prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — MFR utnyttjar i sittarbete med prioriteringar av anslag ett 70-lal experter inom 14 priorile-ringskommittéer.MFR säger sig ha anledning anta atl priorilerings-kommiltéerna i sinagranskningar av ansökningar från hela landet kan göra de lämpligaste avvägningama.MFR finner alt flera av förslagen rörande fakulletsnämnds uppgifter ochåligganden är mer avpassade till forskningsråd och anser att nu gällandeförordningar är rimliga och lämpliga. UHÄ villframhålla vikten av den av FUN föreslagna ordningen innebärande att dekanuskan befrias från en större del av sin reguljära tjänstgöringsskyldighet föratt fullgöra uppdraget som ordförande i fakultets-nämnd. UHÄ ulgår från att lärartjänslutredningensarbele kommer alt ge underlag för att införa en ordning där planerings- ochledningsuppgifter av detta slag ingår i vederbörande lärares tjänstgöring. Motbakgrund av behoven att samordna utbyggnaden av forskning och forskamtbildningkan del enligt RRV:s mening vara lämpligt atl avvakta med att överlåta åt resp.fakultet alt beslula om inriktning av professors-tjänsterna. Enskildafakulteters beslul kan, enligt RRV:s mening, leda till en splittring avforskningsresurser inom angelägna områden där sammanhållna resurser vid någoneller några läroanstalter kan vara mera ändamålsenligt. En delegering avbeslutanderätten bör införas när en mera långsiktig planering för utbyggnad avforskningsorganisationen föreligger. RRVerinrar om alt enligt utredningens förslag tyngdpunkten i administration ochplanering av forskning och forskamtbildning skall förläggas tillfakultetsnivån. Utredningen har, framhåller RRV, emellertid inte uiformat någotförslag till kansliorganisation för fakultets- eller sektionsnivån. Såvitt RRVkan bedöma kommer de i betänkandet redovisade uppgifterna i form av planeringoch löpande administration, vilka ankommer på fakultetens beslutande organ,att ställa betydande krav på beredning och leknisk service. Del är därförenligt RRV:s mening angeläget atl organisationen för dessa uppgifier närmareövervägs. Det bör särskilt beaktas hur samord- 1978/79:119 184 ningenmed grundutbildningens kansliorganisation skall utformas. Ifråga om organisationen på högskoleenhetsnivå är den främsla invändningen mot FUN:sförslag i flertalet remissvar alt detta skulle ge högskolestyrelsen för liletinflytande. UHÄ anser alt FUN alltför starkt reducerat högskolestyrelsens roll.Med sitt ansvar för högskoleenhetens samlade resurser, av vilka i förekommandefall är en stor del gemensamma för grundläggande utbildnings och forskning/forskamtbildning,för utvecklingen av enhetens verksamhet i slort och för den gmndläggandeutbildningens forskningsansknytning måste högskoleslyrelsen, enligt UHÄ:smening, alllid spela en roll i planerings- och resursfördelningsprocessen ocksåi fråga om forskning och forskamtbildning. RRVframhåller att i det nuvarande anslags- och budgetsystemet fakul-lelsnämnder/seklionsnämnderavger anslagsframställning till UHÄ avseende forskningen och forskamtbildningen.Denna ordning kan, enligt RRV, försvåra en samordning av resp. högskoleenhelsresurser. Anslagsframställningarna beträffande gmndutbildning och forskning/forskamtbildningbör därför enligt RRV:s mening samordnas av högskolestyrelsen som har deltotala ekonomiska ansvaret. LOföreslär att ansvaret för allt petilaarbele inom högskoleenheten och därmedockså prioriteringarna inom forskning och forskarutbildning läggs påhögskolestyrelsen, efter planering och beredning i fakulletsorgan. UHÄansluter sig lill FUN:s förslag alt högskolestyrelsen - i motsats tiU vad somgäller beiräffande gmndläggande utbildning inte formellt skall vara pelitamyndigheli fråga om forskning/forskamtbildning utan här yttra