prop · G203208 · 1978-12-31 00:00:00 — Från delta belopp bör enligt förslagel dras den merintäktsom odlama har erhållit genom att sockerbolaget har höjtersättningen förden betmassa som bolagel har köpt av odlama. Beloppet minskardå med . framhåller att jordbruket i övrigl underår 1978 har erhållit en ökning av inkomstema för eget arbete och kapital med1,. Betodlama föreslås i princip få lika stor procentuell ökning av arbets-och kapitalinkomsterna i betodlingen som tillerkänns jordbruket i övrigt. Medhänsyn till den relativt sett höga lönsamheten i sockerbetsodlingen har emellertidbetodlarna accepterat att inget särskilt inkomstlillägg bör utgå årsskörd. Grundprisel belskörd bör enligt förslagethöjas med . per betor med en sockerhalt av , vilket motsvararen partiprishöjning för socker med . Kostnadskompensation till Svenska sockerfabriks AB förregleringsåret 1979180 föreslår alt Svenska sockerfabriks AB tillerkänns20,0 milj. kr. som kompensation för inträffade kostnadsökningar inom strösockertillverkningoch förpackning av strösocker. Förslagel har som tidigare nämnts inte biträttsav sockerbolaget. Vid bestämningen av beloppet har delade meningar förelegatfrämst i fråga om hur produktivitetsut-veckhngen, lönekostnadsökningen och avskrivningskostnademaskall beaktas. Hänsyn har enligt nämnden tagits till resultatet av den ejreglerade verksamheten. Koslnadskompensalionen om 20 milj. kr. motsvarar enligtnämnden en höjning av strösockerpriset med . Tillsammansmedför de föreslagna ökningarna av betpriset och bolagets andel av partipriselpå socker atl det senare stiger med sammanlagl . per eller med5,till . Enligt förslagel bör verksamhelen vid raffinaderiet i Arlövlämnas utanför prisregleringen ulom vad avser konsumentförpackningen avströsocker Prop.1978/79:208 26 och marginalen för raffinering av importerat råsocker.Detta innebär att bl. a. bilsocker och sirapslillverkningen lämnas utanförregleringen. Även foderlillverkningen lämnas ulanför sockerregleringen mennämnden förbehåller sig rälten att inför kommande regleringsperiod beaktautfallet av densamma. Nämnden framhåller att samlliga områden som faller utanförsockerprisregleringen dock omfattas av SPK:s prisövervakning. Förslaget innebär vidare atl för merkostnader vid ö-brukentillerkänns sockerbolagel dels . per socker, vilket vid normalproduktionsvolym blir 8,2 milj. kr., dels 4,3 milj. kr. I kostnadskompensationen om 20 milj. kr. ingår ävenviss ökad ersättning för ö-bruken. Den totala ersättningen för merkostnademavid ö-bruken blir därför 13,2 milj. kr. Nämnden föreslår vidare att ersättningen för raffineringoch lagring av importerat råsocker höjs procentuellt lika mycket som inom EG. Vid väsentliga forändringar i priset på eldningsolja bör enliglförslaget överläggningar lä påkallas. Sammanfattning av förslag lillregleringsåtgärder för regleringsårel 1979180 förslag för perioden den 1 juli 1979-den30 har till alla delar biträtts av konsumentdelegationen. har accepterat förslaget i de delar det rörbetodlarnas villkor. Svenska sockerfabriks AB har godtagit förslaget omarealens storlek . I övrigt har bolagel inte accepterat förslaget i vadavser bolagels villkor. Förslaget kan sammanfattas i följande punkter. Sockerbetsarealenför odling bör uppgå till 51 500 ha. Erforderlig kvotering avodlingen bör inte utan nämndens medgivande drabba de områden som normaltlevererar betor till ö-bruken. Priset påsockerbetor bör uppgå till . per betor med en sockerhalt av . Till de odlarei och samt på som levererar betor till bruket i Mörbylångabör liksom föregående år utgå ett arealbidrag av . per ha kontrakteradareal. Till odlare på föreslås bidraget höjt till . I defall arealen vid arealkontrollen befinns vara mindre än den kontrakterade, börbidraget utgå efter den uppmätta arealen. Bidraget bör finansieras med medelur sockerregleringsfonden. Sockerbolagetsnettopris för baskvalitelen i sortimentet, strösocker K 5 i säck om , börvara . Den nuvarandeprisspänningen i förhållande till baskvaliteten