prop · G203108 · 1978-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppenföreslår ingu inskränkningar i möjligheten att själv söku barn. Däremoi börsamhällel så långl möjligt aktivt verka för att också denna verksumhei skerunder belryggande former. De sökunde bör ges informulion och rådgivning omförhållundenu i barnens hemländer,om de kruv som ställs och om de risker somfinns. Samiidigi bör de få upplysningur om de möjlighelersomfinnsalt få bilrädeav samhällsorgan och organisaiioner. Viss kontrollmöjlighet bör också införas.Vid prövning av hemmets allmännu lämplighet som fosterhem bör utredurenundersöku vilku konlakler som den sökande ämnar uniita. Utreduren börregelmässigl, utom i fall där del är fråga om väl kundu och tillförlitligukontakter, vändu sig till för sumråd. Uiredaren bör härefter avråda ensökunde från ull användu en olämplig kontakt. Arbetsgruppen förordur i sillförslag alt förhundsbesked om hemmets ullmänna lämplighet som fosterhem skallvara obligatoriskt. Genomalt utvidgade och kvalificerade arbetsuppgifter tillförs om förslagetgenomförs bör kansliel tillföras ytterligare en ijänsl. Genom dennu börlillgodoses del behov av udminislruiiv ledning som i sådunt full kommer allfinnus. 1978/79:108 31 I hovräll: Ur principiell synpunkt ler del sigiveksaml uit sumhälls-uppgifter av del slug det här är frågu om överiämnas lillprivula organisulioner. Under förutsättning ull kontroll och lillsyn unordnuspå sådani säll ull den föreslugnu ordningen inie leder lill försämraträttsskydd för enskildu adoptionssökande och lilllänkta adoptivbarn anserhovrällen likväl från de synpunkier den har ull beakta att denna ordning kangodtagas. Hovrätten vill emellerlid underslryka ull förmedlingsverksamhetenovillkorligen måsle bedrivas ulan vinstintressen och på sådant säll atl riskför obehörig päverkun utesluts. 1.2 Kammarräiien i Göleborg: Den iförslugel förordade lösningen att ge förmedlingstillstånd till ideelluorgunisulioner är säkerligen från många utgångspunkter en bra modell ochkammarrätten vill heller inte avstyrka en sådan lösning. Del kun dockdiskuleras om del inte principielll selt borde unkommu på samhällel all ansvaraäven för förmedlingsverksamhelen av barn i adoplionssyfte, liksom för ull unnunburnavård. Det privata inslugel på burnavårdsområdet är ju i övrigi myckelbegränsat. Även om samhället enligt förslaget för relutivt ingripandetillsynsfunktioner kan det ändå ifrågusällus om detta är tillräckligt. 1.3 : Slyrelsen unslutersig lill förslugel att endasl organisationer - ej enskildu personer - skallkunna få förmedlingstillstånd och lill förslaget alt samhället skall vururepresenterul i förmedlingsverksumheten. 1.4 (): Arbeisgruppens förslug lill orgunisulion avförmedlingsurbeiet i ur så oklurt och oprecist särskilt ifråga omsamhällsansvaret att förslaget enligt NlÄ:s bestämda mening, inte i nuvarandeform kan läggas till grund för statsmakternas beslut. Internationelladoptionsverksamhet är ett komplext område. Någon självklar lösning på deproblem vi upplever är sannolikt nu inte möjligl alt finna. Det förslag lill organisaiion uv förmedlingsurbeiet iSverige som sociulde-purlementels arbelsgrupp framlagt ställer sig NIAuvvisunde lill så som del formulerats främst därför alt del enligt NlA:s meningär samhällel som skall hu del direkia ansvarei för all udoplionsförmedling ochurvalsförfarandel i samband därmed, antingen barnen är födda inom eller ulomlandet. Nämnden har sett della som den cenlrala frågan, vilkel också frumgår avnämndens förslug. NIAaccepterar i princip ulredningens förslag all organisationen skall svara för det praktiska adoplionsarbetel i ullandel. delar arbeisgruppens uppfattning atl enskilda personer inte skall ges tillstånd alt bedriva förmed lingsverksamhet. ulgår från atl organisationer som uukloriserus uv sumhället för verksumhei på detla område dels har ett unsvur för verksam heten och dels måsle förutsättas ta sitt ansvur härför. Nämnden har, ulifrån sin erfarenhel på området, diskuterattvå