prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — I sin beräkning av budgetutfalletför innevarande budgetår har - mot bakgrund av nya uppgifterrörande myndigheternas bedömning av anslagsbehållningarnas utveckling - bedömtatt anslagsbehållningarna kommer att öka med 3 140 milj. kr. Av detta beloppavser ca 900 milj. kr. anslaget till sysselsältningsskapande åtgärder. Jag fåri övrigt hänvisa till beräkningar för innevarande budgetår(bilaga 2.2). Som har framgått av min redovisning har riksrevisionsverketinfe kunnat beakta samtliga propositioner med anslagskonsekvenser /79. Dessa propositioner upptar anslag med ett sammanlagt beloppav 840 milj. kr. Vid en samlad bedömning finner jag det inte sannolikt att detotala statsutgifterna kommer att bli större än vad som anges iriksrevisionsverkets senaste beräkning. Sålunda räknar jag, efter samråd medchefen för industridepartementet, med att förbrukningen på vissa varvsanslagblir lägre än vad verket angett och att dessa utbetalningar istället kommeratt ske under nästa budgetår. Schablonmässigt kan detta belopp uppskattas varai samma storleksordning som de regeringsförslag verket ej kunnat beakta. Jagräknar med andra ord med att uppbyggnaden av anslagsbehållningar /79 blir 840 milj. kr. större än vad riksrevisionsverketprognosticerat (tabell 26). Prop.1978/79:150 Bilaga 2 Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /79 kr., ökning +, minskning ) (ny beräkning) Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Kapitalbudgeten Summa + 1058 -1021 + 37 + 1058 -1021 + 37 + 2898 + 242 +3140 + 3 738 + 242 +3980 För /80 underströkjag i budgetpropositionen svårigheterna att göra en bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling och räknade med att I miljard kr. skulleförbrukas under budgetåret. Mot bakgrund av den stora uppbyggnad avanslagsbehållningar som beräknas äga rum under /79 finnsanledning att justera denna prognos. Anslagsbehållningarna påarbetsmarknadsdepartementets anslag beräknas uppgå till ca 2,7 miljarder kr.vid utgången av /79. Detta innebär en uppbyggnad med ca 1,2miljard kr., vilket är avsevärt mer än under tidigare budgetår (se tabell 27).Behållningarna hänför sig väsentligen till anslaget försysselsältningsskapande åtgärder. En betydande del av dessa medel torde kommaatt utbetalas /80. Å andra sidan har jag, som jag tidigareredovisat vid min beräkning av anslaget till oförutsedda utgifter, räknat medatt det kan bli aktuellt att anvisa medel för arbetsmarknadspolitiska insatserpå tilläggsbudget nästkommande budgetår. Med hänsyn härtill finner jag detrimligt att räkna med en reservationsmedelsförbrukning om I miljard /80 på arbetsmarknadsdepartementels anslag (se tabell 28). Dengenomsnittliga reservationsmedelsuppbyggnaden för budgetåren 1978/79 och1979/80 överensstämmer därmed väl med den genomsnittliga uppbyggnaden de femtidigare budgetåren. Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1972/73-1978/79 (Miljarder kr.) 1972/73 Utfall 1973/74 Utfall 1974/75 Utfall 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Ber. ' (förändring under budgetåret) Industridepartementet' (förändring under budgetåret) Övriga huvudtitlar (förändring under budgetåret) (förändring under budgetåret) ' 0,69 0,62 4,81 0,72= (+0,03) 0,55 (-0,07) 5,65 (+0,84) (+0,81) 0,46 (-0,26) 0,53 (-0,02) 6,04 (+0,39) (+0,11) 1,08 (+0,62) 0,70 (+0,17) 6,78 (+0,74) (+1,52) 1,44 (+0,36) 2,11 (+1.41) 6,43 (-0,35) (+0,05) 7,31 ( + 5,20) 7,76 (+1,33) (+6,58) 2,72 (+1,23) 8,62 (+1,31) 9,20 (+1,44) (+3,98) ' Anslagen till lokaliseringslån och statens hantverks-och industrilånefond har samtliga år hänförts till = Motsvarande delar av dåvarande . 