prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Oljebolagen med integrerad verksamhet iråoljeanskaffning, raffinering och distribution har sedan oljekrisen 1973-1974minskat sina marknadsandelar. Detta gäller särskih för den tjocka eldningsoljan,som används för kraft- och värmeproduktion och för industriella ändamål. Detfinns en klar tendens hos flera av de intemationella bolagen atl minskaförsäljningen i . Företag som arbetar huvudsakligen på spotmarknaden,inkl. kommuner och andra storförbrukare, har i motsvarande mån ökat sin andelav marknaden. Dessastmkturförändringar för med sig en försvagning av säkerheten i den svenskaoljeförsörjningen. Särskilt betänkligt från försörjningssynpunkt är enligt minmening att en växande del av oljeinköpen för kraft- och värmeproduktion under1970-talet har lagts över på spotmarknaden. Riskernamed denna utveckling har klargjorts genom händelserna på den internationellaoljemarknaden . Bortfallet av den iranska råoljeexportenhar lett till att tidigare råoljeöverskott har förbytts i ett underskott.Spotmarknaderna har reagerat snabbt genom sjunkande utbud och kraftigaprishöjningar. Flera av raffinaderierna i har fått svårigheter allupprätthålla sin råoljetillförsel. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 139 somnormalt köper produkter på spotmarknaden för distribution i befinnersig i ett besvärligt läge. Deaktuella störningama på den internationella oljemarknaden bör ses som utslag avden akuta krisen i snarare än som förebud till en mera långsiktig mbbningav balansen mellan tillgång och efterfrågan. Som jag har framhållit isamband med redovisningen av vissa globala energiprognoser (avsnitt 2.1.3) finnsdet skilda bedömningar av den tidpunkt vid vilken en sådan mbbning kan kommaatt inträffa. måste man emellertid räkna med att störningar i någotav de viktigare produktionsområdena snabbt får omfattande följder på hela deninternationella marknaden. Sannolikheten för att sådana stömingar skall fåsärskih stora effekter på den svenska marknaden ökar till följd avstrukturproblemen inom den svenska oljebranschen. Detta i kombination med vårthöga totala oljeberoende är ägnat att inge farhågor för vår oljeförsöijning. 8.1.4Riktlinjer för den statliga oljepolitiken Denoljepolitik som utformades tog sikte på främst att bygga uppen statlig kommersiell organisation på området. Det statliga oljebolagetSvenska gavs en central roll och fick resurser för att bedrivaverksamhet inom olika led av oljehanteringen. Detta innebar emellertid ingenlösning av de grundläggande stmkturproblemen inom den svenska oljeindustrin.Dessa problem har kommit att framstå alh klarare. Det harockså blivit uppenbart att någon lösning av problemen inte kan uppnås enbartgenom att staten engagerar sig kommersiellt i oljebranschen. Enligtmin mening bör målet för den statliga oljepolitiken vara att i nära samverkanmed oljeföretagen och andra parter på marknaden, framför allt kommunema ochandra storförbmkare, åstadkomma en ökad säkerhet i den svenskaoljeförsörjningen på både kort och lång sikt. För att detta mål skall kunna nåsmåsle strukturproblemen inom branschen angripas på bred front. Den samverkanmellan staten och de olika marknadsparterna som därvid fömtsätts bör gmndas påen klar rollfördelning. Detta gäller inte minst för statens egen verksamhet,som bör inriktas främst på all skapa sådana allmänna villkor för oljeindustrinatt denna kan uppfylla rimliga krav på trygghet i försöijningen. Som instmmentför oljepohtiken behövs det också statliga organ som kan verka påföretagsplanet. Den statliga affärsverksamheten bör dock ses främst som ettkomplement till oljeföretagens verksamhei på vissa områden där det föreliggersärskilda motiv för statliga insaiser. Jagkommer att närmare redogöra för min syn på frågan om de olikamarknadsparternas uppgifter inom ramen för den statliga oljepolitiken. DeinternationeUa oljebolagen svarar för omkring hälften av försäljningen iSverige. Deras alltjämt dominerande ställning på världsmarknaden för