prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — erfarit kommer lokala förhandlingar mellanförhandlingsnämnden och enskilda huvudmännen att äga rum efter det att encentral överenskommelse träffats. Efter samråd med förhandlingsnämnden bedömde kommitténdet som lämpligt alt förhandlingar om bildandet av de regionala stiftelsernasker parallellt med de övriga förhandlingarna. Kommittén säg därför som sinuppgift att utarbeta förslag till stadgar för de regionala stiftelserna att biläggasavtal om bildandet av stiftelserna. Mot denna bakgrund och under förutsättningatt regeringen uppdrog åt statens förhandlingsnämnd atl uppta förhandlingarmed landstingen och de ulan-för landstingen stående kommunerna om bildande av regionala stiftelser för skyddat arbeteöverlämnade kommittén förslag till stadgar för deregionala stiftelserna till förhandlingsnämnden som underlag för nämndens förhandlingari frågan. Förslaget till stadgar överlämnades till arbetsmarknadsdepartementetför kännedom. Enligtpropositionen 1978/79: 25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /79 har regeringen till riksdagenöverlämnat förslag till lag om regionala stiftelser för skyddat arbete.Kommitténs förslag till stiftelsestadgar har av statens förhandlingsnämndöverlämnats till regeringen. Pågrundval av proposition 1977/78: 30 har beslutat att en centralstiftelse skall upprättas för att samordna de regionala stiftelsernas arbete.Den centrala stiftelsens styrelse och chef skall utses av regeringen. Somtidigare framhållits bedömer kommittén det som mycket angeläget att dencentrala stiftelsen bildas, så att den kan byggas upp med början ijanuari 1979. Som underlag för regeringens beslut överlämnar kommittén härmedbilagda förslag till stadgar för den centrala stiftelsen (bil. Förslagettill stadgar har utarbetats med utgångspunkt från de uppgifter som enligtpropositionen 1977/78 skall åligga den centrala stiftelsen. Vidare har, medutgångspunkt från tidigare nämnda förslag till stadgar för de regionalastiftelserna, i stadgarna givits uttryck för den avsvars-ochkompetensfördelning som bör gälla mellan den centrala stiftelsen och deregionala stiftelserna. måste redan från starten ha ett juridiskt namn. Stiftelsenbör även arbeta med ett populärnamn avspeglande verksamhetens målsättning ochinriktning, ett lätt uttalat namn som skall kunna re- Prop.1978/79: 139 39 gistreras och skyddas och en lätt identifierbar och registrerbarsymbol. Efter utredning av en särskild arbetsgrupp, varvid ovan nämnda aspekterbeaktats, har kommittén beslutat att till juridiskt namn föreslå Stiftelsen samhällsföretagoch till populärnamn Samhällsföretag, enbart eller i kombination med en symbolav två stödjande element med stark geometrisk verkan. Det föreslagna populärnamnetmed föreslagen symbol återges i bil. Regeringenhar i enlighel med kommitténs förslag beslutat att dencentrala stiftelsen skall förläggas till kom- 5.2 Förslag till organisation Medhittillsvarande ulveckling av det skyddade arbetet kommer den nya stiflelseorganisationeni början av 1980-taIet att omfatta över 30 000 anställda, varav flertalet haranvisats skyddat arbete genom arbetsförmedlingen. De stora förändringarna påarbetsmarknaden ställer stora krav på människors möjligheter till anpassning.Många som i samband med omställningar inom näringslivet mister sinaanställningar har svårt att komma tillbaka till arbetslivet. Detta gäller isärskilt hög grad arbetshandikappade. höjs ambitionerna attsysselsätta grupper som tidigare i mycket liten utsträckning förväntades ingå iarbetskraften. I propositionen 1977/78: 30 fastslås också att öven enhög ambitionsnivå måste eftersträvas så att allt fler gravt arbetshandikappadeges möjlighet till arbete. Detta ställer höga krav på stiflelseorganisationenvad gäller anpassning av arbetet, tillgång på differentierade arbetsuppgifteroch arbetsledning, åtgärder av socialkurativ art m. m. Inom stiflelseorganisationenkommer ett flertal av näringslivets branscher att finnas