prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Mot den bakgmnden förefaller det mindrevälbetänkt att vidtaga en sänkning och helt borttaga tullen.Förbundet vill därför förorda att tullen bibehålles på sin nuvarande nivä, 650kr. per 1/1031/5, trots att detta innebär brytning av dennuvarande GATT-bindningen för tiden 1/12-29/2. Om så sker kan förbundel tänkasig tullfrihet 1/5 30/9. Andra snittblommor (06.03.018) : Även de snitlblommor, sominryms under denna tullposition, är GATT-bundna och på så läg nivå som /lOOkg. Här kan mycket skiftande priser förekomma. t. ex. har under detta årimporterats till oerhört låga priser. En kombination av vikt- och värdetull ärdärför nödvändig även för derma tullposition. En sådan kombination behövsnämligen för samtUga snittblommor. Tulltaxenr 06.04 (blad, kvistar etc. för prydnadsändamål) Adiantum,asparagus och läderblad (06.04.901909) Generahullstyrdsen anför beträffande utredningsförslagetom att s. k. läderblad belägges med tull att en fömtsättning härför bör varaatt varuslaget tuUtekniskt klart kan särskiljas. Eftersom stora svårigheterföreligger härvidlag föreslår styrelsen att överföringen ej görs. : Det är angeläget att i såstor utsträckning som möjUgt skapa åretruntarbete inom Irädgårdsföretagen. Pädetta område finns denna möjlighet under förutsättning alt den svenska odlingenkan klara den utländska konkurrensen. Av denna anledning vill förbundel starktunderstryka behovet av den föreslagna tullhöjningen. Dä läderbladen visat sigvara en intressant alternativ produktion, som kan ske året mnt, anser vi detockså vara riktigt, att de, som utredningen föreslår, överflyttas till denna luUposition.Odling av läder- 1978/79:136 50 bladhar nu förekommii i och produktionen av dessa kommer attutökas då det är en efterfrågad produkt. , vars yttrande åberopar,instämmer i de synpunkter som anförs i det särskUda yttrandet vad beträffarpositionerna 07.01.101 (nyskördad potatis), 07.01.491, 492 (annan kål),07.01.701 (tomater), 07.01.801 (slanggurkor) samt 07.01.853 (isbergssallad).Industriförbundet inslämmer också i de ytterligare synpunkter som FöreningenSvenska konservtillverkare framför i fråga om 07.02.006 (broccoli), 07.01.805(gurka), 07.02.004 (bönor) samt 07.02.002 (jordärtskockor). I övrigt anslutersig förbundet till utredningens förslag. framhåller vad gäller tuUförslaget för bl. a. grönsaksområdet attdet inte uppfyller odlarnas önskemål men möjligen kan uppfylla vissa minimikravbäde vad gäller nivå och tidsperioder. LRF anser dock att värdetuUen i flerafall måste kombineras med en minimUull som bör vara den av ulredningen somalternativ föreslagna vikttuUen. Minimitullen måsle enligt LRF ha en sådan niväatt ett visst skydd kan erhållas mot länder som i en överskollssituation dumparsina trädgärdsprodukter till extremt låga priser. Länsstyrelseni föreslår att tidsperioderna för tomat, purjolök och salladsskälutreds ytterligare. Tulltaxenr07.01 (färska eller kylda köksväxter) Potatis (07.01.101109) Kommerskollegium:Kollegiet har i ett tidigare yttrande till chefen för jordbmksdepartemenletberört förslaget att höja tullen tUl /kg. Kollegiet ansåg inte att detfanns något behov att höja tullen enbart till följd av att normalinförselavgiftenför annan matpotatis successivt höjts. F. n. uppgår denna avgift till 38öre/kg. Något behov av att utta en avgift av denna storlek ansågs knappastföreligga vare sig 6/65/7 eller närmast föreeller efter perioden. Utvecklingen av importen och dess andel av den totalaförbrukningen ansågs ej heller tala för ett behov av en tullhöjning. Generaltullstyrelsenanser att den föreslagna höjningen av tullen för position 07.01.101 knappast ärmotiverad. Morötter(07.01.211219) GeneraltuUstyrelsenmenar att den av utredningen anförda motiveringen till tulländringarna inteövertygar, då extrema skörderesultat vissa år inte kan läggas tiU grund förhöjning (och givetvis inte heller för sänkning) av tullskyddet. Styrelsenföreslår oförändrade tullar. Prop.1978/79:136 