prop · G203171 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta kräver särskilda insatser för kontroll avatt de röstande inte utsätts för otillbörlig påverkan och atl skyddet 1978/79:171 16 förvalhemligheten effektivt upprällhålls. Den som är i behov av sådan hjälp skalli vallokalen kunna få biträde av någon som inte är anställd vid vårdinrättningeneller eljest engagerad i vården av den röstande. Del finns därför fog för riksskatteverketsförslag atl postljänstemännen vid de lillfälliga postanstaltema skall biträdasav personer, som utsetts av valnämnden. Frågan om bemanningens siorlek ivallokalen m. m. bör avgöras av postverket efter samråd med valnämnden ochvårdinrättningen. Posn'erkettillstyrker helt kommitténs förslag och bedömer all verkels ökade insals vid institutionsröslningenblir relativt måttlig. a. föreslagit att samråd mellan postverket och valnämnden skall föregåplaneringen av institutionsröslningen. Vi har den uppfattningen att ett sådantsamråd kan vara lill nytta för båda parter och därigenom för genomförandel av rösimotiagningen.Del bör här nämnas alt i planeringen av rösimoltagning på kommunalaålderdomshem numera ingår etl samråd med respeklive kommuns socialförvaltningeller sociala centralnämnd. Samråd förekommer även med länslandsting i planeringen av rösimoltagning på sjukvårdsinrättningar inomStockholms län. Förslagetom personalförslärkning kan, som kommittén anför, ske på olika sätt. Avbetydelse för frågan varifrån personalresurserna skall las är ju vilken form avförstärkning som i del enskilda fallel behövs. Gäller del atl öka kapaciteten isjälva rösimotiagningen eller att skapa ökade förutsättningar all biirädaväljarna ligger det väl närmast till hands atl anlita utbildade röstmoitagare.Om man däremot behöver förbätlra tillsynen eller alt se till att ell lämpligt anlalväljare släpps in i röslningslokalen kan det vara lämpligt att anlitafunktionärer från vårdinrättningen eller valnämnden. Det lorde, som kommitténockså anser, vara lämpligast atl låla postmästaren på områdespostkontoreteller den han särskilt ulser bedöma om och i vilken form personalförstärkningbör ske. SIVframhåller all invandrare som vistas vid t. ex. etl ålderdomshem, på grund avspråksvårigheter, kan ha svårt atl värja sig mol påverkan från alltför nitiskavalarbetare. F. n. är andelen utlänningar knappt två procenl mot ca15 procenl för majoritetsbefolkningen. Antalel äldre invandrare ökaremellertid. Undersökningar har visal atl många invandrare när de blir äldre lapparkunskaperna i svenska språket. Behovel av lolkhjälp måste tillgodoses för attröstningen skall kunna genomföras även för denna väljargrupp på ell korrekt säll.8 kap. 14 § vallagen lorde inte vara tillämplig i della sammanhang. Verket villdärför föreslå alt denna paragraf kompletteras med en bestämmelse om att densom behöver lolkhjälp skall få sådan. De nuvarande beslämmelserna i 9§förvaltningslagen (1971:290) säkerställer inte, enligt verkets mening, att tolkfinns tillgänglig vid röstningens genomförande om väljaren så önskar. Länsstyrelseni anser atl förslaget ger möjlighet for postverket att ordnaröstningen på etl säll som bör begränsa misstankarna om oegentligheier vidröstning på insiitutioner. Prop.1978/79:171 17 Vadgäller röstning på institutioner har valnämnden lidigare ej medverkat lill någondel. I förslagel förutsattes alt samråd skall hållas med valnämnden. Avseendetidsplan för röslmottagning på institution torde enligl kansliets mening endastpostverket och respeklive institution kunna avgöra frågan om lämpligaöppethållandelider. Vad avser frågan om rösiningslokaler har valnämnden en brederfarenhet av de problem som är förknippade med röstning i vallokal. Tillskillnad från röstning på ordinarie poslanslall synes vissa likartade problemkunna uppstå i en tillfälligt anordnad posiansialt på institution som i envallokal vad avser upprätthållande av ordning och biträde vid anordnandet avvalkuvert. har i varje vallokal fyra valförrättare utseddaav