prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — endast om särskilda skäl föreligger och efter prövning av regeringeni varje särskilt fall. Förhöjtstatsbidrag utgår för ny-, till- eller ombyggnad av avloppsreningsverk inomVindelälvsområdet med belopp motsvarande högst av kostnaden. Vidare kanförhöjt statsbidrag utgå enligt beslut av regeringen efterförslag från också i vissa andra fall föravloppsreningsanläggningar i mindre kommuner, där kommunens kostnader blirmycket stora till följd av att reningsverken måste dimensioneras med hänsyntill en omfattande turism, eller när det gäller områden för vilka med stöd av 8§ miljöskyddslagen meddelats särskUt förordnande för att skydda vattenområdemot utsläpp av avloppsvatten. /79 får bidrag till avloppsreningsverk beviljas intill ettbelopp av 90 milj. kr. Naturvårdsverkethar i rapport till regeringen redovisat förslag rörandebidragsgivningen till kommunala avloppsreningsverk. Också har i en rapport tillnaturvårdsverket redovisat en utvärdering av det hittillsvarande stödet. Sedan nuvarandebidragssystem infördes har ca . utgått i statsbidragtill avloppsreningsverk. De bidragsgrundande kostnaderna uppgår till ca 3,5miljarder kr. Med hänsyn till att avdrag görs för bl. a. dimensionering avreningsverken för industribelastning ligger kommunernas investeringar högre.Totalinvesteringen för kommunerna uppskattas till omkring 4,1 miljarder kr.Den genomsnittliga bidragsprocenten beräknad på godkänd anläggningskostnad harsuccessivt sfigit och uppgick /77 fill . Skälet tiU dettaär att kraven på längre gående rening har skärpts. Behovet av medel har varitbetydligt större än de bidragsramar som ställts till naturvårdsverketsförfogande. Väntan på beslut om bidrag samt utbetalning av beviljade bidraghar medfört stora problem för kommunerna att finansiera utbyggnaden av reningsverk. Härigenom har kommunernanödgats söka kortfristiga lån för att täcka bidragsdelen, vilket medförtekonomiska problem för kommunerna. Väntetiden på bidragsbeslut uppgår f. n.till . Trots den omfattande utbyggnaden av avloppsreningsverkkvarstår mycket att göra för att alla tätorter skall uppnå de reningskrav somnormalt ställs . har beräknat vilka investeringar sombehövs för att nå denna rening. behöver enligtverkets bedömning investeringar på ca . göras för att uppnå dekrav som stäUs på den kommunala avloppsreningen. Tyngdpunkten påinvesteringarna ligger , för vilkeninvesteringsbehovet har beräknats tUl . För att kunna genomföradessa åtgärder anser att staten även i fortsättningen underen tioårsperiod genom bidrag bör stimulera kommunerna till investeringarna.Därefter bör bidragen i sin hittillsvarande form kunna avvecklas. I sin rapport om översyn av bidragsgivningen tillkommunala avloppsreningsverk har bl. a. behandlat frågan omytterligare åtgärder för att förbättra reningen av avloppsvatten till svagare-cipienter. Vidare föreslås ändrade bidragsnivåer, som innebär att bidragsprocentenminskar med . Dessutom föreslås att förhöjda statsbidrag skall kunna utgåför aft stimulera framtagningen av ny teknik. framhåller att reningstekniken under desenaste åren har utvecklats betydligt som en följd av erfarenheter från de reningsverkför långtgående rening som efter hand tagits i drift, men också som en följd avden allmänna vattenvårdspolitiska inriktningen att så långt möjUgt undvikaeller begränsa vattenförorening. Biologisk-kemisk rening kan numera och imotsats till då nuvarande bidragssystem infördes betecknas som enkonventionell metod och motsvarande en normal standard. För ytterligareförbättrade reningsresultat har föreskrivits att reningsverkvid "svaga" recipienter skall förses med slutfiltrering efterbiologisk-kemisk rening. För att kunna stimulera tUl en fortsatt förbättring avavloppsreningen och såvitt nu kan bedömas främst genom slutfiltrering erfordras alt högsta bidragsnivån förbehålles sådana anläggningar. A andrasidan finns det knappast längre skäl tUl att bidrag skaU utgå tiU enklare formerav rening som endast uppfyller miljöskyddslagens minimikrav, varför lägstabidrag bör utgå för kemisk rening, kombinerad biologisk-kemisk rening ellerslutligen god biologisk rening. förslag innebär att dengenomsnittliga bidragsprocenten sänks med i förhållande till nuvarandebidragsnivåer. Stafiiga insatser för alt stimulera framtagning ochutveckling av nya 15t 1978/79. 