prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — På gmndval avdirektiv från den dåvarande regeringen har förslag om en ändrad finansiering nuutarbetats av delegaiionen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning ibefintlig bebyggelse efter samråd med delegaiionen (In 1967:30) förbostadsfinansiering. Över förslaget har fullmäktige I avgeltyttrande. En sammanfattning av förslaget och yttrandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3.3. Till mina överväganden i anledningav förslaget ålerkommer jag i del föQande. 1978/79:100 (bil. 16) har regeringen föreslagit atl pådriftbudgeten under trettonde huvudtiteln, i avvaktan på särskild proposiiion iämnet, lill Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. /80 anvisa ell reservationsanslag av 1 . Jag villnu ta upp denna fråga. 1 anslutning därtill kommer jag också all på nytt ta uppfrågan om ramar för beslul under budgetåren 1979/80-1981/82 inom det på kapilalbudgetenunder fonden för låneunderstöd uppförda anslaget till Lån Ullexperimentbyggande m. m. Prop.1978/79:115 4 2.1 Energianvändningens struktur och sparmål Energianvändningen i brukar fördelas pä de tresektorerna industri, transporter och bostäder, service m. m (övrigsektorn). sisinämnda sektorn ingår dels energianvändningen i bostäder m. m., delsenergianvändningen i servicesektorn, dvs. främst lokaler inom handel,offenilig förvaltning, sjukvård m. m. Energianvändningen för industrinsbyggnader hänförs däremoi vanligen till industrisektorn. Sammanlagt svararbostäder, service m. m. för av landets totala energianvändning. Av den totala energianvändningen inom bostäder, service m.m. avser drygt bostäder och ca service m. m. Energianvändningeninom bostäder, service m. m. avser framför allt uppvärmning, inkl. ventilationoch varmvatten. Enligt beräkningar svarade 1976uppvärmningen för av energianvändningen i bosläder medan uppvärmningen avlokaler svarade för av energianvändningen inom service m. m. Uppgifier om olika bostadstypers uppvärmningsform ochenergianvändning redovisas i fÖQande tabell (tabell 2.1). Tabell 2.1 Olika bostadstypers uppvärmningsform ochenergianvändning är 1975 (tcmpcraturkorrigcrat) (källa SOU 1978:17 Energi) Småhus, hushållsel 5,7 Småhus, uppvärmning 52,5 Därav el 5,3 10 Olja m. m. Småhus, totalt 58,2 Flerbostadshus, hushållsel 6,9 Flerbostadshus, uppvärmning 37,1 Därav el 0,4 I olja m. m. Flerbostadashus, totalt 44,0 Det finns all anledning att sträva efter en effektivareenergianvändning inom alla samhällssektorer. Arbetet inomenergihushållningsområdel berör såväl industri- och transportsektorerna somövrigsektorn. Mycket stora energibesparingar bedöms kunna ske i landetsbyggnader. Prop.1978/79:115 5 ningsåtgärderi byggnader har därför stor betydelse för våra strävanden att nå en effeklivareenergianvändning i . Riksdagensbeslul i anledning av förslaget lill energisparplan för befintlig bebyggelse(prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) innebar att slogfasl en hög ambitionsnivå för ett program för energibesparande åtgärder inombefintlig bebyggelse som utgångspunkt inte endast för framtida statligabedömningar utan också som riktpunkt för bedömningar inom de kommunala ochprivata sektorerna. Målel formulerades så, all riktpunkten skall vara attnettoenergiförbrukningen i det nu befintliga byggnadsbeståndet är ca 35TWh lägre än vid liden för beslutet. Ipropositionen redovisades riktlinjer för ett energisparprogram avsett attgenomföras . En omprövning av programmel förutsattes skeefter , dvs. inför budgetårel 1981/82. Till grund för programmetredovisades fyra alternativa ambitionsnivåer för energisparande i befintligbebyggelse. Alternativen IIoch III beräknades ge ennetloenergi-besparing om resp. 32 och /år efter genomförandet avprogrammet. De egentliga merkostnadema för energisparåtgärder i dessa bådaalternativ beräknades till resp. 21 och 33 miQarder kr. De totala kostnadernainkl. mervärdeskatt och koslnader för renoveringsåtgärder