prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Vid sin behandling av anslaget till specialskolan (UbU1977/78:19) anförde utbildningsutskottet beträffande litteratur-försörjningenvid biblioteken vid sf)ecialskolorna med anledning av en motion om översyn avdenna verksamhet, att utskottet utgår från atl frågan om specialskolornasbibliotek och elevernas liiieralurförsörjning kommer att ingå i denna kommittésarbetsuppgifter. 3Integrationens framtida tillämpning. Konsekvenser för olika skolformer Vidmin anmälan i prop. 1977/78:100 (bil. 12) förordade jag en fortsatt positivgrundinställning till integration av handikappade elever i grundskola och gymnasieskola.En generös grundinställning måsle emelllerlid alltid kopplas lill en noggranngenomgång av elevens/elevgruppens behov och förutsättningar samt till enbedömning av vad som är möjligt och lämpligt atl genomföra med hänsyn tilltillgången på ekonomiska och personella resurser. Deolika former av integration som jag lidigare redovisal lillämpas i störte ellermindre omfattning för olika gmpper av handikappade elever. Kommittén skallredovisa omfatiningen och utfallet av de olika integrations-formerna. Avredovisningen bör bl.a. de olika handikapporganisationernas Del II U:10 Skr 1978/79:103 244 erfarenhelav integrationen framgå. Som jag lidigare berörtkan vissa svårigheler uppslå vid beslul om skolplacering av elever medhandikapp. Som exempel härpå kan nämnas den tendens till överströmning av svårthörselskadade elever från specialskolan för döva och hörselskadade tillhörselklasser, som integrationssträvandena medfört. En sådan omfördelning ärfrån uibildningssynpunkt inte lill fördel för eleven, då undervisningen av barnmed svåra hörselskador och obelydliga hörselresler kräver en annan metodik änundervisningen av mindre gravt hörselskadade bam med ulvecklingsbarahörselresler. Kommiuén skall särskili uppmärksamma behovei av lillföriilligaurvalsmöjligheier och uppföljande diagnostiska metoderoch lekniska hjälpmedelför att svårigheler av del slag som ovan redovisats och liknande problem inomandra handikappgrupper skall kunna undvikas. Kommitténskall med utgångspunkt i 1 § skollagen och 19 § omsorgs-stadgan uppmärksammabehovet av information lill föräldrar med handikappade bam om denhandikappades förutsättningar för och konsekvenserna av undervisning i olikaskolformer. fall man syftar lill integrering av en svårt handikappad elev i ennormalklass måste hänsyn las lill den förändrade pedagogisk-meiodiskauppläggning av undervisningen som i allmänhet blir följden av en individualinlegrering.Del är härvid angelägel att även lärare och elever i den mottagande klasseninformeras om att integreringen kan kräva ett annorlunda arbetssätt för alla. Vårkunskap om den integrerade undervisninens förutsättningar och konsekvenser ärbristfälliga. Behovetav forsknings-och utvecklingsarbete på della område ärdärför stort och väl motiverat. Kommittén skall i samråd med berördamyndigheler och institutioner initiera och följa forskningsochutvecklingsarbete av betydelse för kommitténs arbete. 1del föregående har jag framhållil atl möjlighelerna till integration oftast ärdirekl beroende av handikappets karaklär och svårighetsgrad. Av avgörandebelydelse är naluriigtvis också de exlra resurser som ställs till denintegrerade verksamhetens förfogande. Kommittén skall analysera deresursinsatser -bl.a. avseende personal -som krävs föratt tillfredsställanderesultat skall nås i förhållande lill uppslällda mål vid de olika formerna förintegration. Härvid skall kommittén särskilt uppmärksamma vad jag anförl iproposilionen om nyll statsbidrag lill gmndskolan m.m. beträffande speciellaresurser till kommunersom i har särskilt många intregreradehandikappade (prop. 1977/78:85 s. 51, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260). /68 ulgår statsbidrag till personell assistans för vissahandikappade elever i obligatoriska skolor (prop. 1967:1, bil. 10 s. 133, SU1967:8, rskr 