oljainnebär att deras närvaro på den svenska marknaden får ses som en 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 140 Detta gäller i synnerhet de foretag som bedriver raffinering iSverige, dvs. BP, och . Dessa företag har, i likhet med Nynäs ochOK, drabbats av stora förluster . Även för andraintemationella oljebolag torde verksamheten i ha gett ettotillfredsställande resultat. Hos flera av de internationella bolagen torde detmot denna bakgmnd finnas ett intresse av samverkan i syfte bl.a. att förbättrautnyttjandet av bolagens raffineringskapacitet, depånät ochdistributionsorganisation i . Enligt min mening är det även ett svensktintresse atl de internationella bolagen kan bevara sin ställning på den svenskamarknaden. Från statens sida finns det anledning att fästa särskild vikt vid bolagensberedvillighet och förmåga att göra åtaganden om försörjning av den svenskamarknaden, t. ex. genom långsiktiga leveranser av råolja. De svenskägdaraffinaderiföretagen - dvs. och OK -svarar för nära entredjedel av den svenska marknadens försörjning och för en motsvarande del avlandets raffineringskapacitet. De har en väl etablerad verksamhet inom olikadelar av oljehanteringen och de utgör därmed en från försörjningssynpunktvärdefull tillgång. OK har i varit ledande inom försäljningen avbensin och tunn eldningsolja och företaget har en mycket godmarknadsförankring. Engagemanget i har dock inneburit en belastningför OK:s ekonomi. Nynäs har en stark ställning påtjockoljemarknaden. Det finns också skäl att nämna den lillverkning avsmörjmedel, asfalt och andra specialprodukter som sker vid Nynäs raffinaderier. Nynäsoch OK:s aktuella svårigheler kan väsentligen hänföras till deras ofullständigaintegration in i råoljeledet. Genom en långsiktigt inriktad samverkan mellanstaten och dessa företag bör effekterna av denna konkurrensnackdel kunnamildras. En sådan samverkan bör kunna bygga på att parterna täcker sina behovav produkter för marknadsföring i med långsiktigt säkerställda leveranserav råolja och produkter som ttllförs genom avtal med oljeproducenter ellerandra liknande arrangemang. Därmed bör företagen även kunna spelaen viktig roll i landets försörjning. Övrigaoljeföretag har haft en gynnsammare resultatutvecklingdärigenom att de har kunnat utnyttja möjligheterna till spotköp till lågapriser. Denna verksamhet inverkar dock negativt på försörjningstryggheten. Inu rådande marknadsläge, liksom under 1973-1974 års kris, har de berörda företagenstora svårigheter att över huvud taget skaffa produkter för sin försäljning iSverige. Dessa företags möjligheter att långsiktigt behålla sin ställning påden svenska marknaden torde vara beroende av att de övergår lill att i störteomfattning gmnda sin försörjning på de integrerade oljeföretagen i andra leverantörer som kan erbjuda jämförbar försörjningssäkerhet. Ävenkommuner och andra storförbrukare bör enligt min mening ta Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 141 störrehänsyn till försörjningsintressena i sin inköpspolitik. Somjag redan harpåpekat ökar särskilt den kommunala sektorns ijockoljeförbrukning för kraft-och värmeproduktion snabbt. Det är enligt min mening olämpligt att dennabetydelsefulla sektor av vår energiförsörjning görs beroende av utvecklingen påden osäkra korttidsmarknaden för oljeprodukter. Kommunernas ökade ansvar påenergiområdet bör innefatta ett ökat hänsynstagande till de risker som ettstarkt spoimarknadsberoende innebär. Jag avser att ta initiativ tillöverläggningar i frågan med , . Detfinns behov av att något utförligare klarlägga roll sominstmment för den statliga oljepolitiken. Som nämnts bildades bolaget meduppgiften att bygga upp en kommersiell verksamhet omfattande olika frånförsörjningssynpunkt viktiga led av oljehanteringen. Bolaget har på kort tidlyckats uppnå en relativt betydande försäljning av främst tjocka eldningsoljor.Bl. a. genom NOCO-affären har bolaget börjat bygga upp en långsiktigråoljeförsörjning. Företrädare för oljebranschen har emellertid