prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — folkelshusförening, bygdegårdsförening eller annanliknande sammanslutning, som har lill främsta syfte atl anordna ellertillhandahålla allmän samlingslokal, där fråga är om svensk juridisk person och skattebefrielseej åinjutes jämlikt 3§. För skatteloll, som i 11 § 2 mom. sägs, beräknas skattenefter den klass, gällande för arvinge eller universell teslamentslagare idödsboet eller för mollagaren av det legat varom fråga är, som medför lägstskatt. Från skat-teloit medgives icke avdrag enligt andra slyckel. Vad som återstår, sedan avdrag enligl andra stycketgjorts, ulgör skattepliktig lott. Denna skall jämnas till närmast lägrehundratal kronor. Om öretal uppkommer vid beräkning av skalt, skall skattenjämnas nedåt lill närmasl hela krontal. Skattenberäknas enligl följande skalor. Skattepliktig lott, kr. 500000-1000000 1000000-2000000 2000000-5000000 5000000- Klass I Arvsskatt, kr. inom skiktet 1250-1-10%" 3 " 7500-1-22%" 13000-1-28%" 27000-1-33%" "98000-1-44 %" 2679000-1-65%'' SkaUepliktiglott, kr. Arvsskatt, kr. 2 400-H24%" 11200-1-40%" " ; 57700-1-56%" " ; 85 700-1-61%" Skalteplikliglott, kr. Arvsskatt, kr. 800-1-16%" " ; 38 §" Från gåvoskatt äro, förutom i 3 § omförmäldajuridiska personer, befria- kyrka,landsting, kommun eller annan menighet ävensom hushållningssällskap medstadgar som fastslällls av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer; landstingskommun,kommun eller annan menighet ävensom hushållningssällskap med stadgar somfastställts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer: stiftelse med huvudsakligt syfte att främja religiösa,välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller andra därmedjämförliga kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål; stiftelse med huvudsakligt ändamål all främja landelsnäringsliv; registrerad understödsförening eller sådan sammanslutning,som. ulan att hava till syfte alt i sin verksamhet tillgodose medlemmarnasekonomiska inlressen, huvudsakligen fullföljer ovan angivet ändamål; folkelshusförening, bygdegårdsförening eller annanliknande sammanslutning, som har lill främsta syfte all anordna ellertillhandahålla allmän samlingslokal. Skattebefrielse enligt denna paragraf tillkommer endastsvensk juridisk person och äger icke rum, där givaren för sin livslid eller förviss tid förbehållit sig nyttjanderätt till eller rätt lill ränta, avkomsleller annan förmån av den bortgivna egendomen eller del därav. Denna lag träder i kraft men tillämpasicke om skattskyldighet inträtt . < Senaste lydelse 1967: 389 och 1974: 857 (ingressen). Prop.1978/79:160 34 Lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) Härigenom föreskrivs att 7 och 11 §§ stämpelskaltelagen(1964:308)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §2 Skatten utgårmed en krona för Skatten utgår med en krona och varje fullt hundratal kronor av för vae fullthundralal egendomens värde, dock lägst med kronor av egendomens värde, dock . Förvärvas egendomen av juridisk person, uigår skatten meddubbelt belopp utom i fall, då förvärvaren 1) om han erhållit egendomen såsom gåva skulle ha varitbefriad från gå voskatt; 2) ärbosiadsrällsförening eller av bostadsslyrelsen eller länsbostadsnämnd erkändsom allmännyttigt bostadsförelag enligl de beslämmelser om län av statsmedeltill främjande av bostadsbyggandet, som gällde vid tiden för förvärvet; 3) ärkreditinrättning och enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning,som regeringen faslslälll, skyldig alt åter avyttra egendomen; eller 4) är dödsbo. II ¥ Beviljas inteckning eller förklaras ansökan om inteckning vilande,skall stämpelskatt erläggas. Med beviljande av inteckning likställes i denna lagalt inteckning överföres från skeppsbyggnadsregistrel lill skeppsregistret. Skallen utgår med Skatten utgår med lio kronor för för varje fullt lusental kronor av det varje fullttusental kronor av det kapitalbelopp, för vilket inteckning kapitalbelopp, för vilket inteckning beviljas eller ansökan om inteck- beviljas eller ansökan om inteck ning förklaras vilande, dock lägsl ning förklaras vilande, dock lägst med . skepp utgår dock skallen med för varje fuUttusental kronor av motsvarande kapitalbelopp. Skatteplikt föreligger icke, när 1) inteckningmeddelas i järnväg för allmän trafik; 2) vjlandeförklaradansökan om inteckning fullföljes; 3) inteckningmeddelas på grund av 4§ lagen (1927: 79) om rält för borgenär till belalningur ersättning på gmnd av brandförsäkringsavlal; ' Lagen omtryckt 1971: 454. