prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — ifrågasätterom utbyggnad av fritidsbebyggelse på och Storsudret på längre sikl får deregionalpoliliska effekler som kommunen hävdar. Från kulturhistorisk synpunktär en omfattande ulbyggnad av fritidsbebyggelse och en privatisering av markeninom dessa områden förenlig med varken intresset att skydda kulturmiljön ellerönskemålet att göra denna miQö tillgänglig. I den fortsalla områdesplaneringenbör kommunen därför enligt ämbetet utgå från att endasl en begränsadkomplettering av befintliga bebyggelseområden får ske och då i första hand iform av uthymingsstugor, som på kan bidra till den bofastabefolkningens försörjning. anför med anledningav ämbetsverkens synpunkter att det finns fler lämpliga områden förfritidsbebyggelse vid kusten än i de inre delarna av ön, där en utbyggnad kanstå i slrid med jord- och skogsbmkels intressen. Kommunen accepterar inteverkens inställning alt man bör vara ytterst återhållsam med alt tillåtaenskild fritidsbebyggelse i avvaktan på planering för semesterbyar m.m.Kommunen anser alt den planering som har utförts visar att det finns mycket godplats för både enskild fritidsbebyggelse och för semesterbyar m. m. föruthyrning. konstaterar alt det på finnsbetydande områden 1978/79:213 Bilaga 1 133 av primärt inlresse för jordbruket. Stora delar av dessaär av intresse också för tätortsutbyggnad och för militär användning. Jordbrukets intressen har enligt beaktatsväl i den kommunala planeringen. De intressemotsättningar som kan uppståmellan behovet av mark för tätortsutbyggnad och jordbrukels intressen kommerenligt länsslyrelsen att behandlas i den fortsatta markanvändningsplaneringen.Detta gäller bl.a. utbyggnaden av tätort där fortsatta samråd i planarbetetbör kunna leda till att såväl jordbruks- som bebyggelseintressen kan beaktas. Avverkning för avsalu får endast ske efter skogsvårdsslyrelsensmedgivande. Länsslyrelsen konstaterar därför att behovel är begränsal av attsärskilt reglera skogsbmkel inom naturreservat och nalurvårdsområden. Länsslyrelsen påpekar att kommunenunder den fysiska riksplaneringens programskede behandlade fiskets intressenkortfattat. Kommunen har under planeringsskedet inte berört fiskets intressenytterligare. I havet runt finns viktigafångstområden för yrkesfisket. Några särskilda ålgärder för att säkerställadessa områden har enligt inte bedömts nödvändiga i den kommunalaplaneringen. Fritidsfiskets krav på tillgänglighet till stränderna tillgodosesgenom att strandområdena vid kusten nästan helt är samfällt ägda. Del är enligt avsysselsätlningsskäl angeläget atl stödja fiskenäringen på . Delta gällersärskill för sydöstra kusten där behovel av upprustning av fiskehamnarna ärstort. Den ökade jordbmksbevattningen ochandra ingrepp i vattensystemen på Golland påverkar enligt länsstyrelsenfiskbeståndet och fisket negativt. I för yrkesfisket viktiga lek- ochfångstområden utanför kusten anser att oljeborrning, sandtäkt,militär verksamhet m. m. innebär belydande inskränkningar. anser att fisketsintressen inte har beaktats tillräckligt i kommunens redovisning av arbetetunder planeringsskedet. Kommunen bör vid kommande revidering avkommunöversikten och markdispositionsplanen redovisa hur man avser att skyddafiskets viktigare intresseområden. De konflikter med andra intressen som harberörts av bör enligt belysas närmare i denfortsatta planeringen. Även behovet av mark för hamnanläggningar bör beaktas. Länsslyrelsen konstaterar attintresset all bevara unika kulturlandskap och naturmiljö betonas i kommunens markdisposilionsplan. 