prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Överiäggningar pågår förnärvarande om visst samarbete mellan och på det kyrkliga området.Jag har i avvaktan på resultatet av dessa överiäggningar reserverat medelför bidrag till norska församlingen i eller annat ändamålenligt regeringens bestämmande. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med 1 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 104 Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund 1977/78 Utgift 9 000 000 Reservation 1978/79 Anslag 10 200 000 1979/80 Förslag 10 800 000 Från dettareservationsanslag utgår särskill bidrag till lokaler för religiös verksamhei(lokalbidrag) enligt förordningen (1974:404) om statsbidrag till vissatrossamfund. Lokalbidrag får utgå lillförsamling som enligt bestämmelsernai samma kungörelse kan få verksamhetsbidrag (se reservationsanslaget C10). Lokalbidrag får utgåför 1. anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2. genomgripandeupprustning av befintlig lokal och 3. anskaffande av inventarier i samband med anordnande avlokal. Lokalbidrag utgår dock inte för lokaler eller inventarier för vilkastatligt stöd utgår enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd tillallmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794). Fråga om lokalbidragprövas på samma sätt och i samma ordning som verksamhetsbidragen. Efterfrågan påbidrag var även /78 större än medelstillgången. Av 125 ansökningarom bidrag till lokaler för de svenska samfunden måste 19 avslås. De som godkändes förbidrag måste nöja sig av maximalt bidrag. Invandrarsamfunden fickdäremot bidrag enligl normerna både till lokalanskaffning och inventarieanskaffning. Äveninnevarande budgetår är efterfrågan på bidrag mycket stort. anhållerdärför om en uppräkning avlokalanslaget till 13 milj. kr. Frikyrkorådetföreslår vidare att ett särskilt reservationsanslag på 2 milj. kr. uppförs förhandikappanpassning av lokaler för trossamfund. Anslaget tillkomgenom beslut av riksdag (KrU 1974:9, rskr 1974:113) och utgör ett komplement tillde bidrag som utgår enligt kungörelsen(1973:400) om statligt stöd tillallmänna samlingslokaler. I föregående årsbudgetproposition förklarade föredragande statsrådet att eventuella statsbidragtill handikappanpassning av lokaler för trossamfund borde bestridas urförevarande anslag (prop. 1977/78:100 bil. 18 s. 90). hade inte någotatt erinra mot detta uttalande (KrU 1977/78:16, rskr 1977/78:139). Någon utredning om behovet av åtgärder på detlaområde har ännu inte gjorts. Det ärdärför inte möjligt att nu ange hur stor del av anslaget som kan behöva tas i anspråk för ifrågavarande ändamål. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 105 För nästa budgetår föreslår jag alt anslaget räknas uppmed . Jag hardärvid beaktat att en engångsanvisning för innevarande budgetår på . till norska församlingen i bortfaller. Jag hemsläller attregeringen föreslår atl tillBidrag lill anskaffande av lokaler för trossamfund för /80 anvisa elt reservationsanslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet m. m. 1977/78 Utgift 7 948 332 1978/79 Anslag 9 495 000 1979/80 Forslag 10 303 000 Statens brandnämndhar som cenlral förvaltningsmyndighet tillsyn över brandförsvaret. Inämndens uppgifter ingår dels att meddela utbildning för brandpersonal ochskorstensfejare, dels att lämna råd och anvisningar till länsstyrelser,kommunr och enskilda i frågor rörande sådan räddningstjänst som ankommer på kommunerna och rörandeförebyggande åtgärder mol brand,dels ocksä atl biträda länsstyrelserna vid handläggning av sådana frågor. Beräknad ändring 1979/80 -(- 483 000 -I- 227 000 (-63 000 Ersäilning till kommuner för loka- ler och materiel, dri\ m. m. -(-25 000 Vissl försöks- och utvecki -(-2 499 500 -(- 808 000 Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 107 1978/79 Beräknad ändring 1979/80 Försäljning av publikationer m.m. 100 000 Nelloutgift 9 495 000 -(-2 499 500 + 808 000 Anslag enligl slalsbudgelen 9 491000 - (812000 