beräknades lill resp.31 och 48 miQarder kr. Alternativen redovisades som exempel på olikasparnivåer. Riksdagensbeslut innebar atl inle tog ställning till innehållet i de redovisadealternativen i vidare mån än att de tjänade som bakgrund till det sparmål somriksdagen formulerade. Därutöver tog ställning till programmetsinrikining i den del som gällde grunderna för kommande bedömningar av åtgärderför atl nå sparmålet. Bland dessa grunder ingick att - i försia hand genomföra de åtgärdersom är samhällsekonomiskt mest lönsamma, - ålgärderna bör utformas så attde aktivt bidrar lill en utjämning av konjunkturmässiga och säsongmässigasvängningar i olika delar av landet, - programmet skall byggas uppstegvis med en upptrappning av insatserna. 1fråga om genomförandet av programmet framhöll civilutskottet vikten av attföreslagna och i övrigi lillgängliga styrmedel kompletteras i den utsträckningsom kommande utvärderingar visar erforderiigt. Utskottei framhöll också attenighet rådde om att behovet av olika styrmedel, däribland obligatorier, skallprövas på nytt senast i samband med den lidigare nämnda omprövningen avprogrammel. Jagålerkommer i det föQande till behovei av komplelleringar av styrmedlen samlmed en redovisning av pågående utvärderingsarbete. Förden nytillkommande bebyggelsen ställs fr. o. m. 1978/79:115 6 enligtbyggnadsstadgan krav att nya byggnader och sådana delar av befintliga byggnadersom berörs av ombyggnad skall utföras så att god energihushållning möjliggörs.Bestämmelserna innebär all kraven på värmeisolering och täthet och på frånenergihushållningssynpunki lämpligt ulformade uppvärmnings- ochventilationsanordningar har skärpts väsentligt i förhållande till tidigaregällande krav. Energianvändningen i nya bostadshus har beräknals uppgå tillnära hälften av den genomsnittliga användningen i bostadshus uppförda i börjanav 1970-lalet. StatsrådetTham har lidigare redovisat beräknade energianvändningsnivåer åren 1985och 1990 inom olika användningssektorer. Den beräknade energianvändningen inomsektorn bostäder, service m. m. har därvid till och135-150 TWh . De lägre användnings-nivåerna rörutsälter attbesparingarna enligt det av angivna målet för energisparplanen uppnåshelt. Enbegränsning i samband med energiprognoser är otillräcklig kunskap om samhälletsframlida utveckling och om energiförsörjningssyslemels roll i denna utveckling.Avvägningar bör fortlöpande ske mellan insatser för tillförsel och sparande avenergi. I enlighet härmed är en gmndsats för beräkningar av sparmöjligheter ibebyggelsen alt koslnadema för att spara energi inle skall vara större änkostnaderna för att producera och distribuera molsvarande mängd energi. a. att vid planeringen av energisparandel i byggnader måste hänsyntas lill befintliga och planerade värmeförsörjningssystem inom områdel. Dettagäller särskilt när dessa sysiem bygger pä möjligheterna att utnytQa kraftvärmeeller spillvärme. Enligtproposilionen med energisparplan för den befintliga bebyggelsen, bör detankomma på kommunerna alt ha hand om planeringen av genomförandel avenergisparande åtgärder. Kommunerna bör därvid i sin planering klariägga vilkaområden och byggnader som i första hand bör komma i fråga förenergisparåtgärder. För atl öka sina möjligheler all säkra samordningen mellanplanering av energisparverksamheten och annan planering inomenergiförsörjning- och bebyggelseområdet behöver kommunerna styrmedel. Jagkommer i det föQande (avsnittet 3) atl återkomma lill denna fråga. Utöverosäkerheten beiräffande utformningen av framtida energiförsörj-ningssystemfinns flera andra osäkerhetsfaktorer som påverkar möjligheterna lillenergihushållning i den befinlliga bebyggelsen. Som exempel på sådana fakiorervill jag nämna inverkan på vår miQö samt förändringar av inomhusklimatel. Iflera uppmärksammade fall har byggnadsmaterial visal sig avge hälsofarligaämnen eller medföra andra hälsorisker. Som exempel kan nämnas dels olika slagav byggnadslim, som under vissa