prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/ 78:100 bil. 12, s. 212-213) medelanvisats för pedagogi.skl FoU-arbele vid några länsskolnämnder. Avsikten meddetla är att ge länsskolnämnderna möjlighet att i samråd med kommunerna och enskildaskolor finna vägar att stimulera utvecklingsarbelel vid skolorna. Inomskolväsendet haren arbeie inletts som syftar till en förändrad balans mellancenlralt och lokalt fattade beslut. Jag vill här peka på de reformer avgrundskolans inre arbete som beslutat om (prop. 1975/76:39, UbU1975/76:30, rskr 1975/76:367) och som innebär att ansvaret för genomförandelav beslutade reformer förskjuts från cenlrala organ till det lokalaskolväsendet. En molsvarande utveckling kan fömtses för gymnasieskolan och förvuxenutbildningen. lokall förankral FoU-arbele blir här betydelsefullt. Exempelpå decentraliserade åtgärder är förändringarna i statsbidragssystemet förgrundskolan, som innebär ökade möjligheter för skolstyrelsen och den enskildaskolan atl besluta om hur resurserna skall fördelas. Förslag kommer vidare attföreläggas som syftar lill all införa skolnämnder (Ds U 1977:20 ochDs U 1978:3). 1 dessa kommer fler att bli delaktiga i många för verksamhetenviktiga beslut. Den starka betoningen på lagundervisning och arbetsenheter äräven ett uttryck för en strävan att få en decentralisering av beslut och ettvidgat ansvarstagande hos alla som verkar i skolan. Fören sådan varaktig verksamhetsutveckling krävs en motivation hos dem som ärdirekt berörda och ansvariga för verksamheien. I årels budgetproposition (prop.1977/78:100 bil. 12, s. 233-234) anförde jag följande: "Enverklig förändring är dock inte möjlig ulan att de som verkar i skolan serförändringen som nödvändig samt gör den lill sin egen angelägenhet. För att enutveckling skall vara möjlig krävs vidare att skolans mål diskuleras på dellokala planet på ell sådani sätt au målen kan fungera som styrmedel i arbetel.Kunskaper och informaiion om de villkor av t.ex. resursmässig ochorganisaiorisk art som den enskilda skolan arbetar under är en annanförutsäitning. Därtill kommeratt utvecklingen av verksamheien måsle uigå frånden situation som den enskilda skolan befinner sig i och från de problem somman där finner angelägna att lösa. Ansvaret för alt utforma och pröva olikalösningar ligger hos dem som verkar i den enskilda skolan." Detpedagogiska FoU-arbelel har som en av sina huvuduppgifter att främja Del II U:9 Skr 1978/79:103 236 "Engrundtanke i dessa riktlinjer är all FoU-arbeiet bör utgå från de problem som iskolans vardag formulerats av elever och lärare. Avgörande förutvecklingsarbetets möjligheler all påverka skolan är dels forskningensförankring i skolans närproblem, dels dess möjligheteratt föra ut sina rön lillde enskilda skolorna." 1977/78:100 s. Delär väseniligi att problemen med utbildningsväsendets relation till detomgivande samhällel beaktas. Del av SÖ bedrivna FoU-arbeiet omfaiiar och börallljäml omfalia problem om elevernas val av sludie- och yrkesväg i och eftergrundskolan mol bakgrund av skilda förhållanden i hem, skola och samhälle. 1dagens läge utgör t.ex. de svagmotiverade och lågpresierande eleverna igrundskolan en grupp lill vilken eu flertal akuta problem är knuina dels medhänsyn till innehåll och metoder i undervisningen, dels - och framför allt - pågrund av risken för arbetslöshet. Dennaproblemgrupp aktualiserar på ell särskilt sätl olika lösningar på frågan omvärvning av studier och arbete efter , vilket behandlats avsysselsättningsulredningen (A 1974:02). Dylika frågor leder i sin lur till ettbehov av mer grundläggande undersökningar av förhållandel mellan skola,yrkesliv och samhälle i övrigt och framför allt av problem rörandeutbildningens organisation och läroplaner i olika modeller av återkommandeutbildning. En del av dessa frågor är f n. föremål för särskilda övervägandeninom gymnasieutredningen (U 1976:10). De är emellertid så viktiga även för denkontinueriiga utvecklingen av skolväsendet i övrigi, alt de