prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — LOföreslår även att datainspektionen, med ledning av uppgifierna i ansökan,alltid meddelar de lokala arbetstagarorganisationerna om sitt beslut och omvilka fömtsättningar som gäller för tillståndet 7"C0anför: Närdet gäller anslälldas medverkan vid prövning av personregister över anslälldainom förelag och förvaltning föreslår kommittén inga förändringar i detförfarande som lillämpas. TCO finner alt kommittén inte redovisat någraövertygande skäl för denna slåndpunkl. Detär enligt TCOs uppfattning nödvändigt att utgå från ett utvidgatinlegritelsbegrepp, där de anställdas integritet på arbetsplatserna ulgör enviktig beståndsdel. Mot denna bakgrund är del förfarande som tillämpasmindre lämpligt. Uppgifteröver enskilda anställda kan förekomma dels i traditionella löne-ochpersonalregister, dels i registersom är uppbyggda förändra ändamål, men 1978/79:109 135 däruppgifter kan återföras på enskilda personer. Dalasystem som innebär en ökadslyrning och kontroll av de anställda är under stark expansion. Systemenförutsätter all datorn löpande förses med information från enskilda anslällda.Även om den primära avsiklen är all informationen skall skapa underiag förstyrning av arbetel, skapar den också förutsättningar för en jämförelse iprestalionshänseende mellan enskilda löntagare. Jämförelsen kan t ex. grundaspå hur ofta den enskilde lämnal informaiion lill datorn. Även arten av deninformation som ges lill datorn kan ligga till grund för prestationsmätning.Informationssystem kan alltså användas för andra syften än de öppet uttalade, tex. för all införa prestalionsmätning bakvägen. En presiationsmälnjng avangivel slag kan inte accepleras från facklig synpunki. Informationen måsle gesen bunden form, innan den blir tillämpbar i datasystemet Detla innebär attendast vissa uppgifter kan insamlas - de som är kvanliialivt mälbara. Informationenblir "naken" då den exempelvis inte ger några upplysningar omorsakerna lill au arbetsprestationen (d. v. s. den som från datateknisksynpunkt är kvantilalivi mätbar) legal på en viss nivå. Slörningar iomgivningen, exempelvis i kringrulinerna, kommer inie att registreras idatasystemet Självständiga och ansvarsfyllda åtaganden kommer inte tillarbetsgivarens kännedom genom datasystemet Systemet säger alltså ingenting omorsakerna till en viss arbetsprestation. förslag måste de uppgifter som registreras slå i överensstämmelsemed ändamålet med registret System som enligt ansökan har annal syfte men somsedan utnyttjas för prestationsmätning skulle därmed inte uppfyllaförutsättningarna för tillstånd. De fackliga organisationerna kan, om en sådanbeslämmelse införs, när ett syslem väl inrättats begära atl Datainspektionenomprövar lillståndsbesluiet med hänvisning lill att en prestalionsmätning sker. SPNanser, när det gäller tillståndsprövning för personalregister vid en enskild myndighet,atl den av dalainspektionen nu lillämpade ordningen med remisser lill denanställdas centrala organisationer skapar garantier för en likartad bedömningför samtliga myndigheter och för all de regisirerade får sina inlressenbeaktade. Denna ordning bör därför regleras. Byråkratiutredningenuttalar all vid myndigheler, förelag etc. som länker inrätta personregisiermåsle de anslällda få medverka vid prövningen av personregistren och rält tillinsyn måste garanteras. RRVanser i likhet med DALK atl frågan om anställdas medverkan inte bör regleras idatalagen och hänvisar till verkets yttrande (dnr 1977:1439) tilljustitiekanslem över televerkels besvär över dalainspektionens beslut1977-03-23 angående driftstalistiksystem. RRV framhöll i sittyttrande bl. a. atl en myndighels internkontrollsyslem inte kan göras avhängigtav ett godkännande av den part som är föremål för kontrollen.Personalredovisning sker numera inom statsförvaltningen med ADB. Som anställdfår man vara beredd atl acceplera sådan redovisning avseende närvaro ochfrånvaro, utnyttjande