prop · G20342 · 1978-12-31 00:00:00 — I fråga om tiden för inkomst- och utgiftspostersupptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet detförfaringssättet, atl fordringar uppföras såsom inkomst under det år, då deuppkomma, och all ränteintäkter hänföras till inkomsten fördel år, på vilket debelöpa, i bägge fallen oberoende av huruvida de verkligen influtit under nämndaår eller icke. A andra sidan lärer del vara vederlaget, all förskottsvisinflutna räntor, som lill större eller mindre del belöpa å eii kommande år,till denna del bokföringsmässigi hänföras lill det sistnämnda årets inkomst.Avdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten räntaålnjutes då räntan har betalats. Haravverkningsrätt lill skog upplåtils mot betalning, som skall eriäggas underloppet av , må såsom intäkt upptagas den del avköpeskillingen, som influlit. Avdrag för minskning i ingåendevirkesförråd m. m., vartill upplåiaren kan vara berättigad, fördelas därvidpå de särskilda åren i förhållande lill den influtna likviden. I fråga om avdrag förkostnader JÖr reparation och underhåll av fastighet varav intäkterna beräknasenligi 24 § I mom. gäller även punkt 7 av anvisningarna till 25 §. , med frångående av den skallskyldiges på hans räkenskapergrundade inkomstberäkning, såsom inkomst " beskattat vinst, somenligt de vid bokföringen tillämpade grunderna först ett senare år framkommersåsom bokföringsmässig vinst, skall vid inkomstberäkningen för det följandeår, då vinslen i bokföringen kommer lill synes, det sistnämnda årets ibokföringen redovisade vinslresultal med hänsyn härtill justeras på sådantsätt, atl den redan beskattade vinsten icke fördel året ånyo tages lillbeskattning. Motsvarandegäller för det fall, alt beskallningsmyndighet ansett förlust, av beskaffenhetalt avdrag därför får ske, icke böra beaktas vid inkomstberäkningen fördel år,under vilket den kommit lill synes i räkenskaperna, eller beskallningsmyndigheteljest frångått den skattskyldiges bokföring i avseende, som kan havainflytande på följande års inkomstberäkning. *"1 fråga om annan förvärvskälla 2. 1 fråga om annan förvärvskälla gäller såsom allmän regel, att inkomst skall anses hava åtnjutits under del år, då densamma från den skattskyldiges synpunki är att anse såsom verkligen förvärvad och till sitt belopp känd. Delta är framför allt förhållandel, då inkomsten av den skattskyldige uppburits eller blivit för honom tillgänglig för lyftning eller, såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in nalura, då den på annal sätt kommit den skallskyldige lill godo, delta oberoende av huruvida inkomsten intjänats eller lidigare. Vissa iniäkter, t. ex. av tjänst, ränta å i bank eller annan penninginrätlning änjordbruksfastighet eller rörelse än jordbruksfastighet, flnnan/oif/- hetvarav inkomsten beräknas enligt bokföringsmässiga grunder eller rörelse gällersåsom allmän regel, atl inkomst skall anses hava åtnjutits under del år, dådensamma från den skallskyldiges synpunki är att anse såsom verkligen förvärvadoch lill sill belopp känd. är framför allt förhållandet, då inkomsten avden skatlskyldige uppburits eller blivit för honom tillgänglig för lyftningeller, såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in nalura, då den påannal sätt kommit den skallskyldige lill godo, della oberoende av huruvidainkomsten intjänats eller lidigare. Senaste lydelse 1972:741. innestående medel o. s. v., kunna dock hänföras lill nästföregående års inkomst, ehuru de icke uppburits eller varit tillgängliga för lyftning förrän efter nämnda års utgång. Förutsättningen härför är emellertid, alt de intjänats under beskattningsåret och uppburits eller blivit för lyftning tillgängliga efter det årets utgång eller i varje fall så tidigt under nästföljande år, att de praktiskt tagel kunna hänföras lill inkomsten under beskattningsåret. Likaledes böra vissa intäkter, t. ex. hyror av en hyresfastighet, vilka influtit redan före beskatlningsårelii ingång, hänföras till