prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget nämna att försök med solvärmeleknikoch uppbyggnad av projekteringskompetens pågår inom statens valtenfallsverk.Försöken förefaller lovande och jag bedömer att verket härigenom kommer att blii stånd att på egel initiativ eller på uppdrag aktivt medverka tillintroduktion av solvärmeleknik och samla drifterfarenheler avsolvärmeanläggningar och på så sätt främja en snabb kommersiell 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 209 mognad för olika solvärmekomponenter och -system. Jag hartidigare (avsnitt 3) framhållil att verket bör utgöra ett verksamt instrumentför alt i olika avseenden främja den utveckling inom energiområdet someftersträvas framgent. Dess verksamhet inom solvärmeområdel är enligt min uppfattningett naturiigt led i en sådan utveckling. Också företagen bör ha goda möjligheler att i kraft av sintekniska kompetens spela en roll i introduktionen av solvärme genom användningav solvärmeteknik i sina egna byggnader. Jag vill därvid utöver vad jagtidigare har nämnt bl. a. peka på att det såvitt nu kan bedömas finns fleraintressanta möjligheter att i olika kombinationer utnyttja solvärme för bådelokaluppvärmning och viss produktion av processvärme i lågtemperaturre-gistret.Inom ramen för det forskningsinriklade experimentbyggandet har stöd redanutgått lill sådana tillämpningar. Utbildning, rådgivning och information lill berörda inomföretag, förvaltning och allmänhet är av stor betydelse inte minst närsolvärmetekniken befinner sig i sitt introduktionsskede. Energikommissionenföreslår mot den bakgrunden att denna verksamhei utökas. Förslaget stöds av remissinstanserna, däribland statensindustriverk och domänverket. Flera redan vidtagna åtgärder är av intresse i dettasammanhang. Jag har tidigare (avsnilt 6.2.6) nämnt att staten med medel frånanslaget Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte finansierarviss utbildnings- och rådgivningsverksamhet inom de uppvärmnings- ochventilationstekniska områdena. Utbildningsverksamheten är bl.a. riktad mot driftspersonalmed anknytning till såväl industri- som bostads- och förvaltningslokaler.Rådgivningsverksamheten som kanaliseras via de regionala utvecklingsfondernaomfattar bl. a. eldnings-, ventilations- och processteknik och vänder sig tillde mindre och medelstora företagen. Jag finner det naturligt att utbildning ochrådgivning om solvärmetillämpningar får allt större utrymme i den nu nämndautbildnings- och rådgivningsverksamheten efter hand som tekniken visar sigtillräckligt beprövad för praktisk introduktion. Jag vill i sammanhanget också erinra om attenergisparkommittén förutom sin egen informationsverksamhet har till uppgiftatl samordna och stödja myndigheternas information om energisparande. Jagräknar med att kommittén i ökande grad kommer att få uppgifter också när detgäller information inom solvärmeområdet. Jag vill vidare erinra om att omfattande energiinriktadeutbildnings-, rådgivnings- och informationsinsatser, vilka bör kunna fåbetydelse för alt sprida kunskap om solvärmetekniken allteftersom denutvecklas, finansieras från anslag under huvudtitel. Jagavser härvid dels den särskilda energiinriktade prototyp- ochdemonsirationsverksam-heten, dels insatser för fortbildning av yrkesverksamma iolika led av byggnadsprocessen, dels bidrag till kommunerna för rådgivning m.m.i energisparverksamheten. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 210 Erfarenheterna har visat all del i ett skede när en nyteknik introduceras i praktisk tillämpning ofta kommer ul produkter påmarknaden som är otillräckligt utprovade och har otillräckliga prestanda. Dettakan både skada de enskilda konsumenternas intressen och leda till att en frånsamhällets synpunkt önskvärd vidare spridning av tekniken fördröjs. Det ärdärför av stor betydelse i samband med introduktionen av ny teknik att skildatillverkares produkter kan värderas och jämföras på ett objektivt sätt. Dennafråga bör givetvis beakias även när det gäller