prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid bedömningen av medvilkel belopp som andra personer bidrar med bör man beakta förhållandena i detenskilda fallet. 1 en del fall kan del finnas avtal mellan parterna om hyransstorlek. Normalt bör då avtalet kunna respekteras. När avtal saknas kan det ien del fall vara befogat all beakta hur stor del av bostaden som disponeras avandra inkomsttagare än den underhållsskyldige eller beräkna kostnaden medhänsyn lill del totala 1978/79:12 350 antaletmedlemmar i hushållet. Sädana bedömningar blir aktuella när Bilaga 4 detrör sig om vuxna bam eller andra släktingar till den underhålls-skyldige.Närdet kan sägas att parterna delar bostad såsom vid samboende underäktenskapsliknande former är det, som nämnls i avsnittet om bostadskostnad,naturiigt all utgå från all de står för hälften var av kosinaden. Vadsedan gäller hemmamakelillägg och barnkoslnader anser vi atl man bör utgå frånden skallerältsliga definitionen och med gifta likställa samboende som lidigarevarit gifta eller som har eller har haft gemensamma barn. Del innebär allunderhällsskyldig inte skall vara berättigad alt göra tillägg för hemmavarandepartner som han inte är eller har varit gift med och inte har barn tillsammansmed. Inte heller skall partnerns barn med annan person beaktas. I dessa fallsaknas också anledning att i analogi med vad som föreslagils i avsnitt 5.2jämka underhållsbidraget för alt familjen skall leva på en viss minimistandard. Närde samboende lidigare har varit gifta eller har eller har haft gemensamma barnskall den underhållsskyldige vara berättigad lill ell till-lägg förhemmavarande partner om föruisätiningarna i övrigi är uppfyllda härför Ofravsnitt 5.2). Det kan visseriigen sägas atl någon formell skyldighet atlförsörja den hemmavarande inte föreligger för den underhållsskyldige i dessafall och all del därmed kan synas inkonsekvent all beakta partnern när detgäller att fastställa omfattningen av den lagstadgade underhållsskyldighetenmol barn. Enligt vår uppfattning går det emellertid inte alt i dessa fallborlse från den faktiska situationen. I de fiesta fallen rör del sig omsamboende som har barn tillsammans och om varaktiga förhållanden. I sammautsträckning som ifråga om gifta bör man respektera den arbetsfördelning ihushållet som dessa samboende har vall eller exempelvis på grund av bristandearbetstilirällen är tvungna att ha. Gemensammabam lill samboende ogifta bör självfallet bedömas pä samma sätt som barn tillmakar. Barn som den underhållsskyldiges partner har tillsammans med annanperson och som ingår i hushållet saknas del däremot normalt anledning atlbeakta. Försörjningen av sådant barn ankommer i första hand på partnern och denandre föräldern lill barnel. Indirekt kommer barnet med i bedömningen på såsätt atl del påverkar partnerns förmåga all bidra lill de gemensammautgifterna. del fall måsle man emellertid räkna med att försörjningen av styvbarnetdelvis direkt kommer all åvila den underhållsskyldige. Del rör sig om olikafall. Den underhållsskyidige och hans partner kan vara eller ha varit gifta ochha eller sakna gemensamma barn. De kan också vara ogifta och ha barnlillsamman.5. Fallen har det gemensamt atl den underhållsskyldiges partner haringa eller så låga inkomster all de inte tillsammans med vad som erhålles iform av underhållsbidrag, bidragsförskott eller barnpension förslär lill allgarantera barnels grundförsörjning. Vid bedömningen av den underhållsbördagentemot styvbarnet som rent faktiskt åvilar den underhållsskyldige i dessafall måsle man beakta de nämnda tillskotten som bamel erhåller utifrån. Delsaknas här anledning all, i parallelliiel med vad :>om föreslås för gemensammabarn, anse all den underhållsskyldiges partner skall svara för hälften av styvbarnetsgrundförsörjning. Om sålunda underhållsbidrag, bidragsförskott 1978/79:12 351 ellerbarnpension ensamt eller tillsammans med vad den underhällsskyl- Bilaga 4 digespartner kan bidra med täcker barnels behov dvs. uppgår