av flextid m. m. Även registrering av personligaproduktionsinsatser kan behövas på områden där lillsyn av arbetsledandepersonal ej förekommer. ÖveråklagarenI Göieborgfmner det rikligl alt datainspektionen som före 1978/79:109 136 beslulbör undersöka humvida förhandlingar enligt medbestämmandelagen ägt mm och iförekommande fall begära prolokoll över förhandlingen. Datainspektionen böremellerlid själv fatta det slutliga beslutet i frågan humvida risk förotillbörligt inlegritelsinlrång föreligger. Den av reservanten föreslagnavetorätten för löntagarorganisationer då del gäller inrättande eller förande avpersonregister bör lösas genom medbestämmandelagen, t. ex. då fackligaorganisaiioner kommer till olika uppfattningar. Landsarklveii finner det logiskt att avvisa tanken på alt anslällda i företag genommedbestämmandelagen skall få infiytande över registers uppläggning ochinnehåll. Sådant infiytande diskuleras inte heller beträffande slatsförelageller slallig förvallning över huvud. Någrainslanser pekar på behovet av atl utreda denna fråga ytteriigare. Länssiyrelsen1 Siockholms län förutsätter alt frågan om de anslälldas medverkan vidprövningen av personregister vid företag - från både integritets- ocharbetsmiljömässig synpunki - blir föremål för närmare uiredning och övervägandei del fortsatta arbetet inom DALK. Lokalaskaliemyndigheien 1 Siockholm delar DALK:s uppfattning all datainspektionen ide regislrerades slälle gör bedömningar av anställds inställning till planeraderegister samt all underiaget för bedömningen från fall till annal flr göras avinspekiionen. Det torde emellerlid vara rimligt att de fackligaorganisationerna regelmässigl ges tillfälle lill remissyttrande vad avserregisier i synnerhei i offenilig verksamhet. Exempel på sådana register är tex. myndigheiernas löne- och flexiidsregisler, som med nuvarande regelsyslemutgör offenilig uppgift för allmänheten oavsett den sökandes syfte meduppgiftsullagel. Motsvarande uppgifier lorde generellt inte kunna erhållas inomprivat sektor, om speciell lagreglering inte ger tillstånd härtill. Nämndaförhållanden bör närmare uiredas i kommitténs fortsatta arbele. Z-Opåminner om all man länge har drivit kravel om medbestämmande för de anslälldai frågor om löne- och personalregisler. Till viss del har dessa kravlillgodosetts genom MBL och då främsi genom arbeisgivarens skyldighet allprimärförhandla enligt 11 § i lagen. MBL bygger emellertid på principen alllagen i sig ej är lillfyllesl uian all den måste kompletteras medmedbesiäm-mandeavial för all de anställda skall kunna erhålla ett verkligtmedbestämmande. Något sådant avtal har trots långvariga förhandlingar intekommit till stånd. Enligt LO:s uppfattning bör man inte utesluta möjlighetenalt genom lagsiiftning tillförsäkra löntagarna medinflytande ochmedbestämmande. När det gäller frågan om iniegrileisskydd är det naturiigt altdatalagen förändras för atl garantera detta skydd. Kravet på ett väl utvecklatmedbestämmande gäller naluriigivis i särskili hög grad på områden där riskenför olillböriigi inlegritelsinlrång är påtaglig som när arbetstagare slyrsminut för minut i sitt dagliga arbete. Så är exempelvis fallet närpersonregister innehåller uppgifter om prestationsmätning eller om ett regisiertillsammans med ett befattnings- eller behörighetssystem kan användas förindividuell prestationsmätning. LO menar därför att kommittén bör ges direktivall följa 1978/79:109 137 dennafråga och om så är nödvändigi föreslå förändringar i dutulugen för alllillskapa medbeslämmande för löniugurnu i frågor som rör beslul om löne-ochpersonulregisier. TCOunför all om kommitténs förslag lill ändring av 3 § dalulugen genomförs skupusvissa förbättrade förutsättningar för de fackligu orgunisu-lionerna. EnligiTCO:s uppfattning bör ytterligare övervägas all slärka de fackligaorganisationernas infiytande över inrällande av syslem, som innehålleruppgifier som kan härledas lill enskilda anslällda. TCO föreslår all