representerade. Destora' strukturförändringarna inom näringslivet påverkar ocksåstiftelseorganisationens möjligheter att ge de anställda en meningsfullsysselsättning. De anställda måste ges trygghet i arbetet. Ett förverkligandeav detta kommer i fortsättningen att ställa allt större krav på utveckling avnya produktionsområden och produktionsinriktningar med hänsyn till deanställdas oUka förutsättningar. Ett sammanfattande uttryck för det ändamål för vilken dencentrala stiftelsen skall inrättas kan utläsas i det tidigare nämnda förslagettill stiftelsestadgar för den centrala stiftelsen. Där fastslås att dencentrala stiftelsen skall ha överinseende över och samordna de regionalastiftelsernas verksamhet, vars syfte är att, främst som en arbetsmarknadspoliliskåtgärd, värna om arbetshandikappades rätt till avlönat arbete samt attförstärka deras möjligheter att kunna ta steget över till annat arbete. Kommitténs förslag till organisation av den centralastiftelsen, vilket redovisas i det följande, skall ses mot bakgrund avovanstående samt vad som i övrigt anges i denna skrivelse beträffande den nyastiftelseorganisationens målsättning, omfattning och ekonomiska omsättning. I enlighet med propositionen 1977/78: 30 skall följandeutgångspunkter gälla för organisationen av den centrala stiftelsen: Till centrala stiftelsen skall föras samman olikafunktioner som sköts på central nivå av olika organ. Den centrala stiftelseninnebär således i praktiken ingen utökning av redan befintlig central organisation,men väl en effektivisering och samordning av resurserna. 1978/79:139 40 sernaåterfinns f. n. främst inom AMS, kommunförbunden och landstingens kanslier. innebär även en omfattandedecentralisering till de regionala stiftelserna främst vad avser driftansvaretför nuvarande industriella beredskapsarbeten och kontorsarbetscentraler. Den centrala stiftelsen bör byggas upp successivt. Den centrala stiftelsen skall samordna samverkanmed AMS, , kommunförbunden, SFO, STU m. fl. Den centrala stiftelsen bör, vid sidan av ettövergripande ansvar för planering, budgetarbete och ekonomi i övrigt samtpersonal- och rehabiliteringspolitiska frågor, endast i huvudsak ha rådgivandeuppgifter. Förutom produktionsteknisk och marknadsmässig rådgivning, bör den centralastiftelsen i kraft av sitt ekonomiska ansvar gentemot statsmakterna ägna storuppmärksamhet åt kostnadsutvecklingen. Den centrala stiftelsen skall tillgodose behovel aven branschmässig samordning när det gäller investeringar och utnyttjande avdessa samt biträda regionala stiftelserna i inköps- och försäljningsfrågor. Den centrala stiftelsen skall fördela statsmedel. AMS skall efter statsmakternas direktiv prövaverksamhetens omfattning och lokalisering och efter samråd med centralastiftelsen besluta om regional fördelning av den nybyggnadsram somstatsmakterna fastställer . upprättar i övrigt,efter samråd med regional stiftelse, investeringsprogram och budget. skall även planera ochsvara för driften av de industriella beredskapsarbeten som framöver beslutas avregeringen eller, efter dess bemyndigande, AMS. Avovanstående framgår att inom organisationen skall kunna sammanvägasarbetsmarknadspolitiska, näringspolitiska, sociala och välfärdspolitiska motivmed affärsmässiga och företagsekonomiska effektivitetskrav. kan enligt kommittén karaktäriseras så att dessarbetsuppgifter bör koncentreras på långsiktig, strategisk och övergripandeplanering, finansiering, utvärdering, utveckling och information. roll blir att i samarbete med bl. a. AMS ta initiativ till och tafram underlag till statsmakternas beslut om utveckling av den skyddadeverksamheten samt att föra ut resultatet av utvärderingen ochutvecklingsarbetet till de regionala stiftelserna. De regionala stiftelsernablir ansvariga för ett genomförande på kortare sikt och under fullt resultatansvarmed beaktande av samtliga mål för verksamheten. Somtidigare framhållits bör stiftelsen själv få avväga behovet av centraladministration och anpassa denna enligt företagsekonomisk