prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — Nettokosinademaper inrättad arbetsplats uppvisar stora variationer mellan länen och även inomdessa mellan verkstäderna. Det kan antas att en mängd faktorer påverkarkostnadsfördelningen. Enföretagsekonomisk styrning av verksamheten medför vid resultatredovisningen enövergång från kontantprincipen till en periodisering av kostnaderna/resursförbrukningenoch intäkterna enligt särskilda (nya) värderingsregler (se nedan underinvesteringar). Vidare tillkommer med den nya stiftelseorganisationen vissacentrala administrationskostnader. Detta kan marginellt förändra den härredovisade resultatbilden. Underpunkt 7 lämnas förslag till budget för första . Fördetta halvår kan endast mycket grova och preliminära mått erhållas och ensärskild provisorisk anslagsteknik bör därför tillämpas. Uppgifterna som skallligga till grund för den i det följande föreslagna finansieringsmodellen måstepreciseras och uppdateras inför den nya organisationens start, dvs i sambandmed petilaarbetet inför . Detstatliga driftsbidraget skall medverka till att täcka ovan berördarörelsekostnader. Nedan ges några kommentarer till vägledning för beräkning avett framtida driftbidrags storlek. Härvid föreslås ett driftbidrag sommöjliggör viss självfinansiering av verksamheten även vad avser investeringar. Föratt uppnå administrativ och redovisningsteknisk enkelhet, bör driftmedlenframöver beräknas så att de utöver materialköp även kan omfatta löpandeanskaffning av objekt till ett högsta inköspris av . och med enlivslängd som understiger . Beloppsgränsen bör in-dexregleras med jämnamellanrum. Anskaffning av dylik utrustning kan förväntas vara av ungefär likastor relativ ekonomisk omfattning år . Denna utrustning skall inte förmögenhetsredovisassom anläggningstillgång utan anses som förbmkad och avskriven. Ettföretagsekonomiskt tankesätt medför att ett visst avkastningskrav på insattkapital, enligt i särskild ordning fastställda redovisningskrav, bör inkalkylerasi rörelsekostnaderna. Som jämförelse kan nämnas att åläggsatt kalkylera med viss kapitalavkastning, f. n. . Resultatet kommerhärigenom att påverkas av kapitalintensiteten i verksamheten.Frågeställningarna är utförligt behandlade av budgetutredningen (SOU 1973:43),affärsverksutredningen (SOU 1968: 45, 46) och affärsverkskommittén (PM, juni1972) och därpå följande proposition 1976/77: 130 om modernisering av statensbudget. Främsta motiven för uppställande av ett avkastningskrav är att riktigapriskalkyler skall kunna göras och att årsresultaten skall kunna jämföras medlikartad affärsverksamhet. 1Som inledningsvis framhållits måste noggranna beräkningar göras innan procentsiffranfastställs. Prop.1978/79:139 31 Driftbidraget skall även täcka förvaltningskostnaderna förverksamheten. Stiftelserna bör själva få avväga sina behov såväl centralt somregionalt av administration och anpassa denna enligt företagsekonomiskbedömning alltefter de föreliggande och skiftande behoven. Stiftelserna kommeratt få ett direkt redovisningsansvar för lönebikostnaderna. Den centrala stiftelsens kostnader bör täckas genom attmedel härför avdelas ur driftmedlen i samband med den årliga budgeteringen avverksamheten. Genom successiva särskilda bedömningar måste funktion förfunktion, avgöras humvida en nödvändig uppgift skall handläggas centralt ellerregionals. Det ligger dock i statens intresse att bevaka att tillräckligt storaresurser finns i den statliga centrala den skall fylla sinfunktion. Detta sker enklast genom att centrala stiftelsens budget ochorganisationsplan beslutas i dess delvis parlamentariskt sammansatta styrelse.I samband med beslut om driftbidrag föreslås att det i regleringsbrev anges hurstor andel (t. ex. 2%y av driftbidrag och intäkter som får tas i anspråk förcentral administration. Driflbidraget bör beräknas så att det tillsanunans medintäkterna täcker ovan angivna kostnader. Bidraget bör i resultaträkningenföras upp som en separat intäktspost. Det årliga