prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Åtminstone de närmast följande årenefter 1973 präglades av att prisstabiliseringen i flera av de störstaindustriländerna prioriterades högt och att låga tillväxttal, ävennegativa sådana, och därmed hög arbetslöshet tolererades. Förloppet kan ocksåtolkas så alt man i dessa länder ansåg att oljeprishöjningen och vad som därmedföljde hade så genomgripande följder för de faktiska utvecklingsbetingelsernai de egna näringslivssektorerna att den möjliga tillväxttakten sänktsordentligt i jämförelse med tidigare trender. Mycket av den internationelladebatten i och mellan länderna kom alt handla om huruvida detta var riktigteller ej. Denna utpräglade försiktighet illustreras av att under1974 t. o. m. ökade den inhemska efterfrågan i de fyra största europeiskaländerna och med volymmässigt. Eörfinta staternautgör ett viktigt undantag, där tilläts den inhemska efterfrågan sedanomläggningen av politiken 1975 öka med i genomsnitt . Det är däri första hand den privata konsumtionen och bostadsbyggandet som burit upp tillväxten.Under 1978 har även näringslivets investeringar visat tydliga tecken till attfå fart igen. I ett flertal mindre OECD-statermed i viss mån andra ekonomiskpolitiska prioriteringar än de större ländernaförsökte man överbrygga ' I detta kapitel presenterasekonomidepartementets bedömning av det ekonomiska läget och avkonjunkturutsikterna. Här (till skillnad från vad som är fallet i despecialkapitel som utarbetats inom ) beaktas ocksåeffekterna av de ekonomisk-politiska förslag som lagts fram i den revideradefinansplanen. I de följande kapitlen 2 t. o. m. 9 redovisas mera ingåendeutvecklingen inom olika områden. I kapitel 10 redovisas en tänkbar utveckling1980 och 1981. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 3 omställningsperioden efter oljekrisen genom attupprätthålla en relativ hög inhemsk efterfrågan. försämrades dockdessa länders relativa pris- och kostnadssituation så att konkurrenskraftenförsvagades och de förlorade marknadsandelar i världshandeln. Sedan ett till ett och ett halvt århar ånyo skett betydande förändringar i inriktningen av den ekonomiskapolitiken i de ledande marknadsekonomierna. Under våren och sommaren 1978växte fram allt mera av en allmän insikt bland de stora länderna att gemensammaoch samordnade aktioner var nödvändiga. Dessa aktioner skulle innebära en meraexpansiv politik i överskotlsländerna medan länder som påbörjat en förbättringav bytesbalans och inflationstakt skulle inrikta sig på en mera begränsadtillväxt. Länder med fortsatta problem i dessa hänseenden skulle främst inriktasig pä att åstadkomma en förbättring. Det är nu också möjligt att se vissa resultat av dennaförskjutning i den ekonomiska politiken. ökade den inhemskaeftetfrågan i de fyra största europeiska länderna och . I demindre länderna sänktes däremot tillväxten i inhemsk efterfrågan. Härigenom haråtminstone en böljan till en bättre balans i efteifrågetillväxtenåstadkommits. Tillgängliga prognoser tyder på att denna skillnad i relativintensitet i efterfrågetillväxt står sig även . En annan viktigperspektivförskjutning som inträtt under de .senaste 1 -2 åren gäller derelativa kostnaderna. Undersökningar har visat att fram t. o. m. 1976 hade baraobetydliga incitament till en minskning av ojämnheten i bytesbalansiägetåstadkommits genom växelkursförändringar. De i och för sig avsevärdaförändringar i nominella växelkurser som ägt rum hade bara kompenserat förskillnader i inflationstakt. Någon real utjämning av kostnadsskillnaderna hadei praktiken inte åstadkommits. Detta kan uttryckas så att några förändringar ide "reala"' växelkurserna inte ägt rum. har sänkningar i de reala växelkurserna på ägt rum i , och medan genomgått reala apprecieringar på . Även i haren real appreciering ägt rum på . En viss optimism skulle därmed kunna uttryckas omsannolikheten för att en jämnare bytesbalansstruktur skall kunna åstadkommasinom en inte alltför avlägsen framtid. En reservation måste dock