ullernativ lill den modell arbetsgruppen förordat. Härvid härdenprincipiella utgångspunkten varit alt all förmedling uv barn aren samhälleligangelägenhet och atl ansvaret för förmedlingen skall ligga i samhällets hund.Den ena modellen Prop.1978/79:108 32 innebärutt ull förmedling sker centralt inom och hur som förutsättning utt hurtillgång till ett cenlralt register över de adoplionssökande. Den andramodellen innebär en kombination av central och lokul förmedling, där de ideellaorganisationerna knyts till genom samarbetsavtal med preciserade villkor.Denna modell förordas av en mujoritcl inom . NIAfår med den förordade modellen det reella ansvaret för förmedlings verksumheten och därtill den erfarenhel som är nödvändig för ull sku kunnu föru ul information och riktlinjer för verksamheten. får med andra ord den nödvändigu återkopplingen lill kommunul nivå. En gurunti finns också för en likuriad bedömning uv ärenden. Vadvarken nämndens eller arbetsgruppens förslag löser är dock problemel medillegul förmedling. 1 länder som inte har lagligu/administrutivu möjligheterall begränsu strömmen uv udoptionssökande från och andra i-länder,upplevs det som ell slort problem ull inte hur möjlighel atl begränsuunlulet sökunde fumiljer. Man upplever del också som ett problem alt svenskafamiljer genomför udoplioner med hjälp uv olämpligu kontukter vars verksamhetmyndighelerna i landet av skilda skäl inte kunnul kommu åt. kan se kan deltu problem inte lösas med mindre än utt en begränsning avantalet förhandsgodkändu familjer införs, alternativt ull förhandsgodkännandeiförknippas med godkännunde uv kanul. Nämnden hur tidigare, bl. a. tillsocialutredningen, pekat på dessa problem. Särskiliyllrande av ordföranden förmedlingsulskoli: Med den konstruktion somföreslås i nämndens remissyttrande lillgodoses visserligen sumhällsansvarei ihögre utsträckning un belräffunde urbelsgruppens förslug. Någon helllillfredsstullande garanti ges dock inte genom all beredningen av ärenden lillförmedling förutsätts kunnu skötas av personer anställda av privaiuorganisulioner. Riktlinjer utfärdade av kan inte bli heltäckande. Pruklisktär förslaget (i fortsätiningen kullut komprotnissförslaget) i hög gradkrångligt och byråkratiskt. Del kan därför slarkl ifrågasällas om arbetsgruppensförslag eller kompromissförslugel kommer ull underlätta internationellaadoptioner. av förslagen medför den klarhet i rollfördelningen mellun NIAoch AC som hude vurit önskvärd. Någru ekonomiska fördelar uppnås inte genomnågot av alternativen, snarare ivärlom. Medhänsyn till ovan redovisade förhållanden bör man givelvis snarare byggu på delsyslem som finns . att ingår samarbelsuvtui även med undraorganisulioner vurs ärenden pusserur - på summa sätt som AC:s - genom . Allförorda vore dock en utveckling av del förslug som arbelsgruppen rubricerur som"den undru modellen" och en redovisningav konsekvenserna UVdel förslaget.---- Ett argument för all inrätta en särskild nämnd varjusl ull sociulslyrelsen inte skulle befatta sig med enskilda ärenden. Deltaansåg man sig då kluru genom ull befria byrå HB2 från dessu ärenden medan NIAinrättades som "egen myndighei". Kompromissförslagetoch urbelsgruppens förslug visur all under ulla förhållanden kommer utt fåbefulta sig med ell slort antal enskilda ärenden dels genom den särskildadelegationen för förmedlingsfrågan eller genom principytlranden dels i vissservice- och rådgivningsfunktion i förhållande lill enskildu personer. Ettöverförande uv arbetsuppgifter från sociulslyrelsen/ lill privuluorganisulioner medför ull man inför en hell ny princip. Den decentraliseringsom skell och sker avser överförande av arbetsuppgifter från cenlralasamhällsorgan - sociulslyrelsen - lill regionala och kommunala samhällsorgun.Decentraliseringar kun givelvis inte få bli ett självändamål så Prop.1978/79:108 33 ex. uppgifer som ansetts åvilu samhällsorgan "decentraliseras"lill privata organ. Det är t. ex. självfallel olänkburl all"decentralisera" åldringsvården till prival hjälpverksamhet. Ifallet ulländska adoptioner har mun inte hittat någon lösning med regionulueller kommunala organ som övertar uppgiftema. Av den anledningen börsocialstyrelsen fortsätta atl ha hund om dessu ärenden. 