prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagföreslår att statligt slöd även i fortsättningen skall kunna utgå i hela landettill fullständiga återväxtåtgärder på nedlagd jordbruksmark och tillskogsdikning. Bidrag bör kunna utgå med högst av godkänd kostnad. Vidarebör staUigt stöd kunna utgå i hela landet till fullständiga återväxtåtgärderefter avverkning av sådana bestånd som är så glesa eller till så stor delbestår av för marken olämpligt trädslag att tillväxten är avsevärt lägre änvad som är möjligt. Bidrag bör i samband härmed också kunna utgå för att täckamellanskillnaden mellan kostnader och intäkter för avverkningen i de fall kostnademaöverstiger intäkterna. Bidrag till återväxtåtgärderna bör kunna utgå med högst50 % av godkänd kostnad i den inre zonen av stödområdet och med högst iresten av landet. I de fall avverkningen ger ett överskott som är jämförbartmed överskottet vid normal avverkning bör bidrag inte utgå. Detstatliga stödet till skogsvård som inriktas särskilt mot det skogligastödområdet bör kunna omfatta fullständiga återväxtåtgärder genom planteringeller sådd och dessutom sådana åtgärder till vilka statligt stöd kan utgå f. n.Med de senare avser jag fullständiga återväxtåtgärder på skogsmark däråtgärderna är försenade på grund av att självföryngring har misslyckats ellerdär återväxtåtgärder inte har gett tillfredsställande resultat och behöverkompletteras, röjning i plant- och ungskog där sådana åtgärder har bliviteftersatta samt skogsvårdande gallring i bestånd med förhållandevis lågavirkesförråd eller klena dimensioner. När det gäller bidraget till återväxtåtgärderbör detta till en början i huvudsak inriktas mot eftersatta åtgärder och iövrigt mot återväxtåtgärder i den inre zonen där awerkning av normala beståndinte ger sådant överskott att tillfredsställande återväxt kan åstadkommas utanförlust. Det innebär att det program som påbörjades i första hand börfullföljas. Jag är angelägen att framhålla att jag med eftersatta åtgärderavser detsamma som gäller för det nuvarande stödet nämligen i fråga omförsenade återväxtåtgärder åtgärder på hyggen upptagna , i frågaom kompletterande återväxtåtgärder åtgärder på hyggen upptagna före den 1 juli1974 och i fråga om eftersatt röjning sådan röjning som är eftersatt vid dentidpunkt då inventering har gjorts av eller redovisning harbegärts. Ett krav för att bidrag till röjning skall ges bör vara att lämpligaförebyggande åtgärder mot insektsskador vidtas. Eventuella kostnaderför kemisk lövslybekämpning bör inte få inräknas i bidragsunderlaget. Prop.1978/79:110 233 Bidraget rill återväxtåtgärder och till röjning bör i deninre zonen av stödområdet kunna utgå med högst och i den yttre zonen medhögst . I mindre utsträckning bör bidrag kunna utgå även för omplanteringav skogskulturer som har skadats av sork eller kanin. Bidraget bör härvid kunnauppgå till högst vid första om- eller hjälp-planteringen och till högst om ytteriigare omplantering i särskilda fall skulle fordras. Bidrag tillgallring bör kunna utgå med ett belopp motsvarande den beräknade skillnadenmellan kostnaderna för avverkningen och intäkterna för det virke som avverkas. Som jag har framhållit anser jag att det ärnödvändigt med ell tillfredsställande planeringsunderlag i form av översiktligaskogsinventeringar och skogsbruksplaner. De översiktliga skogsinventeringarnabör som jag har anfört göras så enkla som möjligt så alt tillgängliga resurserutnyttjas effektivt. Inventeringarna bör göras i skogsvårdsstyrelsernas regioch utformas i nära samråd med olika intressenter. Staten bör svara för helakostnaden för inventeringarna. Jag har tidigare också påpekat nödvändigheten av atl fåtill stånd ett aktivt och rationellt brukande av skogsmarken i landet och harframhållit skogsbruksplanernas roll i detta sammanhang. Även i fortsättningenbör statligt stöd kunna utgå till enskilda skogsägare för kostnaderna förskogsbruksplaner. Bidrag bör som skogsutredningen har föreslagit bestämmastill ett visst belopp