1978/79:150 Bilaga 2 87 Inom industridepartementets områdehar mycket betydande anslagsbehållningar byggts upp under /78.Av de ca . i anslagsbehållningar som beräknats innestå underdenna huvudtitel vid slutet av innevarande budgetår återfinns ca 4 miljarderkr. på anslag till stöd för varvsnäringen och ca . på anslag tillstöd för stål- och skogsföretag. Andra anslag med stora medelsbehållningar äranslagen till lokaliseringslån och till energibesparande åtgärder inäringslivet, vilka vid slutet av budgetåret tillsammans beräknas uppvisa ca 1miljard kr. I övrigt fördelar sig behållningarna på ett stortantal anslag. En betydande andel av de uppkomna behållningarna på anslag tillvarvsindustrin saml till stål- och skogsföretag torde komma att förbrukasunder /80. Å andra sidan bör vissa anslag som anvisats för budgetåret1979/80 komma att uppvisa reservationsmedelsuppbyggnader under detta budgetår.Därtill kommer att jag vid min beräkning av anslaget till oförutsedda utgifterräknat med vissa medel för ytterligare industripolitiska insatser. Detta förhållandebör beaktas vid beräkningen av anslagsbehållningarnas utveckling budgetåret1979/80. Även det förhållandet bör beaktas att prognoser som gjorts senare årvisat sig systematiskt ha överskattat utbetalningstakten för industripolitiskaanslag. Med beaktande av samtliga redovisade faktorer beräknar jagreservationsmedelsförbrukningen under industrihuvudtiteln till 3 miljarder / 80. Anslagsbehållningarna på övrigahuvudtitlar återfinns på ett mycket stort antal anslag. Som framgår av tabell27 har de ökat i stort sett varje budgetår. Budgetåren 1977/78 och 1978/79 ärden uppnådda resp. beräknade ökningstakten dock högre än . Denförväntade tillväxten i behållningar innevarande budgetår hänför sig i förstahand till anslagen till byggande av statliga väger, vissa energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet och lånefonden för bostadsbyggande. På vart ochett av dessa anslag beräknas behållningarna öka med ca 400 milj. kr. Utvecklingen av anslagsbehållningarna under de här aktuellahuvudtitlarna påverkas av ett stort antal faktorer och är därför i vissa fallännu svårare att prognostisera än behållningarna på tidigare behandladehuvudtitlar. Schablonmässigt och med hänsyn till den relativt sett stora Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /80 (Miljarder kr.) -1,0 -3,0 ±0,0 -1,0 -4,0 1978/79:150 Bilaga 2 uppbyggnadsom erhållits resp. förutses för budgetåren 1977/78 och 1978/ 79 räknar jag med oförändrade anslagsbehållningar under / 80 för dessa anslag. Sammanlagt beräknar jag med andra ord att 4miljarder kr. av anslagsbeställningarna kommer all förbrukas under budgetåret1979/80. Jag vill dock framhålla att dessa beräkningar måste omges medbetydande osäkerhetsmarginaler. Anslagsbehållningarnas sloriek gör det motiveratatt även behandla frågan om regeringens kontroll över dessas utveckling.Anslagsbehållningarna vid ingången och utgången av /79redovisas i tabell 29. Fonden för statens aktier Fonden för förlag till De beloppsmässigt stora anslagsbehållningarna berorfrämst på att vissa reservations- och investeringsanslag har anvisats avriksdagen enligt täckningsprincipen, dvs. hela beloppet har anvisats vid etttillfälle trots att utgifterna under anslaget fördelar sig på mer än ettbudgetår. Om samtliga anslag i stället anvisades enligt den för flertaletanslag tillämpade/ör/i/v/A-ningsprincipen skulle stora anslagsbehållningar i endel fall kunna undvikas. När det gäller vissa anslag på arbetsmarknads- ochindustripolitikens 1978/79:150 Bilaga 2 89 område är det emellertid av praktiska skäl mer lämpligtatt anvisa anslag enligt täckningsprincipen. Jag vill i detta sammanhang ocksåpeka på att finansfullmaktens konstruktion är sådan att anslag som är en följdav utnyttjandet av den måste beräknas enligt täckningsprincipen. Som framgår av tabellen finnsbetydande anslagsbehållningar inom utrikes-, kommunikations-, arbetsmarknads-,bostads- och industridepartementens områden. Beträffande dessaanslagsbehållningar vill jag anföra följande. Anslagsbehållningarna inom områdeutgörs av belopp pä vissa biståndsanslag. Dessa medel är i icke ringaomfattning genom avtal och överenskommelser uppbundna i förhållande tillenskilda och vissa internationella