prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa problem med en sådan regel måsteemellertid studeras ytteriigare liksom behovei av information samt ocksåfördelningen av informationsansvaret mellan berörda myndigheter. Dessutomlorde det enligt föredraganden vara nödvändigt att närmare utreda förutsättningarnaför att pröva de sökandes behörighet för studierna och i övrigt prövaförutsättningarna för tillstånd medan utlänningen befinner sig i sitt hemland. Jagavser alt i annat sammanhang föreslå regeringen att ge universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag att skyndsamt utreda de frågor som rör prövningav behörighet som förutsättning för tillståndsgivning före inresan och föreslåvilka praktiska åtgärder som därvid behöver vidlas. Kommittén bör vidgenomförandet av sitt uppdrag samråda med UHÄ i frågor som har samband medbehörighetsprövning före inresan. Jaghar angivit som allmän utgångspunkt för kommitténs arbete att antaletgäststuderande inte bör bli siörre än att det är möjligt att ge dem godabetingelser för studier och vistelse i landet. Kommittén bör mot denna bakgmndpröva om del är motiverat att fastställa en övre gräns för det antalgäststuderande från utomnordiska länder som för antas lill högskolan.En övre gräns bör dock inte innefatta de stipendiater som enligtriksdagsbeslut samt enligt bilaterala överenskommelser och andra internationellaåtaganden har förbundit sig atl ta emot. I detta sammanhang bör kommittén ocksåöverväga om en eventuell begränsning av antalet gäststuderande endast börgälla den grundläggande utbildningen 1 -I och i så fall hur prioritering skallske mellan hel grundutbildning och del därav 1 -1 eller om den också böromfatta forskarutbildningen. Kommittén bör i förekommande fall ange en lämpligfördelning av gäslsluderande på gmndutbildningsnivå och påforskamtbildningsnivå. I anslutning till frågor om en övre gräns för antaletgäststuderande bör kommittén överväga om särskilda regler fordras för attsammansättningen av denna studerandegrupp vad gäller nationstillhörighet inteskall bli ensidig. Ävenom en fri sektor finns inom högskolan är dock fiertalet ulbildningsvägarspärrade. Inom den spärrade sektom finns en kvot för utländska studerande somomfattar både invandrare och gäststuderande. Kommittén bör också pröva om enavvägning inom denna kvot mellan grupperna är motiverad. I detta sammanhangerinras om att -1 i samband med enrekommendation angående nordiska och utländska studerandes tilllräde till högreutbildning i - uttalade att i överensstämmelse med kulturavtaletsinnehåll särskild uppmärksamhei bör Del II U:6 Skr 1978/79:103 228 fäsiasvid de nordiska siuderande som önskar utbildning i annal nordiskt land änhemlandet. I sammanhanget bör också belysas vilka konsekvenser som ett syslemmed kvotering kan få i informationshänseende samt vilka krav på fortlöpandeinsamling av statistiskt underlag som ställs i sammanhanget. Förall få uppehållsiillstånd för siudier krävs bl.a. all den gäslsluderande kanredovisa en godlagbar finansiering av sitt uppehälle . F.n.gäller alt den studerande skall ha ett garanterat underhåll från sitt hemlandeller någon annan finansiär motsvarande i slort sett de svenska studiemedlen.Kommittén bör belysa hur tillämpningen av denna regel påverkar tillströmningenav gäststuderande samt pröva vilka ålgärder som kan vidtas för att motverka ensocialt snedvriden sådan. Som utgångspunkt skall därvid allljäml gälla allgäststuderande inte skall åtnjuta studiestöd. Kommittén bör bl.a. pröva om eneventuellt ensidig tillströmning av gäststuderande på grund av kravel på ettgaranterat underhåll kan motverkas genom en ändrad konstruktion av ellerändrade krilerier för fördelning av de stipendier för gäslsluderande somSvenska institutet fördelar och om del i så fall är lämpligt aU vidta sådanaåtgärder. En vikiig uppgift för kommiuén bör vara att överväga vilkaytteriigare insaiser av kuraliv och social nalur som bör sällas in för atlförbättra de ulländska