prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Genom ändring i bostadslånegivningenanpassas vidare det belopp som ligger till grund för den statliga långivningen,det s. k. låneunderlaget, numera smidigaretill kostnadsutvecklingen i produktionen. sänktes de lägstagaranterade räntesatserna. Vidare vidgades räntebidragssystemet för hyres- ochbostadsrättshus till att avse vissa kostnader som tidigare lades till lånen.Igångsättningen av nya lägenheter uppgicktill ca 58 000 vilket tillsammans med en omfattande ombyggnadsverksamhet höjdeinvesteringsnivån högst väsentligt. Totalt sett ökade produktionen i landet,BNP, 1978. Produktionsökningen åstadkoms i första hand genom enexportledd tillväxt. Under den övertogs denna uppgift tillbetydande del av den privata konsumtionen och investeringarna. ägde en vissökning i den registrerade arbetslösheten rum. stabiliserade sigdock läget och med hänsyn tagen till vanligen förekommande säsongmässigavariationer synes ökningen i arbetslösheten ha upphört. Bytesbalansen gentemot utlandetförbättrades kraftigt . Ett underskott i utbytet av varor,handelsbalansen, på 1977 förbyttes i ett överskott på 6miljarder kr 1978. Räknat i volym är för- kr., löpande priser Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 12 bättringenännu kraftigare men eftersom importpriserna för helåret ökat snabbare änexportpriserna håller detta tillbaka balansförbättringen i löpande priser. Försämringen iutbytet av tjänster blev relativt begränsad varför by-tcsbalansunderskottet, sedan hänsyntagits till u-landsbistånd och räntor till utlandet, stannade vid knappt 4miljarder kr. Detta motsvarade av BNP mot 1977. I fleraavseenden förbättrades sålunda vår ekonomiska ställning . gav dåvarandeekonomiministern i uppdrag att förbetalningsbalansdelegationens räkning utföra en undersökning av den oredovisadetjänsteexportens omfattning. Resultatet av denna undersökning har nyligenredovisats. Undersökningen som dock inte är heltäckande tyder på att denoredovisade tjänsteexporten skulle ha uppgått till 1977.Härav har 800 milj. kr redan tidigare schablonmässigt beaktats. Betalningsbalansdelegationen harföreslagit att en ny korrigeringspost på t. v. införs ibytesbalansen . I nationalbud-getens sammanfattningskapitel införssamma överslagsmässiga korrigering preliminärt även . Enmer omfattande och heltäckande undersökning planeras . Den kan gesäkrare underlag för bedömningen av underskattningens omfattning. Även efter den nu genomfördakorrigeringen kvarstår emellertid bilden aven mycket ogynnsam bytesbalansutveckling präglad avstora marknadsandelsförluster och trendmässiga försämringar av tjänstebalansen. 3 Den ekonomiska politiken 1979 3.1 Målen för och inriktningen av den ekonomiskapolitiken Den bedömning av denekonomiska utvecklingen som jag redovisade i propositionen 1978/79: 50 om inriktningen avden ekonomiska politiken ligger i stortsett fast. BNP-tillväxten i OECD-området beräknas 1979 bli ungefär densamma som1978. Det sker dock en tyngdpunktsförskjutning av expansionen frånFörenta staterna till vilket medför en snabbare tillväxt av deninternationella handeln. Därigenom kommer också marknadstillväxten för svenskexport att bli starkare 1979 än . Risken för en kraftig avmattning iFörenta staterna 1979 förefaller ganska begränsad, med hänsyn till denstyrka som konjunkturen alltjämt visar. Risk finns däremot för att deinternationella råvarupriserna kan komma att stiga relativt kraftigt. harindustriproduktionen i åter börjat stiga. hadeindustriproduktionen fallit sedan början av Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 13 1975,mellan industriproduktionen i övriga industriländer stegkontinuerligt. Inte minst viktigt för omsvängningen har varit att denkonjunktur-dämpande effekten av den enorma lageruppbyggnaden 19751976 nu äntligen ebbat ut och inte längreförhindrar en produktionsuppgång. De stora lagren har inte, som avsikten var,fungerat som en buffert som tillåtit en väsentligthögre försäljningstakt än som svarat mot