prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsskolnämnderna i och Krisliansiads lån samlLinköpings kommun anser atl läroplanen skall ses över kontinuerligt med ledningav de erfarenheter som successivt kan vinnas. En förändring i mindre sleg gördet lällare alt undvika de iröskeleffekter mer genomgripande förändringar kanleda lill. På så sätl ökar enligt inslanserna möjlighelerna atl lillvarala ochbygga på elevers och lärares iakttagelser, erfarenheter och behov avförändring. Länsskolnämnderna i Ösiergöllands och Väslerholiens länanser atl behovet av en ändrad läroplan skall utgå från de i skolan verksamma.Upplevelsen hos dem som skall genomföra förändringen är av avgörande belydelse.Känner de förändringen nödvändig är delta enligt nämnderna den största garantinför att föreslagna åtgärder skall ge önskad effekt. kommun delar uppfattningen att det är naturligt attsuccessiva justeringar av läroplanen behövs, men frågar sig om genomgripandeläroplansrevisioner verkligen behövs . Kommunen missiänker alldel ständigt åierkommande behovei av läroplansrevisioner bollnar i denbrisiande överensslämmelsen mellan vision och verklighel. i har medtillfredsställelse kunnat konstalera hur SlA-beslulel initierat en utveckling igrundskolan präglad av en ökad medvetenhet och vilja till nytänkande hosberörda. Enligt nämndens beslämda uppfaiining vore del olyckligl att genominförande av en ny läroplan slöra uivecklingsprocessen. Den bör i.slälletuppmärksaml iakllagas och ulvärderas. Genom en konlinuerlig dialog med fällelbör sä småningom grunden för en förändrad läroplan kunna läggas. Man bör ocksåenligt nämnden avvakta politiska beslut i exempelvis betygsfrågan, skolansvaretför sextonåringarna efter nian och skolpersonalens forlbild- Prop.1978/79:180 168 Vissa jusleringar i läroplanen är dock nödvändiga såall speciella riktlinjer tillgodoses. kommun och anser all de förändringar som krävs som följd uv SlA-besluiel kangörus inom den nuvarande läroplanens ram. Länsskolnämnderna i Siockholms, och Jämilandslän, Svensku komminiförbuiidei saml Solkfieu kommun belraklar läroplanen som enslarkl slyrande och reglerande fakior. beionar all läroplanen är deldokumenl som anger inom vilka ramar skolans verksamhei skall bedrivas, bl. a.för att garanlera en likvärdig ulbildningssiandard över hela rikel. Läroplanenutgör därför enligt förbundel den viktigaste komponenten för atl uppnå de kvalitativamålen. SoUefleå kommun framhåller att läroplanen på ett avgörandesätt påverkar verksamheien i skolan. Den nuvarande läroplanen belraklas avmånga som ell utomordentligt hjälpmedel i arbetet pä all skapa en bälire skolamedan andra upplever målangivelser och målformuleringar som alllför visionäraoch svåruppnåeligu för alt kunna skapa en posiliv inslällning lill skolarbelel.Avsländel mellan mål och måluppfyllelse blir enligi kommunen så slort allläroplanen lill och med kan bli ell hinder för uiveckling. i Siockholms län och RHS anser allläroplanen är ell vikligl instrument för att förverkliga samhällets syften medden obligatoriska skolan. i Väsierbonens län och förlärarna i malematik, fysik och kemi framhäller att läroplanen skall ange denpolitiska målsättningen för skolans arbete. Länsskolnämnderna i Mamöhus och , AMS,TCO, SAF, och m.fl. kommuner och SSU påpekar all läroplanenär endasl en fakior bland flera andra som påverkar och siyr skolans verksamhei. TCO framhåller all målel för och inrikiningen av en läroplansförändringfasisiälls genom beslul av riksdag, regering och skolans myndigheter. De reellaförändringarna sker dock inte genom beslulen i dessa inslanser ulan genomförändringar i del dagliga skolarbetet. Personalen måste därför enligt TCO blimycket noga informerad om intentionerna bakom reformer, ges utbildning ochpraktiska förutsäuningar för all kunna genomföra beslulen. SAF erinrar om att det starka siyrmedel förskolverksamheten som det tidigare siaisbidragssysiemel uigjorde gav en för helalandet i stort likvärdig utbildningsstandard i form