organisationer. Härvid inträffarinte sällan senareläggningar av utbetalning av biståndsmedel genom minskatmedelsbehov på grund av förseningar i biståndsprojekt m. m. Anslagsbehållningarna inom kommunikationsdepartementetsområde hänför sig i huvudsak till atl vissa anslag till vägväsendet avserkalenderår. Beräkningsmässigt uppgår alltså reservationen till halva beloppetav dessa anslag. Jag vill erinra om att regeringen har möjligheter att, omkonjunkturen kräver det, genoin administrativa beslut minska förbrukningen avväganslagen liksom omvänt att finansfullmakten kan utnyttjas för att ökaaktiviteten inom vägseklorn. Anslagsbehållningarna inomarbetsmarknadsdepartementets område består i allt väsentligt av reservationerunder anslaget till beredskapsarbeten och åtgärder för arbetsanpassning.Reservationernas storlek beror dels på alt anslagen anvisas enligttäckningsprincipen dels på att ambitionerna att snabbt få igångberedskapsarbeten inte alltid är genomförbara. Det ligger i anslagens natur attmedelsförbrukningen anpassas till konjunkturen. Inom områdebestår anslagsbehållningarna av i huvudsak ännu inte utbetalade belopp förenergibesparande åtgärder inom bostadsbetåndet. Om det skulle bli aktuellt atti konjunkturreglerande syfte vidta åtgärder inom byggnadssektorn är andrametoder än reglering av förbrukningen av anslagsbehållningarna att föredra. De största anslagsbehållningarnafinns inom industridepartementets område. Här gäller att de till en mindre delavser energibesparande åtgärder inom näringslivet och till övervägande delavser bidrag till statliga företag (och ) och beställarstödför fartygsköp. För energibesparande åtgärder gäller vad jag haranfört rörande energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet. För bidragen tillde statliga företagen gäller att de utbetalas enligt en av regeringen ochriksdag fastställd plan och utbetalning sker efter regeringsbeslut i varjesärskilt fall. På liknande sätl regleras utbetalningen av beställarstöd.Regeringen har alltså direkt eller indirekt kontroll över dessa anslagsbehållningar. Affärsverkens anslagsbehållningarutgörs av de s. k. konjunkturmarginalerna. Affärsverkens anslag beräknasregelmässigt med en tio-procentig Prop.1978/79:150 Bilaga 2 90 marginal för att möjliggöra en eventuell tidigareläggningav projekt av sysselsätlningsmässiga eller andra skäl. Genom bestämmelser iregleringsbrev är affärsverkens förbrukning av investeringsmedel begränsad ochanslagsbehållningarnas utnyttjande är följaktligen beroende av regeringensbeslut. Med hänsyn till den konjunkturbedömning som jag har redogjort för ärdet mindre sannolikt att dessa konjunkturmarginaler kommer att användas /80. Anslagsbehållningarna under fondenför låneunderstöd består i allt väsentligt av olika typer av lån till företagmed finansiella problem. För samtliga lån gäller att de utbetalas enligt enmellan staten och företagen överenskommen plan. Utbetalning sker efter beslutav regeringen i varje särskilt fall. Någon risk för okontrollerad förbrukningav anslagsbehållningar föreligger alltså inte. Av min redogörelse framgår attregeringen i och för sig besitter erforderliga instrument för att bestämmareservationsmedelsförbrukningen. Det är emellertid i många fall i strid medanslagens syfte atl löpande styra medelsförbrukningen, såsom har framgått avvissa av de exempel jag har nämnt. Följaktligen är det, som jag harredovisat, svårt att förutse förändringar i anslagsbehållningarna. Vid enavvägning mellan kravet på en effektiv myndighetsutövning och möjligheterna attanvända anslagsbehållningarna som ett instrument i konjunkturpolitikenöverväger i de fiestafall del förstnämnda intresset. En icke avsedd förbrukning av större omfattning avanslagsbehållningar på enskilda anslag kan dock förhindras. För de anslag somjag inte har berört i det föregående vill jag nämna att enligt gällandebudgetprinciper förfogar regeringen över uppkomna reservationer, om inte endelegering till