51 anser att man här borde haen kombination av vikt- och värdetuU då priserna på denna produkt brukarvariera rätt mycket. Pepparrot (07.01.292293) anser att tullen bör höjas tiU för alt ha någon effekt. Lök (07.01.301309) har beträffande mallökenligt nr 07.01.307309 (annan lök än vitlök, purjolök, bunllök eller gräslök)anfört följande: Lökodlingen har en mycket stor betydelse framför allt förÖlands ganska ensidiga näringsliv. Från denna utgångspunkt är det angeläget atldet reella gränsskyddet ätminstone när upp lUl 1974 ärs nivå. För detta krävs atltullen sätts till /lOO kg under hela fullbelagda tiden samt att denna tullniväkombineras med värdetull. Genom de förändringar som skett när det gällerodlingsförhållanden och lagringsmöjligheter bör den tullfria periodenframflyttas en månad. Det innebär att de redan nu fyra tullfria månadema förläggesunder tiden 1/430/6 och atl GATT-förhandlingar måste upptas om detta. Då dethär inte gäller längre tullbelagd lid utan endasl en månads förskjutning itiden borde det vara möjligt att utan större svårigheter uppnå dennaförändring. anser beträffande positionema07.01.307 och 308 (annan lök) alt erfarenheterna från den senaste säsongentyder pä att det erfordras en höjning av tullen tiU med . anför alt tullen på matlökendast delvis torde vara bunden av internationella avtal varför vissajusteringar av den kan göras utan internationella förhandlingar. Den nuvarandetullen, /lOO kg, är enligt och bör uppräknas åtminstonei paritet med penningvärdet. Vilkål och rödkål (07.01.410) : Under denna odlingssäsonghar man från haft lågprisexport av vitkål till , varigenom avsätt-ningsförhåUandenafor odlama i vårt land har försvårats. Denna lågprisexport från ärmycket anmärkningsvärd, då odlarna i detta land skyddas genom totaltinförselförbud. Förhandlingar bör därför upptas med de norska myndigheterna såatt denna lågprisexport upphör. De svenska vitkålsodlarna har i denna situationtvingats att lagra sin kål. 1978/79:136 52 Detlagringsstöd som utredningen föreslår genom att tullen höjes efter den 1januari är därför välmotiverad. För att förhindra lågprisimport bör dock enkombinerad vikt- och värdetull införas. Blomkål(07.01.422425) anför att beträffande positionerna 07.01.422 och 425 bör enkombinerad vikt- och värdetull införas och erinrar om att ett sådani systemtillämpas av EG för bl. a. denna produkt. Annankål (07.01.491492) : Utredningen föreslår förkortade tullperioder för grönkål,brysselkål och salladskäl. Ett svenskt forsknings- och förädlingsarbele pågår föialt få fram salladskål som i förening med kyllagring skulle kunna gekonsumenterna denna svenska produkt över . Med denna bakgrund är denav utredningen föreslagna förkortningen av tullperioden för salladskäl med enmånad tveksam, men kan till nöds accepteras om man senare är beredd alt omprövaoch förlänga . För att upprätthålla det reeUa tullskyddet mäsletullen på salladskål höjas till den nivå utredningen föreslår. Tomater(07.01.701702) : Importen av tomater under den svenska produktionssäsongen har förhållit sig tämligen kon stant. Ingenting tyder heller på några större förändringar i detta avseen de .---- är EG (främst Ne derländerna och i mindre utsträckning ) huvudleverantör av tomater till . härrör importen huvudsakligen från (). Detkan noleras alt försäljningsvolymerna successivt har ökat under åren19751978 och-- atl prisnivån uttryckt i löpande priser visat enviss men i förhållande tUl ej särskilt påtaglig uppgång underperioden 19751977, medan säsongen hittiUs visat stigande priser. Utredningensförslag om förlängd tullperiod bör bedömas bl. a. mot bakgrund av den prissituation som erfarenhetsmässigt råder vid tullsä songens början.