prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Även frånplaneringsavdelningens egen synpunkt mäste utredningens huvudsyfte atl säkra länsslyrelsernas behov av kvalificeradjuridisk kompelens vara av betydelse.Enligt i kan en organisationsform med en samlad jurislpool i och för sig motiveras motbakgrunden av det växande samhällsengagemanget och den moderna lagstiftningens allt större krav på juridiskt allmänkunnande. Å andra sidanfinner det vara mindre lämpligt att som utredningenförordar samla så många ärenden som möjligt av juridiskt intresse i ensärskild organisatorisk enhet för att fö en tillfredsställande rekrytering avpersoner med juridisk kompetens. framhålleratt ettnära samarbeie mellan och juristerna inom planeringsavdelningenbl. a. är en förutsättning för erfarenhetsåterföringen inom ämnesområdet.Denna form av kompetensutveckling är viktig inte bara för kulturminnesvårdenssektor utan även inom samhällsplaneringen som helhet och borde därför för juristernasdel värderas väl så högl som en kompetensutveckling inom en rättsavdelning.Enligt ämbetet måste erfarenhetsutbytet inom en planeringsavdelning förjuristerna även ur rekryterings-synpunkt te sig väsentligt mot den bakgrunden attutredningen räknar med etl ökat behov av kompetenta "planjurisier" iframtiden. i län anför att det krävs långvarig praktiskskolning för de jurister som Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 136 ägnar sig åt samhällsplaneringens juridik. Länsstyrelsenhävdar att den ökade inriktningen mol syftesinrikiad lagsliftning och etl alllkomplexare samhälle, bör leda alll djupare integration medarkitekter, civilingenjörer, kem-biologersamt samhällsvetare m. fl. som sysslar med samhällsplaneringens andra delar. menar även att servicenlill allmänhelen inle motiverar atten särskild samlad juristfunklion tillskapas men däremol alt jurister finns inom planeringsavdelningen. Inteheller kan det från personal-ulvecklingssynpunktgöras gällande atl en utbrytning av juristerna skulle medföra avgörande fördelar. Samhällslivetstilltagande komplexitet kräver ofrånkomligenen specialisering. Enligt i kan kravei på rättssäkerhet vid handläggningen inomplaneringsavdelningen tillgodoses bästom den deltagande juristen besitter en bred kunskap inom fler områden än rättsområdet. En absolut förulsältning försådan kunskap är en mycket näraarbetsanknytning till den miljö därsamhällsplaneringsfrågorna bereds. Juristerna på planeringsavdelningen har en sådan för sin utveckling och verksamhei enkel och lämplig anknytning. Ävenlänsstyrelserna i ochKopparbergs län framför uppfattningen all juristernas kunskaper inom fackområdena på planeringsavdelningen skulleminska om utredningsförslagetgenomfördes. i bemöter dessulom utredningens påstående alt myndighetsutövningeninom skulle fö enslarkare ställning och alt myndigheien skulle fö bättre möjligheter atl beaktaden enskildes rättsintresse gentemol del allmänna om den juridiska funktionen samlas utanför planeringsavdelningen.Utredningens resonemang på denna punkt tycks enligt vilapä den outtalade premissen all risken föralt den enskildes rättsintresse skall lida skada är vida större än risken för våld på allmänintresset ochatl den juridiska funktionens huvuduppgift i samhällsplaneringen är atl skyddaden enskildes rältsiniresse snarareän alt hävda det allmännas intresse gentemot den enskilde. synsätt saknar kanske inle helt fog. Utredningenlåter emellertid det enskilda rättsintressetsbehov av skydd hell överskugga myndighetens skyldighet all hävdaallmänintresset, vilket finner ensidigt och kortsiktigt. Lagstiftningen blir som utredningen säger alltmer mål- och syftesinrikiad. Fråganom vilka organisatoriska slutsatser som ska dras av den utvecklingen har emellertid knappast något självklart svar.Länsstyrelsen menar dock all det under alla omständigheter torde vara svårlall, som utredningen, dra slutsatsen att beslutsfattarnas kompelens ochlojalitet gentemol lagstiftarna endast kan upprätthällas i en särskildorganisatorisk enhet utanför planeringsavdelningarna.