prop · G203138 · 1978-12-31 00:00:00 — De loialakostnaderna för de båda alternativen är enligt överbefälhavaren med del underiagsom nu har presenterats i slort sell likvärdiga. SK38/A 38 är billigare än flygplan A 20 . Skillnadenuppgår lill mer än 1 000 milj. kr. Den består lill väsentlig del av kostnadersomäratt hänföra lill avvecklingen av flyginduslrin. Förden därpå följandefemårsperioden är flygplan SK 38/A 38 i molsvarande mån dyrare. På längre siktger flygplan SK 38/A 38 lägre driftkostnader. SK 38/A 38 SK 38/A 38 flygplan SK 38/A 38 beväpning 2 divisioner AJ 37 livs- plan SK 38/A 38 Drift till är 2010 'Enligt flygindustrikommittén. Inkl. telemotmedel enligl överbefälhavaren. 2Industrin har inte hävdat avvecklingskostnader i alternativet flygplan SK 38/A38. Trotsdetta har belastat alternativet med 430 milj. kr. Överbefälhavarenpekar i delta sammanhang på kostnadsunderlagets olika säkerhet förde bådafamiljerna. För flygplan SK 38/A 38 föreligger offerter i alla väsentligaavseenden för typarbelel och för serieanskaffningen s. k. budgetpriser förgrundflygplan, motor och egenutvecklad elektronik. Kostnaderna för flygplan A20 grundas pä bedömningar. Den föreliggande valsituationen kan ha inneburit atlkostnaderna för flygplan SK 38/A 38 har utsatts för större press än koslnadernaför flygplan A 20. Överbefälhavaren anser del inte vara helt uteslutet att koslnadernaför flygplan A 20 - i en ny beslutssituation - skulle kunna minskas iförhållande till de värden som redovisas. En minskning ned lill de förflygplan SK 38/A 38 angivna värdena för den försia tioårsperioden lorde dock inlevara sannolik. Enliglregeringens anvisningar skulle överbefälhavaren lämna sina rekommendationer belräffandevalel mellan flygplan SK 38/A 38 och flygplan A 20 med ulgängspunkl i enekonomisk ram som för perioden fram t. o. m. /82 följer 1977 årsförsvarsbeslut och för tiden därefier inte förutsätter nämnvärda höjningar avde reala ramarna för del militära försvarel. Förtiden efter budgelärel 1981/82 har överbefälhavaren mot denna Prop.1978/79:138 23 bakgrundräknat med tvä hypotetiska ramar. utgår frän atlförsvarsmaktens "köpkraft" för de kommande femårsperioderna /82 behälls på den nivä som försvarsbeslut förutsatteför perioden /78-1981/82. Den är ekonomiskt mer gynnsam för försvaret än deplaneringsförutsättningar som f n. gäller. 2 förutsätter enliglöverbefälhavaren all försvarsmaktens ram efter budgelårel 1981/82 närmasl molsvararen föriängning av de ekonomiska förulsäliningarsom regeringen hiltills harföreskrivit för programplaneringen intill /84. Medhänsyn lill den osäkerhel som nödvändigtvis är förknippad med den långsikligaplaneringen bedömer överbefälhavaren det nödvändigt att i första hand väga flygplansallernaliveninom ram 2, även om denna - utdragen mot - medför myckel slora negaiivaverkningar för försvarel. SK38/A 38-aliernativel kan med de kostnader som har redovisaloch med den översiktliga planering som chefen för flygvapnet har genomförtinrymmas inom gällande försvarsram de närmasle tre budgetåren, men ryms inieinom ram 2 för liden därefier. Bristen uppgår lill knappt 600 milj. kr. förperioden /83-1993/94. A 20-allernativelenligt flygindustrikommittén med lillägg för molmedel ryms inie i ram 2 underförsvarsbeslutsperioden eller fram till /89. Bristenuppgår lill knappt I 400 milj. kr. för perioden /80-1988/89 (950 milj. kr.om molmedel inie inräknas). Överbefälhavarenhar lidigare klarlagt atl en anskaffning av flygplan SK 38/A 38 eller flygplanA 20 förutsätter en förbällrad försvarsekonomi efter /82. Dennaslutsats gäller alltjämt. Underprakiiski laget hela 1980-lalel ryms sålunda varken flygplan SK 38/ A 38 ellerflygplan A 20 i en försvarsram med nuvarande planeringskonstmk-lion. SK 38/A 38 fortsäller bristen in mol mitten av 1990-lalei. Kostnadsfördelningen övertiden i de båda flygplansallernativen är sådan att en minskning av antaletdivisioner inle påverkar koslnadsulfallet under de närmaste lio budgetåren. Detär sålunda