1.5 Siaiskoniorei: Statskontoret vill betona vikten av alt samhällel hargod kontroll över och insyn i förmedling av utländska barn för udoplion iSverige. Verkei har dock inlet all erinra mol den organisationsmodell somurbelsgruppen föreslår för verksamheien, vilken innebär en kombination avoffentlig och privat verksamhet. Samhället får ett övergripunde ansvar förkontroll och tillsyn över sumtliga led i arbetel som de ideellaorganisutionerna ges en avsevärt mer aktiv roll i förmedlingsarbelel. NlA:sbefattning med enskilda förmedlingsärenden föreslås upphöra. Detla ligger helli linje med översynsutrednings (ÖSoS) förslag, vilketstatskontoret lillslyrkt, nämligen atl styrelsens arbele skall inriklas mol merövergripande uppgifter. 1.6 : Enligt RRV:s mening bör antalet organisationersom ges tillstånd all bedriva förmedling begränsas lill ca 3-4 siycken. Om enbegränsning inte sker finns det risk för att udoptionsverksumhelen blirkvulitelsmässigl låg och spliltrud såväl inom som utom landet. RRV hade settdel som en fördel om ulredningen beskrivit hur ett antal ideella orgunisulionerskulle kunna fungeru och samverka i förmedlingsarbelel. 1.7 i Siockholms län: instämmer i arbetsgruppensförslag all adopiionsverksumhelen även i framliden bör vura en kombinalion avoffentlig och privat verksamhet samt alt samhällel bör få utvidgade kontroll-och lillsynsmöjligheter. Beiräffande förslaget atl avskaffa NlÄ:sförmedlingsulskoli och överföra delta arbele till ideella orgunisulioner finnerlänsstyrelsen - under närmare angivna skäl -del inte vara möjligt all pågrundval uv ulredningens malerial ta ställning till förslaget. 1.8 Länssiyrelsen i : pågår ett pur undersökningarom utländska adoptivbarns anpassning i . Det hade varit värdefullt omresultaten av dessa undersökningar förelegal innan man tog ställning lillvilken form av adoplionsverksamhei som bäst gagnar burnen. hurman blivit alltmer medveten om all kännedom om urspmng och kulturarv spelar roll för den sociala anpassningen. Problemetmed de långa väntetiderna torde inte bero på nuvarande organisaiion ulan på detfaktum atl antalet makar som söker adoptivbarn är så stort jämfört medlillgången på blivande adoptivbarn. Arbetsgmppen har inte klart uttryckt omavsiklen med föreslagen omorganisation är att fier adoptivbarnfrån utlandet tillförs . tveksamt.Handläggningen av internationella adoptioner är en känslig verksumhei för såvälbarn, föräldrar som berörda länder och bör därför skötas av samhällsorgan. Arbelsgruppenhar visseriigen föreslagit viss sumhällsinsyn i verksamheten, men det synesändå som om stor risk finns att samhället skulle kunna förlora kontrollen öververksamheien. Arbetsgmppen har inte tillräckligt tydligt utrett vilka personersom avses kunna representera samhället och hur de skall ulses. 1.9 iMalmöhus län: tillstyrker en striktare uppgiftsfördelning i enlighet med förslaget mellan offentlig och prival 3 1978/79. 1978/79:108 34 Delta innebär också atl godtar privatförmedlingsverksamhet genom en begränsad krets av ideella organisaiioner medrepresentation för det allmänna. 1.10 Länsstyrelseni Göleborgs och län: Eftersom fiera av de organisationer, som är verksamma i länder, som kan länkas lämna burn för adoption i , har en bestämd ideell t. ex. religiös grundåskådning är del tveksamt om dessa orgunisalioner vill förmedla barn till familjer, vars livsåskådning är en annan. Även om väntelistorna officiellt kommer atl vara öppna, kommer dessa atl i den slutliga matchningen mellan barn och föräldrar få stå tillbaka eller åtminstone från organisationernas sidabelraklas som mindre önskvärda.