochsamhällsekonomiska följder är enligl överbefälhavaren väsentliga för frågansvidare behandling. Denframlida operativa miljön präglas enligl överbefälhavaren av ökad rörlighet ocheldkraft hos en angripare. Angriparen behåller sannolikt i huvudsak nuvarande anlalförband. Förbandens kvalitet förbättras lill stora delar i lakl med den lekniskaulvecklingen. Våra kvalificerade förband minskar i anlal. Dennaulveckling ökar enligl överbefälhavaren kravet på vår förmåga alt snabbi kunnata upp slrid mot en angripare både ulanför kuster och gränser och på djupet avvärt territorium. Förband som kan användas i varierande operativa sammanhangoch i skilda skeden av striden får därför stor betydelse. Överbefälhavarenfinner atl altackflygförband är en typ av stridskrafter som är väl anpassad lilldella slag av slrid. De förenar i sig hög beredskap med möjligheler till snabb insalsmot mål i luften, lill sjöss och på marken. De ulgör härigenom en betydelsefulldel av invasionsförsvaret. Videlt överraskande angrepp lorde enligl överbefälhavaren båda systemen tillsammansmed bl. a. jaktdivisionerna och msiade sjöstridskrafter ha sädan Prop.1978/79:138 21 effektmot iransporlrörelser lill sjöss och i luften all en invasion kan behöva inledasmed viss bekämpning. Härigenom skapas tid för förbättrade och säkrare möjligheleratl genomföra vär mobilisering. Viden gränsinvasion - antingen den sker överraskande eller efter det att vi harmobiliserat - och under fortsatta slrider i värl land är SK 38/A 38-systemel enliglöverbefälhavaren väl lämpat för insalser mol markmål. Vapen och målinmäiningssystemger bäitre möjligheler för flygplan SK 38/ A 38 än för flygplan A 20 altfördröja en angripares framryckning och försvära hans uppträdande på markenäven i mörker och dåligt väder. kan vid överraskande angrepp, vid sidanav vår luftförsvarseffeki, vara av stor betydelse för våra möjligheter alltillföra andra stridskrafter. Flygplan A 20 har i denna situation, beroende päsämre vapenkapaciiel och uthållighet, enligt överbefälhavaren lägre operativeffekt. Detta innebäratt markförsvaret vid en gränsinvasion lorde fä föras medett begränsat understöd frän A 20-systemet. Enliglöverbefälhavaren är det angelägel alt allackflygsyslemel utformas sä all någradivisioner redan inledningsvis kan ulgängsgmpperas för försvar motgränsinvasion. Delta kan ske vid en lolal tillgång på nio divisioner. Vidkustinvasion skapar båda systemen tillsammans med jaktförsvaret förutsättningarför alt i samverkan med övriga stridskrafter tillfoga en angripares sjö- och flyglransportersädana förluster all han troligen tvingas genomföra en lids- och resurskrävandeförbekämpning av vårt försvar. Underen bekämpning före gräns-och kusiinvasion kan både flygplan A 38 och flygplan A20, men främst del senare, uigöra etl väsentligt tillskott lill vårtluftförsvar. Sammantagetbedömer överbefälhavaren att båda attacksystemen utgörett beiydande hot mol kustinvasionsföretag.En angripare torde därför tvingas bekämpa båda systemen i samband med eninvasion. Överbefälhavaren anser atlSK 38/A 38-syslemel har bättre förmåga vid gränsinvasion och vid slrid pä värtterritorium, all alternativen i slorl sell är jämförbara vid kusiinvasion, allflygplan A 20 har bäitre luftförsvarsförmäga än flygplan SK 38/A 38 och attflygplan SK 38/A 38 frän operativa utgångspunkter totalt sett framstår som ettnågot bättre alternativ än flygplan A 20. SK 38/A 38 och flygplan A 20 kan lösa väl motiverade och belydelsefullauppgifter i invasionsförsvaret. En anskaffning av endera av dessa flygplanssystemär i hög grad angelägen. 38/A 38 framstår som del något bällrealternativet med hänsyn lill dess bällre motståndskraft mol bekämpning och bäitreattackförmåga mot markmäl. Överbefälhavarens tidigare bedömning mellan B3LA-och A 20-allemaliven är sålunda allljäml giltig.