prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 12,UbU 1976/77:22, rskr 1976/77: 159, prop. 1976/77: 150, FiU 1976/77: 30, rskr1976/77: 341). Regeringen har analogtför /79 bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget kräver det,besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 2 000 milj. kr. (prop.1977/78: 100 bil. 2, FiU 1977/78: 16, rskr 1977/78:227). Fullmakten får användasför finansiering av tidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statligainvesteringar som normalt finansieras med anslag på drift- eller kapitalbudgetensamt för beredskapsarbeten och för bidrag till kommunala projekt förinvestering och sysselsättning. Bidragsprocenten för kommunala projekt fårfastställas av regeringen med hänsyn till ändamålet, dock högst till 75 %.Vidare får finansfullmakten användas för bidrag till näringslivet ochbostadssektorn. Härvid får gällande bidragssatser tillfälligt förhöjas medhögst . Läget på arbetsmarknadenunder har nödvändiggjort kraftfulla åtgärder från regeringens sida isysselsättningsfrämjande syfte. Den av givna finansfullmakten harhittills under innevarande budgetår utnyttjats vid fyra tillfällen, nämligenden , , samt den 7december 1978. Genom beslut den 31augusti 1978 utnyttjades fullmakten för följande åtgärder: Inomjustitiedepartementets verksamhetsområde: byggande av polishus i ,och (56,3 milj. ), om- och tillbyggnad för (9,8 milj. samt vissa byggnadsarbeten för kriminalvården (10,9 milj. Inomkommunkationsdcpartementets verksamhetsområde: byggande av statliga vägar(130,0 milj. ), bidrag till byggande av enskilda vägar (5,0 milj. ), om-och nybyggnad av vägstationer (15,0 milj. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 62 byggande av vattenföringsstationer åt Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (0,8 milj. Inom budgetdepartementetsverksamhetsområde: vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning (25,6 milj. ), vissa ombyggnads- och kompletteringsarbetenvid kriminalvårdsanstalter (4,0 milj. samt vissa reparations- ochunderhållsarbeten m.m. inom statlig förvaltning (10,0 milj. Inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde: vissa byggnadsarbeten i Uppsalaoch (10,7 milj. Genom beslut den 14september 1978 utnyttjades fullmakten för att ge arbetsmarknadsstyrelsenmöjlighet att ytterligare öka volymen av beredskapsarbeten (1 510,0 milj.kr. Genom beslut den 26oktober 1978 och gavs statens vägverk i uppdrag atttidigarelägga byggandet av i (130,0 milj. kr.),resp. byggandet av ett antal statliga vägar (60,0 milj. Sammantaget har genomovan redovisade beslut 1 . disponerats av den för innevarandebudgetår givna finansfulhnakten. har sedermera ianledning av förslag om anslag för ifrågavarande ändamål pä tilläggsbudget(prop. 1978/79: 25 och prop. 1978 /79: 50) anvisat 1 . Jag avser att senaredenna dag föreslå regeringen att besluta om att utnyttja ytterligare 130 milj.kr. Medlen avser byggande av statliga vägar i Stockholmslän med utnyttjande av anvisad arbetskraft. Att disponera avfinansfullmakten för /79 återstår därefter (2 000 000 000-1 978000 000 + 1 778 000 000-130 000 000 =) 1 . Enligt vad jag erfaritavser chefen för att senare denna dag föreslåregeringen att hos hemställa i prop. 1978/79: 101 om anslag påtilläggsbudget ytterligare 130 milj. kr. till följd av det nämndafinansfullmaktsbeslutet . Regeringen har vidare med stöd av beslut att för affärsverken beräkna ett påslag om 10 %utöver investeringsramarna för att möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsanvändningen , den 14september samt beslutat vidta följandesysselsättningsfrämjande åtgärder. Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde: (bemyndigandese prop. 1977/78: 100 bil. 9, /78: 12, rskr 1977/78: 154, ombyggnad avbro (0,5 milj. (bemyndigande se prop. 1977/78: 100 bil. 9, TU1977/78: 12, rskr 1977 /78: 154), byggande av telehus och arbetscentraler (29,1milj. (bemyndigande se prop. 1977/78: 100 bil. 9, TU1977/78: 12, Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 63 rskr \911/1'S,: 154), tidigareläggning avdispositionsplan för (0,3 milj. Inomindustridepartementets verksamhetsområde: statens vattenfalls-verk(bemyndigande se prop. 1977/78: 116, NU 1977/78: 67, rskr 1977/ 78: 340), vissamindre om- och nybyggnader vid ett antal av verkets anläggningar (4,5 milj.kr.). Förenade fabriksverken (bemyndigande se prop. 1977/78: 100 bil. 17, NU1977/78: 42, rskr 1977/78: 207), om- och tillbyggnad av komponentverkstad m. m.i (4,0 milj. Vidare har regeringen,med stöd av skilda av lämnade be-myndiganden, beslutat vidta åtgärderi konjunkturstimulerande syfte enligt följande. Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde: (beslut ).Vissa underhällsarbeten åt (2,2 milj. 1977/78: 100bil. 9, /78: 12, rskr 1977/78: 154). Inom budgetdepartementetsverksamhetsområde: (beslut ). Ombyggnad avresidensbyggnaden i kv. Örnen i (2,7 milj. 1977/78: 100bil. 24, FiU 1977/78:39. rskr 1977/78: 314). Inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde: (beslut ). Vissa byggnadsarbeten inomskolväsendet (220,9 milj. 1977/78: 100 bil. 12, UbU 1977/78: 17,rskr 1977/78: 194). Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde: (beslut ).Nybyggnad av larmcentral i (1,6 milj. 1977/78: 100 bil. 13,JoU 1977/78: 12, rskr 1977/78: 177). Inombostadsdepartementets verksamhetsområde: (beslut , den 31augusti, samt ). Vidgning av ramen förbeslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. med300 milj. kr. 1977/78: 100 bil. 16, CU 1977/78: 31, rskr 1977/78: 345).Vidgade ramar för beslut om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, högst15 milj. kr. för beslut om anordningsbidrag och lån, varav högst 10 milj. kr.för beslut om anordningsbidrag, avseende sådana ny- eller ombyggnadsarbetensom utförs i sysselsättningsstimulerande syfte, högst 15 milj. kr. för beslutom upprustningsbidrag, avseende sysselsättningsskapande reparationer av samlingslokaler(prop. 1977/78: 100 bil. 16, CU 1977/78: 15, rskr 1977/78: 151). Vidgning avramen för beslut om bostadslån för ombyggnad m. m. med 110 milj. kr. (prop.1977/78:100 bil. 16, CU 1977/78:27, rskr 1977/78: 264). Vidgning av ramen förnybyggnad av bostäder och lokaler med stöd av bostadslån med 190 000 m-våningsyta (prop. 1977/78: 100 bil. 16, CU 1977/78: 27, rskr 1977/78: 264). En redovisning av deytterligare beslut regeringen kan komma att fatta i konjunkturstimulerandesyfte med stöd av finansfullmakten och andra liknande fullmakter avses blilämnad i samband med redovisningen av det reviderade budgetförslaget /80. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 64 Innan jag lämnar förslag beträffandestorleken av den finansfullmakt för nästa budgetår som regeringen enligt minmening bör hemställa om hos , vill jag behandla frågan om hur systemetmed finansfullmakt m. m. bör vara uppbyggtoch hur regeringen bör redovisa utnyttjandet av densamma. Redovisningtill av finansfullmakten, m. m. Den nu använda typen av finansfullmaktinfördes (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975:30).Finansfullmakten har blivit ett naturligt och oftaanvänt redskap i konjunktur- och arbetsmarknadspolitiken. I finansutskottetsbetänkande (FiU 1977/78: 16) med anledning av proposition 1977/78: 100 såvittavser utnyttjandet av finansfullmakten, m. m., har utskottet anfört att systemetmed finansfullmakten i huvudsak har fungerat väl. Utskottet finner dock attvissa frågor av både principiell och mera teknisk innebörd bör ses över avregeringen. har bifallit vad utskottet hemställt (rskr 1977/78: 227). Finansfullmaktenhar utvecklats så att regeringen, när fullmakten utnyttjats för visst ändamål, senare harförelagt förslag om att anvisa medel på tilläggsbudget förifrågavarande ändamål. Det beslut sedermera fattat har med anledningav dessa förslag fått innebörden att dels godkänt regeringensutnyttjande av finansfullmakten förändamålen, dels "fyllt på" fullmakten så att regeringens bemyndigandepå nytt har uppgått till samma belopp som före utnyttjandet. Finansutskottetanför i sitt betänkande att det är svårt att sak-pröva regeringens förslag