lill i månadenskall man borlse från styvbarnet. Rör dét sig om barn bör manalltid kunna lämna barnel obeaktat. Bidragsförskottet för sådani barn ligger påen nivå som normall överstiger vad som kan erhållas för barnel i socialhjälp.Den underhållsskyldiges lagstadgade förpliktelse all sörja för sin del avförsörjningen av barn utom hushållet bör i sådana fall väga tyngre än intressetav all beakta den merkostnad som del kan innebära atl ell styvbarn ingår i hansfamilj. Ettmed hjälp av schablonreglerna framräknai underhållsbidrag skall uppfattas somett normalbelopp, avsett för de vanligaste situationerna. Det måsle dock varamöjligt all bestämma underhållsbidraget till annal belopp om detta framstår sommotiverat med hänsyn lill omständigheterna i det enskilda fallet. Det ärnämligen omöjligt alt schematisera aila de faktorer som kan inverka på denunderhållsskyldiges betalningsförmåga. Denspeciella jämkningssitualion som kan uppkomma när den underhållsskyldige inteär berättigad all erhålla tillägg lill förbehållsbeloppet för hemmamake harbehandlats i avsnitt 5.2. Enstrikt tillämpning av bestämmelserna om de övre hyresgränserna kan integodtagas. Dessa gränser har lill syfte atl motverka all den underhållsskyldigeförbehålles alltför höga bostadskostnader. I en hel del fall kan del docktänkas alt kostnader som överstiger de nämnda gränserna får godtagas. Enuigångspunki för bedömningen av dessa fall bör vara alt den underhållsskyldigeinte bör åläggas underhåll som inkräktar på hans möjligheter atl ha en bostadmed en utrymmesslandard som överensstämmer med den aktuella bostadspolitiskamålsättningen. Den standard som accepteras för ulfående av bostadsbidrag ochvid införsel måsle m. a. o. godtas. Vidarekan den underhållsskyldige ha en boslad - egel hem eller bostadsrätt - som ärsvår atl avyttra eller en hyreslägenhet som är svär att byta mol en billigareinom rimligt avstånd. Bostaden kan ha blivit för stor lill följd av dödsfall,skilsmässa eller atl bam har fiyttat hemifrån. Också i sådana fall kan del varabefogat med jämkning. Bamlillsynskoslnaderför hemmavarande barn kan föranleda lill jämkning. Här måsle man dock beaktaall barn i de lägsta åldrarna inte kostar lika myckel som äldre barn saml alt,när föräldrarna sammanbor, den andre föräldern skall vara med och betala. Delfinns här inte anledning all tillmötesgå den underhållsskyldige sä långt althan skall anses svara för hälften av tillsynskostnaderna. För del fall denunderhållsskyldiges partner har förmåga att ensam slå för kostnaderna bör dessainte påverka underhållsbidraget. Vidare bör normalt inte högre kostnader godtasän vad som gäller ifråga om barntillsyn. påverkas tillsynskostnadenför den underhållsskyldiges hemmavarande barn av partnerns inkomst även omdenne inte är förälder till barnet. 1 dessa fall är det inte rimligt all helakostnaden anses belöpa på den underhållsskyldige. 1978/79:12 352 Detföreslagna förbehållsbeloppet för hemmavarande bam lar närmast Bilaga 4 siktepå underåriga barn. Enligt vårt förslag kvarstår underhållsskyldighetengentemot barn som fyllt lill dess barnels skolgång avslutats. I sådanafall bör självfallet den underhållsskyldige vara berättigad lill sedvanligttillägg lill förbehållsbeloppel för barnel. Man fär emellertid räkna med altdel kommer att förekomma en hel del fall då föräldrar lar på sig ett ekonomisktansvar för bam som ännu inte försörjer sig själva utan all de enligt lag ärskyldiga atl göra del. I vissa sådana fall är del rimligt atl beakta denfaktiska ekonomiska belastning som försörjningen av barnel innebär. Frågan fåravgöras genom en bedömning i del enskilda fallet. Det bör dock inte kommaifråga att la hänsyn till exempelvis bidrag som barnet erhåller för all delskall slippa la studiemedel eller till försörjning av barn som är betydligtäldre än och som kan försörja sig eller erhålla erforderiigt samhällsstödför sill uppehälle. Självfalletkan det finnas en hel rad andra omständigheter som bör leda lill all delframräknade underhållsbidraget