prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa kurser om en eller två terminer syflar tillatt vidga rekryteringen tillgymnasieskolan och förbereda för övergångtill lämplig studieväg. Berättigadeatt delta i sådana kurser är icke-skolpliktiga invandrarungdomar. Inom ramenför kurserna ges studie- och arbelslivsorienteringoch möjlighet att ägna sig åt aktiviteter med anknytning lill den egnakulturen. Sysselsättningsutredningenhar i en skrivelse till regeringen fört fram Prop.1978/79:100 Bilaga 15 218 förslag om försök med varvad praktik ochutbildning i gymnasieskolan. På grundval av denna skrivelse har regeringennyligen i en proposilion om ålgärder mol ungdomsarbetslöshet (prop. 1977/78:164) föreslagit en försöksverksamhet med varvad yrkesutbildning för arbelslösaungdomar. Försöksverksamhelen skall starta höslen 1978. Denna utbildning börvara av värde för åtskilliga flyktingungdomar. Kompletterande sommarkursför invandrarungdomar vänder sig till samma grupp somintroduktionskursen med vilken den har myckel gemensamt. Den skall vara etlkomplement till undervisningen på högstadium och i gymnasieskolan. För gymnasieskolansstödundervisning i svenska gäller f. n. mindre generösa statsbidragsregler änför . Vi anser att ell statsbidrag för stödundervisning bör kunnautgå enligt samma principer som i , dvs. efter elevens behov. AMS har hösten 1977föreslagit att det nuvarande utbildningsbidraget om /mån. tillarbelslösa ungdomar som inte är berättigade lill kontantarbetsmarknadsstöd ersätts med ett utbildningsbidrag om /dag då densökande påböijar en AM U-kurs eller kurs i gymnasieskolan enligt särskillbemyndigande. Dessa regler skulle omfatta även ungdomar i de en- ellerivåterminers introduktionskurser som anordnas för invandrarungdomar. Enligtförslag i den nämnda propositionen skall invandrarungdomar som går påintroduktionskurser utöver studiebidrag kunna få en särskild premie för atl iviss mån kompensera för de merkostnader som elevema och deras föräldrar åsamkasgenom en förlängning av utbildnings-liden. Vi finner det synnerligen angelägetatt invandrarungdom stimuleras och stöds i strävandena att skaffa sig enyrkesutbildning. Ett sätt är det förbättrade ekonomiska stöd som harföreslagits. Vi vill dock understryka vikten av atl effekten av detta följs uppmycket noga. Alt flyktingar medbristande färdigheter i läsning och skrivning ibland upptäcks på förläggningarhar redovisats ovan. Försök måste göras alt slussa in dessa flyktingar igrundutbildningen för vuxna (alfabetiseringsundervisning) inom den kommunalavuxenutbildningen. Vi anser atl dessa personers färdigheter bör kunna bedömasunder förläggningstiden. på förläggningen kanl.ex. finmotorik och percep-tionsförmåga tränas som förberedelse till regelrätt undervisning, som denpermanenta bosättningskommunen är skyldig att ordna inom den kommunalavuxenutbildningen. Det är viktigt att den inledande träningen i förläggningenverkligen skapar motivation för fortsatta studier. Det är därför betydelsefulltatt den av deltagaren uppfattas som en avslutad etapp och inle som avbrutnastudier. Viktigt är också att den mottagande kommunen Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-kiiädsdepartementet 219 underrättas då flyktingar placeras ut. Därigenom underlättas kommunensplanering av fortsatt utbildning. Atl enskilda flyktingar får grundutbildningoch därmed möjligheter att utveckla sig vidare kan vara till fördel också förhela flyktinggruppen. För slörreflyktinggrupper med behov av grundulbildning bör övervägas om inte ulbildningenbör organiseras inom AMU med hänsyn till flyktingens möjligheter atl försörjasig . Folkhögskola kan förvissa flyktingar vara en lämplig fortsättning av vistelsen på enAMS-förläggning eller enskild inkvartering. Inom folkhögskolan finns storvuxenpedagogisk erfarenhet och en vana att ta emot människor och erbjudagemenskap. Folkhögskoloma har också möjligheter att anpassa kurserna efterolika gruppers särskilda behov och önskemål. Fördelarna med enfolkhögskolevistelse