prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — a. integrerats med lokalaförhållanden. Dessa prövas nu som alternativ till turnékonserter. , Rikskonserler och Förbundet barnkullurgruppens uppfattning att del statliga stödet lill friamusikgrupper bör ökas. menar alt anslaget lill fria grupper börökas i enlighet med rådels förslag i anslagsframställningen /80. Dessulombör en fortsatt salsning ske på arrangörsledet. bör också få ökademöjligheter alt genom bidrag till centrala amatörorganisationer lämna bidragtill musikverksamhel bland bam och ungdom. Rikskonserler framhåller att denmusikrörelse som vuxit fram och som beskrivs i barnkullurrapportenär av stort värde och bör få stöd. En möjlig väg vore bidrag från statens ungdomsrådtill Kontaktnätet - kultur. Förbundet atl insalser på musikområdel bör ökas bl. a. genom ökal slödlill organisaiionerna för utveckling av fria grupper. föreslås av barnkulturgruppen få tilluppgift all bevaka 1978/79:143 118 att utgivning av bra fonogram för barn får samhällstöd.Vidare bör konsumentrådgivning vid kÖp av fonogram uppmärksammas i fonogramulredningen. Regionmusiken framhåller atl man gärna deltar i en närmaregranskning av förutsättningarna för att regionmusiken kan medverka i utgivningav prisbilliga grammofonskivor och kassetter. Enligt LO saknas ensamhälls-stödd alternativ fonogramproduktion av massmarknadskaraktär med andragenrer än i Rikskonserters produktion. LO anser atl brevskolans förslag till ensådan fonogramulgivning för barn bör ligga till grund för en reform på detlaområde. Föreningen framhåller alt det behövs stöd från slatentill barnskivor. Rikskonserter påpekar att Rikskonserter påbörjat utgivning avskivor speciellt för barn. och ställersig avvisande till barnkulturgruppens förslag om inrättande av konsumentrådgivningpå biblioteken. förordar alt skolans musikundervisningsvarar för konsumentrådgivning i fråga om musik medan Svenska musikerförbundetanser all sådan rådgivning bör finnas inom den kommunala eller hosstudieförbunden. Barnkullurgruppen tar upp problem med den kommunala musikskolan.Verksamheten bör nå även förskolebarn. bör knyta an lill elevernasspontana musikintresse och åstadkomma smidigare övergångar till det musiklivsom finns för vuxna. Humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg anser att den kommunala bör byggas ul och förbättras. FörvaUnings-nämndenför och i framhåller att verksamheten i denkommunala bör utvärderas i fråga om resurser, inriklning ocharbetsformer. Syftel för den kommunala bör vara att sä många sommöjligt fär intresse för musikaktiviteler. Förbundel Vi Unga menar attkravbundenhet och press på elever gör att många slutar i den kommunalamusikskolan. verksamhet bör vara för alla. Rikskonserler anser altdel vore önskvärt atl få en mer konkret diskussion om målen för verksamheten ide kommunala musikskolorna. I fråga om utvidgning av verksamheten tillförskolan kan problem uppstå genom lärarnas specialisering. Aktiviteter bör dåäga rum i samarbele med förskolans personal. Rikskonserter tar även uppbarnkulturgruppens förslag atl i förskolan kunna anslälla drama-, musik- ochrörelsepedagoger. Rikskonserler påpekar att dessa pedagogkategorier gjorlväsentliga insalser inom Rikskonserters skolkonsertverksamhet. Svenska kvi/morsvänsterförbund är positiv lill att ulvidga kommunala lill förskolebarn.Musikpedagogerna bör då komma till förskolan. De synskadades riksförbund ärpositivt till den föreslagna förändringen av verksamheten inom den kommunalamusikskolan. Vidare borde synskadade barn i större utsträckning än f n. kunnadelta. För att åstadkomma detla krävs troligen en uppsökande verksamhet. Inslilulionenför förskollärarutbildning vid universilelel i menar att den kommunalamusikskolan kan arbeta isolerat med musik utan bör kopplas tillskapande aktiviteter i bild, drama och rörelse resp. dans. Statens kulturrådavser att med företrädare för kommunerna och SÖ ta upp diskussioner om förutsälining-arnaför all komplettera