bedömning alltefterde föreliggande och skiftande behoven. Som ingångsvärden för uppbyggnaden avden centrala stiftelsen har kommittén dock funnit det nödvändigt att angehuvudfunktionerna och i stort bedöma dessas bemanning vid fullt utbyggdorganisation. Bemanningen har beräknats med utgångspunkt från bifogade förslagtill organisationsplan med förteckning över funktioner och arbetsuppgifterinom huvudfunktionerna (bil. Förslaget till organisationsplan harutarbetats av i samråd med kommitténs centrala grupp. Kommitténförutsätter att underfunktioner och arbetsuppgifter samt bemanningen av dessautfor- Prop.1978/79:139 41 masoch prövas under uppbyggnaden av stiftelsen. Kommittén anser det därför inte numeningsfullt att närmare pröva och ta ställning till underfunktionerna ochbemanningen av dessa. Motdenna bakgrund föreslår kommittén följande huvudfunktioner inom den centralastiftelsen: m. m. (och information) Vadavser dimensioneringen av den centrala administrationen konstaterar kommitténatt det i propositionen 1977/78: 30 anges att den centrala stiftelsen ipraktiken inte innebär någon utökning av redan befintlig central organisation.Samtidigt betonas att driftansvaret för industriella beredskapsarbeten och kontorsarbetscentralerdecentraliseras. Utifrån delta vill kommittén framhålla att en bedönming av dencentrala stiftelsens organisation och dimensionering främst måste göras medhänsyn till att det saknas ett centralt organ med de samordnande funktionersom den centrala stiftelsen skall fylla i den nya organisationen enligt vad somanges i propositionen 1977/78: 30. Somtidigare nämnts har kommittén inte funnit det meningsfullt att nu i detalj taställning till den centrala stiftelsens organisation och bemanning. Utifrån deberäkningar som gjorts kan dock personalbehovet uppskattas till totalt drygt110 befattningshavare. Detta skall då ses i förhållande till nuvarandepersonalresurser på central nivå, som beräknas uppgå till ca 70 årsanställda.Det avser främst personal i olika specialistfunktioner vid AMS enheter förarbetsvärd och industriella beredskapsarbeten, men även vid statensindustriverk. Härutöver tillkommer personal för kontorsservice m. fl. som intekunnat beräknas i nuvarande organisation. Ienlighet med vad som angivits i propositionen 1977/78: 30 bör uppbyggnaden avden centrala stiftelsen ske successivt. Som tidigare framhållits böruppbyggnaden påbörjas för att om elt par år vara fulltutbyggd. 6 Hemarbete finansierat genom glesbygdsmedel Kommitténhar till uppgift att i samråd med statens industriverk och berördaföretagareföreningar bedöma i vilken utsträckning det nuvaranderegionalpolitiska hemarbetet skall ingå i kommande regionala stiftelserna förskyddat arbete. Inom kommittén har en särskild arbetsgrupp- övertagandegruppenmed bl. a. representanter för statens industri- 1978/79: 139 42 verk arbetat med denna fråga. Kommittén vill härmed lämna följande övervägandenoch förslag beträffande hemarbetet. Hemarbetebedrivs av både arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska skäl. När detgäller det arbetsmarknadspoliliskt motiverade hemarbetet är landsting ellerprimärkommuner huvudmän medan AMS har tillsyn över verksamheten. På en delmindre orter som saknar befolkningsunderlag för reguljära verkstäder förskyddat arbete har inrättats s. k. hemarbelsfilialer. Totalt sysselsätts ca 600personer i denna form av hemarbete. Denna verksamhet hör till deredan etablerade arbetsvårdsorganen inom resp. län och kräver inga speciellaöverväganden när det gäller den nya stiftelseorganisationen. Iskogslänens glesbygder bedrivs på försök hemarbete med företagareföreningarna vars uppgifter nu övertagits av de regionala utvecklingsfonderna somhuvudmän och statens industriverk som tillsynsmyndighet. Visst samarbete skermed kommunala verkstäder för skyddat arbete. Vid utgången av budgetåret1976/77 var ca 2 500 personer sysselsatta med hjälp av det regionalpolitiskastödet till hemarbete. Förstaanslaget för "särskilda stödåtgärder i