prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — hällsinlresse alt skogsbruket har tillgång till ettrationellt och effektivt skogsvägsyslem. ulökal slöd för all ytteriigare lillgodosedetta behov syns motiverat om bålnadskravel uppfylls. Två principiellt olika huvudtyper av skogsvägar kanurskiljas i bidragshänseende, nämligen A. skogsvägar///«/! stor andel främmande trafik, och B. skogsvägar/wé-J stor andel främmande irafik. På den första lypen har i regel förstärkt och egentligtunderhåll inte kontinueriig utan intermittent karaktär, varför, när dessaåtgärder vidtages, de får relalivi stor omfattning och medför relativt settstora kostnader. De får således prägel av invesleringar och bör av denanledningen kunna erhålla bidrag frän skogsvägsanslagels byggnadsdel. Serviceåtgärder på skogsvägar ansågs av idess hemställan till regeringen - på vilken skogsuiredninggrundar sitt förslag - i flertalet fall böra hänföras till de direkta avverkningskoslnader-naoch därmed normalt ej vara bidragsberättigade. Detla torde i särskilt hög gradgälla skogsvägar av typ A. Den andra typen. B, med stor andel främmande trafik, börenligt vår mening i bidragshänseende behandlas som enskilda vägar medstatsbidrag. De har i regel mer kontinuerlig trafikbelastning. Den främmandetrafiken utsätter vägen för slitage för vilkel väghållaren bör kompenseras ochdet ligger i den främmande trafikens intresse all vägen hålls öppen för denna Prop.1978/79:110 194 Dessa faktorer motiverar statsbidrag till främstserviceåtgärder, men även till visst egentligt underhåll som t. ex. grusning. Statsbidrag till drift uv denna typ av skogsvägar kanredan lämnas med stöd av slatsbidragskungörelsen avseende enskild väghållning(SFS 1952:953). För att kunna utöka detta slöd - i enlighet med skogsutredningensintentioner - bör del s. k. enskilda väganslagel höjas. Ett alternativ syneskunna vara atl administrationen av statsbidrag till såväl A-skogsvägar som B-skogsvägarsker genom länsstyrelserna. Delta skulle gagna en enhetlig bedömning och underiättaställningslagande till de gränsfall som alllid förekommer. Gemensamt för samtliga skogsvägar med statsbidrag bör varaatl de ej får avslängas ulan tillstånd av . Vidare vill vi framhålla vikten av att det istatsbidragshänseende inte bör vara förmånligare att vara väghållare för enskogsväg än för en enskild väg vilken har belydelse för bygdens befolkning, detrörliga friluftslivet etc. 1 konsekvens med denna princip bör bidragsprocenten tillskogsvägar i den av utredningen avgränsade inre zonen högst uppgå lill ,dvs. ej överstiga bidragsprocenten för enskilda vägar. Statsbidrag till byggande av skogsflygplatser bör, enligtvår mening, inte direkt sammankopplas med statsbidrag lill skogsvägar. 6.44 : EnligtRRVs uppfaUning bör bidragsni vån sättas ulifrån förväntad stimulanseffekt. RRV ifrågasätter därför de höga bidragsprocenter som utredningen generellt föreslår. Vid utformningen av reglerna för de bidrag som bliraktuella bör stor vikt läggas vid att bidragsadministrationen underlättas. a. denna orsak bör rollfördelningen mellan den centrala och de regionalaskogsvårds-myndigheterna noga övervägas. 6.45 : Om inte skogsbrukel kan bära sina egna kostnader, eftersom de produceradevarorna då tycks bli för dyra, måste ambitionerna sänkas. 6.46 Lantbruksstyrelsen:A///7/(/7r. om all förhållandena i skogsbruket och jordbruket är olikaoch att en direkt överföring av ertärenheter från jordbrukets förhållanden intekan göras, men anser att systemet med kreditgarantier bort diskuleras närmaresärskilt som en kraftig ökning av det statliga ekonomiska stödet föreslås. ----- Enligt lantbruksstyrelsens mening bör stödet ges enstruk- turbefrämjande inriktning genom direkt stöd i samband medstrukturratio nalisering, men också genom atl i första hand siödja aktiva brukare så alt passivt ägande åtminstone inte underlättas genom slödgivningen. Ulredningen föreslår samma bidragsnivåer för allaskogsägargrupper. Motivet anges vara att de förelagsekonomiska