sig över fakultelsnämndemasförslag. UHÄ vill emellertid framhålla att också detta yttrande måste ses somett led i planeringsprocessen. Ifråga om regionstyrelsernas ställning i detta sammanhang har i huvudsakhögskoleorganen yttrat sig. UHÄanser det inle, mot bakgmnd av moliven för regionstyrelsernas tillkomst,motiverat att förstärka deras uppgifter när det gäller forskning eller annanutbildning än gmndläggande högskoleutbildning. Linjenämndenför AES-sektorn i anser att de stora möjligheter till styrning av forskning/forskamtbildningsom får enligt FUN:s förslag inger tveksamhet med tanke påstyrelsernas nuvarande sammansäitning. i motsätter sig bestämt att regionstyrelserna gesnågra nya uppgifter som gäller forskning såsom administration, informaiionetc. Fråganom organisationen på central nivå har behandlats i ganska få yllranden. Därvidhar man främst diskuterat UHÄ:s framtida roll. Fleraorgan inom högskolan avstyrker ökade resurser till central administration. Styrelsenför universUetet i anser att särskilda expertorgan inom UHÄ skulleinnebära en omotiverad dubblering av forskningsrådens verksamhet. För övrigtanser styrelsen liksom matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnden vidnämnda universitet att arbetet med långsiktiga och samordnandeforskningsfrågor bör bedrivas inom . i anser det vara orealistiskt att ålägga UHÄ för stortansvar för forskning och forskningsplanering. Såväl fakulteter ochinstitutioner som forskningsråd och sektcursorgan måste ges möjlighet attagera självständigt inom de ramar som UHÄ, främst genom professurernas inrikining,drar upp. 1978/79:119 185 MFRvill underslryka att om ökade uppgifier läggs på UHÄ - ämbetet i så fall måsleknyta till sig avgjort mycket mer velenskaplig expertis för dessa uppgifier änvad UHÄ förfogar över i dagens läge. Detta bör emellerlid, enligt MFR, inleinnebära behov av resursförstärkningar för UHÄ. och i anser liksom FUN atlden cenlrala samordningsverksamheten bör ankomma på UHÄ och förordarutredningens altemativa förslag om att UHÄ:s planeringsberedningar kompletterasmed allsidigt sammansatta ex-pertgmpper. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer, centralorganisationen saml anför liknande synpunkter. Sistnämnda organisation anseratt det inom de tekniska och naturvetenskapliga vetenskaperna finns ett naturiigioch starkt behov av all cenlralt kunna urskilja utvecklingstendenser ochreformbehov . Statensråd för byggnadsforskning framhåller alt UHÄ bör åläggas samrådsskyldighet med seklorknutnaFoU-finansierande organ i frågor som har med högskolans utbyggnad ochförändring som FoU-bedrivande organ att göra. UHÄslulligen delar bedömningen all en planering av forskningen ochforskarutbildningen inom högskolan på FUN:s ambilionsnivå släller ökade krav påceniral samordning, överblick och samverkan med andra forskningsintressenter.Denna uppgifi bör enligt verkei nalurligen ankomma på UHÄ och i så fall få effekierbåde för verkets berednings- och för dess kansliorganisation. UHÄ tillstyrker FUN:s förslag alt UHÄ efter riksdagsbeslut i principfrågorna skall ges i uppdragatt utarbeta konkreta förslag till erforderliga förändringar beträffande UHÄ:s organisaiionoch resurser. UHÄ framhåller alt det härvid är viktigt atl la tillvara också deerfarenheler som vunnils av den nuvarande verksorganisationens funktionssätt. FUN:sallmänna tankegångar rörande samspel meUan forskning och gmndutbildningöverensstämmer med de principer för forskningsanknytning som har beslutats isamband med högskolereformen. Flertalet remissinstanser som har yttrat sigöver FUN:s resonemang är positiva till dessa. Några inslanser framhällerdock att resonemangen är alltför allmänna och att konkreta förslag saknas. Dithör UHÄ, SFS och . UHÄmenar att behovet