glesbygder" tillkom budgetåret1968/69, då beslöt att anvisa ett anslag på sammanlagt 5 milj. kr. Riksdagensbeslut baserade sig bl. a. på en särskild utredning gjord av arbetsgruppen förglesbygdsfrågor. Imotiveringen för den nya anslagsformen (statsverkspropositionen 1968, bil. 13)anförde departementschefen bl. a. följande: "Enligt min mening är detangeläget att pröva nya vägar för att lösa deövergångsproblem som näringslivets omställning skapar för dem som bor iglesbygden, särskilt de äldre. En viktig uppgift i detta sammanhang är attsöka skapa nya arbetstillfällen. Delar av arbetsgruppens förslag synes därförböra prövas försöksvis. Framgången för den föreslagna verksamheten blirytterst beroende av om lämpliga arbetsuppgifter kan uppbringas. Delta torde isin tur bl. a. vara avhängigt av konjunkturutvecklingen. 1 en uppåtgåendekonjunktur kan hemarbete i vissa fall framstå som ett möjligt alternativ tillalt bygga ut de flesta produktionsanläggningarna. I varje fall kan hemarbetsalternativetvara ett lämpligt sätt för en tillverkare att övergångsvis möta stigandeefterfrågan. Förutsättningarna att genom hemarbete erbjuda äldre människor iglesbygden sysselsättning bör alltså bli bättre när konjunkturen vänder uppåt.Även i nuvarande läge har emellertid hemarbete i viss utsträckning visat sigkunna vara konkurrenskraftigt. Svårigheten är bl. a. alt bygga upp snabba ochsäkra kontaktvägar mellan hemarbete och beställare. De svårigheterna bordekunna övervinnas på ett sätt som arbetsgruppen för glesbygdsfrågor föreslagit. Verksamhetenbör såsom arbetsgruppen framhållit handhas av företagareföreningarna isamarbete med länsarbetsnämnderna. Ett samarbete med bl. a. hemslöjdsföreningarnaoch de skyddade verkstäderna, vilka i vissa fall bör kunna tjänstgöra som hemarbelscenlraler,bör också eftersträvas." (/79) meddelas bl. a. följande: 1. I syfte attfrämja lämplig sysselsättning ät svårplacerad arbetskraft i glesbygder får somförsöksverksamhet bidrag av statsmedel utgå för Prop.1978/79:139 43 hemarbete inom , , , ,, och . Med hemarbetefår i bidragshänseende jämställas de fall att arbetet förläggs till särskildlokal som används av flera personer boende på samma ort. Bidrag utgår dock ickeom lokaliseringsstöd eller sysselsättningsstöd enligt kungörelsen (1970: 180)om statligt regionalpolitiskt stöd har beviljats för verksamheten. Bidrag utgårtill täckande av kostnader som föranleds av alt arbetet bedrivs som hemarbele,exempelvis kostnader för instruktion och annan kortare utbildning av hemarbele,för transporter av hemarbetsmaterial och arbetsprodukter mellan beställarenoch hemarbetaren samt för arbetsverktyg och annan mindre kostsam tekniskutrustning för hemarbetet. Bidrag beviljasav utvecklingsfonden i länet inom ramen för de medel från förevarande anslagsom statens industriverk tilldelar fonden för ändamålet. Fonden har att vidbedrivandet av verksamheten samarbeta med länsarbetsnämnden. Del ankommer påutvecklingsfonden att a) genom kontaktermed kommuner och företag samt branschorganisationer, hemslöjdsföreningar ochandra organisationer anskaffa lämpliga objekt för hemarbete b) om så visar siglämpligt samordna arbetsanskaffningen med de skyddade verkstädernas verksamhet c) medverka tillatt arbeiskraft som är lämpad för visst slag av hemarbete får erforderliginstruktion eller utbildning d) i frågor som avser arbetsvillkoren samråda medarbetsmarknadens parter. På länsarbetsnämnden ankommer att a) i samråd med länsstyrelsenbestämma inom vilka områden i länet bidrag skall utgå b) bland äldrelokalt bunden arbetskraft inom dessa områden ta ut personer som är lämpade föroch intresserade av ifrågakommande typer av hemarbete. Utvecklingsfonden erhåller efter statensindustriverks beslut bidrag till läckande av administrationskostnader för verksamheten. Tillsyn över försöksverksamheten utövas av statensindustriverk. Glesbygdsbidraget avser sålunda de merkostnader som blir följden av att arbete bedrivs i hemmet, t. ex. kostnader förinstruktion och