göras för deverkningar som de senaste oljeprishöjningarna kan tänkas få. ledde den fortgåendesnabba efterfrågeökningen i och den därmed förbundnatilltagande inflationstakten till en stark press nedåt på dollarn.Ekonomisk-politiska åtgärder vidtogs, som närmare framgår av kapitel 2, främsti form av en skärpning av penningpolitiken. Den amerikanska ekonomin gick dockut ur 1978 med god fart och det är först några månader in pä 1979 som teckentill en dämpning visat sig. Sker avmattningen i den amerikanska ekonomin i ejalltför snabb takt är möjlig- Prop.1978/79:150 4 heterna goda för atl en "mjuklandning" kangenomföras utan långtgående konsekvenser för produktion och sysselsättning. Härhar bedömts att en sådan utveckling är möjlig. De indikationer som föreliggerför stöder ett sådant antagande. Tillväxten i väntas därmed uppgå till ca 2,1979. Avmattningen i Förenta staternamotverkas av en uppgång i . Av särskild betydelse är att de teckentill en förstärkning av läget i som syntes underhösten tycks ha bekräftats av de senaste månadernas utveckling. Expansionenbärs främst upp av den privata konsumtionen men även näringslivetsinvesteringar synes allt mer kunna få en positiv utveckling. En troligBNP-tillväxt på i får självfalletspridningseffekter på många andra västeuropeiska länder. I har som följd avförändringar i den ekonomiska politiken och valutakursen en förskjutning frånutrikeshandelssektorn till inhemsk efterfrågan påbörjats. Totalt sett skulle den utvecklingsom skisserats ovan leda till en BNP-tillväxt i hela OECD-området på 3,,således en tillväxt av ungefär samma storlek som men med tyngdpunktenförskjuten från mot . En sådantyngdpunktsförskjutning medför att världshandeln ökar något snabbare än i fjoleller . Utvecklingen på litet längre siktär dock långt ifrån problemfri. Det är naturligt alt frågor om oljeförsörjningoch oljepriser skjuts fram i förgrunden i detta sammanhang. Under de månadersom exportproduktionen från på tidigare 5,5 milj. fat per dag föll bortersattes detta endast till viss del av en ökad produktion från Saudi-Arabien.När exportproduktionen i nu kommit upp till ca 3 milj. fat synesden extra produktionen från falla bort. Det torde således vararealistiskt att räkna med ett bortfall på 2-3 milj. fat per dag, vilketmotsvarar av förbrukningen inom OECD-området. För att ge en referenspunkt fördenna siffra kan nämnas att det bortfall som de oljeproducerande länderna underoljekrisen /1974 till en början angav som riktpunkt var . I och för sigrealiserades inte detta bortfall men torde ändå ha varit bestämmande för destora industriländernas poli-fik. De renodlade försörjningsproblementorde därför inte vara av alltför allvariig art. Det är snarare effekterna påprissidan som är av vikt. OPEC-beslutet skulle ha inneburit entrappslegsvis prishöjning av priset på råolja på 14,under loppet av 1979räknat i US-dollar. Till följd av de politiska oroligheterna i världen, bl. a.i , kom priset i praktiken att ligga 9 ä 10%och inte över nivån fjärde kvartalet 1978 som OPEC-beslutet i decemberinnebar. Vid det senaste beslöt deoljeproducerande staterna att tidigarelägga den prisökning som planerats förhela 1979. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 5 innebar att prisnivån redan från andra kvartalet 1979skulle ligga 14,över nivån vid slutet av 1978. Avgörande för der\ faktiskaprisnivån blir om oljemarknaden kommer att te sig sådan att de angivnaprisnivåerna, eller högre, kan uppnås. Det är också möjligt att tänka sig attmarknadssituationen blir sådan att inte heller den av producenterna beslutadenivån kan hållas. har gjortvissa skattningar av oljeprisnivän 1979. Om hänsyn tas till att prisnivån påråolja legat överdel officiella priset samt med ettantagande om atl producentländerna även skall kunna erhålla ett visst sådantpålägg även skulle prisstegringen i dollar uppgå till ca17% mellan årsgenomsnitten. Omräknat i nationella valutor motsvarar detta 12%och i svenska kronor givet oförändrade valutakurser februari/. För raffinerade