nämnden varav en s. k. vaktmästare vars huvudsakliga sysselsättning är alldela ul valkuvert och hålla ordning i vallokalen. Härvid skall vaktmästaren bl.a. tillse att ett lämpligt antal röstande samlidigl befinner sig i röslningslokalen,alt överblivna valsedlar avlägsnas från valskärmen samt alt vara till hands omröstande begär hjälp. I utnyttjas även en av valförrätiarna som"röstningsvärd" vars uppgifter bl. a. innebär att ge service ål deröstande. Detframgår ej klart av kommitléns förslag i vilken omfattning valnämnden skulleengageras vad avser frågan om röstningslokaler. Enligl kansliets uppfattning lordevalnämndens roll i delta sammanhang endasi böra vara rådgivande. Kansliets erfarenhelerkommer givetvis all slällas lill postverkets förfogande vid eltsamrådsförfarande. Del är också kansliels förhoppning all ell sådant samrådskall kunna tillföra kansliet nyttiga erfarenheler. Vadgäller rekrylering av personal till tillfällig poslanslall vid institutioner framförsi belänkandet alt rekrytering även skall kunna ske bland av valnämnden utsedda valförrättare.Enligt kansliets mening lorde del vara lämpligt att i detla sammanhang utnyttjade kunskaper och erfarenheter som valnämndens "valförrätlarkår"besitter. Dessa kunskaper omfatlar förutom den lagtekniska delen även erfarenhelerom det praktiska genomförandel. Elt samulnylijande av valförrättare har flerafördelar. Erfarenheler från röslmottagning på institution lorde i tillämpligadelar även kunna omsättas vid röstningen i vallokal på valdagen. Även valförrätiarnalorde kunna vara intresserade av all nyttiggöra sina specialkunskaper i detlasammanhang. Vissaprakliska frågor rörande erfarenhetsutbyte, ulbildning, arvoden m. ra. torde fldiskuleras i särskild ordning med berörda parter. anföra följande vad avser röstning på lillfälliga postanstaltervid inslilulioner. Vid röstning på poslanslall är postverket ansvarig för helaförrättningen. Delta gäller även för röstning på institution som i deltaavseende är liktydigt med poströstning. är ej ansvarig ellerengagerad lill någon del vid sådan röstning. Enligl kansliets mening kanvalnämnden knappast ha något iniresse av att erhålla inblick i eller öva infiytandepå uppläggningen av rösimotiagningen på institutionerna inom kommunen. att valnämnden bör slälla de erfarenheler och kunskaper somkansliets personal och "valförrätlarkår" har lill förfogande i rimligutsträckning. Valnämndenullalar även, atl då röstning på poslanslall faller inom postverketsansvarsområde, förulsälls all kostnadema för valnämndens ev. medverkan beslridesav postverket. Prop.1978/79:171 18 Kommitténlägger fram vissa förslag lill förbättring av röslningsförfarandet påvårdinrättningar och vårdanstalter och hänvisar belräffande del prakliska genomförandelav förslagen till det samråd som postverket skall ha med valnämnden och medvårdinrättningens eller vårdanstaltens ledning. Beslämmelser om samråd ges i 10kap. 2 § iredje stycket lagförslaget. Jag vill påpeka att efter ordalydelsen avlagförslaget samrådsskyldighelen endasi gäller tiden för genomförandet avröstningen. Enligt min mening bör lagtexten formuleras så att den klartåterspeglar den vidare samrådsskyl-dighel som kommittén föreslagil. Enligl8 kap. 14 § vallagen får väljare, som på grund av kroppsligt fel icke kan avge sinröst i föreskriven ordning, vid röstningen anlila biträde som han utsett. Avskäl som anförts i en i betänkandet refererad motion 1976/77:74 förordar kommillénatt den som har rätt alt anlila biträde vid röstning skall ha möjlighet atl få sådanibiträde av någon som inte är anställd på institutionen eller eljesl engagerad ivården av den röstande. Detta har dock inle lell lill någol förslag tilländring av själva vallagen. Föregen del vill jag undersiryka det angelägna ialt vårdbehövande skall kunna rösta utan att någon som har hand om vården avhonom kan fä inblick i hur han röstat. Önskvärt vore atl della kom lill uttrycki själva vallagen. Om frågan anses vara alltför delaljmässig