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:864. « Senaste lydelse 1974: 864. " Senaste lydelse 1977: 161. 1978/79:160 35 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4) sammanföring avinteckningar eller ulbyte av pantbrev, vilandebevis eller inlecknadfordringshandling äger riim; 5) inteckningutsträckes till alt avse ylterligare en eller flera fastigheter ellerytterligare ett eller flera luftfartyg; 6) nylt pantbreveller vilandebevis utfärdas i fall som avses i 22 kap. 5 § iredje slyckeljordabalken och i I0§ andra slyckel lagen (1927: 85) om dödande av förkommenhandling; 7) sådan ålgärdvidtages belräffande inteckning i luftfartyg som avses i 29 eller 30 § lagen(1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg; eller 8) inteckningmeddelas i skeppsbygge. Denna lag iräder i kraft . Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 § lagen (1962: 381) om allmän försäk ring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hos allmän försäkringskassa in- Hos allmän försäkringskassa in skriven försäkrad äger enligl vad skrivenförsäkrad äger enligl vad nedan sägs rält lill sjukpenning, om nedansägs rält lill sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande in- hanssjukpenninggrundande in komst uppgår till minsl fyratusen- komstuppgår till . Försäkrad, som är inskriven i all- Försäkrad, som är inskriven i all män försäkringskassa men som mänförsäkringskassa men som icke har sjukpenninggrundande in- ickehar sjukpenninggrundande in komst uppgående till fyratusenfem- komsluppgående lill sextusen kro- , skall ändå vara be- nor,skall ändå vara berättigad lill rälligad lill sjukpenning enligl vad sjukpenningenligt vad nedan sägs, nedan sägs, förutsatt alt han är gift förutsattatl han är gift och stadig- och stadigvarande sammanbor med varandesammanbor med sin make sin make eller, i annal fall, sladig- eller,i annat fall, stadigvarande varande sammanbor med barn un- sammanbormed bam under sexton der till honom eller hans årlill honom eller hans make eller make eller med någon, med vilken med någon, medvilken han varit han varit gift eller har eller har haft gifteller har eller har haft bam. Denna lag Iräder i kraft . Den som vid ulgången av är inskriven vid allmänförsäkringskassa, men vars sjukijenninggmndande inkomsi då icke uppgår , skall vid sjukdom uppbära sjukpenning enligl äldrebestämmelser så länge hans inkomst av förvärvsarbeie uppgår lillfyratusenfemhundra kronor men ej lill . ' Lagen omtryckt 1977:630. Prop.1978/79:160 36 Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6§ och 4 kap. 6S lagen(1976: 380) om arbetsskadeförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6 § 1. för den som är sjukpenningförsäkrad enligl 3 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring: hans sjukpenninggrundande inkomsi enligt 3 kap. 2§ nämndalag, 2. för den som ej är sjukpenningförsäkrad enligl 3 kap.lagen om allmän försäkring men likväl har inkomsi av förvärvsarbeie: den inkomst som skulle ha ul- den inkomst som skulle ha ut gjort sjukpenninggrundande in- gjortsjukpenninggrundande in komst för honom enligt 3 kap. 2§ komst förhonom enligt 3 kap. 2§ nämnda lag, om han hade varit nämnda lag,om han hade varit sjukpenningförsäkrad, dock lägst sjukpenningförsäkrad.dock lägst , , 3. för försäkrad som avses i I kap. I § andra stycketeller som i annat fall genomgick yrkesutbildning när skadan inträffade: hans livränteunderlag enligt 4 kap. Bestämmelsema i 4 kap. 8§ äger motsvarande tillämpning ifråga om sjukpenningunderlag. Sjukpenningunderlaget får ej beräknas till högrebelopp än som motsvarar det basbelopp enligt 1 kap. 6§lagen om allmän försäkring som gällde vid årels början. 