1978/79:213 Bilaga1 134 Kommunenanger enligt atl landskapsvårdande insalser i huvudsak måste skeinom ramen för jordbrukets verksamhet på grund av bristande ekonomiskaresurser. Inkomster från fritidsbebyggelse och turism kan enligt länsslyrelsenockså bidra till att man kan genomföra bevarandeåtgärder. Ökade personellaresurser erfordras emellertid enligt för att del inom rimlig lidskall vara möjligl att genomföra föreslagna naturvårdsförordnanden. framhåller att det förkulturminnesvården saknas såväl ett systematiskt kunskapsunderlag som åtgärdsprogram.Det är därför osäkert i vilken utsträckning kulturminnesvårdens intressen kanbli tillgodosedda. I glesbygd förekommer enligt länsstyrelsenetl omfatlande bostadsbyggande. Den gotländska bebyggelsen har unikakulturhistoriska värden som kan hotas om man inte anpassarnybebyggelsens lokalisering och utformning till den befintliga kulturmiljön. En inventering av kulturlandskap och bebyggelse harpåbörjats för och skall utföras även för Östergarnslandet och Sudret. Delär enligt angeläget alt inventeringsarbetet kan fullföQas. Detbör vidare ulvecklas till all omfatta hela Golland, som är ell s. k. störreområde av intresse för kulturminnesvården. Syflel med inventeringen bör enligtlänsstyrelsen vara att precisera kulturminnesvårdens intressen så att de s.k.större områdena i enlighel med statsmakternas beslut kan ersättas meddelområden för vilka särskilda riktlinjer för kulturminnesvården bör gälla.Invenleringsarbetet bör enligt leda fram till en kullur-vårdsplanför Golland. särpräglade naturmiljö och kulturlandskapmotiverar enligt största restriktivitet med alt tillåta nybebyggelse, särskilt inom de riksinlressanla områdena. Också i de inre delarnaav , som har stor betydelse för kulturminnesvården, är del enligtverket väsentligt alt den enhetliga landskapsbilden bevaras. Även planverketanser att olämpligt lokaliserad och utformad bebyggelse är ett påtagligtproblem på . De försök som pågår med att uppföra typhus anpassade tillden lokala byggnadstraditionen finner verkel vara intressanta. Den länsomfaltande, översiktliga naturinvenleringsom har genomförts utgör enligt ett värdefulltplaneringsunderlag. Verkel anser atl del fortsatta arbetet med naturvårds- ochkulturminnesvårdsfrågorna bör inriktas på att upprätta en medkulturminnesvården samordnad nalurvårdsplan. Vidare bör enligt områdesplaneringske i första hand inom de områden som är föremål för starka exploaleringsintressen.Planeringen bör kompletteras med att man säkerställer värdefulla objekt medstöd av naturvårdslagen. konstaterar medtillfredsslällelse atl kommunen avser atl ulföra en bebyggelseinvenlering ochen historisk landskapsanalys för de riksinlressanla områdena ochStorsudret. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 135 telpåpekar liksom att det saknas etl systematiskt kunskaps-underiagom kulturmiljö. Kulturminnesvårdens riksintressen har i allmänhet intekunnat preciseras varför kommunen har haft tillgång till etl bristfälligtplaneringsunderlag. anser ändå att behovet av skydd förvärdefulla kulturlandskap och karaktäristiska miljöer har beaktats i kommunensplanering. Kvarstående skyddsbehov kommer enligt ämbetets bedömning alt kunnatillgodoses i den förestående områdes-och detaljplaneringen. Det är enligt viktigt attjordbruksdriften bibehålls för att kulturlandskapet skall kunna hållas öppet.Motsättningar mellan kulturminnesvårdens och jordbmkets intressen bör enligtämbetet i allmänhet kunna lösas utan men för jordbrukel. Ämbetet anser medanledning av alt hela är elt s. k. större område av betydelse förkulturminnesvården att flertalet av dessa områden i landet bör kunna avföras iplaneringssammanhang så snart skyddsbehovet inom områdena har preciserats ochtillgodosetls i den kommunala planeringen. Skyddsbehovet i vissa av dessaområden, där det kulturhistoriska intresset har särskild tyngd, bör dock ansesknutet till området som helhet och i första hand avse skydd motstrukturförändringar i stor skala. Ämbetet nämner bland dessa områden . Gotlandskommun anser alt en fördjupad inventering bör genomföras för åtminstonesamtiiga områden av riksintresse för kulturminnesvården. Dessutom behövs enheltäckande inventering av bebyggelsen. Naturvårdsverketsredovisning av arealer med förordnanden enligt naturvårdslagen är enligtGollands kommun mindre lämplig