frågan omförekomslen av regisier för prestationsmätning saml dess effekier för enskildaanslällda uireds - anlingen inom ramen för kommitténs fortsatta arbele eller iannal sammanhang. Denna utredning bör syfta lill att kartlägga i vilkenulsiräckning nu befinUiga dalasyslem innehåller uppgifier som, oavsett om såsker, innehåller uppgifier som kan åierföras på enskilda anslällda. Ulifrån ensådan karlläggning är del angelägel all diskutera vilka effekier som upplevs avsystemen. Oavsell om dalasyslem ulnylljas för preslalionsmälning, kan ellsyslem vara inlegrilelskränkande genom all den enskilde känner sig övervakadgenom sysiemel. Ulredningen bör även redovisa förslag lill hur en ökadanvändning av regisier för preslalionsmälning kan motverkas. TCO vill på nuvarandesiadium, innan en sådan mer fullsiändig uiredning gjorls, inte binda sig förnågon speciell lösning. Det äremellerlid inte uleslulel alt utredningenskarlläggning kan slärka uppfattningen alt en reglering genom lagstifining av defackliga organisalionernas siällning krävs. En sådan reglering skulleexempelvis kunna innebära all dalorbaserade syslem som -oavsell om della äravsiklen - kan ligga lill grund för preslalionsmälning inie får inrättas, omlokala fackliga organisaiioner molsäller sig del. Denna räll för lokalafackliga organisaiioner kan komma alt behöva ges en vid innebörd. Det ärnämligen inte alllid klarl om ett vissl datasystem innehåller uppgifter som kanhäriedas till enskild anställd. För den offentliga sektorn bör närmareövervägas om någon begränsning i rälten måste gälla av hänsyn lill denpolitiska demokratin. Detär enligt TCO:s uppfattning under alla omständigheter nödvändigi atl dalalagenändras så, all arbetsprestationer innefattas i de känsliga uppgifier vilkakräver särskilda skäl för all tillstånd lill regislrering skall ges. Reaktionernapå DÄLK:s förslag på denna punkt kan delas upp i fyra huvudgrupper. En grupp,bland dem dalainspeklionen. DEFU och länssiyrelsen i Siockholms län godiarförslaget ulan all framföra krilik. Några, I.ex. hovrällen för Väsira Sverigeoch bankinspekiionen godiar förslaget i princip men önskar all det närmure börpreciseras vilka undanlag som skall gälla från lillslåndskravei. Ytterligarenågra såsom siaiskoniorei. posiverkei och/T/-anseratt man bör kunna gå längre iundanlag än DALK hargjori.RA 1978/79:109 138 ochkammarräiien i SundsvaU siuiUgcn, avslyrker DäLK:sförslag. Dalainspeklionenkonslalerar all DALK:s slåndpunkl grundar sig på bl. a. lidigare lörslag somhar framförts av dalainspeklionen och inspektionen har inget all erinra molförslaget Det ger emellerlid endasl marginella lättnader för deregisieransvariga och för dalainspeklionen i förhållande lill gällunde s. k.förenklade ansökningsförfarande. Till DALK:s uppräkning av vilka olika modellerför koniroll av personregisier som kommer all förekomma om förslugel godius.som innefuliur ire olika handläggningsmodeller, kan läggas en Qärde, nämligenanmälan enligi I § andra slyckel dalakungörelsen (1973:291) av personregisiersom har beslulals av regeringen eller riksdugen. För atl undvikasammanblandning bör den nu föreslagna handläggningsformen inte benämnasanmälan ulan hellre regislrering. är dessulom en adekval benämningeftersom den främsla avsiklen får anses vara au dalainspeklionen i sill diariumskall föra in - regislrera - uppgifter om personregisirel, som kan göra delmöjligl all , exempelvis genom lillsyn, följa regisirel. Dalainspeklionenunderslryker alt de personregisier som kan komma all undanlas fråntillslåndstvångel eller underkastas en förenklad tillståndsprövning likvälunderkastas samma tillsyn som övriga regisier. Del är kanske inte minslbeiräffande dessa register som lillsynen har stor betydelse för skyddel av denpersonliga integriteten, eftersom någon annan mer ingående kontroll avregistren inte förekommer. Tillsynen kan givelvis inte få karaktären av annalän slickprovskoniroll i kombinalion med prövning av klagomål som