bör jämkas. Som exempel kan nämnas betalning avstudiemedelsskulder, bilamorteringar om bilen är oundgängligen nödvändig iarbetet saml i viss utsträckning amorteringar på egnahem. Ävenandra situationer kan länkas då den underhållsskyldige har sä svag ekonomi attett utkrävande av underhållsbidraget enligt reglerna inte går att genomförautan endast leder lill all han får en växande skuldbörda. Syftet med förslagetär all motverka denna skuldbildning och del bör därför ligga inom ramen förförsäkringskassans befogenheter atl ulöva en viss skälighetsbedömning i dessafall. Jämkningkan ske på olika sätt. alternativ är alt öka förbehållsbeloppet med denextrakostnad för den underhållsskyldige som man vill la hänsyn till. annalsätt är att göra en mer skönsmässig bedömning där man beaktar attextrakostnaderna inte får inkräkta pä förbehållsbeloppet men väl på den andelav överskottet som är avsedd alt tillfalla den underhållsskyldige och hansfamilj. Systemet vinner i fasthet och konsekvens om man väljer det förraalternativet. Vi vill därför förorda alt delta används i så stor utstriickningsom möjligt. Denjämkning som vi diskuterat har avsett fall dä den underhållsskyldigep. g. a. extrakostnader av vissa slag bör erhålla en gynnsammare behandling änvad som följer av de lidigare behandlade generella reglerna. Del återstår atlbehandla fall då bör ges möjlighel alt jämka ål andra hålletdvs. fastställa ell högre underhåll. Del ligger i sakens natur all en sådanmöjlighel måste finnas om de uppgifter som den underhållsskyldige lämnar saknartrovärdighet. Likaså måsle kassan kunna faslställa ett bidrag som man tror atlden underhållsskyldige förmår betala i fall då han vägrar alt lämnaerforderiiga uppgifter om sin ekonomi och sina familjeförhållanden. Därutöverförekommer det en del fall då den underhållsskyldige har inga eller lågainkomster p. g. a. atl han saknar inkomst eller har del-lidsarbete. Vissasådana underhållsskyldiga har möjlighet all skaffa heltidsarbete men vill inteberoende exempelvis på all de vill vara tillsammans med sina barn. Andra kaninte få något arbete. En del lever på 1978/79:12 353 engod standard genom all de försörjs helt eller delvis av en partner 4med höga inkomster. Andra lever under knappa omständigheter. Vissaav dessa underhållsskyldiga har förmåga all betala underhållsbidrag i denmeningen all de kan skaffa arbele och därigenom erhålla erforderliga inkomster. Enutgångspunkt för bedömningen av dessa fall bör enligt vår mening vara alt mannormalt inte bör ålägga någon som saknar inkomst alt betala underhållsbidrag.Vissa undanlag fär göras för sådana personer som har möjlighel att skaffalämpligt förvärvsarbete. Del vanligaste fallet är all den underhållsskyldige ärhemmamake. Dessa fall bör bedömas på samma sätl som när del gäller all avgöraom den underhållsskyldige skall vara berättigad till tillägg lill förbehållsbeloppetför hemmamake. Finns del hemmavarande barn bör del sålunda respekteras all denunderhållsskyldige inte kan betala underhällsbidrag. När del anses att denhemmavarande bör kunna förvärvsarbeta måste man vid bedömningen av förmåganatt utge underhållsbidrag utgå från en tänkt inkomst. Del är angeläget alluppskattningen av denna blir realistisk. När den underhållsskyldige gär ut påarbetsmarknaden bör underhållsbidraget anpassas lill de faktiskainkomslförhållandena. Skulle det visa sig alt den underhällsskyldige närärendet prövas på nytt fortfarande inte förvärvsarbetar utgör det enomständighet som talar för att underhällsbidrag inte bör utgå. Motsvarandebedömning bör ske om den underhållsskyldige har deltidsarbete. I sädana fallbör man också i vissa situationer kunna la ut ett vissl underhållsbidrag närdel finns hemmavarande barn. Här bör dock inte möjligheterna alt skaffaheltidsarbete vara avgörande. I stället anser vi alt man skall se lill defaktiska inkomslförhållandena. Har den underhållsskyldige en inkomst, somöverstiger vad som behövs för det egna uppehället (= ), och lever på ergod ekonomisk standard