driftbidraget kan alltså sessom en förstärkning av stiftelseorganisationens rörelsekapital som fårdisponeras fritt för avsett ändamål. Någon återbetalningsskyldighet tillstatsmakterna bör alltså ej föreligga så länge verksamheten pågår. Eventuella vinsler, efter tillgodo räknandet av åretsdriftbidrag skall så ledes ej återföras till staten utan kan fritt disponerasför förbättringar av olika slag i verksamheten. Vid ett sämre resultat änförväntat har staten förklarat sig beredd att tillskjuta ytterligare medel. Detbör dock först övervägas om förlusten kan täckas genom ett bättre resultatpåföljande år. Denna syn på driftbidragets karaktär innebär att deregionala stiftelserna, inom de ramar som den centrala stiftelsen bestämmer,får fritt förfoga över tilldelat driftbidrag och intäkterna i verksamheten samtackumulera sina medel och till följande år föra över (balansera) ev. överskottsmedel. 3.2.3 Anslagskonstruklion och driftbidrägets storlek kommer att äska driftbidrag tillverksamheten och fördela detta till de regionala stiftelsema. Äskandet kommeratt ske före förbrukningen av medlen. Detta innebär att resultatberäk-ningarnaför äskandeåret kommer att vara mycket grova och osäkra. En schablonteknikmåste därför sökas för beräkning av statsmakternas anslagstilldelning tillcentrala stiftelsen. En affärsmässig och företagsekonomisk styrning avverksamheten måste innebära att stiftelseorganisationen får så stor frihet iresursdispositionerna som möjligt. bör därför besluta om enberäkningsnorm som kan ligga till grund för beslut om ett ramanslag för verksamheten.Värdet på bör konstrueras så att det ej behöver omprövas avriksdagen. och anslagstekniken bör vidare möjliggöra att tillregeringen delegera rätten att med vissa kriterier som grund snabbt kunnafrigöra ytterligare medel. Driftbidragsanslaget bör således vara ettförslagsanslag. Genom att medlen utbetalas i form av bi- 2 Med vinst, resultat, överskott etc. menas här resultatefter det att statsbidraget redovisas som intäkt. Prop.1978/79:139 32 drag kan ev. oförbmkade medel utnyttjasäven påföljande år trots förslagsanslagsformen. För att tillgodose ovanstående krav på norm föreslås attdriftbidraget relateras till lönesumman (inkl. lönekostnader) för dearbetstagare som anvisats skyddat arbete i sliftelseorganisationens regi. erhåller för vidare fördelning inom stiflelseorganisationenen viss procentsats (t. ex. ) av lönesumman (inkl. lönebikoslnader) fördessa arbetstagare. Vid löneförändringar skulle på detta sätt sågott som automatiskt ytterligare medel erhållas av regeringen för täckande avunderskottet. Procentsatsen bör beräknas så att den kan fastställas avriksdagen att gälla framöver. Smärre reslutatfluktualioner börkunna fångas upp och åtgärdas inom organisationen. Vid större, t. ex. konjunk-turrelateradeeller strukturhärledda, resultatförsämringar bör särskild utredning göras ochev. tilläggsanslag begäras hos . prövning, som förutsättsske endast undantagsvis och vid drastiska förändringar i förutsättningarna förverksamheten, innebär en prövning av procentsatsen av tillfällig ellerbestående karaktär. I avvaktan på prövning av framställan finansierasverksamheten vid behov med lånemedel. F. n. varier statens och kommuns kostnadsbidrag förtäckande av underskottet starkt från län eller län. Detta indikerar att dencentrala stiftelsen i sitt fördelningsbeslut om regionalt driftbidrag inteutan förbehåll kan grunda det på den procentsals för riket, som varstatsmakternas beslutsunderlag. Den centrala siftelsen måste väga in ett antalfaktorer om regionernas skilda förutsättningar för att driva verksamheten.Troligtvis är antalet påverkande faktorer stort och samspelet mellan dessa såkomplicerat att det svårligen kan uttryckas som vikter som matematiskt kandifferentiera rikslöneprocentsatsen till rimliga regiongenomsnitt. Tills vidare måste den centrala stiftelsensfördelningsbeslut grundas på resullatbudgetar som inlämnas av resp. regionalastiftelse i maj året före verksamhetsåret. Underlag för fördelningsbeslutetutgör även tidigare års reviderade bokslut och preliminärt halvårsbokslut medprognos över utvecklingen samt en fortlöpande ekonomisk resultatanalysav verksamheten. Underlag utgör även ett förslag till investeringsprogram,vilket behandlas nedan. Budgetprövningen resulterar i delningen uttryckesdärefter i en löneprocentsats som sålunda kommer att variera mellan regionerna.