villkoren inteskiljer sig mellan olika grupper. Lantbruksstyrelsen kan inte dela dennauppfattning, utan anser att betydande skillnader föreligger mellanprivatskogsbruk och övrigt skogsbruk bl. a. i fråga om långsiktighelen iverksamheten. Lantbruksslyrelsen anser alt de siatliga bidragen i mångafall bör ges formen av avskrivningslån. Delta ger generellt bättre möjlighetertill kontroll av att syftet med bidragen uppnås. Lanlbruksstyrelsen tillstyrker att bidrag utgårinom s.k. skadeområden lill omplantering eller omfattande hjälpplantering samttill skogsplantering på nedlagd jordbruksmark. 1978/79:110 195 I övriga fall - skogsodling, röjning, dikning - anserstyrelsen atl den fö reslagna omfattningen av stödet ingående bör prövas, varvid också möjlig heternu ull basera stödet på garantilån undersöks ytteriigare. I den mån bi drag bör utgå UV regionalpolitiska skäl. bör samordning ske med regional politiken i övrigt.---- Skogsvägluilliiing.---- Enligt styrelsens mening passarstöd i form av kreditgaianti väl för skogsväghållning och bör i mångafall kunna reducera behovei av bidrag. 6.47 En ledamol i lantbruksstyrelsensstyrelse () var av skiljaktig mening och ansåg atl styrelsen borttillstyrka förslaget all statsbidrag lill skogsvårdsåtgärder skall utgå efter.summa grunder till alla skogsägarkategorier. 6.48 : 5A;().i,'. ?i'<"'(/.1 utredningen föreslås ett skogligt stödområde, som avviker från detstödområde som gäller för regionalpolitiken. Styrelsen vill här peka på alttillkomsten av ytterligare slödom-råden för statliga insaiser kan leda lill enviss begreppsförvirring och försvåra den administraiivu hundläggningen hos myndigheleroch företag av oliku stödformer. 6.49 : Allmäm.-- mening är del i och för sig rimligt---- att räkna medförhållandevis låga sam hällsekonomiska arbetskostnader i glesbygdema. Detta gäller emellertid för alla typer av verksamhet i dessa regioner. Teoretiskt bör därför juste ring av skillnaderna mellan samhällsekonomiska och företagsekonomiska arbetskostnader i glesbygderna snarare ske genom regionalt avgränsade, men näringsgrensneutrala sysselsätiningssiöd, än genom branschavgrän- sade slöd. Den skogspolitiska utredningens analys visade att även omman hell bortser från arbelskoslnaderna på den norrländska landsbygden--- , så blir koslnadema ändå så höga på grundav den långa omloppstiden, atl ökade återväxtåtgärder i förstahand bör sältas in i syd- och . Detta talar enligt industriverkets uppfattning emot , såsom före slagits av skogsutredning, använder återväxtåtgärder som gene rellt sysselsättningsskapande instrument inom det av utredningen föreslag na stödområdet-- . -------- Både den nuvarande, och i än högre grad denföreslagna, intensi teten i återväxtåtgärderna innebär sannolikt en betydande felan vändning av kapitalresurser. 6.50 i : Vad gällerstatligt slöd vill läns styrelsen förorda att sådant i första hand ulgår generellt för att få fram skogsplantor av så god kvalitet som möjligt och till lägsta möjliga kostnad. Med hänsyn till medelstillgången får avgöras hur mycketsom skall satsas från statens sida. Vid denna fördelning bör ocksåregionalpolitiska hänsyn tas. 6.51 i : Länsstyrelsenavstyrker ulredning ens förslag atl samtliga markägare oavsett ägarkategori alltid skall ha lika bidragsmöjligheter och ansluter sig i stället till Bo S reserva tion. Prop.1978/79:110 196 är tveksam till om slatsbidragsreglerna för bl.a.dikning och skogsväghållning ger en tillräcklig slyrning av dessa verksamheier.I båda fallen ur en noggrann planering ett verksamt sätt atl molverka att för skogsbrukeloch naturvården olämpliga projekt genomförs. föreslår därtör altplanläggning av sådan verksamhet blir obligalorisk samt att skogsvårdssiyrelsenskall ha kännedom om dessa planer innan arbetet utförs. Landshövdingen samt ledamöterna anmälde avvikande mening beträffande majoritetens förslagom obligatorisk planläggning av dikning och skogsväghållning och ansåg därför attundru stycket i uvsnittet om "Statligt stöd" borde ha utgått 6.52 Delegationen för företagens uppgiftslämnande: DEFUsaknar ----- en beräkning av kostnaderna för administration avdet statliga stö det DEFU efterlyser dessutom en beräkning av de kostnader som före slagen anmälningsskyldighet m. m. medför för uppgiftslämnama. 