prop · G20329 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:29 Regeringens proposition omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spa-ningssyfte ivissa fall; Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall får fortsatt giltighet tillutgången av . 1 1978179.1 saml. Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenom föreskrivs att lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, vilken gäller till utgången av år1978, skall ha fort satt giltighet till utgången av . Prop, 1978/79:29 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , , Propositionom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Med anledning av de internationella terroristdådenunder senare år har både nationellt och internationellt vidtagits åtgärder föratt söka förhindra sådana dåd. I vårt land antog (prop.1973: 37, JuU 1973: 18, rskr 1973:121, SFS 1973:162) ett förslag till lag omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund (terroristlagen). Lagens giltighetstid begränsades ursprungligen tillutgången av . Därefter förlängdes giltighetstiden successivt tillutgången av (prop. 1974: 55, JuU 1974: 12, rskr 1974: 150, SFS 1974:178, prop. 1975: 72, JuU 1975: 17, rskr 1975: 137, SFS 1975: 355). Genomlagstiftning som trädde i kraft fördes huvuddelen avbestämmelserna i terroristlagen med vissa änd-rmgar över till utiännmgslagen(1954: 193, omtryckt 1978: 361). beslöts att bestämmelserna iterroristlagen om telefonavlyssning, brev-kontroll m. m. skuUe behållas i avvaktanpå det betänkande, som kunde väntas från telefonavlyssningsutredningen (Ju1974: 08), och tills vidare tas in i en särskild, tidsbegränsad lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa faU (spaningslagen). Den särskildaspaningslagen trädde Likaledes i kraft (prop. 1975/76:18,JuU 1975/76:15, rskr 1975/76:122, SFS 1975: 1360). Den gällde ursprungligentill utgången av 1976. Giltighetstiden förlängdes till en början till utgångenav (prop. 1976/77:33, JuU 1976/77:13, rskr 1976/77:91, SFS 1976: 1069). lade regeringen i proposition 1975/76:202 fram förslag till nya regler om telefonavlyssning vid fönmdersökning m. m.Förslaget ti 1978179.1 saml. Prop.1978/79:29 4 byggdepå telefonavlyssningsutredningens betänkande (SOU 1975: 95) Telefonavlyssningoch innebar att de tidsbegränsade reglerna i lagen (1952: 98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1969: 36) omtelefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m. m.skulle med vissa ändringar i syfte att stärka skyddet för den enskildesintei»ritet tas in i 27 kap. (RB) och ges permanent karaktär.Samtidigt föreslogs ändringar i den särskilda spaningslagen i syfte dels attsamordna dess regler med de föreslagna nya bestämmelserna i omtelefonavlyssning, dels att på visst sätt precisera tillämpningsområdet förspaningslagens regler. Vid riksdagsbehandlingen ansåg justitieutskottet(JuU 1976/77: 20) att propositionen borde avslås och att ärendet borde återgåtill regeringens kansli för översyn och ytterligare överväganden. Det bordeenligt utskottet ankomma på regeringen att besluta om formerna för översynen.Utskottet gjorde dock tmdantag beträffande förslaget om precisering avspaningslagens tillämpningsområde och hemställde att skulle antagapropositionen i den delen. biföll utskottets hemställan (rskr1976/77: 129). Lagen (1977: 81) om ändring i spaningslagen trädde i kraft den21 . Spaningslagen har senare fått giltighetstidenförlängd till utgången av (prop. 1977/78: 46, JuU 1977/78: 14, rskr1977/78:105, SFS 1977:1096). De båda nyssnämnda lagarna av 1952 och 1969 härfått giltighetstiden förlängd till utgången av år 1978.1 propositionen angåendeförlängningen av giltighetstiden (prop. 1977/78: 11) förutskickade chefen förjustitiedepartementet att han hade för avsikt att begära regeringens bemyndigandeatt tillkalla en utredning som skulle göra den av begärda översynenav lagstiftningen om telefonavlyssning och andra tvångsmedel med sikte på attfå till stånd en permanent reglering. Chefen för harnumera genom beslut av regeringen bemyndigats tillkalla enkommitté för översyn av tvångsmedelsregleringen vid förundersökning i brottmålm. (Dir 1978: 57). 