per plan som för medelfastigheten ungefär motsvarar halvakostnaden. Olika belopp bör kunna gälla för planer med skilda krav på detaljeringsgrad.Bidrag bör kunna utgå oavsett vem som Upprättar planen. Planen bör emellertiduppfylla vissa minimikrav som bör fastställas av . Så t. ex. böralla planer innehålla uppgifter om nödvändiga skogsvårdsålgärder och om lämpligavverkning. Vidare bör i planer för skogsfastigheter i områden av särskild betydelseför naturvården eller det rörliga friluftslivet anges vilka hänsyn som bör tastill dessa intressen. Det är angeläget alt varje skogsägare skaffar sig en skogsbruksplan.Jag anser därför att det som förutsättning för att statligt stöd skall utgå börkrävas all skogsägaren har en skogsbruksplan. Med hänsyn till tekniska ochpersonella begränsningar är det emellertid inte möjligt att f. n. ställa ettgenerellt krav på fullständig skogsbruksplan. Till en början bör det sålundavara tillräckligt med en förteckning över nödvändiga skogsvårdsåtgärder ochlämpliga avverkningar . När det är särskilt påkallat medhänsyn till att ett visst område är av utpräglat intresse för naturvården ellerdet rörliga friluftslivet bör en särskild s. k. naturvårdsinriktad skogsbruksplankunna bekostas helt av staten. Ett begränsat antal områden bör här komma ifråga. Områdena bör anges av i samråd med ochplanerna upprättas av . har föreslagit att reglerna förstatsbidrag för åtgärder i samband med massförökning av skadeinsekter skallbehållas oförändrade. Utredningen föreslår vidare att statlig garanti för lånäven i 1978/79:110 234 fortsättningenskall kunna ges enligt kungörelsen (1969: 705) om statligt stöd vid skada påskog. Jag ansluter mig till utredningens förslag i denna del. Det innebärsålunda att statsbidrag bör kunna utgå till kostnaderna för sådanabekämpningsåtgärder som föreskrivs i samband med kata-strofbetonadmassförökning av skadeinsekter. Bidrag bör liksom kunna utgå mednormalt högst av den s. k. merkostnaden för åtgärden. Vidare bör statligkreditgaranti kunna ges för att finansiellt underlätta att virke tas om handgenom snabb upparbetning, transport m. m. i samband med omfattande skador påskog. I fråga om ram för denna kreditgaranti bör regeringen liksom inh"ämtariksdagens medgivande då behov av garantier uppstår. Sedanår 1976 har statsbidrag kunnat utgå till kostnaderna för omplantering avskogskulturer som i större omfattning har skadats av snytbagge under åren 1975och 1976. 1978/79: 101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för innevarande budgetår har föreslagits att tidigare åtagandeni fråga bör fullföljas. Den sammanlagda föreslagna summan förbidrag bör vara tillräcklig för att detta syfte skall nås. Med hänsyn till dentid som har gått sedan användningen av DDT-haltiga preparat förbjöds heltoch till att det nu bör vara möjligt att i större utsträckning mildraeffekterna av förbudet föreslår jag att bidragsformen avvecklas. Idetta sammanhang vill jag ta upp förslag till s. k. klenvirkesstöd. Som jag har nämnt är remissutfallet blandat. De remissinstansersom är negativa eller tveksamma till förslaget anser bl. a. att skogsstyrelsenhar övervärderat klenvirkets praktiska betydelse som energikälla f. n. Någraremissinstanser anser att reglerna för stödet borde ha utformats annorlunda.För egen del är jag med hänsyn bl. a. till vad dessa remissinstanser har anförtinte beredd att förorda ett klen-virkesstöd i överensstämmelse medskogsstyrelsens förslag. Givetvis är det angeläget att så mycket som möjligt avdet virke som produceras i skogama tas till vara. Skattefriheten för förmånenav bränsle från egen skog som infördes bör stimulerahärtill. När det gäller användning av bränsleflis i större skala bör pågåendeutvecklingsarbete avvaktas. Jag vill också påpeka att det statliga stödet tillröjning som jag har föreslagit i det föregående delvis tillgodoser det avskogsstyrelsen avsedda syftet med klenvirkesstödet. Detankommer på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att utfärda desärskilda