6.53 Skogssällskapet:- Bestämmelser bör--- införas, sommedger statsbidrag även utanför nuvurande stödområden. 6.54 - : Eftersom skogspro duktionen måste upprätthållas på all produktiv skogsmark, kommer de stora skillnaderna i förutsättningar atl verka onödigt höjande på prisnivån för råvaran. Därför anser förbunden att förutsättningarna förinrättandet av en kollektiv skogsvårdsfond närmare bör utredas. Därvid börsåväl omfattningen av en sådan fond som den tekniska utformningen ochanknytningen till de fastighetsvisa fonderna övervägas, saml vidare kopplingen lillsamhälleis insaiser för främjandet av en hög skogsproduktion. Målsättningen måslevara att med hänsyn till geografiska och biologiska fömtsättningar skapalikartade villkor för en hög skogsproduklion. 6.55 :---- Vi förordar ett bidragssloppför alla former av gödsling, kemisk bekämpning och dikning av sumpskogs-ochmyrmarker. Vi anser också att stödåtgärderna bör prioriteras så. atlekologiskt och sysselsättningsmässigt fördelaktiga altemativ gynnas som t. ex.mekanisk lövröjning framför kemisk. 6.56 : motsätter sig även förslaget om särskilt stöd för plantering,dikning, gödsling m. m. under förutsättning atl skogsvårdsavgiften avvecklas.Om ett stöd ändå införes bör det differentieras så all en större andel kommer privalskogsbmkettill godo. 6.57 : Det stödsom finns för plantering av , anser vi ska slopas. Prop.1978/79:110 197 Utöver en i stort sett allmän uppslutning kringutredningens uttalanden i strukturfrågoma efterlyses från flera håll ålgärderför all komma till rätta med de rådande förhållandena. 7.1 Lantbruksstyrelsen: Lanlbmksslyrelsen vill underslrykabehovei av en fortsatt strukturralionalisering. Detta arbele försvåras emellertid av alt en ökande andel av fasiigheterna ägs av passiva ägare, som ofta är döds bon eller på annan ort boende släktingar till tidigare ägare. Dessutom ut nyttjas i många fall jordens eller skogens produktionsförmåga svagt eller inte alls.----- Genom olika jordpoliiiska medel bör man söka minska omfatiningenav det passiva ägandet. Enligt styrelsens uppfattning bör detta ske även genomskogspolitiska åtgärder. ----- Därför får skogspolitiken enligt styrelsens meninginte utformas så att ägandet av små och orationella företag underiättas. -------- Slyrelsen vill särskilt framhålla behovei av altreglerna för be skattning av gemensamhetsskog reformeras. ----- Genom att stmklurförbältrande ålgärder ärlångsiktigt verkande finns----- inle alltid förelagsekonomiska motiv altinvestera i sådana åt gärder. Därför är det enligt styrelsens uppfattning minst lika välmotiverat ur skogspolitisk synpunkt atl statligt stöd till sådana ålgärder utgår som till andra åtgärder inom skogsbmkel.----- ----- Svårighelerna att bilda gemensamhetsskog är- mycket stora p. g. a. markägarnas ovilja att gå in i dennaägandeform. lerna för bildande av gemensamhetsskog måste - - -, som utredningen föreslår, ses över så alt en mindre grupp markägare inte kan förhindra bil dandet av gemensamhetsskog. Lantbruksstyrelsen har inget all erinra mol vadutredningen anfört i frå ga om samverkan.-- 7.2 : instämmer iutredningens mening, att det är nödvändigt alt de uppenbara brister i strukturhänseende som belas tar skogsbruket upphävs eller motverkas. Med hänsyn till alt del från skogsbrukets synpunki ärangelägel med en accelerande takt i strukturarbetet inom privaiskogsbrukei. anser skogssty relsen att skogsvårdsstyrelserna återigen bör göras medansvariga i det strukturarbete som lantbruksnämndema bedriver. Frägan är----- hur arbetet med att organisera gemensamhetsskogar Mycket lyder därvid på all en översyn av lagsiiftningenkrävs. 