prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Polisstyrelsernahar yrkat sammanlagt 2 206 och länsstyrelserna 1 978 nya tjänster. Rikspolisstyrelsenföreslår för /80 all 326 polismanstjänster och 150 tjänster föradministrativ personal inrättas. Fördelningen av de föreslagna tjänsternaframgår av följande sammanställning. Polis m ans tjänster Kanslier Personal i polischefskarriären 3 Trafiksektioner och länslrafikgrupper 20 Extra ordinarie polismän 50 Övriga tjänster Administrativ personal 150 Tre av de åtta tjänsternavid kanslierna är avsedda för polisintendenter. Av tjänsterna vidövervakningssektionerna är ett tjugotal avsedda för fortsatt utbyggnad avkvarterspolisverksamhelen medan övriga tjänster främst utgör kompensation förarbetskraftsbortfall på grund av arbetstidsförkortning. 50 tjänster för extraordinarie polismän bör dessutom tillföras polisorganisationen. Samtliga yrkadetjänster vid de trafikövervakande enheterna är avsedda att minska verkningar avarbetstidsförkortning. Styrelsen anser att delinte på en gång går all tillföra kriminalavdelning-ama det förhållandevis storapersonaltillskott som behövs för att påtagligt förbättra relationen mellananmälda och utredda brott. Styrelsens förslag begränsas därför till atl 108kriminalpolismanstjänster inrättas. Av dessa avses 33 för en fullständigutbyggnad av utredningsenheter för den organiserade och den ekonomiska brottslighetensamt 25 för insatser mol den grova narkotikabrottsligheten. Övriga 50 tjänsterär främst avsedda för att ersätta personal som har avdelats för dels insatsermot narkotikabrott och dels brottsförebyggande verksamhet. Styrelsen föreslårdessutom all 150 tjänster inrättas för annan personal än polispersonal. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 39 haryrkat att den lokala polisorganisationen skall förstärkas med 326polismansljänster. Jag delar styrelsens uppfattning att en förstärkning börske. Med hänsyn till budgetläget ochvakanssituationen - som jag har behandlat under anslaget B I. - begränsar jag migemellertid till atl räkna medel för 130 tjänster. Två av tjänsterna äravsedda för polischefskarriären. De skall användas för att stärkaledningsfunktionen i två mindre distrikt där endast polismästaren har juridiskkompenlens. Tre polismansljänster bör tillföras polisstyrelsernas kanslier. Av de övrigapolismanstjänsterna skall 62 avse övervakningsverksamhet, varav 15 tjänsterför en forisatt utbyggnad av kvarterspolisorganisationen, 10 tjänster förtrafikövervakning samt 22 tjänster för vikariats- ochförstärkningstjänstgöring. Beträffande antagning avaspiranter hänvisar jag till anslaget BI. Sammanlagt 63 av de nyapolismanstjänslerna avses bli tillförda kriminalavdelningarna. Av dessatjänster skall 15 användas för allmän förstärkning av kriminalavdelningar påolika håll i landet. Speciellt bör i detta sammanhang uppmärksammas dentilltagande rån- och våldsbrottsligheten. Det är bl. a. från preventivsynpunkt av största vikt att uppkla-ringsprocenten vid allvarligare brott avdelta slag är hög. Den enskilda medborgarens trygghet till liv och egendom fårinte eftersättas. Dessa arter av brottslighet torde i avsevärd omfattning hasamband med narkotikamissbruk. Den starka satsningen pä att bekämpanarkotikabrottsligheten måste bl. a. av denna orsak ytterligare ökas. Jagåterkommer i denna del under rubriken . Som jag ingående utvecklade i förra åretsbudgetproposition utgör den ekonomiska och den organiserade brottsligheten etlallvarligt samhällsproblem. Verksamheten för atl bekämpa denna brottslighetmåste tillföras ytterligare resurser. Av de övriga tjänsterna tillkriminalavdelningarna avses därför 33 bli tillförda enheterna för bekämpande avsådan brottslighet. Den närmare motiveringen för dessa tjänster återfinnsnedan under rubriken och den ekonomiska brottsligheten. Den uppföljning som harsketl av polisens brottsförebyggande verksamhet har gett vid handen allverksamheten fyller en betydelsefull funktion i dagens samhälle. Den uppfattasmycket positivt såväl av allmänheten som exempelvis av kommunstyrelser ochandra organ som har uttalat sig i en enkät som har genomförts av 1975 årspolisutredning (Ds Ju 1977:09). Från polishåll har framhållits att denbrottsförebyggande verksamheten måste utgöra ett väsentligt inslag i arbetetoch att insatserna på området bör förstärkas. Man finner också angeläget attverksamheten ges fastare form. Polisen har själv tagit många värdefullainitiativ på området i syfte att främja en positiv kontakt med allmänheten.