1967:8). Regeringen meddelar bestämmelser för verksamheten.F.n. fördelar SÖ drygl hälfien av anslaget mellan kommuner med utgångspunkt iantalet grundskoleelever i resp. kommun. Den andra delen är specialdestineradsom ram för personell assistans lill elever i specialskolan eller lill kommunermed särskilt slort medelsbehov för personell assistans. SÖhar i sin anslagsframslällning för /79 föreslagit att staten börsvara för hela kostnaden för personell assistans. sig inte slalenfullständigt kostnadsansvar för personell assistans för handikappade elever iobligatoriska skolor förutsätter SÖ au kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun klargörs. Delankommer på kommittén au i enlighel med vad jag anförde i prop. 245 Kommittéer: Del II U:10 1977/78:85om nytt statsbidrag till m.m. (s. 114) förutsäilnings-löst uiredafrågan om kosinadsansvar för och uiformnitig av personell assistans i sambandmed överväganden om de loiala resurser som erfordras vid olika former avintegrerad verksamhet. 1 samband med atl frågan om kosinadsansvar ochuiformning av personell assistans behandlas av kommittén, bör även alternativastödformer utredas. Vidsina överväganden skall kommittén också göra jämförelser mellan resursbehovenvid specialskola och vid integrerad verksamhet. Kommittén bör även övervägavilka åtaganden som vid integrerad verksamhet bör åvila stat resp. kommun. 1det föregående har jag gett vissa riktlinjer för kommitténs övervägandenrörande integrationen av handikappade elever i . Vad jag därvidanfört bör i tillämpliga delar gälla även för kommitténs överväganden såvittgäller gymnasial utbildning. Kommittén skall således analysera för- ochnackdelar med olika former lor gymnasial undervisning av svårt handikappadesamt även redovisa resursbehoven härför. 1 detta sammanhang skall kommitténsärskilt uppmärksamma den gymnasiala ulbildningen för svårt hörselskadade iÖrebro och försöksverksamhelen för svårt rörelsehindrade vid Skärholmensgymnasium i . Kommitténbörockså uppmärksamma uppföljningen av de handikappade elevernas skolgång ochderas möjlighel till arbeie och meningsfull sysselsättning efter skoltiden.Skolans ansvar på detta område skall gälla samtliga elever. Kommiuénskall även överväga ålgärder för all underlätta högskolestudier för dehandikappade. Härvid skall särskilt uppmärksammas högskolans behov avinformaiion om vilka särskilda ålgärder som krävs för all den handikappadeskall kunna bedriva siudier vid en högskola. Skolöverstyrelsenhar i sin anslagsframslällning föreslagit alt särskildastudierektorer för de rörelsehindrade eleverna i gmndskolan inrättas i vissakommuner. Jaghar behandlat denna fråga senast i prop. (1977/78:85) om nytt statsbidrag tillgrundskolan m.m. (s. 114). Frågan om särskild skolledning för derörelsehindrade eleverna bör prövas i samband med att kommittén överväger denpedagogiska ledningsfunktionens utformning för samtliga handikappgrupper somför närvarande finns integrerad i gmndskola och gymnasieskola. Kommiuénskall vidareutveckla det arbele beträffande den administrativa ochorganisatoriska integrationen som inletts av . Somutgångspunkt för kommitténs arbeie gäller atl specialskolan skall bibehållassom särskild skolform med de särskilda resurser och de bestämmelser som ärnödvändiga med hänsyn till elevernas handikapp. 1övrigt skall ställningstaganden och förslag - med beaktande avatt frågor rörande särskolan utreds av omsorgskommitién - i huvudsak uigöragmnden för kommitténs överväganden. Därvid skall kommittén särskiltuppmärksamma förslaget lill en enhellig lagstiftning och enhetligaförfattningar för de berörda skolformerna. Kommittén skall pröva frågan omgemensamma författningar för specialskola, grundskola och gymnasieskola. Vidsina överväganden om huvudmannaskapet för specialskolan skall kommittén väga insina ställningstaganden lill integralionsutvecklingen i det övriga skolväsendetså att en samlad bedömning erhålls. Specialskolansanslag är fn. i detalj reglerat och omfattar