inle heller möjligl all inrymma elt mindre antal divisioner avflygplan A 38 eller flygplan A 20 i ram 2 . Inom ramen årsförsvarsbeslut ger nu presenterat underlag inte skäl lill ändrad prioriteringmellan atlacknygsystemet och övriga vapensystem och funktioner. Vid beslutet kanregeringen emellertid inte bara ta hänsyn till de ekonomiska förhållandena inomden närmasle tiden. Överbefälhavaren har i den perspeklivplan del 1 sominlämnades prövat alternativa avvägningar inom försvarsmaktenoch översiktligt granskat möjlighelema all genomföra dessa. Denram I som överbefälhavaren har redovisal kan närmasl relateras till 1978/79:138 24 denmellersta delen av det ekonomiska intervall som har gällt för perspektivplaneringen,medan ram 2 närmast kan relateras lill den nedre delen av detta intervall. Denlägre nivån skulle, som framgår av perspekiivplanen, leda till myckel storaomstruktureringar av försvarsmaktens krigs- och fredsorganisalion inför ochunder 1990-lalel. Ensådan försvarsekonomisk ulveckling skulle enligl överbefälhavaren antingen ledalill alt den allmänna värnplikten måste uppges med därav följande minskningar ikrigs- och fredsorganisaiionerna eller till en myckel begränsad materielanskaffningoch därav följande låg vapenteknisk effekt i krigsorganisationen samtreducering av försvarsindustrin. Överbefälhavarenredovisar i perspekiivplanen de stora säkerhetspolitiska risker som ärförknippade med en sädan inriklning. Om statsmakterna trots delta vid sill beslulvill upprällhålla handlingsfriheten års försvarsbeslut mol den nedredelen av det ekonomiska intervall som gäller för perspektivplaneringen, kanöverbefälhavaren inte rekommendera en inhemsk anskaffning av flygplanssystemmed hänsyn lill de långsikliga bindningar som della skulle innebära. Moldenna bakgrund och med beakiande av alla de värderade faktorerna förordaröverbefälhavaren 38/A 38-allernaUvet endast utder förutsäuning allförsvarsmakten efter budgelårel 1981/82 kan påräkna en sädan höjd ekonomisk ramau flygplanssysiemen - inom ramen för en balanserad avvägning mellan skildaförsvarsfunktioner - kan tillföras erforderliga resurser. 2, som närmasl molsvararen prolongering av den nuvarande planeringsramen, tillgodoser inle en sädan ulveckling. ömstatsmakterna avser ta ställning utifrån de ekonomiska förutsättningar somgäller för ram 2 kan överbefälhavaren sålunda varken rekommendera flygplan SK 38/A38 eller flygplan A 20. Som överbefälhavaren har framhållit i yttranden iflygplansfrågan måste enligl hans mening fortsattflygplansanskaffning då inriklas mot utländska alternativ. De säkerhetspolitiskaoch andra nackdelarna av en sådan inriktning är avsevärda. sädan situalion bör - parallellt med undersökningar av utländska flygplan -prövas pä vilket säll och i vilken takt produkiionen av flygplan JA 37 skallslutföras utifrån samhällsekonomiska och försvarsekonomiska utgångspunkter.Därvid bör bl. a. såväl förkortning som föriängning av JA 37-serien prövas.Styrande för delta blir bl.a. tidpunkten för anskaffningen av det utländska ailackfiygplanei. Sammanfattningsvislämnar överbefälhavaren följande rekommendationer. - Om försvarsmakten /82 kan påräkna en långsiktig ekonomisk ram som i erforderliggrad överstiger den nuvarande planeringsramen och dess prolongering, börflygplan SK 38/A 38 ulvecklas. - Om en sådan försvarsram intekan påräknas, bör fortsatt flygplansan-skaffning inriklas mol utländskaalternativ. Prop.1978/79:138 25 -Därvid bör ocksä del lämpligaste sättet all slutföra produktionen av flygplanJA 37 utredas med hänsynslagande till operativa, samhällsekonomiska ochförsvarsekonomiska förhållanden. Ärendelhar behandlats i militärledningen. Härvid har cheferna för armén och marinen avgeltsärskilda yttranden och chefen för flygvapnet anmält avvikande mening.Militärledningens rådgivande nämnd har under handläggningen informerats omärendet. Chefenför armén ansluler sig till överbefälhavarens uppfattning och redovisar därulöverbl. a. följande motiv som grund för