Pris- och löneomräkning m. m. 1 119 000kr. Ibesparingsalternalivet förordar nämnden bl. a. en minskad utbildningsverksamhet. Anslagspostentill lönekostnader bör räknas upp med medel fören tjänst som byrådirektör därför att organisationen avenheien för räddningstjänst är otillfredsställande(-). Utbildningsenheten behöver förstärkas med en avdelningsdirektör för samordnings-,planerings- och utvecklingsarbete(-). Enheten behöver vidare förstärkas med en assistent som kan fungera som schemaläggare av den centralaulbildningens klasser och kurser (-t- . ), med en biträdandematerielförvaltare för skötsel och vårdav det alltmer omfattande maierielförrådel (+ .) och med ett biträde på grund av ökad arbetsbelastning påenhetens tryckeri (-( ). bör vidare räknas uppmed medel till timlärararvoden till följd avbegränsning av antalet elever i klasser för brandbefälkurs C (-(- ). Behov av ökad sammanträdesfrekvens (-* .) och av omarbetning av studiemateriel (-(- 30 7(X) kr.) Vidare yrkas medel för att kunna engagera gästföreläsare (-(-. Ökatbehov av kontakter såväl inom som utom landet, ökad utbildningsverksamhet ochsvårigheter att anställa deltidsanställda lärare inom Stockholmsområdetökar belaslningen på anslagsposten till reseersättningar (-(-. Anslagspostentill lokalkostnader bör räknas upp på grund av ökade lönekostnaderför lokalvård (-! Ersättningsanskaffningav såväl försliten som föråldrad undervisningsmateriel behövs (-. ).Vidare behövs medel för komplettering av viss undervisningsmateriel för regionalabrandbefälskurser B och C (-t- . ), för utbildning i miljö- och arbetarskydd (-(-.) samt för special-ochskogsbrandsläckningskurser(-f ). Behov avmedel föreligger till utbildning av nämndens personal (-1- . )och till nyanskaffning av inventarier (-). Slutligen begärs medelför ulprovning av olika typer av skyddsutrustning (-(- . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 108 För nästa budgelårbör medel för brandnämndens verksamhei beräknas med utgångspunkt i besparingsalternativel. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag alt regeringen föreslår atl till /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Beredskap för oljebekämpning till havs m. m. 1977/78 Uigift 9 188 575 1978/79 Anslag 6 515 000 1979/80Förslag 9 215 000 Enligt instruktionen(1973:884) för (ändrad senast 1976:135) svarar verket föråtgärder till havs och i kustvatinen, och föratt avvärja eller begränsa skada tillföljd av utflöde av olja eller annat som är skadligt. Från anslagel bestrids utgifter för bl.a. anskaffning av bekämpningsanordningar ochbekämpningsmedel, visst tekniskt utvecklingsarbete saml drifl och underhäll av leknisk materiel.Vidare för tullverkel förskottsvis bestrida utgifter för sådan bekämpning avmiljöfariiga utsläpp som har utförts aveller på uppdrag av generaltullsiyrelsen. Äterbetalda förskottsmedel tas uppsom uppbörd under anslagel. ing 1979/80 Kosinader för anlitande av kon- sulter och annan expertis -(- 110000 del m. m. + 10 499 0001 (2 120 000 och meioder för bekämpning av miljöfarliga utsläpp till havs samt i kusivatinen, och -(- 131000 Drifl och underhåll av leknisk materiel för bekämpning av + 12 088 000 I Generaltullstyrelsenföreslår all för anskaffning av miljöskyddsfartyg m. m, anvisas medel under etl nyusärskill reservationsanslag, 1 beloppet . ingår , som enligt slyrelsen bör las uppunder del nya anslagel. Pris- och löneomräkning m. m. Ibesparingsalternalivet förordar styrelsen en minskning främsl på anslagsposten lillanskaffning av bekämpningsanordningar och bekämp-ningsmateriel m. m. Fortsatlnyanskaffning av oljebekämpnings- och kemskyddsmateriel m. m. saml ersättning av föråldrad bekämpningsmalerielmed ny sådan Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 110 medför ökat medelsbehov (-(- ). Under ettsärskilt reservalionsanslag har medel beräknats förelt medelstortmiljöskyddsfartyg(-1- . )saml för två arbetsbålar (4- . Anslagspostenlill tekniskt utvecklingsarbete och forskning bör