måsle ingå som ensjälvklar del i det långsiktiga FoU-arbeiei. Härigenom aktualiseras ocksåsambandet med det FoU-arbete som bedrivs inom universitets- ochhögskoleväsendet. SkolansFoU-arbele spänner sålunda över ett stort register av frågor från problem i deldagliga skolarbetet lill mer övergripande frågor om förhållandel mellan skolaoch samhälle. Inte minsi de senasle årens forskning och forskningsdebatl harvisat, att samhällets problem på olika sätt slår igenom även i undervisningen. FoU-arbetemåste bedrivas på olika nivåer inom skolsystemet allt efter problemens art ochangelägenhelsgrad. En ökad spridning och mångfald får inte leda till en sådanuppsplittring av resursanvändningen, atl den gör del svårare att ta hänsyn tillsambanden mellan problemen i undervisningen och i samhällel. AlltFoU-arbete måste, oavsell om det avser processer i klassmmmet eller gällerstudieval och skolorganisation, i tillämpliga delar så långl möjligl bygga påerfarenheler från liknande försök här hemma och i andra länder. Detinternationella utbytet inom FoU-arbeiet behöver förstärkas. Detpedagogiska FoU-arbetet är av uiomordentligt stor betydelse för undervisningen.Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör enligt min mening en översyn häravgenomföras. Det bör uppdras åt en särskild kommiilé alt genomföra en sådanöversyn. Dess huvudsyfte bör vara alt mot bakgrund av den hittillsvarandeutvecklingen framlägga förslag som dels tar hänsyn lill önskemålen om ökadanknytning lill skolans vardagsproblem, dels beaktar de synpunkier på sambandenmellan skola och samhälle och internationellt utbyte som anförts i detföregående. Översynen bör vidare ske med beakiande av de allmänna principerrörande sekioriell forskning som framlagts av forskningsrädsutredningen och sombl.a. vunnit lillämpning i giillande inslmklioner för . Översynenbör avse även administrativa och organisatoriska frågor. 237 Kommittéer: Del II U:9 berörsSÖ, länsskolnämnder, kommuner, forskningsinslituiioner, fortbildnings- ochlärarulbildningsinsiiiutioner, folkbildningsorganisationer, arbetsmarknadsutbildning,särskolor och specialskolor. Kommittén bör även pröva den pedagogiska nämndensverksamhei, beslutsformer och sammansättning. Eftersom fortbildningen spelarenviktig roll i utvecklingsarbetet bör kommittén samråda med 1974 årslärarutbildningsuiredning (U 1974:04) i frågor som avser samordnandet av enlokall eller regionall förankrad FoU-verk.samhel med organ för fortbildning ochden grundläggande lärarutbildningens praktiska delar. Medtanke på den sammanhållande funktion regionkollegierna har bör kommiuénundersöka den roll dessa skulle få vid en eveniuell förändring av . Kommiuén bör därvid samråda med SÖ som f n. utrederregionakollegiernas funktion. Delär av största vikt all FoU-arbeteis tillämpbara resultat snabbt kommer de iskolan verksamma till del. Detta ställer stora krav på en redovisning avuppnådda resultat av FoU-verksamheien. Kommittén bör ingående pröva allamöjligheler atl utöka nu existerande informationsvägar. Kommitténbör även söka vägar alt tillvarata erfarenheler av i enskilda skolor eller avenskilda lärare initierade försök. Kommitténbör i siu arbeie samråda med SÖ, universilels- och högskoleämbelei ochforskningsrådsnämnden. Därtill bör kommiuén i siu arbeie nära samarbeta medulredningen om skolan, slalen och kommunema (U 1972:06) i de delar den avserSÖ;s allmänna uppgifter eller de kommittéer som i övrigt kan komma att uiredaSÖ:s roll och uppgifter i vad avser utbildningsväsendets utveckling. Kommitténbör vara oförhindrad all ta upp till behandling även andra för det pedagogiskaFoU-arbeteis utformning och administration väsenlliga frågor än dem som berörtsi det föregående. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag au regeringen bemyndigarmig atltillkalla en kommitté med högst sex ledamöter för au uireda det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet inom skolväsendel m.m., altutse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkuniga, experter, sekrelerare och annat biträde ål kommittén. Vidarehemsläller jag au regeringen föreskriver atl kosinaderna för kommittén skallbelasta nionde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan(Ulbildningsdepariementei) Del II U:10 Skr 1978/79:103 238 10.Utredning om integration av handikappade elever i det allmänna skolväsendet /./Normalisering som mål för samhällsinsatser Målelför samhällets insatser för handikappade är alt sträva efter att göra deraslivsmiljö så normal som möjligl. Denmoderna synen på handikapp tar inte sikle främsi på själva handikappet, utankonsekvenserna härav i olika sociala miljöer. Detta innebär atl handikappbetraktas som något relativt. Den begränsning som ett handikapp medförföreligger endast i vissa situationer. Samhällets direkta insaiser i dessasituationer syftar lill all underlätta för de handikappade att ta aktiv del isamhällslivet. Vi eftersträvar också atl utforma samhället så atl ålgärder förhandikappade normall skall ingå i de tjänster som samhällel erbjuder alla sinamedborgare. Med denna grundinställning måste samhällets ansvar innebära althandikappade ges rälien att bli accepterade i samhället och i samhälletsinstitutioner på sina egna villkor. 1.2Skolans mål och innehåU Skollagen(1962:319)angerdeövergripandemålen förskolans verksamhet. Med skola avses i skollagen grundskola,specialskola eller gymnasieskola. Specialskolans elever har omfattats avskollagen . En särskild specialskolförordning (1965:478) finns. Omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda regleras genom lagen angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (1967:940) och stadgan angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (1968:146). Samhällethar genom omsorgslagen ett totalt ansvar för de psykiskt utvecklingsstörda. Ingelmolsvarande ansvar finns för de elever som omfattas av skollagen ochskolförordningen. I omsorgsstadgan är inskrivet atl verksamheien i särskolanbedrivs i så nära överensstämmelse med vad som gäller inom det allmännaskolväsendet som är möjligl och lämpligt. 1 stor utsträckning hänvisaromsorgssiadgan direkt till bestämmelser i skolförordningen. Frågorrörande särskolan utreds av omsorgskommittén (S 1977:12). När förhållandenainom särskolan i fortsätiningen berörs, sker det således för sammanhangetsskull. Engenomgång av skollag, omsorgslag, skolförordning, specialskolförord-ningochomsorgsstadga visar atl många avsnitt är identiska. Detta gäller bl.a.skolverksamhetens syfte, elevernas behandling, undervisningens organisationoch länsskolnämndens tillsyn. Deolika skolformernas syften beskrivs i identiskt lika formuleringar i skollagen§ 1 och omsorgsstadgan § 19; ...attmeddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i 239 Kommittéer: Del II U:10 samarbelemed hemmen främja elevernas utveckling lill harmoniska människor och lilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. 1grundskolans läroplan, Lgr -69, betonas i avsnittet Mål och riktlinjer skolanssärskilda ansvar för de elever som av fysiska, psykiska eller andra skäl harsvårigheter i skolarbetet. Författningar och läroplaner anger dels generellt,dels mera i detalj metoder och arbetssätt att nå skolans mål. Genombesluten med anledning av proposilionen om skolans inre arbele m.m. (prop.1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) har ytteriigare fömtsättningarskapats för alt undervisningen och arbeissäiiel i skolan skall kunna anpassastill elever med behov av särskilt slöd och stimulans i sin Utveckling. är iniegraiionen i många siycken eiablerad inom skolans handikappundervisning.Man försöker på olika säll all normalisera de handikappades skolgång, beroendeoch friiidsmiljö och förbereda dem för livet i samhällel uianför skolan. Integrationen syftar tillatl skapa en normal miljö för de handikappade eleverna saml lill au geförutsättningar för social gemenskap och förståelse mellan olika elevgrupper.Avgörande för hur långt integrationen kan drivas är elevernas behov, vilkaavgörs