1978/79: 95 4 tekniskalösningar är enligt förslag angelägna. Den statliga insatsenvid tillämpning av ny teknik bör i första hand ses som ett bidrag med"riskpengar" för att få en lovande men osäker idé genomförd. Detförhöjda bidraget bör givetvis begränsas tiU de delar i avloppsanläggningendär den nya tekniken tillämpas. Ett sådant bidrag skulle kunna skynda påframtagning och tillämpning av teknik som är fördelaktig både i fråga omeffektivitet och från ekonomisk synpunkt. Bidragsnivån för ny teknik bör kunnauppgå till förslagsvis högst av investeringskostnaderna. Det förutsättsockså att anläggningarna efter färdigställande kan fungera somdemonstrationsobjekt. Förhöjt bidrag bör kunna utgå fill nya tekniskalösningar för både ledningssystem och avloppsreningsverk i den mån dessalösningar främjar vattenvården. har i sin anslagsframställningför /80 beräknat medelsbehovet under anslaget tUl 112 mUj. kr.samt föreslagit att bidrag till avloppsreningsverk får beviljas intill ettbelopp av 130 milj. kr. Yttrandenöver har avgetts av (),, , styrelsen förteknisk utveckling, länsstyrelserna i , , ,, , , , , och ,, , , , , ,, , , och län.Svenska kommunförbundet och . Istort sett alla remissinstanser tillstyrker eller lämnar utan erinrannaturvårdsverkets förslag. RRV ställer sig dock mot bakgrund av sitt yttrandeöver kommunalekonomiska utrednings förslag principiellt tveksamt fillanvändningen av specialdestinerade statsbidrag. RRV anser att ett antalfaktorer talar för en avveckling av bidrag tUl kommunala avloppsreningsverk idess nuvarande form. Det gäller bl. a. bidragels avtagande stimulanseffekt ochkommunernas möjUgheter att själva finansiera reningsverken genom vatten- ochavloppsavgifter. RRV förordar att det nu övervägs att slopa bidraget ochöverföra detta till skalteutjämningssystemet. Om statsbidragen skaU finnas kvarunder den tioårsperiod som föreslagit, bör övervägas att gebidrag fill rening utöver biologisk-kemisk rening endast i de fall sådanalångtgående reningskrav ställts redan vid prövningen enligt mUjö-skyddslagen.Vad beträffar framtagning och tillämpning av ny reningsteknik som ärfördelaktig i fråga om reningseffekt och ekonomi, delar RRV naturvårdsverketsuppfattning att behovet av en sådan utveckling är angelägen. stortsett väl motiverat, men anför att frågan om kostnad och miljöeffekter avavloppsrening i jämförelse med sanering av avloppsreningsnät bör utredasnärmare innan slutlig ställning tas. Flertalet remissinstanser ställer sigpositiva till att bidragssystemet avskaffas inom en tioårsperiod.Länsstyrelserna i och vill inte förbehållslöstförorda ett avskaffande , medan länsstyrelserna iKopparbergs och anser att bidrag skall kunna utgå tillserforderliga åtgärder vidtagits. Samtligaremissinstanser som yttrar sig angående förslaget om förhöjt statsbidrag föratt stimulera ny teknik ställer sig positiva härtiU. RRV framhåller dock attansvaret för utveckling av ny teknik även bör åvila styrelsen förteknisk utveckling. Närdet gäller bidragsramar och väntetid för bidragsbeslut anför att nuvarande förhållanden är helt oacceptabla. Dettaförhållande påtalas också av ett flertal andra remissinstanser. Dådet nuvarande systemet för statsbidrag till kommunala avloppsreningsverkinfördes fanns endast ett tiotal avloppsreningsverk med kemisk rening.Ca 57 % av tätortsbefolkningen beräknades vara bosatt i orter som saknaderening eller som bara hade slamavskiljning. F. n. beräknas endast avtätortsbefolkningen vara bosatt i orter som inte har anslutning tillreningsverk eUer där endast slamavskiljning sker. av befolkningenär bosatt