nämnda ån; inkomst, därest de avse beskattningsåret eller del därav samt influtit före årets ingång. Vissaintäkter, t. ex. av tjänst, ränta å i bank eller annan penninginrättninginnestående medel o. sv,, kunna dock hänföras lill nästföregående års inkomst,ehuru de icke uppburits eller varit tillgängliga för lyftning förrän efternämnda års utgång. Förutsättningen härför är emellertid, att de intjänats underbeskattningsåret och uppburils eller blivit för lyftning tillgängligaomedelbart efter det årets utgång eller i varje fall så tidigt undernästföljande år, att de praktiskt taget kunna hänföras till inkomsten underbeskattningsåret. Likaledes böra vissa intäkter, l. ex. hyror av enhyresfastighet, vilka influtit redan före beskallningsårels ingång, hänföraslill nämnda års inkomst, däresi de avse beskattningsåret eller del därav samlinflutit före årets ingång, Å andra sidan skola utgifterna ochomkostnaderna för inkomstförvärvet avdragas från iniäkten under det år. då deverkligen blivit av den skatlskyldige bestridda, även om de avse inkomst, somlidigare förvärvats eller först beräknas inflyia. Även härgäller, att en utgift; som verkställts under årei före eller efterbeskattningsåret, kan vara atl praktiskt tagel hänföra till utgift under beskattningsårei.Så kan exempelvis, om ränta å en i en hyresfastighet intecknad skuld erlagisomedelbart efter beskattningsårets utgång, räntan vara att anse såsom utgiftunder beskattningsåret, nämligen fördel fall, all räntan hänför sig tillbeskattningsåret. Om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av sådanfastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom,, gäller även punkt 7 avanvisningarna till 25 §. 1 fråga om avdrag för utgifter, som hänföra sig lillrealisationsvinst, gälla särskilda bestämmelser (jfr anvisningarna lill 36 §punkt 1). 1 enlighel härmed skolafordringar för utfört arbele räknas såsom inläki , varunder deinflyta, och utgifter, vilka icke , avräknas från intäkternaför det år, varunder de betalas. Ränta å penningar, som innestå i bank å sådanräkning, it vilken räntan gottskrives insättaren per , ansessåsom nämnda dag influten intäkt, medan däremot ränta å penningar, som inneståå annan räkning, räknas såsom inkomst , då räntan förfaller tillbetalning, även om räntan till någon del belöpt å Prop.1978/79:42 15 ettlidigare eller senare år. Om någon upplåtit avverkningsrätt lill skog motbetalning, som skall eriäggas under loppet av , skall såsom intäkt förvarje år upptagas den del av köpeskillingen, som influtit.Avdrag för minskning i ingående virkesförråd m, m., vartill upplåtaren kan varaberättigad, fördelas därvid på de särskilda åren i förhållande till den undervarje år influtna likviden. Detsamma gäller i tillämpliga delar i fråga omannan terminsvis inflytande intäkt i egentlig mening. Är åter fråga om intäkt,vilken icke regelmässigt är att anse såsom skattepliktig - exempelvisköpeskilling vid icke yrkesmässig avyttring av fasl eller lös egendom - menvilken i förekommande fall under härför stadgade förutsättningar skallbeskattas såsom realisationsvinst, är det utan belydelse, om köpeskillingeneller ersättningen skall erläggas på en gång eller i särskilda terminer. Såskall realisationsvinst respektive realisationsförlust beräknas med hänsyn tillköpeskillingens totala belopp, oavsett om detla skall betalas på en gång ellerterminsvis. Dennalag träder i kraft ire veckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . De nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering,om inte annat följer av 2 nedan. Har vid laxering brutet räkenskapsår godtagits som beskattningsårför viss förvärvskälla men skall enligt de nya bestämmelserna i anvisningarnatill 3 § kalenderåret utgöra beskattningsår för förvärvskällan i fråga, skallövergång till kalenderår ske genom alt brutet räkenskapsår föriängs ellerförkortas så att därpå följande räkenskapsår sammanfaller med kalenderår. Sådanövergång får ske senast genom föriängning av brutet räkenskapsår som löper utunder eller genom förkortning av bmiet räkenskapsår som börjar löpaunder . Förlängning av brutet räkenskapsår far dock inte medföra atträkenskapsåret kommer all omfatta längre lid än 18 månader. Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs alt 26 § och 30 § I (1956:623)iskall ha nedan angivnalydelse. Däresi inkomst av rörelse eller jordbruksfåstighei redovisas enligt bokföringsmässiga grunder med rä-kenskapsavsluining medelst vinsl-och föriusikonto, skall självdeklaration utöver vad eljesl är föreskrivet innehålla: Ominkomst av jordbruksfåstighei, annan fasiighel för vUken intäkterna beräknasenligi 24 § I mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse redovisasenligt bokföringsmässiga grunder med räkenskapsavslutning medelst vinsi- ochföriusikonto, skall självdeklaration utöver vad eljesl är föreskrivetinnehålla: uttagit ur näringsverksamheten eller annorledes an vänt för bestridande a v levnadskostnader eller eljest för utgifter, som icke äro hänförliga till omkostnader i verksamheten, så ock om andra förmåner som den skatlskyldige åtnjutit av rörelsen eUer jordbruksjasiigheten. 1) uppgift om siorieken av omsättningen, 2) uppgifier huru värdesätlningen å lager saml fordringar skett, 3) uppgifi hum del bokföringsmässiga vinsiresullatel justerats lillöverensstämmelse med de för den skattemässiga inkomstberäkningen stadgadegrunderna, 4) uppgifier rörande i räkenskaperna gjorda avdrag för värdeminskning, 5) uppgifter rörande gjorda avdrag för avsättningar till pensions- ellerandra personalstiftelser eller lill fonder eller stiftelser av annat slag, 6) uppgift om vad den skaitskyl - 6) uppgifi om vad den skaitskyldige ivaror, penningar eller annat dige i varor, penningar eller annat uttagit ur näringsverksamheten eller annorledes använt för bestridandeav levnadskostnader eller eljesl för utgifter, som icke äro hänföriiga tillomkostnader i verksamheten, så ock om andra förmåner som den skattskyldigeåtnjutit av fasligheten eller rörelsen, 7)uppgift om belopp, som vid inkomstberäkningen avdragits såsom resekostnader, iden mån sådant belopp icke utgivits lill anställda och upptagits åkontrolluppgifter rörande dessas förmåner, dock alt, däresi lämnandet ärförenat med synneriiga svårigheter, uppgifien efter medgivande av skatlechefeni det län, där den skatlskyldige skall laxeras lill slallig 'Lagenomtryckt 1971:399, Senaste lydelse av lagens mbrik 1974:773, Senaste lydelse1976:73, inkomstskatt,må lämnas först efter anmaning, 8) uppgift om kostnader för reklam, som riktar sig lill bestämda personeroch som har karaktär av gåva av mer än obetydligt värde, 9) uppgifi om verkställda nedskrivningar av värdet å rättigheter tillleverans av omsättningstillgångar samt maskiner och andra inventarier, samt Redovisas inkomst av rörelse eller jordbruksfåstighei enligt bokföringsmässiga grunder men utan räkenskapsavslutning medelst vinst- och förlustkonto, skall beträffande innehållet i självdeklaration i tillämpliga delar gälla vad ovan sägs. 10) uppgifterrörande i räkenskaperna gjorda avsättningar för framlida garantiulgifter. Redovisasinkomst av jordbruks-fasilghei, annan fasiighel för vilken intäkterna beräknas enligi 24 § 1 mom. kommunalskatielagen eller rörelse enligt bokföringsmässiga grunder men utan räkenskapsavslui-ning medelsi vinst- och förlustkonto, skall beiräffande innehållet i självdeklaration itillämpliga delar gälla även vad ovan sägs. Vid redovisning av inkomst avrörelse och jordbruksfastighet skall gift skatiskyldig uppge art och omfattningav sitt och makens arbete i förvärvskällan saml i övrigi lämna de uppgiftersom erfordras för tillämpning av anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen(1928:370). Vad i denna paragraf stadgasskall av livförsäkringsanstalt, såvitt angår försäkringsrörelse, iakttagasallenast i vad gäller uppgifter om huru värdesätlningen å lager samtfordringar skett; härutöver skall iakttagas vad i 27 § sägs om skyldighet attlämna där avsedda uppgifter. 