av forskningsanknytning inom en utbildning kan lillgodosesantingen genom att man skapar en överbyggnad i form av en organisaiion förforskning och forskamtbildning eller också på annat sätt i form av icke permaneniaresurser. Det är enligt UHÄ angeläget att till de utbildningsområden som i dagsaknar för den gmndläggande utbildningen relevant forskning efter hand knytaen permanenl överbyggnad av resurser för FoU och forskamtbildning eller annanpåbyggnadsutbildning av fördjupningskaraktär. UHÄkonstaterar att FUN inte har berört frågan om användningen av anvisademedel för forskningsankylning och ger vissa allmänna synpunkter på detta. UHÄpåpekar vidare att FUN endast mycket kortfattat har behandlat frågor omanknytning av utbildningen inom det konstnärliga området till konstnärligtutvecklingsarbete och framhåller att det är av avgörande Prop.1978/79:119 186 belydelse för den konstnärliga gmndulbildningens kvalitetoch långsiktiga utveckling att resurser för konstnäriigl utvecklingsarbele knylstill dessa utbildningar. RRV, TCO, centralorganisationen och anser attforskningsanknytning främsi mäste uppnås genom lärarna. TCO framhåller att FUN:s utgångspunkier i aUtför hög gradhar varit det traditionella universitetsområdet. Detla framgår enligt TCOtydligt i utredningens resonemang om samspelet mellan forskning ochgrundutbildning. FUN föreslår en generell nedsättning i undervisningsskyldighelenför universitetslektorer /läsår. Kostnaden härför beräknas till 17milj. För de lärargrupper som genom högskolereformen förts till högskolanföreslås endast 2,5 milj. kr. avsättas för fortbildning, som skall främjaforskningsanknytningen. TCO poängterar alt de båda grupperna är ungefär likastora och att lärarna i den senare regelmässigt har betydligt större undervisningsskyldighelän 396 limmar. TCO avstyrker förslaget om nedsättning avundervisningsskyldigheten för universitetslektorer, men framhåller attbetydande resurser behöver avsättas för att skapa bättre fömtsättningar för forskningsanknyiningför högskolan som helhet. TCO föreslår all högskoleregionerna inom ramen för forskningsanknytningsanslagelfår särskilda lönemedel avsedda för i princip samtliga lärare. Medlen skallanvändas till all ge lärare tjänstledigt för forskarutbildning, pedagogiskutbildning samt forsknings- och utvecklingsarbele under en termin eller ettläsår i taget. Centralorganisationen SACOISR, som också anser att denenda effektiva vägen lill att säkra en forskningsanknytning är en forskningsaklivlärare, fäster uppmärksamheten på de icke forskamlbildade lärarnas förhållanden.Organisationen poängterar all nuvarande medel för forskningsanknytning somdisponeras av regionstyrelserna inte är tillräckligt stora, samt att de icke forskarutbildadelärarnas undervisningsskyldighet är så omfatlande alt del är förenat med storasvårigheter att åstadkomma önskvärd forskningsanknytning. Även SFS anser att utredningen har ägnal alltför litetintresse ål lärare inom gmndläggande utbildning, som inle är forskamlbildadeeller upprätthållit tjänster för vilka genomgången forskamtbildning inle ärett krav. i framhåller betydelsen av attforskningen upplevs som relevant av eleverna och lärarna. MFR anser visserligen att det är angeläget med forskningsanknyiningmen beionar att det snarare vore till skada om man i dagens lägeskulle tunna ut de begränsade forskningsresurserna genom att bygga ut forskningpå institutioner och platser som saknar forskningstradition ochforskningsutrustning. MFR är positivt tiU ökad information om forskning ochforskningsmetodik till lärare och studerande i utbildningar inom högskolan somsaknar forskning. Formerna för sådan information bör, enligt rådel, prövas iolika slag av försöksverksamhet. VÅRD 77, och yttrar sig speciellt om