prop · G20325 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/78:30, AU 1977/78: 16, rskr 1977/78:74) skallstaten och landstingskommunerna tillsammans ha huvudmannaskapet för verksamhetenvid verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete. Detta gemensamma ansvar kommer till uttryckdärigenom att staten och landstingskommunerna skall bilda regionala stiftelserför skyddat arbete i de olika länen. Landstingskommunernas medverkan ide regionala sfiftelserna är således av avgörande betydelse för den nyaorganisationen för skyddat arbete. Med hänvisning fill vad som anförs i 8 kap.5 § regeringsformen och för att säkerställa att den nya organisationengenomförs enligt beslut förordar jag att de gmndläggandebestämmelserna om de regionala stiftelserna ges i en särskild lag om regionalastiftelser för skyddat arbete. Lagförslaget utgör Bilaga. Beträffandeutformningen av lagförslaget kan anföras följande. Nya organisationskommittén (A1978:02) för skyddat arbete (NOSA) har till regeringenöverlämnat förslag till stadgar för de regionala stiftelserna för skyddatarbete. Stadgeförslaget överensstämmer enligt min mening väl med de avriksdagen antagna riktlinjerna för verksamheten med skyddat arbete.Utformningen av lagförslaget har därför skett med utgångspunkt i NÖSA:sstadgeförslag. Prop.1978/79:25 92 Stadgeförslaget skiljer sigemellertid från vad som angavs i propositionen \911I1S: 30 i fråga om val av ledamöter i deregionala stiftelsernas styrelser. I propositionen anfördes att styrelsernaborde bestå av tolv ledamöter enligt följande: "Ordförande och ytterligaretio ledamöter utses av landstingskommunen. En av de tio ledamöterna bör utsesefter förslag av , en efter förslag avLO-distriktet, en efter förslag av och en jm representant förnäringslivet. Regeringen utser en ledamot som är vice ordförande". I 2 kap. 23 § första stycketkommunallagen (197/: 179) föreskrivs att kommunfullmäktiges och landstings valav styrelse, annan nämnd och beredning samt av revisorer ochrevisorssuppleanter skall vara proportionellt, om det begärs av ett visstantal av de närvarande ledamöterna. Därefter anförs i paragrafens andra stycke:"Vad som sägs i första stycket gäller också när fullmäktige skall väljaledamöter och suppleanter i styrelse för aktiebolag, ekonomisk förening ellersfiftelse eller revisorer och revisorssuppleanter för granskning av sådanstyrelses förvaltning". Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen avses medfullmäktige såväl kommunfullmäktige som . Under kommittéarbetet harframkommit att det citerade lagrummet är tillämpligt på landsfingens val avledamöter till de regionala stiftelsernas styrelser. Det innebär att valen avstyrelseledamöter kan komma att ske med användning av proportionellt valsätt.Nomineringen genom de politiska partierna blir i sä fall avgörande förrepresentationen för de nämnda organisationerna, och det finns inte någragarantier för att dessa verkligen blir representerade i styrelsen. Kommitténhar därför föreslagit att styrelserna i de regionala stiftelserna skall utsesenligt följande. Ordföranden och ytterligare sju ledamöter väljs avlandstinget. En av de sju ledamöterna bör utses som representant förnäringslivet. Regeringen utser vice ordföranden och återstående tre ledamöter.Av sistnämnda tre ledamöter bör en utses efter förslag av , en efter förslag av och en efterförslag av . Kommittén föreslår vidare - med hänvisning till att2 kap. 23 § andra stycket kommunallagen även omfattar val av revisorer - enändring beträffande utseendet av de revisorer som skall granska styrelsernasförvaltning och stiftelsernas räkenskaper. Förslaget innebär att landstingetutser en revisor och regeringen två revisorer, varav en utses efter förslag avden fackliga organisation som företräder de arbetstagare som har skyddatarbete. Jag anser att kommitténs förslag ärvälgrundade och helt i linje med intentionerna i den av antagnapropositionen. Enligt min mening bör emellertid även näringslivet garanterasrepresentation i styrelsen på samma sätt som de nämnda organisationerna. Jagförordar således dessa ändringar beträffande sättet att utse ledamöter istyrelserna. Jag vill framhålla att detta inte innebär någon skillnad i sakmot vad som föreslogs i Prop.1978/79:25 93 propositionen utan syftet är endast att säkerställarepresentationen för de nämnda organisationerna och näringslivet enligtriksdagens beslut. 