sitt ställningslagande. Huvuduppgiftenför både flygplan A 38 och flygplan A 20 är attackinsats mot sjö- och markmäl.Båda flygplanssysiemen kan därvid, som överbefälhavaren har , lösa belydelsefullaoperativa uppgifter. Chefen för armén ifrågasätter emellerlid om inle dessauppgifter kostnads- och effektmässigt pä läng sikt kan lösas bällre och säkrareav andra vapensystem som inte pä samma sätt som flygplan påverkas avangriparens luftvärns- och jakikapaci-tel. Markmål kan bekämpas av robolbeväpnadehelikoptrar eller markrobolar och sjömål med sjörobotar antingen från landeller från robotfartyg som är baserade inomskärs. Det ekonomiska underiag förflygplan SK 38/A 38 som har presenterats lorde enligl arméchefen vara så säkertsom man rimligen kan begära med hänsyn lill den myckel begränsade tid som harställ lill förfogande för all kostnadsberäkna etl projekl som har dennaomfattning och som befinner sig pä nuvarande utvecklingsstadium. Chefen förarmén framhäller dock alt del för huvuddelen av koslnaderna bara finns ram-eller budgelpriser men inga bindande åtaganden frän industrins sida. Erfarenhetenvisar enligl arméchefen all del är myckel svårt all beräkna kostnaderna för sloraoch komplicerade objekt. Del gäller här en ulveckling av både ett kvalificeratflygplan och tekniskt komplicerade vapen. Chefen för armén anser att beiydandekostnadsökningar inle kan uleslulas. innebär all statsmakternas garantiför ekonomiska resurser lill en balanserad försvarsmakt måste innefatta ävensådana kostnadsökningar som inle har redovisats . Chefenför marinen delar i allt väsentligt överbefälhavarens värderingar ochslutsatser. Han anser dock au följande punkter måste förtydligas. Genomförda studier ochanalyser inom perspektivplaneringen visar enligl chefen för marinen atlSkandinaviens strategiska betydelse sannolikt kommer atl öka under 1980- och 1990-lalen.Samlidigl ökar en angripares lekniska och operativa möjligheler alt genomföraen överraskande invasion -både över landgräns och kust. I båda fallen ärinvasionen med stor säkerhet kombinerad med omfattande företag i luften. Enkraftig flygbekämpning av våra förband måste förutsättas. Delta släller enliglmarinchefen krav på elt starkt luftförsvar som även måste innehållaetl kvalificerat jaktflyg. Den ökande risken för överraskning kräver en godunderrättelse-funktion, i vilken spaningsflyget intar en vital plals. 1978/79:138 26 framtvingadereduceringar inom flygplanssekiorn får därför enligl chefens för marinen meninginledrabba jakt-eller spaningsflyget. Dessa funktioner kan inle heller överläsav andra förbandsiyper annat än i begränsad omfaltning. Chefenför flygvapnet anför bl. a. följande. Iregeringens direktiv för ulredningen har förutsatts atl den ekonomiska ramen fördel militära försvaret inte höjs nämnvärt. Överbefälhavaren har ändå vall atlslutligt värdera möjligheten all genomföra SK 38/A 38-systemet mot en ekonomiskram som förutsätter en fortgående urholkning av försvarets "köpkraft"och som innebär att försvarsmaktens materielanskaffning minskas drastiskt.Denna ram motsvarar den lägsta ekonomiska nivån i den genomfördaperspektivplaneringen. Chefen för flygvapnet anser att del är ologiski allbedöma möjlighelerna atl genomföra projektet främsi mot en sådan ekonomisk ulvecklingför försvarel och all del föregriper försvarsbeslut. Regeringensdirektiv visar enligl chefen för flygvapnet klart alt ell bibehållande av realaekonomiska resurser förulsälls. Chefen för flygvapnet har den uppfattningen attöverbefälhavaren genom sill val av ekonomisk ram har ställt SK 38/A 38-sysiemeii "strykklass" vid bedömningen av möjligheterna att på läng siktbereda ekonomiskt ulrymme för försvarets olika funktioner. Chefenför flygvapnet påpekar också alt överbefälhavaren har förutsatt en minskning avflygvapnets planeringsram för perioden /83-1986/87 med ca I miljard kr.Chefen för flygvapnet har invänt mot denna omfördelning. Trotsomfördelningen krävs inte några ekonomiska tillskott för all Ulveckla