Även jag anser att det brotts- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 40 förebyggande arbetet kan göras effektivare omdet förankras fastare i organisationen. Det är önskvärt, att verksamhetensärskilt tar sikte på ungdomar som befinner sig i brottsbenägna miljöer. Syftetbör vara att i möjlig mån ändra attityden hos denna ungdom. Arbetet bör kunnapå ett naturligt sätt integreras med polisens övriga informationsverksamhet iskolor och pä andra platser. Jag avser all, i sambandmed all regleringsbrev utfärdas, föreslå regeringen att särskildabrollsförebyggande rotlar inrättas i , och samt i de14 största av de övriga polisdistrikten. Jag beräknar vidare medelför 150 tjänster för annan personal än polismän. Huvuddelen av tjänsterna böri likhet användas för att lösa in en del s. k.vakansmedelstjänster som finns inom den lokala polisorganisationen. I proposition 1978/79: 11har föreslagits att stämningsmannaverksamhe-ten skall organiseras om. Riksdagenhar bifallit förslaget (JuU 1978/79:11, rskr 1978/79:36). En effektivdelgivningsverksamhet är av central betydelse för arbetet i domstolar ochförvaltningsmyndigheter likaväl som för många enskilda rättssubjekt. Ansvaretför verksamheten flyttas från länsstyrelserna till polismyndigheterna, påvilka det i fortsättningen skall ankomma att förordna stämningsmän. Syftet medreformen är främst att organisationen skall bli effektivare genom det enhetligahuvudmannaskapet och en bättre arbetsledning. Trots de effektivitetsvinstersom reformen beräknas medföra måste vissa resurser tillföras verksamheten.Sålunda bör delgivningscentralerna i , och byggas ut.Vidare behöver delgivningsfunktionen förstärkas i en del polisdistrikt där detstår klart att frekvensen av delgivningsuppdrag är så stor att verksamheteninte kan inom ramen för nuvarande organisation. Jag har för dettaändamål beräknat medel för sju tjänster. Enligt passlagen (1978:302, jfr prop. 1977/78: 156, JuU 1977/78: 39, rskr 1977/78:316) blirpolisstyrelse passmyndighet. Som en följd av reformen skall 38 tjänster förpassärenden föras över från länsstyrelserna till polisstyrelserna. För attgöra en effektiv hantering av passärendena möjlig måste emellertid en delpolisdistrikt, som inte får något tillskott av arbetskraft från länsstyrelse,tillföras ökade resurser. Jag har för detta ändamål beräknat medel för sjutjänster. Jag behandlar frågan omadministrativa tjänster till enheterna för bekämpande av den organiserade ochden ekonomiska brottsligheten samt narkotikabrottsligheten i det följande. Narkotikabrottslighetenutgör fortfarande ett synnerligen allvariigt samhällsproblem. Utvecklingentill ett ökat missbruk av tyngre narkotika som heroin är mycket oroande.Erfarenhetsmässigt medför narkotikabrottsligheten en omfattande och allvarligföljdbrottslighet. 1978/79:100 Bilaga 5 41 av skilda slag samt inbrott och andratillgreppsbrotl i blickpunkten. Om narkotikabrottsligheten bekämpas effektivtkan det beräknas medföra vinster även för brottsbekämpningen på andra områden. Genom regleringsbrev förinnevarande budgetår har regeringen inrättat särskilda narkotikarotlar i 22polisdistrikt. Rotlarna finns i residensortens polisdistrikt eller annat störrepolisdistrikt. Sådan rotel skall inte bara vara verksam i det egna distriktetutan i hela länet. För att verksamhetenskall bli så effektiv som möjligt måste ett samarbete med andrapolismyndigheter ske både inom och utom resp. län. Särskilda narkotikarotlarfinns nu i de flesta län. På en del håll får dock fortfarande