föreskrifter som kan föranledas av bifall till vad jag nu harförordat om stöd till skogsvård m. m. 2.3Stöd till byggande av skogsvägar Statligtekonomiskt stöd till byggande av skogsvägar har utgått . Stöd kanges dels som lån från den s. k. skogsväglånefonden, dels som bidrag. Bidrag kanutgå med högst i det inre stödområdet och Prop.1978/79:110 235 med högst i övriga landet. I vissa fall, t. ex. omvägen är av betydelse från fritidssynpunkt, kan högre bidrag utgå även iövriga landet. I vissa fall inom inre stödområdet och om förhöjt bidrag utgårfår vägen inte avstängas för allmän trafik utan tillstånd. Bidragkan utgå endast till skogsägare vars mark omfattas av bestämmelserna iskogsvårdslagen. har föreslagit att de bidragsberättigadeåtgärderna skall vidgas fill att även omfatta dels byggande avskogsflygplatser, dels allt som ryms inom begreppet väghållning, dvs. Vidare har utredningen föreslagit att byggnadsbidraget inomområdet utanför den inre zonen av det skogliga stödområdet höjs till högst 60 %av godkänd kostnad. För underhåll m. m. bör enligt utredningen bidrag kunnautgå med högst . Utredningen föreslår slutligen att skogsväglånefondenavvecklas och ersätts med statlig garanti för lån. Utredningen beräknar kostnademaför det föreslagna stödet fullt utbyggt till 85 milj. kr. Ett rationellt nät av skogsvägar är en förutsättning föratt skogsbruket skall kunna bedrivas effektivt. Det statliga stödet tillbyggande av skogsvägar har varit ett angeläget och effektivt medel föratt nå detta syfte. Jag föreslår därför att byggnadsbidrag skall kunna utgåäven i fortsättningen. De krav som har ställts för bidrag, nämligenatt åtgärderna skall ha s. k. båtnad och kunna passas in i en väg-nätsplan förtrakten, bör gälla även i fortsättningen. Det gäller även kravet att vägenskall ha väsentlig betydelse för uiforsling av skogsprodukter med motordrivnafordon. Bidrag bör kunna utgå till nybyggnad, ombyggnad och störreförbättringsarbeten med högst av godkänd kosinad i den inre zonen av detskogliga stödområdet och med högst i övriga landet. Som jag har framhållittidigare i fråga om statsbidrag till skogsvård bör den högsta bidragsprocenteninte användas regelmässigt inom resp. område. a. bör en differentieringske så att den högsta bidragsprocenten i området utanför den inre zonen användsendast i gränsområdet till denna. I övrigt bör differentiering ske som ,t. ex. med utgångspunkt i vägklass. I den bidragsgrundande kostnaden bör inräknas de avskogsvårdsstyrelsens kostnader for projektering m. m. som kan hänföras direkttill aktuellt objekt. Vägar för vilka bidrag utgår och som kan användas förallmän trafik bör inte få stängas av för sådan trafik utan länsstyrelsensmedgivande. I likhet med utredningen föreslår jag att det särskilda bidragetför vägar som är av särskild betydelse från fritidssynpunkt slopas. Dennabidragsform har nämligen visat sig ha liten betydelse. Liksom börbidrag förbehållas skogsägare vars mark omfattas av bestämmelserna iskogsvårdslagen. Det innebär t. ex. att fritidshusägare med del i vägföretaginte bör komma i fråga för bidrag av detta slag. Som utredningen har föreslagitbör bidrag till staten, kyrkan och skogsindu- Prop.1978/79:110 236 striföretagen utgå endast när de är delägare i gemensamma vägföretagoch när vägar över deras mark har stor främmande trafik. Liksom bör skogsvårdssiyrelserna utarbetalångsiktiga planer för skogsvägnätets utbyggnad och förbättring och därvidsamråda med berörda organ, bl. a. kommuner och länsstyrelser. Planerna utgörunderlag för länsstyrelsernas beslut om handlingsprogram för ifrågavarandeområde. Jag är inte beredd att förorda byggnadsbidrag tillskogsflygplatser eller bidrag till underhåll av skogsvägar. Underhållsbidragkan väsentligen motiveras med att vägen har stor allmän trafik som ger upphovtill större underhållskostnader än normalt Till underhåll av vägar av dettaslag kan bidrag utgå från anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.under sjätte huvudtiteln. Atl skapa