som mått på hur naturvårdens intressen harsäkerställts. Områdena av riksintresse för naturvården är enligt kommunenmycket grovt avgränsade. Kommunen anser vidare alt naturreservat i vissa fallkan vara en felaktig form av säkerställande om inte erforderliga medel ställstill förfogande för vård- och skölselåtgärder. konstaterar att frägor om turism ochfriluftsliv behandlas i ett särskilt avsnitt i den kommunomfattandemarkdispositionsplanen. och kommunen har vidare gemensamtpåbörjat en särskild planering för utveckling av turism och rekreation påGotland. Konkreta utbyggnadsalternativ skall enligt redovisasavseende boende, service, aktiviteter och kommunikationer. Länsstyrelsenunderstryker behovet av statliga insatser för att det skall bli möjligt altgenomföra de förslag som kommer alt föras fram i denna planering. Enligt planverket utgör den genomförda planeringenpå ett gott underlag för en fortsatt utveckling av turism ochrekreation. Del är enligt verket angeläget atl områden för semesterbyar,campingplatser och andra anläggningar reserveras i den fortsattaområdesplaneringen. 1978/79:213 Bilaga1 136 anser att det är önskvärt altutbyggnaden av anläggningar för Qärrekrealion inom landets primärarekreationsområden anpassas till skalan i den lokala miljön. Del borde enligtverket vara möjligt att t. ex. utveckla vissa större befintliga turistorter,som t. ex. , med nya och kompletterande anläggningar utan att fysiska,sociala och kulturella miljövärden behöver äventyras. De mindre fiskelägena ärdäremot betydligt känsligare för en omfattande utbyggnad. efterlyser aktivaplaneringsinsalser för lokalisering av anläggningar för rekreation på Gotland.Verket framhåller härvid atl kusten utgör det mesl attraktiva området förfriluftslivet. har enligt i sinmarkdisposilionsplan angett vissa planeringsriktlinjer för fritidsbebyggelsensutveckling. Kommunen anger att den, med elt antaget program för sådanbebyggelse, har vissa möjligheter att påverka lokaliseringen avfritidsbebyggelse i regionalpolitiskt syfte. påpekar alt områden av riksintresseför natur- och kulturminnesvården ofta sammanfaller med de ulvecklingssvagaredelarna av . Enligt är det svårt atl förena återhällsamhetmed ny fritidsbebyggelse med de regionalpolitiska målen för dessa områden. Det är enligt länsslyrelsen väsentligl attutbyggnad av fritidsbebyggelse föregås av planering så att den tillkommandebebyggelsen kan koncentreras till vissa områden. Regionalpolitiskt innebär dekoncentrerade fritidsbebyggelseområdena alt underlaget för tekniskförsörjning, service och kommunikationer förbättras. Tillstånd till glesarefritidsbebyggelse bör enligt lämnas ytterst sparsamt bl.a. isyfte alt skydda den natur som allQämt är orörd på . Spridd bebyggelse bör enligt planverket undvikas iområden som ännu är opåverkade av bebyggelse. Verkel anser altkommunöversiklens allmänna rekommendation om att man bör kunna tillåla ettfritidshus per 5-25 ha byggbar mark är alltför generell och kan innebära enogynnsam utveckling av spridd bebyggelse. Markanvändningsplaneringen på Golland måste enligtnaturvårdsverket ges en annan inriktning om den fysiska riksplaneringens syftenskall kunna tillgodoses. Enligt verket bör övernattningsmöjligheter i form avcampingplatser, vandrarhem och uthyrningsstugor komma till stånd på lämpligaplatser. Utbyggnaden av enskild fritidsbebyggelse bör minskas och behovet avandra boendeformer bör tillgodoses på ell bättre sätt. anser liksom planverket attkommunöversiktens rekommendation beträffande spridd bebyggelse kan inneböra enogynnsam bebyggelseutveckling inom vissa delar av Golland. Poblemet kan enligtämbetet bara om kommunen någorlunda konsekvent kan hävda att nyafritidshus får byggas endasl i anslutning till befintlig bebyg- 1978/79:213 Bilaga 1 137 Utbyggnaden av fritidsbebyggelse bör vidare enligtämbetet huvudsakligen ske i närheten av eftersom en slor del avfritidshusägarna kommer från fastlandet. betonar medanledning av verkens