studerandes situation. Genomhögskolereformen har förutsättningarna för utländska siuderande atl bedrivahögskolestudier ändrats. För siuderande med utländsk förutbildning krävs frånden enligt högskoleförordningen (1977:263) för allmän behörighelminsi elvaårig skolutbildning påbörjad tidigast . Vidare krävskunskaper i engelska molsvarande två årskurser i svensk gymnasieskola saml förutomnordiska studerande kunskaper i svenska enligt UHÄ:s beslämmande. Siuderandemed utländsk förutbildning - med undanlag för flertalet svenskar med utländskförutbildning och studerande från de andra nordiska länderna 1 -I uppfyller vidankomsten till sällan kravel på kunskaper i svenska (x;h ofta inteheller kravet på kunskaper i engelska. På högskoleorterna anordnas därför särskildakurser i svenska för ulländska studerande. På uppdrag av regeringen harskolöverstyrelsen efter samråd med UHÄ seu över denna utbildning och lämnalförslag lill förändringar, såväl till innehåll som organisation, av den. Jagredovisade i prop. 1977/78:100, bil. 12 ämbetsverkens förslag ochremissyttrandena över dem. Jag angav därvid all frågan om behörighelsgivandeförutbildning för utländska siuderande borde tas upp i samband med alt andrafrågor behandlades rörande dessa studerandes situation. Enligtmin mening börden behörighelsgivande förutbildningen utformas med hänsyn tillhur de frågor jag har berörl kommer att lösas. Det bör därför vara enviktig uppgift för kommittén att pröva ämbetsverkens förslag ochremissynpunkterna på dem mot bakgrund av sina ställningstaganden i fråga omsåväl dimensionering av antalet gäslsluderande som formerna för finansiering avderas studier. Kommittén bör därvid redovisa för- och nackdelar med enanordning som innebär atl gäslsluderande som antas till grundläggandehögskoleutbildning antas till nödvändig kompletterandeförutbildning. Kommittén bör särskilt redovisa de konsekvenser en så anordnadutbildning får för antagning av gäslsluderande till spärrad utbildning. närmare granska möjligheterna all inom ramen för denkompletterande förutbildningen också ge undervisning i engelska för studerandesom inte uppfyller kravel på förkunskaper i detla språk samt de konsekvenserdetta får för denna förutbildnings omfattning. 229 Kommittéer: Del II U:7 Enuigångspunki för arbetet i denna del skall vara att de förkunskaper i engelskasom krävs inte skall styra .urvalet av studerande vad avsernationstillhörighet. Skulle en sådan styrning visa sig bli fallel bör möjligheterbjudas den studerande atl inhämta dessa kunskaper. Ivloibakgrund bl.a. av kartläggningen om de utomnordiska studerandes studieresultatbör kommittén överväga erforderliga ålgärder för atl minska riskerna förstudiemisslyckanden. Kommitténbör även pröva om det är lämpligt att skilja den kompletterandeförutbildningen för gäststuderande från den för invandrarstuderande saml därvidange vilket huvudmannaskap som vid skilda alternativ är mest ändamålsenligt. 1dessa frågor bör kommittén samråda med kommittén om vuxenutbildning (U1978:31). Kommitténbör kostnadsberäkna sina förslag. Som utgångspunkt bör därvid gälla allförslagen inte bör medföra ytterligare ekonomiska åtaganden för samhället. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigarchefen för ulbildningsdepariementei atttillkalla en kommitté med högsl 4 ledamöier med uppdrag all uireda vissa frågorrörande utländska siuderande, allutse en av ledamötema atl vara ordförande, atlbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annat bilräde ål kommittén. Vidarehemställer jag ätt regeringen föreskriver altkostnaderna för kommittén skall belasta nionde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 7.Utredning om den framtida användningen av Genomtestamente med fiera tillägg förordnade grosshandlaren , atl hans egendom i . , jämte vissaandra tillgångar skulle uigöra en stiftelse, benämnd , för atl trygga forlvaron av den läroanstalt - Näässlöjdlärarseminarium - som han inrättat på egendomen. Stiftelsen jämte alladess lillgångar