ochanskaffa SK 38/A 38-sysiemet i ram 1. I ram 2 krävs ell tillskoll av ca 600milj. för en lolvårsperiod. Enligt flygvapenchefens uppfattning finns fömlsällningaralt inom försvarets planeringsram läcka denna merkostnad. Chefen för flygvapnetanser därför all överbefälhavaren har undervärderat möjligheterna au anskaffaSK 38/A 38-systemet. Chefensför flygvapnet överväganden leder sammanfattningsvis lill ett siarkare förordför flygplan SK 38/A 38 än del som kan utläsas av överbefälhavarens förslag. Försvarsmaktensattackflyg består f n. av fem och en halv divisioner medeltunga altackflygplanav typ AJ 37 () som levererades samlfem lälta allackdivisioner utrustade med skolflygplanel SK 60 som anskaffadesunder . Denlekniska livslängden hos medför au del uppslår behov av attersätta flygplanet under senare delen av 1980-ialei. Tidpunkten för ersättningav flygplan SK 60 är beroende av hur systemet utnyttjas i fortsättningen. används bara till flygutbildning, bör etl nytt skolflygplananskaffas i början av 1990-talei. Om attackuppgifterna kvarstår. Prop.1978/79:138 27 behöverdet ersättas under andra hälften av 1980-lalel. Fråganom ersällning av dagens attack- och skolflygplanssystem har varil föremål förmyckel omfattande utredningar . Därutöver har visst arbeiepåbörjats både närdet gäller au vidareutveckla flygplan JA 37 () lillell medellungi altackflygplan kallat A 20 och att utveckla ell nyll lättattack- och skolflygplan med benämningen B3LA. T. o. m. /78 harsammanlagl ca 115 milj. kr. lagts ned pä förberedande studier m.m. Därefter harca 310 milj. kr. anvisats för fortsatta studier och ulvecklingsarbele. 1974års försvarsuiredning rekommenderade i sitt betänkande (SOU 1977:1)Totalförsvaret 1977-82 atl skulle ulvecklas till det medellunga altackflygplanelA 20. Däremot ansåg utredningen all man, med det underiag som då vartillgängligt, inie kunde förorda den utveckling och anskaffning av det lättaattack- och skolflygplanel B3LA som överbefälhavaren hade föreslagil. Vidareframhöll utredningen att det skolflygplan som blev aktuellt för anskaffning, omB3LA inle utvecklades, skulle kunna beväpnas och organiseras i lätta atlackförband. 1976/77:74 ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta ulveckling(bil. 1) anslöt sig regeringen lill försvarsutredningens rekommendationer alldel medellunga altackflygplanel A 20 borde ulvecklas och all etl skolflygplanborde anskaffas och förses med lämplig beväpning, om B3LA inle anskaffades.Beträffande flygplan A 20 anfördes att del fortsatta utredningsarbetet ocksåborde innefatta en noggrann prövning av hur många flygplan som behövdes ochvilka prestanda dessa borde ha. Regeringen anslöt sig vidare till uiredningensuppfattning atl ell kompletterande underiag var nödvändigl innan beslul kundefallas angående inriktningen av kommande anskaffning av attack- och skolflygplan.Riksdagen (FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) beslöt enligl regeringens förslag. Förall nära följa och utvärdera del fortsatta arbelel med eu fördjupatbeslutsunderlag tillkallades den s. k. B3LA-beredningen som lämnade sin rapport(Ds Fö 1977:7) . Beredningen fann au valel borde stå mellan ettalternativ som innehöll sex divisioner av flygplan A 20 och 45 skolflygplan avutländsk eller svensk lillverkning och etl alternativ som omfattade niodivisioner av flygplan B3LA och tvä divisioner av som i sinnuvarande ulformning behälls intill mitten av 1990-ialei. Enligl dekostnadsberäkningar som B3LA-beredningen redovisade var totalkostnaderna för B3LA-aliernativetnågol lägre än för A 20-alternaiivet. Koslnaderna för B3LA-alternativet hadedärvid, till skillnad frän koslnaderna för A 20-alternativet, minskats eftervissa förhandlingskoniakler med de berörda industriföretagen. Enligt B3LA-beredningenvar det en väsentligt siörre skillnad mellan alternativen när del gällde kravetpä betalningsmedel under olika tidsskeden. Därför au B3LA-aliernaiivei fordradeeu mera omfattande utvecklingsarbete beräknades del kräva