introduktionen avsolvärmetekniken. En viktig uppgift för samhället är härvid att tillse atlmetoder och resurser för standardiserad provning finns tillgängliga itillräcklig utsträckning när tekniken är färdig atl introduceras. En vissuppbyggnad av resurser och kompetens för provning inom solvärmeområdel pågårf. n. vid bl. a. statens provningsanstalt och . Jaghar, som jag har nämnt, tillkallat en särskild utredare föratt utreda vissa frågor om provning inom energiområdet. Utredaren skall enligtsina direktiv bl.a. lämna förslag till ålgärder för att säkerslälla behovet avmetoder, kompetens och resurser för provning inom energiområdet. Provning iolika avseenden, bl.a. tillförlitlighet och långtidsegenskaper, av komponenteri solvärmesystem kommer därvid att bli föremål för särskild uppmärksamhet. I sammanhanget bör även nämnas att energisparkommittén isamverkan med och statens provningsanstalt f n. förbereder enjämförande konsumentinriktad provning av bl.a. solfångares verkningsgrad. Ensådan verksamhet ligger väl i linje med vad jag har anfört om vikten avteknisk provning i solvärmeteknikens introduktionsskede. 9.5.4 Spridning av solvärmeutnyttjande Jag har behandlat olika möjligheter att frånsamhällets sida främja själva introduktionen av solvärmelekniken. Samhälletförfogar också över olika styrmedel för utformningen av bebyggelsen m. m. vilkabör kunna utnyttjas för att stimulera den vidare spridningen avsolvärmetekniken. Exempel på sådana styrmedel är föreskrifter om byggnadersutformning, låne- och bidragsbestämmelser, lagstifining om kommunalenergiplanering m.m. framhåller att de nya bestämmelserna omenergihushållning i Svensk Byggnorm (SBN) 1975 genom de högre isoleringskravenför nybyggnader ökar möjlighelerna att införa soluppvärmning i nytillkommandebebyggelse och anser all SBN bör kompletteras med ytterligare bestämmelser somunderlättar införandet av soluppvärmning. Kommissionen anser vidare att detunder ett övergångsskede bör finnas möjligheter lill statliga bidrag och lånför solvärmeinstallationer. Kommissionen föreslår särskilt att det börövervägas alt inkludera solvärmeinstallationer i den statligabosiadsfinansieringen. Dessutom föreslår kommissionen att vär- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 211 medistributionssystemen i största möjliga utsträckninggörs vattenburna och lämpligt dimensionerade för all möjliggöra ett successivtinförande av soluppvärmning. Flera remissinstanser kommenterar kommissionens förslagvad gäller komplettering av SBN och översyn av nu gällande bidrags- och lånebestämmelser.Bosiadsslyrelsen framhåller att system för soluppvärmning av lappvarmvattenredan nu inkluderas i den statliga bosiadsfinansieringen medan system förbosiadsuppvärmning i allmänhet inle är berättigade till statliga lån eftersomtekniken i normalfallet inte har visat godtagbar ekonomi. I fråga ominriktningen mot vattenburna värmedislributions-syslem konstaterar bostadsstyrelsenvidare att en modifiering av belåningsreglerna i form av ett tillägg lilllåneunderlaget kan användas för atl stimulera en snabbare övergång.Kommissionens förslag i detta avseende stöds även av bl. a. BFR, domänverketoch Svenska . En mer avvaktande hållning markeras däremot av CDL ochSvenska elverksföreningen. Jag har den allmänna uppfattningen att åtgärder av detslag som koir.rriis-sionen föreslår bör vara det naturliga sättet att frånsamhällets sida främja den vidare spridningen av sol värmetekniken. Del bördärvid framhållas atl vissa typer av solvärmeinstallationer, t. ex. förtappvarmvattenberedning, är tillgängliga på marknaden medan andrafortfarande befinner sig på experimentsiadiel. Behov av en successiv anpassningav bestämmelserna efter hand som nya produkter når marknaden och nyaforskningsrön framkommer kan därför förutses. Jag vill i sammanhanget nämnaföljande. Föreskrifterför byggnaders utformning ges som har framgått i bl.a. SBN. En revidering avSBN, som bl. a. kommeratt beröra en rad frågor om energihushållning, pågår f n.Statens planverk