riklas mol ellregisier. RRVvitsordar i egenskap av regisieransvarig myndighet uppgifter om atlerfarenheterna av datalagen på det hela tuget är goda. Tillämpningenbeträffande verkets personregister sker friktionsfritt Delta uiesluier inie allytterligare förenklingar kan behövus från rulionuliserings-synpunkt RRVtillslyrker de i 26-27 §§ föreslugnu lällnuderna i tillstånds-ochanmälningskraven. DEFUsom framför kritik mot DALK:s förslag rörande de generella grundema förlillslåndsprövningen (se ovan kap. 5) noterar atl DALK:s belänkande äveninnehåller vissa förslag om lättnader i lillsiåndsförfarandet Dessa läunadermedför också lättnader i uppgiftslämnandet lill dalainspeklionen. DEFUlillsiyrker DALK:s förslag i dessa avseenden, och finner del ungelägel ulldessu möjligheler vidgas alli efter del all daiainspekiionens erfarenhelervisar all så är lämpligt Överåklagareni Göleborg anmärker all DALK:s förslag grundar sig på beprövad praxis hosdalainspeklionen och all dessa regisier är underkastade datalagens bestämmelseri övrigt, bl. a. genom tillsyn. Därför finns intet all erinra mol besiämmelsen. Länssiyrelsen1 Siockholms län har ingen erinran mol den föreslagna 26 § dalalagen ochförsäkringsinspekiionen konslalerar alt del föreslagna anmälningsförfarandei ivissa fall lorde komma all innebära en förenkling i Prop.1978/79:109 139 förhållandelill nuvurunde förfurande. och stöder till alla delar förslaget om förenklat lillslåndsförfarande. Hovränenjör Väsira ansluler sig lill kommitténs förslag om ellanmälningsförfarande för regisier över kunder, hyresgäster, medlemmar iorganisaiion, anslällda och liknande personkalegorier. Sådana regisier kanemellertid innehålla uppgifter som är känsliga från inlegritelssynpunkl, t. ex.uppgifter om införsel e. d. i löneregisier och om kravåigärder i kund- ellerhyresregister. Del är angeläget all dalainspeklionen inom ramen för anmälningsförfarandeii sin lillsyn beaktar de risker som sådana uppgifter kan medföra. Lagens 18 §lorde ge dalainspektionen de behövliga befogenheterna. En utökad lillsyn är såangelägen all förslagei om övergång lill anmälningsförfarande bör genomförasendasl om dalainspeklionen får krafiigl ökade resurser förlillsynsverksamheten. Hovrättenkonstaterar vidare att kommittén har utlalal all det får ankomma på denregisteransvarige atl med utgångspunkt från datainspektionens beskrivningavgöra, huruvida del register han ämnar inrätta är tillslåndsplikligl eller omdel räcker med en anmälan. Förslaget är i detta hänseende inte godtagbartRiksdagen bör i lagtexien i huvuddrag ange gränsen mellan tillstånds- ochanmälningsförfarandena. Lagtexien bör vidare klargöra all regeringen bemyndigasall inom lagtextens ram besiämma närmare vilka lyper av register som skallfalla under anmälningsförfarandet. Frågan, om lillslåndspliki föreligger, börpå delta säll vara uttömmande reglerad genom lagen och förordningen.Datainspektionens behörighel bör vara begränsad lill alt ge närmareföreskrifter om de register som faller under anmälningssystemei (omhandhavande, innehåll, lillhandahållande av uppgifter m. vid universilel påpekar att i den mån hithöranderegisier upptar uppgifter om införsel och utmätning i lön, så få uppgifter sommöjligl om grunden härför bör anges. Närdel gäller förslagei au i vissa fall ersätta nuvarande krav på lillsiånd fråndatainspektionen med ett anmälningsförfarande liksom förslaget alt undaniaregisier som förs med vissa lyper av enklare ADB-utrusining anser leleverkelall del krävs atl lagen kompletteras med ingående anvisningar fråndalainspeklionen. Av dessa anvisningar bör klart framgå under vilkaförutsättningar en regisieransvarig har all söka lillsiånd, har anmälningsskyldighetresp. ej alls behöver kontakta datainspektionen. Ocksåbankinspekiionen behandlar förslagen till ändringar i 26 och 27 Sif datalagen iell sammanhang och karakieriserar dessa som DALK:s mer belydandeändringsförslag. Äv avgörande belydelse för bedömning huruvida regisier falleruianför lillsiånds- eller anmälningsplikl är naluriigtvis de föreskrifter somkommer alt ulfärdas i administrativ ordning. Nödvändigi är enligtbankinspeklionens uppfattning att dessa föreskrifter i myckel konkreta Prop.1978/79:109 140 termer anger när tillstånd eller anmälan inie erfordras.