1 övrigt kan nämnas att, eftersom lagförslaget innehållerendast de grundläggande reglerna för stiftelserna, flertalet av bestämmelsernai NOSA:s stadgeförslag faller utanför lagförslaget. Beträffande de frågor somberörs i dessa bestämmelser kommer efter överläggningar mellan statensförhandlingsnämnd och närmare föreskrifter att meddelas.Det ankommer pä regeringen att utfärda de föreskrifter som behövs. NOSA väntas till regeringen överlämna ävenförslag till stadgar för den centrala stiftelsen. Avsikten är att dessa skallavspegla den kompetensfördelning mellan den centrala stiftelsen och deregionala stiftelserna som beslutats av och som anges ilagförslaget. Eftersom staten i detta fall är ensam stiftelsebildare blir någonlagstiftning inte aktuell beträffande den centrala stiftelsen. Det torde inteheller bli nödvändigt att anmäla denna fråga för . Den nya organisationen för skyddad sysselsättning förvilken staten ensam skall bära kostnaderna, beräknas sysselsätta mer än 27 000anställda och få en omsättning . Underskottet kan beräknas uppgå till hälften av omsättningen.Eftersom utgifterna för personal kommer att vara en betydande del avkostnaderna anser jag att den centrala stiftelsen måste ges en stark ställningnär det gäller personalpolitiska frågor. Den bör därför ha betalningsansvaretför de regionala stiftelsernas medlemskap i statsföretagensförhandlingsorganisation (SFO) och avgöra hur den samlade organisationen skallvara företrädd i de branschkommittéer som SFO beslutarom. Därigenom uppnås ennära samverkan mellan SFO och den skyddade verksamheten. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att antaga förslaget till lag om regionala stiftelser förskyddat arbete. Invandring m. m. [3] D 3. Åtgärder för invandrare. I en skrivelse den 13 oktober1977 har statens invandrarverk hemställt om att särskilda medel anvisas förinformationsinsatser riktade till invandrarna års kommunalval. för allmän samhällsinformation, 905 000 kr.för valinformation genom och . för allmänsamhällsinformation genom invandrarorganisationer. Regeringen har i regleringsbrev för /79föreskrivit att högst 2 milj. kr. under andra huvudtitelns anslag G 5. Vissakostnader i anledning av allmänna val får användas av ochinvandrar- 1978/79:25 94 verket i samråd för information till invandrare inför 1979års val. Medlen avses täcka kostnader för valteknisk information, allmänsamhällsinforma-fion, specialnummer av m. m. harinvandrare, som har varit fast bosatta i , kommunalrösträtt och valbarhet. Vid val utnyttjade en mycket stor del av deröstberättigade sin rösträtt. En brett upplagd informationsinsats bidrog starkttill denna framgång. Informationsarbetet uppdelades i tre områden: valtekniskinformation, allmän samhällsinformation och partipolitisk information. års val bör nyainformafionsinsatser göras efter i huvudsak samma riktlinjer som inför förravalet. Regeringen har redan anvisat medel för den valtekniska informationenoch för allmän samhällsinformation genom invandrarverket och Invandrartidningen.Starka skäl talar för att också söka engagera invandramas egna organisationer iinformationsarbetet. Dessa bör ha särskilda förutsättningar att nå ut medinformation och att motivera invandrare att utnyttja sin rösträtt. Godaerfarenheter av lokala informationsprojekt inför förra valet pekar i denriktningen. Därför förordar jag att tolfte huvudfitelns anslag D 3. Åtgärderför invandrare, anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt m.m., underinnevarande budgetår höjs med 1 milj. kr. att användas för stöd tillinformationsprojekt års val. Det bör ankomma på invandrarverket attfördela medlen enligt de för projektbidrag gällande föreskrifterna. Förutominvandrarorganisationer bör även svenska organi-safioner och kommuner kunna fåbidrag för samma ändamål. Vidare bör polifiska partier ges möjlighet att nåinvandrarna med särskild information om sin politik. Därför bör som enreservationsvis betecknad anslagspost under tolfte huvudtitelns anslag D 3.