produkter stegpriserna snabbt och in på 1979. Det förefaller rimligt attförutsätta att det sker en normalisering åtminstone en bit in på 1980. Därmedskulle priserna falla under loppet av 1979. Det är självfallet utomordentligt svårt att förutse vilkakonsekvenser situationen på oljemarknaden kan komma att få på deninternationella konjunkturen. Enligt en tänkbar utvecklingslinje kangenomslaget av de höjda oljepriserna och de övriga råvaruprishöjningarna underförsta kvartalet pä de inhemska prisnivåerna leda till en åtstramning avpolitiken i flera länder av omtanke om prisstabiliteten. I detta sammanhangutgör därför t. ex. den höga inflationstakten i desenaste fyra månaderna ett oroande tecken. För del slår enoljeprishöjning kraftigt på bytesbalansen med åtföljande försämring avhandelsbalansen. Vilken roll strävandena att läggaom energipolitiken i för att minska beroendet av importeradolja kan få är inte möjligt att bedöma med någon högre grad av säkerhet.Ett problem är att omläggningen på kort sikt i första hand leder tilloljeprishöjningar som späder på inflationen och där de konsumtionsdämpandeeffekterna samt resultaten av ökade incitament för inhemsk energiproduktionvisar sig först på . En åtstramning av politiken i fleraav de stora tongivande länderna skulle få negativa effekter på tillväxt ochvärldshandel främst . De tillväxttal som här angivits och1981 skulle då sannolikt te sig som höga. Ett mera positivt synsätt kan dockockså anläggas. Det är möjligt att de råvaruprishöjningar som visat sig underde första månaderna varit kraftigt uppblåsta av en förväntningsbild som nuinte ser ut att realiseras. Härtill kommer att trycket på oljemarknaden dämpasnär eldningssäsongen upphör och lagren inte behöver fyllas på. 1978/79:150 6 perspektiv borde det vara möjligt att prisläget lättar ivaije fall tills vidare. Benägenheten att vidta åtstramande ekonomisk-politiskaåtgärder i syfte att slävja tendenserna till ökad inflation skulle då blimindre. Sannolikheten för att förändringarna i reala växelkurser och i relativtillväxttakt för den inhemska efterfrågan i de olika ekonomierna skall kunnafortsätta att verka i utjämnande riktning ter sig då också betydligt högre. Deförutsättningar som här gjorts om utvecklingen torde ivarje fall kräva att det mera pessimistiska alternativet inte realiseras. 1.2 Tillbakablick pä den svenska utvecklingen När den reviderade nationalbudgetenutformades hade tecken på att en vändning till det bättre varpå väg börjat komma allt tätare. Handelsbalansen hade vänt från månatligaunderskott på . 1977 till överskottpå 300-400 milj. kr. Orderingången i svenskindustri från exportmarknaden hade börjat öka och nubörjade även hemmamarknaden visa vissa tecken till aktivitet. Inflationstaktendämpades kraftigt av året. Eftersom företagenhade övertalig arbetskraft i förhållande till det faktiska behovet för denlöpande produktionen kunde en stigande efterfrågan tillgodoses utan sysselsättningsökning.Den svaga, eller rentav vikande, arbetskraftsefterfrågan medförde tendensertill uppgång i arbetslösheten . Detta möttes dels medarbelsmarknadspolitiska åtgärder, dels med en generell stimulans genom att denallmänna arbetsgivaravgiften helt logs bort fr. o. m. den . När man nu ser tillbaka kan mankonstatera, att produktionstillväxten blev betydligt bättre än mankunde förutse . Följande tablå anger vilka delar avefterfrågan, uttryckt i procent av BNP. som utvecklats annorlunda än prognosen mandå räknade med. Privat och offentlig konsumtion 0 -0,2 -1,6 -1,7 0.5 -0,9 -1,3 -1,7 4,5 Även om sammansättningen avefterfrågan här hemma avviker en del från RNB 78 visar utfallssiffrorna atttotalt sett förändrades efterfrågan inom landet så som då antogs. En betydandeavvikelse föreligger däremot för utrikeshandelsseklorn. En högre exporttillväxtoch en mera dämpad import bidrog med så mycket som ytteriigare till dentotala tillväxten i Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 7 Denna positiva effekt åstadkoms främst genom attföretagen utnyttjade