Överväganden av värderande nalur rörande den siörre eller mindre graden u vinlegritelsinlrång bör inte unkommu på den regisierunsvarige själv.Bankinspektionen erinrar om ull duiulagen under allu förhållunden skull gällu ifrågu om regislerunsva-rigs skyldigheler, lillsyn, slraff och skadestånd. Enanmälan om atl personregister inräiiais kan vara ägnad all avlasta denregislerförande vissl ansvar för all risk lor olillböriigi inlegritelsinlrånginie föreligger. Jfr slrafföestämmelserna i 20 §. Med en anmälan underlättasockså lillsynen, l. ex. skulle viss slickprovskoniroll möjliggöras. De fall dåinte ens en anmälan erfordras bör därför vara klarl avgränsade. 7"C0 vill inte motsätta sig att ell förenklathandläggningsförfarunde införs. Förutsättningen härför måsle vuru all deregisier, för vilka endusi unmäl-ningsplikl föreligger, är noggranl definieradeså alt inga avvägningsproblem föreligger när del gäller valel avhandläggningsordning. TCO noierar all löne-och personalregisler inie anses börafalla under anmälningsförfarandei och fömtsätter atl någon ändring i dettaavseende inte sker inom ramen för datainspektionens föreskrifier ochanvisningar. vid Lunds universilel menar all26 och 27 §§ dalalagen bör formuleras så atl del klan framgår aii bedömningenav risken för olillböriigi inlegritelsinlrång inie ligger i denregisleransvariges händer, ulan all del är regeringen (dalainspeklionen) somefter bedömning av risken för olillböriigi inlegriieisinirång genom uiiryckliglsladgande får undania vissa lyper av regisier från lillslåndskravei. Medborgarrälisrördsen konslalerar all förslagen rörande 26och 27 §§ dalalagen innebär lättnader för regisierhållare och inslämmer i dennadel i vad DALK:s ledamol i sin reservalion anför om undanlagsregler. Siaiskoniorei ser del som lovvän att DALK slräval efterall förenkla ansökningsförfarandel och lillslåndsprövningen. Många regisierinnehåller myckel få och föga känsliga uppgifter. Åiskilliga sådana regisierfinns också hos offenlliga myndigheler. De erfarenheler man fåll av dalalagenoch datainspektionens verksamhei borde vara en bra grund atl slå på för allåsiadkomma de undaniug från lillsiåndskruvet som DALK föreslår. Siuls-konloreiansluler sig därför lill förslagei om all man slopar lillslåndskravei ochinrättar ell anmälningsförfarande för vissa lyper av regisier. En annan väg au gå än den DALK föreslår vore fortsättersiaiskoniorei all man inrättar ell anmälningsförfarande som ell försia sleg föralla regisier oavsell innehåll och användningsområde. Del skulle därefterankomma på datainspektionen alt bedöma vilka register som behöver prövus ulöverunmulningsförfurundet Detta skulle också förenkla daiainspekiionens arbeie medall precisera föreskrifter m. m. enligi DALK:s förslag lill S 26 i dalalagen. Posiverkei finner del posilivi med del föreslagnalilläggei lill dalalagen som möjliggör undanlag från lillslåndskravei förregisier som uppenbarl inte kan 1978/79:109 141 aniasinnebära risk för oljllbörljgl inirång j den personliga iniegrilelen. Tilldenna typ av regisier bör, enligt kunna hänföras de närings- ochbrunschregisier som endust omfuttur numn- och udrcssuppgifter på personerverksummu inom viss brunsch eller i viss belällning eller med viss utbildning.Posiverkei delur duiuinspekiionens uppfuttning att personer i dessa regisierinte är regislrerude i egenskup uv prjvulpersoner. Eftersom dessu regisier hurell unnul ändumål un konsumeniregjsier bör de också kunnu undunlus från kruvetpå udresskälleungivelse. Enligt Postverkets uppfuttning skulleudress-källeangivelse i vissalall innebära så storu olägenheter och kosinudshöjningurför uvsändaren att näringslivets och