Åtgärder för invandrare 5 milj. kr. anvisas för stöd fill politiska partierför sådan information. Det bör ankomma på regeringen att fördela medlen eftersamråd mellan de i företrädda politiska partierna. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att regeringenföreslår att till Åtgärder för invandrare påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservaUonsanslag av . Prop.1978/79:25 95 Lagom regionala stiftelser för skyddat arbete; 1 §För varje län skall finnas en regional stiftelse för skyddat arbete som bildas av staten och landstingskommunen. En central stiftelse för skyddat arbete, som bildasav staten, skall ha tillsyn över de regionala stiftelsema och samordna derasverksamhet. Den centrala stiftelsen skall även fördela medel som anslås för deregionala stiftelsemas verksamhet. 2 §Den regionala stiftelsens verksamhet skall bedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Stiftelsen skall svara för planering, inrättandeoch drift av arbetsställen för skyddat arbete och industriellaberedskapsarbeten som beslutas av regeringen eller av arbetsmarknadsstyrelseneller den centrala stiftelsen. Stiftelsen skall därvid följa dels deövergripande beslut som fattas av den centrala stiftelsen i frågor rörandeplanering, budgetering och ekonomi samt beträffande personal- och rehabiliteringspolifik,dels de anvisningar som lämnas av den centrala stiftelsen. 3 §Den regionala stiftelsen förvaltas av en styrelse som består av tolv ledamöter jämte lika många suppleanter. Ordföranden och ytterligare sex ledamöter jämte suppleanter väljs av . Regeringen utser vice ordföranden och återstående fyra ledamöter jämte suppleanter. Av de sistnämnda fyra ledamöterna utses en efter förslag av Svenska kommun förbundets länsavdelning, en efter förslag av , en efter förslag av och en som representant för länets näringsliv. På samma sätt utses suppleanterna för dessa ledamöter. I fråga om suppleant som väljs av landsfinget tillämpas 3 kap. 2§ andra stycket kommunallagen (1977:179). Vid styrelsens sida skall finnas två avlänsarbetsnämnden och två av de anställdas fackliga organisationer utseddarepresentanter, vilka har rätt att närvara och yttra sig samt ställa förslagvid styrelsens sammanträden. För representantema skall på samma sätt utsespersonliga suppleanter. Av representanterna för de anställdas fackligaorganisationer skall en företräda dem som har anvisats arbete som bedrivs avstiftelsen och en de anställda i övrigt. Detsamma gäller i fråga om suppleanterför dem. Finns flera sådana organisationer utses representanter och suppleanterav den organisation som företräder det största antalet arbetstagare inom varjekategori. Prop.1978/79:25 96 4 §Styrelsens förvaltning samt den regionala sfiftelsens räkenskaper skall granskas av tre revisorer. utser en revisor och rege ringen två revisorer. För revisorerna utses på samma sätt suppleanter. Av de revisorer och suppleanter som utses av regeringen skall en revisor jämte suppleant utses efter förslag av den fackliga organisation som företräder dem som har anvisats arbete som bedrivs av stiftelsen. Finns flera sådana organisationer utses revisor jämte suppleant efter förslag av den organisa tion som företräder det största antalet arbetstagare. 