Även i finner del svårförståeligt atl den enskildes rättsintresse skulle förslärkasenbart av det skälet att en rättsavdelningskapas. poängterar vidare alt rättsfrågorna inom olika avdelningar är av så olikanalur att en rättsavdelning pä intetsätt skulle bli en homogen arbetsgrupp. i anför bl. a. att eventuella konsekvenser ifråga omrekryteringsförhållandena endasi torde ha samband med utbrytningen avlänsdomstolarna, som Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 137 väsentligt minskar underiagel för juristtjänster.Juristerna i bör i fortsätlningen ha samma möjligheter som allflytta mellan avdelningarna i sambandmed befordran. I det särskilda yttrandet lill betänkandetförordas elt organisationsaliernaliv i vilket endasi en del av juridiskaenheten förs ut ur planeringsavdelningenför att bilda en organisatorisk enhet tillsammans med allmänna enheien samt att minst tvä jurister slår kvar iplaneringsavdelningen. De ärendensom inte direkt har med planeringsavdelningens arbete i övrigt att göra börkunna föras ul ur avdelningen. Avdelningens inriktning mot planeringsfrågor kan därmed renodlas, vilket angessom en fördel. Statskontoretansluler sig till dessa synpunkter.Även riksandkvarieämbetet och TCO-S biträder detta organisalionsförslag.Länsstyrelsen i förordaratt det inom planeringsavdelningen alltjämt finns en juridiskenhel och all kvarvarande delar av förvaltningsavdelningen bildar en rällsavdelning. För atl skapa en bärkraftig rättsavdelningvid bedöms det somnödvändigl att den tillförs vissa ärenden från juridiska enheten. Även i ansluler sig till en sådan organisation. Förvaltningsavdelningen föresläs delas in i Irafikenhei,allmän enhet, social enhet ochkonsumentenhet. I trafikenheten bör handläggas bil- och körkorisfrågor och ärenden angående yrkesmässig irafik. Tillenheten bör även föras del föreslagnaallmänna ombudet i körkortsmål. I allmänna enheten skall handläggas tillstånds-, besvärs- ochöverexekutorsärenden, vissa ärendegruppersom förs över från planeringsavdelningen, lönegarantiärenden m. m. Om huvudmannaskapet för socialkonsulent- ochlänsläkarorganisation förs till länsstyrelsernabör dessa funktioner lillsammans med de alkoholärenden och sociala ärenden,som handläggs vidförvaltningsavdelningarna, kunna bilda en socialenhet. 1 konsumentenhetenskulle kunna organiseras priskontorenoch hemkonsulenterna samt bl. a. handels- och föreningsregistret. i län lämnar förslag till en liknande organisation av förvaltningsavdelningen. föreslår all jurisikompelensen även i fortsätlningen skall vara knuten tillplaneringsavdelningen, antingen som en egen enhet eller genom atl erforderliga tjänster tillförsnaturvårdsenheten. Länsstyrelserna iKristianstads, och föreslår att återstoden avallmänna enheien lillsammans med den juridiska enheten bildarenorganisatorisk enhel inom planeringsavdelningen. En sådan lösning innebär ensamling av den juridiska kompetensen på samma sätt som om en rällsavdelningbildas och den kan tillgodose de krav som uiredningen själv ställt upp. Länsstyrelserna iKalmar och föreslår alt resterna av allmänna enheten inordnas iplaneringsavdelningen som en allmänjuridisk enhet vid sidan om den befintligaplaneringsjuridiska enheien. Riksskatteverketsamt länsstyrelserna i , , , Jämtlandsoch förordar atl återstoden av förvaltnings- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 138 avdelningen tills vidare bildar en självständig avdelning ellerenhel. Riksskatteverketanser vidare att det i samband med en översyn av länsstyrelsernas organisalion ärnaluriigt att undersöka möjligheterna tillsamordning av de olikabeskattningsfunktionerna. Verkel förslår därför att ett eventuellt överförande avvägtrafikbeskattningen lillskatteavdelningen bör prövas. Länsstyrelserna iStockholms och tillstyrker utredningens förslag för dessalänsslyrelser angående de organisatoriska följderna av utbrytningen av länsdomstolarna. Ulredningensöverväganden har mottagits till övervägande delen