1 mom. Har deklarationsskyldigunder beskattningsåret fört räkenskaper i rörelse, jordbmk eller skogsbruk sombedrivits av honom, skall vid hans självdeklaration fogas bestyrkt avskrift avbalansräkning för beskattningsåret och balansräkning för det närmastföregående räkenskapsåret saml av vinst- och förluslräkning förbeskattningsåret, om sådan räkning ingått i bokföringen. Har i bokföringen intagits Har deklarationsskyldig under beskattningsåret fört räkenskaper ijordbruk eller skogsbruk som bedrivits av honom, annan Jästighet för vilkenintäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskatielagen (1928:370) ellerrörelse, skall vid hans självdeklaration fogas bestyrkt avskrift avbalansräkning för beskattningsåret och balansräkning för det närmastföregående räkenskapsåret samt av vinst- och särskiltbalanskonto eller vinst- och förlustkonto och avviker sådant konto från räkningsom sagts, skall vid deklarationen jämväl fogas bestyrkt avskrift avkontot. i sin bokföring använt annal samlingskonlo föriniäkter och kostnader, skall bestyrkt avskrift av sådani konto bifogas.Redovisar fåmansföretag likvida medel i sammansatt post i balansräkningen,skall i självdeklaralionen belopp utvisande kassabehållningen uppges särskilt. förluslräkningför beskattningsåret, om sådan räkning ingått i bokföringen. Har i bokföringenintagits särskilt balanskonlo eller vinst- och förlustkonto och avviker sådantkonto från räkning som sagts, skall vid deklarationen jämväl fogasbestyrkt avskrift av kontot. i sin bokföring använt annatsamlingskonto för intäkter och kostnader, skall bestyrkt avskrift av sådantkonto bifogas. likvida medel i sammansatt post ibalansräkningen, skall i självdeklarationen belopp ulvisande kassabehållningenuppges särskilt. Vidsjälvdeklaration, som ovan sägs, skola vidare fogas uppställningar enligtfastställt formulär med uppgifter erforderliga för tillämpning av gällandebestämmelser rörande avdrag för värdeminskning så ock utdrag av räkenskapernatill styrkande av dessa uppgifter. Föraktiebolag, ekonomisk förening och ömsesidigt försäkringsbolag skall avlämnasbestyrkt avskrift eller tryckt exemplar av förvaltnings- ochrevisionsberättelser, som avgivils för beskattningsåret. För fåmansföretagskall jämväl lämnas förteckning som avses i 12 kap. 9§ aktiebolagslagen(1975:1385) samt förteckning över utbetalad rörlig ränta lill personer somavses i femte slyckel av anvisningarna lill 41 c § kommunalskattelagen(1928:370). Förinländsk skadeförsäkringsanstalt skall avlämnas bestyrkt avskrift av prolokolleller annan handling, som utvisar, huru vinst- och föriusiräkningen samtbalansräkningen för beskattningsåret slutgiltigt fastställts samt huru vinstenför disponerats. Dennalag träder i kraft ire veckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i , och tillämpas första gångenvid taxering. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,, De , , , , , , Propositionom inkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder i inkomstslaget annanfastighet, m. m. Genomden nya bokföringslagen (1976:125, BFL), som trädde i kraft ,har många fastighetsägare blivit bokföringsskyldiga, Detla innebär bl. a. attinkomsten skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid inkomstbeskattningengäller däremot fortfarande atl inkomst av annan fastighet skall beräknas enligtkoniantprincipen och inte enligt bokföringsmässiga grunder. Föratt uppnå större överensstämmelse mellan beskattningsreglerna och BFL föreslogriksskatteverket (RSV) i framställning tillbudgetdepartemeniet atl alla fastighetsägare som redovisar inkomst av annanfastighei enligt s, k, konventionell metod skulle åläggas atl beräkna inkomstenenligt bokföringsmässiga grunder. Medhänsyn till den kritik mol RSV;s förslag som framfördes vid remissbehandlingenutarbetades inom budgeldepartemenlet ett förslag om frivillig övergång tillbokföringsmässig inkomstberäkning i inkomstslaget annan fastighei. Förslagettogs in i avsnitt 1 av promemorian (Ds B 1978:7) Ändrade beskattningsregler förhyresfastigheter. I samma avsnitt behandlades också vissa andrabeskattningsfrågor som hade väckts vid remissbehandlingen. Avsnitt1 av departementspromemorian - som också innehåller en redogörelse för gällanderätt, RSV:s framställning och remissyttrandena över framställningen - bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över avsnitt 1 i promemorian avgells av 1978/79:42 20 bokföringsnämnden,, kammarrätterna i och , länsstyrelserna iStockholms, och , 1976 årsfastighetstaxeringskommitlé (Fi 1976:05), Föreningen auktoriserade revisorer(), . , ,(), kommun, , kooperativa bostadsförening ek. för., . Svenska , , , , , och (), LRF hänvisar i sitt yttrande till utlåtande av Lanibrukarnasskatte-delegaiion. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i della ärendesom bilaga 2. 1det följande kommer jag atl ta upp de frågor som har behandlats i avsnitt 1 avpromemorian. Den fråga som behandlas i avsnitt 2 tar jag upp i annatsammanhang. Avsnitt1 av departementspromemorian (Ds B 1978:7) Ändrade beskattningsregler förhyresfastigheter innehåller, som jag redan nämnt, ett förslag om frivilligövergång till bokföringsmässig inkomstberäkning i inkomstslaget annanfaslighet. Vidare föreslås viss utvidgning av begreppet förvärvskälla inominkomstslaget och uttryckliga regler om när brutet räkenskapsår får utgörabeskattningsår. Slutligen föreslås särskilda bestämmelser som reglerarförhållandena vid byte av redovisningmelod. Jag kommer att la upp dessafrågor var för sig, 2.1 Övergång till inkomstberäkning enligt bukföringsmässiga grunder Inkomstav annan fastighet beskattas antingen enligt schablon eller enligt s, k.konventionell meiod. Schablonmelod tillämpas dels enligt 24 § 2 mom.kommunalskattelagen (1928:370, KL) för det stora flertalet en- ochtvåfa-miljsfasligheter, dels enligt 24 § 3 mom. KL för fastigheter som tillhörbostadsförening, bostadsaktiebolag eller allmännyttigt bostadsföretag. Metodeninnebär alt man som intäkt tar upp viss procent av fastighetens taxeringsvärdeoch all avdrag medges bara för gäldränia och lomirällsavgäld o.d.. Denkonventionella metoden (24 § 1 mom. KL) innebär all beskattningen baseras påverkliga inkomster och utgifter Enligt41 § KL skall inkomst av annan faslighet beräknas enligt den s. k,koniantprincipen. Det innebär all inkomster i regel las till beskattning detbeskattningsår då de har uppburits eller har blivit tillgängliga för lyftningoch Prop.1978/79:42 21 attutgifter dras av det år då de har betalats, Koniantprincipen skall tillämpasbåde för schablonbeskatlade fastigheter och för fastigheter som beskattasenligt konventionell metod, I praxis har dock ibland godtagits alt inkomsten,trots bestämmelserna i 41 § KL, beräknas enligt bokföringsmässiga grunder.Detta innebär bl, a. atl även balansposter, dvs. fordringar, skulder och lagervid beskattningsårets början och slut skall beaktas. 1 de fall då inkomstberäkningenligt bokföringsmässiga grunder godtagits har del i regel varit fråga omfastigheter som innehas av aktiebolag eller ekonomisk förening eller av fysiskperson som bedriver fastighetsförvaltning eller rörelse i förening medfastighetsförvaltning. Omman bortser från de nu nämnda fallen, gäller alltså i inkomsiskatte-hänseendeall inkomst av annan fastighei skall beräknas enligt koniantprincipen.Härigenom kommer beskattningsreglerna att avvika från de civilrätts-liga redovisningsreglerna.Enligt BFL är aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningarbokföringsskyldiga. Detsamma gäller, med vissa undantag, för enskilda personersom utövar näringsverksamhet. Delta begrepp har en vid omfattning ochinbegriper i slorl sett all yrkesmässigt bedriven verksamhei som är avekonomisk art. När del gäller uthyrning av fastighet flnns i BFL en bestämmelsesom innebär alt enskild person som hyr ul byggnad eller del av byggnad ärbokföringsskyldig för verksamheten, om uthyrningen är alt anse som hotell-eller pensionalrörelse eller omfattar