skulle enligt testamentet överlämnas till svenska staten alllyda under Kungl. Maj:l i del departement, som handhade undervisningen iallmänhet. Itestamentet förordnades bl a attläroanstalten skulle under namn av i all framtid åegendomen uppehållas saml hava till ändamål atl genom fortsatt utbildningav lärare och lärarinnor, som redan ägnat sig ål undervisning, verka föruppfostran i allmänhet och särskilt för användandet därvid av Del II U:7 Skr 1978/79:103 230 attstiftelsens verksamhei alltid skulle, i den mån därtill anslagna medel sådantmedgav, utövas i enlighel med tidens krav, altläroanstalten i följd av ändrade förhållanden icke vidare behövs tillutbildning av lärare och lärarinnor i slöjd, förvandla anstalten lill annanhögre utbildning av lärare och lärarinnor, som redanförut ägnal sig åt undervisning. förordnade med dess tillgångar skulle av Svenska Staten emotlagas på de idonationsurkunden stadgade villkoren. Stiftelsen förvallas av en av regeringentillsatt styrelse, i vilken landshövdingen i är ordförande. hör föruiom undervisningslokaler och elevbostäder också . Nääsär beläget i intill , öster om ochtvå mii väster om . Egendomen omfattar ca 1.400 ha, varav 1.200 hautgör skog. Sloilsområdet med park, inägor och hagar ulgör ca 200 ha. Slottsbyggnadeni sin nuvarande uiformning är . Inredningen moderniserades på1860-ialei och har därefter bevarats ulan siörre förändringar. Genomarbetsmarknadsstyrelsens (AMS) försorg har yttre under åren 1976-1977rustats upp. Seminariebyggnadernaär samtliga gamla och av enkelt utförande. "Seminariet" har dockrestaurerats genom AMS medverkan och inrymmer en permanent utställning avföremål från slöjdlärarutbildningstiden. Utställningen är arrangerad avNordiska museet. "Lekhuset", det gamla seminariets gymnastiklokal,har restaurerats genom stiftelsens försorg. Varjeår anordnas en hemslöjdsutsiällning i seminariebyggnaderna. Dessutom förekommerkonstutställningar och konserter. 1 före detta slotts-stallet ochspannmålsmagasinet finns numera värdshus och kaffestuga. Värdshuset har enkapacitet om ca 200 gäster. År1955 tillkallades sakkunniga för alt utreda och avge förslag rörandeutbildningen av lärare i manlig slöjd och därmed sammanhängande frågor. Desakkunniga antog benämningen slöjdlärarutredningen. Utredningen lade fram sittförslag . Det gick ut på att slöjdläramtbildningen, som varil föriagdtill , skulle föriäggas till . flyttades denockså dil. Senareuppdrogs åt slöjdlärarutredningen att utreda "del fortsatta användandetav ". Slöjdläramtredningen diskuterade i sittbetänkande (SOU 1961:43) Användningen av å Näästre alternativ: 1 inrättande av en kursgård på , 2 stiftelsen som stipendieinrätining, 3 uppskov med frågans avgörande. Utredningen förordade för egen del"kursgårdsalternativet". Dåvarandestyrelsen för biträdde kursgårdsalternativet isitt remissyttrande under föruisättning att någon institution kunde knytas tillNääs som kunde garantera en permanent fast beläggning och som var beredd attekonomiskt svara för verksamheten. Ibetänkandet (SOU 1970:66) Högskolor för konslnäriig utbildning lade konstnärsutbildningssakkunnigafram förslag om formhögskolor. Med anledning av förslaget lät iÄlvsborgs län utreda förutsättningarna för lokalisering av en formhögskolatill länet. Regeringen har ej lagt fram något förslag i anledning av konslnärsuibildningssakkunnigasbetänkande. 231 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:7 motion lill 1976/(mot 1976/77:369) hemställdes att riksdagenskulle begära en snar uiredning angående den framlida användningen av läroanstaltenNääs. 1 moiionen redovisades dé i dét föregående presenterade förslagen rörandeanvändningen av samt förslag som framförts av andra intressenter. 