Även utfallet bör i bokslutet uttryckas som ett lönerelaterat krav på bidrag. 3.2.4 Utbetalning, lån m. m. Bidraget föreslås utbetalas efter centrala stiftelsenskvartalsvisa rekvisition. Utbetalda medel skall kunna insättas på räntebärandekonto för centrala stiftelsen resp. per regional stiftelse enligt den centralastiftelsens beslut. Till dessa konton skall även i övrigt ansamlatrörelsekapital kunna insättas i den mån det ej behövs i kassa eller påpostgiro. En affärsmässig verksamhet kräver en möjlighet att täckavissa utgiftstoppar med tillfälliga lån, checkkredit etc. före- 3 Som inledningsvis framhållits måste noggrannaberäkningar göras innan procentsiffran fastställs. Den synes höga procentsatsenkan i huvudsak här-iedast till att en betydande del av arbetstagarna i skyddatarbete har blandad lön och förtidspension, att en hög frånvarofrekvensföreligger och att denna typ av verksamhet kräver ett stort antal tjänstemän,arbetsledare och stödhantverkare relaterat till antalet arbetstagare. Prop.1978/79:139 33 slås därför få en för hela stiflelseorganisationen gemensamls. k. rörlig kredit hos . bör få rätt attjinom den ram som centrala stiftelsen fastställer för den, direkt få utnyttjakrediten. För större oförutsedda utgifter skulle härutöver möjlighet kunnafinnas att erhålla lån genom den centrala stiftelsen, som för detta ändamålskulle innehålla en del av den totala krediten. Enligt AMS statistik för de kommunala ochlandstingskommunala verksfäderna för skyddat arbete har över 1 miljardkr. investerats i maskiner och byggnation t. o. m. /78. Tilldenna investeringsvolym skall läggas investeringar i industriellaberedskapsarbeten och kontorsarbetscentraler. Investeringstakten torde hastegrats så att merparten av investeringarna gjorts . Staten tillskjuter ett anordningsbidrag förutbyggnad av den skyddade verksamheten inom en av fastställd ram.För /79 gäller en ram för anordninsbidraget om 40 milj. kr. Anordningsbidragetsstorlek har varit oförändrat . AMS beslutar om bidraget. Medlandstingens och kommunernas bidrag kan den årliga investeringsvolymen f. n.beräknas uppgå till ca 175 milj. kr. AMS har under innevarande budgetår hemställtom en utökning av gällande ram med 26 milj. kr. 3.3.2 Reinvesteringar m. m. Med ovanstående konstruktion av och synsätt pådriftbidraget skulle vissa medel kunna genereras i rörelsen för investeringargenom att avskrivningar sker och en viss kapitalsavkastning kalkyleras. (Smärre utrustning med kort livslängd kommer dessutom att anskaffas och bokförassom omkostnader.) På regional nivå och på verkstadsnivå kommer utöveranskaffningen för rörelsemedel att behöva fattas successiva beslut om ekonomiskttyngre investeringar . Dessa kan syfta till att ersätta nedslitenkapacitet, göra smärre rationaliseringar och arbetsmiljöförbättringar, anpassaproduktionsapparaten till inkomna order, köpa produktutveckling etc.Investeringarna skall grundas på investeringsbedömningar och -kalkyler. 1görligaste mån skall givetvis dessa investeringar förutsägas planeras isamband med budgetarbetet så att medel härför kan beräknas för att förverkligaett investeringsprogram. Enligt den inledningsvis framlagda principen omsjälvfinansiering av verksamheten skulle reinvesteringar i stort sett kunnauppgå till i resp. legions rörelse genererade medel i form av avskrivningar,kapitalavkastning och ev. rörelseöverskott. Dessa medel föreslås därför tasupp i resp. legions bokslut och stå till regionens förfogande om ej annatframgår av den centrala stiftelsens anvisningar. Särskild budgetpost ochredovisning bör finnas för arbetsmiljöåtgärder, bl. a. för att beslut om dessaskall kunna ske i särskilda former med fackligt inflytande. F. n. råder, enligt inventeringar i samband med gjordautredningar om verksamheten, stor obalans mellan regionerna med avseende på ex.behovsträckning, utmstningskvalitet och arbetsmiljö. Medel bör därförtilldelas stiftelseorganisationen för att tillrättalägga denna obalans. Kaninte särskilda investeringsmedel erhållas från statsmakterna härför 3 1978/79. 