samtliga Del II U:10 Skr 1978/79:103 246 koslnaderför den totala omsorgen om eleverna, dvs. såväl undervisning som boende ochfritidsverksamhet. medför olägenheter av såväl administrativ somverksamhelsmässig natur. SÖ och SSK har båda föreslagil en friaremedelsanvändning inom ramen för beviljade medel. Kommittén skall utarbetaförslag till resurssysiem som i detta avseende lillgodoser kraven på friaremedelsanvändning. Iövrigi bör förslag lill ändrad finansiering baseras på del malerial och deöverväganden redovisar. Kommitténskall uppmärksamma vad utbildningsutskotiei anförde beträffandelilleralurförsörjningen i specialskolan vid sin behandling av anslaget lillspecialskolan budgetproposition (UbU 1977/78:19). Kommiuén skall också someu led i sina överväganden rörande den administrativa integreringen vidla enöversyn av gällande regionindelning för olika handikappgrupper. F.n.sammanfaller t.ex. inte regionerna för synskadade, rörelsehindrade, döva ochhörselskadade vilket på undervisningsområdet komplicerar samarbetet mellanberörda parter. Med skrivelse den 1 okiober 1975 överlämnade SÖ, BDU-gruppensförslag om undervisning av utvecklingsstörda bam och ungdomar som är syn-,hörsel- eller talskadade. BDU-gruppen behandlade även frågan omregionindelning. Kommittén skall beakta vad gruppen härvid anförde. Kommitténskall bedriva siu arbete i nära kontakt med de myndigheter, statligautredningar främsi omsorgskommitién, handikapporganisationer ochpersonalorganisationer som är direkt berörda av utredningsarbetet. Eventuella konsekvenserför personalen inom berörda skolformer bör analyseras ingående liksom behov avpersonalfortbildning och annan utbildning med anledning av kommitténs förslag.Förslagen bör åtföljas av noggranna kostnadsberäkningar. Utgångspunkten förförslagen bör vara i huvudsak oförändrad kostnadsfördelning mellan stal ochkommun inom undervisningsområdet. Övervägandena skall göras mol bakgrund av detansträngda samhällsfinansiella lägel. Kommittén bör avge detaljerade förslaglill författningsändringar och andra bestämmelser. Medhänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigar mig alltillkalla en kommitté med högsl sju ledamöier för all uireda frågan omintegration av handikappade elever i skolväsendet jämte därmed sammanhängandefrågor attutse alt en av ledamölerna all vara ordförande atlbeslula om sakkunniga, experier, sekreterare och annai bilräde ål kommittén Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta niondehuvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 247 Kommittéer: Del II U:ll Departemenischefen.siaisrådei Wikslröm, anför. 1977/78:91 om radions och televisionens fortsalla verksamhei m.m. harregeringen föreslagil att en pariamentariski sammansatl kommiilé skalllillsäilas lör all se över frågan om sändning av radio- och TV-program i lokallbegränsade rundradiosändningar, s.k. närradio och när-TV. Kommiuén skall ocksåsvara för viss försöksverksamhel som bör förekomma redan under inledningsskedeiav ulredningen. I propositionen lämnas eu förslag lill lag om försöksverksamhelmed närradio. 1977/78:144 har regeringen vidare föreslagil en särskildlag om ansvarighelen i försöksverksamhelen. har - med vissaundanlag som jag kommer atl redovisa i del följande - godkänt de riktlinjer förutredningsarbetet och försöksverksamheten som anges i propositionerna (KrU1977/78:24, rskr 1977/78:337). Jag önskar nu återkomma till regeringen medförslag till direktiv till kommiuén. För en allmän bakgrund till fråganslidigare behandling m.m. får jag hänvisa till vad jag har anfört i prop.1977/78:91 och lill vad chefen för har anfört i prop.1977/78:144. Isitt av godkända belänkande anförde kullurulskollet all utskottetdelade den i propositionen ullalade uppfattningen all en försöksverksamhet mednänadio och när-TV nu bör komma lill stånd och att del inte har någon erinranmot atl en parlamentariskt sammansatl kommitté ges i uppdrag atl lägga uppförsöksverksamheten. Utfallet av en sådan