1motionen anges två alternativ för en lämplig framtida användning av Näiis. Delena av dessa alternativ innebär att görs till en kursgård, för i försiahand lärares fortbildning och fackliga konferenser, men även för annankursverksamhet, genom t.ex. hembygdsförbund och föreningar. Del andra länkbaraanvändningsområdet för som förespråkas i motionen är au föriägga enformhögskola dil. I detla alternativ skulle lokalerna under ferietid kunnaanvändas för fortbildningskurser för lärare. Även en kombinalion av de tvåolika användningsområdena är enligt moiionen länkbar. 1 moiionen framhålls detangelägna i atl så mycket som möjligt av den ursprungliga byggnationen påläroanstaltens område bevaras. Yllrandenöver motionen har inhämtats av utbildningsulskoitei från ,, , statens perso-nalulbildningsnämnd ochslyrelsen för , vilka samtliga tillslyrker den avmotionärerna föreslagna utredningen. Yttranden har även inhämtats frånuniversilelsoch högskoleämbelei, som framhåller all man ulifrån de områdenämbelel har att bevaka inte har några önskemål om utredning av den framtidaanvändningen av . Iskrivelse har anmält siu beslul i anledning avnämnda molion (UbU 1977/78:9, rskr 1977/78:41). Enligt beslutet bör enförutsättningslös utredning göras angående den framtida användningen av pä . Utskottet har inte redovisal några synpunkier påi vilken form ulredningen skall bedrivas. har inkommit medskrivelse, i vilken man framfört önskemål om all med egen ledamot fh delta idenna utredning. Enligtmin mening bör en särskild utredare tillkallas med uppgift all fullgöra det avriksdagen begärda utredningsuppdraget. Utredaren bör vid sina övervägandensamråda med de instanser som yttrat sig över motionen och med företrädare förLemms kommun. Utredarenbör redovisa vilka kostnader som de olika lösningarna lill framlida användningav leder till och föreslå hur dessa skall finansieras. Förslagen bör ejmedföra kostnader för statsverket. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag eftersamråd med chefen förulbildningsdepariementei atl regeringen bemyndigar mig atltillkalla en särskild utredare med uppdrag att uireda frågan om den framlidaanvändningen av på , allbeslula om sakkunniga, experter och annal bilräde åt utredaren. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver attkosinaderna skall belasla nionde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan() Del II U:8 Skr 1978/79:103 232 8.Direktiv för organisationskommittén för vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet,m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. 1977/78:114 om eu centralt organ för informationsförsörjning, m.m., harregeringen lagl fram förslag om vissa ålgärder påinformalions-försörjningsområdei. Bl.a. skall enligt förslagen kungl.biblioteket omorganiseras den och en delegation förinformationsförsörjning inrättas vid samma lidpunkt. skallforskningsbiblioteksrådel och statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation (SINFDOK) upphöra. Proposilionenhar inte slutbehandlats av /riksmöie. För allförslagen, om godiar dem, skall kunna genomföras vid avseddtidpunkt, finner jag del emellertid nödvändigt alt vissl organisalionsochplaneringsarbete inleds . En organisationskommitté bör därför tillkallas.Vidare bör ell särskilt uppdrag ges ål kungl. alt inleda visslplaneringsarbete. Organisations- och planeringsarbetei bör givetvis bedrivas påett sådani säll all beslut inte föregrips. Enligtförslagen i proposilionen skall delegationen för informationsförsörjning inomsill ansvarsområde svara för övergripande planering och samordning och förSlöd lill forsknings- och utvecklingsarbete. Den skall vidare ha vissaserviceuppgifter saml svara för internationell bevakning och samverkan. Organisationskommitténbör med utgångspunkt i vad som anges i propositionen om delegationens uppgifterm.m. utarbeta förslag till instruktion för delegaiionen. I detla sammanhangbör kommittén beakla de frågor rörande avgränsning mol andra myndigheterskompetensområden som aktualiseras i proposilionen och i remissvar överbelänkandet (SOU 1977:71) Velenskaplig och leknisk informationsförsörjning.Della gäller bl.a. arkivområdet och museiområdet. Kommiuén bör överväga hursamverkan mellan delegationen och andra myndigheler skall