av en likvärdigorganisaiion för skolan. Läroplanen var av underordnad belydelse när delgällde organisationen och uppläggningen av skolarbelel. i anser alt det bör varaett huvudkrav på läroplanen all den iniensivt och närgånget uppfordrar alla somarbetar i skolan och alla som kommer i beröring med den att skaffa sig en bredkunskap om skolan bland annat genom egna iakttagelser och ett ständigt tankeutbyteoch på så sätt skapa fömfsättningar för verksamheiens utveckling. i Krisliansiads län hävdar attefterkrigstidens reformarbete mera har förändrat den organisaioriska än denmetodisk-pedagogiska sidan av skolan. Huvudorsaken har enligt nämnden varitatt genomgri- Prop.1978/79:180 169 pande förändringar av del dagliga arbetet beordrats, innande som skulle föra ut reformerna i verkligheten hade givits lid och tillfällealt pröva sig frum lill resuliui på det lokula planet, med andra ord innan deblivit övertygade om alt förändringen var genomförbar. Länsskolnämnderna i Göleborgs och saml länpåpekar all en förändring av läroplanen inle är någon garunii för ull skolanblir bättre. i anseratt det lokala utvecklingsarbeleli skolan är del vikligaste. 1.4 Hur bör en läroplan utformas? Läiisskoliiämiidcrna i Ösiergöllands och länsaml SAF framhåller alt läroplanen klarl bör formulera mål och meioder sä allalla berörda kan lillgodogöra sig den filosofi som ligger lill grund förläroplanen. SAF beionar att läroplanen måslc skrivus och spridus på ell sådunlsäll all den blir lillgänglig för ulla berörda. i anser alt del ärväseniligi att läroplanen uppfattas som en beskrivning av verksamheien i denskola vi genom demokratiska beslul kommii överens om all vi vill ha - enhandbok för alla som har med skolan au göra. i betraktar däremoi del somen illusion att tro, all en och samma språkliga uiformning skall läcka lärarnasbehov av professionelli arbeisinslrumenl, del behov av arbetshjälpmedel, sombarn och ungdomar har för att kunna medverka i planering och utveckling avskolarbetet, som föräldrar och andra vuxna uianför skolans professionellakrels har för atl kunna medverka vid uppbyggandet av en posiliv och öppenskolmiljö. Länsskolnämnderna i och Jämilands lån samt SAFanser del vikligl atl läroplanen ger de impulser som kan behövas för det lokalautvecklingsarbelel. SAF anser att limplaner och kursplaner bör ulformas påsädanl säll atl man lokalt får möjlighel all välja arbelssäil och arbelsformer,disponera undervisningslid och ge ulrymme för olika specialintressen atlutvecklas för atl ge eleverna nödvändiga kunskaper och färdigheter. Timplanenulgör enligi SAF del huvudsakliga instrumeniel för den lokala frihelen, kursplanendel huvudsakliga inslrumeniei för den övergripande samordningen. i lån förordar att timplanenutformas så atl det, förutom de inilialiv som kan komma all las av enskildalärare eller arbetslag, i timplanens konstruktion finns lid för arbele medprojeki eller uppgifter med förankring i det omgivande samhället. Länsskolnämnderna i Ösiergöllands och Krisliansiads länbetonar all ett läroplansförslag måste förankras i lärar- och skolledarkårerna.Om samhällel vill ha resultat, mäsle man låla reformverksamhelen i försia handgå ut ifrån behov som känns angelägna av de enskilda medborgarna, eleverna ochskolpersonalen och försl i andra hand dikleras av poliiiska idéer atl medskolan som hjälp omdana samhället. i konstaterar vidare attläroplanen för en decentraliserad och demokratiserad skola bör ha en annoriundautformning än sina föregångare. Den skall inte innehålla en central vision avmorgondagens skola med mängder av anvisningar. Dagens akula vardagsproblem iskolan, de ungas bristande arbetsglädje och framtidstro, bör i stället slå icenirum för förslaget. Prop.1978/79:180 170 i anser del väseniligi atlläroplanen avspeglar en reell vilja all sälla eleverna i cenirum. Länsskolnämnderna i Ösiergöllands och Jämilands länpäpekar atl en ny läroplan skall verka i ell samhälle som kan uivecklas olikaberoende på poliiiski fållade beslul. De