produktionskapaciteten. I stället har överlagren tvingat fram omfattandeproduktionsneddragningar. Under1979 kommer lageromslaget att ge ett betydande bidrag till totalefterfrågan i ekonomin. Den statistik somframkommit sedan jag förra gången redovisade den ekonomiska utvecklingen i proposition 1978/79: 50 har styrktatt den uppgång i ekonomin som skett underandra fortsätter även . Uppgångenföljer i stort sett det traditionella mönstret. Produktionstakten ibasindustrierna har stigit starkt . Först underinnevarande år kan man räkna med en mer påtaglig uppgång i verkstadsindustrin och vissa hemmamarknadsindustrier. Det finns inteskäl att anta att spridningen i vinstförbättringen mellan branscher blir störreän under tidigare konjunkturuppgångar. Snarare kan det bli en jämnare uppgång med hänsyn till den hårdarekonkurrens som basindustrierna är utsatta för. I fråga omarbetsmarknadsläget kan en viss ljusning skönjas. En förbättring tycks ha skett fr. o. m. tredjekvartalet föregående år. Antalet kvarstående lediga platser har ökat under helahösten. Denna förbättring kan man räkna med kommer att fortsätta under hela1979. Industrisysselsättningen beräknas öka med ca 20 000 personer underloppet av 1979. Arbetslösheten har sjunkit,vilket dock motsvaras av en lika stor ökning av antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Läget är ännu icke tillfredsställande varfördet även framgent kommer att kräva betydande arbetsmarknadspolitiska insatser. Målenför den ekonomiska politiken är full sysselsättning, rimlig prisstabilitet, ekonomisk tillväxt, rättvisinkomstfördelning, regional balans och jämvikt i bytesbalansen. För attnå dessa mål krävs att den ekonomiskapolitiken har en försiktigt expansiv inriktning. Huvuduppgiften äratt föra tillbaka svensk ekonomi till fullt kapacitetsutnyttjande utanatt därför äventyra den uppnådda stabiliseringen av pris- och kostnadsutvecklingen. Detta kräver att den alltjämt betydandeproduktions- och produktivitetsreserv som torde finnas i svenskt näringslivfrigörs. Det förutsätter i sin tur att företagen kan expandera produktionen i takt med marknadsförutsättningarna.Själva takten i efterfrågeexpansionen får dock inte bli alltför snabb så attinflationsskapande flaskhalsproblem uppstår långt innan fulltkapacitetsutnyttjande uppnåtts i ekonomin. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 14 måsteexpansionen vara tillräckligt stark för att frigöra produktivitetsreserven intebara i exportsektorerna utan också i hemmamarknadsnäringarna. En ökad produktivitet stärker industrinskonkurrenskraft, vilket i sin tur skapar förutsättningar för en ytterligareåtervinning av marknadsandelar. Inom de icke utlandskonkurrerande näringarnasåsom stora delar av transportsektorn och handeln betyder en ökad transport-resp. försäljningsvolym att produktiviteten ökar. Därigenom minskar trycketatt höja marginalerna. En expansion av den inhemska efterfrågan har därför enprisdämpande effekt. Som närmare redovisas i nationalbudgetenberäknas svensk industri vinna tillbaka ytterligare marknadsandelar under 1979.En fortsatt för-stiirkning av industrins internationella konkurrenskraft ärockså nödvändig om vi skall nå jämvikt i bytesbalansen i förening medfullt kapacitetsutnyttjande. Lönekostnaden i industrinberäknas stiga . Genom den relativt högaproduktivitetsökning som industrin kan beräknas uppnå (enligtnationalbudgeten) när produktionsvolymen ökar finns möjlighet att ytterligareförbättra relativa kostnadsläge 1979 jämfört med genomsnittet förOECD-länderna. Det är angeläget att företagen utnyttjar det utrymme som därmeduppstår för att ytterligare sänka sina priser i förhållande till de internationellapriserna och därmed skapa förutsättningar för att öka produktion ochsysselsättning i industrin. Bytesbalansen förbättrades starkt under1978. Detta förklaras till stor del av återvunna marknadsandelar. Återvinnandetav marknadsandelar synes ha varit större på hemmamarknaden än exportmarknaden.Nedgången i den inhemska efterfrågan förklarar dock också