bör gälla för återstoden avdet prisreglerade sortimentet även under /80. Gränsskyddelför socker bör utgöras av en införselavgift som tas ut för importeradekvantiteter då väridsmarknadspriset un- 1978/79:208 27 derstigerdel fastställda avräkningspriset på socker ur svenska betor. De uppbuma medlenbör liksom tillföras sockerregleringsfonden. Som väridsmarknadspris påfärdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vilsocker. Dennanotering bör ökas med . per , motsvarande dels kostnader för fraktm. m. till svensk hamn och dels korrigeringar för kvalitetsskillnad mellan densvenska baskvaliteten och den kvalitet Paris-noteringen avser. Som mått påvärldsmarknadspriset på råsocker bör gälla den nominella London-noteringen påråsocker. Båda note-ringama bör omräknas till svensk valuta enligt den säljkurssom gäller no-teringsdagen. Införselavgiftenför färdigt socker bör utgöra skillnaden mellan sockerbolagets nettoprisenligt punkt 4 och väridsmarknadspriset på färdigt socker, mätt på nyssangivet sätt. Införselavgiften förråsocker bör anpassas så att svensk raffineringsindustri, som köper inråsocker till gällande London-notering och säljer den raffinerade varan tillsockerbolagets nettopris enligt punkt 4, erhåller en ersättning förraffineringen som inkl. ersättning för säckkostnader och viss utfrakt samtlagringsbidrag uppgår till . per raffinad jämte eventuellahöjningar (i procent) av motsvarande ersättningar inom EG. Raffineringen börhärvid förutsättas medföra ett svinn om . Införselavgiftemabör i princip jusieras en gång vaije månad samt dessutom vid störrevariationer i de utländska noteringama. Dåvärldsmarknadspriset för färdigt socker överstiger sockerbolagets nettopris enligl punkt 4 bör jordbruksnämnden få ta ut en försäljningsavgift på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska parti priset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De in samlade medlen bör användas för att subventionera sockerimporten. Undersådana perioder bör ersättningen för sockerbolagets raffineringsverksamhetregleras enligt den s. k. garantiregeln. Denna innebär att man halvårsvis iefterhand gör en avräkning som beaktar skillnaden mellan de genomsnittliga väridsmarknadsprisemapå färdigt socker enligt Paris-noteringen och råsocker enligtLondon-noteringen. Skillnaden mellan dessa noteringar bör i princip ge utrymmeför raffmeringssvinn, raffineringsersättning och lagringsbidrag, öm den utvunnaersättningen för raffineringen avviker från det åsyftade värdet, bör avräkningkunna ske mellan sockerbolaget och regleringsfonden. Sockerregleringsfonden börliksom bekosta dels fraktsubven-tioneringen till de fyra nordligastelänen och med 1,2 milj. kr. samt dels fältmätning i erforderligutsträckning av den svenska sockerbetsarealen. Fonden bör dessutom finansieradels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererarbetor till ö-bruken till en beräknad kostnad av 3,5-4,0 milj. kr., dels denersättning om 4,3 milj. kr. som bör utgå för sockerbolagets merkostnader fördriften vid dessa bruk. Föreslagna prisändringar bör iprincip gälla fr. o. m. ingången av ett 1978/79: 208 28 regleringsår.När det gäller socker har erfarenheten visal all kännedom om prishöjningarresulterar i forcerade inköp under liden närmast före höjningen och molsvarandeslarka nedgång i inköpen närmast därefter. begärdärför ett bemyndigande att medge att prisändringarna fördelas i liden på eltsådant sätt, alt minsta möjliga störning uppstår på marknaden. Syslemet börutformas så att varken sockerbolagel eller dess kunder kalkylmässigt gör någonvinsl eller föriust. 10.Utvecklingen av skörd och väridsmarknadspris kan bli sådan allsockerregleringsfondens intäkter blir otillräckliga. I sådani fall är del angelägetalt kreditmöjligheter slår öppna. På grund härav föreslås alt den röriigakredit hos som nämnden äger disponera liksom fåranlitas även för ifrågavarande ändamål. 