av handikappets karaktär och svårighetsgrad. Inom skolväsendet finnsidag olika former av inlegralion. Man brukar lala om lokalintegration,verksamhelsiniegraiion och adminisiraiiv eller organisatorisk inlegralion. Enligtskollagen sörjer staten för undervisning i specialskolan av barn som på grundav synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada inie kan följaundervisningen i . För dessa barn är skolplikien och rätlen lillgrundläggande undervisning längre än för de barn som fär sin undervisningi . Förspecialskolan gäller specialskolförordningen (1965:478). Som läroplan förspecialskolan gäller läroplan. För specialskolan finns eu särskililäroplanssupplemenl med limplan. Verksamheieni särskolan regleras genom omsorgslagen och omsorgssiadgan. Särskolan omfaiiarförskola, grundsärskola, iräningsskola och yrkesskola. För psykisktutvecklingsstörda som har svårt att anpassa sig till verksamheten i särskolan,eller för vilka del krävs särskilda anordningar för undervisningen, meddelasspecialundervisning i särskola eller undervisning i specialsärskola. Psykisktutvecklingsstörda som på grund av grava syn- och/eller hörselskador inte kanfölja undervisningen i särskola skall få undervisning i specialskola. Särskolanstår under landslingskommunalt huvudmannaskap. DelII U:10 Skr 1978/79:103 240 1.6 Undervisningen av rörelsehindrade, synskadade och hörselskadade igrundskola och gymnasieskola 1den kommunala anordnas särskilda syn- och hörselklasser, klasserför rörelsehindrade samt samordnad specialundervisning för syn- ochhörselskadade saml rörelsehindrade. Dengymnasiala ulbildningen av ungdomar med handikapp sker i gymnasieskolan i formav individualinlegrering eller, då handikappet så kräver, genom särskildaanordningar i form av mindre undervisningsgrupper och förlängd studietid. Dengymnasiala ulbildningen av svårt hörselskadade är förlagd till gymnasieskolan iÖrebro, som mottar ca 200 elever från hela landet. Dengymnasiala ulbildningen av svårt rörelsehindrade elever vid Skärholmensgymnasium i Siockholm bedrivs som försöksverksamhel och omfattar för närvarandeca 30 elever. Styrelsenför vårdartjänst har genom beslut lillsammans medskolöverstyrelsen av Kungl. Maj:l erhållil uppdrag atl utreda bl.a. dengymnasiala ulbildningen för rörelsehindrade. Församtliga skolformer gäller, au vissa bedömningssvårigheter föreligger om vilkenskolform som är bäst lämpad för den enskilde eleven. Utvecklingen mol ökadintegration har medfört behov av förstärkt informaiion lill skolan och desspersonal samt lill föräldrar lill barn med handikapp om den handikappadesfömtsättningar och konsekvenserna av undervisning i olika skolformer, för allen adekvat skolplacering skall nås. 2Motiv för översyn av integrationen av handikappade elever Integreradundervisning av handikappade elever i grundskola och gymnasieskola ochundervisning i specialskola är likvärdiga vägaratt förbereda barn och ungdomarpå en aktiv vuxeniillvaro och ett innehållsrikt samhällsliv. Skolansträvar efter atl alla elever skall bli delaktiga av en likvärdigutbildningsstandard genom all varje elev erbjuds utbildning efter sinafömtsättningar, vilket kräver särskilda insaiser för att kompensera dem som harspeciella svårigheler av olika slag. Genom au låta läroplan gällaockså för specialskolan har samhällel markerat principen om likvärdigulbildningssiandard för svårt synskadade, döva, hörsel- och talskadade ochandra elever. Samhällel har också lagil konsekvenserna av denna princip genomde omfattande resurser som står till förfogande för eleverna ispecialskolan, särskolan och i skolverksamheten för de rörelsehindrade avpedagogisk, teknisk, medicinsk, psykologisk och social natur. Däremot saknas ibelydande utsträckning språklig expertis, vilket är av belydelse förbedömningen av integrationssträvandena. Integrationsutvecklingenmedförall nya krav ställs på resursernas användning. Den ökade verksamheisintegreringenpåverkar ansvarsfördelningen mellan slal och kommun. Enskilda framställningarlill regeringen beträffande tidig integration av svårt handikappade harpåvisat behovet av samordning av statliga och kommunala åtaganden. Ävenorganisatoriskt och administrativt behöver en anpassning ske till denutveckling som ägt rum. Härvid är den övergripande utvecklingen inomskoloområdet mol ökal lokalt besluisansvar över resurser och arbetsformer avstörsta belydelse. Kommittéer: Del II U:10 Denu berörda frågorna har var för sig varil föremål fördiskussion och i vissa fall utredningsarbete. 