även den merövergripande bekämpningen av narkotikabrottsligheten skötas av personal vidsidan av andra arbetsuppgifter. I syfte att ännu bättre täcka landet i kampenmot den aktuella brottsligheten avser jag att i samband med att regleringsbrevutfärdas föreslå regeringen alt ytterligare två narkotikarotlar inrättas.Dessa bör placeras i samt i . Jag beräknar medel försammanlagt 15 tjänster för kriminalpoliser som skall syssla mednarkotikabekämpning. Medel har också beräknats för 10 administrativa tjänstervilka skall användas för samma syfte. Den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten Som jag närmare harredovisat i budgetpropositionen föregående år (prop. 1977/78: 100 bil. 5, s. 72ff, se även s. 55 ff) inleddes /78 en särskild satsning mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. Den byggde ytterst på förslagsom hade lagts fram i en rapport från en arbetsgrupp vidrikspolisstyrelsen. 1 rapporten förordades bl. a. att etl fastare och merakontinuerligt samarbete skulle byggas upp mellan polisen, skattemyndigheternaoch andra myndigheter som särskilt berördes av de aktuella arterna avbrottslighet. Enligt arbetsgruppen borde särskilda enheter inrättas iStockholm, , och . För samordning av kampen motbrottslighet med riksomfattande karaktär borde rikskriminalen tillföras vissatjänster. Arbetsgruppen fann också att den utbildning som då fanns att tillgåför polismän inte var tillräckligt omfattande och ingående för att motsvara dekrav som måsle ställas. Som jag angav iföregående års budgetproposition ansåg jag att de nya tjänster som inrättadesför att särskilt bekämpa den ekonomiska och den organiserade brottslighetenborde koncentreras till storstadsregionerna. Av den anledningen /78 8 tjänster samt vartdera avGöteborgs och polisdistrikt 6 tjänster. Av de resurser som har tillförtsverksamheten innevarande budgetår erhöll rikskriminalen 5, Stockholmspolisdistrikt 15, 9 och polisdistrikt 6 tjänster. Jag framhöll vidare budgetpropositionatt den fortsatta utveck- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 42 lingen och de erfarenheter som erhålls avverksamheten skulle avgöra om tjänster för att bekämpa den aktuellabrottsligheten borde inrättas även på andra håll i landet. Trots alt någonstörre erfarenhet ännu inte har hunnit vinnas av verksamheten anser jag att mannu bör tillföra även polisdistrikt särskilda resurser. Därmed kankampen mot denna brottslighet ytterligare intensifieras och ett breddalerfarenhetsunderlag vinnas. Som jag också harframhållit tidigare rör det sig här om en ytterst kompliceradutredningsverksamhet som ställer stora krav på utredningsmännen i fråga om bl.a. ekonomiska insikter. Tjänsterna måste därför besättas med väl meriterade tjänstemän.Av denna orsak och då det är viktigt alt andra angelägna områden inomkriminalenheterna inte utarmas på kvalificerad personal, krävs kraftfullautbildningsinsatser. har genomfört en första kurs iföretagsekonomisk vidareutbildning. Den har omfattat med 21deltagare från , och polisdistrikt samt frånrikskriminalen. Nästa kurs kommer att äga rum , likaså med21 deltagare. En särskild kurs som avser spaning mol och utredning av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten skall genomföras i början av1979. I denna kurs skall de polismän delta som genomgick denkurs i företagsekonomisk vidareutbildning som har omtalats . Inbjudan harockså utgått lill att delta med sex skatterevisorer och tillriksåklagaren att delta med någon eller några åklagare. En arbetsgrupp inomrikspolisstyrelsen kartlägger (. n. hur spaningen mot den organiserade och denekonomiska brottsligheten bäst kan bedrivas. I budgetpropositionenförra året behandlade jag också frågan om samordning i den aktuellaverksamheten mellan polisen och andra myndighels-områden. Jag angav att detborde ankomma på , riksåklagaren och attgemensamt skapa de samarbetsformer som är mesl lämpliga i olika situationer. 