har fått i uppdrag att utreda frågor omanpassningsbara uppvärmningssystem i nybyggnader. Verkei har redovisatresultatet av sitt arbete i rapporten inybyggnader. Rapporten remissbehandlas f. n. I rapporten behandlas olikaåtgärder vid ny- och ombyggnad för att underlätta en senare konvertering tillbl. a. solvärmeutnyttjande. föreslår i rapporten bl. a. att vidnybyggnation krav slälls på dels förberedelse för framtida placering av störreutrustning inomhus eller utomhus, dels dimensionering av uppvärmningssystem förlågtemperatur. Regler av delta slag kan självfallet få stor belydelse för ensuccessiv spridning av solvärmelekniken. Del är givetvis även av vikt atlurvalet av de energibesparande åtgärder i byggnader som är berättigade lillsiatliga lån och bidrag fortlöpande ses över och anpassas till bl.a. denlekniska utvecklingen inom solvärmeområdet. Chefen för bosladsdepariemenletkommer senare denna dag att mer utförligt behandla frågor rörande föreskrifterom byggnaders utformning från energihushållningssynpunkt och lån och bidragtill energibesparande ålgärder i byggnader. föreslår också att krav på obligatorisksoluppvärmning i vissa sammanhang, t. ex. av simbassänger, övervägs. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 212 Förslaget kommenteras bara av ett fåtal remissinstanser,däribland , som avvisar förslaget med hänvisning tillall därigenom lika bra eller bättre lösningar kan hindras i utvecklingen. Som har framgått i det föregående utvärderas f n.erfarenheterna av ett antal soluppvärmda badanläggningar. Jag finner mot dennabakgrund inte nu anledning att ta upp kommissionens förslag till närmareövervägande. UtnytQande av solvärme bör leda till vissaenergibesparingar också när det gäller uppvärmning av näringslivets byggnader.Statsbidrag till energibesparande ålgärder i näringslivets byggnader utgårfrån anslaget Energibesparande åtgärder i näringslivet m. m. a. för energibesparande åtgärder i befintliga byggnader. Jag finner detnaturiigi atl nämnda bidrag, efter hand som erfarenheter av solvärmetekniken vinns,i ökad utsträckning används även för olika slag av solvärmeinstallationer. Jag harhittills behandlat styrmedel som avser solvärmeinstallationer i enskildabyggnader. föreslår att även Qärrvärmenät och lokalahetvattennäl utformas så att en övergång till soluppvärmning möjliggörs.Kommissionen föreslår vidare att kommunerna åläggs att inventera mark som ärlämplig för anläggande av solvärmecentraler för större bebyggelsegrupper. Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget,men där så sker i tillstyrkande ordalag. Så t.ex. framhåller delegationen förenergiforskning atl solvarmesystem med energilager av flera skäl synes blimest lönsamma om de utförs slorskaliga. Dels kan de då inordnas i Qärrvärmesystembaserad på känd teknik, dels kan lagringsförlusterna väsentligt minskas.Dessutom blir enligt delegationen investeringen i solfångar-utrustning intedominerande i sådana syslem. Även och yttrar sigpositivt i fråga om solvärme som energikälla i Qärrvärmeanläggningar och iandra kombinationer mellan solvärme och Qärrvärme. Bl.a. den kommunalaenergiplaneringens roll i sammanhanget betonas av statens institut förbyggnadsforskning och statens planverk. Jag har (avsnitt 9.2) redovisat min syn på denfortsatta Qärrvärmeutbyggnaden i landet. Jag framhöll därvid bl. a. att det ärangeläget att möjlighelerna att introducera solvärme i Qärrvärmesystemenbeakias vid planeringen av fortsatta Qärrvärmeutbyggnader. Inom ramen för sinenergiplanering bör kommunerna därvid kunna klarlägga såväl vilka förberedelsersom redan nu bör göras för en senare konvertering till solvärmeutnytQande sommarkbehov för eventuella framtida solvärmecentraler. Det är enligt minuppfattning betydelsefullt att detta görs för de områden där ett meromfattande solvärmeutnyttjande bedöms bli aktuellt inom överskådlig tid. Vidare är det av vikt att uppmärksamma eventuella problemrörande planeringen av själva bebyggelsen i samband med införande av solvärme isåväl