forskningsanknytningen av demedellånga vårdutbildningarna. Enligt VÅRD 77:s uppfattning måste avsevärda resursersatsas på vidareutbildning av i första hand de lärare inom dessa utbildningarsom saknar eller har svag anknytning till forskningen. framhåller atl frågan omforskningsanknytning för de medellånga vårdutbildningarna berörs av bl. a.arbetet inom VÄRD 77 och lärartjänstutredningen. Prop.1978/79:119 187 Innan resultatet av dessa ulredningar föreligger ärLandstingsförbundet inle berett alt la ställning till frågorna rörande forskningsanknyiningvid de medellånga vårdyrkesulbildningarna. FUN:s förslag alt samtliga lärare inom högskolan gesadministrativ anknytning lill närmasi berörda institution med fasta resurserför forskning är, enligt , av särskild betydelse förbl. a. vårdyrkesulbildning som ej haft forskningsanknyining.Läkaresällskapet anser det även vara viktigt atl inom vårdyrkesulbildningeninrätta lärarljänler med kombinerade utbildnings- och vårduppgifter. Endast ett mindre antal remissinsianser berör kostnadernaför FUN:s förslag. UHÄ ställer sig bakom de av FUN framlagdakostnadsberäkningarna i de delar UHÄ tillstyrkt utredningens förslag. Påföljande punkter medför UHÄ:s ställningstaganden andra kostnadskonsekvenser ände av FUN beräknade: Koslnader för omläggningen av studiefinansieringssyslemetbör senareläggas i avvaktan på lärartjänslutredningens förslag. Medlen tillregionstyrelsernas disposiiion för kontaktverksamhet bör utgå. Som följd av UHÄ:sställningstagande för tillsvidareförordnande för innehavare av nuvarandedocenttjänst beräknas ett medelsbehov för nya sådana tjänster om ca 7 milj. kr.per budgetår under . I stället bortfaller de av FUN beräknade kosinadernaför den av UHÄ avstyrkta nya docenttjänsten. Enligt centralorganisationen framstår FUN:sförslag lill förstärkningar av resurserna för forskning och forskamtbildningsom relativt begränsade mol bakgrund av de ackumulerade behoven påläroanstalterna. Det är dock ur samhällsintressets synpunki mycket viktigt att statsmaklernager ulredningens förslag sitt fulla stöd och likaså alt ytterligareforskningsfrämjande ålgärder övervägs och genomförs. Enligt MFR:s bedömning bör resurstillskott för forskninghuvudsakligen kanaliseras genom forskningsrådsorganisationen. MFR haruppfattningen all forskningsråden har större möjligheter att på ell nyanseratoch för forskningens främjande mer ändamålsenligt sätt fördela resurser förforskning än vad universitetsorganisationen har. MFR avslyrker FUN:s förslagom 10 milj. kr. lill överbryggande kurser, om förstärkning av kontaktverksamheten,FRN:s anslag till projektanslag, högskolans förvaltningar, UHÄ ochforskningsanknytningen och om allmän förstärkning av forskningsresurserna viduniversiteten. inom mot cancer förordaratt den allmänna försiärkning av forskningsresurserna som föreslås av FUN skallutgå till forskningsråden. Det är enligt forskningsnämnden ytterst väsentligt atlforskningsresursernas rörlighet bibehålls så långl möjligl. Forskningsrådenhar därvid de slörsla möjligheterna att göra de väsenlliga velenskapligaprioriteringarna och bör få utökade möjligheter att också initiera forskning. Vid ett genomförande av reformer för högskolans forskningoch forskarutbildning måste, enligt och statenshistoriska museer, den aktuella situationen inom olika forskningsområdenbeaktas liksom de skiftande behoven av resurser för planering och samspel med seklorsorganen. 