1 samL Nr 139 Prop.1978/79:139 34 niåste den centrala stiftelsen kunna ta regionernasavskrivningsmedel i anspråk och omfördela dessa mellan regionerna för att åsiadkommaen önskvärd centralt beslutad omstrukturering och utbyggnad av verksamheten. För att rätt reinvesteringsvolym skall kunna uppnåserfordras alt staten tillskjuter ett startkapital som i princip minstmotsvarar de ackumulerade avskrivningarna som anläggningarnavarit i bruk. Om ekonomiskt ulrymme inte finns härför kommer förmögenheten1980-01-01, som utgör grund för avskrivningarna och därmed rein-vesteringsvolymen,att bli motsvarande mindre och investeringsbehovet i stället alt efter viss tidbehöva täckas genom nyinvesteringsmedel. För att få ett inflationsskydd i investeringsvolymenföreslås atl avskrivningen på anläggningstillgångarna sker genom linjäravskrivning på nuanskaffningsvärdet. med en viss fast bråkdel, enligt förolika objektkategorier av centrala stiftelsen livslängder,av uppskattad kostnad för tänkt anskaffning av tillgången vid bokslutstillfället.Fastsfällandet av den ekonomiska livslängden innebär ett ställningstagande tilltakten i den tekniska utvecklingen inom den nya organisationen. Visstschablonförfarande, enligt centrala stiftelsens anvisningar, måste tillämpasför att få metoden administrativt enkel, t. ex. indexuppräkning och ihopklumpningi olika typer av investeringar. Denna metod används av deflesta affärsverken och i företags interna kalkyler. Metoden rekommenderas äveni proposition 1976/77: 130 om modernisering av statens budget. Balansräkningarna bör ange ett så aktuellt förmögenhelsvärdesom möjligt. Tillgångarna bör därför i samband med bokslutet omvärderas till nuanskaffningsvärde.Differensen mot tidigare års värde skall genom särnotering klart framgå avbalansräkningen. Första budgeterade avskrivning efter överlagandet bör ske medingående balans per som gmnd. Även med ovanstående anslags- och budgetteknik kan detvisa sig att investeringsmedlen ej räcker till för att upprätthålla entillfredsställande kapacitet, kvalitet, arbetsmiljö etc. Centrala stiftelsenmåste då i särskild ordning kunna äska ytterligare medel från staten i form avförslag till ett ramanslag för reinvestering m. m. För nyinvesteringar i form av expansion och störreomstruktureringar av verksamheten krävs nytt kapital, ett investeringsbidrag.Kapitalförstärkning kan enligt vad som sagts även behövas för attrusta upp produktionsresurserna och utjämna den obalans som föreliggermellan de olika regionerna. beslut på gmndval av propositonen 1977/78: 30innebär att AMS efter samråd med den centrala stiftelsen skall besluta om denregionala fördelningen av den nybyggnadsram som statsmakterna liksom hittillsbör fastställa . Detta bör innebära att statsmakternas beslutavser dimensioneringen angivet i antal platser. AMS prövar därefterlokalisering och dimensionering av verkstad. med statsmakternasbeslut om ram för nyinvesteringar beviljas centrala stiftelsen, på grundval avdess , investeringsmedel för att effekturera dessa beslut. Statsmakternamåste, så länge inte verksamheten finansieras över en särskild fond, gesmöjlighet att i ett och samma beslut även bedöma de ekonomiska konsekvensernaav utbyggnaden i form av en Prop.1978/79:139 35 preliminär kostnadsram beräknad av centrala stiftelsen förhela investe-budgetår. Programmen inkluderar investeringsbedömningar och -kalkyler. beslut föreslås innefatta ett bemyndigande till(via regeringen) centrala stiftelsen att göra anskaffning inom angiven ram ochmed kostnadsåtaganden . Bemyndigandet bör göras rullande, dvs.kostnadsramen nyberäknas , och medel bör anvisas för ett budgetår itaget enligt särskild likvidiletsplan och över ett reservationsanslag. Efter den centrala stiftelsens beslut om inrättandet av enny verkstad, vilket måste omfatta beslut om platsantal ochproduktionsinriktning, föreslås att en särskild projektgmpp tillsättes underden centrala stiftelsens ledning och med representation från berörd regionalstiftelse. Gruppen skall utarbeta förslag till och genomföra investeringar i maskineroch byggnader i huvudsaklig överensstämmelse med centrala stiftelsens bslut.Projektgruppen blir inom centrala stiftelsen koslnadsansva-rig för projektet.Färdigställt projekt invärderas bland berörd regional stiftelses anläggningstillgångar. och dess byggtekniska och juridiskaexpertis fullgör i samråd med berörd regional stiftelse allabyggherrefunktioner kontraktskrivning, besiktning etc. oavsett omlokalerna kommer att ägas eller förhyras på långtidskontrakt. Liksom vid reinvesteringar (se ovan) förutsätts attnärmare reglering av verksamheten sker genom den centrala stiftelsens råd ochanvisningar. En utgångspunkt bör självfallet vara att centrala stiftelsens personalägnar sig åt de frågor som huvudsakligen har med objektets tillkomst att göra beslut, ritningsgranskning, kontrakt, juridik etc. och att man i praktikeninom projektgruppen överlåter allt övrigt arbete på dem som skallsköta verkstaden, dvs. den regionala stiftelsen. 3.4 Redovisning och revision Ett finansieringssystem och ekonomiskt styrsystem enligtden här angivna modellen kräver ett utvecklat uppföljningssystem med entydiga ef-terkalkyleroch officiella bokslut upprättade enligt enhetliga regler, samt en opartiskrevision. bör därför i princip följa de regler ochrekommendationer som gäller för företag i gemen och som bl. a. finnsfastställda i bokföringslagen. Undantag bör dock, enligt vad som sagtstidigare, gälla för värdering och avskrivning av tillgångarna. Ovan sagdainnebär att regional stiftelse skall upprätta årsbokslut i form avresultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Bokslutet bör fogastill en verksamhetsberättelse som bl. a. redogör för hur olika mål förverksamheten har uppnåtts och vilka särskilda åtgärder som vidtagits för attuppnå dessa. skall sammanfatta regionernas boksluti ett koncernbokslut och upprätta bokslut för sin verksamhet, den centraltadministrerade (ny-) investeringsverksamheten och den årliga krediten. 1 propositionen 1977/78: 30 och i förslagen tillstiftelsestadgar finns angivet krav på extern revision och offentlig insyn iverksamheten. Den externa revisionen bör förstärkas med en resurs inom opartisk intern revision av hela verksamheten. Dennaskall dels kunna stå till förfogande för regional stiftelses VD, dels för Vid den centrala stiftelsens revision av den regionalaverksamheten skall internrevisionen kunna samråda med centrala stiftelsensekonomienhet. Dennya organisationen för skyddat arbete innebär att de nuvarande verkstäderna förskyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriella beredskapsarbeten ochhemarbete samordnas till 24 länsvisa regionala stiftelser. Verksamhelenbedrivs i statlig, landstingskommunal, och enskild regi. Somunderlag för det centrala och regionala organisationsarbetet genomfördekommittén en enkät angående de olika företagens storlek,struktur och organisation. Från en sammanställning av svaren på enkätenframgår att totalt 19 681 arbetstagare vid denna tidpjnkt var sysselsatta vid377 verkstadsenheler (inkl. hemarbelscenlraler) inom de olika företagen. (Sammanställningen omfattade inte det regionalpolitiska hemarbetet, vilketbehandlas särskilt under punkt 6 i det följande.) Antalet arbetsledare,administrativ personal m. fl. (lö-neplansanställd personal) uppgick till 4 226.Verkstädernas branschindelning framgår av följande tabell: *Med egna produkter avses sådana produkter för vilka det egna företaget ägertillverkningsrätten (patent e. Vidareframkom att den