enskilda byggnader som centrala solvärmesyslem. Jag avser därvid delsbyggnaders orientering efter väderstreck, dels byggnaders placering i 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 213 förhållande till varandra, dels reservering av mark föreventuella framtida solvärmecentraler med solfångare och tillhörandeenergilager. Chefen för kommer senare denna dag atlframhålla vikten av att den kommunala bebyggelseplaneringen samordnas med denkommunala energiplaneringen. Enligt byggnadsstadgan skall vid planläggning avbebyggelse hänsyn tas till bl.a. energihushållningens behov. Enligt byggnadsstadganankommer det vidare på statens planverk att utfärda de råd och anvisningar sommå finnas erforderliga för tillämpning av stadgan. Jag har erfaril attplanverket följer utvecklingen inom området och att det inom Verkei f. n. pågårarbete med råd och anvisningar för planering av bebyggelsen frånenergihushållningssynpunkt. Därvid kommer bl.a. att beröras hur bebyggelsen kananpassas till solvärmeutnytQande. Jag vill i sammanhanget också peka på att det inom ramenför den tidigare nämnda energiinriktade prototyp- och demonstrationsverksamheten,som finansieras med medel från anslag under huvudtitel,bedrivs viss försöksverksamhet med nya metoder för energiplanering.Det är enligt min uppfattning angeläget atl verksamheten innefattar metoderför att i planeringen ta hänsyn till de nämnda aspekterna och atterfarenheterna härav snabbt sprids till kommunerna på lämpligt sätt. I dennafråga harjag samrått med chefen för . 9.5.5 Samordning av solvärmeprogrammet Som har framgått i det föregående kan och bör åtgärder avskilda slag inom solvärmeområdet vidtas . Åtgärderna berör olikastatliga myndigheter, företag, kommunala organ m. m. Om samhället aktivt skallkunna förbereda och främja ett successivt införande av solvärme så måsteåtgärderna samverka så att inte avsaknad av åtgärder eller otillräckligaålgärder inom ett eller flera områden fördröjer en eftersträvad utveckling. Eneffektiv samordning är således en väsentlig förutsättning för att det samladesolvärmeprogram jag nu har redovisat skall kunna förverkligas. Ansvaret för samordning av forsknings-, utvecklings- ochexperimentbyggnadsverksamheten inom solvärmeområdet åvilar redan nu BFR. Deförslag om ökade satsningar inom området somjag har redovisat bör inteföranleda någon ändring i detta avseende. Jag finner del naluriigl att ansvarei för alt följa delsolvärmeprogram jag nu har föreslagit och föreslå eventuella nya åtgärder föratt främja introduktion och vidare spridning av solvärmeteknik åvilardelegationen för solvärme och bränslen som kan ersätta oQa. Delegationen skalldärvid givelvis samarbeta med de organ som redan nu har uppgifter inom området. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 214 9.6 Övrig enskild uppvärmning Såsom jag har framhållit har antalet bostäder medenskild oljeuppvärmning minskat . svarar denna uppvärmningsformdock för av nettouppvärmningsbehovet. Detta innebär att över 2 milj.lägenheter uppvärms med enskild oljepanna. För att kunna nedbringa oljeberoendet anser jag det varaett angeläget mål att öka takten i övergången från enskild uppvärmning tillandra uppvärmningsformer, främst Qärrvärme och elvärme och på något längresikt även solvärme. Av detla skäl harjag föreslagit ålgärder dels för altstimulera Qärrvärmeutbyggnaden, dels för att forcera utvecklingsarbetet och skapaföratsättningar för en snabbare introduktion och spridning av solvärme. Enförbättrad skötsel av befintliga pannor är givelvis också angelägen för attnedbringa oljeförbrukningen. tycks det finnas en tendens att i vissa fallåter bygga s. k. blockcentraler, dvs. en gemensam oljeeldad anläggning sombeQänar ett flertal hus. Sådana anläggningar är givetvis berättigade då de ärett led i Qärrvärmeutbyggnaden. I den mån de inte senare kan ingå i ettQärrvärmesystem anserjag emellertid all denna typ av anläggningar är mindrelämplig från energipolilisk synpunkt eftersom de befäster oljeberoendet. Blockcentralersom