4 Svenska sockerfabriks AB:s skrivelse rörande sockerregleringen Sockerbolagethar i särskild skrivelse till regeringen närmare motiverat varför del inteansett sig kunna tillstyrka det förslag som framlagts beträffandesockerindustrins ersättning. Bolaget erinrar om att det i samband medjordbruksnämndens förslag till ersättning för regleringsårel 1978/79 framhöllatt de tillerkända villkoren vid normalskörd var otillräckliga för attåstadkomma etl rörelseöverskolt som täckte erforderliga ersättningsanskaffningar.Bolaget förutsatte därvid att denna fråga fick ägnas särskild uppmärksamhet isamband med den fortsatta regleringen fr.o.m. /80. för regleringsårel 1978/79 hade karaktären av ett provisoriumville man emellertid inte då motsätta sig jordbruksnämndens förslag. Tillårets överläggningar har också ett omfattande material framtagits i olikafrågor. Bolaget anser dock att delta inte gav en tillräckligt säker grund fören mer långsiktig ekonomisk reglering. Denfrämsta orsaken till att sockerindustrins villkor inte kan anses tillfredsställandeär enligt bolaget att någon omräkning av ersättningen inle skedde 1977. I tidigare sockerregleringar hade genomförda krondevalveringarreglerats fr. o. m. nästpåföljande avtalsperiod/avtalsår. Genomden uteblivna omräkningen kronkursändring kom enligt bolaget densvenska sockerindustrin inte aU bli delaktig av den effekt som devalveringensyftade till, nämligen att motväga det jämfört med omvärlden högakostnadsläget. Bolaget framhåller alt den svenska sockerindustrin samtidigtsom dess kostnadsläge är högre har en sämre struktur och kortare utnyttjandetidän vad som i allmänhet gäller för EG. Bolaget anser därför atl ersättningen lillsvensk sockerindustri i varje fall inte bör vara lägre än i EG. Bolagelframhåller atl den svenska ersättningen är ca lägre per kg jämfört medEG, vilket motsvarar ca 30 milj. kr. 1978/79:208 29 Sockerbolaget anför vidare atl i det regleringssystem somgällde före EG-anpassningen utgick man från att sockerindustrin, sedan delöpande koslnaderna för verksamhelen inkl. avskrivningar/investeringar täckts,även skulle ge etl vissl resultat till skatter och förräntning av i rörelsen arbelandekapital. Bolaget anser del nödvändigl alt etl lönsamhelsmått också formulerasför det syslem som avses gälla för sockerindustrin. Bolagel har för sin del angettalt etl lägsta överskott för hela verksamhelen före avskrivningar vidnormalskörd bör vara 125 milj. kr. Då avskrivningarna/investeringarna i dagens prisnivåenligt bolaget normalt beräknas lill 85 milj. kr. ger delta ca 40 milj. kr. lillskatter och kapitalränta räknat totalt för bolaget, dvs. inkl.fodermedelssidan etc. Bolaget beräknar med utgångspunkt i nu aktuellaförhållanden att verksamhelen vid normala betingelser ger elt totalt rörelseöverskoltföre avskrivningar på ca 100 milj. kr. Bolaget anför atl man i samband medårets överläggningar framfört atl man självt, för alt nå del erforderligaöverskottet av 125 milj. kr., skulle kunna åstadkomma en sådanresultatförbättring dels genom strukturell rationalisering - nedläggning av Karpalundssockerbruk - dels genom åtgärder på raffinaderisidan. Bolaget framhåller attjordbruksnämnden inte tagit ställning till kravet på denna resultatförbättring. Sockerbolaget anför vidare att en förutsättning för attden eftersträvade resultatförbättringen skall kunna uppnås är attbolaget som de nya riktlinjerna anger fär ersättning för uppkomnakostnadsstegringar. Bolaget har beräknat den ej täckta delen avkostnadsstegringen under /79 lill ca 6 milj. kr. Bolaget anför att man i samband med årets överläggningarredovisat beräkningar, varav framgår att kostnadsslegringarna inkl. skatteroch kapitalränta för betbruksdelen uppgår till 27 milj. kr. Enligt bolagetinnebär detla, om man bortser från de problem som kan komma att uppstå för attkompensera kostnadsslegringen inom den ej reglerade sektorn, att jordbruksnämndensförslag, 20 milj. kr., innebär en prutning av ungefär samma storlek som för regleringsårel1978/79. Till detta kommer att kompensationsbeloppet enligt bolagetsuppfattning utslagits på en för