de möjligheter till relativprissänkning som devalveringengav så atl de kunde börja få igång en volymexpansion igen. Detta gällde både påexport- och hemmamarknad. På hemmamarknaden bidrog också den återhållnaefterfrågan genom sjunkande privat konsumtion och investeringar samt denfortgående lagerminskningen till att hålla tillbaka importen. Det torde vara av särskilt intresseatt koncentrera uppmärksamheten på vad som hände . Detvar då som utvecklingen mot en uppgång blev fullt avläsbar på flera områden.När den exportledda tillväxten och början av 1978 lagtgrunden för en uppgång var det möjligt att låta denna uppgång få en vidarespridning så att kapacitetsutnyttjandel kunde stiga snabbare. Detta kunde baraske genom att även den inhemska efterfrågan tilläts expandera. Härvidlaginnebar borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften en betydande stimulansgenom den lägre inflationstakt som följde. steginflationen i en årstakt på bara något . Vidare blev en i viss mån ökadutlåning till hushållen möjlig vilket bidrog till att ytterligarestimulera den privata konsumtionen. Denna steg med 2,under andra halvåretefter att ha minskat under 1 1/. Eftersom den privata konsumtionen utgörungefär hälften av BNP var detta av stor vikt för den totala tillväxten. Därefter ökade de fasta investeringarna näranog i takt med BNP. Bidragande härtill var bostadsbyggandet. Påbörjandet av nyalägenheter hade börjat öka Tabell 1:1 Försörjningsbalansens utveckling Procentuell volymförändring, priser -2,4 -4,8 -7,0 -2,9 -1,2 -2,8 -4,2 -6,1 -16,7 -17,1 -18,2 Statliga myndigheter och affärsverk -0,2 -5,4 -3,5 -1,2 -8,8 -2,5 (-0,8)' (-3,2)' (-1,3)' -0,9 -0,9 -2,9 ' Förändring i procent av föregående årsbruttonationalprodukt. 1978/79:150 8 och detta fick sin fulla effektpå investeringsvolymen . Dessutom ökade ombyggnadsverksamhetenkraftigt, till stor del stödd på energibesparande åtgärder. Lagren hade dock en fortsattdämpande effekt . Denna effekt t. o. m. skärptes . Till den tidigare neddragningen av färdig- och insatsvarulager komäven en nedgång av lagren av varor i arbete. Detta gällde främstverkstadsindustrin. Åtminstone inom denna bransch, men även andra delar av denbearbetande industrin, finns det dock fortfarande utrymme för en lagerminskningav färdigvaror. Tabell 1:2 Förändring i BNP-komponenterna i procent avbruttonationalprodukten föregående år 1976-1979 Nettoefterfrågan från utlandet' -0,2 -0,8 -2,1 -0,9 -0,5 0,1 0,6 -0,6 -3,6 -2,4 -0,5 -0,9 -1,3 -1,7 1,5 0,1 0,7 1,5 1,4 5,2 -0,1 5,1 ' Export av varor och tjänster./. import av varor ochtjänster. Källor: och samtberäkningar utförda inom ekonomidepartementet. Inom råvaruindustrierna hadelageravvecklingen påbörjats tidigare och där var lagren betydligt mernormaliserade vid utgången av 1978. Det torde vara relativt tydligt attde gångna årens erfarenheter av den lagerstödspolitik som påbörjades 1975medfört att företagen nu är mycket försiktiga med någon ny lageruppbyggnad.Konsekvensen härav är att företagen i den nuvarande konjunkturuppgången strävarefter att få ner sina befintliga lager till så låg volym som möjligt. Därigenomfinns det en viss risk att de dröjer alltför länge med en i förhällande tillden kommande produktionen behövlig påbyggnad av t. ex. insatsvarulager.Upptäcker företagen delta för sent kan en då påbörjad lageruppbyggnad kommaolämpligt i tiden nära inpå ett fullt kapacitetsutnyttjande. Den här skildrade utvecklingenmedförde att efterfrågan inom landet ökade med i årstakt . Huvuddelen av denna eftefrågeökning kom den svenska produktionentillgodo. Visserligen ökade importen men i betydligt lägre takt än vadtraditionella samband mellan efterfrågan och import skulle ge anledning tro. En betydande del av efterfråganhade till en början kunnat tillgodoses genom lageravveckling men steg den svenska industriproduktionen raskt, ökningen uppgick tilldrygt . Tillväxten var snabbast inom de råvaruproducerande branscherna. Somen följd av den Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 9 