aktuella orderbeläggningen av verklig kapacitet uppgick tillca . Beträffandeden administrativa organisationen hos nuvarande huvudmän visade enkätsvaren påen stor variation beträffande dimensionering, delegering avbeslutsbefogenheter, funktionsindelning, fördelning av olika funktioner på egnaenheter (arbetsvårdsförvaltningar etc.) och andra förvaltningsorgan,företagshälsovård m. m. Denekonomiska verksamheten behandlas under punkt 7. Ienlighet med kommittédirektiven har inom varje län upprättat enregional organisationskommitté med uppgift att utar- 1978/79:139 37 belaförslag till regional och lokal administration av verksamheten. De regionalakommittéerna består av representanter för , länsarbetsnämnden,kommunförbundets länsavdelning, LO), TCO- och / SR-distrikten. Tillkommittéerna adjungeras två fackliga företrädare för berörd personal. Vidareingår representanter för nuvarande huvudmän, länsarbetsnämnderna m. fl. har vid upprättandet av kommittéerna eftersträvatatt största möjliga kontinuitet erhålls mellan den regionala kommittén och denblivande stiftelsens styrelse. I har bildatsregionala organisationskommittéer som omfattar såväl somGöteborgs och resp. kommun och länslandsting. I enlighet med den målsättning som angivits i propositionen 1977/78:30 har dessa kommuner och landsting träffat överenskommelser om att medverkatill att endast en regional stiftelse för skyddat arbete bildas i resp. län. NOSA-kommitténhar utarbetat riktlinjer för de regionala kommittéernas arbete. I dessa angesalt de regionala kommittéerna har att utarbeta detaljförslag till regional ochlokal administration för de regionala stiftelserna samt vidta erforderligaförberedelser för igångsättning. Undersitt inledande arbete har de regionala kommittéerna framför allt inventerat ochanalyserat de resurser som kommer att stå till de regionala stiftelsernasförfogande . I detta arbete har också ingått atl kartläggavilka administrativa uppgifter som f. n. utförs av huvudmännens särskilda arbetsvårdsförvaltningeller molsvarande, dels vilka uppgifter som sköts av administrativa organutanför dessa förvaltningar. Vidare har de regionala kommittéerna m.ånad 1978 till inkommit med förslag tillorganisationsplan och dimensionering för den regionala stiftelsensadministrativa organisation, förslag till lokaliseringsort för huvudkontor,förslag till firmanamn samt förslag till preliminär budget för första . Deregionala kommittéernas förslag sammanställs och bearbetas nu inom NOSA-kommittén.Vid behov kommer ev. förändringar i förslagen att vidtas i samråd med berördregional kommitté. måste en hel rad nödvändiga åtgärder vidtasinför de regionala stiftelsernas Övertagande av den skyddade verksamheten fr.o. I flertalet län blir det nödvändigt att anskaffa nya lokaler förden regionala administrationen. I vissa län behövs vidare ett större ellermindre antal befattningshavare rekryteras till nya administrativa tjänster.Inte minst gäller det län som saknar regional administration och där heltnya huvudkontor för de regionala stiftelsernas administration måste byggas upp. Kommitténbedömer att den centrala stiftelsen kommer att få en mycketviktig uppgift i att biträda vid uppbyggnaden av den regionala organisationen.De regionala kommittéerna avses fortsätta sitt arbete fram till dess attstyrelserna för de regionala stiftelserna utsetts. Som tidigare nämnts beräknasde regionala stiftelserna kunna bildas tidigast . Motbakgrund av den genomgång och bearbetning av de regionala kommittéernas förslagsom nu sker avser kommittén att återkomma med en redogörelse för uppbyggnadenav den regionala organisationen. 1978/79: 139 38 uppdrag ingår att utarbeta förslag till stiftelseurkunder förde regionala stiftelsema, som staten tillsammans med skall bildainom varje län. har givits regeringens uppdrag att uppta förhandlingar medhuvudmännen inom det skyddade arbetet om överlåtelse till stiftelseorganisationav lokaler, maskiner m. m. Förhandlingarpågår f. n. mellan statens förhandlingsnämnd.