prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Jagansluter mig därför ttll förslaget att rörledningslagens koncessionskrav görstillämpligt ocksä på sädana ledningar. Rörledningslagenskoncessionskrav gäller inte för ledning som har eller avses få en längd avhögst , huvudsakligen skall utnytQas för att tillgodose enskildahushålls behov eller uteslutande skall nytQas inom hamn- eller industriområde.Dessutom har regeringen möjlighet att för vissl fall medge undantag frånkoncessionsplikt. I promemorian föreslås att dessa undantag också skall gällaQärrvärmeledningar. Några remissinstanser har riktat kritik mol detta. Det hardärvid anförts bl. a. att avgränsningen är alltför vag och kan innebära t. ex.att kommunala Qärrvärmenät blir koncessionspliktiga, vilket är obehövligt. Del är också min uppfattning att det inte föreligger någotbehov att införa koncessionsplikt för rent lokala Qärrvärmeledningar, t. ex.kommunala Qärrvärmenät. Det är givetvis svårt att finna ett hell oantastbartkriterium för avgränsningen. Jag anser emellertid att den avgränsning som nufinns i I § rörledningslagen är väl lämpad för syftet atl från koncessionspliktundanta dessa lokala nät. Även i övrigt framstår den som ändamålsenlig. Jagansluter mig således till promemorieförslaget i detta hänseende. Några anmärkningar har framförts mol förslaget ipromemorian atl också övriga bestämmelser i röriedningslagen skall gälla ifråga om Qärrvärmeledningar. Från några håll har sålunda påpekats att reglernaom villkor i 6 § i vissa hänseenden inle bör gälla sådana ledningar. Det harockså anförts alt reglerna om ålerställningsarbelen bör vara lindrigare förQärrvärmeledningar. I dessa hänseenden vill jag anföra följande. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 218 1 6 § försia stycket rörledningslagen sägs att koncessionskall förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen ellerenskild rätt medan andra och tredje styckena innehåller exempel på villkor somfår föreskrivas. Behovet av villkor kan självfallet variera från fall tillfall. Bestämmelsen är så utformad att villkoren kan anpassas allt efter behovoch lämplighet i det enskilda fallet. Enligt min mening föreligger därför intenågot behov av ändring av paragrafen i fråga. Jag anser inte heller bärandeskäl tala för någon särbehandling för Qärrvärmeledningar vad gäller kraven pååterställningsarbeten. Även i övrigt är de nuvarande reglerna i rörledningslagenväl lämpade för Qärrvärmeledningar. Ipromemorian lämnas inte något förslag till särskild skadeståndsreglering närdet gäller drift av Qärrvärmeledningar. Enligt förslaget bör denna frågaövervägas i anslutning till frågan om ansvarighet för skada vid drift avnaturgas- eller oljeledningar, vilken av skäl som närmare anges i promemoriankommer att tas upp i ett senare sammanhang. Eftersom någon drift av sådanaQärrvärmeledningar som föreslås bli koncessionspliktiga inte är aktuellförrän , kan det enligt min mening inte föreligga någrabetänkligheter mot att inte nu ta ställning till frågan om skadeståndsreglering. Jag villavslutningsvis behandla en fråga beträffande vilken jag inte kan ansluta migtill promemorieförslaget. Förslaget innebär att koncessionspliktigaQärrvärmeledningar kommer att omfattas av lagen (1942: 335) om särskildaskyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar (krigsskyddslagen). Denna lag ärnämligen tillämplig på alla rörledningar som kräver koncession enligtrörledningslagen. Vissa frägor enligt krigsskyddslagen prövas . Nämnden har avstyrkt förslaget idenna del. I huvudsak har nämnden därvid anfört att dess prövning är heltinriktad på skyddsåtgärder m. m. som syftar till att tillgodose landets behovav elektrisk energi i krigstid medan frågan om utförande, skydd m. m. avhetvattenledningar för värmeleverans helt ligger vid sidan av nämndensnuvarande verksamhet. Nämnden föreslår i stället att de föreskrifter som kanbehövas för att tillgodose krigsskyddets intresse vad gäller sådana ledningarmeddelas i samband med koncessionen