myndigheterna har gjorts. En uppkommen reservation kan alltsåinte förbrukas utan att regeringen direkt eller indirekt genom delegering tillmyndigheterna godtagit att så sker. För att ytterligare höja handlingsberedskapenavser jag atl ta initiativ till atl i regleringsbreven under reservations- ochinvesteringsanslag införa begränsningar för medelsförbrukningen om intesärskilda skäl talar däremot. Detta innebär att befogenhetsfördelningen mellanregeringen och myndigheterna när det gäller att utnyttja uppkomnamedelsreservationer görs klarare. befogenheter när del gäller beslutom anslag berörs inte härav. Jag har för avsikt atl noggrant följa utvecklingenav reservationsmedelsförbrukningen för att vid behov vidta erforderligaåtgärder. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter budgetåren1978/79 och 1979/80 Budgetutfallet och därmed statensupplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen av rörliga krediterhos , vilka krediter enligt beslut ställs tillförfogande för vissa myndigheter och bolag. I budgetpropositionen antogs detdisponerade beloppet komma att 1978/79:150 Bilaga 2 91 öka med 377 milj. kr. under /79.Riksrevisionsverket har i sin beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår tagit upp en ökning av det disponerade beloppet med 305 milj. kr. Jagfinner ingen anledning att frångå riksrevisionsverkeis bedömning. För /80 räknade jagi budgetpropositionen kalkylmässigt med en ökning av de ianspråktagna beloppenom 500 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångå denna bedömning. Jagvill dock ånyo erinra om den osäkerhet som gäller vid detta slag avberäkningar. 4.5 Totalbudgetens saldo budgetåren 1978/79 och 1979/80 I årets budgetproposition beräknadesstatsutgifterna för /79 till . Detta var ienlighet med budgetprognos . Betydandeytteriigare anslagsbelopp har beslutats eller föreslagits sedandecemberprognosen. Dessa uppvägs dock dels av att verket i decemberprognosenavsatte . för ytteriigare oförutsedda utgifter, dels av attanslagsbehållningarna nu beräknas öka med betydande belopp, medan de i dentidigare nämnda prognosen förväntades bli i stort sett oförändrade underbudgetåret. 1 den nu aktuella beräkningen över budgetutfallet (bilaga 2.2)förutser sålunda att utgifterna kommer att bli 899 milj.kr. lägre eller ca . 1 detta belopp ingår emellertid inte, somjag tidigare påpekat, vissa senare framlagda anslagsförslag om totalt 840 milj.kr. Å andra sidan väntas, som jag också har behandlat, anslagen tillvarvsnäringen komma att utbetalas något långsammare än vad verket räknar med.Vid en samlad bedömning finner jag det därför rimligt alt ansluta mig tillverkets utgiftsberäkning för /79. beräknar desamlade statsinkomsterna för /79 till . mer än enligt verkets prognos från december 1978.Väsentligen beror denna förändring på att den totala lönesumman ochaktiebolagens taxerade inkomster nu antas öka snabbare mellan åren 1978 och1979. Jag har ingen erinran mot nya inkomstberäkning förinnevarande budgetår. Med dessa utgångspunkter skulletotalbudgeten för /79 visa ett underskott om 42,3 miljarder kr.eller . mindre än i verkets prognos . 1 dettasammanhang bör beaktas att redovisning av kassamässigtutfall för statens verksamhet - som i huvudsak avser de transaktioner somkonstituerar statsbudgetens saldo - för innevarande budgetårs tre förstakvartal visar ett underskott om ca . Erfarenheterna från senarebudgetår ger vid handen att hittillsvarande utfall kan peka mot attbudgetunderskottet för /79 snarare torde komma att understiga änöverstiga nuvarande beräkning. Jag finner dock inte skälatt avvika Prop.1978/79:150 Bilaga 2 från denna beräkning, som grundar sig på uppgifterinhämtade från myndigheterna. Utgifterna för /80 beräknades ibudgetpropositionen till . beräknar jag utgifterna till177,. (tabell 30). Ökningen förklaras huvudsakligen av ökadeutgifter för industripoliiiska insatser. Detta sammanhänger, som jag tidigarepåpekat, med att de strukturella