4 kap. 6 § För den som ej är sjukpenning- För den som ej är sjukpenning försäkrad enligt 3 kap. lagen försäkradenligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (1962:381)om allmän försäkring men likväl har inkomst av förvärvs- menlikväl har inkomst av förvärvs arbete utgöres livränteunderiagel arbeteutgöres livränteunderlaget av den Inkomst som skulle ha ut- av deninkomst som skulle ha ut gjort sjukpenninggrundande in- gjort sjukpenninggrundandein komst för honom enligt 3 kap. 2§ komsl förhonom enligl 3 kap. 2§ nämnda lag, Qm han hade varit nämnda lag,om han hade varit sjukpenningförsäkrad, dock lägst sjukpenningförsäkrad,dock lägst . Denna lag Iräder i kraft . Belräffande sjukpenning lill skadad varssjukpenningunderlag vid utgången av ej uppgår lill skalläldre beslämmelser alltjämt äga tillämpning. ' Lagen omtryckt 1977: 264. 1978/79:160 37 Lag om ändring i lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer Härigenom föreskrivs all 2§ lagen (1978:423) omskallelättnader för vissa sparformer skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som underinkomståret har insatts på särskilt lönsparkonto och som vid årets ulgånginneslår på kontol. Detsamma gäller i fråga om belopp som under inkomståret harinsatts på aktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar iaktiesparfond enligl lagen (1978: 428) om akliesparfonder eller inneslår påkontot för inköp av sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättningatl insättningar på lönsparkonlo eller aktiesparkonto har gjorts på kontolunder minst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå lilllägsl och högst . Sparskattereduktion får inle beräknas pähögre sammanlagt belopp än om ej annat följer av andra stycket.Sparskattereduktion får inle heller beräknas på högre belopp än som motsvarasav sådan inkomst som anges i 1 §. Öretal som uppkommer vid beräkning avsparskattereduktion bortfaller. Harsparande enligt första styckel påbörjats under senare delen av årel men harinle insättningar skelt , åtnjuts sparskattereduktion försådana sparmedel först vid beräkning av skatt för det närmasl följandeinkomståret. Sparskatlereduktion enligt della siycke medges endast omsparandet under det sisinämnda inkomståret uppfyller de förutsättningar somanges i första stycket. Sparskatlereduktion får med lillämpning av deltastycke beräknas på etl sammanlagt belopp av högst . 1 fråga om sparskattereduktion I fråga om sparskatlereduktion tillämpas2 § 4 mom. femte och själ- lillämpas 2 8 4 mom. femte och själ- te styckena uppbördslagen te styckena uppbördslagen (1953:272). Sparskatlereduktion (1953:272). Sparskattereduktion skall tillgodoräknas den skattskyl- skall tillgodoräknas den skaltskyl dige före skattereduktion och sär- dige före gåvoreduktion enligl la- skild skattereduktion. gen (1979:000) om skattelättnad för vissa gåvor, skattereduktion och särskildskallereduktion. Denna lag träder i kraft den . Prop.1978/79:160 38 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , Mundebo, Wiksiröm, , , , , , . , , De , , , ,, Bondeslam Föredragande: staisrådel Mundebo Proposition om fortsatt reformering av inkomstskatten,m.m. I sitt slutbetänkande (SOU 1977:91, Översyn avskattesystemet) redovisade skatteutredning' sina överväganden och förslagi fråga om återstående delar av utredningsuppdraget. Till en del har dellaförslag redan behandlats av regering och riksdag och så har skelt i sambandmed skatteomläggningen för (prop. 1978/79:50, bilaga 2, SkU 1978/79:19, rskr 1978/79: 107, SFS 1978: 912-915). Jag avser nu att ta upp frågorrörande marginalskallesänkningar, folkpensionäremas skattelättnader, avdragför periodiskt understöd och fackföreningsavgifl samt behovet av fortsattutredningsarbete på några punkter. Även frågor med anknytning lill denproposition (1978/79:95) om den kommunala ekonomin som har beslutats lidigare avser jag att behandla. Till protokollet i detta ärende bör fogas ensammanfattning av skatteutredningens betänkande i de delar som är avintresse som bilaga I. I fråga om marginalskatter m.m. samt folkpensionärernasskallelältnader finns emellertid en sådan redovisning i bilaga 2: 1 lillpropositionen 1978/79: 50 vartill kan hänvisas. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls avkammarrätten i , , (),försäkringsinspektionen, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV),(), slalens invandrarverk (), bosladsstyrelsen,länsslyrelserna i ' Direktören , ordförande,riksdagsledamoten , professorn , riksdagsledamotenHolger , departementsrådet , (. d. riksdagsledamotenErik , mimerastatsrädet , riksdagsledamoten ,sekreteraren , direktörenNils , riksdagsledamöterna , utredningschefen samtpartisekreteraren . Prop.1978/79:160 39 , , , ,och , samt Norrbollens län. CentralorganisationenSACO/ SR (/SR), Ensamslåendes intresseorganisation (ElO), , , Föreningen revisorer(), Föreningen . Hyresgästernas riksförbund.Kooperativa förbundet (), i (LO),, (), (), . (), . Svenska revisorsamfundet (SRS), Svenska sparbanksföreningen.Svenska uppfinnareföreningen (), , (), hantverks- ochinduslriorganisalion (SHIO), , , redovisningskonsulters förbund (SRF),() och (). LRF åberopar elt yttrande från Lantbrukamasskattedelegalion och SAF, . , samlSveriges köpmannaförbund ell yttrande från Näringslivels skattedelegalion(NSD). har därjämte överiämnal egelyttrande. Vidare har överiämnals yttranden från lokala skallemyndig-helema IStockholms och Handens fögderier saml laxeringsavdelningen vid länsslyrelsen avlänsslyrelsen i , från handelskammare av iMalmöhus län saml från . och Svenska träin-duslriarbelareförbundel av LO. En sammanställning av remissyttrandena i de delar somjagnu avser att ta upp bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 2.Belräffande marginalskatter m. m. saml folkpensionäremas skallelältnader finnsen sådan redovisning i bilaga 2:2 lill den lidigare nämnda propositionen1978/79: 50 vartill kan hänvisas. I fråga om de periodiska understöden innebär uiredningensförslag bl. a. atl avdrag för framtiden inle skulle medges för frivilligasådana. Förslagel fick elt tämligen blandat mottagande av remissinslanserna. ansåg att det fanns goda skäl för att genomföra utredningsförslaget, andravar iveksamma och menade alt det alltjämt kunde finnas sociala skäl för alt tillålaavdrag. Olika tekniska svårigheter anfördes också som skäl mot utredningsförslaget.För egen del anserjag att den nuvarande avdragsrätten för frivilliga periodiskaunderstöd kan ifrågasättas från vissa ulgångspunk-ter, främsi därför alt denkan inbjuda lill missbruk. Å andra sidan är del knappast möjligl alt bestridaatt motiv i vissa fall ändå kan finnas för understöd i denna form. En delremissinslanser har också påpekat, all ell slo- Prop.1978/79:160 40 pande av avdragsrätten skulle kunna leda till olikakringgåendeförsök av inte sällan svårbemästrad natur. Mot denna bakgrund är jagf n. inte beredd att lägga fram förslag om längre gående begränsningar än desom finns . Under remissbehandlingen har kritiska synpunkter framkommitpå utredningens förslag om avdrag för fackföreningsavgifter. Förslaget innebaratt avdrag skulle medges av eriagt belopp, dock högst . Ävenenligl min mening kan invändningar resas mol delta förslag. Eftersom delinnebär etl avsteg från den allmänna regeln om att medlemsavgit-ter inle äravdragsgilla får man räkna med atl motsvarande önskemål kommer att framförasfrån åtskilliga andra håll. Jag vill här erinra om att man vid tidigaretillfällen när denna fråga varil aktuell ansett det nödvändigt atl ta in ocksåavgifter till branschorganisationer och vissa yrkessammanslutningar i bilden.Likaså är del ägnat att inge betänkligheter från tillämp-ningssynpunkl atlinföra