1978/79: 22 har regermgen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på resultatet av kommitténs utredningsarbete, förlängagiltigheten av 1952 och lagar med eller till utgången av år1979. () har i skrivelse den 27september 1978 redogjort för tillämpnmgen av dels de hithörande bestämmelsemai utiännmgslagen, dels den särskilda spaningslagen från styrelsenssenaste motsvarande redogörelse, vilken avgavs den 22 september 1977.Innehållet i RPS' skrivelse sammanfattas i den redogörelse för tDlämp-ningen avterroristiagstiftningen som jag denna dag avser att föreslå regeringenatt överlämna till . Inom har upprättats enredogörelse för den utveckling som har ägt rum internationellt under detsenast förflutna året med avseende på såväl före- 1978/79:29 5 komstenav och de fortsatta betingelserna för den internationella terrorismen somvidtagna åtgärder för att bekämpa denna. De hithörande bestämmelsema i utlänningslagen(UtiL) och reglerna i den särskilda spaningslagen ger möjligheter att underspeciella fömtsättningar ingripa med åtgärder som syftar till att minskariskerna för internationella våldsdåd i . De ändringar som gjordes närvissa av terroristiagens regler fördes över till UUL och andra togs in ispa-nmgslagen innebar att terroristiagstiftningens tillämpningsområde preciseradesnoggrannare. Idet följande skall först nämnas något om de här aktuella bestämmelsema i UtlL. Enligt20 § första stycket UtlL skall utlännmg som ankommer till riket avvisas om detfinns grtmdad anledning anta, att han tillhör eller verkar för organisationeller gmpp som avses i paragrafens andra stycke och det tillika med hänsyn tillvad som är känt om hans föregående verksamhet eller eljest föreligger fara atthan bär i riket medverkar till handling som anges i andra stycket.Bestämmelsen avser enligt andra stycket organisation eller grupp som, medhänsyn till vad som är känt om dess verksamhet, kan befaras utanför sitthemland använda våld, hot eller tvång för politiska syften och därvid begåsådan gärning här i riket. Föreligger beträffande utlänning, som uppehåller sigi riket, sådana omständigheter som har nämnts får han enligt 29 § förstastycket utvisas. Förteckning över utlänningar, som sålunda skall avvisas,upprättas enligt tredje stycket av RPS. Regeringen bestämmer vilkaorganisationer eller grupper som därvid kommer i fråga. Beslut om avvisning meddelas av polismyndighetbeträffande utlänning som finns upptagen i RPS' förteckning och som inte harvise-ring eller uppehållstillstånd (21 § andra stycket). Påstår utlänning somfinns upptagen i förteckningen att han är politisk flykting eller åberopar hanannat ttmgt vägande skäl som avses i 21 a § första stycket, skall ärendet efterhörande av den centrala utlänningsmyndigheten, dvs. statens invandrarverk(), underställas regeringen, om inte påståendet är uppenbart oriktigt (21 a§ tredje stycket). Detsamma skall gälla om utläimingen anses böra avvisasenligt 20 § trots att han inte finns upptagen i den tidigare nämnda förteckningen.Beslut om utvisning meddelas av regeringen (30 § andra stycket). Påstår utlänning när fråga uppkommer omverkställighet av beslut om avvisning eller utvisning att han är poUtiskflykting eller föreligger andra tungt vägande skäl som anges i 58 § andrastycket och är påståendet inte uppenbart oriktigt, eller påstår sig utlänninginte vilja återvända till sitt hemland på grund av de politiska förhållan- 1978/79:29 6 denadär och kan de åberopade omständigheterna inte länmas utan avseende, skallverkställighetsfrågan underställas regermgen sedan har yttrat sig i ärendet(58 § tredje stycket). En förutsättnmg för att den som bedömts varaterrorist skall kunna avlägsnas ur landet på grund av awisnings- ellerutvisningsbeslut är, som har nämnts, att det inte föreligger