problemen i vissa branscher visat sig vara avmer djupgående och allvarlig karaktär än vad som tidigare fanns anledning atträkna med. Vidare förklaras utgiftsökningen av att en betydande förbrukning avanslagsbehållningar nu beräknas ske under nästkommande budgetår. Dettaförklaras till en väsentlig del av atl utbetalningar från vissa anslag nuberäknas ske under /80 i stället för, som antogs i budgetpropositionen,under innevarande budgetår. Detta är också en av orsakerna till attunderskottet i statsbudgeten innevarande budgetår enligt nuvarande prognoserförutses bli lägre än vad som tidigare antogs. 1 budgetpropositionen beräknades statsinkomsterna nästabudgetår till . uppskattas de bli 129,6 miljarder kr.Denna ökning om . hänför sig i allt väsentligt till denstatliga inkomstskatten och orsakas av den tidigare berörda /79. Utvecklingen av totalbudgetens saldo1977/78-1979/80 (Milj.kr.) fall 1977/78 till ny beräkning 1978/79 räkning 1978/79 till ny beräkning 1979/80 1977/78 Utfall -t- 5,0 -H6.5 + 10,1 -l-!l,2 Enligt nuvarande beräkning förutsessom framgår av tabellen inkomsterna öka till /79 ochmed till nästa budgetår. För utgifterna blir dessa ökningstal 16,5%resp. Sammanfattningsvis innebärberäkningarna att budgetunderskottet för /80 ökar med 3,2miljarder kr. jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. minskar, som jag redan redovisat, underskottetinnevarande budgetår med . Till viss del förklarasförändringarna jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av att utgifterförskjutits från innevarande till nästa budgetår. Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor: Långtidsbudget för perioden /80-1983/84 (Bilaga 2.1) 1978/79:150 Bilaga 2 93 beräkning överutfallet av statens budget för budgetåret )91S/19 (Bilaga 2.2) revideradeinkomstberäkning för / SQ (Bilaga 2.3) Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /80 (Bilaga 2.4) Specifikation av anslagsförändringari förhållande till budgetpropositionen för /80 (Bilaga 2.5) Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstaler för / 80 (Bilaga 2.6) Förändringar i förslaget tillstatsbudget för /80 sedan budgetpropositionen (Bilaga 2.7) Lagförslag (Bilaga 2.8) Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels atl 1. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. tillAvskrivning av nya kapitalinvesteringar för / 80 anvisa följandereservationsanslag, nämligen Utbyggande a v karoUnska sjukhuset 29 000 000 tnentets verksamhetsområde 67 500000 Studiemedelsfonden I 511 500 000 Statens fiskredskapslånefond 257 000 Lån till 30 300000 Prop.1978/79:150 Bilaga 2 94 Försörjningsberedskapslån 85 400 000 Lån till investeringar för kommersiell Fonden för statens aktier Teckning av aktier i svenska Förvärv av aktier i 20 000 000 Förvärv av aktier i ägarna AB 300000000 Förvärv av aktier i 200 000 000 3. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /80, 4. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1979/80, 5. antaga inombudgetdepartementet upprättat förslag till lag om storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /80, 6. godkänna minberäkning av driftbudgetens inkomster för /80 enligt den viddelta protokoll fogade specifikationen, 7. godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstaler för /80, 8. påkapitalbudgeten beräknaden mot investeringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedelliW 10 , 9. med ändring avförslag i prop. 1978/79:100 bil. 19, till Oförutsedda utgifter för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . att stå till regeringensförfogande förde ändamål och på de villkor jag har förordat i det föregående, 10. med ändring av förslag i prop.1978/79:100 bil. 21, för Riksgäld.t- fonden på driftbudgeten för /80 ta upp ett under skott av 12 , 11. medge att en konsolideringsfond för fårinrättas i enlighet med vad jag har förordat i det föregående. 