positivt. Del har anförts att den nuvarandeplaneringsavdelningen i stort sell fungerar smidigt och ändamålsenligt och atl förslagen delvis innebär ellfullföljande av principerna vid omorganisationen 1971. iUppsala län konstaterar med tillfredsställelse att utredningen anser att varjelänsstyrelse bör ha frihet att finna de organisatoriska lösningar som passarlänsstyrelsens behov och förutsättningar. Liknande synpunkter anförs även från andraremissinslanser. Mångaremissinstanser, däribland /SR och TCO-S, framhåller det som angeläget utomplansanställda personalen inordnas i personalplanen. Riksrevisionsverketframför som etl viktigt krav då del gäller samordningen mellan centrala verk och länsstyrelsernaatt de cenlrala sektorsmyndigheterna med överiappande verksamhetsområdensamråder när föreskrifter, råd och anvisningar utarbetas. I annat fall kan länsstyrelsernas samordningsuppgifter på regionalnivå försvåras. iGotlands län vill betona angelägenheten av att centrala verk samråder med och länsstyrelserna innan man utfärdarbindande föreskrifter, råd ochanvisningar. Även andra länsslyrelser tillstyrker ulredningens förslag i denna del. i länframhåller dock som en förutsättning altlänsstyrelserna deltar på elt tidigl stadium. Detla kan ske genom att man utser referenslän som kan utöva inflytande underhela samrådsprocessen mellan ochdel centrala verket. i är inle oreserverat positiv till förslagel atl ge en starkare ställning som samordnare utan påpekar alt den direkta kontaktenär viklig. Enligt / SR bör denpersonal som skall tillämpa föreskrifterna från cenlrala verk på lämpligt sätt beredas tillfälle atl medverka vidutarbetandet därav. Riksrevisionsverketfinner det i frågan om delegering angeläget alt länsstyrelsernasorganisationsnämnd följer upp införandel av handläggningsordningar och alterfarenheterna av skilda lösningar tas till vara. Liknandesynpunkler anförs från bland andra i och TCO-S. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 139 Utredningensöverväganden angående projektverksamheten har fött etl positivt gensvar av många länsstyrelser. Blandandra i och anser alt myndigheien skullevinna i initiativkraft på en utökad projektverksamhet. Som etl hinder kanresursfrågan nämnas. De enheler som lyngs av stora ärendebalanser har ingaresurser att avsätta till projektverksamhet. Andra hinder är det nuvarandeanslagssystemei och de arbelsrältsligabegränsningar som gäller beträffande projektanställningar. TCO-S påpekar atl medel bör tilldelas förprojektarbete för mer än etl år i tagel,sä att personalen redan frän projektets start kan ges en anställningstid somsammanfaller med projektet. Utredningensförslag om en d i r e k t i o n för verksledningen har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av flertalet remissinstanser som berört frågan. Det framhålls att ensådan ordning redan tillämpas i de flesta län. Länsstyrelsernas organisalionsnämndanmärker att en direktion har en väsentlig funktion all fylla som ettsamordnande och policyskapande organ, speciellt i inom verks-frågor. Dennafunktion accentueras enligt nämnden ylieriigare av de krav på enhetlighet m. m.som måsle uppfyllas för att skall kunna fullgöra sinarbetsgivarroll. i framhåller att en viktig uppgifi fördireklionen är information och diskussion kring policy-frågor vad avserlänsstyrelsens arbetsgivarroll. i menar atl del inleär nödvändigt eller lämpligt all centralt dirigera verksamhelen i direktionen.A andra sidan anser i alt direktionensuppgifter bör anges i normalarbetsordningen. påpekar även att"direktion" är en olämplig benämning, då den för tanken till beslutsbefogenheteroch till större företag.Riksskatteverket anser att frågan om personalföreträdare i direklionenbör belysas. Utredningens förslagom en ständig ställföreträdare för avdelnings c h e fe n har föranlett erinringar frånflera remissinstanser. i anser atl förslaget kaninnebära att ytterligare en nivå skjutsin mellan avdelningschefen och enhetscheferna och påpekar alt det inte är någol som