räknas upp med medel förbl. a. fortsatl ulveckling av Ijärranalystekniken (-(- . Ökadmaterielanskaffning medför ökade drift- och underhållskostnader (-(- . ).Medel bör anvisas för ombyggnad av ett miljöskyddsfariyg, som inte uppfyllerde krav som måste ställas på fartyget (-(- . I propositionen1978/79:49 om vissa varvsfrågor föreslås vissa arbetsmarknadspoliliskainsatser bl. a. i form av tidigareläggning av slatliga beställningar. Jagkommer senare denna dag all föreslå alt medel anvisas på tilläggsbudget II för budgetåret1978/79 för åieranskaffning av tre miljöskyddsfartygtill en kostnad av 25 milj. kr. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att lillBeredskap för oljebekämpning ull havs m. m. för /80 anvisa etl förslagsanslag av 9 215 000kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 111 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m. Bidrag till kostnader för beredskap. 1 statsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.förts upp med . och anslaget Bidrag till kostnader för beredskap med I 300 000kr. 1976 årskommunalekonomiska utredning har avlämnal de båda delbetänkandena(SOU 1977:20) Kommunernas ekonomi 1975-1985 och (SOU 1977:48) Översyn av despeciella statsbidragen till kommunerna saml slutbetänkandet (SOU 1977:78)Kommunerna. Utbyggnad, utjämning, finansiering.Utredningens uppdrag är därmed slutfört. förslag innebär bl. a. att skatteutjämningssystemet reformeras isyfte att öka utjämningen mellan kommunerna och förstärka det statliga stödettill de inkomstsvaga kommunerna. Därvid förordar uiredningen också att ett antalspecialdestinerade statsbidrag slopas. Vidare diskuterar utredningen finansieringen avden kommunala verksamheten och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Ett antal åtgärder föreslåssom kan aktualiseras om man vill öka överföringen av statliga medel tillkommunema och landstingskommunerna. Betänkandena harvarit på remiss till bl. a. samtliga kommuner och landstingskommunerunder . Beredningen av de aktuella frågorna är ännu inte avslutad. Chefen för budgetdepartementetavser att senare anmäla frågan om enproposition till innevarande i anledning av kommunalekonomiska utredningens förslag. Iavvaktan på detta bör dessa anslagföras upp med oförändrade belopp i förslaget till statsbudget för /80. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för / 80 beräkna 1. till Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m. m. ett förslagsanslag av . 2. till Bidrag till kostnader för beredskap ettreservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 112 Bemanningoch inre organisation vid lokal skattemyndighet och länsstyrelsensuppbördsenhet Riksskatteverketoch sialskontorel bedriver på regeringens uppdrag utredningsarbete avseendeöversyn av skalieadministralionens arbetsformer, organisalion och bemanning. Arbetetbedrivs i en gemensam utredning- . Som etl led iöversynen har utrett personalbehov och inre organisalion vidlokal skattemyndighet (LSM) och uppbörds-enhet (LST-UE). Utredningsarbetet omfallarmyndigheternas/enheternas totalaverksamhet förutom medverkan med granskning m. m. vid den åriiga taxeringen.Denna del har redovisats i lidigare delrapporter (1976:1-2). 1 föreligganderappon redovisas förslag till hjälpmedel för bemanningsberäkning(bemanningsmodell), bemanning för varje enskild LSM och LST-UE saml riktlinjer för inre organisation vid LSM ochLST-UE. Utredningsarbetethar bedrivits med utgångspunkt i tidigare förslag tilländrade arbetsformer m. m. beträffande taxeringsarbetel i första instans (1976:1-2) och uppbörd av direkl skatt(1977:4). Underutredningsarbetet har ulvecklals olika former för samarbeie med och deltagande avberörda myndigheter. Sålunda har inom varje län utsetts kontaktmän, dels en förLSM inom länet, dels en för LST-UE. Vidare har arbetsgrupper för LSM resp. LST-UEbildats som löpande informerats om utredningsarbetets fortskridande och som getts tillfälleatl påverka utredningensarbete. Kontaktmännen har vidare utsett en