efter hörande av exempelvisöverbefälhavaren och . Enligt minmening är nämdens anmärkningar välgrundade. Lagen om särskilda skyddsåtgärderför vissa kraftanläggningar bör därför inte göras tillämplig påkoncessionspliktiga Qärrvärmeledningar. I stället bör koncessionsbeslutetinnehålla erforderliga föreskrifter för krigsskyddet. I övriga hänseenden ansluter jag mig tillpromemorieförslaget och de motiv som har anförts lill stöd för della. På grund av det anförda förordarjag att den föreslagnaändringen av 1 § rörledningslagen genomförs samt atl i samband därmedkrigsskyddslagen ändras så att den inte kommer att omfatta Qärrvärmeledningar. I enlighel härmed har inom industridepartementetupprättats förslag till 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 219 lagom ändring i lagen (1978: 160) om vissa rörledningar och förslag till lag omändring i lagen (1942: 335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningarm. m. Ändringsförslagen redovisas i bihang till min framställning. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 220 F.n. täcks vid normal valtenlillrinning och normall uinyttjade av kärnkraftverkenca av elkonsumtionen med vattenkraft och med kärnkraft. Resterande10 % täcks med oljebaserad el i huvudsak från mottrycksverk. överföringsföriuster uppgick till enligt preliminärauppgifter. Detta motsvarar en ökning på i förhållande till föregåendeår. Ökningstakten var betydligt högre än under delförsta halvåret. har elförbrukningen ökatmed i genomsnitt . Tillgångenpå maskineffekt är f. n. god i det svenska kraftsystemet. Med denproduktionskapacitet som är i drift bedöms det sålunda möjligl att innevarandedriftår täcka en ca större elförbrukning än som prognostiserats utanatt leveranssäkerheten i kraftsystemet skulle bli otillåtet låg. Med normalleveranssäkerhet avser jag den leveranssäkerhet som legat till grund forkraftföretagens planering , dvs. atl risken för elransonering intefår vara större än , motsvarande ransonering ungefär en gång . Denmarginal som sålunda finns i elproduktion sapparaten har uppkommit till följdav den låga ökningstakten i elförbrukningen jämfört medtidigare prognoser. De nya kraftverk som tagils i drift och kan komma att tas idrift under mitten och senare delen av , och för vilkautbyggnadsbeslut fattades redan under slutet av 1960-lalet och början av1970-talet, har alltså varit avsedda att tillgodose en betydligt störreelförbrukning än som f n. är fallet. F.n.UtnytQas vattenkraft, kärnkraft och oljebaserad mottryckskraft(kraftvärm&verk och industriellt mottryck) i så stor utsträckning som detär tekniskt möjligt. Däremot utnytQas endast en obetydlig del av produktionskapaciteteni de oljeeldade kondenskraftverken och gasturbinerna. Den marginal somjaglidigare har berört innebär alltså att oljeförbrukningen för elproduktion kanhållas på en låg nivå. Somjagtidigare har nämnt bedömer jag att den slulliga elanvändningen kommeratt uppgå lill vilket motsvarar ett elproduktionsbehov om 140-145TWh. Motsvarande produktionsnivå bedömer jag vara . Elprognoserär - liksom energiprognoser i allmänhet - behäftade med osäkerhet. Som jagtidigare har framhållit kan exempelvis ändrade antaganden om den industriellaproduktionen påtagligt förändra den prognostiserade elförbrukningsnivån. Påuppvärmningsområdel finns en direkt sub-stiiulionsmöjlighet mellan elvärme åden ena sidan och Qärrvärme och individuell uppvärmning å den andra. Särskiltpå uppvärmningsområdet finns goda möjligheter från statsmakternas sida attgenom lämpliga åtgär- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 221 der direkt påverka den framtida elförbrukningen. På deområden där en direkt subslilutionsmöjlighet finns spelar prisutvecklingen förolika uppvärmningsformer stor roll. framhåller att det är nödvändigt attdimensionera energiförsörjningen så att det finns ulrymme för en något snabbareekonomisk och industriell utveckling än den som synes trolig. Detta gällersärskilt elsektorn med dess långa planerings- och