yttranden att planeringen för fritidsbebyggelse har varitsynnerligen omsorgsfull. Ett noggrant studium av varje enskilt läge samt etlomfattande samråds- och remissarbete har inneburit att friluftslivets ochnaturvårdens intressen har kunnal beaklas fullt ul. Enskild fritidsbebyggelsekommer enligt kommunen sannolikt atl vara den dominerande formen förfritidsboende också i fortsättningen. Vissa möjligheter finns dock att planeraför andra upplåtelseformer, t.ex. fritidshus för korltidsuthyrning. Gotlandskommun avser all anlägga en stugby i saml rusta upp och kompletterabefintliga slugbyar. Kommunen påpekar att man har antagit en plan förutveckling av turismen, vilken bl.a. klargör att de höga kostnaderna begränsarmöjligheterna atl bygga stugbyar i regi. Frågan om uthyrningsstugor ianslutning till jordbruk är föremål för en särskild utredning inom kommunen. I kommunens markdisposilionsplanhar markerats fem lägen som är avsedda atl hållas i reserv för eventuellaframtida större, s. k. hamnberoende verksamheter. Mol bakgrund av kommunensbegränsade möjligheter att styra induslrilokalisering är del enligtlänsstyrelsen angeläget med en plan- och markberedskap som möjliggör attalternativ kan erbjudas företag som vill om- eller nylokalisera. Särskill för de reserverade lägenavid Klinlehamn och Slile är del enligt angelägel alt manöversiktligt utreder frågor om markutnyttjande, skyddsåtgärder,kommunikationer och övrig teknisk försörjning. framhåller alt cementtillverkningeni Slile har slor belydelse för energiförbmkningen och resurshushållningen påGolland. Regeringen har lämnat tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för enutbyggnad av anläggningen. Tillstånd enligt naturvårdslagen har vidareerhållits för läkt av råmaterial för cementtillverkningen. Del är enligtlänsslyrelsen viktigt atl man i den pågående detaQplaneringen tillräckligtuppmärksammar buller och luftföroreningar från cementfabriken. På finns fleranaturresurser av intresse för exploatering. nämner främslkalkslen, sand och grus i havet saml eventuella oljefyndigheter. Enligtlänsstyrelsen kvarstår konflikter mellan intressena att bryta kalkslen och altbevara miljön inom flera områden på norra . Länsslyrelsen anser alt delär angeläget atl förutsättningarna för lokalisering av nya kalkbrott lillmindre känsliga områden utreds vidare. Därvid bör man särskilt uppmärksammaeventuella följdverkningar på de 1978/79:213 Bilaga 1 138 vattenförekomster som har stor betydelse förvattenförsörjningen. har i samråd medflera statliga myndigheter upprättat förslag lill program för hurundersökningar bör bedrivas i syfte alt få till stånd den utredning om sand-och grustäkter i havet som enligt statsmakternas beslut medanledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen skall genomföra.Länsstyrelsen anger att den saknar ekonomiska resurser att drivautredningsarbetet vidare. Ulredningen är enligt angelägen medhänsyn till de starka bevarandeintressena som finns i havet, främsl norr ochöster om . Borrningar efter olja har sketlframför alll på fastland men även i havet öster och sydost om konstaterar att dessa havsområden har stort värde som lek- ochuppväxtområden för fisk. Där finns också flera uppehållsplatser för alfågelvintertid. Del kan enligt därför uppstå direkla konflikter mellanoljeprospekteringen och fiske- och nalurvårdsinlressena eftersomsäkerhetsfrågorna vid oljeborrning lill havs ännu inte har lösts. anför att del ärsvårl atl genom föreskrifter uppnå total säkerhel vid oQeprospektering. som har gällt för verksamheten uppfyller enligtindustriverket de krav som det är rimligt atl samhällel ställer. anser all deutredningar om alternativa platser för kalkbrylning som har genomförts ärotillräckliga från naturvårdssynpunkt. Intresset för exploatering avoljeförekomster och sandtäkter pä havsbotten utanför bör enligtnaturvårdsverket ägnas särskild uppmärksamhet. Ulöver de undersökningar avmiQökonsekvenser som bör föregå en