föratt böraregleras i lagen vill jag framhålla angelägenheten av att riksskalleverkel utfärdarföreskrifter i saken. delar kommitténs uppfattning att det är lämpligt att valnämndenallmänt sett fSr en bättre inblick i genomförandet av institutionsröslningenoch tillstyrker alt etl samrådsförfarande kommer till slånd. Förbundet anseratt den lösning som ligger närmasl lill hands är att erforderlig personalförslärkningsker genom ett utökat anlal poslfunktionä-rer. Av ulredningen framgår attpostverket har personalresurser för erforderliga förstärkningar, underförutsättning atl institutionsröslningen även fortsättningsvis genomförssöndagen före valdagen. Personer som utsetts av valnämnden skulle enligtförslaget ha insyns- och kontrollfunktioner men även kunna vara behjälpliga medall upprätthålla ordningen i röslningslokalen. De skulle även kunna stå lillförfogande för alt lämna sådant biträde lill väljare som avses i 8 kap. 14 §vallagen. om minst två postfunktionärer vid institutionsröstning skulle enligtstyrelsens mening innebära att den funktionär som inte är röstmottagare kundese tilt atl röstningen genomförs i strikta former och finnas tillgänglig sombiträde ål de väljare som har rätt atl anlila sådani. tjänstemänhar enligt gällande ordning ansvaret för röstningsförrättningen på tillfälliga postanstalier.Styrelsen anser att della lalar för att behovet av personalförstärkning i försiahand bör tillgodoses genom anlitande av fiera postfunktionärer. Med ett sådantsyslem blir förfarandet vid olika tillfälliga postanstalier mera enhetligt änvad kommitténs förslag innebär och det torde då ej heller vara erforderligt atlvalnämnden utser biträde ål postverkets röstmoitagare. 1978/79:171 19 Vidallmänna val kan det inträffa atl valresultatet blir fastställt felaktigt i etteller annat hänseende. Vid valen till landsting och kommunfullmäktigeförekom sålunda i några fall personförväxlingar vilka berodde på att felaktigtpersonnummer uppgivits vid beställning av valsedlar. I ell av fallen rättadevederbörande länsstyrelse själv felet. I de övriga fallen ansåg länsstyrelsernaatl självrällelse inle kunde ske. Felen rättades i stället av regeringsrällen,i elt fall efier besvär i ordinär ordning och i övrigl sedan resning beviljats. daglecknad framställning lill regeringen framhöll jagall vad som förevarit blottade en brisl i vårt regelsystem. Det kunde inte varalämpligt, sade jag, atl en så viklig fråga som den om länsstyrelses möjlighetatt själv rätta utfallet av allmänt val skulle få slå öppen. framställningberörde jag främst de fall av personförväxling som förekommii. Jag antyddeemellertid all användningen av datorer vid valarbetet kunde medföra fel även avannan art. Kommillénhar inte funnit skäl alt föreslå någon ändring i vallagen i anledning av minframställning. Jag finner detla olyckligt. Frågan om möjlighet atl vidtaga självrällelseav valresultat är ytterst oviss och kommitléns ulredning har ej skapatklarhet. Regeringsrätten gör, i sill av kommittén citerade yttrande, vissauttalanden som närmasl tyder på atl regeringsrätten anser alt 19 §förvaltningslagen över huvud inte kan åberopas som slöd för all ändraresultatet av allmänl val. I vart fall menar regeringsrätten all stadgandetinte kan åberopas vid fel som beslår i personförväxling. Valprövningsnämndenanser 19 § förvaltningslagen i princip tillämplig, ehum siadgandel måsteanvändas med slor försiktighet. Riksskatteverketfinner frågan om självrättelse ytterst tveksam. För egen del anser kommittén självrällelsei princip möjlig vid s. k. förbiseendefel ehuru möjligheten bör ulnyltjasrestriktivt. Sådana fall av person förväxling som de vilka förekom vid 1973 årsval menar kommittén inte kunna föranleda lillämpning av 19 § förvaltningslagen. som upptäcker alt ett fel begåtts har inle myckenledning alt hämia från de nu återgivna uttalandena. Även om man, särskilt med lankepå vad regeringsrällen sagt, numera får anse all fel av lypen personförväxling inlekan föranleda