på grund av makens inkomstförhållanden bör ett visstunderhållsbidrag kunna utgå ur överskottet även om delta inte följer av devanliga reglerna. Denna möjlighet bör dock utnyttjas restriktivt och del börbeaktas att den underhållsskyldige barett ekonomiskt ansvar mot de hemmavarandebarnen. Del får inte vara så all förpliktelsen atl betala underhåll övervältraspå den underhällsskyldiges partner. Idetta avsnitt redovisas resultatet av de föregående övervägandena i någraexempel. Vi förutsätter all del kommer alt införas bestämmelser enligt vilkainkomst och underhållsbidrag avrundas lill lämpliga belopp. Sådana bestämmelserhar vi inte funnit erforderligt all tillämpa. Tabell6-10 anger underhållsbidrag för underhållsskyldiga som är ensamslående resp.har en försörjningsbörda gentemot hemmavarande make och barn. Beräkningenomfattar fall då underhåll skall erläggas lill ell och två barn samt i tabell 6och 7 lill tre barn. Skall underhåll betalas lill ett barn har resultatetangivits både för ett uttag om 40 och ett uttag om 23 1978/79. m On (N fN oo \0 rn o nO fO On (N CN OO NO" O *c> (N ro r Tj-0\ro00mi/i/-i0\ Os On r f* O »n - (N r» » in to NO rM 00 -»I- JN rrjr-- - CnI r ro rn NO c** NO o r ro i m - NO r oo 0\ \ou-\m r-rnONror-3s-0 noooos' rspo»oNO ---rNrjpNirNirN* »o»ONONor- »ooon \ '» '_' t- v' V_> > > '«»' C' *- rsNOooor-NoooorNj-NOr>*rNicNrro.-orororn rr v> cd =: fc 0) -o a 5 CO o C .K oao ta -Cl .c -a ;0 Vi _ -o u S 1978/79:12 355 av den underhällsskyldiges överskott över förbehållsbeloppet. Mol- Bilaga4 svarande procentsatser när underhåll skall betalas lill två och tre barn är60 resp. 65 96. Tabellernautgår från bruttoinkomsten och stannar vid en nivå då den underhållsskyldigehar förmåga att betala ett belopp som ungefärligen motsvarar bidragsförskottet,dvs. till ett barn, lill två barn och till tre barn. Itexten lill tabellerna beiräffande underhällsskyldig med hemmamake anges ocksåvid vilken inkomst som bidragsförskottet kan erläggas om maken arbetar och harförmåga att svara för hälften av de gemensamma barn- och bostadskostnaderna. Preliminärskattenhar beräknats enligt skattetabell 27/1977, varvid har beaktats alt underhålllill bam är avdragsgillt vid beskattningen med upp lill per barn ochmånad. Bruttoinkomsten har minskats med preliminärskalten och den sålundaerhållna nettoinkomsten har jämförts med förbehållsbeloppet. Underhållsbidragethar med tillämpning av de angivna procentsatserna beräknats på överskottet överförbehållsbeloppet. Vidare redovisas den underhållsskyldiges överskott överförbehållsbeloppet sedan underhållsbidraget eriagts. De fullständiga siffrornahar endasl angivits i tabell 6 för den som är underhällsskyldig mot ett barnmed ett 40 %-igt uttag. För övriga fall har endast underhållsbidragets sioriekoch behållningen över förbehållsbeloppel redovisats. Tabell11 illustrerar effekten av en inkomstökning för den underhållsskyldigespartner när denne saknar förmåga all svara för hälften av bam- ochbostadskostnaden. ItabeU 6 anges underhåll för ensamstående underhållsskyldig med den maximalltillåtna bostadskostnaden . Förbehållsbeloppet utgör (1070 -I-600). Detvisar sig att förmågan att alls betala underhållsbidrag inträder vidbruttoinkomsten . Vid ell 40 96-igt Mttag kan den som är underhällsskyldigmot ett bam betala bidragsförskottet vid en inkomst på ca . Delöverskoll över förbehållsbeloppel som han disponerar för egen del blir ca 535kr. Är uttaget inträder motsvarande förmåga vid inkomsten ochöverskottet blir lika stort som bidragsförskottet. Den som ärunderhällsskyldig mot två barn kan betala dubbla bidragsförskottet när hantjänar ca och hans överskott blir . Skall underhåll betalas tilltre barn inträder förmågan all erlägga tre bidragsförskott vid inkomsten 4 600kr och överskottet blir då . De nämnda överskotten uppgår - oavsettförbehällsbeloppets storlek -alltid lill angivna belopp när denunderhållsskyldige kan betala bidragsförskottet. ItabeU 7 anges underhållsbidragen för den som har hemmamake och har