referensgrupp för vardera LSM och LST-UE, Referensgrupperna haraktivt samarbetat med uiredningenbeträffande bemanningsmodellens utformning och innehåll. Den föreslagnabemanningsmodellen är etl hjälpmedel alt kalkylmässigt beräknapersonalbehovet. Genom modellens utformning ges möjlighel att beräknapersonalresurser för såväl en myndighets/enhets totala behov, som för delar avverksamheten. Då beräkningarna sker med utgångspunkt i ärendevolymer ges godmöjlighet att bedöma ändrade resursbehov vid förändringar i verksamhelensomfattning. Med hjälp av bemanningsmodellen kan samtliga LSM resp, LST-UE jämställas ibemanningshänseende. Modellen anger den bemanning som bedöms fordras för atlunder normala förutsättningar bedriva verksamhelen. I den mån sådana särförhållanden förekommer sompåverkar resursbehovet i mer än ringa grad kan dessa bedömas utifrån ochjämföras med en normalnivå. Modellen avses vidareutvecklas för allanvändas som hjälpmedel dels i samband med den åriiga anslagsframställningen,dels vid planering och uppföljning av verksamheten. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 113 1bemanningsförslagen har hänsyn tagits till förväntade rationaliseringseffekter. För LSM minskas i första handpersonalbehovel på grund av förändringari LSMs nuvarande verksamhei i anslutning till fritidsgranskning avdeklarationer. Även vad gäller debitering m. m. av skatt sker dock en reducering. föreslås genom omfördelningförstärkning av källskat-teområdetoch den interna administrationen. För LST-UE sker en viss minskning av personalen främst p, g, a. förenkladeformer för redovisning av skatt.Samtidigt förslärks områden som lillsyn, samordning och besvärshandläggning.Genomgående innebär förslagen alt andelen handläggande personal ökar medan den loiala bemanningenminskar. I rapportenredovisas förslag till ulformning av den inre organisationen. Därvidförordas att den påbörjade omläggningen lill arbele i grupp fortsäiter. För detla ändamål beskrivs olika former förindelning i och sammansättning av arbetsgrupper. 1 huvudsak innebär förslageningen formell förändring i organisationen.För LST-UE i , och och föreslås dock en underindelning i sektioner. Utredningen hartillställt LST material med hemställan att inkomma med synpunkter på detpreliminära utredningsresultatet, att med ledning av bemanningsmodellenberäkna personalbehovet för länels LSM och LST-UE, saml alt redovisa eventuellasärförhållanden och därav föranledda personalbehov, Fiertalel LST har istort accepterat den föreslagna beräkningsmetoden och det preliminärtberäknade bemanningsresultatel. LST understryker dock att osäkerhetföreligger med hänsyn till alt konsekvenserna av förändrade arbetsformer ochutökat ADB-stöd i verksamheten inte lill fullo kan överblickas. Utredningen redovisar den uppfattningen att viss osäkerhetär ofrånkomlig. Om det framkommeravvikelser mellan i rapporten redovisade bemanningsförslag och ett faktiskt påvisbart resursbehov börerforderliga jusleringar vidtas. I rapportenredovisas förslag lill bemanning för varie enskild LSM och LST-UE. Denna bemanningsberäkning föreslås ligga tillgrund för fastslällande av personalplaner.Därulöver har beräknais vissa resurser som bedöms behövas innan organisationen förtjänslemannamedverkan i den åriiga taxeringen är fullt utbyggd. För LSM iStockholms, och fögderier (LSM-SGM) lämnas inga slutligaförslag till bemanning. Del har inte varit möjligt all lill fullo bedöma dessamyndigheters personalbehov. Fastslällandeav ny personalplan föreslås för dessa myndigheter ske först efter ytteriigare prövning. I avvakian härpåföreslås dock reducering av personaleni samma takt och omfattning som för övriga LSM. Vidare redovisas för dessa LSM förslag tillformer för fortsatl bedömning av personalbehovet. Genomförandeföreslås ske under /80 med införande av nya personalplaner ochomläggning av den inre organisationen - dock med 8 1978/79. I samL Nr 100. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 114 undantag för de tre största LSM. Under liden fram /82 föreslås en successiv anpassning av personalstyrkan tillföreslagen nivå. Inför såvälgenomförandet som den successiva anpassningen av personalstyrkan krävs vissaförberedelser och övriga åtgärder. I rapporten föreslås atl ansvaret för dessa ihuvudsak bör åvila resp. LST. I viss omfattning - då främst uppgifier avstödjande karaktär - bör insatser ankomma på RSV. Bemanningsförslagetinnebär i korthel följande. LSMs personal (förutom granskningspersonal) minskarfrån 4 053 årsarbetskrafter (åa) till 3 351 åa. Antalet handläggare ökar härvid från 536 åa ()lill838åa().LST-UE minskar från 437 åa till 380 åa. Anlalet handläggare ökar från 103 åa (2396) till I36åa(35 96). Slutligen redovisas en översikl över de sammanlagdabemanningsmässiga konsekvenserna av förslag i delrapporter . LST skatteavdelningökar med 262 åa och netloökningen vid LSM (inkl. granskningspersonal) blir 413 åa.Fullt utbyggd medför RS-reformen etl lillskoti på I 887 handläggare och en minskning med 1 212av övrig personal. Den sammanlagda utökningen föreslås således bli 675 åa.Samiidigt minskar dock kostnaderna för fritidsgranskning. Denna inbesparing - omräknat lill heltidsanställda- kan beräknas motsvara omkring 500 åa. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 115 Bemanningoch inre organisation vid lokal skattemyndighet och länsstyrelsensuppbördsenhet Remissyttranden överriksskatteverkets och statskontorets förslag till bemanning och inreorganisalion vid lokal skaltemyndighet och uppbördsenhet haravgivits av samtliga länsslyrelser. Centralorganisationen /SR, . De fleslaremissinstanserna accepterar eller lämnar utan erinran förslaget till bemanningsmodeller.Vad anser tillämpningen av modellerna anförs emellertid viss tveksamhet, bl. a.av i med instämmandeav länsstyrelserna i och som anför att beräkningsgrunderna står och faller medgraden av ADB-stöd. Länssiyrelsen iStockholms län anför vidare att förslaget till personalminskning är orealistiskt. i och anser att beräkningarna böraktualiseras innan den nya organisationen genomförs. Centralorganisationen /SR anser att det inte klart framgårvilka arbetsuppgifter man har utgått ifrån vid beräkningama. Vidare framhållercentralorganisationen att datorstödetf. n. bara finns på skisstadiet. Flertalet remissinstanser understrykerutredningens uppfattning alt bemanningsmodellerna skall vidareutvecklas för attkontinuerligt användas som ell hjälpmedel vid bedömning av personalbehovel. Det är därvid väsentligl att modellensinnehåll fortlöpande anpassas med ledning av vunna erfarenheter. Bemanning av de lokala skattemyndigheterna Fem av de 27remissinstanserna accepterar i alla delar utredningens förslag till bemanningav de lokala skatlemyndighetema medan 13 länsstyrelser med instämmande av de lokala skattemyndigheternaframhåller att ytterligare resursermåste tillföras de lokala skattemyndigheterna. Främst åberopas behovet av ytterligare personal för serviceändamålsom telefonister och vaktmästeripersonal.Länsstyrelsen i anför som skäl för personalförstärkning den belastning på personalensom införande av ett nytt skattesystemför en grupp av skattskyldiga, nämligen de renägande samema, innebär. Centralorganisationen SACOISR finner delanmärkningsvärt att projektet intetagit fram arbets- och ambitionsnivåbeskrivningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 116 vara en nära nog omöjlig uppgift för projektet atl iavsaknad av beskrivningar presentera en verklighelsanpassad bemanning av de lokalaskattemyndigheterna framhåller organisationen. Samma åsikt anförs avFöreningen . De föreslagnabemanningarna för länsstyrelsernas uppbördsenheter accepteras helt avlänsstyrelserna i , , , , samtGöteborgs och län. i framhåller dock attde föreslagna resurserna får anses som minimiresurser. anförvidare alt del är angeläget all uppbördsenhelerna tillförs väl kvalificeradhandläggarpersonal. Tveksamhet inför förslagel anförs dock av 14 länsstyrelsersamt och Centralorganisationen SACOISR.Länsstyrelserna i , och , samt länanför atl handläggningen av gåvoskatteärenden inte har ingått iutredningens arbete med beräkning av personalbehov. i och finner det angeläget atl en snar bemanning av denna funktion kommer tillstånd. Centralorganisationen SACOISR framhåller med instämmande av att enkraftigare satsning på den offensiva kontrollen inom uppbördsområdet borde varaen självklarhet. Varje uppbördsenhet,de tre stora länen undantagna, bör tillföras ytteriigare minst enårsarbetskraft med uppgifi att samordna och effektivisera den offensivakontrollen inom uppbördsområdet. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelserna i och samtStatstjänstemannaförbundet. Förslagel lillinre organisation av de lokala skattemyndigheterna och uppbördsenheterna lämnas i stort sett ulan erinranav remissinstanserna. iVästmanlands län framhåller dock att en översyn av uppbördsenhetens organisaloriska ställning kan varamotiverad då det nya uppbörds-systemethar prövats en lid och då den omorganiserade skatteavdelningen har funnit sina arbetsformer. iGöteborgs och län anser att en förändringav den lokala skattemyndigheten i kan anstå tills vidare med hänsyn lill att myndigheten har omorganiserats. Remissinstansernaunderstryker i slorl sett utredningens uppfattning att genomförandet börske under /80. Viss tveksamhet råder om personalförändringarna i alla delar kanvidtas i den takt som utredningen Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 117 förordar, nämligen till och med utgången av /82. i anser attpersonalförändringarna kan vara hell genomförda först under budgetåret1983/84. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 118 Organisatoriskafrågor inom länsstyrelserna, betänkande av (SOU 1978:58) Ulredningens uppgiftenligl de ursprungliga direktiven var alt se över -föruiom denadministrativa enheien - planeringsavdelningens uppgifter, arbetsformer ochinre organisation saml ägna uppmärksamhet åt planerings-kansliets roll inomavdelningen och . Vidare skulle utredningen belysaplaneringsavdelningens samordnande roll gentemol andra regionala organ. Ävenformerna för samarbetet med kommuner och landstingskommuner borde behandlas. Direktiven förutredningen har sedermera vidgats till atl också omfatta frågan om de organisatoriskaändringar i som föranleds av en utbrytning avlänsdomstolarna. Förutsättningarnaför ulredningens arbete i fråga om översynen av planeringsavdelningarna ändrades underhösten 1976. Regeringen bemyndigade då chefen för kommundepartementet att lillkalla en särskild kommitté meduppdrag alt utreda frågan om vidgad länsdemokrati (länsdemokratikommittén).Kommittén ersatte den tidigare tillkallade uiredningen om den regionalasamhällsplaneringens huvudmannaskap. Deutredningsuppdrag som givits åt länsdemokratikommittén innebär enligtOPAL-ulredningens mening en stor osäkerhet om väsenlliga förutsättningar.Utredningen har därför ansett sig ur stånd alt behandla den i direktivenangivna frågan om planeringsavdelningens samordnande roll gentemot andraregionala organ liksom frågan om formerna för samarbetet med kommuner och landstingskommuner. Inteheller har utredningen funnit detmeningsfullt alt i avvaktan på länsdemokratikommitténs fortsatta arbele göra en fullständig översyn överplaneringsavdelningens uppgifter, arbetsformeroch inre organisalion. Utredningen har därför begränsat sina överväganden i angivna avseenden till ihuvudsak de ändringar, som föranledsav en utbrytning av länsdomstolama, saml planeringskansliets roll ochlänsstyrelsens ledningsfunktioner. Den administrativaenheien kan ses som ett stöd- och serviceorgan i administrativa frågor. Dess främstauppgift äratt samordna administrationen avlänsstyrelsens verksamhet. Uiredningen har under arbetets gångsträvat efter att fö lill stånd diskussioneri administrativa frågor på länsstyrelserna bl. a. för all dessa själva skall fö en klarare uppfattning omrollfördelningen mellan den administrativa enheten och avdelningarna (linjen).En utredning av OPAL-