framfört kritikmot bolagets verksamhet. Det hardärvid hävdats att Svenska Petroleumsuppträdande på marknaden har ytterligare ökat spotmarknadsberoendet ochförsämrat de etablerade företagens ställning. Kritiken har riktats framför alltmot försök att bredda sin ursprungliga försäljning avtjockolja till storförbmkare med en viss försäljning av eldningsoljor tillhushåll och andra mindre förbrukare. Enligtmin mening bör verksamhet inriktas framför allt mot områdendär bolaget kan bidra till att förbättra försörjningstryggheten. På kortaresikt kan resultat nås genom avtal med oljeproducenter om leveranser av såvälråolja som oljeprodukter. Av betydelse på är prospektering ochförvärv av andelar i oljefyndigheter. egenskap av statligtföretag med möjligheter till statligt finansieringsstöd i olika former ger bolagetgoda möjligheter till insatser i försörjningsledet, som ofta ställer stora kravpå kapital. Flera oljeföretag har också uttryckt intresse för samarbete medSvenska på detta område. Jag ser det som önskvärt att ett sådantsamarbete kommer till stånd, eftersom det skulle kunna innebära en angelägenförstärkning av försörjningssäkerheien på den svenska oljemarknaden. Särskiltom samarbetet kombineras med samverkan även inom raffineringsledet kommer debåda centrala problemen inom oljebranschen i att kunna angripas. SvenskaPetroleums nuvarande marknadsföring är begränsad i förhållande till denverksamhet i råolje- och raffineringsleden som avses utgöra bolagets framtidahuvuduppgift. Eftersom denna verksamhet kan väntas leda till atl SvenskaPetroleum får tillgång till större kvantiteter råolja och produkter än vad somkan avsättas på bolagets nuvarande marknad ligger det nära till hands förbolaget att söka samverkan med andra branschföretag även i marknadsledet.Svenska egen försäljning bör liksom Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 142 hittillsinriktas på storförbrukare främst inom den offentliga sektom och andrakundkategorier som f. n. i stor utsträckning grundar sin försörjning påspotmarknaden. bör för dessa kunna erbjuda ett förmånligtförsörjningsalternativ. Däremot saknas det enligt min mening skäl för enfortsatt utvidgning av bolagets detaljdistribution av oljeprodukter om ensamverkan av det slag somjag här har angivit kan komma till stånd. År1976 fick en viss särställning på upphandlingsområdet genomförordningen (1976:664) om upphandling av oljeprodukter för statlig myndighetsom ej hör till försvarsdepartementet. Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att denna forordning upphävs. När det gäller den statligaberedskapslagringen av råolja finner jag emellertid efter samråd med chefen förhandelsdepartementet att överstyrelsen för ekonomiskt försvar bör anlitaSvenska vid upphandlingen. Detta ligger väl i linje med vad jag haranfört om inriktningen av bolagets verksamhet. Det ankommer på regeringen attmeddela föreskrifter härom. Jag vill slutligen berörafrågan om statsmakternas pmpo//r//t beträffande oljeprodukter. Företrädare förraffinaderiföretagen i har framhållit att dessa företag har försatts iett ogynnsamt konkurrensläge genom de prisregleringar som vid två tillfällenunder har införts vid perioder med allvarliga störningar av deninternationella råoijemarknaden, nämligen under oljekrisen och hösten1978. Dessa perioder kännetecknas av prishöjningar särskih på spotmarknaden förfärdiga produkter, vilket innebär att raffinaderimarginalema ökar för deraffinaderiföretag som förfogar över råolja till kontraktsbundna priser. Påden svenska marknaden - liksom på flertalet andra marknader - har emellertidraffinaderiföretagen genom högstpriser eller prisstopp i viss mån hindrats frånatt dra fördel av de höga spolmarknadspriserna. Därmed har de också, framhållsdet, begränsade möjligheter att kompensera sig för förluster avöverskott och låga spotmarknadspriser då raffinering i ger ett sämreresultat än import av färdiga produkter. Efter samråd med chefenför vill jag anföra följande i denna fråga. Genom densvenska