ytterligare ett anslag för detta ändamålanser jag inte ändamålsenligt. a. skulle det innebära samordningsproblemdärför att två olika myndigheter blir engagerade i samma verksamhet. I likhet med utredningen föreslår jag attskogsväglånefonden upplöses och ersätts med statlig kreditgaranti. Jag bedömeratt kreditgarantin i vissa fall kan vara ett värdefullt komplement tillbidragen särskilt utanför den inre zonen av stödområdet. Kreditgaranti ochbidrag bör inte sammantagna få överstiga den godkända kostnaden förvägbyggnadsföretaget. Enligt nu gällande bestämmelser kan bidrag beviljas tillbyggande, omläggning eller förbättring av flotfled och till uppförande avskogshärbärge eller liknande förläggning på skog som tillhör enskild person.Denna möjlighet har inte utnyttjats . Jag föreslår därför att bidragför dessa ändamål inte längre skall kunna utgå. Det ankommer på regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att utfärda de särskilda föreskrifter som kan föranledas av bifall tillvad jag nu har förordat om slöd till byggande av skogsbilvägar. Skogsbruket medverkar genom den s. k. skogsvårdsavgiften ifinansieringen av det statliga ekonomiska stödet till skogsbruket. Enligtlagen (1946: 324) om skogsvårdsavgift (ändrad senast 1975:1181) är sålunda denför vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomsthar tagits upp garantibelopp för jordbruksfastighet som vid fastighetstaxering åsattsdelvärdel skogsbruksvärde, skyldig att erlägga skogsvårdsavgift. Avgiften utgårmed av skogsbruksvärdet. Skogsvårdsavgiften finansierade till en början tvåtredjedelar av skogsvårdsstyrelsernas beräknade nettomedelsbehov. Fr. o. /61 ändrades principerna för finansiering av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Andringen innebar bl. a. att skogsvårdsavgiften Prop.1978/79: 110 237 skulle användas för subventionering avskogsvårdsstyrelsernas laxebe-lagda verksamhet. I samband med allmännafastighetstaxering höjdes skogsbruksvärdena. Det innebar alt det sammanlagdabeloppet av inflylande skogsvårdsavgifter ökade med . beslutadei avvaktan på ställningstagandena till bl. a. förslagen års skogsuiredningatt merinkomsten skulle användas för ålgärder som främjar skogsvård samtarbetarskydd och arbetsmiljö i skogsbruket (prop. 1975; 56, SkU 1975; 23, rskr1975:157). Exempel på sådana åtgärder är rådgivnings- ochinformationsverksamhet samt undersökningar eller utredningar som behövs somunderlag för verksamheten. har inte tagit upp frågan omskogsvårdsavgiften. Frågan om skogsvårdsavgiften berör skogsadministrativautredningens arbete. Utredningen ser över bl. a. principerna för skogsvårdsslyrelsernasfinansiering. Utredningens förslag väntas . Jag anser emellertid att frågan om skogsvårdsavgiftensanvändning bör tas upp redan nu ulan att avvakta förslagen från skogsadministrativautredningen. Enligt min mening är det rimligt att skogsägarna i störreutsträckning medverkar i finansieringen av vissa statliga åtgärder på detskogliga området. En lämplig form för detta är skogsvårdsavgiften. Den är välinarbetad och lättadministrerad. Skogsvårdsavgiften har varit 0,9 promille.Räknat i absoluta tal måste skogsvårdsavgiften anses vara obelydlig. Som genomsnittkan den f. n. beräknas uppgå till ca . per fastighet och år. Därtillkommer att avgiften vid beräkning av nellointäkl av jordbruksfastighet får drasav som driftkostnad. Jag föreslår att skogsvårdsavgiften höjs till 3 promilleav skogsbruksvärdet med verkan fr. o. m. Höjningenförutsätter ändring av 1 § lagen (1946; 324) om skogsvårdsavgift. Efter samrådmed chefen för budgetdepartementet föreslår jag också vissa ändringar avredaktionell karaktär i 1 och 2 §§ nämnda lag. Jag har redogjort för hur skogsvårdsavgiftsmedlen f. n.används. Enligt min mening bör subventioneringen av skogsvårdsstyrelsernastaxor upphöra. Eftersom den taxebelagda verksamheten skall bedrivas enligtsjälvkostnadsprincipen innebär detta atl taxorna måsle höjas. För alt undvikanegativa effekter av taxehöjningen bör subventioneringen