elt tillskott tilldet militära försvarets planeringsram för perioden /78-1981/82 av ca 350 Prop.1978/79:138 28 per budgetår i prisläget februuri 1977. Altcrnuliveimed flygplan A 20 beräknades kräva ett tillskott lill ramen uv cu 100 milj. kr.per budgetär . Min företrädare anförde i prop. 1977/78:95 om anslagetFlygvapenförband: Forskning och utveckling att flera skäl talude för att muninte skulle fatta slutligt beslut i flygplansfrågan . B3LA-beredningenhade inle hafi möjligheler au sludera konsekvenserna för den svenska flygindustrinoch för vissa av försvarels myndigheter och verksläder av att inle ulveckla ochanskaffa flygplan B3LA. Del fanns en betydande osäkerhel om vad produktionenoch driften av skulle komma au kosta, om den mäsle ske ulan stöd avså stora utvecklingsavdelningar som de berörda förelagen har . Vidareansågs den version av flygplan A 20 som överbefälhavaren förordade inte kunnaanskaffas inom planeringsramen. Det fanns därför anledning alt närmare övervägaom och i så fall hur borde ulvecklas lill ytteriigare en altackversion elleromdet fanns något ulländskl altemativ till flygplan A 20. Del borde vidareundersökas pä vilket sätl och i vilken utsträckning som del var möjligl au inomandra områden la lill vara det lekniska kunnande som flyginduslrinrepresenterar. Med hänsyn till frågans stora betydelse tillkallades med stöd avregeringens bemyndigande en pariameniarisk kommitté, flygindustrikommittén(Fö 1978:01), för alt ta fram ytteriigare beslutsunderlag avseende alternativfördel fall atl flygplan B3LA inte skulle komma all ulvecklas. Regeringenuppdrog vidare åt atl förhandla med berörda industrierom villkoren för fortsatt utvecklingsarbete m. m. pä flygplanen B3LA och A 20för liden intill den inom en kostnadsram av 310 milj. kr. Full handlingsfrihet alt avbrytaeller fullfölja utvecklingsarbetet pä flygplan B3LA förulsalies. ömutvecklingsarbetet pä flygplan B3LA avbryts skulleutvecklingsarbetet på flygplan A 20 enligt uppdragel lill materielverketomgående kunna fortsälla utan merkostnad för slaten. Eftersom uppdragel till altförhandla om villkoren för ulvecklingsarbelet pä flygplanen B3LA och A 20förutsatte en samtidig beställning av , vill jag något beröra detavtal om lillverkning av de andra och iredje delserierna som ingicks i maj 1978mellan och . Detla avtal innehåller ihuvudsak följande. Om typarbeiei på flygplan B3LA fullföljs efter den 1 juli1979 gäller eu fast pris förde båda delserierna av om 2 357 milj.kr. i prisläget försia kvartalet 1977 med prisreglering. Kontraktet förutsätterocksä atl detla pris skall granskas . har rältall avbeslälla den tredje delserien av före . Prisetför den andra delserien blir då i 396 milj. kr. i samma prisläge. Härtillkommer kosinader för avveckling eller underbeläggning av produktionsresurserna,om fortsatt tillverkning av flygplan vid inte kommer till ståndefter den Prop.1978/79:138 29 I detlu fall skall separat överenskommelse träffas omkostnadsansvaret. Om typarbciet pä flygplan B3LA avbryts, skull avtaletomformas om begär del. Den andra delserien tillverkas då till etlfast pris av I 381 milj. kr. Priset föruisäiier au den tredje delserienbeställs. Denna tillverkas i detta fall till elt preliminärt pris av I 376milj. Därvid gäller således inte villkoren om fast pris. Enligt avtaletskull reglerna för samarbete mellan och ABi della fall bli föremål föreit särskilt avtal som skall anpassas lill Saab-Scaniasspeciella arbetssituation. Överbefälhavareninkom i sepiember 1978 till regeringen med en sammanfattning av det underiagsom han hade lämnat lill nygindusirikommittén, I detla underlag framfördeöverbefälhavaren i sina slutsatser bl, a, all fortsatta beställningar avflygplan vid svensk industri kräver dels all följderna av avvecklingssituationenvid berörd industri inle belastar den militära rumen, dels all industrins möjligheleratt genomföra produktionen och stödja den fortsatta driften av flygplanssystemkan bedömas som rimligt säker. Vidare anförde