är att den kan ge flyktingama möjligheter atl i en svenskmiljö lära sig svenska och få kunskaper om det svenska samhället. Vistelsenkan också ge flyktingen rådrum för planering för framliden. En studieperiod på enfolkhögskola kan vara en förberedelse till högre utbildning, men lika gärnaleda till yrkesutbildning på ett AMU-center eller direkt in i arbetslivet.Vissa flyktingar kan föredra att följa de ordinarie kurserna vid folkhögskolanoch få utbildning till l.ex. fritidsledare eller musikpedagog. Av vikt äremellertid att studie- och yrkesvägledningen sätts in på ett tidigt stadium, äreffektiv, kontinuerlig och syflar till realistiska mål i samverkan medflyktingen. AMS och länsarbetsnämnderna har här samma ansvar för verksamhetensom för flyktingar i förläggning eller enskild inkvartering. Som ovan redovisats kansvenskundervisning på folkhögskola jämställas med den undervisning som gesflyktingar i AMS-förläggningar. Det finns enligt vårmening mycket som talar för atl ta i anspråk folkhögskolans resurser.Speciella kurser, direkt anpassade till de olika flyktinggruppernas behov, medbl.a. undervisning i svenska bör anordnas. Erfarenhetema har visal alt sådanakurser snabbt kan organiseras vid ett antal folkhögskolor, om dessa blirinformerade om behovet. Redan på ett tidigt stadium börgrupper av flyktingar erbjudas denna möjlighel. Utslussningen till enfolkhögskolekurs börda kunna ske relativt snabbi efter det att allaformaliteter, hälsoundersökning, utrustning och yrkesvägledning klarats av påflyktingförläggningen. Del är önskvärt att enskilt inkvarterade flyktingarockså erbjuds folkhögskolevistelse som ett alternativ till enskildinkvartering. Det är viktigt att betona att bostads- och arbets- respektiveutbildningsmöjligheter måsle vara ordnade före kursens slut, eftersom engenomgången folkhögskolekurs inte är ett slutmål utan endast en etapp på vägenin i det svenska samhället. En snabb ulplacering från föriäggning tillfolkhögskola medför bl. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 220 mottagningskapaciteten på flyktingföriäggningenhöjs utan nämnvärda kostnadsökningar för det allmänna. Folkhögskolealternativetsynes lämpligast för vuxna flyktingar utan barn. Det bör vara möjligt för AMSatt träffa avtal med några folkhögskolor om kurser för flyktingar. Vi har redovisat att deflyktingar som vill studera eller som redan har kommit in vid ochhögskolor möter många svårigheter och besvikelser. Misslyckanden är nedbrytandeför individen och kostbara för samhället. Riskema för studiemisslyckanden kanminskas om en grundlig studie- och yrkesvägledning ges av personer, väl insattai akademiska studier och med förmåga att finna lösningar, som möter bådeindividens och den svenska arbetsmarknadens krav. En god studie- ochyrkesvägledning bör också bidra till att unga människor inte skallbefinna sig i elt läge med stora studieskuldei" men utaninkomstmöjligheter. En utredning har påuppdrag av lagt fram ett förslag om förutbildning förutländska sluderande. Ett preparandår har diskuterats, bestående i huvudsak avundervisning i svenska och engelska. Förslag har väckts att ordna sådantpreparandår med annan huvudman än högskolan. Förslagen har remissbehandlats. budgetproposition anmäls att en utredning kommer att tillsättas förvidare beredning av bl.a. dessa frågor. Vi vill emellertid här understryka attdet finns ett behov av ett preparandår för många unga flyktingar. Enligtarbetsgruppens mening bör ytterligare insatser göras för att hjälpa flyktingartill en fortsatt utbildning. Sådana insatser är av vikt inte blott förindividen utan också för gruppen i dess helhet. Vi är medvetna om atl detföreligger brist på undervisningsmaterial bl. a. inom grundutbildningen förvuxna. Ett uppdrag bör ges till SÖ att utarbeta lämpliga metoder för dennaundervisning och prioritera projekt som berör läromedelsutvecklingen på dettaområde. Moderna ordböcker saknas t.o.m. på många stora flykfingspråk, l.ex. SÖ samarbetar med slatens institut