1detta hänseende har samråd skett direkt mellan de verkschefer som berörs.Vidare har en särskild arbetsgrupp tillsatts för att utreda frågan om hursamverkan mellan olika myndigheter bäst kan fördjupas. Gruppen utreder vidarebl. a. frågan om användningen av extern arbetskraft, i första hand friståenderevisorer. 1 gruppen ingår företrädare för riksåklagaren, ,och generaltullstyrelsen. Arbetet ligger alltså väl frammeoch bedrivs under direkt överinseende av de berörda verkscheferna. Någrasärskilda åtgärder från regeringens sida är därför inte påkallade. Som har angetts underanslaget B 1. föreslår jag atl även för nästkommandebudgetår skall tilldelas särskilda medel för att genomföra utbildning för depolismän som berörs. F. n. inryms tjänsternaför bekämpande av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten inomStockholms polisdistrikt i skatte- och' spaningsrotlarna samt i ochMalmö polisdistrikt inom bedräge- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 43 Dessutom finns vissa tjänster vidrikskriminalen. Som jag har nämnt avser jag att föreslå att ävenSundsvall tilldelas särskildaresurser. I samband med all regleringsbrev utfärdas kommer jag att överväga omsärskilda enheter för verksamheten skall inrättas i de aktuella distrikten. Ettställningstagande i den frågan bör föregås av ytteriigare överväganden. harberäknat att, under elt inledningsskede, personalbehovet vid de särskildaenheterna bör uppgå till sammanlagt 101 tjänster, varav 88 polismanstjänsteroch 13 administrativa tjänster. Av polismans-tjänsterna bör enligl styrelsen 8vara i chefsbefattning saml 80 användas för spaning och ulredning. F. n. fördelar sig de 55 polismanstjänsternaenligt följande: 5 23 15 12 Jag har för avsikt attför nästkommande budgetår föreslå följande förstärkningar: 5 II 7 6 4 Den samladeorganisationen med sammanlagt 88 polismansljänster skulle då te sig sålunda: 10 34 22 18 4 Organisationen har därmedtillförts hela det antal polismansljänster som har yrkat. I syfte att klara detmerarbete som uppkommer på det administrativa planet avser jag också attföreslå att sju administrativa tjänster inrättas för alt avlasta polismännensådana uppgifter som med fördel kan överlåtas på administrativ personal. Sammanlagt kommer densärskilda organisationen att omfatta 95 tjänster. Det står klart attpolisen aldrig kan tillföras så stora resurser att den kan effektivt ingripamot all brottslighet. Del kommer därför alllid alt vara av belydelse hurpolisens resurser fördelas mellan olika angelägna uppgifter. Hitintills harstatsmakternas uppfattning i priorileringsfrågorna främst kommit till uttryckvid fördelningen av nya polismanstjänster och vad som sägs i samband med detta. Jag har sålunda uttalatmig i prioriteringsfrågorna i båda de senaste budgetpropositionerna (prop.1976/77:100 bil. 5, s. 31 och prop. 1977/78: 100 bil. 5, s. 75). Jag har därvidangett att del varken är ändamålsenligt eller ens möjligt att göra någongenerell prioritering ulan att det ytterst måste ankomma på den lokalapolisorganisationen att bedöma mot vilka arter av brottslighet resurserna iförsta hand bör sättas in. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 44 emellertid att det kan varaändamålsenligt alt, i enlighet med vad brottskommissionen på sin lid gjorde,peka ut vissa arter av brott som bör ägnas särskild uppmärksamhet. En naturligväg för en sådan prioritering är att förslag läggs fram i budgetpropositionenom att vissa tjänster skall användas för särskilt ändamål. På del sältel beredsockså elt naturligt tillfälle att uttala sig i frågan. Vad jag sålunda tidigarehar uttalat mera allmänt i prioriteringsfrågan är enligl min mening fortfarandebärande. Jag vill i denna del tillägga atl jag finner angeläget althandlingsfriheten på det lokala planet inle låses för hårt genom centraladirektiv. Inriktningen av brottsligheten kan sålunda variera i olika delar avlandet. Vidare torde erfarenhetsmässigt även med begränsade resurser godaresultat kunna nås genom en väl övervägd planering och genom punktinsatser. Pådet viset bör också mindre högprioriterade arter av