försöksverksamhet bör enligiuiskoileis mening kunna ge eit säkrare underlag för de bedömningar kommitténavses fä i uppdrag alt göra beiräffande en eventuell permanent verksamhet mednärradio och när-TV. Inom ramen förförsöksverksamhelen med närradio och när-TV kan enligt beslutsändningsrätl ges till ideella, religiösa, fackliga och politiska grupper,organisaiioner och t.ex. folkhögskolor. villkor för att en sådansammanslutning skall fä sändningsrätl är alt dess sändningar är lokala. Del ärangelägel alt olika landsdelar och olika typer av orter och sammanslutningarblir representerade. Försöksverksamhelen bör pågå på ca 15 orter. Försöksverksamhelenskall omfatta i försia hand närradio från sändare med en räckvidd av omkring 5km. Ett par försök bör emellertid göras med när-TV genom utnyttjande avcentralantennanläggningar inom bostadsområden. Det ankommer på kommittén attnärmare undersöka de möjligheler i kulturellt och sociall avseende som närradiooch när-TV rymmer, presentera de svårigheler och problem som kan uppstå ianslutning till sändningarna och föreslå de regler som bör gälla för eneventuell permanent närradio och när-TV. Försöksverksamhelenregleras i lagen (1978:479) om försöksverksamhel med närradio, lagen (1978:480)om ansvarighet i försöksverksamhel med Del 11 U:ll Skr1978/79:103 248 närradiooch i förordningen(1978:485)om närradio. I dessa författningar finns bl.a.föreskrifter om tillståndsgivningen. Vidare framgår alt radiolagensbestämmelser gäller för närradio och när-TV om inte annal är särskiltföreskrivet i lag. På samma sätt som gäller för sändningar i ,Lokalradio och får kommersiell reklam inteförekomma i försöksverksamheten med närradio och när-TV. För ansvarigheten förprogram i närradio och när-TV gäller samma grundläggande principer som förpressen samt och andra programföretag. Enligtregeringsförslaget skulle - bl.a. med hänsyn till atl man inte bör kunna åläggasändande sammanslutning all uppfylla radiolagens krav på opartiskhet - delsaknas anledning atl låta program i närradio och när-TV granskas avradionämnden. Kultur- och konsiilutionsutskolten ansåg emellertid attsändningar i närradio och när-TV av allmänheten kan komma atl uppfattas somvilka radio- och TV-sändningar som helsl. I enlighel med utskottens förslagbeslutade all del bör ankomma på regeringen all närmare överväga huren granskning skall komma till stånd. anförde också alt del börankomma på den aviserade utredningen att närmare överväga formerna förgranskning av närradioprogram i en eventuell framlida permanent verksamhei. riktlinjer för försöksverksamheten som har avgetts i proposilionen och somhar godkänts av anges atl vissa upphovsrätlsliga frågor måsleövervägas i det kommande utredningsarbetet. Det gäller bl.a. hur man skallkunna praktiskt underiätta för sammanslutningar som sänder närradioprogram attfå rält atl sända musik och andra upphovsrättsligt skyddade prestationer. Varjesammanslutning fömisätts själv bekosla sina sändningar. Kostnaderna förkommitténs arbete och ulvärderingen av verksamheten förutsätts läckas avutbildningsdepartementets kommittéanslag. Redani inledningsskedet av sill arbeie skall kommittén anordna en försöksverksamhetenligt de riktlinjer som regering och riksdag framlagt. Kommittén bör siktatill au påbörja denna försöksverksamhet senast . För dennaverksamhet skall kommittén ansvara. Med ledning av denna försöksverksamhet börkommittén allsidigt utreda villkor och förutsättningar för en eventuellpermanent verksamhei med närradio och när-TV. Föratl praktiskt underlätta för föreningar och organisaiioner m.fl. alt förvärvaräll alt sända musik och andra upphovsrättsligt skyddade prestationer harrepresentanter från under beredningsarbetet haftvissa kontakter med rättighetshavarnas organisationer. Resultatet av dessakontakter bör tillvaratas i försöksverksamhelen. Utredningsarbetet börbedrivas i samråd med upphovsrältsutredningen (Ju 1976:02). Enligtlagen om försöksverksamhet med närradio