i orter med anslutning fill reningsverk med kemisk ellerkemisk/biologisk renbg. YtterUgare ett reningssteg, nämligen filtrering,införs nu i vissa fall vid byggandet av nya reningsverk vid särskUt känsUgavattenområden. Den snabba utbyggnaden av reningsverk har medfört att belastningen på vattendragen från kommunalautsläpp nu beräknas vara nere i en nivå som motsvarar den som gällde i börjanav vad avser lättnedbrytbart organiskt material och fosfor. Underden senaste tioårsperioden har således mycket omfatlande insatser gjorts närdet gäller den kommunala avloppsreningen. har beräknatinvesteringskostnaderna för kommunala reningsverk fill ca 4,1 miljarder kr.under perioden 19681978. TiU dessa investe-. ringar har ca 1,6 miljarder kr.utgått i statsbidrag. Den kommunala avloppsreningen har därmed utgjort enbetydande del av de totala insatserna inom miljövården i vårt land under dennaperiod. Utbyggnaden har resulterat i att en mycket stor del avtätortsbefolkningen nu bor i orter med reningsverk med tillfredsställandereningsgrad. Av den utredning som gjort på regeringensuppdrag framgår emel- 1978/79: 95 6 lertidatt betydande investeringar för den kommunala avloppsreningen behöver görasockså . har beräknatinvesteringsbehovet för att aUa tätorter skall uppnå de reningskrav som normaltställs till ca . föreslåratt statsbidrag enligt i huvudsak samma principer som f. n. skall utgå iytterligare , varefter bidragssystemet skall kunna avvecklas. Reningskravenför de kommunala avloppsutsläppen fastställs vid den prövning enligtmiljöskyddslagen som sker av alla utbyggnader av kommunalaavloppsreningsverk.. Som framhåller i sin utredning innebärdenna prövning numera normalt krav på att avloppsvattnet behandlas bådebiologiskt och kemiskt. Vid särskilt känsliga vattenområden kan ytterUgarebehandlingssteg vara aktuella. Det nuvarande statsbidragssystemet som bl. a.innebär att högre bidragsprocent utgår vid högre reningsgrad har utan tvekanhaft stor stimulanseffekt för den utbyggnad av reningsverk som har skett under1970-talet. a. RRV framhåller har emeUertid flera faktorer gjort attbidragets stimulanseffekt nu har tenderat att minska. Fömtom det förhållandetatt kraven vid prövningen enligt miljöskyddslagen successivt har skärpts tillden nivå som ger högsta bidragsprocent kan nämnas att kostnadsutvecklingenmedfört att, i varje fall för de större reningsverken, bidragets andel av deverkliga investeringskostnaderna aUtmer minskat. t sammanhanget kan vidarepekas på att kommunerna i ökad utsträckning tar ut vatten- och avloppsavgiftersom motsvarar självkostnaderna. Jag delar därför RRV:s bedömning att flera skältalar för att statsbidragen tUl kommunala reningsverk i sin nuvarande genereUautformning kan avvecklas. Jag vill framhålla att detta inte innebär attambitionsnivån när det gäller de kommunala vattenvårdsfrågorna får sänkas. Detstöd till investeringarna som kommunerna nu har bör således upphöra och medlenöverföras tUl skalleuljämningssyslemet. Jag vUl också peka på de möjlighetersom kan finnas att i vissa fall finansiera utbyggnad av reningsverk medberedskapsmedel. Denavveckling av det nuvarande systemet för bidrag till kommunalaavloppsanläggningar som jag här har förordat kan medföra vissa övergångssvårigheterför kommunerna. Ett flertal kommuner har således planerat eUer påbörjatbyggande av reningsverk och därvid räknat med att bidrag skall komma att utgåenligt nuvarande regler. Det är nödvändigt att hänsyn till dessa kommuner tasvid utformningen av övergångsbestämmelsema. Jag förordar därför att hittillsvaranderegler skall gälla under en viss övergångsperiod. Bidrag enligt nu gäUanderegler bör således kunna utgå för reningsverk där verkliga och kontinuerligabyggnads- eller anläggningsarbeten har påbörjats före . Enytterligare förutsättning för bidrag bör dock vara att bidragsansökan i god tidföre angiven tidpunkt eller har ingivits tillnaturvårdsverket och att verket meddelat antingen beslut om bidrag eller