marknadens stora beroende av produktimport påverkas prisnivån i Sverigestarkt av Rotterdammarknaden. med stabilitet på deninternationella oljemarknaden har inköp på spotmarknaden bidragit till en ökadkonkurrens mellan oljeföretagen i , vilket har medfört en förkonsumenterna gynnsam prisutveckling på oljeprodukter. I brisllägen ger dockspotmarknaden kraftigt utslag i form av minskat utbud och höga priser eftersomprissättningen på denna marknad sker efter marginella kvantiteter. Om dessaprishöjningar - som inte har sin gmnd i faktiska råoljekostnadsökningar -tilläts att snabbt och i full utsträckning slå igenom på den svenska marknadenskulle det kunna få oacceptabla följder för balansen i samhällsekonomin. Isådana fall kan det alltså vara nödvändigt att kortsiktigt dämpa ge- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 143 nomslagetav prishöjningar genom olika former av prisreglering. Detta bör emellertid skepå ett sätt som tar hänsyn även till försöijningsintressena. Den svenskaprisnivån måste anpassas till intemationellt tillämpade priser på oljeprodukterom importen av oljeprodukter skall kunna upprätthållas. Prishöjningar bör i såfall, enligt min mening, också medges de oljeföretag som genom sitt engagemangi råolje- och raffineringsleden har en förhållandevis prisstabil försörjningoch som av det skälet inte kan uppvisa kostnadsökningar som grund förprishöjningar. Sådana överväganden har legat till gmnd för de beslut somregeringen har fattat och febmari 1979 om en successivuppmjukning av det prisstopp som infördes . Somjag redan har framhållit är det ett huvudmål för svensk oljepoUtik att uppnåökad försörjningstrygghet genom att begränsa det nuvarande beroendet avspotmarknadsköp. Härigenom bör även den svenska oljemarknadens känslighet förprisutvecklingen på de intemationella produkt-marknaderna efter hand kunnaminskas. 8.1.5Överläggningar med vissa oljeföretag Sedanbörjan av har diskussioner förts mellan företrädare förindustridepartementet och olika oljeföretag om aktuella problem inom branschen.Med några av de berörda företagen har diskussionerna övergått tillöveriäggningar om förutsättningama för en närmare samverkan mellan staten ochdessa företag i enlighet med de riktUnjer som jag har angivit. Överiäggningarnahar i febmari 1979 lett fram till fyra avtal mellan regeringen och vissaoljeföretag. Innan jag lämnar en kort orientering om innehållet i dessa avtalvill jag understryka att de inte innebär andra åtaganden för partema än att taupp förhandlingar rörande vissa i avtalen angivna frågor. Avsikten är attförhandlingarna skall slutföras före utgången av . Det är vidareförutsatt att vid förhandlingarna statens kommersiella intressen skallföreträdas av . Något ställningstagande från sidatill avtalen är inte påkallat. I den mån förhandlingarna leder till resultatsom förutsätter beslut av regeringen och avser jag att återkomma tillfrågan. Avtaletmellan regeringen och avser förhandlingar om samverkanbeträffande dels långsiktig anskafi"ning av råolja och oljeprodukter,dels raffinaderiverksamhet. På sistnämnda område är avsikten att finna formerför en samverkan beträffande såväl raffinaderiet i som andraraffinaderier i samverkan med andra parter. Förhandlingama skall kunna omfattaäven vissa utvecklingsfrågor. Avtaletmellan regeringen och jämte avserförhandlingar om en gemensam projektstudie för konver-teringsanläggningar, bl.a. för katalytisk krackning, och om de olika former av finansiering som kankomma i fråga för ett eventuellt sådant projekt. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 144 Vidareskall forhandlingar föras om råoljeleveranser till och om fördelningav produkter från raffinaderiet. Avtaletmellan regeringen och avser förhandlingar om eventuellgemensam anskaffning av råolja och därmed förenade frågor om anskaffning avprodukter. Utöver vad som har överenskommits enligt avtalet mellan regeringen,OK och skall regeringen och OK kunna förhandla om samverkan även medandra raffinaderiföretag, i första hand avseende raffinaderieti . Avtaletmellan regeringen och jämte , , avserförhandlingar om en långsiktig samverkan inom de sammanhängande områdenaråoljeförsörjning, raffinering, lagring och distribution. I avtalet hänvisastill att samarbete redan har etablerats mellan BP och pådessa områden. Samverkan skall kunna ske även med andra parter. 