2.2 Reformeringenav skolans inre arbele Enav utgångspunkterna i arbetet med skolans inre arbeie () (prop. 1975/76:39,UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) var all ge kommuner och skolenheter bälireförutsättningar att anpassa skolans verksamhet lill elever med behov avsärskilt stöd och stimulans i sin utveckling. De friare arbetsformer som iökad utsträckning kan tillämpas har förbättrat möjlighelerna att anpassaundervisningen lill behoven hos enskilda elever. Riksdagensbeslul med anledning av propositionen om nytt statsbidrag till m.m.(prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260) medger för kommunerna attbeakla olika elevgruppers särskilda behov vid fördelningen av resurser. Deförslag som i samma proposition lagts fram rörande den samlade skoldagen ökarskolans ansvar för elevernas sociala utveckling. Förverkligandetav SIA-reformen innebär atl integrationen av handikappade i grundskolanunderlättas. Erfarenhetema visar dock all undervisning av svårt handikappade igrundskolan vanligen kräver individuell anpassning och extra resursinsatserulöver vad som är möjligl alt åsiadkomma inom ram. Dellaförhållande ulgör ett väsentligt motiv för en översyn av integrationen avhandikappade i skolväsendet. 2.3 Skolöverstyrelsensöversyn av specialskolans inre organisation Inomskolöverstyrelsen (SÖ) genomfördes en översyn avspecialskolans inre organisaiion. Översynen, vilken utfördes av er| särskildarbetsgrupp, skedde mot bakgmnd av integralionsutvecklingen saml deförändringar eller krav på sådana som till följd av utvecklingen uppkommit ipersonalsammansäitning samt ansvars- och befogenhetsförhållanden inomspecialskolan. Översynen omfattade samtliga verksamheter inom specialskolanutom undervisningen. Utvecklingenmot ökad integration ställer, som jag har anfört, andra krav äntidigare på specialskolans resurser. Så har t.ex. Tomieboda-skolans utvecklingmot ett för landet gemensami specialpedagogiski centrum inletts i enlighel medvad SÖ föreslagil i anslagsframslällning för /79. Specialskolansframtida organisaiion och verksamhetsformer bör dock ses i ett vidaresammanhang som bl.a. inbegriper överväganden rörande den fortsatta utvecklingenav verksamhetsintegration och administrativ integration, dvs. frågor rörandehuvudmannaskap för och finansiering av specialskolan. 2.4SSK:s utredningsarbete beiräffande specialskolan och särskolan Ulredningen(U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna (SSK) har enligt sina direktiv alluireda ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om gmndskolan ochgymnasieskolan m.m. Enligttilläggsdirektiv som erhöll den 27 seplember 1974 skulle SSKäven pröva möjligheterna atl nå ett kommunalt medansvar för 16Riksdagen 1978/79. 1 saml Nr 103 DelII U:10 Skr 1978/79:103 242 SSKhar i diskussionsbetänkandei (SOU 1975:6) Huvudmannaskapet för specialskolanoch särskolan redovisat skäl för och emot ett framtida primärkommunalthuvudmannaskap för dessa skolformer. 