1978/79:150 Bilaga 2 95 12. godkänna att lånet med villkorligåterbetalningsskyldighet till får efterges, 13. utöver vad som föreslås i prop. 1978/79: 125 tillAvskrivning av oreglerade kapitalmedelsföriuster på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett anslag av , 14. godkänna vad jag har förordat i det föregåenderörande tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa förelag med dominerandeställning på orten. 1978/79:150 Bilaga 2 96 1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länder och länderområden 2 2 Försörjningsbalans1977 och 1978 8 3 Betalningsbalans1977 och 1978 10 4 Statensinkomster och utgifter 20 5 Finansielltsparande i den offentliga sektorn 1977- 1979 23 6 Finansielltsparande 1977-1979 24 7 Finanspolitiskaeffekter 1976-1979 25 8 Finansiering avbudgetunderskotten 1978 och 1979 30 10 BNP från produktions- ochanvändningssidan 1977- 1979 37 11 Bytesbalans för 1977-1979 39 12 Försörjningsbalans 1978-1981 42 13 Bytesbalans 1978-1981 42 14 BNP-utvecklingen --1983 45 15 Vissa nyckeltal för alternativenI-V, 1977-1983 47 16 Totalbudgeten 1978/79-1979/80 63 17 Statsinkomsternas utveckling1973/74-1983/84 64 18 Statsutgifternas utveckling1973/74-1983/84 65 19 Statsutgifternas utveckling1973/74-1983/84. Konsumtion, investeringar och transfereringar 66 20 Tolalbudgetens utveckling /79-1983/84 67 21 Statens finansiella sparande1978/79-1983/84 67 22 Statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparande 1978/79-1983/84 68 -23Statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparandeunder- skolt i procent av BNP 68 24 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av tolalbudgetens inkomster 83 25 Kapitalbudgetensutgifter och finansiering /80 84 26 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna under /79 86 27 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1972/73-1978/79 86 28 Beräknadförändring i anslagsbehållningarna under /80 87 29 /79 88 30 Utvecklingen avtolalbudgetens saldo 1977/78-1979/80 92 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1979 Den reviderade nationalbudgeten för1979 som härmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. Nationalbudgeten består av tre delar. I den första delen,kapitel 1, sammanfattar ekonomidepartemenlet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna.Den andra delen, kapitel 2-9, behandlar utvecklingen t. o. m. 1979 inom olikaområden mera i detalj. I den tredje delen redovisas vissa kalkyler över entänkbar utveckling och 1981. Dessa kalkyler har utförts inomekonomidepartementet. Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternasekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden har sammanställts inomkonjunk-turinstilulet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gruvor,mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Av ettbihang som följer efter kapitel 10 framgår även i tablåform vilka kapitel ochavsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet resp. konjunkturinstitutet.Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligt ekonomidepartementetsoch bedömningar. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1979 vilar påekonomidepartementet där arbetet med nationalbudgeten letts avstatssekreteraren och t.f. 1 1978/79. 1 Sammanfattande översikt' 1.1 Den internationella bakgrunden Drygt har gått sedanoljekrisen och den fyrdubbling av oljepriserna som då ägde rum. Till enbetydande del har den internationella utvecklingen varit präglad aven strävan till anpassning till den nya situation som då inträdde. På mångahåll yppades farhågor för de finansiella problem som utjämningen mellanländerna av de ojämnt fördelade bytesbalansunderskotten skulle ge upphov till. Möjligheten att åstadkomma en"recycling" av de uppkomna OPEC-överskotten tillbaka tillunderskottsländerna i och utanför OECD-området präglade debatten vid denna tid.Så här i efterhand kan man konstatera, att de rent betalningstekniska problemennog inte kan anses ha spelat en så avgörande roll. Det är i stället andrafrågor som kommit i förgrunden.