en väsentlig del avförbättringen av bytebalansen. väntas en viss försämring. Medhänsyn till den väsentligt högre efterfrågenivån kan detta ändå sägas innebäraen fortsatt nedgång i strukturella bytesbalansunderskott. Det kommeremellertid att krävas fortsatta stora ansträngningar och förstärkning av deninternationella konkurrenskraften om skall nä strukturell jämvikt i bytesbalansen, dvs. ett läge där jämviktråder med fullt kapacitetsutnyttjande och en rimlig balans mellanolika efterfrågekom-ponenter. Det är nödvändigt att fortsätta kampenmot inflationen. Prisstegringen har preliminärt uppgått till underloppet av 1978 (dec. 1978), vilket är avsevärt lägre än undertidigare år. 1979 beräknas den kunna stanna vid . Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 15 ningen i importpriserna under loppet av 1978 bidrog tillatt hålla tillbaka prisstegringen.Det finns en betydande risk att de utifrån kommande prisimpulserna under 1979kommer att bli starkare. Omkring2/3 av konsumentprisindex består dock av priser på varor och tjänster somkommer från den skyddade hemmamarknadssektorn. Dessa priser kommer attutvecklas väsentligt långsammare än , dels beroende på attlönekostnadsökningarna är lägre, dels somföljd av den tidigare berörda kostnadssänkande effekten av den högre volymexpansionen. Genom beslutom statliga lån till underhållskostnaderför lägenheter färdigställda 1975 kommer vidarehyreshöjningarna att kunna hållas nere på en betydligt lägre nivå än vad som annars varit nödvändigt. Den dämpande prisutvecklingenunder har också resulterat i en jämfört mycket måttlig höjning av kompensationen till jordbruket på sammanlagtca 250 milj. kr. den , vilket betyder ett genomslag påkonsumentprisnivån med 0,10,fr. o. m. . Farhågornaför en accelererande inflation tror jag således är överdrivna. Det är regeringens bestämda avsikt att klara den prisklausul på december 1978oktober 1979 somingår i . Det är viktigt att alla ansträngningar görsför att förhindra en från kostnadssidan genererad inflation. Staten ochkommunerna måste visa största återhållsamhet med taxehöjningar. Det ärangeläget att de framgångrikaansträngningarna att hålla tillbaka löneglidningen fortsätter ävenunder 1979. Företagen har ett stort ansvar föratt begränsa prisökningarna till ett minimum. Den intensiva prisövervakningenkommer att fortsätta. Ävenom inflationsproblemet kan bemästras 1979 kan man inte bortse från attutvecklingen kan bli allvarlig. Ekonomin kan då beräknas ha nått ettbetydligt högre kapacitetsutnyttjande. Kvardröjande låsningar påarbetsmarknaden och otillräckliga investeringar samt en hög likviditet och normalisering av vinsterna kan skapa ett inflationstryck och öka löneglidningen. Fortsattaskatteökningar skulle ytterligare driva upp löneökningar och priser. Detkrävs därför en stark återhållsamhet med den offentliga utgiftsexpansionen. Detär därför viktigt att man når en så hög arbetskraftsefterfrågan i landet attde selektiva stödinsatserna kan trappas ned. Syftet med stöd måste i förstahand vara att rädda sysselsättningen vid de produktionsenheter som är långsiktigt livskraftiga och inte attersätta redan uppkomna kapitalförluster. I vissa lägen är det docknödvändigt att skapa rådrum och medverka till en avveckling i socialtacceptabla former. Det är redan nuviktigt att planera för den ekonomiska poUtikens uppläggning 1980. Regeringenkommer att inbjuda de stora riksdagspartiernaoch arbetsmarknadens parter att diskutera de skattepolitiska Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 16 åtgärdersom kan behövas bl. a. för att underlätta den kommande avtalsrörelsen. Regeringen har näraföljt diskussionen inom EG om ett nytt europeiskt monetärt system (EMS). Efterstatschefernas möte i har beslut fattats om attEMS skall träda i kraft fr. o. m. . Systemet innebär en utbyggnad av det tidigare s. k. ormsamarbetet ochen vidgning av del-tagarkretsen till att omfatta även , Italienoch . har senare beslutat att lämna ormsamarbetet och styr kursenpå den norska kronan efter ett