etl avdrag som lillkommer ett mycket slort antal skattskyldiga, men somändå i princip skall kontrolleras. Detla problem ställs i viss mån på sin spelsgenom att det i riktlinjerna för den nya taxeringsorganisalionen ullalats altlaxeringsmyndighelema normalt inle bör företa utredningar i fråga om mindrebelopp av den storleksordning det här skulle bli fråga om. Den sammanlagdaavdragssumman kan också beräknas uppgå till sådan slorlek all den skulle fåpåtagliga slatsfinansiella konsekvenser. Jag är av bl. a. dessa skäl inteberedd alt lägga fram förslag om införande av en avdragsräii förfackföreningsavgifter. Jag delar emellertid utredningens uppfattning allnuvarande skillnad i den skatlemässiga behandlingen av fackföreningsavgifteroch avgifter till vissa arbetsgivarorganisationer inte är tillfredsställande.Enligt min mening ligger del nära till hands alt i denna situation i ställetytterligare begränsa avdragsräuen för sistnämnda avgifter. Denna fråga måsteemellertid närmare utredas innan förslag kan föreläggas . Jag avserdärför alt föreslå regeringen att låta utreda hur avgifter tillarbetsgivarorganisationer för framtiden bör behandlas i skattehänseende. På några punkter har utredningen inte föreslagilomedelbara ändringar men förordal ytterligare utredningsarbete. Utredningensönskemål i fråga om bl. a. innationens inverkan på skattesystemet har redanförverkligats. Jag avser ulredningen (B 1978:07) om real beskattning av räntoroch kapitalvinster, m.m. Beträffande underskoltsavdragen har ulredningen framhållitalt fortsatt specialinriklat ulredningsarbele är påkallat. Jag delar dennauppfattning och avser att begära regeringens bemyndigande atl fåtillkalla en utredning med uppdrag all behandla hithörande frågor. Denprogressiva ulgiflsskatten har behandlats i en särskild rapport (SOU 1976:62)över vilken ell antal myndigheter och organisationer yllral sig. Ylterligareulredningsarbele behövs emellerlid enligl skatleuiredningens mening för allklarlägga om utgiftsskatten kan vara etl tänkbart alternativ lill vårtnuvarande skattesystem. Även här avser jag att begära bemyndigande all fåtillkalla en särskild utredning. Prop.1978/79:160 41 I sitt slutbetänkande berörde skatteutredningäven frågan om beskattningen av makar. F. n. sambeskattas makarskapitalinkomster och förmögenheter, däremot inle deras arbetsinkomster.Skalleulredningen ansåg enhälligt atl det av principiella skäl vore önskvärtatt införa helt individuell beskattning. Utredningen framhöll emellertid attde civilrätlsliga reglerna om makars egendomsförhållanden därvid skulle kunnautnyttjas av makarna i skalleundandragande syfte. Utredningen fann det därförav praktiska skäl inte möjligt eller lämpligt all föreslå en sådan förändring. Även jag anser atl principiella skäl lalar för enavveckling av sambeskattningen. Jag instämmer dock i utredningens uppfattningom att de civilrätlsliga reglerna om giftorätt m. m. kan lägga hinder i vägenför en övergång. Enligt min åsikt bör man närmare undersöka möjlighelerna attge de civilrätlsliga reglerna en sådan form all en övergång till hellindividuell beskallning underlättas. I sammanhanget vill jag anmäla ytterligare två frågor därutredning bör ske innan förslag läggs fram för . Den ena gällerinförande av skyldighet för banker m.fl. atl lämna kontrolluppgift tillskallemyndigheterna om insältamas ränteinkomster och kapitalbehållning. Denandra frågan gäller möjligheterna lill ökad kontroll av innehav avpremieobligationer och andra obligationer. Dessa frågor togs upp av riksdagensskalleul-skott vid behandlingen av prop. 1977/78:181 om den nya taxeringsorganisalionen(SkU 1977/78:55). Regeringen avser all uppdra ål riksskatteverketatt göra det utredningsarbete som behövs och redovisa resultatet av sinaöverväganden. Med stöd av regeringens bemyndigande den 30 december 1976tillkallade jag en särskild ulredare, ambassadören , för alt prövafrågan om avdragsräii vid inkomsttaxeringen för gåvor lill ideella ochhuma-nilära ändamål. Genom tilläggsdirektiv fick ulredningen i uppdrag att läggafram förslag i fråga om arvsskattebefrieise för församlingaroch de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer. Utredningen, som anlog namnet utredningen om avdrag förgåvor, avlämnade belänkandel (Ds B 1977: 2) Avdrag för gåvor. 