s. k.påbörjandefillstånd. Ävenom de generella statsbidragen till kommunerna för byggande avavloppsreningsverk således enligt min uppfattning kan avvecklas fr. o. m. år1981, kan det dock från miljövårdssynpunkt vara angeläget att en möjlighet tillsärskilt sfimulansbidrag till kommunala avloppsanläggningar finns kvar försärskilda vattenskyddsåtgärder och utprovning av ny teknik föravloppsanläggningar samt i fall där kommunens kostnader blir mycket stora tillföljd av att reningsverken måste dimensioneras med hänsyn till en omfattandeturism. Frågan om ett sådant särskilt bidrag bereds f. n. inomjordbruksdepartementet. Jag avser att återkomma till denna fråga i nästa årsbudgetproposition. Förinnevarande budgetår får statsbidrag till kommunala avloppsreningsverkbeviljas intill ett belopp av 90 milj. kr. Också för /80 börbidrag enligt nuvarande regler få beviljas inom en ram av denna storlek. Förutbetalningarna från anslaget under nästa budgetår beräknar jag ettmedelsbehov av 100 milj. kr. Underåberopande av vad jag har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer jag har förordat i fråga om det framtidastatliga stödet till kommunala avloppsanläggningar, 2. medge att för /80 statsbidrag till avloppsreningsverkfår beviljas med sammanlagt högst , 3. till Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . Stöd till mindre idrotts- och friluftsanläggningar Frånanslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m., som i åretsbudgetproposition föreslås uppgå tUl 35,4 milj. kr. för / 80lämnas bidrag till idrotts- och frUuftsanläggningar enligt de riktlinjer somfaststäUdes av riksdag (prop. 1970: 79, JoU 1970: 33, rskr 1970: 239)samt vissa på dessa riktlinjer grundade och av regeringen angivna normer.Bidrag utgår också för vandringsleder i fjällvärlden samt till s. k.riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens och friluftslivels behov.För utvecklingsarbetet rörande idrotts- och friluftsanläggningar finns vissariktlinjer angivna i prop. 1970: 79. Från anslaget utgår vidare ersättningartill vissa organisationer för serviceverksamhet samt till informations- ochutredningskostnader för beredningen för planering och samordning av destatliga insatserna för rekreation (rekreationsberedningen). Anslagetdisponeras även för bidrag enligt kungörelsen (1969: 323) om statsbidrag tUlhamn, brygga eUer farled för fritidsbåtar samt för vissa serviceåtgärder förfritidsbåtstrafiken m. m. 1978/79: 95 8 Bidragtill idrotts- och friluflsanläggningar utgår med ca 9 milj. kr. , varavca 5 milj. kr. till kommuner och återstoden till föreningar o.d. Enfortsatt statsbidragsgivning till mindre frilufts- och idrottsanläggningarmåste enligt kommunalekonomiska utredning (KEU 76) grundas på enbedömning av behovet att stimulera kommunerna till en ökad utbyggnadstakt. Detär utredningens uppfattning att idrotts- och motionsverksamheten fortlöpandehar byggts ut , eftersom kommunerna väl uppmärksammat vikten avatt kunna erbjuda människorna möjlighet tUl rekreation och avkoppling. Bidragettill kom-rnunala idrottsanläggningar har ringa betydelse för kommunernas ekonomi.Eftersom bidraget således knappast har någon nämnvärd stimulanseffekt föreslårutredningen att bidraget inte längre specialdestineras. Medlen bör i ställetöverföras tiU skatteutjämningssystemet. Närbidrag utgår tUl kommun bör det enligt utredningens mening vara av sådanstorlek att det får en avgörande betydelse för utvecklingen av denifrågavarande verksamheten. Vad gäller statsbidraget till fritidsbåtstrafikenhar kommunerna långt i efterhand erhåUit beviljade statsbidrag. visar utvecklingen att kostnader motsvarande bidragsdelen harkunnat finansieras med hjälp av kommunala medel eller lån. Utredningen kandärför inte finna att de statliga bidragen har spelat en avgörande roll förutvecklingen i de kommuner som erhållit sådant stöd. Ulredningen föreslårdärför att statsbidraget till åtgärder för frifidsbåtstrafiken vad avserhamnbidrag slopas och att