exploatering, bör man enligt verket utredaeffekterna på samhällsbyggandel i stort av t. ex. eventuella större oljefynd. Flera områden på har enligtlänsstyrelsen begränsad tillgång på konsumtionsvatlen. framhållermot den bakgrunden att följdverkningarna bör uppmärksammas av ingrepp som kanpåverka val-tenförekomstema. Verksamheter som härvid berörs är slörrekalkbrott, dikningsföretag och bevattning av åkerarealer. Belräffandeutdikningar av våtmarker anser länsslyrelsen att det är mycketotillfredsställande atl de utredningar som i regeringens beslutöver programskedet fick i uppdrag att genomföra, inte har kunnat påbörjas. Ennärmare utredning om dikningarnas och magasineringarnas effekt för naturvårdenoch vallenvården beräknas med nuvarande resurser inte kunna genomföras såsnabbi som borde ske. En utbyggnad av kraftvärmeverket iSlite har enligt bedömts kunna tillgodose energibehovet förutbyggnaden av cementfabri- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 139 Härutöver pågår ulredningar om etl kolkraftverk medeventuell lokalisering till . sådant verk kan enligt länsstyrelsensannolikt inte inrymmas inom det befintliga kraftverksområdet. Vidare planerasenligt ett nytt kraftvärmeverk i . påpekar att Gotlandhar goda naturliga fömtsättningar för försöksverksamhet med alternativaenergikällor, i första hand vindkraft men även sol- och vågenergi. Planverketanser att det är angeläget att man genom försöksprojekt studerar såvälteknologiska aspekter som konflikter med annan markanvändning av t. ex.vindkraftverk. Golland är enligt länsstyrelsensärskill beroende av goda hamnar för mindre djupgående fartyg. Trafiken ärkoncentrerad lill hamnarna i , och . Kraven pä bättre och säkraresjöförbindelser med fastlandet är enligt länsslyrelsen ständigt aktuella påGotland. hamn behöver enligt utvidgas och förses med ettnytt vågskydd och i Klinlehamn pågår utbyggnad och fördjupning av hamnen. Enutbyggnad av hamnen i prövas f. n. enligt vatten- ochmiljöskyddslagsliftningen. Tippning av muddermassor frånutbyggnaden av hamnen i har föreslagits ske i havet sydost omSlite. bedömer i delta fall att konflikter med fiskets ellernaturvårdens intressen är mindre sannolika. En omlokalisering eller en kortareförskjutning av banan på har enligt länsslyrelsen diskuteratsi syfte atl man skall kunna minska flygbullerproblemen för omkringliggandebostadsbebyggelse. Inget av dessa alternativ har enligt kunnatgenomföras på grund av de höga kostnader som en flyttning skulle medföra. Visbytätort har dock ytterst begränsade utbyggnadsmöjligheter och del finns starkaönskemål om att ta i anspråk flygfältet för tätortsutbyggnad. Undersökningar avbullersituationen visar enligt att samtliga aktuella utbyggnadsområdenför tätort i det ogynnsammaste fallel kan komma atl beröras av flygbullertill nivåer som anses störande. anser alt enomlokalisering av flygplatsen i bör övervägas mot bakgmnd av tätortensbegränsade expansionsmöjligheter. För alt en eventuell framlida flyttning avflygplatsen inte skall motverkas bör inga nya investeringar nu göras iflygplatsen. anser att enflyttning av är orealistisk av ekonomiska skäl. Del är dessutomenligt verket osäkert vart flygplatsen ' är f. n. under utbyggnad. 1978/79:213 Bilaga 1 140 kan lokaliseras utan alt konflikter t.ex. medjordbruksintressen uppkommer. I det fortsatta arbetet bör det alternativ sominnebär atl banan förlängs norml, studeras vidare. Kostnaderna för en eventuellförlängning bör enligt luftfartsverket vägas mol fördelarna för den fortsattatätortsulbyggnaden. framhåller medanledning av myndigheternas yttranden att alternativa lägen för flygplatsenhar studerats i markdispositionsplaneringen. Kommunen har därvid inte kunnatfinna någol acceptabelt alternativ till flygplatsens nuvarande läge. Däremol ärkommunen positiv till att frågan om att förlänga banan prövas närmare. En särskild arbetsgrupp inomlänsstyrelsen har utrett frågan om ell nytt pansarövningsfäll på Gotiand.Länsstyrelsen anser