utbildning, transporter, maskiner etc. Enligt praxis bör ej bidraget överstiga . persysselsatt och år eller av den utbetalda lönesumman. Sedan bidragets tillkomst har beviljatsföljande belopp: 1968/69 1,0 milj. kr. 1969/70 2,4 " 1970/71 3,0" 1971/72 3,3 " 1972/73 3,4 " 1973/74 3,7 " 1974/75 2,6" 1975/76 3,5 " 1976/77 3,6 " 1978/79: 139 44 (organisationskommittén för skyddat arbete) konstaterade i sitt betänkande (SOU1975: 82) arbete, att det regionalpolitiskt motiveradehemarbetet på flera håU kommit att utgöra ersättning för det kommunalahemarbetet för arbetshandikappade. Eftersomde beskrivna åtgärderna enligt fått samma syfte som verkstädernaför skyddat arbete fanns det inte längre något skäl som motiverade en fortsattuppdelning av verksamheten på olika huvudmän och organisationsformer. Kommitténhävdade att splittringen av huvudmannaskapet för den skyddade verksamhelen bl.a. har lett till oklarhet om vem som i första hand skall svara för dearbetshandikappades behov av arbete. Detta har hämmat utbyggnadstakten på mångahåll med en påtaglig regional obalans som resultat. Splittringen torde ocksåha bidragit till att totalt setf försämra det ekonomiska utfallet avverksamheten. De enskilda huvudmännen kan t. ex. inte ensamma bygga upp enslagkraftig organisation vad avser marknadsföring och försäljning. Samhällettvingas således att bygga upp parallella resurser för samma ändamål. OSA-kommitténslog fast behovet av att driva verksamheten i sådana former att den kan erbjudaarbetshandikappade likartade möjligheter till skyddat arbete oavsettbostadsort. Som en andra utgångspunkt för sitt ställningstagande angavkommittén nödvändigheten av att inom ramen för det övergripande målet för ettbättre företagsekonomiskt utfall av produkiionen. För att åstadkomma dettaföreslog kommittén att allt skyddat arbete samordnas i en och sammaföretagsbildning. Idenna företagsbildning föreslogs sålunda att även det hemarbete som drivs iindustriverkets regi skulle ingå, dock med vissa undantag. Dehemarbeten som bör undantas skulle enligt vara de småföretag somfått del av glesbygdsstödet för hemarbete utan att de sysselsatt hemarbetare iordets egentliga betydelse. Stödet i dessa fall ansågs i huvudsak ha en lokaliseringspolitiskinriktning. Vidremissbehandlingen av förslag anslöt sig statens industriverk ihuvudsak till vad kommittén anfört i detta avseende. Den stödverksamhet somskulle komma att återstå sedan hemarbete i dess ursprungliga betydelseinordnats i den nya företagsbildningen borde enligt industriverket kunna liggakvar hos företagareföreningarna/utvecklingsfonderna. Ipropositionen 1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. delar departementschefen i allt väsentligt syn på hemarbetetoch dess framtida organisationstillhörighet. NOSA-kommitténkan konstatera att försöksverksamheten med stöd till hemarbete finansieratgenom s. k. glesbygdsmedel har bedrivits under förhållandevis fria former. Deenskilda företagareföreningarna/utvecklingsfonderna har utifrån sitt länsspeciella struktur och förutsättningar själva kunnat utveckla bidragsformen. Ettfaktum är vidare att företagareföreningarna/utvecklingsfonderna i vissa fallstött på slora svårigheter att finna företag som är beredda att lägga ut arbetei form av hemarbete. Detta problem accentueras självfallet i tider medlågkonjunktur. Företagareföreningarna/utvecklingsfonderna har därför i ökadutsträckning gett stöd åt enskilda slöjdare och 1978/79:139 45 Stödet utgår då huvudsakligen i form av bidrag tillanskaffning av arbetsredskap och dylikt. Denlänsvis individuella utvecklingen av stödet har medfört att det finnsmånga olika former av sysselsättning som ryms under rubriken hemarbete. Densamlade statistik som dokumenterats av statens industriverk belyserföretagareföreningarnas/utvecklingsfondernas kostnader och resursinsatser förverksamheten. Någon samlad dokumentation över vilka olika typer av hemarbetesom förekommer, hemarbelamas sammansättning, inkomst, kön, ålder etc. finns ej.Kommittén har