enbostadskostnad på . Förbehållsbeloppet utgör (1 070 -I- 535 -f700). Del föratsälles alltså att den underhållsskyldige är berättigad tilltillägg lill förbehållsbeloppel för hemmamaken. Förmåganalt överhuvud betala bidrag inträder vid inkomsten . Om underhåll skallbetalas lill ett barn kan den underhållsskyldige betala bidragsförskottet närhan tjänar och vid uttag på 40 resp. . Om underhåll skallbetalas till två eller tre barn inträder motsvarande förmåga vid inkomsterna och . Underhåll för underhållsskyldig med hemmamake.Bostadskostnad . ° Av överskottet över förbehållsbeloppel. * Avser behållningen över förbehållsbeloppel sedanunderhållsbidraget eriagts. Anmärkning: Vid uträkningen av belopisen harpreliminärskatten beräknats enligt skattetabell 27/1977 kolumn Underhåll för underhållsskyldig med hemmamakeoch ett hemmavarande barn. Av överskottet över förbehållsbeloppel. * Avser behållningen över förbehållsbeloppel sedanunderhållsbidraget erlagis. Anmärkning: Vid uträkningen av beloppen harpreliminärskatten beräknats enligt skattetabell 27/1977 kolumn 2. Om exemplet varieras på säsätt all hustrun antages försörja sig själv och svarar för hälften avbostadskostnaden, vilket är fallet om hon har en nettoinkomst som uppgår lill (I 070 -I- 350), minskas mannens förbehållsbelopp lill samma belopp.Hans förmåga all betala underhållsbidrag börjar då vid bruttoinkomsten ca . Han kan betala bidragsförskottet lill ell barn vid inkomsterna 3 100kr och vid ett uttag på 40 resp. . Skall han betala till två ellertre barn har han förmåga all betala fullt bidragsförskott vid inkomsterna 3 400kr och . TabeU8 anger underhållsbidraget för den som har hemmamake och ell barn samt en bostadskostnadpä . Förbehållsbeloppel blir här (= 1 070 -(- 535 -I- 535 -)-750). Denunderhållsskyldiges förmåga att betala bidrag börjar vid inkomsten 4 200 kr.Bidragsförskott lill ett barn kan han betala vid inkomsterna och 5 600kr vid uttag på 40 resp. . Underhållsbidrag lill Ivå barn motsvarandebidragsförskottet har han förmåga att betala vid inkomsten . Omhustrun antages kunna försörja sig själv och svara för hälften av barn- ochbostadskostnaden, vilket hon gör vid nettoinkomsten I , (1 070 -I- 535 :2 -I- 750 : 2) sjunker förbehållsbeloppel lill motsvarande nivå. Denunderhållsskyldiges förmåga att betala underhållsbidrag börjar då vid eninkomst på ca . Om del antages atl partnern har den lägre inkomsten ochfår åtnjuta förvärvsavdrag inträder förmågan atl Underhåll för underhållsskyldig med hemmamake och två hemmavarande barn.Bostadskostnad . Avöverskottet över förbehållsbeloppet. *Avser behållningen över förbehållsbeloppel sedan underhållsbidraget eriagts.Anmärkning: Vid uträkningen av beloppen har preliminärskalten beräknats enligtskattetabell 27/1977 kolumn 2. Prop.1978/79:12 358 betalabidragsförskottet till ett barn vid inkomster på ca och Bilaga 4 3 300kr om ullagen är 40 resp. . Bidragsförskott till två barn kan denunderhållsskyldige betala om han tjänar . Dessa siffror gäller oavsetthur höga partnerns inkomster är med den reservationen att denunderhållsskyldiges förmåga att betala bidragsförskott inträder vid en någotlägre inkomst om han istället för partnern får göra förvärvsavdrag. TabeU9 redovisar underhållsbidragen för den som har hemmamake och två barn samt enbostadskostnad på . Förbehållsbeloppet uppgår här till (1 070-t- 535 x 3 + 800). Förmågaall alls betala underhållsbidrag har den underhållsskyldige först vid inkomsten5 . Bidragsförskottet kan han här eriägga till ett barn om han tjänar resp. vid de olika uttagen. Två bidragsförskott kan han betalavid inkomsten . Som framgår av tabellen är marginaleffekterna kraftiga. Omden hemmavarande i stället antages försörja sig själv och kunna svara förhälften av barn- och bostadskostnaderna sjunker förbehållsbeloppet till 2 005kr (1 070 -i- 535 -I- 400). Denunderhällsskyldige kan då börja betala underhållsbidrag vid inkomsten ca 2 700kr. Han kan betala ell bidragsförskott om han tjänar ca resp. 3 800 krvid