är anpassade till solvärme eller värmepump med oljeeldning somtillsalsvärme har däremot självfallet ett berättigande. I den mån enskilda pannor installeras är det lämpligt attde redan från början är förberedda för eldning med fasta bränslen och/eller ärutrustade med s. k. elpatron. I della avsnitt behandlas industrins försörjning medprocessvärme. Industrins lokaluppvärmning skiljer sig inte principiellt frånannan lokaluppvärmning och ingår därför i övriga avsnitt som rörlokaluppvärmning. Äv industrins totala bränsleförbrukning om ca 120TWh svarade enligt en preliminär uppskattning oljeprodukter för ca 60 TWh.Lutar och bark, som utnyttjas inom massa- och pappersindustrin svarade förknappt och metallurgiskt kol för ca . Dessulom användes ca 40 TWhel inom industrin. Energiåtgången inom massa-och pappersindustrin molsvararca av hela induslrins energiförbrukning. Drygt hälften av värmebehovettäcks av interna bärnslen, dvs. lutar och bark. Järn- och stålindustrin svararför av industrins hela energiförbrukning. Branschens förbrukning av koks,som används av processiekniska skäl,är något större än oljeförbrukningen. Iövriga industribranscher dominerar oQa som bränsle. Övergången från olja till andra bränslen inom industrinbegränsas i viss mån av processtekniska förhållanden. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet medatl användningen av inhemska bränslen skall kunna öka i relativt belydandeomfallning. Förbrukningen av lutar och bark stiger enligt kommissionen till 40TWh . Vidare introduceras nya inhemska bränslen. I kommissionensalternativ C uppskattas förbrukningen av torv inom industrin till år1990, av skogsavfall m. m. till och av energiskog lill . Komissionenberäknar att den största förbrukningen av torv och biobränslen kommeratt ske i massa- och pappersindustrin samt i verkstadsindustrin. Medanförbrukningen av metallurgiskt kol antas öka endast obetydligt till är 1990beräknar kommissionen att förbrukningen av ångkol, som är obetydlig, ialternativ C skall uppgå lill . Kommissionen beräknar dock attdenna kvantitet endast skall räcka till cementindustrins behov samt lill enförsiktig introduktion i järn- och stålindustrin. Vidareantar kommissionen att naturgas skall utnyttjas inom det s. k. Sydgasnätetför industriellt ändamål . Övrigt bränslebehov täcks av olja. Detlainnebär att oQan beräknas läcka av en total bränsleförbrukning av 154TWh . Detär således enligt kommissionen möjligt alt minska oljeförbrukningen inom industrisektorn. Remissinstansernatar i allmänhet inte upp denna fråga. Näringslivets energidelegation pekaremellertid på att betydande möjligheter finns att substituera olja med el inomindustrin. Vidare framhåller näringslivets energidelegation att energiförsörjningsalternativbaserade på energikällor som ännu inte prövats i fullstor skala och vilkahittills har uppvisat myckel höga koslnader riskerar all - vid en meromfaitande introduktion - ge prisnivåer som direkt skapar konkurrensnackdelarför svensk industri. Jaganser det för egen del vara nödvändigt atl oQeberoendet inom industrinminskas. Ambitionen bör därför vara förutom att ersätta olja med el i vissafall - atl gå över från eldningsoQa till inhemska bränslen och kol därförhållandena medger det. Kostnadernaför att utnytQa inhemska bränslen är osäkra och torde variera starktberoende på de lokala förutsättningarna. Jag delar dock energikommissionensbedömning att det bör vara möjligt atl få till stånd en inte oväsentliganvändning inom industrin av skogsavfall och andra inhemska bränslen under1980-talet. Koslnaderoch övriga förutsättningar i fråga om att uinyttja kol är bättre kända än vadgäller de inhemska bränslena. Hänsynen lill hälsa och miljö kräver att kolutnyttjas med försiktighet. Ävenom det således av olika skäl finns begränsningar beträffande användning avfasta bränslen bör det emellertid enligt min mening vara möjligt atl under1980-talet i betydande utsträckning minska induslrins oljeberoende genom altdels vidta hushållningsåtgärder och ersätta oQa