5 §Vad som i 1 S sägs om landstingskommun gäUer i landstingskommunen och , i lands tingskommunen och kommun och i kom mun. Valenligt 3 och 4 §§ förrättas i dessa län enligt följande. I och väljer tre ledamöter jämte suppleanter samt kommunfullmäktigeI kommun ordförande och ytterligare tre ledamöter jämte suppleanteroch en revisor jämte suppleant. I väljer ordförandeoch ytterligare fyra ledamöter jämte suppleanter och en revisor jämtesuppleant samt kommunfullmäktige i kommun två ledamöter jämtesuppleantet. I förrättas valen av kommunfullmäktige i Gotlandskommun. Dennalag träder i kraft . 1978/79:25 97 Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde B. Bostadsbyggande m. m. Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarandebudgetår anvisats ett reservafionsanslag av 1 010 milj. kr. Från anslaget bestrids kostnadernaför statens ekonomiska stöd fill energibesparande åtgärder i statliga byggnader- exkl. byggnader för statliga bolag och affärsverk bostadshus, allmännasamlingslokaler samt kommunala och landstingskommunala byggnader. Från anslagetbetalas också bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhet inom bostadssektorn,bidrag till kommuner för rådgivning m. m. i energisparverksamhet samt vissakostnader för informations- och utbildningsverksamhet i energifrågor medinriktning på energiförbmkningen i byggnadsbeståndet. För disposition av anslaget förolika ändamål under ett budgetår gäller vissa av fastställda ramarför beslut om lån och bidrag. I fråga om lån och bidrag för energibesparandeåtgärder i bostadshus har för innevarande budgetår fastställt en ramav 864 milj. kr. 1977/ 78: 100 bil. 16, CU 1977/78:31, rskr1977/78:345). Med hänsyn till bl. a. sysselsättningseffekterna skall ramen fördelasjämnt under budgetåret. Därjämte har genom detta beslut bemyndigatregeringen att inom ramen för ett belopp av 400 milj. kr. besluta om utökningav de olika ramarna för lån och bidrag till energibesparande åtgärder ibefintlig bebyggelse på det sätt som är lämpligt med hänsyn till främstsysselsättningsläget. 7 Ri/csdagen 1978/79. J sam/. 1978/79:25 98 meddeladeregeringen bestämmelser om dispositionen av anslaget. I fråga om ramen förbeslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder i bostadshus föreskrevregeringen bl. a. att av ramen fick före och den 1 mars1979 tas i anspråk högst 288 resp. 576 milj. kr. I skrivelse den 14 augusti 1978hemställde om att ramen för beslut om lån och bidrag förenergisparåtgärder i bostadshus skulle vidgas. Av skrivelsen framgick bl. a.att av delramen hade 147 milj. kr. utnyttjatsredan under juli månad och att återstoden kunde beräknas vara heltianspråktagen . Antalet inneliggande ansökningar omlån och bidrag för energibesparande åtgärder i bostadshus uppgick den 1 juli1978 fill 23 200 och avsåg tillsammans 96700 lägenheter. Genom beslut den 24 augusti 1978föreskrev regeringen med ändring av beslutet att av ramen om864 milj. kr. ytterligare 100 milj. kr. får tas i anspråk före den 1 november1978. Vidare medgav regeringen med stödav i det föregående nämnda bemyndigande att - utöver vad somfidigare har medgetts -ytterligare 300 milj. kr. får tas i anspråk för beslutom bidrag och lån för energibesparande åtgärder i bostadshus. Enligt beslutetgäller att beloppet skall användas för sådana energibesparande åtgärder som iförsta hand ger sysselsättning åt anställd arbetskrafteller som utförs i samband med ombyggnad som ger sysselsättningåt anställd arbetskraft. Den ram- och anslagsteknik somhittills har fillämpats innebär att anslag har anvisats med samma belopp somramar m.m. Med tillämpning av samma teknik bör ett anslag nu anvisas sommotsvarar den av regeringen beslutade ramvidgningen om 300 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79:25 99 Föredragande: statsrådet såvitt avserpunkterna 1-6, 8 och 10; statsrådet såvitt avser punkterna 7 och 9 samtstatsrådet såvitt avser punkten 11 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde A.Industridepartementet m. m. [1]A 3. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisats ett reservafionsanslag av 11 milj. kr. (1 1974:05), som tillkalladeshösten 1974 med uppgift att handha bl.a. en energisparkampanj vintern1974-1975, har senare genom tilläggsdirektiv fått sitt uppdrag förlängt och utvidgattill att omfatta bl. a. samordning av och stöd fill myndigheternas informationom energisparande vid sidan av egna informationsåtgärder. Kommittén har vidarei uppdrag att i samråd med statens industriverk fortlöpande följaenergikonsumfionens utveckling och att undersöka fömtsättningarna för att undericke krisförhållanden införa direkta restriktioner eller förbud mot vissa slagav energianvändning. Kommittén har lämnat en revideradrapport avseende energiförbrukningens utveckling och prognos för år1978. Fömtsättningarna för att införa restriktioner m. m. för användning av elutreds f. n. av ett antal grupper inom kommittén. Utredningsarbetet omfattarockså sådana områden där andra styrmedel än restriktioner m. m. kan komma attbli aktuella. Bland de frågor som utreds kan nämnas maximalinomhus-temperatur i andra byggnader än bostäder, begränsning av energiförbmkningeni sport- och friluftsanläggningar, åtgärder för att begränsa energianvändningeninom motorfordonstrafiken och åtgärder för att minska energi- 1978/79:25 100 förbrukningen till förpackningar. Beträffande några avdessa områden kommer utredningsarbetet att avslutas under detta budgetår. Vid sidan av utredningsarbetet harkommittén fortsatt och intensifierat sin informationsverksamhet. Kommitténsarbete är inriktat på att utarbeta informationsmaterial som vänder sig tillolika målgrupper och att stimulera kommuner, organisationer, företag m.fl. attbedriva aktiviteter som leder till att allmänheten, företag m.fl. genomförenergibesparande åtgärder. Efterfrågan är stor på det informationsmaterial m.m. som kommittén ställer fill förfogande. Kommittén har bedrivit dels mera allmännainformationskampanjer, dels kampanjer med särskild inriktning på exempelvisbilister, fastighetsägare, företag, skolor m. m. Dessutom har kommittén /78 arrangerat bl. a. en central konferens om bilismen ochenergin samt ett antal regionala konferenser om energihushållning inom kommunernaoch de statliga förvaltningarna. 1 samarbete med harutställningar om energisparåtgärder i småhus utarbetats och ställts tillkommunernas förfogande. Under /78 harkommittén vidare bedrivit försöksverksamhet med intensifierad information omenergihushållning i . Verksamheten, som sker i nära samarbete medkommunerna i länet, fortsätter under /79. Därefter avses ensluUig utvärdering ske. Kommittén har i sin budget för budgetåret1978/79 räknat med en medelsförbrukning av . för fortsattautredningar, informationsinsatser m. m. Av beloppet avser 2250000 kr.aktiviteter, som har beslutats och påbörjats under /78 inomramen för då anvisade medel. har medel för energisparkommitténsverksamhet inte beräknats i budgetpropositionen utan denna fråga tas upp tillbehandling när kommitténs plan för verksamheten föreligger. Efter samråd medstatsrådet ser jag det som angeläget att energisparkommittén fortsättersitt arbete med informationsinsatser och undersökningar m. m. i energisparandesyfte. Av särskild vikt är de insatser som energisparkommittén gör för attuppmuntra och stödja olika lokala och regionala organs arbete inom energihushållningensområde. Kostnaderna för verksamheten bör liksom bestridas från dettaanslag. fortsatta verksamhet avses bli behandlad i sambandmed de mera övergripande energipolitiska ställningstaganden som skall redovisassenare. Jag räknar därför nu med ett anslag av 10,5 milj. kr. Förberedelser för energisparkommitténs verksamhet underdetta budgetår har redan inletts. Detta innebär att kostnaderna kan uppkommainnan beslut i medelsfrågan föreligger. Utgifter med anledning häravbör få bestridas från tillgängliga medel under anslaget. Statsmakterna har fattat beslut om inriktningenoch omfattningen av forskningen och utvecklingen inom energiområdet för budgetåren 1978/79-1980/81 (prop. 1977/78:110, NU 1977/78:68, rskr 1978/79:25 101 1977/78:341). 