hindrar delegering tillenhetscheferna. Även andra remissinstanser,däribland /SR, anför dessa eller liknande synpunkter. Beträffande förslagetom en förstärkt stabsfunktion för verksledningenanför statskontoret attverksledningsfrågorna i stor utsträckninggäller planeringsavdelningens art)ete. Särskilda insatser skulle krävas för samordningen med handläggningen inomplaneringsavdelningen om en särskild stab för verksledningen inrätlades.Inrättandet av en tjänst för informaiionskulle innebära en betydande avlastning för nuvarande personal vid planeringskansliet, som därigenom skullekunna avsätta mer tid för stabs-och samordningsuppgifter för bådeverksledningen och avdelningsledningen.Även en renodling av planeringskansliet bör vara ägnat att öka dess möjligheter i dessa hänseenden. Vidare skulle ensärskild stab för verksledningen vara känslig vid vakanser o. d.Statskontoret anför därför att Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 140 stabsfunktionerna för verksledningen ochplaneringsavdelningens ledning bör hällas samman i planeringskansliet och alt kanslietbör tillföras en tjänsl för informationsverksamhet men byråsekrelerar- elleramanuenstjänslen vid kansliet hållas oförändrad. Enligl riksrevisionsverkelär förslagen angående staber för verksledning och avdelningsledning inletillräckligt preciserade för all ge underlag för elt ställningslagande från verketssida. Fiertalel länsslyrelser har tillstyrkt ökade resurser för en förstärktstabsfunktion för verksledningen. finner atlplaceringen av informationsfunktionen enligl förslaget har fött en välanpassadlösning. Beträffande den organisaloriska placeringen anser iMalmöhus län alt funktionen bör placeras hos landshövdingen. Även iGöteborgs och län finner ett starkt argument för en åtskillnad mellanstabsfunktionerna genom atl härigenom informationsfrågorna skulle fö etlnaluriigare hemvist än f n. Övriga länsstyrelser som har behandlat fråganförordar att staben piceras inom planeringskansliet eller framhålleratt varjelänsstyrelse själv bör föavgöra stabsfunktionens organisation. Utredningensförslag alt planeringskansliets roll som stabsfunktion bör renodlas så långt som möjligt har i stort setl inte föranlettnågra erinringar från remissinstanserna. menar dock all länsplaneringen, som handläggs avregionalekonomiska enheien, bör görasav planeringskansliet för alt alla sektorer skall ha möjlighet att göra sig gällande. 1 vart fall bör kansliet ombildas lill elt stabsorgan för bäde landshövdingen ochplaneringsavdelningen. TCO-S framhåller alt det centrala diariet och den centrala skrivfunklionen bör delas upp så altvarje enhet tar sin del. Det blirhärigenom lättare atl skapa mer omväxlande och utvecklandearbetsuppgifter för personalen. 1 fråga om hemkonsulenterna har framförtsdelade meningar. finner del med hänvisning bl. a. tillden s. k. RKV-ulredningen nödvändigtatl den regionala konsumentverksamheten/ hemkonsulenten ges en sådan organisatorisk placering och ställning altsåväl kraven på arbetsförutsättningari relation lill somdelaktighet i arbetepå konsumenlområdei tillgodoses. Länsstyrelserna iÖstergötlands, , , och läntillstyrker ulredningens förslag i denna del. Länsstyrelserna i ochGävleborgs län tillstyrker en utredning av förutsättningarna för althemkonsulenterna förs till regionalekonomiska enheien. i län menar att utredningens argumentangående hemkonsulenterna inle ärså starka atl de bör avgöra deras hemvist. Även i anför liknande synpunkter. Enligtlänsstyrelserna i , , samt län kan hemkonsulenterna föras över lill en rätts- eller förvaltningsavdelning. Länsstyrelserna i ,och ställer sig kritiska till förslaget under det atl i län anser atthemkonsulenternas ställning i organisationenlills vidare inte bör låsas. SACOISR anser atl hemkonsulen- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 141 terna bör repliera på en befinllig enhel i administrativthänseenden men i övrigt ha en frislående ställning på planeringsavdelningen. Statens pris- och kartellnämnd anför