uibildningspoliliska aspeklerna bordedärför enligt nämnderna ha analyserats och allernaliva lösningar skisserals molbakgrund av skilda uibildningspoliliska ambilioner. TCO saknar i läroplansförslaget en analys av hur barn ochungdom skaffar sig kunskap om väriden. Ett undersökunde arbelssäil som byggerpä ell uivecklingspsykologiski synsäll bör enligi TCO i ökande grad förekomma. Länsskolnämnderna i och Västerbollens länbeionar all läroplanen inle får vara slalisk. Den måsle konlinueriigi följasupp. i län påpekar all uianför skolanär inle arbelet årskursindelal. Det är därför en på säll och vis konslladsituation, då man i skolan arbeiar i åldersniväer. Del bör enligt nämnden varaen slrävan för skolan alt samverka mer konkrei över årskurs- ochsiadiegränser. Nämnden föreslår vidare atl ell sludiecirkelmalerial omläroplanen uiarbelas centrah. i instämmer i SÖ:s påpekandeall en viktig uppgifi för skolan är atl ge eleverna uttrycksmedel ochsjälvkänsla. Varje elev som lämnar måsle enligi nämnden ha fåttlillräcklig träning i alt i ord uilrycka vad han vill, tänker och känner.Läroplanen bör ge anvisning om lid och meioder för delta, så all idén kan förverkligas. i anser atl läroplanen börange en pedagogisk grundsyn, som kan bilda uigångspunki både för avvägning avarbeiets innehåll och av olika arbelssäil, av olika gruppers inflytande vid utformningenav dagligl arbele och långsiklig planering och därmed för avvägning avresursinsatser som är nödvändiga för att man skall nå de mål som uppställls. UHÄ underslryker alt en ny läroplan måste ha en högrekonkretionsnivå även i sina allmänna delar. TCO framhåller atl en av de grundläggande principerna förgrundskolan är atl den skall ge en likvärdig ulbildningssiandard för elever ilandels alla delar. TCO ansluler sig lill denna princip. är delhuvudsakligen riksgiltiga kursplaner som skall garanlera della. Enligi TCO:suppfaiining bör strävan mer vara atl ge eleverna lika goda förutsättningar altklara sig i olika situationer i livet, dvs. en lika god handlingsberedskap.Kursplanernu bör ulformus enligi denna princip. RHS avslyrker SÖ:s förslag till ny läroplan för grundskolanoch presenterar i stället ell egel förslag, som enligi förbundel inte fyllernågot anspråk på alt vara ell uiarbeiai förslag. Del är snarasi en aniydan avett modell-tänkande. Förslaget bygger på atl man delar upp undervisningstiden itre lika stora delar. I den första delen ges de för alla eleverna gemensammabaskunskaperna. Dessa skall vara väldefinierade. Kravel atl alla elevernaskall behärska baskunskaperna innebär all kunskapsurvalet måste beslämmasresirikiivi. Baskunskaperna skall vara nödvändiga kunskaper lill skillnad frånönskvärda kunskaper, som är del förhärskande synsättet. I denna undervisningbör man eftersiräva eit arbelssäil där de bästa eleverna hjälper de svagare.Föräldrarna bör också kunna tas i anspråk som en undervisningsresurs. I andra delen av undervisningen ingår momenl som ärgemensamma för arbetsenheten/klassen. Däri ingär undervisningsmoment som i såstor utsträckning som möjligl planeras som slörte och mindre projektarbeten. 1978/79:180 171 Projektenskall inriklas på de ämnen som lämpar sig för denna arbetsform, i första handgrundläggande kunskapsområden inom de samhällsorienlerande ochnaturvetenskapliga ämnena. Dentredje delen utgörs av tillval. Tillvalen kan dels bestå i relativt bestämdakursmoment t. ex. inom språk och matematik, men de kan också i andra sammanhangulformas på ell flexibelt och individanpassat säu. Del är viktigt all man ocksåtillskapar lillval som ger stimulans för de elever som främst är inriktade påprakliska studier - här kan tillvalet också beslå i arbeislivserfarenheterochintegrerad pryo-ulbildning. Enligt RHS förslag blir inte skillnader mellanelevernas kunskaper ell beklaglig! faklum utan de byggs in i sysiemel somfömlsedda konsekvenser - föruisägbara eftersom man vel all eleverna skiljersig ål beiräffande förmåga och iniresse. Myckel av molsätlningarna när delgäller