skall denna verksamhet avse sändning avradioprogram i lokalt begränsade rundradiosändningar. Med begreppeirundradiosändning förslås detsamma som i 1 § radiolagen (1966:755). Där sägsall mndradiosändning ulgör "radiosändning eller trådsändning som är avseddatt mottagas direkt av allmänheten om sändningen icke är avsedd endast för ensluten krets, vars medlemmar äro förenade genom en påtaglig gemenskap av annalslag än ett gemensamt 249 Kommittéer: Del II U:ll intresseatl lyssna på eller se sändningen". Detla begrepp har vid återkommandetillfällen visat sig vara svårt atl lolka framför allt i fråga om lokaltbegränsade sändningar. Svårigheterna har aktualiserats bl.a. i samband medansökningarom sändningsrätl för kabel-TV-sändningar samt i riksdagsmotioner iämnet. Även radioulredningen framhöll i sill belänkande (SOU 1977:19 s. 248)osäkerheten i innebörden av begreppei rundradiosändning. Radioutredningenföreslog att en ändring av radiolagen borde övervägas i syfte att undanröjadenna osäkerhet. Avgränsningsproblemet gäller inte enbart kabelsändningar(irådsändningar) utan även eiersändningar (radiosändningar) av ljudradio ochtelevision. Föratt möjliggöra försöksverksamhet med närradio och när-TV har det varitnödvändigt att i en särskild lag (1978:479) om försöksverksamhel med närradiogöra undanlag från vissa av bestämmelserna i radiolagen. En vikiig uppgift förkommittén är all föreslå de författningar som krävs för en permanent verksamheimed närradio och när-TV. Närradiooch när-TV kan som en sladigvarande företeelse tänkas finna flera olika former.I mänga fall kan den därvid komma att närma sig gränsema för vad som räknassom rundradiosändning enligt I § radiolagen. Kommittén bör därför ägna särskilduppmärksamhei ål de definiiioner som finns i 1 § radiolagen. Termernaradiosändning, irådsändning och radioprogram stämmer mindre väl överensmed den innebörd de ges i normalt språkbruk. Dessulom villjag erinra om all denya medieformer som växer fram, i.ex. texl-TV och data-TV kan komma att krävaen anpassning av terminologin i radiolagen. Reglernaom ansvar för innehållet i programmen i närradio och när-TV faller i förstahand inom del uppdrag som har givils ytlrandefrihelsutredningen (Ju 1977:10).Denna kommitté har lill huvuduppgift all skapa en grundlagsreglering föryttrandefriheten i bl.a. radio och TV. Den nya kommittén kan dock ha anledningatl behandla dessa problem. 1 så fall bör kommittén samräda medyttrandefrihetsutredningen. Kommittén börockså samråda med Ulredningen (U1978:12) om den nya inforamtionsteknolo-gin. Lagenom försöksverksamhel med närradio tillåter försöksverksamhet lill deh 30 juni1981. Kommittén bör planera sin verksamhet så att en första ulvärdering medpreliminära förslag lill ställningstaganden lill en eventuellt fortsattverksamhei föreligger senasi . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för alltillkalla en kommitté med högsl 5 ledamöier med uppdrag all utreda frågan omhärradio och när-TV, attutse en av ledamötema att vara ordförande, altbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annai bilräde ål kommiuén. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriver belasla nionde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. DelIIU:12 Skr1978/79:103 250 Departementschefen,slalsrådel , anför. Utvecklingenunder senare år visar all förutsättningama för spridning och mottagning avinformation kan komma att förändras radikalt. Bl.a. vänlas hell nyainformalionsbärare komma all introduceras hos en bred allmänhet. I första handgäller det text-TV och data-TV samt någoi senare lelefaksi-mil. och daia-TV uinylljarledig kapacilel i redan befinUiga och spridda medier, väsentligen TV- ochtelefonsystemen. Detla gör det naturligtvis billigare och enklare för en bredallmänhet all utnyttja den nya tekniken. och lelefaksimil kan ävenförekomma som telesystem för förmedling av informaiion inom och mellan företageic. Sådana sysiem behandlas inte här. För lext-TV gäller au