med el, dels introducerainhemska bränslen och ångkol. Enövergång till fasta bränslen stimuleras av möjligheterna till stalsbi- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 216 drag från anslaget till energibesparande ålgärder inomnäringslivet m. m. Den föreslagna höjningen av energiskatten på oQeprodukterbör också stimulera en sådan övergång. Jag anser det angeläget att en försöksverksamhet i fullskala särskilt när det gäller inhemska bränslen kommer i gång snabbt. Det börankomma på delegationen för solvärme och bränslen som kan ersätta oQa att avgenärmare förslag härom och även behövliga förslag i övrigt för att påskyndainförandet av fasta bränslen i industrin. Vidare ingår frågan om krav på att förbränningsanläggningarinom industrin skall kunna eldas med fasta bränslen i uppdraget tillutredningen om omställbara eldningsanläggningar. 9.8 Fjärröverföring av hetvatten irädde lagen (1977:160) om vissarörledningar, den s. k. rörledningslagen, i kraft. Rörledningslagen innebär attrörledning för transport av råolja, naturgas eller liknande produkter undervissa förutsättningar inte får dras fram eller begagnas utan särskilttillstånd (koncession). Sådan koncessionsplikt finns inte beträffande rörledningför transport av hetvatten för uppvärmning. I samband med utskottsbehandlingen i avregeringens proposition 1977/78:86 med förslag till lag om vissa rörledningarm. m. anförde näringsutskottel (NU 1977/78: 47 s. 3) bl. a. all utskotteiutgick från atl, om så visade sig motiverat, regeringen skulle föranstalta omen komplettering av koncessionssystemet enligt rörledningslagen så att detockså kom att omfatta rörledningar för transport av hetvatten. föjdeutskottet (rskr 1977/78:210). Frägan om lagsiiftning för längre helvattenledningar har,som jag tidigare berört, aklualiserals bl. a. genom de utredningar somfärdigställts eller påbörjats beiräffande möjlighetema atl försestorstadsområdena med värme från kärnkraftverken i , Forsmark ochRinghals. har i skrivelse tillregeringen anfört att ett genomförande av , som rör frågan omvärmeleverans från till tälortema i väsira , kan komma atlkräva prövning enligi en mängd olika författningar med svårlösta samordningsproblemoch risk för fördröjning av projektet som föQd. På grund härav ser delsom angeläget att en samlad prövning kan ske av frågor som rör framdragandeeller begagnande av rörledningar för transport av hetvatten för uppvärmning(Qärrvärmeledningar) inom ramen fören koncessionslagstiftning. har därför hemställt alt regeringen snarastutarbetar och förelägger förslag till lagstiftning varigenomrörledningslagen blir tillämplig även på Qärrvärmeledningar. Inom industridepartementet har därefier upprättats enpromemoria med 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 217 förslag till ändring av I § röriedningslagen. Promemorian,som också innehåller en redogörelse för gällande rätt på området och för vissatekniska förhållanden, har remissbehandlats (bilaga 1.7). Genom rörledningslagen har samhället getts möjlighel atlpå ett tidigt stadium samlat pröva tillkomsten och föriäggningen av meraomfattande röriedningar för transport av bl. a. olja eller naturgas. Skälen fören sådan samlad prövning var i huvudsak följande. Rörledningar för transport avolja eller naturgas kommer genom sin stora transportkapacitet att avsevärtingripa i bestående förhållanden inom transportsektorn. Anläggandet kan vidarekomma i konflikt med nalur-och miljövårdsintressen liksom med gällandeplanbeslämmelser. Ledningen kan också få stor betydelse frän försvarssynpunkt.Den ställer normalt också krav på stora kapitalinsatser. Innehav och driftmedför slulligen omfattande förpliktelser av olika slag, varför det ärangeläget att tillse att anläggningens ägare har resurser, som garanterarkontinuerlig drift samt tillgångar alt fullgöra eventuellt uppkommandeskadeståndsskyldighet gentemot tredje man. Som anförs i promemorian kan liknande skäl också åberopasi fråga om sådanii mera omfatlande Qärrvärmeledningar, som är aktuella.