index som bestäms som ett vägt genomsnitt avNorges viktigaste handelsvalutor. har förklarat att europeiskaländer med nära ekonomiska förbindelser med EG är välkomna att delta ivalutakurssamarbetet inom EMS. Regeringen har efter kontakt medföreträdare för de övriga tre stora partierna i finansutskottet ansett attSverige inte f. n. skall ansluta sig till EMS med hänsyn till de fördelar dennuvarande valutapolitiken erbjuder och detbegränsade antalet länder som anslutit sig till valutakurssamarbetet.Riksbanksfullmäktige fattade beslut härom . Det är angeläget med stabilitet påvalutamarknaderna. Det hindrar emellertid inte att växelkurserna måste anpassaspå lång sikt till förändringar i sådana fundamentala faktorer som bestämmerländernas konkurrenskraft såsomproduktivitetstillväxt, skillnader i den offentliga sektornstillväxttakt, ekonomiernas anpassningsförmåga m. m. Genom att anpassaväxelkurserna till fundamentala förändringar i ekonomin minskas behovet av selektiva stödinsatser och risken för att ländernatillgriper protektionistiska åtgärder. är starkt intresserat avfortsatt utveckling av frihandeln med . Trepartiregeringen angav vid utträdet urormen (prop. 1977/78: 45, sid. 8) bl. a. att om genom egna internaåtgärder kunde "hålla tillbaka pris- och kostnadsutvecklingen mer än vadsom gäller för genomsnittet av övriga industriländer skapas förutsättningar fören uppskrivning av den svenska kronan.Därigenom skulle det bli möjligt att avskärma för utifrånkommande internationella prisstegringar och förhindra en inhemskvinstinflation". Den stora spridningen i inflationstakten mellan olikaländer visar att inflationen inte i första hand bestäms av deninternationella utvecklingen utan till väsentligdel av ländernas egen förmåga att bemästra pris- och kostnadsutvecklingen.Det är viktigt att diskussionen om löneutrymmet startar utifrån överväganden om den acceptabla inflationstakten. Huvudansvaret förinflationen kan inte bara läggas på utlandet utan måste i första hand läggas påregering, riksdag och arbetsmarknadens parter. Prop.1978/79: 100 Bilaga 1 Finansplanen 17 Efterfrågeexpansionen i ekonomin under1978 bars i hög grad upp av den utländska nettoefterfrågan, vilket framgår avföljande tablå. Förbättringen i bytesbalansen för varor och tjänster uppgicktill av bruttonationalprodukten (BNP). Till betydande del är det ettresultat av ökade andelar på hemma- och exportmarknaden. Under innevarande år kommer lageromsvängningen ochökningen i den privata konsumtionen att bli de viktigaste expansivaefterfrågekomponenterna. Den dämpande effekten på den ekonomiska aktivitetensom sammanhänger med fallandeindustriinvesteringar upphör också. Den offentliga konsumtionen växer iungefär samma takt som . Jag återkommer senare härtill. Bidrag till BNP-tillväxten 19761979 -0,5 -0,6 -0,6 -0,6 -3,2 -1,4 Nettoefterfrågan från utlandet' -0,1 -2,4 ' Export av varor och tjänster ./. Import av varor ochtjänster. I propositionen ominriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1978/79:50) lade regeringen fram förslag om en ökning avhushållens reala disponibla inkomster med ca . Detta beräknadesleda till en ökning av den privata konsumtionenunder 1979 , vilket jag ansåg väl avvägt utifrån önskan att geden ekonomiska politiken en försiktigt expansiv inriktning . har sedan beslutat om ensammanlagd stimulans till hushållen påknappt . Den reala disponibla inkomsten exkl. stimulansåtgärderstiger dock enligt nya beräkningar något snabbare än vad som angavs iKI:s höstrapport. KI:s revidering beror på att konstruktionen av tjänstemännensförtjänstut-vecklingsgaranti visade sig leda till en högrelöneökning än som tidigare kunde förutses.Samtidigt har också prognosen för prisstegringarna reviderats ned något.Hushållens reala disponibla inkomster ökar därför . En prognosöver hushållens reala disponibla inkomsterär givetvis förenad med den osäkerhet som vidlåder bedömningen av löne- och prisutvecklingen. Trots dennågot lägre stimulansen beräknas därför den privata konsumtionen stigamed , varvid antagits att hushållens sparkvot förbUr oförändrad. 