mer än två lägenheter som regelmässigthyrs ut och inte utgör del av egen boslad. Bokföringsskyldigheten innebär bl.a,att inkomstberäkningen skall ske enligt bokföringsmässiga grunder. Lägetär alltså f. n. del att många fastighetsägare är bokföringsskyldiga enligtcivilrättens regler och därmed också skyldiga atl beräkna inkomsten enligtbokföringsmässiga gmnder och att de skall tillämpa koniantprincipenvid inkomstbeskattningen. För alt uppnå större överensstämmelse mellancivilrättsliga och skallerältsliga regler föreslog RSV i sin framställning attalla ägare av konventionellt beskattade fastigheter skulle bli skyldiga atltillämpa bokföringsmässiga grunder vid inkomstbeskattningen. Närframställningen remissbehandlades, tillstyrktes förslaget av vissa remissinstansermedan andra ställde sig kritiska. Främst avsåg kritiken den föreslagnaavgränsningen av den krets av fastighetsägare som skulle bli skyldiga atttillämpa bokföringsmässiga gmnder. Man framhöll bl.a. alt förslaget skulle ledalill au många fastighetsägare som inte är bokföringsskyldiga enligt BFL ändåskulle åläggas att tillämpa bokföringsmässiga grunder vid beskattningen. Medhänsyn till denna kritik har frågan tagils upp på nytt i promemorian. Därkonstateras att ett viktigt skäl för att införa nya regler är alt man bör göradel möjligl för bokföringsskyldiga fastighetsägare alt lägga bokföringen tillgrund för deklarationen. Av ett nytt system bör krävas atl del är lätt atttillämpa för de skattskyldiga och inte ställer dem inför nya gränsdragningsproblemeller ålägger dem en alltför komplicerad redovisning. 1978/79:42 22 viktigtönskemål är au nya regler inte skall öppna möjligheter till skalteundandragandeåtgärder eller försvåra taxerings- och kontrollarbetet. Enutgångspunkt för diskussionen i promemorian äralt koniantprincipen även ifortsättningen bör användas för schablonbeskatlade fastigheter. Diskussionengäller vilken redovisningsmetod som skall tillämpas för konventionelltbeskattade fastigheter. RSV:sförslag om obligatorisk övergång till bokföringsmässig inkomstberäkning föralla konventionellt beskattade fastigheter skulle enligt promemorian ha vissafördelar. En enhetlig redovisningsprincip skulle bli tillämplig för hela dennagrupp av fastigheter. Varken skattskyldiga eller taxeringsmyndigheter skulleställas inför några nya gränsdragningsproblem och lösningen skulle dessutom hablankettekniska fördelar. 1 promemorian konstateras dock att lösningen ocksåhar vissa klara nackdelar. Skyldigheten alt tillämpa bokföringsmässiga grunderskulle komma att omfatta en stor och heterogen grupp av fastighetsägare. Tilldenna grupp hör fastighetsägare som inte är bokföringsskyldiga enligt BFL, t.ex, ägare av obebyggda tomter och tomter på vilka villabyggnad är underuppförande. Del kan ftnnas en påtaglig risk för att vissa av dessafastighetsägare skulle flnna bokföringsmässig inkomstberäkning alltförbetungande och atl de inte skulle kunna tillämpa de nya reglerna på ett riktigtsätt. Särskilt stor skulle risken för misslag vara vid de tillfällen dåövergång från en meiod lill en annan skall ske. 1promemorian undersöks möjligheterna atl införa obligatoriska regler som har ellsnävare tillämpningsområde. a, diskuteras möjligheten att göra skyldighetenalt gå över lill bokföringsmässig inkomstberäkning beroende av om denskattskyldige är bokföringsskyldig enligt BFL eller inte. Del konstateras altockså denna lösning har vissa betydande nackdelar. Dessa sammanhänger bl, a.med au BFL:s gränsdragning mellan bokföringsskyldiga och intebokföringsskyldiga grundas på delvis andra överväganden än de som är relevantaför valet av skaiiemässig redovisningsmetod. Lösningen skulle också medföra altskattskyldiga och taxeringsmyndigheter ställs inför nya gränsdragningsproblem. Moldenna bakgrund förordas i promemorian en lösning som innebär all alla ägare avkonventionellt beskattade fastigheter skall få rätl - men inte ha skyldighet-atl gå över lill bokföringsmässig inkomstberäkning.