--- Prisema har i början av säsongenlegat betydligt över medelpriset, vilket närmast talar för oförändradtullperiod. Nämnden vill i sammanhanget peka på att den nuva- 1978/79:136 53 randetullperioden är bunden i . Förslaget om höjning av tullen bör bedömas bl.a. med beakiande av lönsamheten hos den svenska to-matproduklionen. Det ärsåvitt nämnden kan bedöma ej klarlagt att denna är speciellt dålig eller harutvecklats så negativt att gränsskyddet behöver förstärkas så kraftigt somutredningen föreslår. Landsorganisationeni har ej funnit belägg för att lönsamheten är så dålig eller harutvecklats så negativt att försiärkning av gränsskyddet för tomater kanmotiveras. tillstyrker den föreslagna förbättringen av tullskyddet för tomateroch menar att det torde kunna bidra tUl en fortsatt ökning av den svenska tomalodlingen. : Vi instämmer i utredningens beskrivning om orsakerna tUl att dennu gäUande lullperioden blivit för kort. Inle minst strävandena att bereda denanställda arbetskraften sysselsättning året runt gör att trenden mol tidigareigångsättning av tomatodlingarna kommer alt fortsätta. Det gör attutredningens förslag om att tullperioden skaU börja först redan nuligger för långt fram i tiden och kommer att ligga lika fel som dennuvarande. Förbundet anser, att tullperioden bör börja den 1 aprU, men omdetta kan komma att medföra för stora kompensationskrav i en GATT-förhandlingär vi beredda att godla utredningens förslag, om tullperioden möjliglomprövas och föriänges. Gurkor(07.01.801808) :-- Importen av slanggurka under den svenskaproduktionssäsongen har uppvisat en något nedåtgående trend.EG (Nederländema) är huvudleverantör, men en inte obetydlig import har tidvisägt rum också frän och . Delkan noteras att försäljningsvolymerna har ökat liksom i viss mån även prisemauttryckt i löpande sådana. Underen följd av år har vid den svenska skördesäsongens början representanter förträdgårdsnäringen framfört klagomål hos nämnden över att lågprisimport av gurkafrån har försvårat avsättningen av den svenska produktionen. Dettahar föranlett nänmden att utreda omfattningen av sådan import. Det har därvidframkommit alt de s. k. störande importkvantiteterna varit obetydliga och attkvaliteten pä dessa gurkor mänga gånger varit sådan att ett högre pris inte harvarit motiverat. Nämnden har inte funnit tUlräcklig anledning atlföreslå åtgärder för att förhindra eller begränsa denna import. Under högsäsongtäcks enligt utredningen i huvudsak efterfrågan med svensk produktion. Importunder säsongens början och slut torde vara nödvändig för att tillgodose denefterfrågan som den svenska produktio- 1978/79:136 54 Liksom i det föregående har konstaterats beträffande tomater, ärdet även fÖr gurka svårt att påvisa några siörre problem inom odlingen. visar det statistiska materialet att lönsamheten för gurka harutvecklats positivt både totalt och relativt sett. De föreslagna förändringarnaav gränsskyddet mäste bedömas mot nyssnämnda bakgrund. Landsorganisationeni har ej funnit belägg för att lönsamheten är så dälig eller har utvecldalsså negativt att förstärkningar av gränsskyddet för gurka kan motiveras. anför att den föreslagna höjningen av tuUar för slanggurkor(07.01.801) inte ens återstäUer det reeUa gränsskydd som 1974 fanns för dennaprodukt. För att uppnå detta skulle tullen enligt TRF behöva sältas till /lOOkg. Om utredningens förslag skall kunna godtas av TRF måste det föreslagna minimiprissystemetomedelbart utformas sä att det är färdigt atl tillämpas vid nästa produktionssäsongsbörjan. FöreningenSvenska konservtillverkare anser att tullen bör kvarstå vid /kg förgurkor enligt nr 07.01.805. Föreningen menar att tuUen här skulle höjas för enprodukt som importeras för industrin som komplement till egen odUng inomlandet. Effekten blir kostnadshöjande enligt föreningen som anser att en vissimport är normalt nödvändig för en jämn produktion och för atl balanserakvantiteterna från svensk odling. Isbergssallad(07.01.853854) : Utredningen föreslår, att tullperioden för isbergssallad enligtnr 07.01.853 skall förkortas med en månad. Vi kan om än ogärna godta detta.En ytterligare förkortning av är dock oantagbar, då den ävenskulle medföra ett försämrat konkurrensläge för den svenska produktionen avannan sallad. Liksom utredningen föreslår för salladskål och annan saUad börtullen på isbergssallad höjas till /lOO kg. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening anser att tullen för isbergssalladbör gälla t. o. m. och produkten alltså vara tullfri . Man menar att nägon svensk produktion inte finns , varfören tull då inte fyller någon funklion som skydd för svensk odling. Annansallad (07.01.851852) : Den svenska salladsproduktionen har stor betydelse för den svenskaodlingen. Från denna utgångspunkt är den föreslagna tullhöjningen i minstalaget och återställer inte ens reella tullnivå. En kombinerad vikt-och värdetull bör införas. Ett sådant system tillämpas ocksä av EG för bl. Prop.1978/79:136 55 Tulltaxenr 07.02 (frysta köksväxter) Vad gäller bl. a. frysta grönsaker framhåller principiellt att de tullhöjningar som kommer att ske inte börförändra nuvarande konkurrensförhållanden mellan färska, frysta och konserveradeprodukter. De höjningar som utredningen har föreslagit anser KF medföraavsättningsproblem som följd av höjda konsumentpriser. Vid den förnyadegenomgången av tullarna för de oUka trädgårdsprodukterna mäste ävenkonkurrensneutraliteten med livsmedelsindustrins produkler enligt KF beaktas,så att man får en skälig tullnivå för importerade trädgårdsprodukter utanonödiga höjningar av konsumentpriserna. Föreningen anför beträffandebönor enUgt nr 07.02.004 att bönor inte odlas i landet i den omfattningen atldel kan vara befogat alt belägga importen av frysta bönor med förhöjd tull somskulle bli fallet vid en övergång till värdetull. Föreningen anför vidarebeträffande broccoli enligt nr 07.02.006 att eftersom broccoli numera knappastodlas i större skala i landet det inte är rimligt att fryst broccoli beläggsmed tull. Broccoli är enligt föreningen dessutom inte sä närbesläktad mednågon annan grönsak att man kan befara speciell snedvridning ikonsumtionsmönstret om prisnivån pä broccoli väsentligt avviker från andraliknande grönsaker. Tulltaxenr 07.06 (rötter m. Föreningen framhåUer attjordärtskockor enligt nr 07.06.002 odlas med framgång i och atl detdärför finns vissa skäl atl behålla nuvarande tull. Ätbara frukter m. m. Tulltaxenr 08.04 (vindruvor) och 08.07 (färskastenfrukter) instämmer vad gäller nr 08.04.101(vindruvor) i de synpunkter som har anförts i det särskUda yttrandet, dvs. attvindruvor skall vara tullfria. : Prissättningen på svenskfrukt måste i stor utsträckning anpassas efter rådande tillgäng och pris pä substitu-tionerbaraprodukler. Mellan plommon och persikor saml Ukartade produkter råder ettutbytesförhållande. Inom gruppen äpplen, päron, apelsiner, bananer ochvindruvor råder ett likadant starkt förhållande. Ett borttagande av tullen påpersikor, som utredningen föreslagit, måste därför befaras öka pristrycket päsärskilt plommon. På samma sätt skulle ett bortiagande av tullen på vindruvorsom begärts frän handelns sida, komma att innebära ett väsentUgt ökatkonkurrenstryck på avsättningen av äpple och päron. Förbundet vänder sigbestämt mot att ett sådant borttagande blir aktuellt för vindmvor och kanheller inte acceptera skälen för den föreslagna tullfriheten för persikor. 15 1978/79. Prop.1978/79:136 56 Tulltaxenr 08.08 (färska bär) Hallon, krusbär och vinbär (08.08.101102) : Utredningen föreslår, atten lullhöj ning göres för vinbär lill /lOO kg---- . Förbundet vill i och för sig tillstyrka detla. Det finns emellertid skäl som talarför att hela gruppen av bär under detta tullnummer höjes till den föreslagnanivån. har en viss nyodling av hallon ägt rum framför allt somkomplement lill annan bär- och frilandsproduktion och dessutom i områden somkan karakteriseras som. Förbundet bedömer att det finns godautvecklingsmöjligheter för denna odling och att man därför med samma motiveringsorn utredningen anför för vinbär även bör höja tullen för hallon. i anför att odlingen avsvarta vinbär kan bedömas få en viss ökad regionalekonomisk betydelse. Däskördesäsongen normalt inte är helt avslutad , kan det enligt länsstyrelsenfinnas