den kommunala med verksamhei inom flerakonstområden. Folkbildningsuiredningen, , ,och i kommun stöder förslagelom ökat samarbete mellan musikskola 1978/79:143 119 Samarbetet bör enligt 5ve«5/;amusikerförbundet även gälla amatörsensembler som står ulanför folkbildningsorganisalio-nernasverksamhet. Barnkullurgruppen anser atl silualionen för barnteater känneiecknasav att målsättningen för verksamheten är svagt förankrad, att det ges för fåföreställningar för barn och att det satsas för lite på ulvecklingsarbele ochexperiment. Dessulom är brislerna slora i fråga om ulbildning och satsning påteaterverksamhet där barn själva får delta. Ettflertal remissinstanser delar barnkullurgruppens uppfattning om denbristsituation som råder på barnleaterområdet. Några remissinslanser däriblandFörbundel Vi Unga, , kulturförvaltningen i kommun.Folkparkernas centralorganisation och dramatiska institutet instämmer i slortmed vad som föreslagits på teaterområdet av barnkulturgruppen. En del remissinslanser har uttryckt allmänna synpunkter påleaterav-snittet. Svenska riksleatern redogör i sill remissvar för sin synpå barn och ungdomsteatern samt för verksamhetens nuvarande omfattning inom Riksleatern.1 Rikslealerns handlingsprogram för barn och ungdomsleater sägs bl. a. alt Riksleaternanser all landels barn- och ungdomsleater skall få minsl så stor del avteaterns totala samhällsbidrag som motsvarar barn och ungdomsgruppernas andel ibefolkningen. påpekar att dess handlingsprogram väl motsvarat ochmotsvarar de krav som ställs i barnkulturgruppens rapport. delar gruppens mening om att ökadesatsningar pä barnföreställningar är starkt motiverade. TCO, Svenska tealerförbundel och slutens scenskola i sig mot att barnkullurgruppens förslag koncentrerats lill organisatoriskafrågor. TCO pekar på problemet atl kommunerna i ökad utsträckningmåste intressera sig för satsningar på barnteatern. Svenska tealerförbundel framhåller atl del på barnleaterområdetinte behövs organisatoriska överbyggnader utan anständiga anställningsvillkor ikommunerna för dramapedagoger, kraftigt ökat stöd från stal, kommuner ochlandsting lill fria grupper och regionala teatrar. Statens scenskola i framhåller altbarnkulturgruppen inte diskuterat de konstnärliga problemen och den utvecklingsom barnteatern genomgått . menar att landelsregion-teatrar måste ges möjlighet all producera konstnärligt kvalitativa barntea-terföreslällningar.F. n. är tendensen enligl atl landsting och kommuner enbart beaktarkvantiteten. Barnredakiionen inom framhåller alt det ärangeläget att stimulera författare all skriva dramatik för barn. Utbildningsradion, som instämmer i att utbudet av barn ochungdomsteater är begränsat, pekar på sin möjlighet att med ökade anslag kunnasända radio- och tv-tealer. ABF påpekar atl möjlighelerna för barnteatern atlutvecklas i fria former skulle öka om amatörteaterstödel förbättrades. De synskadades riksförbund påpekar alt del krävs extra ålgärderför synskadade barn i form av bl. a. information, färdtjänst och introduktion lillteaterstycket i form av scenbeskrivning. 1978/79:143 120 När del gäller inslitulionstealrar föreslårbarnkulturgruppen dels ett ökat anlal föreställningar och en kvalitetsmässigutveckling. Riksleatern framhåller atl av rikslealerns produklion ochantal föreslällningar riktar sig f. n. till barn och ungdom.Några tänkbara stimulansåtgärder för alt öka barnteaterutbudet är enligtRiksteatern att låta de regionala teatrarna för sin barn- och ungdomsteaterandelfå högre andel av grundbeloppet. Enligt barnkullurgruppen bör övervägaatt ge institutioner som utvecklar barn- och ungdomsleater elt lilläggsbidrag. Förslagel stöds a\ i , Svenska riksleatern och statens scenskola i centralorganisation uttalar sig lill förmån för alt stimulans gestill de institutioner som väljer atl producera mer för barn. Svenska tealerförbundeloch Teatercentrum avvisar förslagel. Svenska tealerförbundel föreslår att detinrättas en nationalscen för barn- och ungdomsleater. Vidare