2 1978/79. Bilaga 1 och 2. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen Farhågor har uttrycktsför att stimulansen av hushållens köpkraft är alltför stark och äventyrarstrategin att återföra svensk ekonomi till en balanserad tillväxtväg. Det finnsdärför anledning att diskutera den nu beslutade stimulansen av hushållensköpkraft både i ett kort och i ett medelfristigt perspektiv Den privata konsumtionenhar fallit med från utgången av 1976 till . Den harinneburit en återgång från den alltför höga konsumtionsnivån som etableradesunder de s. k. över-bryggningsåren 19741976 då den privata konsumtionen stegmed . Index över den faktiska konsumtionsutvecklingenvisas i diagrammet. Diagram: Privat konsumtion 19701978, prognosför 1979 samt trenden 19771983 enligt LU 78:s huvudalternativ Miljarder kr., priser Finansplanen 1979 LU 78 (LU 78) beräkning kan den privata konsumtionen tillåtasexpandera med års nivå. Denna trendlinje har ocksålagts in i diagrammet. Av diagrammet framgår atten ökning av den privata konsumtionen 1979 inte innebär ettåterförande av den privata konsumtionen till den trend som enligt LU 78 angerdet långsiktiga utrymmet. Så länge privat konsumtion ligger klart undertrendlinjen sker en avveckling av resurser inom servicenäringar ochhemmamarknadsindustri vid en antagen måttlig produktivitetstillväxt. En visssådan anpassning har varit nödvändig. Hålls den privata konsumtionen tillbakaalltför länge uppstår dock risk för pris- och kostnadshöjande flaskhals- Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 19 problemoch starka importökningar när den privata konsumtionen senare måste öka destokraftigare. Det är därför rimligt att det sker en uppgångmot den möjliga tillväxttrenden. Huvudstrategin i den ekonomiska politikenhar varit att uppnå en exportledd tillväxt. Exportökningen inleddes redan islutet av 1977. På grund av de stora lagren har det tagit innan dekraftiga försäljningsökningarna visat sig i stigande produktion. Industriproduktionenvände uppåt tredje kvartalet 1978. Även om det alltjämt finns betydandeoutnyttjad kapacitet i exportsektorn finns anledning att räkna med attexportföretagen kommer att öka efterfrågan på arbetskraft innan omsvängningen sker i hemmamarknadssektorn.Det föreligger således goda förutsättningar för att under uppgångsfasengenomföra den resursöverföring till den lönsamma delen av utrikeshandelssektornsom är nödvändig för att klara de långsiktiga tillväxt- och balansmålen. En ökning av privatkonsumtion av den angivna storleksordningen står därför väl i samklang med strävan att på siktuppnå jämvikt i bytesbalansen. Den är också nödvändig för att det skall råda enrimlig balans mellan efterfrågekomponenterna när ekonomin åter närmar sig fulltkapacitetsutnyttjande. Inriktningen av den ekonomiska politikenbygger på förutsättningen att det finns enbetydande outnyttjad produktivitetsreserv i den svenska ekonomin som kantas till vara. Ger man den ekonomiska pohtiken en mer restriktiv inriktning på grund av farhågor attproduktionskapaciteten inte kommer att kunna utnyttjas kommernaturligtvis efter tillräckligt lång tiddessa farhågor att besannas. Reservkapaciteten kommer att successivtavvecklas och lediga arbetskraftresurser att söka sig till den offentligasektorn eller hållas kvar i arbetsmarknadspohtiska åtgärder. En förstärkning av hushållens köpkraftmedför en viss ytterligare försvagning avbudgetsaldot. Med hänsyn till den risk som onekligen ligger i ettväxande underskott kan det hävdas att en ytterligare budgetförsvagningmåste undvikas. Det finns dock anledning att varna för ett alltför statisktbetraktelsesätt. Regeringen satsar i genomsnitt ca . i sysselsättnings- och industristödjandeåtgärder. De sammanlagda stimulansåtgärderna motsvarar således ett parmånaders selektiva stödinsatser. Genomökad generell stimulans finns bättre förutsättningar att minska deselektiva stödinsatserna. Även om en ökningav den privata konsumtionen inte