hög normskörd. Bolaget anser att normskördenbör vara lägre än den av nämnden använda. Sockerbolaget anför vidare att SPK:s beräkningar synesbygga på principer som tillämpas för kortsiktig prisreglering. Även omjordbruksnämnden lämnat de mer exakla beräkningarna åsido så kan det enligtbolaget sägas alt nämnden följt dessa, vilket i första hand har inneburit attkraftiga prutningar gjorts av personalkostnadema - bl. a. genom högl avdrag förproduktivitetsökning - investeringskostnaderna samt av kostnaderna förkapitalränta och skatter. Bolaget framhåller att de kostnadsstegringar som manhar på personalsidan, oavsett däri ingående komponenter, i dagens läge ärofrånkomliga. Bolaget förstår därför inle hur vissa delar av lönestegringenkan lämnas okompenserade och inte heller hur de skall finansieras om det intekan ske genom högre intäkter. 1978/79:208 30 Beträffandeinvesteringar/avskrivningar är del enligl bolaget ovedersägligt atl manårligen har utgifter till sådant belopp atl den begärda kompensationen måsteanses rimlig. Även vad beträffar kapitalränta/skatter borde enligt bolaget enviss uppräkning vara motiverad med hänsyn lill den fortgåendepenningvärdeförsämringen. Sockerbolagelanför att om det prulningsförfarande som jordbruksnämnden inlett skulle kommaatt bestå medför detta att resultatet trots vidtagna effektiviseringsåtgärderkan komma att undersliga det resullat om 100 milj. kr. före avskrivningar somav bolaget beräknas som normalt . Bolagetanser att nämnden inte angett motiven för sin inställning i sockerindustrinsersättningsfråga men att nämnden synes ha tagit intryck av de analyserbeträffande bolagets ekonomi som utförts av SPK. Bolaget framhåller att det försin del på väsentliga punkter inte kunnat acceptera SPK:s beräkningar. Sockerbolagetanser att jordbruksnämnden i det framlagda förslaget om ersättning tillsockerindustrin for /80 inte till fullo tagit hänsyn till deav fastställda principerna om beaktande av den inhemskakostnadsutvecklingen resp. om analys av förhållandena inom EG. Bolaget anhållerdärför om att sådana anstalter träffas som ger erforderliga ekonomiska ramarför att den svenska sockerindustrin skall kunna drivas under rimligaförutsättningar. Bolagetförutsätter slutligen att den särskilda passus i nämndens förslag som lyder"vid väsentliga förändringar i priset på eldningsolja får överläggningarpåkallas" lämnar möjlighet att redan från det nya prisregleringsåretsingång genom sockerpriset finansiera oljeanskaffning vid den högre prisnivå somkan komma att föreligga. Somjagi det föregående nämnt uppdrog regeringen åtjordbruksnämnden atl vid analys av sockertillverkningens stmkturella ochekonomiska förhållanden särskilt undersöka förhållandena vid sockerbruket i Karpalund,eftersom sockerbolaget aktualiserat frågan om nedläggning av bruket. Jordbruksnämndenhar med anledning härav inhämtat yttranden från , betodlares centralförening och har utgivit en "vitbok" rörande Karpalunds sockerbmk,vilken bilagts nämndens skrivelse. har i sin skrivelseredovisat de olika ståndpunkter som framkommit och framhåller därvid följande. Prop.1978/79:208 31 Sockerbolagetönskar lägga ned Karpalund kampanj. Bolaget har beräknat delångsiktiga företagsekonomiska vinsterna av en nedläggning av Karpalund till15 milj. kr. Bolagets kalkyl har granskals av experter från SPK som medulgångspunkt i de förutsättningar som uppställts i bolagets kalkyl inle funnitanledning till jusleringar. Sockerbolagel har räknat med atl även om Karpalundläggs ned, kommer nuvarande odling inom brukets upptagningsområde atl i stortsett finnas kvar. Sockerbolagel har enligt uppgift erbjudit de anställda vidbruket fortsalt anställning inom . Bolaget önskar ett snabbibesked av statsmakterna i fråga om nedläggningen av bruket i Karpalund. anser atl det inle finns någon grund alt tro att någonav förbundels medlemmar skulle vara hjälpt av sockerbolagets erbjudande omarbete vid andra arbetsplatser inom bolagel eller Cardokoncemen. Dagligalångpendlingar under de