att ta ställning lill hur skall se ul reduceras om mantillåler kompletterande studier under och efter . Om man erbjudereleverna generösa möjligheter till kompletterande studier efter , t.ex. för alt komma in på en viss gymnasielinje, kan man komma ifrån många avolägenheterna med dagens tillvalssystem. RHSanför följande i fråga om de övergripande målen för skolans verksamhet:"Skolans viktigaste uppgifi är alt främja varje elevs allsidiga utveckling".Så inleder läroplansförfattarna kapitel 2 i läroplansförslagel, 'Någraprincipiella utgångspunkter för översynsarbelel' med en praktfull osanning.Eller än värre - med Ivå osanningar. Varje människa har inre fömtsättningar attutveckla de mest häpnadsväckande livshållningar. Del är lika"naturligt" för människan atl uppträda i del moderna samhälleismångskiftande livsformer som alt jaga knubbsäl med stenyxa, plöja risfält medhjälp av vattenbufflar och styra rymdfarkoster med hjälp av datorteknik. Varje människa utvecklarbara en bråkdel av sina möjliga anlag och varje kultur uttrycker och inrymmerenbart en liten del av de livsformer som människor skulle kunna välja - om defick möjlighet. Atl skolan har lill uppgifi att främja en allsidig utvecklingär därför en orimlig felsyn. Denandra invändningen mol ovan citerade fras i förslagets principkapitel är attden kan tydas sä alt skolan tilldelas en passiv roll gentemot eleven. Skolanskall främja elevens utveckling - därmed markerar man en uppfattning som går utpä att individens utveckling är den primära drivkraften hos individen medandel sociala sammanhangei har en sekundär roll som befrämjare av denna inifrånstyrda process. Isjälva verket är skolan och skolans innehåll en social konstruktion, där manfrån samhäUets sida myckel bestämt vill engagera sig för alt påverka detuppväxande släktets attityder och kunskaper, ja individens hela värids-bild, i alldelesbeslämda banor. Läroplansförslagels text skymmer della förhållande. Genom altsäga att läroplanen skall befrämja elevens "allsidiga utveckling",maskerar man att läroplansförslaget inte alls innehåller en allsidiginformation om människa och samhälle utan aUdeles specifika urval avinformationer. Förslaget är alllså ytterst setl präglat av en vanlig menaningslös fördomsfullhel, en fördomsfullhet som upphöjer den rådande samhälls-och kultumppfattningen till nästan universiell lag. Då hjälper det inte att mani enskilda sammanhang i skrivningen visar en ulomordent- Prop.1978/79:180 172 lig vilju lill förslåelse och tolerans inför andra än deinhemska kulturyttringarna och lill andra mänskliga villkor än vara egna. Del härresonemangel har en poäng som är vikiig all hälla i minnel när mun resonerurskoluns förhållanden. Genom alt antyda ett slags harmoni mellan elevenspåstådda allsidiga utvecklingsbehov och läroplanens påstådda ullmängiltiguinnehåll blir uppgifien alt förmedla lärostoffet uteslutande en pedagogisklämplighetsfråga. Om mun ä undra sidan antar att det kan finnas en radmotsättningar mellan samhällets val av kulturell målsäiining (som skallförmedlas via skolan) och andra kullurinslag, respeklive länkbara molsällningarmellan individens och samhälleis inlressen, så blir skolans uppgift enkompUcerad socialisalionsuppgifi. Del vi kallar "skolans kris" börses i della "stora" sociala sammanhang och inle i försia hand sompedagogiska svårigheler enbarl. Inte minsl högstadieskolans problem är med all säkerhei iförsia hand en avspegling av de svårigheler som uppslår då skolan sökerförmedla de specifika värderingar och kunskaper som ulgör vår samhälls- ochvärldsbilds-uppfailning lill ungdomsgenerationen. Samiidigi skall man - påhögsladiel lydligare än på de lägre stadierna - för eleverna markera atlskolans uppgift ocksä är alt förberedu elevernu på ull de skall inta olikusociula positioner och livskarriärer efter skolan. Verkligen ell dilemma för en sammanhållen skola! Del är snarasi förvånande alt förmedlingen av dellasocialu kullururv går så smärifrill som faktiskt är fallet - särskilt