politiskteller därmed jämställt verkställighetshinder. Enligt 51 § tredje stycket skallsålunda regeringen förordna att beslut om avvisning eller utvisning t. v. intefår verkställas, om hinder mot verkställighet av beslutet möter på grund av vadsom sägs i 5354 a §§ UUL (polhiskt verkstäUighetshmder) eller om det annarsföreligger särskild anledning att verkställighet inte bör äga rum. Skall enligtvad som har sagts verkställighet inte ske, får regeringen enUgt 51 § femtestycket meddela föreskrifter om inskränkningar och villkor för utiänningensvistelse i riket. I alla sådana ärenden skaU förhör hållas. När det gällerutlännings tagande i förvar har UtlL kompletterats med de särskilda regler somfanns i 6 § terroristlagen och som ger polisen i viss mån vidgade möjlighetertill förvarstagande (35 § tredje stycket). Vidare har straffbestämmelserna i15 § terroristlagen överflyttats till UtlL (64 § andra stycket och 65 §). Den särskilda spaningslagen innehåller de reglersom fanns i 913 §§ terroristlagen. Enligt 1 § första stycket spanuigslagenskall utlänning, beträffande vilken regeringen enUgt 51 § tredje stycket UtlLhar förordnat att meddelat awisnings- eller utvisningsbeslut t. v. inte fårverkställas, under sin vistelse i riket kunna bli föremål för viss kontrolloch övervakning enligt 25 §§. Detsamma skall enligt 1 § andra stycket gälla,om i övrigt enligt UtlL har meddelats ett inte verkstäUbart beslut om avvisningeller avlägsnande och regeringen har fimnit att beträffande utlänningenföreligger sådana omständigheter som anges i 20 § första och andra styckenasamma lag. Den kontroll och övervakning som i nu nänmda fall skall kunna kommai fråga innebär, förutom sådana särskilda föreskrifter om inskränkningar ochviUkor för utlän-nmgens vistelse i riket som får meddelas av regermgen enligt51 § femte stycket UtlL, att utlänningen under vissa förutsättningar skallkunna bli föremål för vissa spaningsåtgärder. I sistnämnda hänseende innebärspaningslagen följande. Om det fiimes vara av betydelse för att utröna omorganisation eller grupp som avses i 20 § andra stycket UtiL planlägger ellerförbereder åtgärd som innebär våld, hot eller tvång för poUtiska syften, får utlänningsom avses i 1 § spaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisitation ellerkroppsbesiktnmg. Av sådan uUänning får också tas fmgeravtryck och fotografi (2§). Förordnande om nämnda åtgärder meddelas av polismyndighet. För sammaändamål kan polismyndighet, om synneriiga skäl föreligger, få tillstånd attdels ta del av samtal till och från telefonapparat som innehas eller kan antaskomma att begag- Prop.1978/79: 29 7 nasav utlänning som avses (telefonavlyssning) och dels närmare undersöka, öppnaeller granska post- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handlingeller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningen och sompåträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning eller somfiims hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt (3 §).Fråga om tillstånd tUI sådan åtgärd prövas av på yrkandeav RPS. Tillstånd skall meddelas att gälla som dock inte fåröverstiga en månad (4 §). Vid terroristlagens tillkomst erinrades (prop.1973: 37) om den våg av våldsdåd som imder senare år hade gått över världen. Ifråga om utvecklingen efter lagens ikraftträdande och fram tillbörjan av framhöUs i prop. 1974: 55 (s. 7 och 8) och prop. 1975: 72(s. 69) att en lång rad intemationella terroristaktioner hade utförts i skildadelar av världen. I de nänmda propositionerna framhölls att flertaletterroristaktioner under den förut angivna perioden hade haft samband med denlångvariga konflikten i Mellersta Östeirn. Det konstaterades att denterroristverksamhet som hade utgått från den kroatiska separatiströrelsenUstasja hade varit av mindre omfattning och minskat under densenare delen av perioden. Även i prop. 1976/77: 33 (s. 68) och prop. 1977/78:46 (s. 7) rämnades redogörelser för den senaste utvecklingen av deninternationella