direkt kan lösa specifika företags-kriseroch lokala sysselsättningsproblem bör en generellt högre efterfråganunderlätta omställningar i näringslivet och därmed kunna leda till besparingar i budgeten, som på siktväsentligt överstiger det beslutade stimulansbeloppet.Förstärkningen av hushållens inkomster är inte enbart stimulansmässigtmotiverad utan skall också ses som ett led i en successiv förskjutning av tyngdpunkten från selektiv till generell politikunder konjunkturuppgången. Prop.1978/79:100 Bilagal Finansplanen 20 Den beräknadeutvecklingen av den privata konsumtionen 1979 grundas på antagandet atthushållens sparkvot blir i stort sett oförändrad. Det är svårt att med säkerhetförutsäga sparkvotens utveckling. Jag vill emellertid peka på några faktorersom jag anser vara av betydelse för hushållens sparande. Minskningen avinflationstakten och ett förbättrat arbetsmarknadsläge kan i och för sig väntasöka hushållens konsumtionsbenägenhet. Hushållens sparbeteende bestäms dockerfarenhetsmässigt också av deras vilja att upprätthålla realvärdet på sinafinansiella tillgångar. Inflationen urholkar värdet av hushållens tidigaresparande och nysparandet måste öka för att återställa en rimlig relation mellanfinansiella tillgångar och konsumtionsutgifterna i löpande priser. Med hänsyntill de senaste årens nedgång i de finansiella tillgångarnas realvärde tordedet dröja relativt innan en historiskt sett normal relation mellankonsumtion och finansiella tillgångar har återställts. Detta talar för enfortsatt hög sparkvot även 1979. Hushållen kan ocksåväntas spara en relativt hög andel av den ganska betydande förbättring irealinkomster som de erhåller 1979. Erfarenhetsmässigt vet vi attkonsumtionsökningen kan väntas ske med en förhållandevis lång eftersläpning iförhållande till inkomstökningen. Utvecklingen påkreditmarknaden har också stor betydelse för hushållens konsumtions- ochsparbeteende. Den ökade likviditeten i ekonomin och hushållens ökande tillgångpå kredit tenderar att höja konsumtionstakten. De omfattande sparstimulerandeåtgärderna verkar dock i motsatt riktning. Det nya skattesparandet har vunnitstor anslutning. öppnades inte mindre än 400 000konton. Igångsättningen beräknas preliminärt uppgåtill ca 58 000 lägenheter, dvs. ungefär den igångsättning som angavs somriktmärke i förra årets finansplan. De stimulansåtgärder som sattes in iseptember 1978 kommer att påverka byggandet även . Regeringen anseratt ett rimligt riktmärke för igångsättningen är drygt 60 000lägenheter. En fortsatt ökning av bostadsbyggandet är även på önskvärd.Den får dock inte gå så snabbt att den relativt lugna utveckling avbyggpriserna som uppnåtts äventyras. Industrins samladekapitalstock fortsatte att öka 19741977 som industriproduktionensjönk . Det har lett till att det finns en betydande ledig kapacitet avrelativt modernt kapital inom industrin. Den outnyttjade kapaciteten påkaphalsidan är betydligt större än den arbetskraftsreserv som finns kvar iföretagen. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 21 teringarhar fallit starkt de . Erfarenhetsmässigt är de två helt dominerande förklaringsfaktorerna förindustriinvesteringarna företagens kapitalutnyttjandegrad och deras resultat.Den extremt ogynnsamma utvecklingen av bägge dessa faktorer undersenare år torde förklara den exceptionellt starka nedgången iindustriinvesteringarna. Det är därför av största vikt attkapacitetsutnyttjandet höjs inom näringslivetså att förutsättningar skapas för en investeringsuppgång. Jag räknar medatt industriinvesteringarna åter börjar öka . Självfallet är detnödvändigt att det sker en omfattande finansiell konsolidering av företagen. I längdenkan en trygg sysselsättning endast garanteras av vinstgivande företag. Räntabiliteten måstehöjas så att avkastningenpå det riskvilliga kapitalet överstiger låneräntan och ger en viss ersättning för risk. beslut om enhöjning av det s. k. Annellavdraget innebär här ett bidrag tillmöjligheterna för företagen att attrahera nytt riskvilligt kapital.