föreslår tealerförbundelökade medel för all kunna anställa författare som vill lära sig skriva dramalikför barn. påpekar att det är vikligt all allabarn oavsett var de bor har vissa möjligheter atl vara med omteaterföreställningar. Detta kan bl. a. åstadkommas genom ökal slöd lillregionala teatrar. Därför bör grundbidraget lill länslealrarna höjas. anser alt inslitulionslealrarnabör ställa visst antal subventionerade biljetter lill lämpligavuxenföreställningar lill skolornas förfogande. Barnkullurgruppen föreslår för de fria lealergrupperna,dels en generell uppräkning av stödet dels etl högre slatsbidrag pergruppmedlem för de grupper som spelar övervägande för barn och ungdom. Ett stort antal remissinstanser, bl. a. ,, de humanistiska sektionsnämnderna vid i , , Svenska rikslealern, . Svenska tealerförbundel.Teatercentrum och statens scenskola stöder förslaget om ökade medel för de friagrupperna. anser att ökningen bör vara av denomfattning som föreslogs i kullurrådels anslagsframställning /80. Enligt UHÄ:s mening förefaller det rimligt att salsa på engenerell förbättring av gruppernas arbetsvillkor eftersom de redan nu spelarbarnteater i så stor utsträckning. De humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg menar att de fria grupperna måste få betydligt ökade anslag för allkunna nå ut i skolorna. pekar på atl de fria grupperna harbetytt myckel för en vitalisering av barnteatern och att de på många håll i landetsvarar för hela utbudet av barn- och ungdomstealern. Kommunförbundel anser altstaten bör ta elt större ansvar för alt de fria grupperna kan existera pårimliga villkor. Svenska rikslealern stöder tanken på etl ökal slöd lill defria grupperna. Förslagetall fria grupper som övervägande spelar teater för barn och ungdom ska geshögre slatsbidrag tillstyrks av ochmusikhögskolan i och statens scenskola. ochTeatercentrum avvisar förslaget. Teatercentrum anser atl en sådan lösningskulle medföra alt många grupper blev tvingade atl av ekonomiska skäl spelabarnteater. 1978/79:143 121 företas en satsning på arrangörsslöd. Statens ungdomsrådvill öka teater-utbudet i landet speciellt utanför storstadsområdena ochförordar att turnerande grupper får ett ökat stöd. ABF föreslår atl ett nyttstöd inrättas som gör det möjligt för föreningslivel att engageraen fri teatergrupp. föreslår också ökade medel tillfria grupper för anställning av författare som vill lära sig skriva dramalikför barn. I rapporten föreslås etl projektstöd för barn ochungdomsteatern. Stödet bör administreras av . UHÄ, de humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg, Svenska riksleatern, , Teatercentrum och statens scenskt)lastöder förslagel. Enligl UHÄ är det en stor brist att resurser förutvecklings- och experimentarbete saknas på barnkulturområdel. Svenska rikslealernvill kraftigt understryka behovet av etl projektstöd för utveckling ochexperiment på barn- och ungdomslealerområdel. Stödet bör vara två miljonerkronor. anser att bidraget bör kunna sökas av organisationertillsammans med teatergrupper. En barnteaterfrämjande verksamhet föreslås knuten lillRiksteatern. bör tillsammans med i det sammanhangetpröva atl finna lösningar för ell utvecklingsarbete inom barn och ungdomslealerområdel.Organisationen bör fä en sådan form att teatergrupper och teatrar ulanför Riksleaternfär inflytande över ulvecklingen. framhåller att rådet i samarbete medRiksteatern och andra berörda avser lämna förslag om hur den barnteaterfrämjandeverksamheten skall läggas upp . Vidare avser rådet atl under våren1979 diskutera ett frislående barnlealerinslilut mer ingående. Svenska rikslealern och stöder förslaget om elt speciellt barnleaterfrämjande medplacering på . anser alt ansvaret för ulvecklingsarbeletinom barn- och ungdomslealerområdel skall ligga under ochinte under Riksleatern med tanke på den konflikt som annars kan uppstå. Teatercentrum, dramatiska institutet och statens scenskolai avvisar tanken på den föreslagna barnleaterfrämjande