1diskussionspromemorian Ramtimplaner och förstärkningsanordningarför specialskolan förs en diskussion kring ansvarsfördelning i pedagogiska ochorganisatoriska frågor analog med vad ulredningen lidigare anfört i betänkandet(SOU 1975:9) Individen och skolan. Deolika skolformernas organisation, deras regelsystem och de resurser som dedisponerar har redovisat i betänkandet Skolan, slalen ochkommunema (SOU 1974:36). Såvälbetänkandet Huvudmannaskapet för specialskolan och särskolan som promemorianRamtimplaner och förstärkningsanordningar för specialskolan harremissbehandlats. har den II januari1978 till regeringen - utan förslag -överiämnal sina överväganden rörandespecialskolan och särskolan jämte följande material: Särskolans totalakostnader . (PM 80). Sammanslällning av remissvaren på SOU 1975:6Huvudmannaskapet för specialskolan och särskolan. (PM 74).Remissammanställning över SSK:s PM Ramtimplaner ochförstärkningsanordningar för specialskolan. (PM 81). Nämndapromemorior överlämnas lill kommittén för vidare överväganden. Regeringenfastställde kommittédirektiv rörande viss omsorg omhandikappade. Ulredningsansvaret för frågor rörande särskolan åvilaromsorgskommittén (S 1977:12). Jagvill i della sammanhang framhålla att en skolutveckling med normalisering sommål i vissa avseenden underiättas av ett primärkommunalt medansvar. Utifrån enhelhetssyn på resursoch organisationsfrågor för de svårt handikappadeelevgrupper som inte ingår i primärkommunernas ansvarsområde har jag i samrådmed chefen för funnil att ell nära samråd bör elablerasmellan omsorgskommitién och den här föreslagna kommittén i frågor rörandehuvudmannaskap, lagstiftning och resurser för samtliga de elevgrupper som harannan huvudman än primärkommun. 2.6 Översynav integrationen av handikappade inom skolväsendet Jaghar i del föregående uppehållit mig vid normalisering såsom varande denvägledande principen för insatserna på handikappområdet. Därmed avses atlsamhället - både dess yttre, fysiska miljö och den verksamhei som bedrivs isamhällel - skall vara tillgängligt för handikappade. Deua är ett viktigtpoliiiski mål. Förskolans del betyder delta all handikappade och icke handikappade elever sålångl del är möjligl och lämpligt skall undervisas lillsammans. Med hänsyn tillde handikappade elevernas särskilda behov ställer detla anspråk på extraresurser och på smidighet i skilda anordningar så atl de kan anpassas tillindividuella behov. Genomen rad reformer och ökade insaiser har sådana resurser tillförts den 243 Kommittéer: Del II U:10 svenskaskolan under de senasle decennierna. Utvecklingen har gått mol en ökadinlegralion. Detta barsken i nära samverkan med handikapporganisationerna, somtalesmän för eleverna, deras föräldrar och vuxna handikappade. Liksomhandikapprörelsen anser jag emellertid också atl frågan om integration alltidmåste bedömas från den enskilde elevens utgångspunkt, behov och fömtsättningar.Härvid intar döva en särställning. framhöll i sittbetänkande (SOU 1,976:20) Kultur ål alla teckenspråkets belydelse iundervisningen, både som kommunikationsmedel och som instmment förbegreppsinlärning. 1976/77:87 om insatser för handikappades kulturellaverksamhet har jag biträtt handikapputredningens principiella uppfattning atlteckenspråkets nya möjligheter och ställning bör komma till klart uttryck iläroplanen. Med anledning härav fick i uppdrag atl i sillläroplansarbele ta hänsyn till de dövas behov av total kommunikalion, inklusiveanvändande av leckenspråkel (prop. 1976/77:87 s. 63). Förde döva barnens delutgör specialskolans koncentrerade resurser en garanti för att skolans målskall uppnås. Det är härvid en fördel all specialskolan förfogar över personalsom väl behärskar leckenspråkel. Tidpunktenhar nu kommii för all göra en generell utvärdering av integrationen avhandikappade elever i del allmänna skolväsendet saml analysera effekterna häravbl.a. för specialskolans vidkommande. I detta arbete bör handikapprörelsenerbjudas att medverka och erfarenheler från elever, föräldrar, övriga vuxnahandikappade och berörd personal tillvaratas. 1977/78:100 bil. 12 (s. 196) anmälde jag, att jag avsåg aU föreslåregeringen att tillkalla en kommitté med uppgift att kartlägga och föreslåålgärder förden fortsatta integrationen av handikappade elever i det allmännaskolväsendet. Uttalandet föranledde ingen erinran av (UbU 1977/78:16, rksr 1977/78:181). 1 det föregående har jag behandlal motiven för ensådan översyn. I det följande kommer jag au närmare ange de huvudfrågor somkommittén bör behandla.