självrättelse, återstår ålskilliga dunkla punkter. Renlmatematiska fel kan upptäckas. Ett antal valsedlar har kanske av någonanledning inte kommit med vid den slutliga sammanräkningen osv., osv.Situationer kan uppslå där lösningen på frågan om självrällelse är så oviss,all myndighetens handlande, hur del än utfaller, omöjligen kan läggas den tilllast som direkl fel. Manbör enligl min mening inte helt bortse från möjligheten atl just ovissheten irättsläget kan föranleda myndigheten lill åtgärd i illojalt, klart polilisklsyfte. Lägel kan - såsom vid riksdagsval - vara sådani all redan överförandelav elt enda mandat från ett parti till ell annal medför en fullkomligomkastning av den politiska silualionen. Underhänvisning lill del anförda förordar jag att frågan om tillåtligheten av självrällelseav valresultat regleras genom uttrycklig beslämmelse i vallagen. Jag är närmaslbenägen anse att sådan rättelse över huvud inle bör få ske sedan resultatet avvalet offentliggjorts. Imin framställning lill regeringen ifrågasatte jag vidare om inle valpröv- 1978/79:171 20 ningsnämndenborde få möjlighet all i särskilda fall pröva besvär som anförts lör sent, detlaföratt man skulle undgå omgången via resning. Behovet även sådan ordning berornaturligtvis på hur ofta fel kan väntas förekomma som kräver rällelse. Erfarenhetemafrån val lyder på att felen kanske inte blir så vanliga som jagräknade med när jag avlät framställningen. Jag vill därför inte motsätta mig atlfrågan skjuies på framliden. Länsstyrelseni delar däremot kommitténs uppfattning på denna punkt ochullalar i anslulning härtill: Besväröver val eller valförrättning som avser landsting eller kommunfullmäktigeskall enligl 15 kap. 4 § anföras efter det att valel eller förrättningenavslutades. Avsedda val och förrättningar avslutas formellt genom uppläsning avprotokollet (14 kap. 20 och 24 §§). Uppläsningen ulgör således utgångspunkt förberäkning av besvärstiden. Valsammanräkningär en offenilig förrättning, men i praktiken förhåller det sig enligllänsstyrelsens erfarenhel så, att allmänheten inte är närvarande vid denslutliga sammanräkningen. Det framslår därför som en ganska opraktisk ochbetydelselös melod all räkna besvärslid med utgångspunkt från uppläsning avprotokoll. Vid slulsammanräkningen av de allmänna valen hinner valprotokollenav praktiska skäl inle färdigställas och jusieras förrän fiera dagar efter detalt den egentliga räkningen och bedömningen av valsedlarna ägt rum. Länsstyrelsenföreslår därför, att den formella skyldigheten au läsa upp protokoll ersätts aven föreskrift all meddelande om jusiering av protokollet skall anslås pålänsstyrelsens officiella anslagstavla. Om sammanräkningen sker i lillfälliglokal ulanför länsslyrelsen bör anslag även ske på anslagstavla i sammanräkningslokalen.Genom den föreslagna ändringen skulle en anpassning ske lill vad som ärgenomförbart. Kommitténhar inte funnil del möjligl alt i vallagen införa en allmän regel om atl debyggnader som nyttjas av vallokaler skall vara handikappanpassade. Detla harföranlett delvis kritiska kommentarer från några remissinslanser. Kommillénfinner av olika skäl alt det inte är möjligl alt i vallagen införa en allmänregel om atl de byggnader som nyttjas som vallokaler skall vara handikappanpassade.Kommittén är emellertid angelägen om alt framhålla viklen av all valnämndernabemödar sig om alt i varje valdistrikt finna handikappanpassade vallokalereller, om lämpliga sådana lokaler inle finns att tillgå, vallokaler som är sålättillgängliga som möjligl för handikappade väljare. Socialstyrelsenanser atl förslaget om tillgänglighet är alltför vagt formulerat.Erfarenheterna visar alt dylika formuleringar inle leder till önskat resultatoch därför bör skärpas och preciseras. Det måste finnas en ovillkodig rätt ävenför personer med svåra funktionshinder atl ulöva sin rösträtt i vallokalen.Därför bör det i anvisningama ingå som krav all valnämnden, i de fallvallokalen inle går att göra handikappanpassad, ställer personlig hjälp eller lekniskahjälpmedel lill förfogande. 