1 propositionen framhålls bl. a. attdelegationen för energiforskning (1 1975:02) t. v. bör bibehålla sin ställningsom kommitté (s. 162). För delegationens arbete med programsamordning m. m. harför innevarande budgetår angivits ett medelsbehov av 3,5 milj. kr. (s. 160).Detta belopp bör nu anvisas under kommittéanslaget. 1977/78: 167 harföreslagits att en havsresursdelegation skall inrättas den . Ipropositionen angav min företrädare att han bedömde medelsbehovet fördelegafionen till . och att han avsåg attåterkomma med förslag om medelsanvisning för verksamheten vid sin anmälan avtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79. Vid delegationenbör finnas ett kansli. Jag beräknar medel för en tjänst som chef för kanslietoch för ytteriigare tre tjänster. Jag beräknar medelsbehovet för delegafionenunder till . Inom denna ram ryms förutomlönekostnader till de nämnda tjänsterna även medel till delegationen för attanlita experter och sakkunniga, ersättning till delegationens ledamöter samtrese- och expenskostnader. bör medel för delegafionensverksamhet anvisas under detta kommittéanslag. Med hänvisning till det anförda böralltså på tilläggsbudget I anvisas ett belopp av (10,5-1-3,5-1-0,4=) 14,4 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . Industri m. m. [2] Förlängning av rörlig kredit för Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa. Svenskaskeppshypotekskassan bildades och omorganiserades , samtidigtsom Skeppsfartens sekundäriånekassa inrättades (prop. 1965:99, BaU 1965:38,rskr 1965: 289). Kassornas verksamhet regleras i lagen (1965:139) om Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa (ändrad senast1974:1019) och reglemente (1965: 593) för kassorna (ändrad : 17).Kassorna har till uppgift att lämna lån, huvudsakligen av lång-frisfigkaraktär, till svenska rederiföretag eller ikläda sig garanti för lån som dessaföretag tar upp. Lånen lämnas som inte får överstiga, förskeppshypotekskassan och för sekundäriånekassan . Överstigerlånetiden skall kassan i regel utlämna lånet att återbetalas genomavbetalningar enligt fastställd plan. För lånen skall ställas betryggandesäkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg eller borgen av staten ellerbank. Inteckning skall i fråga om lån från ligga inom 50%och i fråga om lån från sekundäriånekassan inom av det värde till vilketstyrelsen uppskattar fartyget. För kassornas förbindelser har låntagarna ettvisst kollektivt ansvar. 1978/79:25 102 Som särskild säkerhet har bildats garantifonder genom attstaten har ställt till förfogande garantiförbindelser som har utfärdats avfullmäktige i . Sädana garantiförbindelser har utfärdats på100 milj. kr. för och på 52 milj. kr. Bestämmelse om garantifondenåterfinns i 6§ lagen (1965:139) om ochSkeppsfartens sekundärlånekassa (6§ ändrad : 524). För sin verksamhet anskaffarkassorna medel genom upplåning på kapitalmarknaden, huvudsakligen motutgivande av obligationer. Det sammanlagda beloppet av låneskuld ochgarantiförpliktelser får för uppgå till högst tio gångeroch för sekundäriånekassan till högst sex gånger beloppet av resp. kassasgarantifond och reservfond. har enligtförordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti till svenskt rederiföretag,iklätt staten garanti för lån till svenska rederier till betydande belopp. Enförutsättning för att garanti skall lämnas har i allmänhet varit attamorteringsanstånd lämnas av samtliga de kreditgivare som har pantbrev i deteller de skepp som skall utgöra säkerhet för den statliga garantin. Förkassornas del har detta inneburit en likviditetspåfrestning eftersomamorteringarna på kassornas upp- och utlåning sammanfaller i tiden. För att minska denna påfrestningfår enligt beslut (prop. 1977/78: lOl s. 47, NU 1977/78: 38, rskr1977/78:160) och Skeppsfartens sekundärlånekassadisponera en rörhg kredit av 139 milj. kr. Den rörligakrediten skall disponeras till 103 milj. kr.