8.1.6Ny organisation för prospektering Hösten1978 inleddes överläggningar mellan de statliga och enskilda intressentema iresp. OPAB och Petroswede om organisationen på oljeprospekteringens område.För bägge parter var utgångspunkten att den ursprungliga formen för samarbete,i princip baserad på intressentbidrag efter ägarandel i bolagen, inte längrevar ändamålsenlig och att en mer flexibel samarbetsform borde eftersträvas.Parterna gjorde vidare den gemensamma bedömningen att en svenskprospekteringsinsats av den omfattning och uthållighet som förutsattes när det nyabidragssystemet infördes ställer krav på relativt betydande resurserför anskaffning och genomförande av projekt. På grundval av vissa studierberäknades kostnaderna för en sådan basorganisation för prospektering såväl påsvenskt område som utomlands kunna uppgå till ca 10 milj. kr. efter enuppbyggnadsperiod av tre ä . De enskilda intressenterna gjorde ocksåklart atl de inte var beredda att göra långsiktiga ekonomiska åtaganden påområdet och att staten därför enligt deras mening borde vara huvudman för en nyprospekteringsorganisation. Mellan intressenterna iPetroswede har träffats ett avtal av innebörd att den statliga intressenten,dvs. , förvärvar de enskilda intressenternas aktier räknatfr. o. m. den Ijanuari 1979. Avtalet har för del träffatsmed förbehåll för att särskilda statliga medel ställs till förfogande för attbolaget skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet. Avsikten är attPetroswedes verksamhet i fortsättningen skall handhas av en ny stafligbasorganisation för prospektering, Svenska , som är etthelägt dotterbolag till . Förhandlingarna mellanintressenterna i OPAB har lett fram till en överenskommelse om att OPAB skalluppdra åt den nya basorganisationen att Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 145 motersättning fullfölja OPAB:s prospekteringsverksamhet. Någon ändring av OPAB:sägarförhållanden sker inte i samband därmed. Den nya organisationen väntaskomma att erbjuda personalen hos såväl OPAB som Petroswede anställning. Enligtmin mening innebär överenskommelserna mellan intressentema i OPAB ochPetroswede att förutsättningarna för en effektiv svensk prospekteringsinsatshar förbättrats. Den nya basorganisationen kommer att gmndas på samtliga deresurser för prospektering som har funnits hos de tre bolagen . En sådan koncentration av resurserna kommeratt innebära ökade möjligheter att anskaffa, utvärdera och genomföraprospekteringsprojekt för såväl som enskilda svenskaföretags räkning. Den nya organisationen utgör därmed ett komplement till detbidragssystem som infördes . Eftersom verksamheten till stor del tordekomma att bedrivas på grundval av statliga prospekteringsbidrag är enredovisningsmässig avgränsning gentemot önskvärd. En sådanavgränsning uppnås genom att organisationen är ett aktiebolag med egenstyrelse. Ioch med förvärv av aktiema i Petroswede upphör 1973 och 1978års konsortialavtal om intressenternas samarbete i detta bolag att gälla.Avtalet av innebär bl.a. åtaganden för intressentema att bidra tillverksamheten med 100 milj. kr. i proportion till sina andelar. Därav har tillutgången av ca 78 milj. kr. Enligt avtalförklarade sig intressenterna beredda att under vissa fömtsättningartillskjuta ytterligare 50 milj. kr. Dessa medel har inte tagits i anspråk. Riksdagenmedgav (prop. 1977/78: 128 s. 34, NU 1977/78:70, rskr 1977/78:343) attåterstående medel på reservationsanslaget Oljeprospektering ställdes tillSvenska förfogande, att av bolaget användas som intressentbidragtill Petroswede i enlighet med avtal. Eftersom avtalet nu har upphörtatt gälla behövs medlen inte för detta ändamål. Dessa medel, som uppgår till 22milj.kr., bör i stället få användas av för att täcka bolagetskostnader i samband med övertagandet av Petroswede. Som tillskott tillverksamheten inom den nya prospekteringsorganisationen under enuppbyggnadsperiod bör medel anvisas på statsbudgeten under ett särskih anslag.Jag återkommer till dessa frågor vid min anmälan av anslagsfrågorna i detföljande. 