ske. 1proposilionen uttalas au del lorde komma atl krävas olika beredande organ underdelegaiionen. Vissa nämnder med i första hand rådgivande karaklär bör därförinrättas. bör med utgångspunkt i ulredningsförslagen ochi de synpunkier på dessa som har kommii fram i remissbehandlingen föreslå vilkanämnder som bör finnas under delegationen och hur deras uppgifter böravgränsas. Organisationskommitténbör vidare lägga fram förslag till anslagsframslällning för delegaiionen /80. Förslaget bör inges senasi . Delegationenskall ha ett kansli knutet lill sig. I proposilionen har jag anförl alt iorganisationsarbetet som ett första alternativ bör prövas om delegaiionenadministrativt kan knylas lill någoi befinlligt organ, i försia hand delomorganiserade kungl. 1 sin myndighetsutövning skall delegationenvara fristående. Organisationskommitténbör utarbeta.förslag lill kansliorganisation för delegaiionen. Kommittén bör isamband därmed pröva möjlighelen att genom en administrativ anknyining ulnylljakungl. eller annan myndighels tjänsier för ekonomi- ochpersonaladministration och därmed 233 Kommittéer: Del II U:9 Organisationskommitténskall även i övrigt förbereda ett inrättande av delegationen och vidla deprakliska ålgärder som kan erfordras härför. Bl.a. skall kommittén i samråd medbyggnadsslyrelsen undersöka möjlighelerna alt anskaffa lokaler fördelegationens kansli. Vad gälleromorganisationen av kungl. förutsätter jag, som jag angav i detföregående, att omorganisationen förbereds inom . Vissa frågor idetta sammanhang bör dock behandlas av organisationskommittén. lägga fram förslag om kungl. Jagförutsätter atl erforderligl underlag för sådana förslag tas fram inombiblioteket. 1 arbetet bör beaktas vad som sägs i cirkulär (1976:687) omarbelel för jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig ijänsl, attorganisationen utformas så att jämställdheten främjas. Organisationskommitténbör också i samråd med kungl. överväga frågor av rättslig natur isamband med mikrofilmning av svensk dagspress utöver vad som behandlas iförslagen i prop. 1977/78:97 om åtgärder Vör atl bevara skrifter och ljud- ochbildupptagningar och beslul med anledning därav (KrU 1977/78:27,rskr 1977/78:375). 1977/78:114 föreslås vidare att an.svarei för verksamheien med ettdalorbaserat informationssystem för bibliotek, LIBRIS, fördelas så atl ansvareiför den löpande driften ligger hos del omorganiserade kungl. ochutvecklingsansvaret hos delegationen för informationsförsörjning.Organisationskommittén bör, med utgångspunkt i delta slällningslagande,överväga hur verksamheien med LIBRIS skall bedrivas i fortsättningen, bl.a. ianslutning lill övervägandena om kungl. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jag atl regeringen bemyndigarchefen för autillkalla en kommiilé med högsl 6 ledamöier med uppdrag atl förbereda vissaåtgärder på informationsförsörjningsområdei, m.m., attulse en av ledamöterna au vara ordförande, altbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal biträde åt kommittén. Vidarehemsläller jag atl regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasla niondehuvudliielns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Utredning om det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetetinom skolväsendet m.m. Behovetav pedagogiskt utvecklingsarbete inom undervisningens område blev allt starkarei samband med de omfatlande skolreformerna under 1960- Del II U:9 Skr 1978/79:103 234 talet.Anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, som tillkom ibörjan av 60-lalet i samband med försöksverksamheten vid grundskolansinförande, utvecklades till ell anslag för pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU-arbete), där den naturliga lyngdpunklen låg i tillämpadpedagogisk forskning. Skolreformerna och de växande kullarna skolelever ställdestora anspråk på samhälleis resurser. Delta ledde lill all man undersöktemöjlighelerna all genom FoU-arbete förbättra undervisningen. Föredragandestatsråd anförde inför /71 (statsverksprop. 