medlen tUlförs kommunsektom genomskatteutjämningssystemet. Närdet gäller bidrag till riksanläggningar avser dessa ofta kommunalaanläggningar av riksintresse för idrott, frUuftsliv eller rekreation. Vadgäller principerna för statsbidrag till kommunerna har utredningen funnit attbidrag bör utgå när kommunerna bedriver verksamheter som avses att nyttjas ävenav andra än kommunernas egna invånare. Hit bör enligt ulredningens bedömningräknas riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsen. Statsbidrag föreslåsdärför även fortsättningsvis utgå till delta ändamål. Sammanfattningsvisförordar alltså utredningen att bidraget tUl riksanläggningar kvarstår medanbidragen till fritidsbåtshamnar och mindre kommunfinansieradeidrottsanläggningar slopas. Remissinstansernassynpunkter på KEU:s förslag redovisas i bUaga 9. Naturvårdsverkethar i skrivelse tiU regeringen föreslagit vissa förändringarav formerna för stödet till anläggningar och områden för idrott, frUuftslivoch turism. I skrivelsen föreslås bl. a. en om-disposifion av anslaget Stöd tiUidrotten: Anläggningsstöd m. m. Verkets förslag berör i varierande utsträckningfrågor som behandlas av KEU 76. Stödettill mindre idrotts- och friluftsanläggningar m. m. uppgår /79till ca 9 milj. kr. Bidragen lämnas av enligt vissa regler förinvesteringar i mindre idrotts-, frilufts-, motions-ellerrekreationsanläggningar. Bidragen utgår såväl till kommuner som tillföreningar, organisationer o. d. Bidragen för dessa ändamål har under senareår fördelats ungefär lika till å ena sidan kommuner och å andra sidanföreningar och motsvarande. KEU:sförslag att föra över delar av medlen för idrotts- och friluftsanläggningartill skatteutjämningssystemet lämnas i remissbehandlingen i huvudsak utanerinran. Även jag anser att stödet till kommunerna för uppförande av mindreidrotts- och friluftsanläggningar bör upphöra fr. o. m. ochmedlen överföras till den kommunala skatteutjämningen. harbidrag till kommunala anläggningar utgått med ca 5 milj. kr. årligen.Förslaget torde inte föranleda någon ändring av den medelsberäkning /80 som jag har redovisat budgetproposition (prop.1978/79: 100 bil. 13 s. 139). Bidragen tiU föreningar kommer fortsättningsvisatt kunna utgå förutsatt att anläggningen i fråga inte kan anses vara ettkommunalt åtagande. Förslagetinnebär att kommunerna helt övertar det finansiella ansvaret för investeringari anläggningar för idrott, friluftsliv, studerandemotion eller sådan anläggningsom inte är avsedd för den samlade idrottsrörelsens behov eller är avriksintresse för rekreationsändamål. förslag till vissa förändringar av formerna för stöd tillanläggningar och områden för idrott, friluftsliv och turism har därmed i avgörandeavseenden beaktats vad gäller det mindre anläggningsstödet och stödet tillkommuner med ett stort antal studerande. KEU76 föreslår vidare att bidragen till fritidsbåtshamnar förs över tillskalteutjämningssystemet. har i sitt remissyttrande överutredningen förordat att utformningen av bidragen till fritidsbåtstrafiken böravgöras i samband med att statsmakterna tar ställning till fritidsbåtutredningensförslag. Dessa förslag jämte frågan om båtregistrering bereds f. n. i jordbruksdepartementet.Regeringens förslag till i dessa frågor kan väntas tidigast hösten1979. Jag är därför inte nu beredd att förorda någon ändring avbidragsgivningen till fritidsbåtshamnar m. m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarriksdagen attgodkänna de riktlinjer för stöd fill mindre idrotts- och friluftsanläggningarsom jag har förordat. Prop.1978/79:95 Bilaga 6 Proposition om den kommunala ekonomin Prop.1978/79: 95 Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde Ändringav statens andel av kostnaderna för statskommunala bostadsbidrag Boende-och bostadsfinaasieringsutredningarna föreslog i sitt slutbetänkande (SOU1975: 5152) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag att en samordning på siktskulle ske mellan de kommunala bostadstilläggen