8.1.7Statsgaranti för oljeutvinning m. m. Denstatliga kreditgaranti på 2000 milj. kr. som beslutades har i sambandmed avtalet mellan och visat sig vara ett lämpligtinstrument för att säkra långsiktig tillgång till råolja på ekonomisktförmånliga villkor. har föreslagil att garantiramen höjs.För egen del är jag inte beredd att förorda en sådan höjning eftersom hittillsendast omkring en Qärdedel av ramen har utnyttjats. Om 10 1978179.1 saml. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 146 behovav en ramhöjning uppstår under /80 får frågan tas upp i sambandmed anmälan av tilläggsbudget för detta budgetår. Däremot vill jag redan nu taupp frågan om utvidgning av garantins användningsområde. F. n. får garantinanvändas för finansiering av dels investeringar i utvinning, transport ochlagring av olja, naturgas eller kol, dels förvärv av intresseandelar i olje-,gas- eller kolfyndigheter som står inför kommersiell exploatering eller därexploatering redan har påbörjats. En allmän fömtsättning för att garanti skallkunna ställas för finansiering av ett visst projekt är att projektet bedömsvärdefullt från svensk försörjningssynpunkt. Vidare bör staten tillförsäkrasoption på hela den eventuella produktionen eller del därav. ochenskilda oljeföretag bearbetar f. n. några oljeut-vinningsprojekt som skullekunna komma i fråga för statlig kreditgaranti. Det har därvid framkommit att tillgångtill råolja från fyndighetema skulle kunna säkras på fördelaktigare villkorgenom förvärv av aktierna i de företag som har intresseandelar i resp.fyndighet än genom förvärv enbart av andelama. Jag finner det önskvärtatt garantins användningsområde utvidgas så att garanti kan ställas även vidfinansiering av aktieförvärv. En fömtsättning bör dock vara atl det företag ivilket aktier skall förvärvas bedriver verksamhet huvudsakligen inomoljeutvinning och att förvärvet ger äganderätten till viss från svenskförsöijningssynpunkt värdefull produktion. Beträffande option för staten börsamma krav stätllas som f. n. I analogi med vad som gäller inom garantinsnuvarande användningsområde bör garanti kunna ställas även för förvärv avaktierna i naturgas- och kolproducerande bolag. Vidare har det vidförhandlingar med vissa oljeproducenter beträffande långtidsavlal om köp avråolja framkommit att sådana avtal kan innebära betydande garantianspråk föratt säkra säljarens fordran vid varje leveranstillfälle. Dessa anspråk kan varabetungande. Önskemål har därför framförts om att statsgaranti skall kunnaställas för svenska företags betalningsförpliktelser i samband med avlyft avråolja inom ramen för långsiktiga leveranskontrakt. Jag anser att en sådan utvidgningav garantins användningsområde ligger väl i linje med garantins syfte att skapaökad långsiktighet i råoljeförsörjningen. En fömtsättning for att garantiskall kunna ställas bör vara atl ifrågavarande leveranser sker enligtlångtidsavtal från en leverantör med egen utvinning och bedöms vara värdefullafrån svensk försörjningssynpunkt. En motsvarande utvidgning av garantinsanvändningsområde bör ske även beträffande leveranser av naturgas och kol. Jagförordar sålunda att regeringen inhämtar godkännande att utvidgaanvändningsområdet för den statliga kreditgarantin i enlighet med vad jag nuhar anfört. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 147 Sludigen vill jag nämna att fråga harväckts om att utnyttja den statliga kreditgarantin i syfte alt underlättaförsörjningen med kokskol för framställning av koks för jäm- och stålindustrin.Enligt min mening bör emellertid garantins användning på kolområdel begränsaslill främst kol för förbränning, s.k. ångkol.