10, s.170): "Insatserna inom delpedagogiska utvecklingsarbetet måste koncenireras till de problemområden som ärmest betydelsefulla för atl man skall kunna nå de utbildningspoliliska målen.En väsenilig uppgift är au ulforma allt effeklivare medel alt genomförabeslutade reformer." harslalsverksproposilionerna allt starkare betonat behovet av FoU-arbeielsanknytning till skolans problem och lill skolans verklighet som den upplevs avde i skolan verksamma. Samtidigthar under 1970-lalet den verksamhei som bekostas med anslaget till pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet vidgats atl omfatta även forsknings- ochutvecklingsarbele inom vuxenulbildning, folkbildningsarbete, kommunalvuxenulbildning och arbetsmarknadsutbildning. Omfattningen av anslagetväxle snabbt under 1960och 70-ialen. För budgetårel 1978/79 anslås ca36.000.000 kr. till pedagogiskt FoU-arbete inom skolväsendet. () hardet övergripande ansvarei för pedagogiskt FoU-arbete inom undervisningsområdetuianför högskoleseklorn. I sin anslagsframställning för varje budgelår angerSÖ de områden som bedöms som viktiga. Regeringen lar i varje årsbudgetproposition ställning till inriktningen av del pedagogiska FoU-arbelel. Till ärknuten en pedagogisk nämnd som tillkom efter riksdagsbeslut (prop.1971:38, UbU 1971; 12, rskr 1971:169). Nämnden är sammansatt av representanterför , kommunerna, den pedagogiska forskningen, ungdomsskolans och vuxenutbildningensbefattningshavare saml de siuderande. Nämndens huvuduppgift är att fungera sområdgivande och beredande organ i frågor om pedagogiskt FoU-arbete, däriinbegripet utvärdering av utbildningsverksamheten. SÖ:s slyrelse har genombeslul i plenum överlämnat åt pedagogiska nämnden atl beslula i vissa ärenden,särskilt alt beslula om nya kommunala utvecklingsblock, och deras verksamhet. Nämnden är organisatorisktinordnad i SÖ. Byrån för pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbele (byrå L3) fungerar som nämndens sekretariat. Detla har givit nämnden möjligheter tillnära kontakt med pågående FoU-arbete och akluell planering inom SÖ;s kansli ochav SÖ anlitade organ och inslilulioner. Samiidigi har del inneburit au nämndeni prioriteringen av enskilda projekt och försök inom de av nämndenrekommenderade ramarna i hög grad varit hänvisad lill de uppslag och idéer somframkommit inom kansliel och som delgivits kansliel från skolor, kommuner,organisaiioner och forskningsinstitutioner. Vid skilda lillfällen hardiskussioner förts om andra organisatoriska lösningar, t.ex. au knyta nämndennärmare lill utbildningsuiskou eller göra den till en hellfrislående nämnd. Regionallhar sex regionkollegier haft ansvarei för samordningsfrågor mellanlänsskolnämnderna, lärarutbildningen, lärarfortbildningen och FoU-verksamheten.De sex stora läraruibildningsenheierna har hiuills fungerat 235 Kommittéer: Del II U:9 somregioncentra och forlbildningsavdelningarna har varil regionernas sekretariat. Påden kommunala och/eller regionala nivån finns ett antal pedagogiskautvecklingsblock. SÖ och kommunen delar på kostnaderna för dessa. Ett starktmotiv för alt inrätta utvecklingsblock har varit en önskan att i FoU-arbetetinte bara fånga upp aktuella problem på fäliel ulan även låla de av frågornadirekt berörda personalgrupperna och organen medverka i försöken. SÖ inbjuderkommunerna i landet all starta utvecklingsblock enligt ett program eller temasom SÖ fastslagit i allmänna drag. Sedan fattar den pedagogiska nämnden beslutom inrättande och inrikining av dessa utvecklingsblock. Inom ramen för detfasilagda programmel råder sior frihel för kommunen au utforma ettförsöksprogram efter lokala inlressen och förutsäuningar. /78 finnstotalt nio utvecklingsblock, fem inom ungdomsskolan och fyra inomvuxenutbildningen. Utvecklingsarbetetbedrivs också inom vissa andra organ, t.ex. fortbildningsavdelningar som bl.a.har ansvarei för skolledaruibildningen och personallagsforlbildningen. Vidarehar i årets budgetproposition (prop.