avvecklas successivt.Jag återkommer senare till denna fråga när jag tar upp anslagsfrågorna. Skogsvårdsavgiften redovisas på inkomstsidan istatsbudgeten. Någon formell avräkning av utgifter för skogligt stöd mol dessainkomster såsom sker i fråga om automobilskattemedlen görs dock inte. Så börvara fallet även i fortsättningen. Jag anser emellertid atl skogsvårdsavgiftsmedlenhuvudsakligen bör användas för sådana ändamål som är till nytta för skogsbruketsom sådant eller på sådant sätt atl alla skogsbrukare kan få del av dem. Jagavser därmed sådana områden som forsk- 1978/79:110 238 nings-och utvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktligaskogsinventeringar, bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare m. m. Dessaprinciper tillämpar jag när jag i det följande beräknar medel för olikaändamål. Någon exakt redovisning av hur avgiften används är dock inte möjlig. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, delsatt antaga det till regeringsprotokollet fogade förslagettill 3. lagom ändring i lagen (1946: 324) om skogsvårdsavgift, dels att 4. godkänna de iregeringsprotokollet förordade riktiinjema förskogspolitiken, 5. godkänna de av mig förordadegrunderna för statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket, 6. godkänna vad jag har anfört omanvändningen av skogsvårdsavgiftsmedlen. 5 Anslagsfrågor för /80 1978/79: 100 (bil. 13 s. 47 och 105) har regeringen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /80 underangivna anslagsrubriker beräkna följande belopp. Bidrag till skogsvårdsstyrelsema . Bidrag till skogsförbättringar . Vägbyggnader på skogar i enskild ägo . Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra Kursverksamhet för skogsbmkets rationalise ring m. m. Främjande av skogsvård m. m. Stöd till kollektiv forskning rörande skogsträds- förädling och skogsgödsling m. m. Stöd till kollektiv skogsteknisk forskning . Jagardiåller att nu få anmäla dessa frågor. 1978/79:110 239 1977/78Utgift 17 472 609 1978/79Anslag 18 433 000 1979/80 Förslag 19 989 000 Skogsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om skogsbruket på mark, därskogsvårdslagen (1948: 237) äger tillämpning. Det åligger skogsstyrelsensärskilt att leda de statliga åtgärderna för att främja det enskildaskogsbruket och att verka för dettas och skogsnäringens utveckling. Styrelsenär ledande, samordnande och rådgivande organ för skogsvårdsstyrelsernasverksamhet och central myndighet för rådgivnings- och fortbildningsverksamhetrörande det enskilda skogsbrukets rationalisering samt för virkesmätning ochskogsstatistik. Styrelsen bedriver den skogliga prognosverksamhet som behövssom underlag bl. a. för utformning och tillämpning av skogspolitiken. Skogsstyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inomstyrelsen finns fyra huvudenheter, en för skogsfrågor, en förprognosverksamhet, en för rådgivning och en för administrativa frågor. Beräknad ändring 1979/80 -1- 146 000 (25 000) -f 316 000 -1- 404 000 (4- 37 000) + 2 207 000 + 2 207 000 Prop.1978/79:110 240 Pris- och löneomräkning1 . Besparingsalternativetinnebär att vissa funktioner exempelvis i fråga om prognosverksamheten inle kanbyggas ul och utvecklas på avsett sätt som möjligheterna beskärs attintensifiera informations- och rådgivningsinsatserna. a. måste två handläggartjänsterdras in. (+ .) För atteffektiviteten i organisationens arbete på att höja skogsproduktionen skallkunna ökas behöver huvudenheten för skogsfrågor förstärkas med en byrådirektörför diknings- och gödslingsfrågor ( + . För attmöjliggöra en intensifiering av personalutvecklingsverksamheten inomskogsvårdsorganisationen behöver huvudenheten för rådgivning förstärkas med enbyrådirektör (+ . Ökade krav i frågaom personaladministration gör del nödvändigt att förstärka huvudenheten föradministrativa frågor med en byrådirektör (+ . Iprognosverksamheten behöver datorsystem utnyttjas i vidgad omfattning.Blankettvolymen och blankettkonsumrionen ökar också som en följd härav. (+ .) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagförevarande anslag till . Jag har därvid bl. a. räknatytterligare medel för prognosverksamheten (6). Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /80 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78 Utgift 79 734 029 1978/79 Anslag 86 384 000 1979/80 Förslag 87284 000 Skogsvårdsstyrelsema har till uppgift att främja ochstödja den enskilda skogshushållningen samt att verka för attskogsvårdsarbetet inom de enskilda skogarna bedrivs på ett planmässigt sätt.Styrelserna skall också utöva den uppsikt och vidta de åtgärder som enligtgällande skogsvårds-, naturvårds- och andra författningar ankommer på dem. 1978/79:110 241 allmänna verksamhet Skogsvårdsgårdar, ersättning 1978/79 Beräknadändring 1979/80 51 173 000 26 175 000 + 2 921 000 + 139 000 + 2 921000 + 139 000 + 30 999 000 -2 168 000 + 34 067 000 Under /78 uppgick skogsvårdsstyrelsernasförrättnings-verksamhet eller mer änunder det närmast föregående budgetåret. Den offentliga verksamheten ökade med6 . De skogliga beredskapsarbetena svarade för 53 %av den totala verksamheten. Skogsvårdsstyrelsernas offentliga verksamhet måste i högregrad än förut inriktas på insatser av skilda slag för att åstadkomma en ökadvirkesproduktion. Framför allt måste bättre återväxler eftersträvas samtröjnings- och gallringsåtgärder i skogsbruket ökas i betydande grad. Även andraproduktionshöjande åtgärder måste sttmuleras. Dessa ambitioner i förening medkravet på intensifierade insatser för naturvård och uppföljning av den fysiskariksplaneringen m. m. fordrar ökade resurser för skogsvårdsstyrelsernasverksamhet med främst tillsyn enligt skogsvårdslagen, bidragsgivning,planering och rådgivning. Mot bakgrund härav bör antalet offentligaförrättningsdagar ökas med 17 800 till 88 000. Den genomsnittliga kostnaden perförrältningsdag under /78 har beräknats till . Denberäknas genom automatiska kostnadsökningar stiga till . för budgetåret1979/80. Vid en ökning av dagantalet till 88 000 kan den emellertid begränsastill . Det statliga bidraget till skogsvårdsstyrelsernasoffentliga verksamhet under /80 bör uppgå till 109 120 000 kr.Vissa utgifter av offentlig natur som inte ingår i förrättningsdagskostnadenberäknas till . Om den del av statens inkomst av skogsvårdsavgifter somtillförs skogsvårdsstyrelserna via detta anslag kommer att uppgå tilloförändrat 11,7 milj. kr. blir för /80 det totala statsbidragettill skogsvårdsstyrelsernas verksamhet . Beloppet bör fördelas påolika anslag enligt följande. 16 1978/79. Prop.1978/79:110 242 från anslaget Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser. Utgifterna för reseersättningar till personal för visskursverksamhet bör belasta anslaget Kursverksamhet för skogsbrukets rationaliseringm. m. samt vissa förrättningskostnader anslaget Ätgärder för intensifieradskogsvård i norra , m. m. Beloppen under nyssnämnda anslag bör tas uppmed resp. 950 000, 200 000 och . eller sammanlagt 1 300 000 kr.Resterande . bör anvisas under anslaget Bidrag tillskogsvårdsstyrelserna. bör bemyndigas att fördela anslaget påskogsvårdsstyrelserna. Pris- och löneomräkning14 . Besparingsalternativetinnebär att skogsvårdsstyrelsernas verksamhet måste minskas i vissutsträckning (+ . Antalet förrättningsdagar i skogsvårdsstyrelsernasoffentliga verksamhet för /80 beräknar jag till 70 200.Medelstilldelningen per förrättningsdag bör höjas från . till ca 1 118kr. Utgiftsramen för skogsvårdsstyrelsernas ej taxebelagda verksamhet blir medutgångspunkt i detta belopp . För vissa andra kostnader av offentlignatur bör beräknas . Av de medel som flyter in i form avskogsvårdsavgifter bör skogsvårdsstyrelserna över detta anslag tillföras 9,2milj. kr., dvs. en minskning i förhållande till innevarande budgetår med 2,5milj. Motiven härför har jag redovisat i det föregående. Jag förordar att den totala kostnadsramen för den medstatsmedel finansierade delen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet för budgetårel1979/80 bestäms till .