förhållanden avger formaldehyd, delsalunskifferbaserad lättbetong, som kan avge radon. Problemel med strålrisker ibyggnader har uppmärksammats allt mer . Regeringen har den 1februari 1979 tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan omålgärder i byggnader med strålrisker. Prop.1978/79:115 7 Arbetetskall så snarl som möjligl resultera i de prakliska ålgärder som det finnsgrund för. skall ett program för vissa fältundersökningaroch tekniska uiprovningar redovisas. Förutsättningarnaatt nå del av uppslällda sparmålet kan naluriigtvis påverkas av bl.a. dessa osäkerheler. Det är av stor beivdelse atl en kontinuerlig uppföQningoch ulvärdering av den pågående energisparverksamheien genomförs. En sådanuppföljning och ulvärdering måsle syfta lill att konstalera den verkligaenergibesparing av olika åtgärder saml effektiviteten hos de styrmedel somanvänds för all slyra verksamheien. Den dåvarande regeringen tillkallade isamband med riksdagsbeslutet om energisparplanen en delegation (Bo 1978:03)för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse med uppgift bl. a. attföQa, samordna, initiera och dra slutsatser av siudier som möjligl alljämföra resultaten av genomförda åtgärder med den förväntade effekien. Enfältstudie av den verkliga effekien av vissa energisparande ålgärder skallgenomföras av tekniska högskolan iStockholm. Möjligheterna att genom statens insiitui för byggnadsforskningulföra en bred statistisk undersökning övervägs f n. Undersökningen skullesyfia lill alt på ett statistiskt korrekt sätl besiämma den energibesparandeeffekien av ålgärder och åigärdskombinaiioner i den befinlliga bebyggelsen. Jagkommer senare att redogöra för den uppföQning av energisparstödel till bostädersaml kommunala och landstingskommunala byggnader som bosiadsslyrelsen utfört.UppföQningen ulgör endasl en del av underiagsmate-rialet lill den omprövning avenergisparprogrammet som skall ske inför /82. Som enfortsättning och vidareutveckling av denna uppföljning, har regeringen beslulalall ställa medel till förfogande för en statistisk urvalsundersökning av hurenergisparande ätgärder med slalligl stöd har genomförts i bostadsbeståndet.Utredningen skall utföras av . Målet äratt i första hand belysa hur de energisparande åtgärderna har ulförts och därså är möjligl också redovisa energibesparingens fakiiska storiek. Enligtmin mening är det av grund/äggande betydelse for den fortsattaenergisparverksamheien att en omfattande utvärdering kommer till stånd. Medelför sådana utvärderingar bör därför sättas av särskilt. Jag beräknarmedelsbehovel under /80 lill . Jag återkommer tillanslagsfrågan i det föQande (avsnitt 7). Deutvärderingar som pågår eller som påbörjas under det närmaste året kommeratt vara en väsenilig grund för den kommande samlade omprövningen av programmel.Jag anser det därför vara angeläget att detia arbete läggs upp så all det kanuppfylla de anspråk som behöver få tillgodosedda för alt kunna göradenna omprövning saml att det belyser alla de frågor som kan ha belydelse förriksdagen vid dess beslul. Jag kommer vidare i det föQande att föreslå allregeringen ges ökade befogenheter att Prop.1978/79:115 8 beslutai frågor som gäller genomförandel av energisparverksamheten. Syftet är att ökamöjlighelerna alt snabbi anpassa de ekonomiska styrmedlen efter deerfarenheterom stödets effekter som man successivt vinner. Del ärenligt minmening väsentligt att de stora satsningar som samhället nu gör kan genomförasunder bredast möjliga politiska enighel, både . Jag anserdärför atl det finns skäl att låta den särskilda styrgrupp-energihushållningsdelegationen - som har tillkallats för atl föQa, samordnaoch effektivisera det pågående energispararbelet omformas så att den farpariamentarisk förankring. Denpå så vis omformade delegationen bör vara ett forum för överiäggningar ifrågor som gäller bl. a. samordningen och inriktningen av utvärderingsarbetetsamt hur det ekonomiska stödet och andra styrmedel skall utnyttjas för attpåverka inriktningen av det fortsatta energisparandel. Vissa av de uppgifiersom ligger på den nuvarande energihushållningsdelegationen kan därvid behövalyftas av och återföras till eller läggas ul påmyndigheterna. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag idenna fråga. 1den fortsatta framslällningen under detta avsnitt kommer jag att redovisaförslag som avses leda till en ökad effektivitet i energisparstödet och somsyftar till atl det uppställda sparmålet skall uppnås med minsta möjligaresursinsatser. 2.2Energisparstödets inriktning och omfattning Fastighetsägaresoch hyresgästers vilja all genomföra energisparande åtgärder är till stor delberoende av åtgärdernas privatekonomiska lönsamhet. Den sammanfaller intealltid med den samhällsekonomiska lönsamheten. Samhällel förfogar över en radstyrmedel för att åstadkomma åtgärder som ur samhällets synpunki är önskvärda.Hur villkoren för energisparstödet utformas har därvid stor betydelse. Enligtförordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. (ändrad senast 1978:383) utgår energisparbidrag ochenergispariån för 1. förbättring av värme- ochventtlationssystem, dock ej utbyte av värmepanna eller oQebrännare, 2. anordningar för individuellmätning av varmvatten, el och gas eller för natiackumulering av varmvatten, 3. anslutning av fastigheten tillQärrvärmeanläggning, 4. förbättring av värmeisolering iväggar, fönster och bjälklag, 5. ålgärd som är direkl föranleddav åtgärd som anges i 1-4. Ifråga om bostadshus med mer än två lägenheter ulgår bidrag och lån också förålgärd som avser framledning och fördelning av vallen- och luflfiöden i Prop.1978/79:115 9 värme-och ventilationssystem och som ökar verkningsgraden hos sysiemel (inreglering). Energisparstödkan f n. utgå i form av energisparbidrag och energispariån. 1 samband medenergispariån kan i vissa fall också räniebidrag utgå. Energisparbidrag ulgårmed av den godkända kosinaden för en energisparåtgärd, dock högsl med . per lägenhet och . per kvadratmeter våningsyla i lokaler.Resterande del av kostnaden kan läckas med energispariån. Om den godkändakosinaden för energisparåtgärderna överstiger . får låntagarenräniebidrag enligt samma regler som vid bostadslån för ombyggnad. Regeringenhar gett bosiadsslyrelsen i uppdrag all följa upp del nuvarande stödet tillenergibesparande ålgärder. Slyrelsen har redovisal sill uppdrag i den tidigarenämnda rapporten - Bosladsstyrelsens utvärdering av energisparstödet. Ävrapportens del 1, som avser bosläder, framgår bl.a. föQande. Drygl hälfien avden godkända kosinaden på totalt ca för de ärenden underbudgetårel 1977/78 som ingår i ulvärderingen hänför sig till utvändigtilläggsisolering inkl. kosinad för fasad. Totalt svarar de byggnads-tekniskaåtgärdema för 77 proceni av den godkända kosinaden och insialla-tionslekniskaåtgärder saml Qärrvärmeanslutning för 10 resp. 13 proceni av totalkostnaden. Deåtgärder som fatt energisparstöd under /78 kan enligt slyrelsenteoretiskt totalt beräknas ha medfört en brutiobesparing på . Dennabesparing molsvarar värmeinnehållel i drygt 53 000 lon oQa eller avenergianvändningen i bostadshus. Molsvarande netlobe-sparing beräknas hauppgått till . För de ålgärder som är slödberätligade förutsättsnettoenergibesparingen enligt expertbilagan lill energisparplanen (prop.1977/78:76) i genomsnitt behöva uppgå till /år enligt altemativ II och /år enligt alternativ 111. Bådeinvesteringarna och nettobesparingarna måste enligt slyrelsen öka för de i dagslödberätligade ålgärderna. En sådan ökning har emellertid också förulsalls ienergisparplanen. Ävenom någon exakt jämförelse inte kan göras mellan resultatet av utvärderingen ochde beräkningar som låg till grund för prop. 1977/78:76 kan man enligtbosiadsslyrelsen dra den slutsatsen av ulvärderingen att vissa av de minsllönsamma bland de nu siödberättigade åtgärderna i fortsättningen bör undanlasfrån stöd om energisparplanens mål skall kunna uppnås. Vidare anser styrelsenatl de mest lönsamma åtgärderna måste priorileras vid ulformningen av reglemaför energisparstödel. Slyrelsenlämnar vidare vissa mer preciserade förslag i fråga om de förutsättningar sombör gälla för stöd till vissa åtgärder. Jag återkommer härtill i det föQande.Slutligen förordar slyrelsen all den allmänna ulformningen avsiimulansreglerna ses över mol bakgrund uv vad som uttalades i prop. 1977/78:76om differentiering av stödet med hänsyn lill effekierna av och kostnaderna förolika åtgärder. 