1 avvaklan på att strukturrationaliseringen skall geönskade resultat ----- bör skogsvårdsorganisationen lilldelas resurser förplanering och samordning av den kapacitet som finns inom en region ochför att främja uibyggnaden av en serviceorganisation på ett ralionelll säll. 7.3 : LMV delar skogsulredningensallmänna syn pä den förhandenvarande företags- och faslighelssimkturen inom privat skogsbruket saml ulredningens uppfattning att det är angeläget alt stor- leksralionaliseringen och omarronderingsverksamhelen får fortgå i minsl samma takt som .-- Det finns enligt LMVs uppfattning skäl för 1978/79:110 198 en avsevärd ökning av insalsema förstrukturrationalisering främst i pri vaiskogsbrukei. --- Takten i verksamheien är-- enligt LMVs upp fattning väsentligen en fråga om vilken satsning del allmänna är berett att göra. Det gäller därvid inte enbart storleken av de resurser man vill satsa ulan också uppläggningen och planeringen av insalsema så att de kan säl las in där behovei är störst och så att de kan ges en lämplig inrikining. -------- I en uiredning rörande aktivarefastighetsbildning för strukturom vandlingen, som LMV i samråd med lantbruksslyrelsen med det ta yttrande överlämnar till med anledning av särskilt uppdrag, redovisas hur förfarandel enligt LMVs mening lämpligen kan läg gas upp.---- framhåller att det från skogsbrukssynpunktär särskilt viktigt att arbetel med bildande av gemensamhetsskogar i desvårast iigosplittrade områdena kan bedrivas i snabbare takt änhittills. LMV delar ulredningens bedömning.- ----- Enligt LMVs uppfattning finns det vissa svagheter ireglerna om gemensamhetsskog och LMVs förslag syftar till atlundanröja dessa svagheter. Samiidigi bör emellertid sägas att den långsammatakten i gemen-samhetsskogsbildningen enligt LMVs bedömning i huvudsakhar berott på andra saker än brisler i lagstiftningen, främst på den tröghetsom i största allmänhet har förelegat när del gäller genomgripande strukturrationalisering. ----- De nya skatteregler för gemensamhetsskog sominfördes är 1975 har inverkat myckel oförmånligt på markägarnas inställningtill gemensamhetsskog. ----- Driftssamverkan och strukturförbättring ulgör ålgärdersom 1 områden där strukturen är somsämst utgör strukturförbäilring oftast en föruisättning för alt en välfungerande driftssamverkan skall kunna elableras. 7.4 :---- Förbättringar av brukningsstrukturenär i hög grad angelägna, både i form av ökad driflssamverkan och pålängre sikl en bättre faslighetsarrondering. 7.5 i Strängnäs:- Med lankepå den ofta myckel besvärande ägosplittringen i vissa delar av Iandel tordestödåtgärder för att åsiadkomma mera rationella fastigheter vara välmotiverade. 7.6 i : Föratl göra markägarna mera intresserade av atl slrukturförbältra sinaskogsmarksinnehav bör staten delvis svara för kosinaderna förfastighetsregleringarna och i samband därmed eventuellt erforderligautredningar enligt äganderättsutrednings-lagen. 7.7 i län:- Enligt länsslyrelsensmening är samverkan skogsägarna emellan det förnämsta sättet att molverkabrisler i strukturen.---- 7.8 i : Enligt länsstyrelsensmening skulle ra- lionaliseringslakten kunna ökas om fastighetsbildningslagstiftningen änd rades så att t ex bättre förutsättningar fanns att bilda gemensamhetsskog. Vidare borde resurser avsättas för information till fastighetsägarna om ne gativa effekter på skogsproduktionen av en orationell fastighetsstruktur och för slöd lill strukturrationalisering. 1978/79:110 199 7.9 i : Skogsmarkernas värdeproduce- rande förmåga skulle öka väsentligt om man får framrationellare former för att lösa problemen med ägosplittringen. Specialdestinerademedel bör enligt mening anslås för försöksverksamhet när detgäller koncentrerade insatser. 