överbefälhavaren alt det underlagsom hade presenterats inte gav skäl till någon annan prioritering mellan allackflygsyslemeloch övriga vapensystem och funktioner än den som lades fast genom 1977 ärs försvarsbeslut.En anskaffning av flygplan B3LA var enligl överbefälhavaren väl motiverad menförutsatte en höjning av försvarsmaktens ram. Jagdelar överbefälhavarens uppfattning all ingenling har kommit fram som geranledning till en annan avvägning mellan del militära försvarets olika delar änden som lades fast genom försvarsbeslut. Det finns alltså inte nägraförutsättningar föratt göra sådana omplaneringar inom försvarsmakten alt en ulvecklingav flygplan B3LA kan genomföras utan atl planeringsramen för det militära försvarelhöjs väsentligt. Ulveckling och anskaffning av flygplan B3LA bör därför enligtmin mening inte komma i fräga. Som jag påpekat lidigarehar flygindustrikommittén inte haft i uppdrag au lämna förslag omutvecklingsarbetet pä flygplan B3LA skall fullföljas eller inle. Kommittén harhaft till uppgift atl ularbela ytterligare beslutsunderlag för aliernaiiv som innebärattflygplan B3LA inte utvecklas. Kommittén har inhämtat underlag fränöverbefälhavaren, försvarels materielverk och berörda industriföretag.Kommittén föreslår i silt försia betänkande (Ds Fö 1978:8) att anskaffningen avaltackflygplan närmasl bör inriklas mol flygplan A 20, om en anskaffning avflygplan B3LA inte kommer till slånd. Med hänsyn lill möjlighelerna au inrymma olikaA 20-alternativ inom den gällande försvarsramen och med hänsyn till deoperativa bedömningar som har redovisats för kommittén förordar den ettalternativ som omfattar älta divisioner av flygplan JA 37 och sex divisioner avflygplan A 20. Denna anskaffning ryms dock inte hell inom del ekonomiska ulrymmesom överbefälhavaren har beräknat finns tillgängligt förersältning av altackflygplanunder perioden /80-1983/84. 1978/79:138 30 Kommitténhar framhållit att offerter mäste inhämtas från berörda industrier innan beslulom upphandling kan fattas. Om de förhandlingar som är nödvändiga i sambanddärmed skulle visa au den lekniska osäkerheten i fräga om produktionen ellerdriften av flygplanen blir för stor eller all koslnaderna inte ryms inom denrum som kan avdelas, bör etl utländskt flygplan väljas. Principbeslut om ensådan anskaffning bör i så fall fauas möjligl. Kommittén anser dock atten anskaffning i utlandet har mycket siörre principiella och poliliskanackdelar än alternativet med flygplan A 20. Straxefterdet alt flygindustrikommittén hade avlämnat silt betänkande inkom frånhuvudavdelningen för flygmateriel vid lill försvarsdepartementetell nytt underlag avseende ell lätt allack- och skolflygplan. Detta underlagavvek i ekonomiskt avseende väsentligt från underlaget för flygplan B3LA. Flygindustrikommitténhade inle haft tillfälle all ta del av underlaget. I det nya underlagetanfördes atl förutsättningarna för att utveckla och tillverka flygplan delvishar förändrats . Framför allt sades deua bero på en kraftiglökad internationell efterfrågan på civila flygplan av olika sioriekar. Genomalt salsa på etl egel civilt flygplansprojekt och genom alt della i andrasädana projekl tillsammans med utländska industrier kan enligl vad som angavs idel nya underlaget en betydande del av personalen inom den svenska flyginduslrinsysselsättas med andra flygplansprojekt än militära. Härigenom skulle kraven päbetalningar för militära uppdrag kunna minskas som en variant av flygplanB3LA med benämningen SK 38/A 38 skulle kunna ulvecklas lill en något senaretidpunkt. Underiaget remitterades omgående lill överbefälhavaren. 1 sillremissvar angav denne bl.a. att kravet på tillskou lill försvarsmaktens ramunder de försia fem budgetåren enligl försvarels materielverks uppskattningkunde minskas frän lidigare 350 milj. kr. per budgetår för flygplan B3LA till60 milj. kr. per budgetår för flygplan SK 38/A 38. Underiaget vardock enligtöverbefälhavaren av sådan karakläralidei inle kunde ligga lill grund för eltbeslut.