utbyggnadstider. Kommissionenpåpekar all en elbrist skulle få allvariiga föQder. Eventuella överskott kanexporteras eller - om tekniska förutsättningar härför skapats - användas föratl ersätta oQa. För all minska oljeberoendet är det nödvändigt att vidtaen lång rad åtgärder av varierande karaktär. En sådan ålgärd kan vara att substituera oQa mot el på områden som har tekniskaoch ekonomiska förutsättningar för detta. Kommissionen anser att det är angelägetatt undersöka möjligheterna att ersätta olja med el. Inom uppvärmningsområdet är somjag lidigare har nämntsubstituiions-möjlighelerna stora. Som exempel kan nämnas att alternativ C är förbrukningen av lätt eldningsolja år 1990ca lägre än i alternativ C enbart till följd av en antagen ökadelvärmeandel. Vidare har hushållningsgrupp visat att det ärtekniskt möjligt att öka elandelen inom industrin från f n. till ca 50 %.Härigenom skulle ca olja kunna sparas . Expertgruppen anser attdet finns myckel goda möjligheter att genom prissättning och beskattning ökaandelen el i förhållande lill oQa. Bedömda kostnader för olika elproduktionsanläggningar harredovisals av . Med de antaganden beträffande bränslepriser,kalkylränta m. m. som kommissionen har gjort anges kostnaderna i enlighet medlabell 10.1. Kosinaderna har beräknats utifrån prisnivån och meden tänkt idrifttagning . De bränslepriser som ligger till grund förtabellen är alltså de priser som antas gälla i det penningvärde somgällde . Tabell 10.1 Av bedömda kostnader förelproduktionsanläggningar kostnad kr./kW öre/kWh 2x 1 000 MW, 3200 8,5 Oljekondens 2x600 MW, 2000 14,0 Kolkondens 2x600 MW, utanrökgasavsvavling 2 650 11.0 medrökgasavsvavling 3 050 12,5 Kraftvärme olja 25-250 MW, 2850-2450 12,5-11.0 kol/olja100-250 MW, 3 600-3 300 12.0- 10,5 diesel 12- 19MW, 2 250-2 100 14,0- 12,0 torv 25-250 MW, 4 250-3 500 16,5-13,5 ved 25-250 MW, 4 250-3 600 17.0-13,5 Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 222 Dentotala produktionskostnaden består egentligen av en fast del, som normalluttrycks i kr. per kWh och år, och en rörlig del, som anges i öre per kWh. Föröverskådlighetens skull har i tabellen den fasta kostnaden via antaganden omrepresentativa utnylQningstider slagits ut på årsproduktionen och ingår i dentotalkostnad uttryckt i öre per kWh som redovisas i tabellen. Förkondenskraftverken har genomgående räknats med utnytQ-ningstiden 6000 timmarper år, motsvarande en utnyttjningsfaktor på , medan för kraftvärmeverkenantagits utnytQningstiden . För kraftvärmeverken redovisaskostnaden för elkraftproduktionen efter det att värmeproduktionens värdetillgodoräknats. Kostnaden för vattenkraft varierar kraftigt beroende på denaturliga förutsättningarna. är anläggningskostnaden för industriellt mottryck I 300-1 500kr. Med det av antagna oljepriset torde den totalaprodukiionskostnaden för denna anläggningstyp uppgå till omkring 9 öreper kWh. Dengenomsnittliga kostnaden för elproduktion i de svenska kärnkraftverken är,enligt en genomförd utredning somjag återkommer till (avsnitt10.3), i genomsnitt ca per kWh penningvärde. För ny kärnkraft() är kostnaden enligt utredningen per kWh högre.Överensstämmelsen med uppgifter - hänförda till sammapenningvärde - är god. Föregen del vill jag anföra följande. Denelproduktionskapacitet som finns eller är under byggnad för idrifttagningunder perioden bedömer jag som tillräckligförutsatt att gällande säkerhetskrav kan uppfyllas. Nya utbyggnadsbeslut försmärre produktionstillskott av vattenkraft, kraftvärme och industriellmottryckskraft är dock motiverade . Jag avser atl senarenärmare åierkomma till dessa frågor. Vadbeträffar andra villjag erinra om att utöver de liokärnkraftblock som är i drift eller nästan färdigställda har ytterligare tvåreaktorer - och III - koncession enligt atomenergilagen.De omfattas även av villkorslagen. Dessa anläggningar beräknas kunna bli tagnai drift . Denna tidpunkt är väl anpassad för attunder senare delen av klara en trygg elförsöijning med låg andeloljebaserad krafl. Enligtmin uppfattning bör kärnkraftprogrammet begränsas till tolv reaktorer. Någonutbyggnad därutöver bör inte komma i fråga. Iövrigt bör behovet av produktionstillskott under senare delen av 1980-lalettill stor del tillgodoses genom utbyggnad av kraftvärmeverk. Den fortsattaQärrvärmeutbyggnad somjag tidigare förordat bidrar till att skapa detvärmeunderlag som behövs för att kraftvärmeverken ska kunna byggas ul med godekonomi. Som jag skall återkomma till (avsnitt 10.5) avser jag attredovisa en förbättring av finansieringsvillkoren för kommuner som engagerarsig i en kraftvärmeutbyggnad. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 223 värmeverk bör så långt möjligt lokaliseras och utföras såatt anläggningarna redan från början kan eldas med fasta bränslen. För att säkerställa alt erforderiig produktionskapacitetkan stå till förfogande anserjag vidare att planeringenbör bedrivas så att något eller några kolkondensblock kan tas i drift motslutet av om så skulle visa sig erforderligt. Jag anser i likhet med - och en stormajoritet av remissinstanserna - att elproduktionen bör planeras så att enrimlig säkerhet i elsystemet kan uppnås. Planeringen bör inriktas på att enelförbrukning inkl. föriuster på ska kunna tillgodoses mednormal leveranssäkerhet. Jag anser att den övre nivån någotöverstiger vad som f n. kan anses vara mest sannolika elförbrukning detta år.Härigenom skapas således den eftersträvade marginalen i utbyggnadsplaneringen. De riktlinjer för elförsörjningen som jag här förordatinnebär att utbyggnadsplaneringen nu bör inriktas på att tillgodose enförbrukningsnivå på . Den prognostiserade elanvändningen år1990 får givetvis successivt omprövas allteftersom nya bedömningar kan göras.Detta innebär att det inte nu nödvändigtvis behöver fattas några beslut omutbyggnad av anläggningar för att denna användningsnivå skall kunnatillgodoses. Avgörande för utbyggnadsbesluten blir givetvis de bedömningar omden framtida användningsnivån som görs vid lidpunkten för besluten. Riktlinjerna innebär vidare att utbyggnad avelproducerande anläggningar enbart avsedda för förbränning av eldningsoljainte bör komma i fråga. Tabell 10.2 Elproduktionssystemet , 1985 och 1990.Installerad effekt i MW och elproduktion i TWh 56,6' Kol, torv, flis -1,2 ' Produktion vid normal vattentillrinning ca . * Värmeavtappning antas vara genomförd i ochRinghals. Värmeavtappning kan även komma i fråga i Forsmark. Utan värmeavtappningskulle elproduktionen från kärnkraftverken vara ca större än itabellen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 224 Moldenna bakgrund kan elbalanser anges enligt tabell 10.2.Den angivna elproduktionen förutsätter normalvallenkraftproduktion och normalt utnytQande av värmekraften. Jag vill starktunderstryka att dessa balanser främst skall ses som en illustration av deninriktning på elförsörjningsområdet som jag förordar. De enskilda siffrorna bördärför inte tillmätas någon avgörande betydelse. Det ankommer liksom tidigarepå elproducenterna att detaljplanera ut-byggnaderna. Härvid bör deriktlinjer somjag här angivii vara vägledande. Jagövergår nu till att redovisa mina överväganden och förslag i fråga om olikalyper av elproduktionsanläggningar. Vatlenkraftproduktioneni uppgår f. n. till ca med normalvattentillrinning. Detta motsvarar två tredjedelar av den totala elproduktioneni landet. Anläggningar med en sammanlagd produktion av ca befinnersig under utbyggnad. Den lekniskl utbyggbara vattenkraften har uppskattatsmotsvara en årlig energiproduktion av ca . De utbyggnadsvärdavaltenkraftresurserna - dvs. de resurser som kan tillgodogöras i ralionellaanläggningar - har bedömts uppgår till ca . av dentekniskt utbyggbara vattenkraften eller av den utbyggnadsvärdavattenkraften är således utnytQad f. n. Äv de återstående utbyggnadsvärdavattenkraftresurserna faller hälften eller ca på de fyraoutbyggda huvudälvarna i Norriand, dvs. , och älv samtVindelälven. 