1978/79:119 188 SCBanser att FUN:s kostnadsberäkningar inte täcker kostnaderna för uppbyggnadenoch driften av erforderliga informationssystem. Landstingsförbundeigör reservationer mot FUN:s kostnadsberäkningar med anledning av bl. a. allingenting är känt om de kostnadsramar som stalsmaklerna kommer attföreskriva för sjukvårdshuvudmännen i kommande LUA-förhandlingar om medel förmedicinsk forskning/forskamtbildning. RRVifrågasätter förslaget om en allmän förstärkningsresurs som inle binds i tjänsieroch som disponeras av innehavaren av tjänst som professor och biträdandeprofessor. Det är enligt RRV:s mening nalurligt atl en eventuellförstärkningsresurs tillförs högskolan i form av ökade programanslag och attfördelningen mellan fakulteterna sker selektivt med hänsyn till statsmakternasuttalade forskningspoliliska strävanden. Statskontoretförordar som ett alternativ lill FUN:s generella medelsuppräkning alt önskemålom resursförstärkningar inom ett delområde av högskolan får tillgodoses genomöverföring från något annat delområde. Konkrela förslag härom bör utarbetas avde lokala högskolemyndigheterna och berörda regionstyrelser. Tidpunktenoch formema för genomförande av FUN:s förslag behandlas endast i ett fåtalremissyttranden. UHÄ anser del mol bakgmnd av erfarenheterna avhögskolereformen viktigt all ge de berörda inom högskolan tiUräckliglid för förberedelse och planering. UHÄ förordar därför atl förändringar på gmndvalav FUN:s förslag genomförs med början . Härvid förutsätter UHÄbeslut av statsmaklerna höslen 1978, vilkel ger högskolemyndigheterna möjlighetatt i anslagsframställningarna för budgelårel 1980/81 lägga fram de konkrelaförslag som kan föranledas av statsmakternas ställningstaganden. CentralorganisationenSACOISR utgår från att generösa övergångsbestämmelser kommer atl tillämpas därsådana erfordras. Landstingsförbundetanser att om sjukvårdshuvudmännens synpunkter kommer all beaktas och bearbetastill reviderade förslag dessa varken kan börja tillämpas från ellergenomföras inom treårsperioden därefter. Prop.1978/79:119 189 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. 1 1 Inledning ..................................................................... 5 1 Allmänt ........................................................................ 8 2 Forskningsplanering ................................................... 20 2.1 Arbetet inom m.m......................... 24 2.2 och FoU-frågorna .................................. .. 25 3 FoU-statistik.................................................................. .. 26 4 Forskningsregistrering ................................................ .. 27 5 Samhällsinriktadforskningsinformation ...................... .. 30 6 Arbetstagarinflytandeoch arbetstagarorganisationernas möjligheler att initiera forskning 34 7 Rekrytering lillforskarutbildning .................................. .. 42 8 Breddatutbildningsutbud ............................................. .. 53 9 Studiefinansiering ....................................................... .. 56 10 Dimensioneringav forskarutbildningen ........................ .. 60 11 Samverkan med FoUuianför högskolan ........................ .. 62 12 Tjänsteorganisationer ................................................ .. 68 13 Planerings- ochledningsorganisation .......................... .. 73 14 Samspelforskning-grundutbildning ............................ .. 82 15 Hemställan .................................................................. .. 83 16 Anslagsberäkningför budgelårel 1979/80 .................. .. 84 16.1 Vissa kostnader i samband med forsknings/forskamlbildningsre- form ......................................................................... .. 84 Bilaga 1.Nuläge ................................................................ .. 85 Forskningsrådsulredningens betänkan de (SOU 1977: 52) Forskningspolitik ............................... 103 Bilaga 4.Forskarutbildningsutredningen ........................... 130 Forskamlbildningsulredningens belän kande (SOU 1977: 63) Fortsalt högskoleutbildning ........ 141