1978/79:171 21 Postverketanser i likhet med kommittén att det är angeläget att röstningen i så slorutsträckning som möjligt anordnas i handikappanpassade vallokaler. Verkel ärmedvetet om atl det fortfarande finns ell anlal postkontor som inte är handikappanpassademen strävar dock efter alt i takt med lillgängliga resurser förse postkontorenmed tekniska hjälpmedel för handikappade, när inte ombyggnad eller nybyggnadkan åsiadkommas. Antalet poströslande var vid senasle valel 1,2 milj. och kanförväntas stiga. Därmed lorde också väljare med rörelsehinder bli ännu fierbland de poströstande. Vallagskommillénhar lidigare i brev berett rådet lillfälle yttra sig överriksdagsmotion rörande handikappvänliga vallokaler och eventuell översyn avvallagen med anledning av handikappades behov. Rådetframförde då som sin mening - med hänvisning lill 9 kap. 6 § vallagen - alt medlämpliga vallokaler måste avses lokaler som är tillgängliga även förhandikappade. Rådet ansåg all vallagen i della avseende inte behövde ändras omdet i molivtexlen till lagen och i senare utarbetade tillämpningsföreskrifterklart och entydigt framgår atl såväl vallokalen som den yttre miljön i anslulningtill vallokalen ska vara lillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga eller orienleringsförmågaär nedsatt lill följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Vallagskommillénanser atl del är naturligt all lolka det i vallagen använda uttrycket"lämpliga vallokaler" så att dessa om möjligt (vår understrykning)ska vara handikappanpassade. Rådel vidhåller sin lidigare uppfattning all lämpligavallokaler endasi kan vara sådana lokaler som är lillgängliga för alla medborgare.Ändra lokaler är givetvis olämpliga. Rådel kan därför inte accepterareservationen om möjligt. mening är det värdefulll om valnämnden, i samband medplaneringen av valen, tar kontakt med handikappråd eller lokalahandikapporganisationer och inhämtar deras synpunkler på frågan om valel avlämpliga vallokaler. Rådetinstämmer i delta. Angåendefrågan om röstmottagning utanför vallokal anför postverket att förfrågningar dåoch då har förekommii om alt la emot röster ulanför postlokal. Vallagen lämnardock ingen möjlighet alt tillmötesgå en sådan begäran. Även om en s. k.transportabel valurna skulle kunna underiätla för t. ex. bilåkande väljare medsvåra handikapp atl själv kunna avlämna sin röst, ser verkel del som myckelsvårt atl under sådana förhållanden skydda valhemligheten. Redan vid instilutionsrösininghar verkel ibland beiydande problem med att skydda valhemligheten förhandikappade väljare. Del lorde vara ännu svårare alt lösa sådana problemutomhus bland förbipasserande. SIVhade i framställning till RSV lagit upp frågan om invandrares röstning hossvensk utlandsmyndighet. Denna framställning har behandlats av kommillén men inleföranlett några förslag. 5/Kanför med anledning härav: 1978/79:171 22 Kommillénhar inle funnil skäl alt föreslå någon ändring i vallagen om ökade möjligheterför invandrare all rösta hos svensk utlandsmyndighet. vidhåller emellerlid sinuppfattning. Del är angeläget alt alla väljargrupper ges likvärdiga möjlighelerall utöva sin rösträtt. Några olägenheter av all genomföra SIV:s förslag harinte anförts av kommillén. Postverkettillstyrker kommitténs förslag rörande värdepostnummer på ytterkuvert samlanför rörande röstkort, valkuvert och omslag: Belräffandede av postverket framförda synpunkterna på utformning m. m. av röstkorten villvi nämna atl och postverket f n. tillsammans undersöker vilkaändringar som kan behöva göras för all uppnå de önskvärda förbättringarna. Vadgäller valkuvert I och innerkuvert 11 ser vi det som rimligt all någon form avförändring av kuverten åsiadkommes senasi lill val. Om man inle till valel1982 kan la fram helt nya kuvert, som är så olika alt de inte rimligen kanförväxlas av väljare, valförrättare eller röstmoitagare, bör nuvarande kuvertbli föremål för förändring i