förläromedelsinformation för att avhjälpa bristema. Ett inledandeforsknings- och utvecklingsarbete pågår inom SÖ (det s. k. ) föratt ta fram lexikon och ordlistor för invandrarundervisning med utgångspunkt ien basordlista på svenska. Att producera sådant material är emellertid tids-och kostnadskrävande. Samverkan mellan olika organ samt särskilt ekonomisktstöd fordras. Dä olika utbildningsvägardiskuteras med en flykting bör tolkutbildning inte glömmas. Denna utbildningfinns på en lägre och högre nivå med olika inträdeskrav och utbildningslängd.Tolkutbildning ges vid studieförbund, Prop.1978/79:100 Bilaga 15 221 folkhögskola och universitet. Vid folkhögskolahar l.ex. konlaktlolkkurser anordnats för vuxna assyrier. Urvalet av språk kananpassas i viss utsträckning. Att bli tolk kan vara ett långtidsmål, lämpligtför några lä särskilt språkbegåvade flyktingar, som med en sådan verksamhetockså kan göra en effektiv insats för sina landsmän. Det är nödvändigt atttolkutbildningen ges en sådan kapacitet atl behovet av tolkar kan tillgodoses.Vid nya flyktingströmmar bör tolkkurser organiseras om det intefinns tolkar i tillräckligt antal på dessa "nya" språk. I propositionen om denframtida arbetsmarknadsutbildningen (1975:45) framhålls att yrkesutbildning ivissa fall bör ges på hemspråk. Med tanke på antalet existerande utbildningarmed kursdellagare som är invandrare och det stora anlalet invandrarspråk är delsvårl att i någon större utsträckning kunna uppfylla propositionens intention.Del är värdefulll alt lä yrkesutbildning på hemspråket men en begränsning tillenbart hemspråket främjar inte kunskaperna i svenska och kan motverkakontakterna med svenska elever och det svenska samhället. Vi anser det dockönskvärt att stödundervisning ges i ökad omfattning såväl på hemspråket som påsvenska. Det bör övervägas i vilken mån tvåspråkiga landsmän skulle kunnaanlitas t. ex. i stödundervisningen. På samma sätt som vi föreslagitbeträffande information till flyktingar i förläggning anser vi att sådanapersoner bör kunna medverka vid den information om samhället, som måsteupprepas och fördjupas efter förläggningstiden. Önskvärt är att den kan ges pådel egna språkel också vid AMU-cenler. I yrkesutbildningen bör det i första hand varayrkesläraren som svarar för sådana stödåtgärder. Del är emellerlid intetroligt, att yrkeslärare i någon större omfattning har sådana språkkunskapersom behövs. Det kan inte heller anses lämpligt atl anställa adjunkter medbehörighet i främmande språk för sådan undervisning, främst därför att desaknar kunskaper i del yrke som skall läras ut. Som hemspråksassistenter skulleexempelvis tidigare kursdeltagare kunna anställas under förutsättning atl dehar lämpliga kvalifikationer, l.ex. goda kunskaper i svenska och inom deyrkesämnen som ingår i ulbildningen. De skulle kunna fungera som språkhjälp förkursdeltagaren och läraren samt assistera denna i fackteori och arbetsteknik. Enligt vår mening skulle detta för flyktingeninnebära ett bättre yrkes-och språkkunnande, mindre social isolering och bättrekontakt med lärare och övriga kursdeltagare. Ett aktivare deltagande i denelevfackliga verksamheten, fritidsverksamheten på och aktiviteteri samhället skulle också bli möjligt. Vi har tidigare påpekatatt AMU-kursema ibland av flyktingama upplevs som svåra. För AMU-läramas hjälpborde särskild fortbildning erbju- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 222 das i l.ex. invandrar- och flyktingkunskap,psykologi, vuxenpedagogik etc. AMU-kurser borde också ordnas som lar somulgångspunkl flyktingamas yrkesskicklighet och tradition från hemlandet.Utgångspunkt för sådan ulbildning bör vara atl de inriktas mot sådana yrkensom är av iniresse för den svenska arbetsmarknaden. Inom flyktinggruppernafinns l.ex. konsthantverkare vars färdigheter kanske kan utnyttjas på liknandesätt, så att deras kunskaper läggs lill grund för yrken som är gångbara även imodern industri och på den svenska marknaden. Om det bland flyktingar finns engmpp med likartad yrkesbakgmnd borde speciella kurser kunna ordnas för dem. En viktig uppgift förvarje AMU-center är att söka skapa kontakter för flyktingama. såväl med svenskakurskamrater som med andra svenskar och att hjälpa flykiingelevema till enpositiv fritid. Föreningar och organisalioner inom AMU-centren och uianför harhär en viktig uppgift atl fylla. 