med lankepå all varje vuxen-generalions livsmönsier inle längre upprepas som varilfallel lidigare, då socialiseringen av den växande generalionen bestod i alllära ul de sociala regler som de vuxna själva följde och som också varändamålsenliga för den kommande generationen. AMS, SAF. Förbundel Vi Ungu och Unga Örnars riksförbundbetraktar det som ell angelägel mäl för all lillvarala och främjaelevernas iniresse för yrkesuibildning och forlsalia siudier. päpekar alt för förberedelsen förarbetslivet behöver eleven träning av yrkesförberedande karaktär, men ocksä kunskaperom rollen som arbetstagare, vilka vägar man kan påverka och förändra sinaarbetsvillkor och sin arbetssituation. För sin roll som individ i samhällel ärdel också enligi förbundel vikligl all skolan siimulerar eleverna lill enallsidig personlighelsulveckling. Eleven måsle få kunskaper om vilka vägar mankan påverka och förändra samhällel. SACOISR framhåller elevernas räll och behov all igrundskolan förvärva godu buskunskaper och basfärdigheler liksom ellengagemang och en vilju all lära mer. TCO anser alt målet för skolans verksamhet utgår från etthelhetsperspektiv pä eleven. Barnomsorgens liksom ungdomsskolans uppgifi äratt utveckla individens hela personlighet. Skolan skall förbereda eleverna förde uppgifter de slälls inför som vuxna i samhälle och arbeisliv. Samiidigiskall skolan pä olika säll aklivi verka för en social rätivisa och en jämsiälldhelmellan könen. Allmänorienlering och omfaUande kommunikalionsfärdigheler är avstor betydelse för atl dessa mål skall kunna förverkligas. Länsskolnämnderna I Siockholms. och Väsierbonenslän anser alt lidigare skoluiredningars grundläggande lankegångar ochriklningsangi-velser allljämt kan tjäna som vägledning vid del fortlöpandearbelel med au ulveckla skolan i samklang med samhället. Länsskoliiånnulen i lån poänglerar all kringskolans mål- Prop.1978/79:180 , 173 sanning, som den ullrycks i skollagen, i skolförordningen,i läroplanen och i olika ulredningar har under de senasle decennierna ihuvudsak räll sior enighel. När del gäller tolkningen av den skrivnamålsättningen och del därav betingade innehållet och arbeissäiiel i skolansinre urbeie råder mindre enighel. Siorumans och kommuner instämmer i atl skolansviktigaste uppgift är alt främja varje elevs allsidiga utveckling. TCO anserall del kan anföras starka skäl för en ny diskussion om en gemensammålsättning för hela barn- och ungdomsskolan. Enligt TCO bör de övergripandemålen för utbildningsverksamhet innebära all all uibildning skall medverka tillall åsiadkomma en allsidig personlighelsutveckling för individen och ensamhällsutveckling uv värde för alla. I nulägel måste dock enligt TCO målen förgumdskolan konkretiseras så atl de blir verkligt användbara i skolurbetet. CUF menur ull grundskolun måsle präglas av följandemålsäUningar: Ulbildningen skall slimulera lill elldemokruiiskl länkunde och hundlunde samt träna eleverna atl kriliskl granskainformaiion och förhållanden i skola och samhälle. Ulbildningen skall medverka lill all skapa jämlikheinalionell! Ulbildningen skall lära eleverna all förslå samhällets uppgifteroch verksamhei. men också samspel mellan naluren, människan ochsamhällsstrukturen. Självförverkligande.Ulbildningen måsle ge möjlighel lill självförverkligande, som är grunden fördemokraii och levande samhällsarbete. FPUframhåller all kunskapsmålet måste ha en .självklar plats bland degrundläggande mälen för skolan. RRV beklagar frånvaron av ansatser när del gäller all fåläroplanens övergripande mål beaklade i del prakliska skolarbelel. Länsskolnämnderna i och pekar päbrislen på överenssiämmelse mellan mål och måluppfyllelse. iKalmar län anser atl del beror pä bristande resurser när det gäller lokaler,läromedel och materiel. Länsskolnämndernai Gollands och varnar för alltför högt ställda mål, som länskapar en känsla av vanmakt hos både lärare och elever. Socialsiyrelsen finner det angelägel alt skolan redan påell lidigi siadium iränar eleverna