brottslighet kunna angripas.Delta är en angelägen uppgift i syfte atl undvika att den allmänna laglydnadenluckras upp. Enligt vad jag harerfarit kommer frågan om statsmakternas allmänna prioriteringar med avseende påpolisens verksamhet att behandlas som en punkt i det principbetänkande som 1975års polisutredning kommer att lämna. Frågan kan därför snart beräknasbli föremål för en vidgad debatt. När det gäller de arterav brott på vilka polisen bör i första hand inrikta sina insatser har jag i debåda närmast föregående budgetpropositionerna också erinrat om vilka typer avbrottslighet som brottskommissionen ansåg förtjäna särskild uppmärksamhet. Detgällde våldsbrott, narkotikabrott, koppleri, tillgreppsbrott, häleri,skattebrott och trafikbrott. Kommissionen pekade också på de problem som varförenade med ungdomsbrottsligheten och på den internationella brottsligheten.Jag fann atl vad som sålunda uttalats i stort sett fortfarande hade giltighetsamt atl, när det gällde trafikbrotten, särskilt sädana gärningar bordeuppmärksammas som ådagalägger hänsynslöshet eller allvarligare brist i omdömet.Jag har vidare erinrat om de stora satsningar som under de aktuella budgetårenhar gjorts mol narkotikabrottsligheten samt den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten. Dessa insatser gav klart vid handen att jag prioriterade kampenmot dessa arter av brott högt. Jag underströk dock att vad jag sålunda uttalatinte innebar att åtgärder mot den traditionella brottsligheten fåreftersättas. Även i förevarande budgetpropositionförordar jag atl särskilda insatser görs mot narkotikabrottsligheten samt motden organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Vad jag har uttalattidigare om prioriteringen mellan olika arter av brott har även i övrigtfortfarande giltighet. Beträffande den traditionella brottsligheten har jag idet föregående uttalat särskild oro för allvarligare brott som riktar sig motde enskilda samhällsmedlemmarna, bl. a. rån- och våldsbrott. Jag anserväsentligt att polisens verksamhet även inriktas på att med snabbhet och kraftbekämpa sådana arter av brott. 1978/79:100 Bilaga 5 Del är också viktigt altden brottsförebyggande verksamheten inte kommer i bakgrunden. Som har framgåttav det föregående bör därför denna verksamhet få en fastare organisation. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 2 . Jag hemställer att regeringenföreslär att till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Lokala polisorganisationen: Utrustning 1977/78 Utgift 18346271 Reservation 1978/79 Anslag '12197000 1979/80 Förslag 22635000 ' Av anslaget skall . Beräknade kostnader 1979/80 Inventarieroch annan utrustning till nya polislokaler Inventarieroch utrustning lillpolisskolorna och Möbler,kontorsmaskiner och andra inventarier a) förvaringsskåp och utrustning för larmskydd d) utrustning för fjäll- räddningstjänst e) kartutrustning O speciell materiel Reserverade medel 75 000 30000 50000 Av den 30 juni 1978reserverade medel har . tagils i anspråk genom utlagda beställningar,som kommer att betalas under /79. Förinköp av inventarier och annan utrustning till nya polislokaler beräknarstyrelsen , varav 1 milj. kr. som reserv för oförutseddalokalbehov. För ulbyle av förslitnamöbler, kontorsmaskiner och andra invenla- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 46 rier vid polisskolorna i och Ulriksdalsamt trafikutbildningssektionen i begär styrelsen . För inköp av möbler ochandra inventarier saml kontorsmaskiner till följd av föreslagnapersonalökningar begär slyrelsen . Förkompletlering av möbler och andra inventarier begärs I . Av dettabelopp avser . inköp av speciella terminalbord, vilka kommer altförbättra den fysiska arbetsmiljön vid 100 av totalt 320 arbetsplatser meddataskärmar. För fortsatt upprustning av polisdistriktens utrustning i frågaom kontorsmaskiner beräknas . För personlig utrustningavseende dels uniformer till polisaspiranter och dels till speciell utrustning till nyutbildade mc-, terrängskoter-, helikopter-och hundförare beräknas . 