eftersom regeringen, med stöd av finansfullmakten,har beslutat att åtgärderna skall vidtas och verksamheten normalt har påbörjats eller i vissa fall t. o. m.avslutats. Enligt utskottet bör formerna för redovisningen till ochden prövning har att göra i anslutning härtill övervägas.Vidare bör enligt utskottets mening vid enöversyn övervägas i vilken utsträckning det finns behov av bemyndiganden vid sidan av finansfullmakten samtförhållandet mellan finansfullmakten och sådana bemyndiganden. Enligt min mening fungerar systemet medfinansfullmakten i huvudsak väl. Systemet har blivit ett effektivt instrumenti den ekonomiska politiken. Redovisningen till samt formerna förriksdagens prövning bör emellertid enligt min mening ändras. Jag avser att föreslå regeringen att fr.o. m. /80 lämna en samlad redovisning av utnyttjandetav finansfullmakten och övriga konjunktur-och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden.Denna redovisning bör enligt min mening vara så fullständig som möjligtoch därför lämnas först i slutet av , lämpligen ikompletteringspropositionen. Vid detta- tillfälle bör även utgifter som uppkommit till följd av utnyttjandet av finansfullmakten Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 65 regleras.Hemställan om utnyttjande av finansfullmakt för det nästföl-jande budgetåret bör i fortvarighetstiUståndetgöras vid samma tillfälle. Härigenomförbättras överblick av utnyttjandet av finansfullmakten och övrigakonjunktur- och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden.Skulle arbetsmarknadsläget kräva insatser utöver vad som kan tillgodoses genom ianspråktagande av den givna finansfullmakten bör regeringen på tilläggsbudgethemställa om en utvidgad finansfullmakt.Det nuvarande systemet med successiva påfyllningar av finansfullmaktenkommer därmed inte längre att användas. Vid sidan av finansfullmakten harriksdagen inom olika områden lämnatregeringen ett antal konjunktur- eller arbetsmarknadspolitiskt motiveradebemyndiganden. De olika bemyndigandena som har lämnats för /79redovisas i den följande icke-tabellariska sammanställningen. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde: Regeringen har bemyndigats att medge överskridande avutgiftsramarna för det militära försvaretoch civilförsvaret om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Av sammaskäl kan vämpliktsintagningen ökas eller minskas med 1 000 man. Inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde: Den av riksdagenbeslutade skolbyggnadsramen under förslagsanslaget Bidrag till byggnadsarbeteninom skolväsendet m. m. kan om sysselsättningsläget så kräver utvidgas. Inombostadsdepartementets verksamhetsområde: Under förslagsanslaget Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. har regeringen bemyndigats att ändra ramen för räntefria förbättringslån omdet behövs av sysselsättningsskäl. Underreservationsanslagen Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler,Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokalersamt Lånefonden för allmänna samlingslokaler får ramarna för bidrag resp. lån överskridas om detbehövs av sysselsättningsskäl. Under investeringsanslaget Lånefondenför bostadsbyggande får givnaigångsättningsramar för statsbelånade resp. icke statsbelånade nybyggnaderunder vissa förutsättningar utökas med ytterligare 10 000 lägenheter.Under samma lånefond får given ram för ombyggnadslån vidgas om det behövs av sysselsättningsskäl. Under lånefonden Tilläggslåntill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan given beslutsram vidgas omdet behövs av sysselsättningsskäl. Inomkommunikations- och industridepartementens verksamhetsområden: För statens affärsverksfonder samtstatens vägverks förrådsfond och fond har bemyndigatregeringen att inom en marginal av utöver given investeringsram kunnabesluta om en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsanvändningen. Inomramen för det program för energibesparande i befintlig be- 5 1978/79.1 saml Nr 100. Bilaga 1 och 2. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 66 byggelsesom har antagits finns vidare under innevarande budgetår en planeringsreservsom uppgår till 400 milj. kr. Regeringen disponerar denna reserv på sätt som är lämpligt med hänsyn tillsysselsättningsläget. Om regeringen beslutar att ta i anspråkplanermgsreserven uppkommer ett ökatmedelsbehov som inte ryms inom anvisade medel på reservationsanslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Enligt vad flnansutskottet har anfört i sitt betänkande (FiU 1977/78:16)torde dock i detta fall normalt tillräckligt förflyta mellanregeringens eventuella beslut att ta planeringsreserven i anspråk och däravföranledda utbetalningar för att det skall vara möjligt att få ett riksdagsbeslut om ytterligareanslagsmedel på tilläggsbudget. Samtliga de i sammanställningenredovisade bemyndigandena ger regeringen möjlighet att vidga besluts- ochplaneringsramar. Jag avser då inte de s. k.konjunkturmarginalerna vid affärsverken som jag strax återkommer till. Tidenmellan regeringens beslut om att ta i anspråk bemyndiganden och däravföranledda utbetalningar är ofta lång. Någon teknisk sammankoppling mellandessa bemyndiganden och finansfullmakten bör inte ske. I likhet med vad somgäller för den nyssnämnda planeringsreserven inom energisparprogrammetbör ytterligare medel i dessa fall anvisas på tilläggsbudget. behovav en överblick av utnyttjandet av de olika bemyndigandena tillgodoses som jaghar nämnt genom att en samlad redovisningav finansfullmakten och övriga konjunktur- och arbetsmarknadspolitisktmotiverade bemyndiganden avses lämnas i kompletteringspropositionen. De s. k.konjunkturmarginalerna på affärsverken m. fl. verksamheters investeringsramarhar samma uppgift som finansfullmakten. Investeringsramarna kan emellertid höjas av regeringen också avandra skäl än sysselsättningsskäl. Enligt min mening talar vissa skäl för attsåvitt gäller sysselsättningsskäl inte längre bibehålla de s. k.konjunkturmarginalerna. Behovet av att av andra skäl kunna höja ramarna stårdock kvar oförändrat. Dessa frågor kräver emellertid ytterligare överväganden.Någon ändring av gällande regelsystem bör därför enligt min mening inte görastill /80. Regeringen bör bereda tillfälleatt ta del av vad jag har anfört beträffande formerna för redovisningen avfinansfullmakten. Jag övergår nu tillatt redovisa min syn på det belopp till vilket finansfullmakten bör tas upp för budgetåret1979/80. Regeringen disponerar innevarandebudgetår en finansfullmakt om 2 000 milj. kr. Med tanke på vad jag har anfört idet föregående om ändrade former för ställningstagande tillutnyttjandet av finansfullmakten, m. m., finner jag en viss uppräkning avifrågavarande belopp motiverad. Jag förordar att fullmakten för budgetåret1979/80 Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 67 höjstill 2 500 milj. kr. Denna bör få disponeras på de villkor jag har redogjortför. 3.2 Särskilda administrationsavgifter för statliga lån Med anledning av regeringens proposition1976/77: 150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1977/78, m. m. beslöt (FiU 1976/77: 30, rskr 1976/77: 341) bl. a. attbemyndiga regeringen att ta ut ochbestämma storleken av en särskild administrationsavgiftvid statlig bostadslångivning samt att frågan om särskildaadministrationsavgifter på övriga statliga lån skulle undersökas i anslutning till den allmänna översyn av taxoroch avgifter som genomfördes av (). Verketerhöll genom regeringsbeslut ett särskilt uppdrag att utarbetaförslag till utformning av särskilda administrationsavgifter för statliga lån. RRVhar för regeringen redovisat en förstudie som utförtsinom ramen för uppdraget. RRV har i denna insamlat uppgifter om myndigheternassjälvkostnader, utestående lånestock,årligt antal nya lån, grad av subventionering etc. RRV:s enkät begränsades till de statliga myndigheter,inbegripet verk, som beviljarlån och kreditgarantier till jordbruk, skogsbruk, fiske och övriga företaginom näringslivet. Lån till fysiska personer för annat ändamål än låntagarens näringsutövande samt lån urdonationsfond och diverse-medelsfonder