terroristverksamheten. Det konstaterades att antaletterroristdåd hade varit oföränderligt stort. Några av terroristdåden hade haftsamband med den spända situationen i , men även andrapolitiska konflikter hade föranlett terroristisk aktivitet. I den senarepropositionen erinrades om de då inträffade händelserna i Västtysklanddär många märmiskor hade fått sätta livet tiU och åtskilligt fler hade utsattsför uppenbar livsfara. I propositionerna lämnades också redogörelser förförsöken att aktivera det intemationella samarbetet mot terrorism och det konstaterades,att åtskiUiga andra stater har genomfört lagstiftningeUer vidtagit andra åtgärder för att motverka terroristdåd. som har förflutit sedan denna senasteredogörelse gavs har ytterligare ett stort antal terrordåd med politiskbakgrund begåtts på skilda håll i världen. Länder som , ,, , , och har isärskild grad drabbats. Atskilbga av terrordåden kan hänföras till denpolitiska situationen i visst land. En annan grupp av politiskt betingade dådhar samband med konflikten i Mellersta östern. Ytterligare våldsdåd harutförts av grupper som ägnar sig åt en omfattande terroristverksamhet,t. ex. Baader-Meihhofligan i och iItalien. I flera fall hair en terroristorganisation utfört 1978/79: 29 g terrordådutanför det land eller det område där organisationen hör hemma och vanUgenverkar. Konflikten mellan och re-gunen i ledde undersommaren till att flera PLO-representanter i mördades eller utsattes förmordförsök. Antalet internationella terrordåd har inte visat tecken på attminska. Flera stater har även under det senaste åretförberett eller genomfört lagstiftning eller vidtagit åtgärder i avsikt attmotverka terrordåd. Det gäller , , , ochFörbundsrepubliken . I fråga om det intemationella samarbetet mot terrorismunder det gångna året kan nämnas följande. hölls i ett ekonomiskttoppmöte i vilket stats- eller regeringscheferna i , , ,, , Förbimdsrepubliken och deltog. Därvid utfärdadesen deklaration enligt vilken deras regeringar skaU intensifiera sina gemensammaansträngnmgar för att bekämpa mtemationell terrorism. I sådana fall då ettland vägrar att utlämna eller lagfora den som har kapat ett flygplan ellerunderlåter att återlänma ett sådant flygplan, är stats- och regeringschefemasamfällt beslutna att deras regeringar skall vidta omedelbara åtgärder för attbl. a. avbryta alla flygningar till det landet. Ett flertal länder harinbjudits att ansluta sig. Flygkapning, internationell terrorism och frågan omen mtemationell överenskommelse mot tagande av gisslan fanns på dagordningenvid . FN:s ad hoc-kommitté med uppdrag attutarbeta en intemationell konvention mot tagande av gisslan höll sitt andramöte . Frågan om avgränsningen av konventionenstillämpningsområden och då närmast befrielserörelseraas ställ-nmg kunde dockinte slutgiltigt lösas. Kommittén som hade gjort stora framsteg beslöt attrekommendera generalförsamlingen att ett tredje möte skulle få hållas under år1979. Den europeiska konventionen ombekämpande av terrorism m. m. trädde i kraft . FörutomSverige har , , och Österrikeansluth sig. expertkonmiitté för studium av problemet terrorism("new forms of concerted acts of violence") har sammanträtt underåret. EG-samarbetet mot terrorism fortsätter. Lagen (1975; 1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall antogs av (prop. 1975/76:18,JuU 1975/76:15, rskr 1975:122) och trädde i kraft . Denersatte motsvarande bestämmelser (913 §§) i lagen (1973: 162) om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med intemationell bakgrund, den Prop.1978/79: 29 9 s.k. terroristlagen, medan övriga delar av deima senare lag ändrades på någrapunkter och fördes över till utläimingslagen (UtlL). Den särskildaspaningslagens giltighetstid bestämdes till men giltighetstiden hardärefter föriängts tiU utgången av (prop. 1976/77: 33, JuU 1976/ 77:13,rskr 1976/77: 91, SFS 1976:1069, prop. 1977/78: 46, JuU 1977/ 78:14, rskr1977/78:105, SFS 1977:1096). Terroristbestämmelsemai