verksamheten. Barnkulturgruppen föreslår all utbildning i dramateaterbör förbättras för låg- och mellanstadielärare, att utbildningen fördramapedagoger bör förbli tvåårig och att dramapedagoger bör kunna anställas iförskolan. Vidare föreslås dramapedagoger fä utveckla arbetet med drama och lealerinom SlA-skolans fria resurs, saml all en av länsskolnämndens konsulenler börfå övergripande ansvar för utvecklingen av drama och teater i skolan. Förslagen stöds av i , Svenska rikslealern och stålens scenskola. Förvaltningsnämndenställer sig dock tveksam till att anställa dramapedagoger i förskolan. 1stället bör de nu verksamma inom såväl som förskolan fåfortbildning. Även dramatiska inslitutet är tveksamt till att utbildafler dramapedagoger och skaffa fler tjänster för tealerkonsulenter. föreslär all dramapedagogulbildningenutökas till . UHÄ påpekar att en särskild ulredning inom UHÄ överväger enireårig dramapedagogulbildning. SÖ framhåller att bristen på ulbildning och fortbildningav lärare gör det 1978/79:143 122 svårt alt förverkliga läroplanens mål. En förutsättningför atl lokalt utvecklingsarbete ska komma igång är enligt SÖ atl detutvecklas ett samarbete mellan dramapedagoger och skolans personal samt attstöd erhålls från länsskolnämnden. UHÄ understryker vikten av att estetiska ämnen för ettökat ulrymme i skolan och atl skapande dramatik bärs upp av utbildadedramapedagoger. En försöksverksamhet som syftar lill en bred folkligteaterverksamhet föresläs för l.ex. Enligt Rikslealern ärdetta förslag vällovligt men vill särskilt framhålla behovel av slödlill den centrala amatörorganisationen . SSU, och statens scenskola i lillstyrkerförslaget. menar dock alt detta projektbidrag även bör kunna sökas avolika folkrörelser. Enligt SSU är en försöksperiod för kort. Statenskulturråd och släller sig negaiiva tillförslaget. anser atl förslaget är alltför obearbetat. Barnkulturgruppen har i sin rapport inte behandlat fråganom dans. Flera remissinstanser beklagar atl dansen inte behandlatsi rapporten. Till dessa hör . Bibliotek i samhälle,universiletet i , TCO, . Förbundet , , , de konstnärliga högskotorna i gemensamt,dramatiska institutet och . påpekar alt dansen är den konstform som fårminst slöd från samhället. framhåller att dansen är en del avvårt kulturarv som riskerar all försvinna om det inte görs ansträngningar föratt bevara det. universiteteti anser att staten måste ta ansvar för att utbildningen av dans- ochrörelsepedagoger utvecklas i omfattning och kvalitet. och Danscenlrum anser alt barndansenmåste ges större utrymme i utbildningen lill danspedagog. Danscenlrum förordarockså att kunskaper om rörelse och dess betydelse ingår i läroplanen förutbildningar till yrken där man kommer i kontakt med barn. föreslår atl del tillsätts en utredning meduppgift atl karl-lägga barndansens situalion och atl föreslå åtgärder för att förbätlrasiluationen. föreslår atl rådet får särskildaresurser för all göra ytterligare överväganden om hur dansens och därmedbarndansens ställning ska kunna förbättras. Vidare bör få ökademedel lill fria dansgrupper saml möjligheler alt från anslaget lill centrala amatörorgani-salionerlämna bidrag lill barn- och ungdomsverksamhel. Några remissinslanser framhåller värdel av medverkan avdanspedagoger i förs ko lan. framhåller att förskolornahelst borde ha tillgång till såväl musik- som danspedagoger. anser att resurser måste ges lill daghem ochskolor för atl utveckla samarbete med danspedagoger och dansgrupper. tar upp problemet med atl ingentinggjorts för alt förbättra förskolebarnens motoriska utveckling och kondition.Danshögskolan framhåller att kropps- och rörelselekar borde vara självklaraoch 1978/79:143 123 obligatoriska aktiviteter i våra lekskolor. Dettaförutsätter kommunalt anställda dans- och rörelsepedagoger. Angående dansundervisningen i skolan påpekar dans skulle vara ett gott alternativ för en del elever när det gäller SlA-skolansfria resurs. anser att dansen borde kunna vara etlalternativ lill gymnastiken i skolan. Stålens kuhurråd föreslår att särskilda statsbidraganvisas de kommunala skolförvaltningar som är beredda att sälla igång den ibudgetproposition föreslagna dansamtbildningen. Danscenlrum förordar att kommunala dansskolor inrättas ochDanshögskolan anser alt dansen på siki bör ingå i den nämner exempel från kommun som har en dansskolavarifrån man har goda erfarenheler. 