därför ansett det värdefullt att kunna kartlägga även dessafaktorer. Med anledning härav har kommittén utarbetat en enkät som sänts uttill här aktuella utvecidingsfonder. Kommittén har dessutom haft särskilda överiäggningarmed representanter för utvecklingsfonderna samt den skyddade verksamheten iJämtlands resp. . (En sammanställning av enkätsvarenredovisas i bil. Tyvärrhar det visat sig alt dokumentationen kring denna verksamhet varierar rättkraftigt mellan resp. län, varför enkätsvaren i flera fall baseras påskattningar och i vissa fall har svar inte kunnat avges. Materialet kan därförinte ligga till grund för några mera djupgående analyser kring glesbygdsstödetutan kan i första hand ses som ett komplement till övrig faktaredovisning.Kommittén kommer därför inte att här kommentera enkäten mer än i några avseenden. Kommitténdelar i stort de synpunkter beträffande behovet av samordning mellan olikaformer av skyddat arbete som tidigare framförts av . Detsplittrade huvudmannaskapet mellan olika primär- och landstingskommunalahuvudmän samt staten har förutom en regional obalans också lett till oklarheterbeträffande bl. a. verksamhetens syfte och inriktning liksom vart ansvaret fören fortsatt utbyggnad skall ligga. Splittringen av ansvaret torde också i mångafall ha medfört en olycklig konkurrens mellan de olika arbetsvårdsföretagen. Det regionalpolitisktmotiverade hemarbetet tillkom för att stärka möjligheterna för personer bosattai glesbygdsområden att få sysselsättning. konstateradeemellertid att denna verksamhet till större delen kommit att utgöra enersättning för det kommunala hemarbetet för arbetshandikappade. Detta harockså bekräftats av statens industriverk och utvecklingsfonderna. Åtgärdernahar sålunda i huvudsak fått samma syfte som övrig skyddad verksamhet. Detfinns därför inte längre något som motiverar en fortsatt splittring avhuvudmannaskapet. Verkstäderna för skyddat arbete måste också anses utgöra engod bas kring vilket hemarbetet kan utvecklas i fastare former. tordedet därvid vara angeläget att inordna hemarbetet i fasta enheter typ hemarbetscentralereller s. k. filialverkstäder. samordning som är förestående är det därför väsentligt att alla formerav skyddat arbete ingår för att de problem som utan tvekan finns skallkunna undvikas. Försöksverksamhetenmed hemarbete finansierat genom glesbygdsmedel som pågått under en lO-årsperiodges därvid möjlighet att verka under fastare former i en organisation medgemensam målsättning för hela verksamheten. Därmed kan också omotiveraderegionala olikheter undvikas. Ienkäten har följande uppdelning mellan de olika formerna av hemarbete gjorts: Prop.1978/79:139 46 Redovisat antal hemarbetare /77 b) Hemarbetare i s. k. samlingslokal c) Egen företagare utan anställda (inkl. familjemedlemmarna) d) Egna företagare med anställda Enligtstatens industriverk fanns som tidigare nämnts ca 2 500 registreradehemarbetare vid utgången av /77. Ca 1 300 av dessa har såledesunder året varit föremål för åtgärder av olika slag. Kommitténkan konstatera att en stor andel av hemarbetarna enligt kategori a(hemarbetare) har en förhållandevis låg inkomst. har en årsinkomstunder . Det innebär att för många av hemarbetet är arbetet ettkomplement till annan utkomst (lantbruk, pension etc). För en mindre de) i dennagrupp torde hemarbetet ha fått en mera terapeutisk inriktning. Någraundersökningar som visar hur hemarbetarna fördelar sig på olika handikapp finnstyvärr inte. Erfarenhetsmässigt kan man dock anta att det till största delenrör sig om äldre ortsbunden arbetskraft med vissa mindre medicinska handikapp.Enligt kommitténs bedömning torde de medicinska handikappen hos hemarbetarna istort motsvara den fördelning som gäller för övrig arbetskraft inom denskyddade sysselsättningen. Ilikhet med vad som anförts av och i propositionen 1977/78: 30anser således NOSA-kommitén att det regionalpolitiskt motiverade hemarbetet dock med vissa undantag bör överföras till de regionala stiftelserna förskyddat arbete.