och ger dem ullrycksmedel och densjälvkänsla som behövs föran kunna delta i sumhällsurbelei. Länsskolnämnderna i Siockholms och anser attförslaget slrider mol del grundläggande mäl för skolan som innebär ull vurjeelev skull ges möjlighet lill individuell iniresse- ochpersonlighelsulveckling. i Siockholms län anser vidare atlgrundskolans mål i ell siörre sammanhang för närvurunde ler sig ulllfördiffusa. Den föreslagna ulbildningsplaneringen grundar sig i för hög grad påpedagogiskt svårde-finicrbara jämlikhelsmål och jämslälldhelsidéer. uppfaUning måsle dessa olika mäl erhålla en mer siringenl lolkning iförsia hand i pedagogiska och melodiska lermer. 1978/79:180 174 1.6 Principen om en sammanhållen grundskola Endast ell fåtal remissinstanser tar mer ingående uppfrågan om sammanhållen grundskola. De flesla remissinstansers åsikter framgårav deras förslag lill tillval (avsnitt 7). Kommunistisk ungdom, saml år positivatill en hell sammanhållen gmndskola. kommun finner det riktigt urjämställdhetssynpunkt atl förslag läggs om en mer sammanhållen gmndskola. Statskontoret anser atl behovet av radikala åtgärder ochförändringar, framför allt vad gäller de könsbundna och socialt betingadetillvalen på högstadiet, är väl dokumenterat. I likhet med SÖ finnerstatskontoret det också angeläget att - åtminstone - skapa bättreförutsättningar för en övergång lill en mer sammanhållen grundskola. i menar alt de föreslagnaålgärderna inte är tillräckligt radikala för aU i praktiken leda till reellaförändringar. kommun och avstyrkerförslaget om en mer sammanhållen gmndskola. Länsskolnämnderna i och , MUF samtRHS förordar i stället att valmöjligheterna uiökas. i framhåller atl samiidigisom ett ulökal lillval genomförs så måste kravel på en likvärdig ulbildningssiandardöver hela riket upprätthållas. En sådan garanti kan åsladkommas genom atl enbaskurs eller gmndkurs ulformas konkret, t.ex. som lärobok, och bestäms förlandels alla skolor. RHS anser alt nya tillvalsämnen med varierande inriktningmåste införas. I dagens skola är de icke-teoretiskl inriktade eleverna de mestmissgynnade i fråga om valmöjligheter. Sala och Göleborgskommuner saml anser att en individanpassad skola,som varil en av parollerna för detta läroplansarbele, förutsäUerdifferentiering och går inte ihop med en strävan mot ännu större enhetlighet. delar uppfattningen alt nuvarandeförhållanden vid val lill alternativa kurser är otillfredsställande men anser atlman bör kunna komma tillrätta härmed på annat säll än genom atl slopa dettasyslem. En försiärki informaiiom lill föräldrar och en effektivstudievägledning kan vara ell sätl atl komma ifrån de pålalade svårighelerna. i lån påpekar alt ellsammanhållet högsladium inle är något allmänt omfallal samhällsmål. Nämndenkonslalerar vidare all krympta tillvalsmöjligheler och ökad teoretisering inteautomatiskt kompenseras av valfrihet inom de olika ämnena i kombinalion medell förändrat arbelssäil. Nämnden är angelägen att med uigångspunki i enpedagogiski förankrad verklighel diskutera den framlida skolans utformning medSÖ:s läroplansförslag som utgångspunkt. Jämlikhetsmålel för samhällel låler sigförhållandevis läll omsältas i ekonomiska och organisatoriska beslut ochåtgärder, medan man inte lyckats formulera jämlikhetsmålet ipedagogiski eniydiga lermer. innebär jämlikhet på skolansområde all man bereder alla elever, oavsett härkomst, kön och bostadsort, sammastudiemöjligheter inom den obligaloriska skolan. Läroplansförslaget är enligtnämnden bristfälligt förankrat i pedagogisk forskning rörandedifferentieringsproblemalikens innehåll och utformning. i län noterar atlulredningen har inrik- 1978/79:180 175 tat sig mot ett mål - den helt sammanhållna gmndskolan -vilket ligger utanför utredningsuppdraget. i befarar att om direktiveninte bundit SÖ till kravet att framlägga ett förslag innebärande fortsattamöjligheler att studera ett andra främmande språk, SÖ redan nu skulle haförsökt att ta Steget bort från B-språksundervisning i .