7.3 Bostadsplacering genom socialstyrelsenSocialstyrelsens ansvar MaJ:t har i brevden uppdragit ät SoS atl bistå flyktingar, som inte äromhändertagna av annan statlig myndighet, och tillse att de erhåller vård ochunderstöd i huvudsak enligt gällande praxis inom socialvården. Vidare harstyrelsen bemyndigats att av statsmedel ersätta , somuppkommer i detta sammanhang (se avsnitt 8.1). SoS häri skriften Sociall arbetebland flyktingar (1977) närmare redogjort för gällande bestämmelser i bl. SoS tillser att äldre,handikappade och andra, som av olika skäl inte kommer i arbete ellerutbildning, erhåller bostad och fär sin försörining tryggad. Detta sker isamarbeie med länsarbetsnämnderna och förläggningarna. Termen bosiadsplaceringgenom SoS brukar användas. Under är 1974 gjordes 98 bosiadsplaceringar (varjebostadsplacering omfattar i regel mer än en person), 1975 gjordes 69, 1976 varantalet 90 och 1977 var det 163. Arbetsrutinerna beträffandeplacering av de flyktingar som faller inom SoS ansvarsområde skiftar.Flyktingar bostadsplaceras från AMS-förläggningar, från enskild inkvarteringeller annan bostad eller blir vid ankomsten till direkt placerade påsjukhus. Olika förutsättningar för bostadsplacering gäller också, omplaneringen sker för en enstaka flykting eller flyktingfamilj eller en gruppoch, slutligen, om flyktingen eller flyktinggruppen socialt och/ellerkulturellt skiljer sig mycket frän befolkningen i övrigt. Anmälan ombostadsplacering från AMS förläggningar eller från enskild inkvartering skall iprincip göras skriftligen frän AMS till SoS. 1 skrivelsen skall anges varförAMS inte kan placera den aktuella flyktingen i arbete eller utbildning. Skälsom ålder, sjukdom, handikapp och vård av spädbarn är vanligt förekommande. Medden ökade andelen familjer med ett slort 1978/79:100 Bilaga 15 223 antal minderåriga barn har SoS inkopplats föratt lösa frågan om löpande understöd och utrustning till familjei, därförsörjarens inkomst inte läcker familjens behov. I praktiken har planeringen för bostadsplaceringofta påbörjats innan den officiellt anmälts från AMS. SoS flyktingkonsulenterbesöker förläggningarna och håller kontakt med AMS föriäggningspersonal ochakluella flyktingar. Om flyktingen har behov av behandling på specialsjukhus o.dyl. söks bostad i närheten av en sådan institution. Flyktingama har självasällan andra preferenser beträffande bosättningsort än närhet till eventuellasläktingar, vänner eller landsmän. Tillgången på bostäder varierar från kommunlill kommun och SoS har i enlighel med sitt bemyndigande den 3 april 1959ibland beviljat lån lillinsatslägenheter (se avsnitt 8.1). Del har sketl inte endasi på grund av brislpå hyreslägenheter utan även därför att bostadsföretagen ibland nekar all hyraul lägenheler lill flyktingar (se avsnitt 7.4). Ett slort arbete läggs ner påalt få hyreslägenheter åt flyktingarna och konlaklerna med bostadsförmedlingaroch hyresvärdar är intensiva. Antalet insatslägenheler är lågt - gavstre och är 1977 gavs 17 lån. Då flyktingen accepteratbostad i en kommun las kontakt med socialförvaltningen och andra institutionermed vilka flyktingen kan tänkas komma i kontakt. SoS skickar ett skriftligtmeddelande lill socialförvaltningen beträffande den aktuella flyktingen ochhemställer om nämndens medverkan belräffande stöd till honom. 1 skrivelsenpåpekas att anpassningen till det svenska samhället för de flesta flyktingar ärett stort problem på grund av skillnader i fråga om språk, kultur, religion m.m. I skrivelsen påpekasvidare att barnomsorgen av flera skäl är en väsentlig fråga för flyktingama.Vikten av atl ulveckla bamens hemspråk betonas liksom det önskvärda i atthemmavarande familjemedlemmars isolering bryts t. ex. genom svenskundervisning.I de fall den hjälpsökande flyktingen ej behärskar svenska språket och tolkanlitas ersätter SoS skäliga tolkkostnader. SoS har möjlighet attersätta kommunerna för familjepedagogisk verksamhet bland flyktingama. Sådanverksamhet bedrivs i ett sjuttiotal kommuner. 