UtLL och den särskilda spaningslagen ger möjlighet att under vissa speciellafömtsättningar vidta åtgärder som har till syfte att minska riskerna förinternationella terroristdåd i vårt land. Bestämmelsema tar sikte enbart påutläimingar som tillhör eller verkar för sådana grapper och organisationervilka genom sm tidigare verksamhet har visat att de utanför sitt hemlandsystematiskt använder våld för politiska syften och därför kan befaras göra detockså i . Som ytterligare fömtsättning gäller att det med hänsyn tillvad som är känt om utlänningens föregående verksamhet eller eljest föreUggerfara att han här i riket medverkar till handling som har sagts (20 §UtlL). Utlänning som här avses kan avvisas eller utvisas. Ett awisnings- ellerutvisningsbeslut kan emellertid inte verkställas om s. k. politiskt eller därmedjämförligt verkställighetshinder föreligger. Skulle utlänningen löpa risk förpolitisk förföljelse i det land dit han skulle befordras eller kunna därifrånbefordras till land där han löper sådan risk, verkställs inteav-lägsnandebeslutet. Utiännmgen kan då i stället bli föremål för kontroll ochövervakning enligt 51 § femte stycket UtlL och enligt den särskildaspaningslagen. Under vissa närmare fastställda förutsättningar kan sådanaspanings- och tvångsåtgärder som husrannsakan, kroppsvisitation,kroppsbesiktning, brevkontroll och telefonavlyssning användas mot honom.Förutsättningarna för att sådana åtgärder skall kuima vidtas avviker från vadsom enligt (RB) gäller om användningen av tvångsmedel vidmisstanke om brott, eftersom i motsats till reglema i spaningslageninte ger möjligheter till ingripanden uteslutande i förebyggande S5rfte. Ettflertal garantier mot en alltför vidsträckt tillämpning av spaningslagen haremellertid byggts in såväl i de bestämmelser som gäller förfarandet ochbeslutsprocessen som i särskilda regler som har tiU syfte att ge tmderlag fören fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras. 1977/78: 46 om fortsatt giltighet avspaningslagen erinrade föredraganden, statsrådet , om att utrednmgen(Ju 1974: 08) om telefonavlyssning hade funnit, att det i särskilda fall ochkritiska lägen fanns behov av speciella tvångsmedel i terroristsammanhang (SOU1975: 95). Sådana åtgärder kunde vidare i många fall ha en preventiv effekt.Utredningen ansåg att tvångsmedelsbestämmelsema borde finnas i en särskild,tidsbegränsad lagstiftning. Utredningens ståndpimkt lämnades i allmänhet utanerinran av remissinstanserna. Några instanser (riksåklagaren, socialstyrelsenoch statens invandrarverk) ifrågasatte emeller- 1978/79:29 10 tiddet befogade i att behålla särregler om tvångsåtgärder i terroristsammanhang. I det förslag till nya regler om telefonavlyssnmgvid fömndersökning m. m. som föranleddes av betänkandet (prop. 1975/76: 202)intogs ståndpunkten att den särskilda spaningslagen skulle behållas tillsvidare. Föredraganden ansåg inte att frågan om behovet av särskildatvångsåtgärder i terroristsammanhang hade kommit i något nytt läge genom utredningensförslag. Vad utredningen hade anfört sades bestyrka att det alltjämt fannsbehov av sådana tvångsåtgärder för att förebygga våldsdåd av den art som denspeciella lagstiftningen på området riktar sig mot. Vid riksdagsbehandlingen avförslagen om telefonavlyssningsbestämmelser i allmänhet riktadesuppmärksamheten speciellt mot frågan i vad mån avlyssnat material skall fåutnyttias när det gällde annan brottslighet än den som föranlett tillståndet.Justitieutskottet konstaterade i sitt betänkande (JuU 1976/77: 20) att dettaproblem inte är begränsat till telefonavlyssning utan att det kan komma uppockså vid utnyttjandet av andra tvångsmedel. En generell lösning för olikatyper av tvångsmedel borde därför eftersträvas. Detta förutsatte emellertid ettmer omfattande beslutsunderlag. beslöt därför på hemställan avutskottet att avslå propositionen i de nu berörda delarna. Ärendet återgick idessa delar till regeringens kansli för översyn och ytterligare överväganden. Beslut har fattats om det fortsattautredningsarbete som begärt. Regeringen har den 29 juni 1978bemyndigat chefen för att tillkalla en kommitté meduppdrag att se över tvångs-medelsreglermgen vid fömndersökning i brottmål m.m.