andra iniressenters möjligheler allutnyttja regisiren för direklinlbrmalion och direklreklum ull varligtbegränsus. Del naturligaste äralt den regisirerade lar koniaki med av.sändurenför utt få informulion om adresskällan. Indusiriförbundeioch ArbeisgivarefÖreningcn ser del som ell framsieg all ett formelllanmälningsförfarande införts för vissa regisier med begränsal ändamål ochinnehåll. Även sådana regisier som enligt förslaget omfattas av ell förenklatansöknings- och tillståndsförfarande borde kunna hänföras lill samma kalegori.Därigenom skulle dalainspeklionen j prakiiken bli avlastad arbeie till förmånför andra och vikligare arbetsuppgifter, främst ökud tillsyn av de verkligtjnlegrilelskunsligu regisiren. KFanser all auiomalisk dulubehundling uv hjlhörunde register numera är så allmänatt inte ens anmälan fyller någon vikiig funklion och därför icke bör krävas.Informaiion om föreskrifterna och daiainspekiionens tillsynsverksamhet kanspridas viu företug i duiubrunschen som ändå måsle lu hänsyn till lugens kruvvid ulurbelundet uv progrumvuran. För arbetsgivarnas regisier innehållandepersonuppgifter i anknyining till arbetslagarnas arbetsuppgifter anser KF aulillsiåndslvångei borde kunna avskaffas om bägge parterna är eniga om attregisiren icke utgör inirång i de anställdas personliga iniegriiel. KFmoiiverar deua genom au förhandlingar enligt MBL kommer alt behandla dessafrågor i vidure bemärkelse än ur ren jntegriielsskyddssyn-punkl och duluinspeklionenändå får del slulliga avgörandel, men slippa att behandla ärenden utanbetydelse för den personliga integriteten. KF bedömer denna fråga sombetydelsefull eftersom byråkraiisering kan verka hindrande för införande avralionella rutiner inom näringslivet. tillstyrker att ell anmälningsförfarandeersätter det förenklade ansökningsförfarandel i sådana fall där risken förjniegriteisinlrång uppenbart är ringa. Såsom ytterligare exempel på sådanuregisier nämner riksförbundei regisier för bevakning av ulbelulningur av skildaslag lill olika mottugure. För försäkringsbolugen där de fiestu regisier följerdel för brunschen gällunde speciellu förenklude förfurandet - vilkel ej lordekunna ersättas med ett anmälningsförfarande - föreslår riksförbundet attkompletteringar av regisier med uppgifter som uppenbarl ej är av känslig artfår ske på summu enklu sätt genom en unmälun. All uvvakla en prövning av ulvidgning av tillstånden för att införa sådana uppgifter är enligt Prop.1978/79:109 142 rikslörbundeismening en onödigt lidskrävande procedur. Såsom DALK föreslår skall regisier däranmälningsförfarande blir akluelll i övrigi slå under daiainspekiionens lillsynpå samma säll som tillståndsplikliga regisier, varför datainspektionen harmöjlighel all ingripa i efterhand om någon uppgift skulle bedömas medföra riskför inlegritelsinlrång. KarolinskaInslilulel anför vissa generella synpunkier rörande unsöknings-ochunmälningsförfarandet Känsliga regisier, vilka kanske används av ell fierlalforskare, bör regislreras enligt nuvarande regler. För de projekt medåtföljande register, vilka bör ha passerat och godkänts av en etisk nämnd, börett enkelt ansökningsförfarande vuru tillräckligt. En rimlig koslnud fördetiakan godtas. Små tidsbegränsade projekt ofta knuina till enskilda forskare ochofta av renl klinisk karaktär bör kunna få sill tillstånd genom ett enkeltanmälningsförfarande. Här avses främsi små tillfälliga regisier, huvudsakligenavsedda för en isolerad undersökning vars resullai publiceras i en avhandlingeller en medicinsk artikel. Delta bör kunna ske kostnadsfritt med lanke på denbegränsade administrativa belastning detta innebär för dalainspeklionen(prövning av en etisk kommitté bör dock i alla fall förekomma). Sammanfattningsviskan man länka sig ire nivåer på omfånget av ansökningarna, nämligen delsansökan enligt nuvarande regler, dels ett förenklat ansökningsförfarande påförtryckta blanketter, dels ett enkell anmälningsförfarande på förtrycktablanketter.