ökande produktionen började också sysselsättningslägetförbättras. Ar-betskraftsefteifrågan ökade och antalet lediga platser steg medca 10000 . Den kraftiga omsvängningen i export-och importutvecklingen gav ett ordentligt omslag i handelsbalansens saldo under1978. Omslaget kan beräknas till ca . varav ungefär 7 miljarderkr. beror på utrikeshandelns volymmässiga utveckling. Vid en jämförelse med en prognosför 1978 som gjordes i den reviderade nationalbudgeten finnerman en avsevärd positiv avvikelse. Mot ett då beräknat överskott ihandelsbalansen om 900 milj. kr. står ett faktiskt utfall om över 5,5 miljarderkr. 1 den då gjorda prognosen förutsattes en kraftig förbättring avhandelsbalansen i fasta priser. Detta skulle dä motverkas av en försämring ibytesförhållandet pä 2,, dvs. importpriserna skulle öka så mycket snabbareän exportpriserna. Att im-portpnserna skulle öka var en naturlig och åsyftadkonsekvens av devalveringen. I själva verket blev försämringen ibytesförhållandet något större, 3,. Trots detta förbättrades handelsbalansenså mycket mera än beräknat beroende på det kraftigt positiva volymutfallel. Tjänstebalansen uppvisar också ettlägre underskott än tidigare beräknat. Förklaringen ligger på ett bättreutfall i fråga om både sjöfartsnetto, resevaluta och övriga tjänster. Även idetta sammanhang spelar förändringen i konkurrenskraft en viktig roll för attförklara utvecklingen. Totalt sett uppgickbylesbalansunderskottet till . Detta är ett avsevärt bättre utfall än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten . Med jämförbara beräkningsmetoder uppskattadesbytesbalansunderskottet då till drygt 2,av BNP. Tabell 1:3 Betalningsbalans för 1977-1978 kr., löpande priser Övriga tjänster, netto Korrigeringspost för tjänster och transfereringar Förändring p. g. a. kursrörelser Prop.1978/79:150 10 går in i 1979 i enuppåtgående konjunktur. Den bedömning av den reala tillväxtbilden som görs iden reviderade nationalbudgeten avviker relativt obetydligt från den somskisserades i den prelmininära nationalbudgeten . Vid en förnyad genomgång av deaktuella utvecklingstendenserna förefaller därmed en BNP-tillväxt på drygt 5%trolig. Inte heller för de olika inslagen i efterfrågan har någon väsentligförskjutning i perspektivet inträtt. Diskussionen om det internationellaläget i avsnitt 1.1 ovan ger inte underlag för någon omprövning i förhållandetill tidigare bedömning. Varken den totala BNP-tillväxten i OECD-området ellervärldshandeln bedöms väsentligen annoriunda. Däremot visar sig defarhågor för den internationella prisutvecklingen som uttalades i denpreliminära nationalbudgeten ha ett visst fog för sig. Prisstegringarna påråolja och oljeprodukter utgör det tydligaste exemplet. Här har ocksåprisstegringarna kommit tidigare än som antogs i januri. Även viden kraftig internationell prisuppgång är det dock inte troligt attföljdverkningarna för den reala tillväxten blir särskiltlångtgående. Däremot påverkas i så fall bilden av 1980 i negativ riktning. Varken marknadsutvecklingen ellerkonkurrenskraften bedöms f. n. så annoriunda att det finns anledning frångå denprognos för exportvolymen om 1979 som gjordes i den preliminäranationalbudgeten. Det material som därefter blivit tillgängligt, exempelvis i formav exportenkäter, skulle ge underlag för en något mera optimistiskbedömning. Det bör observeras atl bakom en exporttillväxt på döljer sig enbetydligt högre siffra för bearbetade industrivaror, med deberäkningsmetoder som nationalräkenskaperna tillämpar. Fartygsexportenfortsätter att minska och för råvarorna gäller att exporttillväxten närmastbegränsas av restriktioner i fråga om utbudet av skogsråvaror. Företagens prissättning kanförtjäna en särskild kommentar. Som tidi-gai"e påpekats använde företagendet utrymme som devalveringen skapade till att sänka sina relativa priser bådepå export- och hemmamarknad. Det är naturligtvis svårt att bedöma i vad mån detkommer att ske en fortsatt sänkning av relativpriserna. Det är möjligt attföretagen i samband med snabbare prisrörelser internationellt och i ett bättreefterfrågeläge skulle vara mera benägna att ta ut vad marknaden erbjuder. Stödför detta skulle då närinast vara att finna i de kvalititativa omdömen omprisutvecklingen som företagen avger i den s. k. konjunkturbarometern samt ivissa exportenkäter. Det är dock svårt att finna stöd för detta i den faktiskautvecklingen. Det är här av vikt att skiljamellan absolut och relativ prisutveckling. Del är ostridigt att råvaruprisslegringarnavarit betydande och 1979. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 11 från en låg nivå, dels innebär det knappast, med vissaundantag, att de svenska priserna stigit relativt till konkurrenternas. Ser mantill den för svensk export betydelsefulla exporten av bearbetade varor finnerman för den viktigaste gruppen, verkstadsprodukter, att företagen snarare sänktsina relativa priser. Tar man importpriset för verksladsvaror som ett mått påden internationella prisnivån finner man nämligen att medan denna under6-månadersperioden t. o. m. februari steg med i årstakt, steg desvenska exportpriserna i årstakt. Något direkt stöd för att företagenskulle försämra sina relativa priser är således inte helt lätt att finna. Den relativa prishöjning på förbearbetade varor som antagit beror till en del på att densvenska exporten har en större andel av papper och järn och stål än vad somförekommer i världshandeln. Papper och järn och stål stiger snabbare i pris änövriga bearbetade varor 1979. Den genuina relativprisstegring som instituteträknar med uppgår därmed till ca 0,. Här har dock, mot den tidigare angivnabakgrunden, förutsatts att en viss fortsatt relativprissänkning kommer tillstånd även 1979. Som framgått av avsnitt 1.2 börjadeden privata konsumtionen öka . I den preliminäranationalbudgeten antogs att disponibla inkomster och priser kunde förväntas ökai en sådan takt att konsumtionsökningen fortsatte. Förutsättningarna i fråga omlöneutvecklingen var redan då väl kända genom tvåårsavtalet . Tabell 1:4 Försörjningsbalans 1977-1979 -2,4 -4,8 -7,0 -2,8 -4,2 -6,1 -16,7 -17,1 -18,2 -5,4 -1,2 -2,5 -6,7 (-3,2)' (-1,3)' (1,4)' -0,9 -0,9 -2,9 Förändring i procent av föregående års BNP. Prop.1978/79:150 12 Härtill har lagts köpkraftsförbättringar genom justeringfrån av skatteskalan och transfereringsökningar. Sålunda höjdesbarnbidragen till . per barn och år. Att den realt behållna inkomstennu beräknas öka med 2,mot tidigare 2,förklaras av attkonjunkturinstitutets prisprognos justerats uppåt. Med en lägre utveckling för de disponibla inkomsterna voredet rimligt att också vänta sig en lägre konsumtionsnivå. Hur stor konsumtionsökningenblir är dock beroende av hur stor andel av inkomsterna som hushållen vill sättaav för sparande. Eftersom sparkvoten, dvs. sparandets andel av inkomsterna,sjönk något och eftersom hushållens reala tillgångar synes haåterställts i snabbare takt än väntat, kan det finnas anledning räkna med attsparkvoten sjunker något. Enligt ovan nämnda beräkningskulle den realt disponibla inkomsten öka med 2,. Utgående från dennabedömning och med en viss begränsad sparkvotssänkning är det rimligt alt stannaför en konsumtionsprognos av ungefär samma storleksordning som enligt denpreliminära nationalbudgeten, dvs. Det är härvid att märka, att enligtden beräkning av fördelningen av den disponibla inkomsten över året somkonjunkturinstitutet gjort skulle ökningstakten vara snabbare , ca 3,. Detta innebär att försäljningsökningar inom detaljhandeln på3 ä 3,som f n. rapporteras åtminstone från vissa delar av handeln skullevara väl förenliga med en oförändrad sparkvot. Den privata konsumtionen lyftessåledes upp snabbt , ökningen planar därefter ut underloppet av 1979 så att den vid ingången av 1980 torde ligga på i årstakt. Inom den offentliga konsumtionensområde bibehålles en oförändrad låg tillväxt för den statliga konsumtionen.Detta gäller däremot inte för den kommunala konsumtionen. bringadesvolymtillväxten ner till drygt 3,. uppgick ökningen emellertidtill 5,.