1978/79:115 10 Jaganser det angeläget att i forlsällningen nå en ökad effektivitet ienergisparandet för den befintliga bebyggelsen. Jag vill därför först ta uppfrågan om den allmänna utformningen av stödet ttll energisparande åtgärder. Energisparandetbygger på ett frivilligt deltagande från kommuner och enskilda. 1 dettaligger enligt min mening ett stort värde. Del är väsentligt att destyrmedel som används för atl slimulera delta frivilliga deltagande ulformas påett sådant sätl att de åtgärder som är mest önskvärda från samhällets synpunkikommer till stånd. En prioritering måste således kunna utföras. I sirävandena all redan påkort sikl minska vårt oQeberoende är del väsentligt atl stödet riklas in så allfastighetsägarna stimuleras alt redan i början av programmets löplid utföra deenergisparäigärder som ger en hög åriig energiinbesparing för insatta medel.Detla förutsätter alt de ekonomiska stimulansersom nu står lill buds - lån ochsubventioner- kan användas på ett aktivt sätt. Lånedeleni energisparstödet bör ses främst som ett likvidiielsstöd som är till för atlge fastighetsägarna möjligheter alt genomföra energisparåtgärder. Om åtgärdernaär önskvärda med hänsyn lill samhällets mål för verksamheten bör lån liksomhittills utgå till hela investeringsutgifien efter frånräk-nande av slöd somutgår i annan form. Delta - alt fastighetsägarna tillförsäkras en fullgodfinansiering av de energisparåtgärder som är önskvärda från samhälleligsynpunki - är enligt min mening ett av de väsentligaste inslagen i delnuvarande energisparstödel. Urvalet av de åtgärder lill vilka statenlillhandahåller lån bör fortlöpande ses över med hänsyn till den lekniskautvecklingen och förändringar i övrigi i förutsättningarna förenergisparverksamheten. Lånens storlek bör avprakliska skäl bestämmas genom schabloner. Liksom bör det ankomma påbosladstyrelsen atl fastställa dessa schabloner samt de krav på utförande m. m.som skall vara uppfyllda för alt lån skall utgå. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande alt få besluta om till vilka olika former av ålgärdersom stöd skall kunna utgå. Som jag återkommer lill i del föQande kan det bl. a.finnas skäl att uividga stödet till att omfatta vissa åtgärder av drifts- ochunderhållskaraklär. Subveniionsdeleni stödsystemet bör utnytQas som ett medel atl stimulera till sådana ålgärdersom är särskilt önskvärda med hänsyn lill samhällets prioriteringar. Som jaghar nämnl i del föregående bör subvenlionerna t. v. i första hand utnyttjasföratt främja ålgärder som gersioråriig energibesparing i förhållande lill demedel som tillhandahålls i form av lån och bidrag. Ett andra syfte bör vara atlsubvenlionerna skall främja en lämplig sammansättning av de ålgärder somutförs i del enskilda huset. Ett iredje syfte slulligen bör vara atl bl. a.genom ulformningen av subventionerna främja all de energibesparande ålgärderna- när de väl vidtas - uiförs på ell säll som inte minskar möjligheterna all medtiden och till rimliga koslnader nå del lolala Prop.1978/79:115 11 sparmålsom har satt upp som riktpunkt för verksamheten. Del sisla innebäralt åtgärder som inte läll kan kompletteras i efterhand bör utföras så alt heladen besparingsmöjlighet som är praktiskt tillgänglig täcks in i ett sammanhang. Föratt subvenlionerna skall kunna utnyttjas på ett samhällsekonomiskt riktigt sällkrävs både att de kan differentieras och atl de kan ändras allt efter vad sompåkallas av ändrade förhållanden. Regeringen bör därför inhämta