samma syfte. De två kuverten är f. n. av samma sloriekoch färg. Texten är visserligen olika, men den skillnaden är enligt vår erfarenhelinle tillräcklig. De två kuverten kan givelvis inle vara av olika sloriek, ena kuvertet, lämpligen innerkuveriet, bör tillverkas i en klarl avvikandefärg. Postverketlillstyrker också kommitténs förslag om tid för preliminär rösträkning hosvalnämnden. Verkel önskar dock alt följande ändrade text i 13 kap. 9 § vallagenövervägs. "Vid offentlig förrätlning som påbörjas så snart det kan ske,dock tidigast onsdagen efter valdagen, om inte cenirala valmyndighetenföreskliverannat, granskar valnämnden . . ." Denna text ger enligl verkel möjlighet atlefter beslul av cenirala valmyndigheten starta sammanräkningen lidigare änonsdagen, om speciella förutsättningar föreligger. Så kan 1. ex. vara fallelvid omval av landstingsledamöter eller kommunfullmäktige. Enligt 10 kap. 2 §vallagen får cenirala valmyndigheten vid sådana val av landstingsledamöter och kommunfullmäkligesom ej omfaltar hela rikel bestämma all röslmottagning på postkontor (poslanslall)ej skall anordnas på valdagen. Om så i någol fall besläms, bör mottagna ytterkuvertmed poströster nå valnämnden efter valdagen i stället för påtisdagen. Länsstyrelseni , slulligen, anför: Påanmodan av vallagskommilté har länsslyrelsen i en promemoria den 31maj 1978 angett frågor som anser böra behandlas av kommittén.Länsstyrelsen framförde i promemorian sin uppfattning all en allmän sirävanborde vara alt så myckel som möjligt förenkla handläggningsreglerna för detillfälliga funktionärerna i vallokalerna. Granskningar och bedömningar som inlenödvändigtvis måste göras i vallokalen under valdagen - ochunder tidspress - borde hänskjutas lill valnämnden eller , som fårförutsättas ha i valfrågor mer insatt personal till förfogande och dessutom kanarbeta under mer organiserade och lugnare förhållanden. Länsslyrelsen föreslogdärför, dels attvalnämnden vid sin preliminära rösträkning (onsdagen efter valdagen) Prop, 1978/79:171 23 skullegranska även de ytterkuvert som på valdagen i vallokal lagts åt sidan med slödav 13 kap. 3 § vallagen (och inlagts i omslagskuvert H), dels i vallokal skulle behöva använda endast ell omslagskuverl för alla valsedlarsom preliminärt inte skulle eller kunde tillgodoräknas vissl parti (ett omslagskuvenB -I- C). Medde föreslagna ändringarna skulle man enligt mening vinna 1 enklare regler för valförrätiarnaoch därmed snabbare hantering av valmalerialel i vallokalen efter röstningensavslutande 2 enklare och därmed billigare ulbildningav valförrätiarna som aren myckel slor kår - enbart i över 6 000personer 3 enhetligare och rikligarebedömningar av valmalerialel - särskilt hanteringen av yiierkuverl är mednuvarande syslem en risk ur säkerhetssynpunkt. Den preliminära rösträkningenäger rum efter en lång arbetsdag för valfunktionärerna och skerunder stor tidspress (resultat skall ringas in, protokoll skrivas, omslagskuverllackas m. m.). Under sådana förhållanden kan man inle garantera enhetliga ochrikliga bedömningar. Funklionärsfel får emellertid inte vara orsak lill allväljare som poströstat kanske föriorar rätten alt rösta enbart på grund av alt ytterkuvertsorterats fel och utsänts till fel valdislrikt eller på grund av all bedömningarnavid granskningen av yiterkuverten inte skelt efter rikliga och enhetliga grander,exempelvis varierande bedömningar av frågan om ytterkuvert blivit öppnat efiertillslutandet eller ej. synes ha bättre förutsättningar atl vid sin poslröslräkningpå onsdagen efter valdagen hantera dessa ytterkuvert på ett riktigt och enhetligtsätl. Dessatvå ändringsförslag - liksom senare under hand framförda förslagom atl man tidsmässigt bör begränsa kommunernas möjlighet atl beslula omändring i fråga om antalel ledamöter och suppleanter i fullmäktige - har intetagits med i delbelänkandels ändringsförslag. Om det inle är möjligl atl göradessa ändringar till val föreslår all ändringamagenomförs i van fall lill val.