1 vissa fall har SoS varitbehjälplig med rekrytering av familjepedagoger. På grund av brister på adekvatulbildning för detta slags arbete anordnas av SoS kurser och konferenser förfamiljepedagoger. Då flyktingar skallplaceras ul är det främsl de arbetsföras möjlighet all få arbete som avgörfrågan om bosättning. Är det fråga om flyktingar som inle kan försörja siggenom arbete eller utbildning har del visat sig att möjligheterna atl ordnabostad är mindre goda. Tillgången på socialservicepersonal som vid sidan av sina yrkeskunskaper behärskar olikaflyktinggruppers språk är ofta begränsad vilket visar sig vid bl. a. bosiadsplacering. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 224 Kommunerna har iblandklagat över alt de inte fått tillräcklig tid på sig för atl förberedamottagandet. Klagomålen kan bero på att arbetstillfällen måste snabbtaccepteras, vilket inte ger tid altförbereda en bostadsplacering. Den sjuke eller handikappade får helt enkeltfölja med. Speciellt kartläggningen av vårdbehövande flyktingar kräver ensamordnad insats av SoS och AMS. , då flyktingar i huvudsak kommit i grupper från länder utanför , harflyktinggmppema presenterats för kommunema av berörda myndigheter. I dennainformation har, förutom SoS tjänstemän, vid ett flertal tillfällen deltagittjänstemän från AMS och . Informationen har riktat sig till representanterför socialvården, bama- och mödravården, skolan, studieförbunden, polisen,fackföreningama, invandrarbyrån m. fl. En del flyktingar sombostadsplaceras kan komma i arbete omalfabetiseringsundervisning, arbetsträning etc. anordnas. Det är därförviktigt att dessa flyktingar inte "glöms bort" utan hålls aktuellahos arbetsvärd, skola och andra berörda myndigheler, framhålls det i socialstyrelsensskrift Sociall arbete bland flyktingar. Överväganden och förslag Förberedelse förbostadsplacering Det är önskvärt atl ensamordning av förberedelsearbetet för bostads-placering kommer till stånd redani förläggningen. Del bör diskuteras hur detla lämpligen bör ske. Delta kangöras av anställda vid föriäggningama, SoS eller personal vidsocialkonsulentkontoren. På så sätt kan en bedömning göras av denvårdbehövande flyktingens situation och av vilka krav som skall slällas påvårdmöjligheler m.m. på den ort där arbetsplacering av anhöriga planeras.Samordningsfrågan är viktig att lösa och därför bör alla uppslag tillförbättringar diskuteras. Vikten av atl de socialamyndighetema i möjligaste mån tillvaratar de språkkunskaper som kan finnas hosmedlemmar ur den egna gruppen eller andra personer för social service och vårdbör understrykas. Del kan vara fråga om bl.a. personal inom baraomsorgen,åldringsvärden, den sociala hemhjälpen och familjepedagoger. Den ovan beskrivna introduktioneni kommunerna av olika, störte flyktinggrupper har underiättat mottagandet ikommunema. Angeläget är därför atl informationsverksamheten ytteriigarefördjupas. 1978/79:100 Bilaga 15 225 Utlänningar som ärbosalla i har i alll väsentligt samma rättigheter på bostadsmarknadensom svenska medborgare, t. ex. tillgång lill bostadsförmedlingarnas serviceoch rätt lill bosladssocialaförmåner. Flyktingar har i samband med den första arbetsplaceringen rätt tillstaribidrag för kosinadema för uppehälle, bostad m.m. under den första tidenefter föriäggningsvistelsen. De kan också få ell ränlefritl startlån för bl. a.inköp av möbler och husgeråd. SoS kan dessulom under vissa förutsättningar beviljalän lill insaiserna för bostadsrätt och vissa amoileringar (se avsnitt 7.3). Några rapporter ominvandrarnas boendeförhållanden kan nämnas här eftersom ingaspecialredovisningar av flyktingarnas bostadssituation finns att