anledning att utsträcka den tullpliktiga införseltiden till 15september. Jordgubbar (08.08.201202) : Tidpunkten för när densvenska jordgubbsskörden infaller samt skördesäsongens längd är mycket starkt avhängigärsmänen. Genom en förbätirad produktionsplanering har den tidigare mycketmarkanta skördetoppen utjämnats. Särskilt i landets södraproduktionsområden har en ökad satsning skett på tidiga sorter. Detta innebäratt med normal utveckling i odlingen erhålles en inte oväsentlig produklionunder en stor del av juni månad. Tullskyddet har härvid betraktatssom en viss säkerhet för alt uppnå kosinadstäckande priser och därmed i väseniliggrad bidragit till den produktionstidsförskjutning som skett. Denna tidiga produktion ställer större krav på högremarknadspriser på grund av att den byggs upp av sorter som inte är lika högtavkastande som senare sorter, men också därför att skördeprestationerna ärväsentligt lägre . Priskravet motverkas emellertid av en mycketstor import . Önskemålet från handeln att utnyttja jordgubbarsom lockvara medför ytterligare en kraftig prispress i od-larledet.Erfarenheten visar ocksä, atl ett lågt pris i början av säsongen inte alltidkan höjas tUl en nivå som skulle motiveras med anledning av en låg skörd ochhöga produktionskostnader. Ett bortiagande av tuUen under första delen av juni,vilkel ulredningen föreslår, skulle skapa pris-osäkerhet och därmed rubbaförutsättningarna för den produktionsplanering som ägt rum och som det finnsintresse för att fortsätta. Den svenska produktionen av jordgubbar är starktinriktad på Prop.1978/79:136 57 att få en jämnare tillförsel av bär lUl marknaden. Dettakan åstadkommas genom en förlängning av skördesäsongen både i början ochslutet. Den statliga rådgivningen liksom förädlings-, forsknings- och försöksverksamhetenhar satsat betydande resurser för att genom nya sorter, frostbevattning eller andrakulturmetoder åstadkomma en breddning av produktionen. Under framöver kan dessa resultat förväntas släigenom i en successivi tidigare skörd. Skulle den föreslagna tullfriheten beslutas, bör dock GATT-bindningentills vidare bibehållas oförändrad. En återgång till nuvarande tullperiodskulle därvid smidigt kunna ske om utvecklingen påkallar detta. frukt- och grönsaksdistributörers förening harframfört önskemål om alt tullfriheten för jordgubbar utsträcks till att ivarje fall gälla lUl . Föreningen anför följande: Först strax börjar svenska jordgubbartillföras marknaden i . Till och norra emeUertid endast synnerligen begränsade kvantiteter. Större delen avlandet är därför beroende av imporljordgubbar fram tiU månadsskiftetjuni/juli. Så snart svenska bär börjat marknadsföras, betingar de ett belydandeöverpris i förhållande tUl importbär. Marknaden föredrar de svenska bären,varför importen upphör så snart inhemska jordgubbar kan tillföras i störreomfattning. Några rimliga skäl kan inte anföras mol att göra varan tullfri,åtminstone tUl . De uppgifter man hört om planer pä , myckel tidig jordgubbsodling i torde saknaverklighetsunderlag, i varje fall för en överskådlig framlid. SkuUeförhållandena mot förmodan verkligen ändras om några decennier, får man omprövatullfrågan då. Däremot bör man undvika att nu ta ut den höga tullen förjordgubbar , då den helt klart inte fyller någon skyddsfunktion,med de nackdelar detta innebär för konsumenten. Tulltaxenr 08.10 (frysta frukter, utan tillsats av socker) framför här samma synpunkter som närdet gäller frysta grönsaker (07.02). Frysta jordgubbar ulan tillsats av socker (08.10.100) Föreningen anser atttillräckliga skäl icke föreligger för höjning av tullen. Frysta osockrade jordgubbar är en industriell råvara för framstäUningav bl. a. sylt och saft. Denna råvara importeras ärligen till en kvantitet avca . Det har framförts att produkten konkurrerar med den svenska jordgubbsodlingensprodukter. Förhällandet är dock att den 1978/79:136 58 svenskaodlingen är inriktad pä att producera konsumentjordgubbar, icke industrirävara.Endast en obetydlig