5 a. Slyrelsen yrkar 500000kr. för fortsatt komplettering av säkerhetsskåp, nyckelskåp och vapenskåp samlför fortsatt upprustning av manöverbord i sambands- och förbindelsecenlraler.1 detta belopp ingår också kostnader för TV-kameror för övervakning avarrestintag och garageul-farter. För kriminaltekniskmateriel samt för utrustning för bombhotsun-dersökningar beräknar styrelsen702000 kr. För inköp av utbildningsmateriel beräknarstyrelsen . För anskaffning avkartuiruslning (diavisionsapparater) beräknas . för skydds- och räddningsutrustning, varav bl. för lättare skyddsvästar och skyddshjälmar och . För inköp av inventarieroch annan utrustning lill nya polislokaler beräknar jag , varav 1milj. som reserv för oförutsedda lokalbehov. Under posten Övrig utrustninghar jag bl. a. beräknat medel för säkerhets- och vapenskåp samt förkompletterande utrustning till två av de befintliga bombdesarmeringsrobotarna. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemsläller all regeringenföreslår att till : Utrustning för /80 anvisa ettreservationsanslag av , varav . att avräknas motautomobilskattemedlen. 1977/78 Utgift 10009623 1978/79 Anslag 10786000 1979/80 Förslag 11537000 1978/79:100 Bilaga 5 ärchefsmyndighet för laboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet ären professor. Laboratoriet är organiserat på tre avdelningar. Laboratorietsarbetsuppgifter består huvudsakligen i att utföra kriminaltekniskaundersökningar åt polis- och åklagarmyndigheter samt domstolar och att bedrivasjälvständig forskning inom sitt verksamhetsområde. Ig 1979/80 (25 000) (+ 3000) Bidrag till Centrum för Pris-och löneomräkning m. m. Enarvodestjänst som ingenjör vid brandtekniska sektionen bör permanentas genomatt sektionen tillförs en tjänst som byråingenjör ( + . Förpersonaladministrativa göromål behövs en tjänst som förste byråsekreterare vidkansliet (+93 191 kr. Med hänsyn tillarbetssituationen vid kemiska sektionen bör denna tillföras en tjänst somkemist (+93 191 kr. Styrelsen föreslår bl. anvisas för inköp av en tjänstebil för laboratoriets transporteroch . för viss utrustning till laboratoriets verksamhet. universitethar tagit initiativet att upprätta ett centrum för 1978/79:100 Bilaga 5 48 Kostnaderna för ettsekretariat föreslås betalas genom bidrag från polisverket, socialstyrelsenoch . För /80 beräknas polisverkets andel till120000 kr. Jag delarrikspolisstyrelsens uppfattning att en arvodestjänst som ingenjör vidbrandtekniska sektionen bör permanentas genom att sektionen tillförs dennatjänst. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /80 anvisa ett förslagsanslagav . Gemensam kontorsdrift m. m. inom kvarteretKronoberg 1978/79 Anslag 1000 1979/80 Förslag 1000 1978/79 Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal 7 +1 +1 Övrig personal 66 +7 - Förvaltningskontoret förkvarteret ingår som en sektion i kanslibyrå.Kontorets huvuduppgift är att svara för samordning och ledning avkontorsdriften för de olika lokalnyttjarna i kvarteret. Förvaltningen avserföljande myndigheter: , medvaktdistrikt, kriminalvårdsverkets allmänna häkte i ,åklagarmyndigheten i , delar av samtbyggnadsstyrelsens fastighetsdrift. Antalet tjänstemän inom kvarteret uppgårtill ca 3 000. 1 kontorsdriften ingår telefontjänst, lokalvård, post- ochgodsmottagning, tele- och svagströmsservice, inventarieservice,reproduktionscentral, simhall och bevakning samt förvaltning av sport- ochmotionshallar, hör- och filmsalar, restaurang och cafeteria, garage ochparkeringsutrymmen. Kostnaderna förkontorsdriften fördelas i förhållande till den lokalyta som varje myndighetdisponerar. Den ersättning myndigheterna betalar tillförs anslaget, som istatsbudgeten förs upp endast med ett formellt belopp av . Regeringenfastställer i regleringsbrev en stat för verksamheten. 1978/79:100 Bilaga 5 49 Styrelsen föreslår en utökning med sammanlagtåtta tjänster. Vid enheten tele- ochsvagströmsservice föreligger behov av en förste byråingenjör/byråingenjör (+105951 kr.)