1 betänkandet föreslogs att avdrag skulle medges för gåvorinom vissa gränser till bl. a. trossamfund och sådana organisationer som ägnadesig åt hjälpverksamhet eller internationell biståndsverksamhet. Vidareföreslogs arvsskattebefrieise för trossamfunden. Betänkandet - som ocksåinnehåller en redogörelse för gällande räll och utländska förhållanden - börfogas till protokollet som bilaga 3. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls avslyrelsen för internationell utveckling (SIDA), kammarkollegiet,(), statens invandrarverk (), kammarrätten i (KRNS), länsstyrelserna i , , , , Göleborgsoch , , , , Väslernortlands ochNort-bottens län, domkapitlen i , , och Prop.1978/79:160 42 (), CFB),Centralorganisationen /SR (/SR), ().De kristna samfundens nykterhetsrörelse Social-etisk samhällstjänst (DKSN),Ensamståendes intresseorganisation (ElO), Filadelfiaförsamlingen i ,(), Frivilligorganisationernas samarbetskommilté(FOS), , Förbundel Vi unga. (), Inlernaiionella kvinnoför-bundel för fred och frihel - svenskasektionen, lOGT-NTO-rörelsen, , Konslnäriiga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Krislen vetenskapspublikalionskommilté för , i (LO),, Lutherska världsförbundels svenska sektion medLulherhjälpen (LVF), . Mosaiska församlingarnas i Sverigecentralråd, (), MS-förbundel, , i , åtläkemedelsmissbmkare (RFHL), (), narkoiikafritt samhälle (RNS), . (), Riksföreningenför Waldorfpedagogik (RfW), mot cancer. upprustning (MRA), Stiftelsen cenlre (SCC), Svenska flykfingrådel (SFR), Svenska freds- ochskiljedomsföreningen. Svenska kommunförbundel.Svenska kyrkans . Svenska nationalföreningenmot hjärl-och lungsjukdomar. Svenska röda korset. Svenska sektionen avAmnesiy International, evangeliska sludenl- och gymnaslslrörel-se(SESG), frikyrkoråds samarbetsnämnd, krislnasoci-aldemokraters förbund , krislna ungdomsråd,(), (),Unga örnars riksförbund, - arbetarnas nykterhels-förbund och . Dessulom har yttrande avgetls av den . En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detla ärende som bilaga 4. I del följande avser jag all behandla även frågorna om avdragsräiioch arvsskattebefrieise. 2 Fortsatt reformering av inkomstskatten Jag avser nu all ta upp förslag till ändringar i denstatliga inkomstskatten. Dessa förslag syftar i första hand lill all fortsälladel långsikliga re- 1978/79:160 43 formarbete beträffande inkomstbeskattningen som Inleddesgenom beslut om sänkning av den statliga inkomstskatten och införandeav etl inflationsskydd för skatteskalan. Elt angelägel mål är att dämpamarginal-skatteeffekterna. I denna del Innebär mina förslag dels fortsattasänkningar av skattesatserna i ett brett inkomstskikt, dels införande av en s.k. margi-nalskatlespärr, dvs. en regel om begränsning av den sammanlagdastatliga och kommunala marginalskatten. Ändringar av inkomstbeskattningen behövs även av andraskäl. Jag har lidigare (prop. 1978/79:95) redovisal mina överväganden ochförslag i fråga om den kommunala ekonomin. Jag angav där atl lagregleringen avden s. k. förenklade beräkningen av del kommunala skatteunderlaget skulle tasupp i förevarande proposiiion i samband med ändringarna i fråga ominkomstbeskattningen. Därvid aktualiseras också frågor som rör det statligagrundavdraget och den särskilda skaltereduktionen. Eftersom dessaändringsförslag berör vissa gmndläggande momeni vid inkomstbeskattningenanserjag det lämpligast atl försl behandla dessa frågor och därefterskatteskalans närmare utformning m. m. 2.2 Det kommunala skatteunderlaget I propositionen om den kommunala ekonomin har jag uttalatall del kommunala skatteunderlaget för framtiden bör bestämmas på etl betydligtenklare sätt än f n.