del av produktionen s. k. andra sortering går till fmktindustrin.Några svårigheter atl hos industrin avsätta dylika bär har icke påvisatsföreligga. Denföreslagna tullhöjningen fyller icke syftet att förbättra avsättningen av jordgubbsodlarnasprodukter. SkuUe däremot tullhöjningen genomföras, måste detta leda till kravfrån livsmedelsindustrin på kompensation för kostnadsfördyringen för varorsåsom sylt, saft och frysta konsumenlförpackade jordgubbar, : Avsättningen av jordgubbar för industriändamål har minskat undersenare år framför allt tUl följd av att importvara kan erhållas lill lägrepriser. I produktionen framkommer en varierande kvantitet bär, vilkenav antingen kvalitets- eller marknadsmässiga skäl ej bör föras ut påfärskvarumarknaden. Industrin har tidigare erbjudit tillfredsstäUandeavsättningsmöjligheter för denna. En höjning av tullen skulle ge odlingen detpristillskott som skuUe göra ökade industrileveranser lönsamma. Förbundettillstyrker den föreslagna tullhöjningen tiU /lOO kg. Tulltaxenr08.11 (tillfäUigt konserverade frukter) TiUfälligtkonserverade äpplen (äpplepulp) (08.11.002) : För fruktodlingens vidkommande är det väsentligt attimportskyddet för industrifmktavsättningen ålerslälles. 1 första hand gäller detta tullenför juice, saft och liknande. Den nya livsmedelstekniken medför möjligheter atttillverka fruktsafter med en koncentration upp till sju gångers styrka. , vilket kan jämföras med EG-ländernastull på på koncentratet. Förbundet vUl därför understryka vikten av attden av utredningen föreslagna tullhöjningen till . per för dessaämnen genomföres. : Den årliga kvantiteten av svensk frukt som skulle behöva avsättas till industrin har beräknats till . Denna kvantitet inrymmer dels ren industrifmkl, dels vissa kvan titeter hushållsfrukt. Ärligen avsätts emellertid endast genomsnittligt beroende på marknadssituationen. Avsättningen sker dels tUl saft, juice m. m., dels tUl mos, sylt, gelé, m. m. Frånfruktodlingens sida har framförts krav påatt återställa importskyddet för industrifmktavsättningen. I första hand hardetta gällt tullen för juice, saft och liknande uppgående till 10öre/kg. Genom livsmedelsteknikens utveckling importeras fruktsafterkoncentrerade med upp till 7 gångers styrka. Som jämförelse kan nämnas atl EG:stull är på koncentrerad saft och på okoncenlrerad. Svensk incidens ärca . 1978/79:136 59 Beträffandeindustriavsättningen till mos, sylt m. m. har inte lika stormarknadsandel förlorats till importen. Ökade avsättningssvårigheter haremellertid noterats är . För att kunna bibehålla leveranserna harodlingen tvingats acceptera en allt lägre prisnivå. Priser på ca /kgnoterades . Detlåga pris, som erhäUes vid avsättning till industrin, får som resultat att merfrukt av sämre kvalitet tvingas ut pä färskvarumarknaden. Dels återverkar dettai en aUmänt sämre prisbild, dels skapar det ett sämre intryck av frukten hoskonsumenten. Beredningarom köksväxter, frukter m. m. : Slutligen vill vi i likhel med Föreningen starkt understryka viklen av alt man samordnar gränsskyddetför färska och förädlade trädgärdsprodukter. Det skapar besvärliga problem omen färskvara som används i konservindustrin på gmnd av förhöjt gränsskydd blirväsentligt dyrare, medan importerad färdigvara djupfryst vara, burkkonserveller Hknande produkt beläggsmed otillräckligt låg tull. Utredningenhar beträffande kapilel 20 i tulltaxan hänvisat lill särskild utredning om råvarukostnadsuljämningsom skaU tiUsättas. Det är viktigt atl de nu framförda förslagen samordnas meddelta arbete och att man dessutom gör en översyn av helaråvarukostnadskomplexet för svensk livsmedelsindustri. För svenskkonservindustri är detta en fråga av högsta prioritet som snabbt bör utredas.Ändringar av gränsskyddet för näringens produkter i den utsträckning sådanaskulle bli aktuella böröver huvud icke genomföras förrän motsvarande ålgärder kan vidtas för förädlade varor. : förslag tUl höjda tullar päträdgårdsprodukter leder tUl höjda inhemska priser.