de olika uttagen. Två bidragsförskott kan han eriägga vid inkomsten 4 600kr. Liksom i föregående exempel gäller dessa siffror med där angivenreservation oberoende av hur hög inkomst partnern har. TabeU10 anger underhållsbidrag för en ensamstående med ell barn, som uppbärbidragsförskott med . Den nominella hyran uppgår Underhåll för ensamstående med ett hemmavarande barn. Barnet er-hillerbidragsförskott, . "Av överskottet över förbehållsbeloppel. *Avser överskottet över I (=1 070 + 350 - 535) sedan underhållsbidraget Anmärkning:Vid uträkningen av beloppen har preliminärskatten beräknats enligt skattetabell27/1977 kolumn 4. till 700kr och den faktiska till . Del kan antagas att uppskattningen avbostadsbidraget är relativt realistisk med hänsyn till avdragsmöjligheternaför bl. a. periodiska understöd och till alt siorieken av bostadsbidragetgrundas på gamla inkomstförhållanden. Den underhållsskyldige får förbehålla sighalva barnkoslnaden, , trots atl detla belopp jämte bidragsförskottetöverstiger den vanliga barnkostnaden (), med . Förbehållsbeloppetuppgår därför till (1 070 -I- 267 -I- 350). För all (1 siffror som ärjämförbara med dem i de andra labellema har behållningen över minimistandardenberäknats så atl den anger den summa pengar inklusive bidragsförskottet somden underhållsskyldige disponerar över den nivå som svarar mot vad som behövsför den egna försörjningen, hyran och en normal barnkostnad, dvs (1070 -I- 535 -I- 350). Del visarsig alt den underhållsskyldiges förmåga alt börja betala underhällsbidragbörjar redan vid en inkomst på ca . Han kan betala bidragsförskott lillett barn när han tjänar ca resp. vid de olika uttagen. Tvåbidragsförskott kan han betala vid inkomsten . TabeU II illustrerar det fallet atl denunderhållsskyldiges partner har förmåga att klara sin egen försörjning men intehälften av barn- och bostadskostnaden saml vad som inträffar om partnernsinkomst ökar. Del antages atl paret har ell gemensamt barn saml enbostadskostnad på . Mannen är underhållsskyldig mol ett barn. Eftersom husiran kan försörja sig själv utgör mannensmaximala förbehållsbelopp, dvs när han svarar för sin egen försörjning ochhela barn- Underhill för man med förvärvsarbetande hustruoch ett hemmavarande barn. Effekten av inkomstökning för hustrun,när hon saknar förmåga att svara för hälften av den gemensamma försörjningen 40 96'' " överskott över beloppet I som är avsett förhustron. * Mannens maximala förbehållsbelopp 2 355 (1070 - 750 H-535) minskat med hustrons överskott. '' Av överskottet över förbehållsbeloppel. ''Familjens behållning över 3 425 (1 070 -t- 1 070 -t- 750+ 535) sedan underhållsbidraget eriagts. Mannens lägsta förbehållsbelopp. Anmärkning: Preliminärskatten har beräknats med ledning avskattetabell 1111911, för hustron enligt kolumn 3 och för mannen enligt kolumn 1. 1978/79:12 360 ochbostadskostnaden, (I 070 -I- 750 -I- 535). Vid stigande inkomst Bilaga för hustrun reduceras mannens förbehållsbelopp, dock inte längre ned änlill en nivå vid vilken han förbehålles ell belopp för sin egen försörjningsaml hälften av barn- och bostadskostnaden, dvs (1 070 -(- 375 + 267). Tabellenanger resultatet för del fall mannen tjänar 3 000 eller . När hustrunhar en bruttoinkomst på I har hon efter skall i nettoinkomst.Hon förfogar därmed utöver de som behövs för hennes egenförsörjning. Mannens maximala förbehållsbelopp, , skall därför minskasmed för alt man skall få fram del tillämpliga förbehållsbeloppel. Underhållsbidrageträknas sedan ul på vanligt sätt med beaktande av avdragsmöjlighelen för periodiskaunderstöd. Har mannen inkomsten kan han betala vid ett 40 96-igtuttag och vid ell 50 %-igi uttag. I tabellen anges också familjens behållningöver del belopp som förbehålles familjen för olika utgifter dvs (I 070-I- 1 070 -i- 750 -n 535) och sedan underhållsbidraget eriagts. Delvisar sig all hustrun kan svara för hälften av bam- och bostadskostnaden vidinkomsten . Mannens förbehållsbelopp har då reducerats till ochkan inte bli lägre.