tillgå. Denförsta slörre imdersökningen av invandramas bostadssituation redovisas iInvandrarulredningen 3, Invandrarna och minoriteterna (SOU 1974:69). Statistiska centralbyrångenomför löpande årliga undersökningar av levnadsförhållandena. Materialetförår 1975 omfattar levnadsnivåkomponenterna hälsa, sysselsättning, boende,utbildning och ekonomi. En special-bearbetning av detla material har gjorts medhänsyn lill invandrarnas levnadsförhållanden. Levnadsförhållanden, Rapport nr.9, Invandrarnas levnadsförhållanden (officiella statistik, SCB1977). En statlig kommillé,bostadssociala delegationen, har enligt sina direktiv i uppdrag alt förbättraden sociala miljön i bostadsområden med huvudsakligen flerfamiljshus och harsedan 1975 genomfört viss försöksverksamhet i tio bostadsområden. Dessapräglas av gemensamma problem: många outhyrda lägenheter, överrepresentation avutländska medborgare (däribland flyktingar) i relation till deras andel av helakommuninvånaran-talel. myckel slor andel unga barnfamiljer, stor andelhyresgäster med behov av socialt stöd. slark nedslitning samt högflyttningsfrekvens. Försöksverksamhelen har medfört vissa förbättringar ocksåför flyktingarna och övriga invandrare. Delegationen har redanlämnat några förslag. Dess slutrapport kommer all avges . Av bostäder iflerfamiljshus som färdigställdes med slatliga lån fr. o. m. 1967 till I Juli1977 hade 319000 producerats för allmännyttiga bostadsföretag. 119000 förkooperativa (bostadsrätter) och 69000 för enskilda förelag. Enligtbosladsslyrelsens beräkningar sjönk anlalet lediga lägenheler i statligtbelånade flerfamiljshus från 16 IOO den till 14 400 den I september1977. Av beräkningarna framgick också atl merparten av de lediga lägenheternafanns i del allmännyttiga bostadsbestånd som producerats under de senasie lioåren. fanns det ca två milj. lägenheter i flerfamiljshus. .Av dessatillhörde allmännyttiga bostadsföretag, 15 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 15 226 bostadsrättsföreningar och liknande och ca 35%enskilda företag eller fysiska personer. Den allmänna orörlighetenpå bostadsmarknaden gör att endast få äldre lägenheter blir tillgängliga.Nyetablerade hushåll, nyinfiyttade familjer och invandrare hänvisas därföroftast till det nybyggdabostadsbeståndet. Bostadsfrågan för flyktingar och invandrare För utomnordiskamedborgare som vill invandra till gäller att bostadsfrågan skall varalöst före inresan, ett krav som naturligt nog inte kan gälla flyktingar. Ettsärskilt svårt läge på bostadsmarknaden har de personer som väntar på att derasrätt till vistelse i skallavgöras. Särskilt svår är givetvis situationen för barnfamiljer. Under denlånga väntetiden på arbets- och uppehållstillstånd måste boendefrågan lösastemporärt t. ex. genom samboende med släkt och vänner, inkvartering på hotell,kommunala bostadshotell eller i hyresrum. De flyktingar som kommerlill genom organiserad överioring bor vanligen på flyktingförläggningunder den . Till förläggningar kommer även ett mindre antalflyktingar som efter ankomsten erhållit uppehållstillstånd. Underförläggningsvistelsen får flyktingarna bl. a. hjälp med att skaffa bostad.Situationen på bostadsmarknaden har medfört atl vistelsetiden pä föriäggningamablir allt längre. Arbete ochutbildning förefaller t. o. m. under lågkonjunkturen lättare att ordna. Atl finna en lämpligbostad på en lämplig ort i anslutning lill arbeteeller utbildning kräver en stor insats från förläggningspersonalens sida.Arbetsplatsen eller utbildningsinstitutionen måste finnas på ett acceptabeltavstånd från bostaden. Flyktingfamiljerna är ibland för svenska förhållandenmycket stora och det är i många kommuner svårt att finna tillräckligt storabostäder. På så sätt påverkar svårigheterna på bostadsmarknaden inte baravistelsetidens längd på flyktingförläggningen utan också möjligheten till arbeteeller utbildning. De olika nationaliteternas önskemål om bostad så näralandsmän som möjligt är givetvis också ell krav som så långt möjligt måstebeaktas.