7.10------------------------------------- iÖrebro län: vill underslryka skogsulredningens uppfattning, alt en förbättring avfastighetsstrukturen i vissa områden är nödvändig för atl det skall bli möjligtall hedriva ett ralionelll skogsbruk. Skogsägamas iniresse atl gå in istrukturrationaliseringsprojekt måsle enligt mening stimuleras på olika sätl, bl a genom ökade statliga bidrag till förrättningskostnader. Även bildande av gemen samhetsskogar bör stimuleras exempelvis genom statligt stöd till sådana åtgärder. -------- 1 avvaktan på en förbättring avfastighetsstrukturen är det angelä get att få till stånd olika former av samverkan mellan skogsägare på del sätl som ulredningen föreslagit. 7.11--------------------------------------------- i : förordar ----- att man------ söker stimulera skogsägare av allakategorier till samverkan kring konkreta ålgärder. 7.12---------------------------------------- Länsstyrelseni : För att öka möjligheterna all få igång strukturrationaliserandeåtgärder föreslår att gränsen för det skogliga stödområdet inom länet flyttasösterut så att , och kommuner inkluderas. 7.13 Sju av ledamöterna i länsstyrelseni (Aarnseth. , , , , och )anför i reservation; Ytteriigare stimulans för omarrondering bör kunna uppnåsgenom ändringar i skattelagstiftningen med skärpning för dödsbon och passivaägare. Avdragsräll för förrättningskostnader bör övervägas. 7.14 i Västernorrlandslän: får för sin del förorda att man avväger de skogspolitiska medlen,jordförvärvs- och fastighetsbildningsbestämmelserna samt beskattningsreglernaså att stmklur- och driftsfrågorna inom skogsbrukel successivt förbättras. Dettorde inte vara möjligl alt exv ensidigt skärpa skogsvårdslagens krav på småoch ur slruktursynpunkt orationella enheter. Att förbättra fastighetsstrukluren är emellerlid enlångsiktig process ----- . Samverkan kring såväl resurser som åtgärder bör stimuleras. 7.15 i län:Strukturfrågorna bör enligt mening ägnas en störreuppmärksamhet i del fortsatta arbetet med de skogliga frågorna. 7.16 i :---------------------------- Länsstyrelsenanser att en intensifierad arronderingsverksamhet inomskogsbruket bör ingå som ett led i den framtida skogspolitiken. 7.17 i : 1 rådande lägevill med Prop.1978/79:110 200 hänsyn till del ökande samröre med markägare även urformell synvinkel som flera av ulredningens förslag synes leda till framhållaatt om alla dödsbon skulle få ett ansvarigt ombud, något som vid olikatillfällen aktualiserats skulle detta kraftigt underlätta olika instansershantering av olika skogliga ärenden. 7.18 riksför bund: Vi instämmer i utredningens beskrivning av strukturfrågornas bety delse för en effektiv skogsproduklion . Vidare delar vi utred ningens mening när den konstaterar att "ökad driftsamverkan får anses mest verksam i ett bredare perspektiv". Det är alltså främst inom detla område som insatserna bör koncentreras. Bästa möjliga utnyttjande av ar betskraft och andra resurser är en väsenilig förutsättning för ett ekono miskt skogsbruk. -------- Vi vill-------- understryka att det borde varautvecklingsfrämjan de om tekniska kostnader för strukturförbättringar får tas upp i sin helhet som kostnader vid inkomsttaxeringen. Inom det allra svårast ägosplittrade områdena anser vi - ilikhet med utredningen - att bildandet av gemensamhetsskogar kan vara ettverksamt medel att åsiadkomma nödvändiga strukturförbättringar. Bildandet av gemensamhetsskogarbör därför aktivt stödjas av samhället i sådana områden. Men skall bildande avgemensamhetsskogar möjliggöras måste skattereglerna för dessa förändras. Somde nu är utformade utgör de ett hinder för bildande av gemensamhetsskog. Viföreslår därför att man närmare utreder möjligheter till beskattningsreglersom postivit kan medverka i denna strukturprocess. -------- Vi vill understryka utredningens krav om att denstatliga utred ningen om dödsbo och samägande framlägger förslag om ändring av gällande rättsstatus för dessa ägargmpper, så att en ändamålsenlig för valtning och skötsel av dessa fasligheter främjas. Det bör------ framhållas att föreningama i sinuppdragsverksamhet även åtar sig arbete för icke medlemmar.Skogsägareföreningarna är vidare öppna för ett intensifierat samarbete medandra organisationer och intressenter inom skogsbruket. Skogsägareföreningamaupplever det därvid som naturiigi och nödvändigi alt främst i samarbete medskogsvårdsstyrelserna verka för en ökad och fördjupad samverkan inomprivatskogsbruket. 