----- Länsstyrelsenvill påpeka att det inte alllid är familjermed stora ekonomiska resurser, som är mest lämpade atl la emot barn föradoption. Ätt få barn från ett avlägset land är alltid förenal med stora kostnader.Hittills har man genom kunnat få barn ulan att behöva betala administrativakostnader i . Denna möjlighet bortfaller. Därtill kommer atl familjermed stora ekonomiska lillgångar kommer atl stå i kö hos fiera organisationervilkel ytteriigare ökar den ekonomisku diskrimineringen av familjer med ordnadekonomi men med begränsade ekonomiska resurser. 1.11 Länsstyrelseni Västerbonens län: vill föra fram följande synpunkter. 1.Ell överlåtande av förmedlingsverksamhelen på ideella organisaiioner innebäralt man särskiljer utländska barn gentemot svensku barn när del gällerplacering och myndighetskontroll. Sekretess- och lystnadspliklsfrågan måste lösas påett ändamålsenligt sätt liksom regler för arkivering och förvaring av handlingar. Risk föreligger, trots samhällskonlroll, allinlernationella organisaiioner etablerar sig under täckmantel och ivinstintresse. Viss risk föreligger även att kosinaderna i sambandmed adoptioner blir så höga alt endasl höginkomsttagare kan komma ifråga. 1.12 Socialkonsulenternai : Vi anser att förmedling av barn för adoption bör vara en samhällets angelägenhet. Barnels rätt garanteras bäsl genom en samlad bedömning av alla sökande, vilkel kan ske i ett förmedlingsulskoli av den lyp som finns. Godkända sökande bör samlas i en "kö" hos ett offentligt organ. Privata konlakler kan inteförbjudas men insatser bör görus från samhällets sida för att nedbringa antalet och hindra olagliga förmedlingar. Detla bör ske genom ökad service och upplysning från centralt håll och från de lokala tjänstemänne som genom utbildning och kontinueriig information om förhållanden i givariänderna bör kunna få större möjligheler all påverka sökandenas val av adoptionskontakt. 1.13 Utredningenom barnens rätl: Vi ser positivt på alt ideella organisa tioner ges ökade möjligheter atl bedriva förmedlingsverksamhet. Enär vissa länder inte vill förhandla i adoptionsfrågor med statliga organ lorde de informella kontukterna med andra länder därigenom gynnas. Med hänsyn till de ofta mycket känsliga och grannlaga frågor- inte minst av utrikespolitisk nalur - som del rör sig om vid adoption av utländskt barn finner vi det angelägel atl samhällel inie undandrar sig sill ansvar i sammanhängd. 1.14 : Slyrelsen släller sig bakom huvudlin- jema i arbetsgruppens förslag under fömtsättning alt förmedlingsansvarel i sisla hand ligger hos samhällel. Förmedling av barn bör inte läggas i privata händer och del är heller inte arbelsgmppens avsikl. Det nya förslaget bör genomföras under fömtsättning att samhällets infiytande och kontroll över verksamheten regleras noga. 1978/79:108 35 Det uvgörunde skälet för utt urbelsgruppens förslug börgodias summan-hänger enligt styrelsens mening med de omständigheter som rådetidag. Cirka 50 proceni av de utländska barn som adopteras kommer in ilandet uianför NlA-/AC-syslemet. I reservalion lill kommunförbundets yttrunde unförs atlstyrelsen har i sill yllrande murkerut behovet av samhällskonlroll över förmedlingsverksamheten.Enligt reservanternas mening kan dock först närde möjligu formernu för dennusamhällskonlroll kan överblickas ställning tas lill om förmedlingsverksamhelenkun läggas över lill organisationerna. 1 nuvarande läge är della inie möjligl. 1.15 Stockholmskommun: Den summariska presentationen enligt socialförvaltningens uppfattning svårt atl la ställning lill arbelsgmppens organisaiionsförslag. Såsom tidigare anförts är del värdefullt om samman kopplingen barn-föräldrar kan ske av personer som har kännedom om bådu parter. Den nuvurunde ordningen med ell cenirult förmedlingsulskoli gör del svårl atl tillgodose deltu önskemål. Det är emellerlid också viktigt ull alla ansökningar behandlas på ett likartat sätl och all samhället aktivt deltar i sammankopplingen barn-föräldrar. Den danska modellen enligt vilken sammankopplingen burn-föräldrur sker på länsnivå i ell samhällsorgan kan lillgodose ovannämnda synpunkter. En sådan verksamhei skulle ev. kunnu knytas lill socialkonsulenlernas verksamhei. Enligi denna modell skulle även informaiion och uibildning kunnu förus ul genom eit regionull orgun som kan omfaltu ett eller fiera län. Reservation mol följunde yttrande har anmälts: Nämnden vill underslryka det stora värdel i ull ideellaorganisaiioner även fortsättningsvis har möjlighet att medverka i arbelel medall förmedla adoplivbarn från undru länder. Samverkan mellan samhälleliga organoch organisaiioner lorde här, liksom i många andra sammanhang, ge del bästaresultatet. 