uteslöts eftersom de ej bedömdes varamöjliga eller lämpliga attavgiftsbelägga. Lån ur AP-fonden uteslöts också, eftersom administrationenbetalas ur fonderna. AvRRV:s undersökning framgår att det f. n. endast är 13 myndigheter som fortfarande bedriver utlåningsverksamheteller beviljar kreditgarantier till näringslivet. RRV konstaterar attdet inom denna låneverksamhet finns vissa typer av lån för vilka det inte kanbli aktuellt med nya eller ytterligare avgifter. Skälen härtill är att lånenredan är belagda med avgift som täcker självkostnaden eller att statsmakterna iannat sammanhang har bedömt att en avgiftsbeläggning är olämplig, eller attstatsmakterna inte ensidigt kan besluta om villkoren för utlåningen. Dettagäller Statens lånefond för den mindre skeppsfarten. Fonden för förlag tillstatsverket i vad avser statens jordbruksnämnd samt samtliga lån som handhas avbostadsstyrelsen. Övrig låneverksamhet, som har undersöktsav RRV, har visat sig vara av mycket begränsad omfattning. Det sammanlagdaantalet nya lån uppgår till i genomsnitt 2 300 med en sammanlagdlånesumma på 900 milj. kr. Antalet nya statliga garantier uppgår till 4500, varav redan är avgiftsbelagda. Som jämförelse kan nämnas att denstatliga bostadslånegivningen, som redan har avgiftsbelagts, om- Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 68 fattari genomsnitt 71 000 nya lån till ett sammanlagt värde av 2 700 milj. kr. RRV:s undersökning visar attsjälvkostnaderna för administrationen av den aktuella långivningen är relativthöga, i genomsnitt . per lån eller av utlåningsbeloppet.Den sammanlagda självkostnaden för ny långivningen beräknas till 15 milj. kr.per år. För lånegarantier ligger självkostnaden per ny garanti något lägre menberäknas sammanlagt uppgå till likaledes 15 milj. kr. Förklaringentill den förhållandevis höga kostnadsnivån anses ligga i att beredningen avlåneärendena ofta medför krav på jämförelsevis ingående utredningar. Med ledning av RRV:s utredning kankonstateras att en avgift av samma storlek som uttas inom banksystemet, dvs.150 kr. per nyupp-lagt lån och garanti skulle öka statens intäkter med ca 1milj. Om avgiften skulle begränsas till endast de lån som inte ärsubventionerade (1 347 st.) och de garantier som inte redan är belagda medadministrationsavgift (3 239 st.) skulle intäktsökningen endast uppgå tilldrygt . skulle emellertid vissa merkostnader uppstå pågrund av ökad bokföring, författningsändringar m. m. Detta innebär att enavgift på den inom banksystemet normalt tillämpade nivån dels tillför staten enendast obetydlig merintäkt, dels vida understiger de faktiska kostnadermyndigheterna har för sin administration av lånen och garantierna. En anpassning av avgifterna till defaktiska självkostnaderna skulle leda till avgifter på mellan 2 000 och 9 000kr. per nytt lån. Eftersom lånen i många fall inte är större än ca 50 000 kr.skulle en sådan nivå på avgifterna sannolikt i ett flertal fall motverka ellerförhindra verksamhetens syften. För egen del vill jag konstatera attenhethga avgifter på samtliga statliga lån och lånegarantier till samma nivåsom i banksystemet skulle ge ett obetydligt nettotillskott till statsbudgeten.Skälet härtill är att antalet lån och garantier utanför bostadsområdet ärrelativt begränsat. Vidare skulle ett system med kostnadsanpassade avgifter bliadministrativt krångligt som det i många fall skulle innebära sådanamerkostnader för låntagarna att de kunde motverka eller förhindra verksamhetenssyfte. Mot denna bakgrund bör enligt min bedömning särskildanyuppläggningsavgifter av det slag som har införts inom den statligabostadslångivningen inte nu aktualiseras för statliga lån inom andra områden.Det kan emellertid inte uteslutas att det senare kan bli aktuellt att införauppläggningsavgifter eller andra former av kreditavgifter. Regeringenåterkommer i så fall till med förslag härom. Någon ytterligareutredning av denna fråga ar f. n. inte påkallad. Regeringen bör bereda tillfälleatt ta del av vad jag har anfört beträffande särskilda administrationsavgifterför statliga lån. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 69 3.3 Totalbudgeten budgetåren 1978/79 och 1979/80 Totalbudgetens utgiftsanslag budgetåren 1978/79 och1979/80 Totalbudgetensutgifter, exkl. förändringar i anslagsbehållningar och disposition av rörliga krediter, är istatsbudgeten för /79 upptagna med 152 377 milj. kr., varav 139712 milj. kr. på driftbudgeten och 12 665 milj. kr. på kapitalbudgeten.Riksdagen har därefter på tilläggsbudget I anvisat sammanlagt 10 580 milj. kr.,varav 8 561 milj. kr. på driftbudgeten och 2 019 milj. kr. på kapitalbudgeten.De största anslagen på driftbudgeten går till medelstillskott till Svenska VarvAB, 2 200 milj. kr., sysselsättningsskapande åtgärder, 2 135 milj. kr., samt bidrag till arbetsmarknadsutbildning, 1CKX) milj. kr. Jag vill erinra om att de två senast nämnda anslagendelvis avser beslut som fattats tidigare med stöd av finansfullmakten. Påkapitalbudgeten går de största anslagentill studiemedelsfonden och teckning av aktier i anslag uppgår vartdera till 300 milj. kr. 1978/79: 83föreslås att 100 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget till sysselsättningsskapande åtgärder i Vindelälvsområdet. Vidareföreslås på tilläggsbudget denna dag anslag om sammanlagt ca I 309 milj. kr.,varav ca 319 milj. kr. på driftbudgeten och ca 990 milj. kr. Det största anslaget på driftbudgetenföreslås gå till byggande av statliga vägar, 130 milj. kr. Det störstaanslaget på kapitalbudgeten, 935 milj. kr., föreslås gå till lånefonden förbostadsbyggande. Inkl. de nämnda av beslutademedelsanvisningarna och dem somföreslås på tilläggsbudget uppgår sålunda totalbudgetens utgiftsanslag /79 till 164 366 milj. kr., varav 148 692 milj. kr. på driftbudgetenoch 15 674 milj. kr. För /80 uppgårtotalbudgetens utgiftsanslag till 170 369 milj. kr., varav 155 511 milj. kr. pådriftbudgeten och 14 858 milj. kr. Bland driftbudgetensutgiftsanslag ingår . Syftet härmed är, som jag återkommer till senare dennadag vid min anmälan av ifrågavarande huvudtitel, att statsbudgetenskall ge en så god bild som möjligt av de samlade utgiftsanspråken. Totalbudgetens inkomster budgetåren 1978/79 och 1979/80 Riksrevisionsverkethar med skrivelse lämnat beräkningar av totalbudgetens inkomster under budgetåren1978/79 och 1979/80. För en närmare redogörelse hänvisar jag till verketsskrivelse (bilaga 2.1). Vid en beräkning av statsinkomsternasutveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället avavgörande betydelse. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 70 har ihuvudsak grundat sina beräkningar på den bedömning som presenterades ikonjunkturinstitutets höstrapport . Verket har även kunnat stämma av en delantaganden med de bedömningar som återfinns i den preliminära nationalbudgetenför som har bilagts den finansplan, som jag tidigare denna dag i minegenskap av chef för ekonomidepartementet anmält. Vad gäller den totalalönesumman bygger beräkningarna på att denna ökar mellan åren 1977och 1978. Även för innebär tidigare nämnda underlagsmaterial attlönesumman ökar . För utvecklingen harverket valt att schablonmässigt skriva fram lönesumman . I det inkomstbegrepp somär utgångpunkt för beräkningar, nämligen inkomst av tjänstexkl. pensioner, ingår förutom löner även livräntor, periodiskt understöd,rese- och traktamentsersätt-ningar m. m. Den sammanvägda ökningen av inkomst avtjänst antas av bli lika stor som lönesummans ökning, dvs.8,, och, schablonmässigt, . Jag har vid min anmälanav finansplanen utgått från nämnda antaganden. Samma bedömning liggergivetvis till grund för de beräkningar som jag kommer att redovisa i detföljande. Verket har i sinakalkyler preliminärt räknat med en avsättning av kommunalskattemedel tillbudgetutjämningsfonden om 400 milj. kr. Jag finner ingen anledning att nuerinra mot att detta belopp avsätts. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna under inkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. till 48 000 milj. kr. för /79och till 54 500 milj. kr. för nästkommande budgetår.