(Dir 1978: 57). Översynen skall ta sikte på att åstadkomma en ändamålsenligavvägning mellan samhällets behov av tvångsmedel och de motstående intressensom kan komma att beröras därav. Möjligheterna att stärka skyddet för denenskildes integritet skall undersökas. En annan av de många frågor som skallutredas är i vilken utsträckning erhållen information bör få utnyttjas när denavser annan brottslig verksamhet än den som har legat tiU gmnd för beslutet omtvångsåtgärd. Även om intresset vid översynen i första hand knyts tillanvändning av straffprocessuella tvångsmedel är enligt direktivenförhållandena analoga i många fall av tvångs-medelsanvändnmg enUgt annan lagstiftning.Det gäller bl. a. beträffande den särskilda spaningslagen. När förslag om förlängning av den särskildaspaningslagen har förelagts (prop. 1976/77: 33, 1977/78: 46)har det betonats att det mot bakgrund av den fortgående internationellaterroristverksamheten är angeläget att vi även i fortsättningen håller en högberedskap för att förebygga våldshandlingar i vårt land. I vissa lägen kan detdärför behövas tillgång till de speciella tvångsåtgärder i spaningssyfte somden särskilda spaningslagen medger. Med hänsyn till detta och till att Prop.1978/79:29 11 ingentingförekommit som har gett anledning att anta att lagen har tillämpats på ett sättsom strider mot dess syfte eller på ett sätt som kan sätta rättssäkerheten ifara, förordades i de nämnda propositionerna förlängning av giltighetstidenför lagen, vid senaste tUlfälle tiU utgången av . harmot bakgrund av den fortsatta utvecklingen av den internationellaterroristverksamheten ansett behov alltjämt föreligga av spaningslagensbestämmelser och därför tillstyrkt förlängning. har biträttjustitieutskottets uppfattning. De synpunkter som har anförts beträffandebehovet av de särskilda reglema i spaningslagen gör sig alltjämt gällande.Vågen av terroristdåd har inte visat tecken påminskning. Den omständigheten att har förskonats från intemationellaterroristdåd kan inte tas till intäkt för att vi ocksåi fortsättningen kommer att skonas. Jag vill erinra om att det så sent somunder uppdagades långt framskridna planer på att i politisktutpressningssyfte angripa och bortföra en tidigare regeringsledamot, som hadevarit ansvarig för bl. a. tillämpningen av terroristbestämmelserna. Jag vill idetta sammanhang hänvisa till att i sitt yttrande har pekatpå risken för häirmdaktioner med anledning av de utvisningar av terroristersom skett . Som framgår av den redogörelse för tillämpningen avterroristiagstiftningen, som jag denna dag avser att föreslå regeringenatt överlämna till , har i en skrivelse den 27 september1978 redogjort för terroristbestämmelsemas tillämpning under det senaste året.Något utvisnings- eller awisningsbeslut har inte fattats. I den förteckning somrikspolisstyrelsen enUgt 20 § UtlL skall upprätta över utlänningar som skallavvisas finns omkring 120 utlänningar upptagna. Bestämmelserna i den särskildaspaningslagen har inte heller behövt tillämpas. De hartidigare tillämpats i två fall. har emellertid förklarat atten förlängning av giltighetstiden för spaningslagen synes vara befogad, eftersomlagen torde ha verkan i förebyggande syfte. Den omständigheten att den särskilda spaningslageninte har behövt användas bör ses i belysning avgarantierna i lagen mot en alltför vidsträckt tillämpning. Sådana garantier harbyggts in i de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen. Lagenfår exempelvis inte tillämpas i andra fall än då utlänningen har utvisats somterrorist eller i visst fall förvisats eller utvisats av annat skäl ochenligt regeringens bedömning faller under terroristrekvisiten samtverkställighetshinder av politisk natur föreligger.