1.16 : Kommunen äriveksam till förslaget atl förmedlingsverksamhelen hell skall överiålas lillolika organisationer. Samhällel bör genom socialsiyrelsens nämnd förinlernaiionella adoptionsfrågor () ha det yttersta ansvarei förförmedlingsverksamhet. 1.17 kommun:Sociala centralnämnden biiräder dessa rikilinjer för den internationellaadoplionsverksamheien även om de strider mot de svenska socialpolitiskaprinciperna där utrymmei för prival verksamhet är marginell. 1 del härsammanhanget tvingas man dock av fiera skäl anpassa sig till givariändernasvillkor om adoptionsverksamhetens omfattning skall kunna hållas på enacceplabel nivå. Del innebär således att sociala centralnämnden intur enpositiv inställning lill en förmedlingsverksamhet som föriäggs till ideellaorganisationer. Dessa bör dock lill antalet begränsas för all medge bätireinsyn, fungeru effektivt och ge bastu möjliga slöd och service ål de presumtivaföräldrarna. menar, i likhel med arbelsgruppen, alt denföreslagna utvidgade ideella förmedlingsverksamheten måsle ske inom ramen förcentralt angivnu bestämmelser och under lillsyn och kontroll avsocialstyrelsen. Del framstår också som direkl nödvändigi allsamhällsrepresenlant (exempelvis från social centralnämnd) ingår i de särskildaorganisationernas slyrelse och dess förmedlingsverksam-het. Del måsle såledesskapas slrikta garaniier mol alt barn inte blir handelsvara, utnyttjaskommersiellt eller blir ulsalla för andra olillbörlighe-ler. 1.18 Krisliansiadskommun: Nämnden anser, alt den bästa lösningen skulle vara atl förslärka och dess lokala föreningar, och atl Prop.1978/79:108 36 försökafå till stånd ell intimare samarbete mellan AC och de sociala nämnderna. Ettförbättrat ömsesidigt ulbyle av informaiion skulle ge nämnderna möjlighet attavlasta AC en del av dess informations- och utbildningsverksamhet och därmedminska behovei av ytterligare förmedlingsorgan. 1.19 LO:LO vill inledningsvis uttala den principiella uppfallningen ull förmedling uv fosierbarn bör ombesörjas av samhällsorgan och ej av privatpersoner eller föreningar. Mot den bakgmnden tar LO avstånd från arbeisgruppens förslag alt ge ideella organisaiioner en mer aktiv roll i förmedlingsarbetet. Genom förslaget kommer man, enligt LO, alt särskilja de ullands- och svenskfödda barnen när del gäller samhällsorganens medverkan i förmedlingen. Detla finner LO anmärkningsvärt eftersom vi inte kan tänka oss atl t. ex. föreningar som Rädda Burnen eller Rolary skulle ha möjlighet atl placera svenska fosierbarn. har föreslagil atl möjligheten atl ge tillstånd enligt nuvarande 47 §, försia och andra slyckel, skallbortfalla. Sammanställer man detta med arbeisgruppens förslug riskerar man, enligt LO, all hell avhända kommunerna möjlighelen lill inftytande över vilka barn som placeras samiidigi som kommunen har del fulla ansvaret för dessa barn. Somcentral myndighei på adoplionsområdel har med sinu faktakunskaper ocherfarenheler bilrält de adoplionssökande i förmedlingsarbetet. NIAharemellertid inte getts tillräckliga ekonomiska resurser i förhållande tillsin arbetssituation. LO anser därför ull som centrul myndighei skallfungera som . En fömtsättning är dock att NIA:s resurser avsevärtförstärks. 1.20 : LRF anser attarbetsgruppens förslag till uppdelning på offentlig resp. prival verksamhei ärbra. De sökande upplever del förmodligen positivt atl vända sig lill en lilenideell organisaiion i slället för lill en slutlig myndighei. ärdetviktigt au samhällets insyn över verksamheien tillgodoses som framgår avförslaget. 