att en utvidgning av det befintliga skjutfällel vid Toftaär mesl fördelaktigt med hänsyn till andra intressen. har ikommunöversikten angett vissa restriktioner mot bebyggelse inom de områden somhar diskuterats för utvidgning av skjutfäll. påtalar vidare attdet föreligger viss oenighet om skyddszoner mot buller från den militäraverksamheten. Enligt de militära myndigheterna bör skyddszoner avgränsasutanför övnings- och skjulfälten. Kommunen menar att zonerna bör ligga inom demilitära markinnehaven. anser att man bör lägga fast en principsom vägledning för den fortsalla behandlingen av denna fråga. Tillträdesförbudet för utlänningarinom vissa av försvarels skyddsområden på norra , bl. a. på ,innebär enligt allvarliga inskränkningar för turismen på Gotland.Förbudel motverkar enligt den regionalpolitiskt motiveradesatsningen på turism i utvecklingssvaga delar av . menaratl tillträdesförbudet snarasl bör omprövas. Havsområdet utanför skjutfäll utnyttjas som mål- ochriskområde vid militära skjutningar. påtalar att detidsbegränsade fiskeförbud som är en föQd av skjutverksamheten medförinskränkningar för yrkes- och fritidsfisket. Överbefälhavaren anser att det ärell riksintresse alt försvaret på Golland har en god beredskap. Om inte ettgodtagbart övningsfält kan skapas innebär detta operativa, ekonomiska ochorganisatoriska konsekvenser för utbildningsverksamheten inom östramilitärområdet. Försvarets övningsområde vid Visbyär enligt överbefälhavaren för begränsal för att kunna inrymma bullerzoner. Enlokalisering av bullerkänslig bebyggelse nära övningsfältels gränser skulleinnebära inskränkningar för den militära verksamhelen. Detta måste enligtöverbefälhavaren anses strida mot byggnadslagstiftningen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 141 Avveckling hell eller delvis av etlvisst militärt skyddsområde förutsätter enligt överbefälhavaren alt frågan omsamtliga skyddsområden i landet tas upp lill förnyad prövning. En avvecklingskulle vidare kräva tillträdes-förbud inom begränsade områden i anslutning lillmilitära anläggningar. Detta skulle enligt överbefälhavaren begränsarörelsefriheten även för svenska medborgare inom delar av nuvarandeskyddsområden. Beträffande havsområdena utanför skjutfält harförsvarsmakten enligt överbefälhavaren i stor utsträckning anpassat sinverksamhet till yrkes- och fritidsfisket. Del är inte möjligl att ytterligareinskränka mål-och riskområden ulan att allvarliga konsekvenser uppkommer förförsvarels utbildningsverksamhet. Överbefälhavaren påpekar vidare altvissa av de öar som anser vara av stort värde för friluftslivet,inte kan göras tillgängliga på det säll som förutsätter medhänsyn till försvarsmaktens verksamhet. konstaterar att försvaret ställer anspråk pånya markområden på flera håll i landet. Allvarliga motsättningar mellan civilaoch militära intressen har inte kunnat lösas i samband med utredningarna om enutvidgning av skjutfält. Verket har tidigare uttalat att arrendering avmark, ökat samulnylQande och ökad användning av simulatorer kan minskaförsvarets markbehov. För bl.a. skjutfält torde dock sådana lösningarenligt planverket inte vara möjliga. Beträffande skyddszoner mot buller vid militär verksamhetpåpekar planverket atl kommunens förslag förusätter krav på inlösen avomgivande mark. En sådan princip är enligt verket inte helt i överensstämmelsemed miljöskyddslagstiftningen. Kommunens begyggelseplanering bör enligtplanverket ske med beaktande av faktiska omgivningsstörningar. Försvaret börbegränsa störningarna i skälig omfattning. förordar att berördaparter försöker nå fram till samförständslösningar. konstaterar vidare atlhavsområdet utanför skjutfäll berörs av militära mål- och riskområden.Förbättringar för i synnerhet friluftslivet kan enligt verket åstadkommas genomatt skjutningar undviks och veckoslut. menar att de begränsade möjligheterna tillutbyggnad av tätort bör innebära att försvarets önskemål om skyddsavståndinte kan beaklas.