belräffande priskontoren atldel inte är möjligt att integrerapriskontoren i länsstyrelsernas verksamhet. Nämnden avstyrker därför förslaget om en ulredning av möjligheterna för länsstyrelserna alt utnyttja priskontorensresurser, 1 slällel föreslås all en förutsättningslösutredning genomförs om utformningen och organisationen av nämndens fältorganisation. Många länsstyrelserhar tillstyrkt den av utredningenföreslagna utredningen. Beträffande priskontorens hemvist förordar länsstyrelserna i Göleborgs och , , och Örebrolän atl de hänförs till en rätts-eller förvaliningsavdelning. Länsstyrelsernai , och ifrågasätter en organisalorisk anknylning mellan hemkonsulenterna ochpriskonloren. i Kristianstadslän förordar att priskontoret förs tillregionalekonomiska enheien medanlänsstyrelserna i och föredrar en oförändrad anknylning till planeringskansliei. i ländelar ulredningens uppfattning atlpriskontoren i första hand bör finnas kvar inom planeringsavdelningen. rC0-5anser behov ej föreligga av enulredning angående priskontoren enligl utredningsförslaget och anför altpriskontoren bör överföras till förvaltningsavdelningarna och där bilda enorganisalorisk enhel. anför belräffande naturvårdsenheterna alt en sektionsindelning skulle förstärka sirävandena all geenheien möjlighel atl göra sig gällande i samhällsplaneringen på likavillkor som övriga enheter påplaneringsavdetningen. På grund av den stora spännvidden på enhetens sakområden har naturvårdsdirektören en svåraresamordningsuppgift än övrigaenhetschefer. Verket förordar därför en sektionsindelning av enheten medsektionschefer men vill övertala åt varie länsstyrelse atl besluta den närmare uppdelningen i antalet sektioner. Ävenlänsstyrelserna i , ,, och , och samt /SR och TCO-S släller sig positiva till en seklionsindelning. Länsstyrelserna i , , ,, , , och biträder ihuvudsak ulredningens förslag angåendeenhetens inre organisalion. Enligt i kan enbättre samordning inom enhetens verksamhetsområden även åstadkommas genom alt en ijänst som biirädandenaturvårdsdirektör inrättas. Länsstyrelseni anför liknande synpunkler. 1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 9 A. Knmmundepartenientelm. 10 Kommilléer m, m, Länsstyrelserna m. m. 1 276 959 000 421 201000 337 124 000 89 Domkapillen och sliflsnämnderna m, m,: 93 ErsäUningarlill kyrkor m, m, 140000 94 VissaersäUningar lill kyrkofonden 5 051000 94 Kurserför utbildande av kyrkomusiker m, m. 95 Bidraglill restaurering av äldre domkyrkor 2100 000 97 Bidraglill restaurering av 1800 000 98 Bidraglill ekumenisk verksamhei 320000 100 Bidraglill de svenska utlandsförsamlingarna 255000 101 Bidragtill reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader 94 000 102 28000 000 104 Bidrag lill anskaffande av lokaler för trossamfund 10 800 000 106 D. m. m. 109 Beredskap för oljebekämpning till havs m.m. 111 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m, m. 111 Bidrag lill kosinader för beredskap 10 303 000 9 215 000 25 718000 2 144 063 000 2 144 063 000 BUaga 19 till budgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 Anmälan till statsbudgeten för /80 såvittavser oförutseddautgifter För bestridande av oförutsedda utgifterär i statsbudgeten vid sidan av departementshuvudtitlama uppfört ettförslagsanslag, vilket såsom ett komplement till de beredskapsbudgetar försärskilda ändamål som antas av under vissa betingelser stårtill regeringens förfogande. Jag får först ge en redovisning för deutgifter som har anvisats utgå från detta anslag efterregeringens beslut i varje särskilt fall. Kostnaderför skadegörelse på främmande staters ambassa der, informationskontor m. m. (29/6)........................................... ......... 30 833 Förskottpå kommuns kostnader för socialhjälp m.m. till assyrier, samt kostnader för administration m. m. (29/6)................................................................................................ 