1.21 Förbundel : Adopiionscentrum ärpositiv till utredningens förslug och förordur alt de iniernalionelluadoptionerna organiseras i slort selt enligt utredningsförslaget. 1 vissadetaljfrågor önskar AC dock göra kompletteringar lill eller smärre avvikelserfrån utredningsförslaget. I fråga om förmedlingsarbelels organisation i ell mera utvecklat förslag, som utarbetats under de diskussioner AC och NIAfört om ulredningen. Del är därför ur AC:s synpunki delvis en kompromiss. Delär ÄC:s uppfattning atl samhällets organ inte skall ha uppgiften att handhadirekl adoptionsverksamhet i utlandet. AC stöder därför utredningens förslagall öka möjligheterna för ideella organisationer atl aktivt arbeta medinternationella adoptioner. 1.22 Föreningen : FSS är skeptisklill en sådan lösning som innebär en kraftig stimulans till ökning avadoplionsverksamhei från enskilda organisationers sida. Risken är uppenbar attekonomiska åtaganden frambringar en konkurrenssituation mellan olikaorganisaiioner och detla går ul över del för verksamheien så vikligakvalitetskravet. Del finns också en risk för all olika organisaiioner utifrånolika värderingar ensidigt väljer ut föräldrar. Det är viktigt att allaansökningar behandlas på ett likarlat sätt men myckel svårl all ulöva kontrollöver detta med den uppläggning förslaget föll. Arbeisgruppens förslag är förknapphändigt för att dessa farhågor skall kunna undanröjas. 1.23 : Arbetsgruppens förslaginnebär stora och viktiga förändringar av arbelel med de internationellaadoptionerna. Prop.1978/79:108 37 nomförbundelunser det därför anmärkningsvärt ull urbelsgruppen inte varit i kontakt med socialarbetarna ute på fältet som ju ändå är den grupp som har sior erfarenhet av den nuvarande handläggningen och organisationen. Oliku sociularbeturgrupper har vänt sig till förbundel och varil myckel kritiska på denna punkl.- hurunder ell anlul år bedrivit en intensiv kursverksamhet för hundläggure ochförtroendevalda ungående udoptionsfrågor. Denna kontakt har givit förbundet enbred erfarenhetsbank uv de problem som finns. Mot denna bakgrund är förbundelinte överlygul om ull del ule på fältet finns en opinion för ull privuliseraudoptionerna. Förbundet anser utt sumhället skall ha ansvuret för förmedling avadoptioner. Sumtidigl uccep-leras utt ideella organisaiioner på dellu områdeliksom i övrigt i sumhället skull spelu en självklar roll. Förbundel unsersålunda alt liksom bör ej förmedlingstillstånd lämnas.Förmedlingsparagrufen kan som socialutredningen föreslagit avskaffas i den nyalagstiftningen. Förbundel anser sålunda atl också i fortsättningenbör ha en adoptioner. Nämnden bör ävenfortsättningsvis utöva den konlrollerande verksamheien och fortsätta medsamarbeisavial med olika privala orgunisalioner, som uukioriseras ullprukliskt arbeta. Förmedlingsarbelel borde därför kunna skötas som hittillsgenom ell förmedlingsulskoli knutet lill . För barnets bästa måsle nämligensumhullet ha huvudansvaret för sammankopplingen mellun barn och föruldrur.Deltu är vikligl inte minsl med tunke på rultssäkerhelen. 1.24Rädda barnen: har en fastställd policybeträffande barn i nöd. Hjälpen ges till barn i dess eget hemland. Räddu Barnenhar därför avstått från arbele med internationella adoptioner och kommer inte heller ifortsättningen alt ha detta på sill program. ull ideella organisulionermed godkända siadgar och styrelse kan erhålla förmedlingstillstånd, hoppas mankomma lill rätta med den olagliga förmedling som hiltills skell vid sidan omNlA-AC:s verksamhei. Räddu Burnen ser positivt på denna utveckling, men villsamiidigi starkt understryka utt tillståndsgivningen bör ske med storrestriktivitet så all antalet organisaiioner som arbetar med internationellaadoptioner begränsas. 2.1 SIDA: Ulredningen berör endasl kortfattatförmedlingsarbelel i länder varifrån barn adopteras. Detla gäller ävenförslaget lill riktlinjer för verksamheten. Huvudvikten är lugd påförmedlingsarbelel i .