1statsmakternas beslul om energihushållning m.m. (prop. 1975:30, CU1975:28, NU 1975:30, rskr 1975:202 och 203) behandlades bl. a. vattenkraftensroll i energiförsörjningen. På grundval av betänkandet (SOU 1974:22) Vattenkraftoch miljö från utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i södra ochnorra angav regeringen i proposilionen vissa älvsträckor i södraNorrland och norra för vilka t. v. inga beslut beträffande uibyggnadborde fattas. För norra fanns inte underlag för atl göra motsvarandeurval av älvsträckor, eftersom ulredningen om vattenkraftutbyggnad i norraNorrland ännu inte hade lagt fram sitt betänkande (SOU 1976: 28) Vattenkraftoch miljö 3. Energibalansenår 1985 skulle enligt riksdagsbeslut innehålla vattenkraft.Näringsulskottet konstaterade att det rådde viss tveksamhet om möjligheternaatt fram öka vattenkraftproduktionen från 61 till per år.Civilulskottel anförde att slutliga beslut rörande vattenkraftens roll iförsörjningen med elenergi fram lill borde grundas på det ytterligareunderlag som skulle komma fram genom utredningen om vatlenkraftutbyggnad inorra . Debåda utredningar om vattenkraft somjag har nämnt har inventeral de möjlighetertill ytterligare kraflutbyggnader i norra saml i Norr- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 225 landsom de berörda kraflföretagen bedömer som ekonomiskt utbyggnadsvärda inomöverskådlig tid. De utbyggnadsmöjligheter som behandlas motsvarar envattenkraftproduktion av ca . Pågrundval av ett omfattande material från dem som företräder utbyggnadsintressenaresp. bevarandeintressena har utredningama genom en rangordning sökt ange vilkaälvsträckor som vid ytterligare vattenkraftutbyggnad i första hand bör komma ifråga och vilka älvsträckor som är minst lämpade för utbyggnad. Projektensvärde från bevarandesynpunkt och från kraftekonomisk synpunkt har vägts sammanoch projekten ordnats i en sluflig rangordning. I den högsta klassen i denslutliga rangordningen - klass 4 - ingår älvsträckor med mycket stora bevarande värden. 1 den lägsta klassen - klass 1 - ingår älvsträckor där enutbyggnad skulle beröra små eller måttliga bevarandevärden. Sistnämndaälvsträckor är i regel starkt påverkade av tidigare vattenkraftutbyggnad. I ensärskild klass O återfinns om- och tillbyggnadsprojekt i befintligakraftstationer som inte har undersökts närmare av utredningarna. Utredningarnasresultat sammanfattas i tabell 10.3. Tabell10.3 Vattenkraftutbyggnader rangordnade enligt SOU 1974: 22 och SOU 1976: 28,TWh/år Pågrundval av bl. a. de båda tidigare nämnda betänkandena och remissinstansernassynpunkier på dessa fattade statsmakterna beslut om riktlinjer iden fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och (prop.1977/78:57, CU 1977/78:9, rskr 1977/78:100). I beslutet anges vilka vattendragoch älvsträckor som har undantagits från fortsatt vattenkraftutbyggnad. Förutomde fyra s. k. huvudälvama och samtliga objekt i klass 4 har enligt beslutetockså undantagits sådana älvar och älvsträckor i övriga klasser som det frånöversiktliga planeringssynpunkter finns särskilda skäl att bevara. Deltainnebär att från uibyggnad har undanlagils bl.a. alla älvsträckor i obrutnaQällområden samt större sammanhängande, i huvudsak opåverkade älvsträckor somhar stor betydelse för den vetenskapliga naturvården, kulturminnesvården,friluftslivet, fisket, rennäringen samt jordbruket och skogsbruket. Undantagenbör inte innebära att smärre åtgärder som hänför sig t.ex. till redan företagenreglering helt skall förhindras. Beslutet innebär också 15 1978179.1 saml. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 226 attett effektivare utnytQande av vattenkraften i redan exploaterade älvar skalleftersträvas. Föredraganden framhåller att det finns fler älvsträckor än de somundantagits som har höga bevarandevärden och att det vid prövning enligtvattenlagen kan visa sig att utbyggnader inom sådana älvsträckor inte börtillåtas. Ipropositionen förutskickades atl en särskild utredare skulle tillkallas för atlskyndsamt utreda kraftnyttan och skadeverkningarna av överledning av vattenfrån till , från till ochfrån till . Utredningen (Bo 1978:02) om överledning förvattenkraftändamål av vatten från och , den s.k.Vattenöverledningsutredningen, tillsattes . Utredningen har bl.a. till uppgift att klarlägga om en vattenöverledning är att jämställa med enutbyggnad vad gäller skadeverkningar i älvarna och deras omgivningar. framhöll medanledning av regeringens proposition 1975: 30 att den i princip ställde sigpositiv till en tillbyggnad av Vietas kraftstation och anläggande av enkraftstation i Jaurekaska i Lule älv och att ytterligare undersökningar avförutsättningama härför borde göras (NU 1975:30, rskr 1975:202). Med anledningav uttalande uppdrog regeringen åt statensvattenfallsverk att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av deaktuella utbyggnaderna i Lule älv. har genomfört utredningen och jag vill här i korthet redogöra för vadsom därvid framkommil. Utredningenberör från Suorvamagasinet till Lulejaure. Med undantag förfallhöjden i Jaurekaska, ca 3 m, har fallhöjden på denna sträcka byggts ut iVietas kraftstation. En eventuell ytterligare utbyggnad måste därför utförassom en separat anläggning. Effekten blir 275 MW och det årliga energitillskottet84 GWh. Som en första etapp i en sådan utbyggnad kan en tilloppstunnel utförasoch anslutas till den befintliga tilloppstunneln varigenom fallförlustema iVietas kraftstation kan minskas med 55 GWh. Vadbeträffar Jaurekaska redovisas dels möjligheten att anlägga en kraftstationmed anslutande jorddammar och utskovsparti, dels möjligheten att utföra ensänkningskanal för att öka fallhöjden i Vietas kraftstation. Genom att byggaen ny kraftstation kan ett maximalt effektuttag om 25 MW och ett nettoenergitillskottom 44 GWh uppnås. Enbart en sänkningskanal beräknas ge ett årligtenergitillskott om 31 GWh. framgår att de olika tänkbara utbyggnaderna vid Vietas ochJaurekaska kan kombineras på ett flertal sätt. Vidare behandlas inverkan av deolika utbyggnadsalternativen på mark och bebyggelse, fiske, renskötsel,samfärdsel och turism. Utredningenvisar att såväl en tillbyggnad av Vietas med ytterligare ett aggregat som enutbyggnad av Jaurekaska skulle innebära stora investeringar med dåliglönsamhet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 227 Medhänsyn till att det är angeläget att skapa ytteriigare arbetstillfällen iområdet föreslår vattenfallsverket att utförandet av en ny tilloppstunnel tillVietas kraftstation övervägs ytterligare. Kostnaderna för tunneln blir hög ochvattenfallsverket förutsätter att avskrivningsanslag erhålls för den del avkostnaden som inte kan förräntas i rörelsen. Verket har ingivit ansökan tillvattendomstolen om att få utföra tilloppstunneln. FörJaurekaska föreslår vattenfallsverket att en sänkningskanal med regleringsdammutförs. Härigenom kan energiproduktionen i Vietas kraftstation ökas med ca 31GWh . Anläggningen ger godtagbar förräntning och ansökan tillvattendomstolen kommer att inges . har vidare i en rapport redovisat vilka statligavattenkraftutbyggnader som kan tänkas komma till utförande . Avrapporten framgår att utrymmet för energitillskott från nya statliga vattenkraftutbyggnaderär ytterst begränsat inom ramen för de av fastlagda riktiinjema förvattenkraftutbyggnad. Samtliga angivna utbyggnadsprojekt skulle tillsammanskunna bidra med högst . Potentialenför produktionstillskott i små vattenkraftverk (mindre än 1500 kW) är jämförtmed nuläget ca . fattade statsmakterna beslut om stödtill små vattenkraftverk, m.m. (prop. 1977/ 78:131, NU 1977/78:61, rskr1977/78:303). Stöd utgår för åtgärder som syftar till att vidmakthålla, ökaeller få till stånd elproduktion i kraftverk med en effekt av 1 500 kW ellerlägre. Vattenkraftenbygger på en väl beprövad teknik och är den enda fömybara energikälla som f n.kan anses fullt utvecklad. Vattenkraften är från hälsosynpunkt överlägsen allaandra energislag som f n. används i vårt land. Den är vidare en helt och hålletinhemsk energiresurs och kan därför inte överträffas frånförsörjningstrygghetssynpunkt.