1 har också en särskildförsöksverksamhet med förskolebarn startats. lar upp problemel med alt dansundervisning islor utsträckning finns i studi förbund som inte får statsbidrag för barnundervisning.Danscenlrum föreslår alt 14-årsgränsen slopas för statliga bidrag tillstudiecirklar i dans. 6.5 Film, inte bara underhållning. Barnkulturgruppens förslag på filmområdet inleds med enallmän beskrivning av situationen. Några remissinslanser har synpunkter pådenna beskrivning. anser alt många av barnkullurgruppensförslag på filmområdel inte är grundade på kunskap om verkligheten. Institutetfinner del beklagligt atl beskrivningen av matinésituationen inle är dokumenterad,trots att det finns en undersökning om barnfilmreperloaren på svenskabiografer. Enligt är det emellerlid sällsynl med barnfilmav god kvalitel. Delta gäller särskilt för . Även någraandra remissinslanser hävdar alt biografrepertoaren ofta är undermålig. Motdenna bakgrund instämmer , barnfilmrådet, teologiska fakultetenvid Lunds universiiei och ibarnkulturgruppens uppfattning att filmcensuren för barn bör bibehållas. vänder sig mot den iföreningens ögon allt för ensidiga beskrivningen av smalfilmdistribulörerna somprofit-inriktade företag. KF menar att en sådan beskrivning i varje fall intestämmer in på KF:s egen filmdislribution. Enligt Filmcentrums uppfattning är den beskrivning somgörs av siluationen på barnfilmområdet i stort sett bra. anser atl barnfilmfrägorna är myckeleftersatta i i jämförelse med andra länder. Detta kan enliglungdomsrådet förklaras med den organisatoriska splittringen på området, men kanockså ha rent filmpolitiska skäl. Svenska filminsliiulel konstaierar all de statligasatsningar som har skett på barnfilmen är obetydliga. bör barnfilmen ges en myckel hög prioritering i den statligafilmpolitiken. Även efter en myckel kraftig uppräkning kommer emellertid de loialaresurserna att vara så små att en splittring skulle vara rent slöseri. Enligt barnfilmrådet får de kullurpolitiska målen följandekonsekvenser för barnfilmen. 1978/79:143 124 - Tillgången på kvaliletsfiimför olika grupper inom olika ämnesområden behöver en kraftig utökning. Dettagäller såväl inhemsk produktion som imporl av kvaliletsfiim. Möjligheterna förprofessionella filmskapare att experimentera med film och utveckla barnfilmenbehöver förbättras. - Barn bör fåmöjlighet att lära sig filmens språk för att aktivt kunna bearbeta och kritisktanalysera och utnyttja film. För detta krävs handledning av kunniga vuxna ilämpliga visningssitualioner. - Barn och vuxna som ska se barnfilm bör själva hamöjlighet att påverka vilka filmer de ska se. En förutsättning härför är god och väl spridd information om vilka filmer som kan hyras och köpas eller ses på biografer. - Barn bör fåmöjlighet att i ökad utsträckning själva göra film för att därigenom dels lärasig mera om filmens språk, dels få möjligheler att själva uttrycka sig ochkommunicera genom film. - Delkommersiella syslemet tillgodoser inle alla behov av god barnfilm. Som motviktmot kommersialismens negaiiva verkningar inom barnfilmområdet behöver slaten,kommunerna och organisationerna satsa mer resurser på god barnfilm. Härvid ärdet nödvändigt att la särskild hänsyn lill olika eftersatta gruppers behov, l.ex.invandrarbarn, utvecklingsstörda barn, hörselhandikappade samt till barn som päannat sätt är sociall och kulturellt missgynnade. Barnkulturgruppen anser att staten till den tidpunkl då filmavialetkan sägas upp skall låta en parlamentarisk utredning pröva den fördafilmpolitiken och effekten av filmavtalet och att barnfilmfrågorna