4700000 Kostnaderför musiklärarlinjen vid högskolan i (8/6) 345 000 Kostnaderför undervisning m. m. av assyriska elever (6/7) 600 000 Bidragför vissa räddningstjänstkostnader i samband med vårfloden1977 (25/5) ................................................................... 1 192 500 1 1978/79.1 samL Nr 100.Bilaga 19 Prop.1978/79:100 Bilaga 19 Oförutsedda utgifter 2 Medelför saneringsåtgärder m. m. vid BT-kemi KVK Ak tiebolag i (29/6, 26/10).......................................... 2 300 000 Ytterligaremedel för ersättning för skador och förluster tillföljd av beslut enl. brandlagen (26/1) .................................. ....... 700 000 Ersättningför kostnader med anledning av bl. avlastfartyget (25/5) .................................... 1 239 833 Medelför täckande av skadestånd för verkställd utmätning (15/6) ........................................................... ,................................ 7 703 Regeringen bör äveni fortsättningen kunna disponera över medel till täckande av utgiftsbehov somvid statsbudgetens fastställande inte kan överblickas.Jag förordar sålunda att för nästa budgetår förs upp ett anslag för ändamålet.Anslaget bör i princip få disponeras endast för utgifter som är av såbrådskande art att resp. ärenden inte hinner underställas och attutgifterna inte lämpligen kan bestridas av andra medel som står tillregeringens förfogande. Härmed avses även att utgifterinte får tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3 § tredje stycket regeringsformen. Beträffande gränsdragningen mellanutnyttjandet av detta anslag och de under de olika departementshuvudtitlarnauppförda reservationsanslagen till extra utgifter torde böra gälla attanslaget till oförutsedda utgifter huvudsakligen skall. användas för störresådana. Denna gränsdragning bör emellertid inte tolkas alltför snävt, utanregeringen bör härvidlag ges denhandlingsfrihet som efter omständigheterna anses påkallad. Det bör slutligen ankomma på regeringenatt göra anmälan till om de utgifter som under det senaste åretanvisats utgå av anslaget till oförutsedda utgifter. Härutöver bör följande speciella ändamålfå tillgodoses av anslaget till oförutsedda utgifter. Under en följd avår har bemyndigat regeringen att, under förutsättning att andra medel inte stårtill förfogande för ändamålet, från detta anslag bestrida belopp, som statengenom lagakraftvunnen dom har ålagts att ge ut. Detta bemyndigande har medverkan fr. o. m. /62 utvidgats till att omfatta också belopp somstaten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse haråtagit sig att ge ut som ersättning. Motsvaraiide bemyndigande bör inhämtas förnästa budgetår. Med anledning avprop. 1948: 282 medgav (SU 1948: 207, rskr 1948: 406) att från anslaget till oförutsedda utgifterskulle t. v. under /49 få utgå ersättning för förlust av ellerskada Prop.1978/79:100 Bilaga 19 Oförutsedda utgifter 3 påegendom utom riket till personer, som uppehöll sig utomlands och som var i rikets tjänst, liksom till deras familjemedlemmar och personli ga tjänare. Ersättning skulle utgå efter samma grunder som under bud getåren 1943/441946/47 hade tillämpats i fråga om motsvarande er sättningar för förluster som hade uppkommit på grund av krigsförhål landena (prop. 1944: 183, SU 1944: 147, rskr 1944: 329). För budget åren 1949/501978/79 har lämnat motsvarande bemyndigan den. Bemyndigande att på samma villkor betala ut ersättning för skadoi av ifrågavarande natur bör inhämtas för nästa budgetår. Med anledning av prop. 1951:38 medgavriksdagen (SU 1951:42, rskr 1951: 63) att från anslaget till oförutseddautgifter skulle t. v. under budgetåren 1950/51 och 1951/52 utgå ersättning förskador på egendom inom landet, vilka hadeuppkommit genom de tidigare krigsförhållandena. För budgetåren1952/531978/79 har lämnat motsvarande bemyndiganden. Med hänsyntill att krigsskador, exempelvis genom minsprängning, fortfarande kan tänkasförekomma, bör bemyndigande inhämtas till att även under nästabudgetår på oförändrade villkor betala ut krigsskadeersättningar. Jag får i detta sammanhang erinra om attsenast i prop.