villkor som ges av skiftarbete anses skapa sådanapåfrestningar alt den lösningen får betraktas som utesluten. För så gott somalla innebär en flyttning myckel slora sociala och ekonomiska problem på grundav bl. a. familjeförhållandena. Förbundet ifrågasätter också sockerbolagetssynpunkt att huvuddelen av Karpalundsbrukets betareal kan tillföras andra bruk.Detta skulle nämligen förlänga kampanjtiden som redan anses vara mycket långtutdragen och följden skulle enligt förbundel bli en allvarlig kollision medstorhelgerna och nyår. avvisar därför bestämten nedläggning av sockerbruket i Karpalund. framhåller bl.a. sockerbetsodlingens storabetydelse för såväl växtodlingen som animalieproduktionen i bygden. Föreningenframhåller i sin skrivelse bl. a. atl en nedläggning av bruket i Karpalund intefär inskränka rätten all odla sockerbetor i det berörda området, eftersom ensådan inskränkning allvarligt skulle påverka bl. a. animalieproduktionen. Ennedläggning får enligl föreningen inte heller medföra att det reella betprisetför odlarna i området sänks. En nedläggning måste därtill åtföljas avövergångsbestämmelser beträffande om-slällningsersättning, så atl underlagetför avskrivningar på gjorda investeringar i specialmaskiner ochtransportfordon m. m. inte försämras, samt kombineras med åtgärder frårsockerbolagetssida för att förhindra en kampanjföriängning. Jordbruksnämndenframhåller vidare att expertis från AM5 har gjorl en samhällsekonomisk analysav konsekvenserna av en nedläggning. Härav framgår att nuvärdet av densamhällsekonomiska vinsten av en nedläggning efteren nedläggning uppgår sammantaget till ca 30 milj. kr. Experterna fiamhålleratt samhällsekonomiska kalkyler av detta slag är förknippade med storasvårigheter, varför resultatet bör ses enbart som en grov skattning. Del harinte varit möjligt att beakta de fördelar som de anställda förknippar med attfå ha kvar sina arbeten på hemorten. Prop.1978/79:208 32 Nämnden anför vidare att enligt uppgift från sockerbolagelförlängs kampanjtiden vid övriga bruk i med (vid 51 500 ha) viden nedläggning av bruket i Karpalund. Denna kampanjförlängning bedöms avbolaget som tekniskt möjlig men den leder lill atl kampanjen oftare än nukommer alt behöva sträckas ut över julhelgen. Enligt nämnden har de överläggande parterna övervägl olikakonsekvenser av en nedläggning av Karpalunds sockerbruk. Jordbruksnämndenframhåller alt den i första hand har atl bevaka ulvecklingen av livsmedelspriserna,livsmedelsproduktionen under fredstid och livsmedelsberedskapen. Vad beträffarlivsmedelsproduktionen i fredstid och beredskapen inför tänkbara kriser görnämnden den bedömningen att en nedläggning av bruket i Karpalund ur dessa bådaaspekter inle har några påtagligt negativa konsekvenser. För konsumentema tordeen nedläggning av Karpalund, såviu nu kan bedömas, enligl nämnden medföra altprishöjningar på socker kan något begränsas. Enligt jordbruksnämndens mening bör, vid sidan avovannämnda omständigheter saml av förelaget redovisade företagsekonomiskaaspekter, frågan om en nedläggning av bruket främst avgöras frånsysselsättningspolitiska, regionalpolitiska och allmänekonomiskautgångspunkter. Med hänsyn till alt sysselsättnings- och regionalpolitiskafrågor faller ulanför nämndens verksamhetsområde anser nämnden atl den övergripandeprövningen bör göras av regeringen. Om en nedläggning sker, avser nämnden bl. a. att la uppfrågan om konsumenternas andel av rationaliseringsvinsten vid överläggningarnaom 1980/sockerpriser. Om driften vid Karpalund fortsätter efter 1979 årskampanj, anser nämnden och konsumentdelegationen mot bakgrund av det sagda atlbolagels kosinader härför inte bör belasta sockerprisema. Nämnden framhåller atl den kostnadskompensation lillsockerbolaget för /80 som nämnden föreslår inte påverkas aven nedläggning av Karpalunds bruk eftersom bruket är i drift årskampanj. har fortsatt sitt arbete med attkartlägga och analysera livsmedelssubvenlionemas effekter för staten, konsumentemaoch jordbruket. Nämnden