riksdagensbemyndigande att fa faslställa storieken av de bidrag som skall kunna utgå förolika åtgärder, anlingen i form av ett vissl belopp eller som en andel av dengodkända kosinaden för åtgärden. Bidrag bör kunna utgå med belopp som motsvararhögsl 35 96 av den godkända kosinaden. av del stöd som samhällel lillhandahåller haravdelats till en särskildplaneringsreserv. Reserven far utnytQas på det sätl som är lämpligt med hänsynfrämsi till sysselsättningsläget. Avsikten har varil atl på delta sätt uQämnakonjunktur- och säsongmässiga variationer i sysselsättningen. Jag finner deltavara en lämplig ordning. Bidrag bör i dessa fall utgå enligt samma grunder ochinom samma gränser som jag har föreslagil i det föregående. Om det krävs avhänsyn lill sysselsättningsläget bör regeringen vidare kunna besluta att bidragunder viss beslämd tid får utgå med högre be/opp än i normalfallet. börkunna gälla vissa slag av arbeten och kunna begränsas till viss region. Bidragbör under dessa förutsättningar kunna utgå med belopp upp till högst avden godkända kostnaden förarbetena. Sådant förhöjt bidrag bör kunna ges baraför arbeten som finansieras inom ramen för planeringsreserven. Efiersom motivetför att höja bidraget i dessa fall är att skapa underiag för en ökadsysselsättning bör särskilda krav gälla för all bidrag skall utgå med förhöjtbelopp. Del är naluriigtvis väsentligt att den ordning som tillämpas blirsmidig för sökanden. Krav på tillstånd eller anvisning från arbetsmarknadsmyndigheternai varie enskilt fall är därför olämpligt. Däremoi bör det kunna ställas somvillkor för utbetalning av del förhöjda bidraget att sökanden kan siyrka altarbelena har ulförls med anslälld arbetskraft. Utöverenergisparbidrag utgår subventioner till energisparande ålgärder i vissa falläven i annan form, nämligen som räniebidrag. Dessa räntesubventioner ärutformade efter i princip samma regler som gäller i fråga om garanterad ränlavid statligt bostadslån lill ombyggnad. Räntebidragens konstruktion gör alt deenligt min mening inte kan utnyttjas för ell selektivt slöd lill vissa typer avålgärder för vilka särskilda stimulanser eftersträvas. Del är enligt min meninginle heller lämpligt all införa ett särskilt ränlesubveniionssyslem förenergispariån i avsikl att förstärka de riktade stimulanser som ges i form avenergisparbidrag. Räniebidraglill småhus ulgår i samband med energispariån eller bostadslån om den godkändasammanlagda kosinaden för arbelena överstiger . För energisparåtgärdersom påbörjas är den garanterade räntan fönsta året . Reglernamedför atl räntebidragen fär en starkt styrande verkan på vilka ålgärder somfakiiski utförs. De leder därvid till en Prop.1978/79:115 12 frånenergisparsynpunkl omotiverad efterfrågan på stöd till vissa särskiltkostnadskrävande arbeten. Ett exempel är fasadrenoveringar med samtidigisolering. Jag förordar därför för småhusens del alt räniebidrag fortsättningsvisinte skall utgå till räntekostnaderna förarbeten som finansieras medenergispariån. För atl öka möjlighetema att stimulera även mer omfatlandearbeten i småhus-exempelvis flera samtidiga energisparäigärder eller sådanasiörre arbeten som är eftersträvade t. ex. av sysselsältningsskäl - finns behovav att i stället inom det föreslagna bidragssystemets ram i vissa fall kunnakompensera de stimulanseffekter som räntebidragen har haft. Jag förordardärföratt regeringen-inom ramen fördel tidigare föreslagna bemyndigandet -skall ha möjlighet att beslula att bidrag lill energibesparande åtgärder ismåhus i vissa fall skall kunna utgå med högre belopp än . Motsvarande olägenheierhar inte gjort sig gällande för fierbosladshusens del. Även för dessa gällerall räntebidrag ulgår om den godkända kosinaden för arbelena överstiger 25 000kr. Till föQd av objektens sioriek passeras denna gräns redan vidförhållandevis små arbeten i de olika lägenheterna. Jag har i del föregåendeförordal att bidragsdelen i normala fall även forlsällningsvis inle skallkunna översliga .