då särskiltskall uppmärksammas. I avvaktan på ett nytt ställningstagande om filmavtaletföreslår barnkulturgruppen att barn film rådet får arbeta vidare samt attrådet till dess stannar kvar hos slatens ungdomsråd. Barnfilmrådetsarbetsuppgifter bör vara de samma som förut med det tillägget att rådet bör fäfördela stöd lill import av barnfilm m. m. samt bidrag till filmvisning i nyaformer för barn. Remissinstansernas meningar är starkt delade i dessa frågor.Förslaget om en parlamentarisk utredning som bör omfatta hela filmpolitikentillstyrks av LO men avvisas av Svenska filminslitutet. Föreningen ,och förenade filmstudios. hänvisar till atl filmutredninghar behandlat den statliga filmpolitiken och att denna utredning har avgivit eltsärskilt delbetänkande om barnfilmen saml atl fattade beslutom den statliga filmpolitiken. De övriga remissinstanserna anför liknande synpunkter. Förbundet , Folkparkernas centralorganisationoch Filmcentrum anser att barnfilmrådet även i fortsättningen bör varaanknutet till . Flera av dessa organisationer betonarsärskilt vikten av ett nära samarbete med ungdomsorganisationerna. anser att barnfilmrådetbör få arbeta vidare fram till tidpunkten för ett nytt ställningstagande omfilmavtalet. FHR m.fl. har liknande synpunkter. konstaterar all inle harorganiserats med tanke på annat än allmänna kulturpolitiska bedömningar påfilmområdet. Detta förhållande bör rättas till i samband med atl filmavtaletlöper ut. 1978/79:143 125 Enligt finns del myckel som talar föralt filmfrå-gorna bör ligga inom statens kulturråds område, men enbartbarnfilmfrågorna av alla filmfrågor bör inle föras dit. Dessa frågor börenligt ungdomsrådets mening ulredas och klarläggas innan etl nyll filmavtalskall tecknas. Fram till dess har inget att invända mot att barnfilmrådetsom nu är knutet till ungdomsrådet med de uppgifter som skisseras ibarnkulturgruppens rapport. Flera remissinslansersläller sig tveksamma eller avvisande till förslaget att ett annat organ änFilminstitutet skall ha ansvaret för barnfilmfrågorna. Föreningen , och biografägareförbundanser att barnfilmrådet borde finnas inom . Även Sverigesförenade filmstudios och förenade barn- och ungdomsfilmsludios påpekaratt den ursprungliga kopplingen mellan barnfilmrådet och ärlogisk. anser att institutet bör bära ansvarel för barnfilmfrågorna ochalt inslitutet i konsekvens härmed bör tilldelas de för barnfilm avseddastatliga stödinsatserna. För alt kunna bedriva ett forlsall gott samarbete medolika intressenter på barnfilmområdel, inklusive organisationslivel, behöver Filminslitutetinte etl särskilt barnfilmråd. Filminslitutet erinrar om att folkrörelsernaoch föreningslivet är representerade inom institutels förvaltningsråd, sombildal ett särskilt utskott för atl följa verksamheten på barnfilmområdet. finns det möjlighet atl förstärka barnfilmintressena inom förvaltningsrådet. Den granskning av barnfilm ur konsumenlsynpunk-t som hiltillshar bedrivits av barnfilmrådet bör enligt filminstitutet ligga ulanförinstitutet. Det kan med hänsyn lill engagemang som producent,importör och distributör av barnfilm vara tveksamt om institutet skall bedrivagranskning även av filmer som erbjuds av andra företag. För denna granskningsverksamhet förordar ensammanslagning av barnfilmrådet och den till knutnastatens barnfilmnämnd, Barnfilmrådet anser att all barnfilmverksamhel utom produklionav barnfilm skall samlas hos rådet. Genom alt barnfilmrådet skulle fungera somensam fördelare av statliga medel skulle relationerna till organisationer ochdistributörer bli mer entydliga och medelsfördelningen vinna i konsekvens. Del föreslagna slödet till import av barnfilm m. m. börinte fördelas av Filminslitutet eftersom institutet själv distribuerarbarnfilm. De organisationer, institutioner och personer som engageras i debarnfilmverksamheter som samordnas och stöds av rådet finner del vidare meranaturligt atl samarbeta med barnfilmrådet än med Filminsliiulel så länge filmavlalellöper.