har till regeringen överiämnal enrapport rörande detta arbete. Av nämndens rapport framgår bl. a. följande. höjdes den allmänna prisnivån medi genomsnitt . var motsvarande höjning 9 %.För jordbruksprisreglerade varor var prisökningen i genomsnitt för Prop.1978/79:208 33 Genom subventionerna begränsadesprisstegringen för dessa varor till 6 % , medanprisökningen för åren 1976- uppgick till i genomsniu . De disponibla inkomstema ökade mednärmare . På grund av den kraftiga allmänna prisstegringen under dessa årbegränsades den reala inkomstökningen till . Detla var en bäitre inkomstutvecklingän för åren 1968- 1972 då den blev . beräknas dereala disponibla inkomstema ha minskal något. Genom subvenlionema har konsumtionens värde av desubventionerade varorna i förhållande till den totala privala konsumtionenminskal från i genomsniu till 7,. För samtliga subventionerade varor har konsumtionen ökalunder lill följd av dels subvenlionema, dels den allmännastandardstegringen. konslaterar nämnden att konsumtionen av övrigalivsmedel har ökat eller åtminstone varil relativt stabil under dessa år. Inteför någon större produkt har konsumtionen uppvisat markant minskning. Den ökade konsumiionen av livsmedel har också påverkat näringsinta-gel.Sålunda har intaget av energi per person ökat med ,animaliskt protein , vegetabiliskt protein och fett med 5 %.Däremot har intaget av kolhydrater minskat . I jordbruksnämndens rapport framhålls vidare attsubventionerna har medfört att utvecklingen av konsumentprisindex inte varit såkraftig som den skulle ha varil i ett läge utan subventioner. För år 1978skulle konsumentprisindex ha varit högre i ett läge utansubventioner. Motsvarande siffra för livsmedelskomponenten ikonsumentprisindex är . Nämnden redovisar även subventionemas effekl på priset ochpå konsumtionen för olika produkter. Nämnden understryker att gjorda beräkningarresulterar i grova uppskattningar av subventionemas effekter på konsumtionen. För konsumtionsmjölk har subventioneringen medfört ensänkning av konsumentpriset jämfört med ett läge utansubventioner. Trots den kraftiga subventioneringen beräknas konsumtionen tillföljd av subventionerna ha ökat med enbart , vilket enligt nämnden tyder påatt mjölk är nästan helt okänslig för prisförändringar åtminstone vid deprisnivåer som studerats. För ost har subvenlionema lett lill en prissänkningpå jämfört med ett läge utan subventioner. Konsumtionseffektenhar emellertid uppgått till endasi . För fläsk har subvenlionema medfört en sänkning av prisetmed jämfört med ett läge utan subventioner. Detta har enligt beräkningamamedfört en konsumtionsökning med något . För nöt- och kalvkött ärprisändringen något större än för fläsk. Enligt beräkningama tycks dessaprodukter ha en större pris- och inkomstkänslighet än fläsk. Prop.1978/79:208 34 Subvenlionema bedöms ha medförl ökning avkonsumtionen av nöt- och kalvkött. Fjäderfä var inle subventionerat under åren 1973- 1975.Del reala priset sjönk med . Jämföri med t. ex. fläskvar prisutvecklingen ogynnsammare från konsumentsynpunkt. sjönkdel reala priset på grund av subventioner på Qäderfä med ytterligare ca 3 %.Till följd av konkurrensen med annat kött har livsmedelssubventionerna i vissmån motverkat konsumtionsulvecklingen för fjäderfä. I eu läge utansubventioner beräknas konsumtionen ha varit högre under åren1974-1978. Subventionemas effekler på konsumiionen framgår av nedansiåendelablå. Effekter av subventionerna på konsumtionen Jämfört med ettläge utan subventioner -0,5 -0,5 -0,5 Nöt- och kal' Nämnden framhåller vidare alt konsumentemas ekonomi harpåverkats av livsmedelssubventionerna dels genom atl prisema på desubventionerade varorna inte har ökat i den takt de skulle ha gjort i ett lägeutan subventioner, dels genom atl konsumiionen av subventionerade varor har ökal.Eftersom konsumiionen beräknas ha ökal till följd av subventionerna har konsumenlemasutgifter för de studerade produktema inte minskat med lika mycket somutbetalat subventionsbelopp.