tUl folkpension (KBT) och destatskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer och hushåll utan barn. Somett första steg mot en samordning föreslog utredningarna att en möjlighet skuUeöppnas för folkpensionärer utan barn att få statskommunalt bostadsbidrag i defall reglerna härför gav ett gynnsammare utfall an reglema för KBT. Dåvarandechefen för , som arimälde frågan i prop. 1975/76:145, varinte beredd att förorda eu lösning i enlighet med utredningarnas förslag.Riksdagen beslöt emellertid (CU 1975/76: 26, rskr 1975/76: 308) att bifaUavissa motioner med yrkande otn att en sådan samordning skulle göras. Medhänvisning till beslut föreslog regeringen i prop. 1976/77:100 (bU. 16) att en möjUghet skulle öppnas för folkpensio närer utan bam att fr. o. m. få statskommunalt bostadsbidrag när reglema för detta ger. ett gynnsammare utfall än reglerna för KBT. godkände regeringens förslag (CU 1916/11,: 18, rskr 19.76/ 77: 187). Utredningarna lade ocksåfram vissa förslag som syftade tUl-att åstad- komma större enhetlighetinom KBT-systemet. Förslagen innebar att ett minimibelopp skulle läggasfast.för KBT. .Utredningarna ansåg sig dock inte ha befogenhet att anyisa vägaratt finansiera en sådan reforrn. På denna punkt hänvisade de till denförutvarande kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971: 08):, EnligtgäUande regler utgår statsbidrag,av kommuiiernas 16 1978/79. 1978/79: 95 2 kostnaderför de statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer och till vissa hushållutan bam. När statsbidraget beräknas beaktas dock högst av denbostadskostnad som Ugger inom vissa gränser. Den nedre hyresgränsen är lika föralla slag av bidragsberättigade hushåll. Den övre hyresgränsen varierar medhänsyn till hushållens storlek. Bostadskostnad över denna gräns får beaktas ombidragstagaren eller medlem av hans hushåll är handikappad. Bestämmelsemafinns i förordningen (1976: 262, ändrad : 390) om statskommunala bostadsbidragtill barnfamiljer m. fl. kan slalskommunala bostadsbidrag utgåäven till folkpensionärer om kommunen har beslutat det. Dessa bidragadministreras av och de allmänna försäkringskassorna ochsamordnas med handläggningen av KBT. Bestämmelserna finns i förordningen (1977:392) om statskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. fl.Kommunerna skall kalenderårsvis i efterskott tiU staten betala av bidragsom har betalats ut enligt dessa bestämmelser. Isitt slutbetänkande (SOU 1977: 7879) Kommunerna: Utbyggnad, Utjämning,Finansiering gör kommunalekonomiska utredning (KEU 76) bedömningen atten fullständig samordning av KBT och statskommunala bostadsbidrag med hänsyntill tekniska svårigheter och svårbedömbara kompensations- ochfinansieringsfrågor kräver ytterligare utredning. Dessa frågor anses liggautanför utredningens uppdrag. Utredningen föreslår .dock vissa förändringar somleder tUl viss sarh-ordnitig av systemen. Sålunda förordas att en lagstadgadminiminivå införs i KBT-systemet och att statsbidrag tUl KBT ochstatskommunala bostadsbidrag skall utgå med samma procentsats öch täcka avkommunernas kostnader för bostadsbidrag. Beträffande utredningens närmareöverväganden i denna del hänvisar jag tUl sammanfattningen av KEU:s betänkandeni bilaga 8. Detövervägande flertalet av de remissinstanser som här yttrat sig i frågantillstyrker utredningens förslag. Majoriteten av remissinstanserna hartUlstyrkt förslaget oni en enhetlig procentsats för statsbidrag till KBT ochtill statskommunala bostadsbidrag. Föregen del anser jag att en samordning mellan bostadsbidragssystemen ärangelägen. Som ett betydelsefullt steg mot en ökad samordning har chefen försocialdepartementet föreslagit att ett nytt statsbidrag till KBTinförs i syfte att utjämna förmåner mellan kommunerna. Statsbidrag föreslåssåledes utgå av kommunernas kostnader för KBT upp fill deh övrehyresgräns som gäUer för statskommunala bostadsbidrag till hushåll utan barn.Det riya statsbidraget förutsätts bli finansierat bl.