manutnyttjar det befintliga TV-syslemei. Informationen sänds via etern frånvanliga TV-sändare och tas emoi i en TV-apparal. Denna måste förses med enlillsats, som bl.a. innehåller en s.k. dekoder, för atl de särskilda signalernaskall kunna tas emot och omvandlas lill text och bild. F.n. aren sådandekoderlillsals ganska dyr, men kosinaden skulle kunna begränsas kronor om tillsatsen byggs in i varje nylillverkad TV-apparal. Tekniken innebär auinformation överförs som text eller grafisk illustration och alt mollagarenhar möjlighel att välja mellan olika alternativ. Texten kan visas på med ett reguljärt TV-program. Med dessa fömtsättningar fär text-TVtvå viktiga användningsområden; den kan användas för lexlsälining, exempelvispå fiera olika språk, av ordinarie TV-program och den kan användas förförmedlingen av nyheter och annan information. Möjligheten atl sända ulflera parallella texter skapar fömtsättningar för atl ge en bättre service lillolika minoritetsgrupper. Hörselhandikappade och språkliga minoriteter skullekunna koppla in särskilt producerade texter och därmed kunna få lexlsälining lillsådana program som de annars inte kunnat tillgodogöra sig. Den textmängd som ryms påen TV-skärm är begränsad om den samiidigi skall vara lättläst. När texl-TVutnyttjas i nyheissammanhang kan därför bara korlare nyheismeddelanden somtelegramiexier, sportresultat och väderleksrapporter förmedlas. En fördel äratt informationsinnehållet kan hållas aktuellt och attapparatinnehavaren kan la del av nyheterna när man vill. Med nuvarande teknik ochmed svenska förhållanden räknar man med atl åtminstone ca 200 textsidor skallkunna erbjudas konsumenterna. Sändning och mottagning avlext-TV torde inte medföra särskilt stora kostnader för vare sig investeringeller drifl. Däremoi kan den redaktionella bearbetningen av det som skallsändas - både när del gäller lexlsälining av TV-program och nyhetsförmedling -kräva betydande personella och ekonomiska insatser. 25) Kommittéer: Del II U:12 SverigesRadio och har tillbaka genomfört laboraloriemässigaförsök med lexi-TV. Den medelstilldelning erhållit /79 ger förelagel möjlighel alt starta en praktiskförsöksverksamhel i siörre skala med lexlsälining. Denna beräknas innefatta ca200 hushåll, vilka får nödvändig motiagarulrusining. beräknarkostnaderna för denna försöksverksamhel lill 3 milj. kr. Data-TVinnebär atl man i en eller flera datorer lagrar information och att dennainformaiion förmedlas via telefonnätet lill TV-apparater. Dessa måste precissom i texi-TV-fallet vara försedda med en speciell dekoder. Denna kan görassådan att den kan användas för både text-TV och data-TV. Utnyttjandeav data-TV blir troligen mera kostsamt än lexl-TV-uinytijan-det. harockså större kapacitet och större användningsområde. Kapaciteten är i principobegränsad genom atl del inte finns någon gräns för databasernas storlek ochmångfald. Data-TVlorde med fördel kunna användas i nyhetsförmedlingen. Den störsla fördelenframför text-TV ligger i den siörre kapaciteten samt det faktum att konsumentenhär lär siörre möjligheteratt bestämma vilken typ av information han skall få.I förhållande till dagstidningar har dock data-TV tekniska nackdelar.Åskådligheten och läsbarheten i budskapet lorde bli sämre och bildåtergivningenär knappasl jämförbar. Denkommersiella sektorn torde kunna utnyttja data-TV i olika sammanhang. Enbetydande del av de annonser som finns i dagspressen skulle kunnapresenteras via data-TV. Del gäller inte minsl s.k. efteriextannonser. Företagkan också informera sina kunder om sitt varusortiment och om vilka priser somgäller. kan vidare användas för konsumentupplysning. är det i princip även möjligt för apparatinnehavaren att ta koniaki medden som står för utsändningen. En apparaiinnehavare som har tagit del av t.ex.ett förelags ulbud, kan således teoretiskt sett beställa varorna via sammatelefonnät och en person som beställt fram en flygtidtabell på TV-skärmen börockså kunna beställa flygbiljetten.