7.19 : Enligt Skogssällskapetserfarenhet föreligger den ef fektivaste formen av samverkan i det alternativ sällskapet erbjuder. Skogsägare - ej minsl samägare såsom dödsbon, fa miljebolag, stiftelser och andra som har svårighet att personligen fatta be slut och omsätta dessa i praktisk skogsvård och ekonomisk förvaltning - kan genom anslutning till ett effeklivi, obundet och opartiskt förvaltnings organ få alla sina behov tillgodosedda. Samverkan grundas härvid endast på den nytta envar uppdragsgivare utifrån sina egna intressen kan uppnå. Geografisk belägenhet, grupptillhörighet ed har ingen avgörande betydel se. 7.20--------------------- : Bildandeav gemensam hetsskogar är en effektiv, enkel och billig metod atl komma tillrätta med den dåliga fastighetsstrukturen i skogsmark och denna möjlighet bör upp märksammas mer.--- 1978/79:110 201 1.1\ : TCO villsärskilt under stryka behovet av skärpt lagstiftning beträffande förvaltningen av jord bruksfastigheter ägda av dödsbon eller genom långt drivna former av sam- äganderätl. 7.22 : Styrelsenvill understryka utredningens uppfattning att fastighetsstrukturen måsteförbättras i vissa områden för att det skall bli möjligt att bedriva ettrationellt skogsbmk. Den stafliga verksamhet som pågår för att förbättrafastighetsstrukturen måste fortsätta och intensifieras. 7.23 i och : Enligt uppfattning slår icke den ändrade hushållningen och vårtids utnyttjande av skogens produkter i rimlig relation till ägosplittringenoch uppdelningen av skogsinnehaven. Det är svårt att tänka sig att ett aldrigså ambitiöst program manifesterat i lagar, förordningar eller anvisningar,skall fä en större genomslagskrafl ulan brukarnas akliva medhjälp och då måstelösningar också finnas på dessa strukturproblem. Enligt uppfattning hade det varit av stortvärde om utredningen allsidigare hade behandlat problemen i samband med skogsbruketsstrukturrationalisering och även framlagl andra åtgärdsförslag och belyst konsekvensemaav dem. 7.24 : Kraftfulla åtgärder mås le - sättas in för att komma tillrätta med ägosplittringen. Det hade varit önskvärt att skogsutredningen presenterat konkreta förslag till inten sifiering av arronderingsverksamheten och andra ålgärder i samma syfte, t ex bildande av gemensamhetsskogar. Samarbetsulskottei vill i sammanhanget framhålla att deförslag lill änd rad jordförvärvslagstiftning som framlagts av jordförvärvsutredningen (SOU 1977:93) fält en sådan inrikining att arronderingsarbetet avsevärt kommer att försvåras.-- -------- Det är------ nödvändigt att samverkan över ägogränsemaytter ligare utvecklas och främjas. 8 Skogsinventeringar och skogsbruksplaner Förslagen stöds av i stort sett samtliga remissinsianser.Önskemål om obligatoriska skogsbmksplaner förs fram från ett par håll. 8.1 :-- Utredningen har inte närmareberört i vilken utsträckning kunskapema i form av skogliga dalauppgifterskall omfattas av någon sekretess. RSV ser del emellertid som viktigt att deuppgifter som kommer alt inhämtas i detta sammanhang inte blir sekrelessbelagdautan blir tillgängliga för fastighetstaxeringen, som har stor betydelse för bla förmögenhetsbeskattning, värdeminskningsavdrag på skog samt den föreslagnalagen om insättning på skogsvårdskonto. En på detta sätt ökad kunskap om deenskilda bmkningsenheterna bör således innebära ökade möjligheter att utföra enlikformig och rättvis fastighetstaxering av skogen. 1978/79:110 202 -------- RSV ser det som naturligt alt omdrevstillfällenaför allmän fastig hetstaxering av skog och områdesplanering samordnas i tiden. Detta speci ellt med hänsyn till förslaget att staten skall svara för hela kostnaden för områdesplaneringen. Kosinaden för att erhålla områdesplaner med fastig hetsvis redovisning är dock enligt uppgift relativt hög, ca per ha att jämföra med av utredningen bedömd kostnad om per ha för om- rådesplan utan faslighelsvis redovisning.