prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — 77:725 och 1976/77:1099 - i sitt senaste belänkande iämnet (SoU 1976/77:37) uttalat sig för en undersökning som belyser dehomosexuellas situation i samhällel och som också innefattar frågan om vilkaålgärder som kan behöva vidlas för all undanröja kvarvarande diskriminering avhomosexuella. Utskottetframhåller bl.a. att i motionerna förekommer två olika lyper av önskemål,nämligen dels att homosexuella inte skall uisätias för diskriminering iförhållande lill andra medborgare, dels all homosexuella sammanboende skall fösamma förmåner som heterosexuella sammanboende. I fråga om den senare lypen avönskemål anför utskottet all utvecklingen f n. går mot att successivt avskaffaden särbehandling som finns kvar för heterosexuella sammanboende ulan barn.Detla är enligt utskottet en bättre väg atl åstadkomma den av motionärernaåsyftade likabehandlingen av heterosexuella och homosexuella sammanboende.Däremot bör enligt uiskoileis mening samhället självfallel söka molverka öppenoch förtäckt diskriminering av homosexuella inom alla samhällssektorer.Utskottet pekar på att lidigare har givit uitryck åt uppfattningenatt homosexuell samlevnad från samhällets synpunkt är en fulll acceplabelsamlevnadsform. Ulskollei erinrarom atl familjelagssakkunniga (Ju 1970:52)enligt vad som uppgetls av lagulskollel (LU 1975:8) i sitt fortsatia arbelekommer atl la upp vissa frågorsom rörde rällsliga problem som aktualiseras vidsammanboende när parterna är homosexuella. SocialuiskoUet konstaterar attresultatet av familjelagssakkunnigas arbete bör avvaktas, innan larställning lill frågan om lagstiftningsåtgärder på de akluella områdena. godkände vad utskoitet anförl (rskr1976/77:317). Den utredning som förordal bör komma till stånd.En särskild kommitté bör tillkallas för ändamålet. Kommiuén bör - utöver deundersökningar som uttalat sig för - sammanställa och redovisatillgänglig vetenskaplig dokumentation om homosexualitet. Kommittén bör ocksåföreslå åtgärder som behövs för att undanröja kvarvarande diskriminering avhomosexuella. Kommittén bör samråda med familjelagssakkunniga i frågorsom rör egendomsordningen och med prostilulionsuiredningen (S 1977:01) och 1977års sexualbroltskommitté (Ju 1977:03). Kommittén bör vidare hålla kontakt med företrädare fördehomosexuellas egna organisationer. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för all tillkalla en kommitté med högsl sex ledamöter meduppdrag alt undersöka de homosexuellas situation i samhällel saml föreslå deålgärder som kommittén finner påkallade, att ulse en av ledamöterna atl vara ordförande, all beslula om sakkunniga, experier, sekreterare och annalbilräde ål kommiuén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver, att ersättning till ledamol, sakkunnig, expert ochsekrelerare skall uigå i form av dagarvode enligt kommiliékungörelsen(1946:394) om inie annat föreskrives, atl kosinaderna skall belasla femte huvudliielnskommitléanslag. Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Del II S:3 Skr 1978/79:103 104 1vårt land såldes läkemedel för ca . (exkl. moms).Kosinaderna för läkemedel bestrids lill av slalen, sjukförsäkringen ochsjukvårdshuvudmännen. Resten svarar de enskilda läkemedelskonsumenterna för. Avläkemedelskostnaderna (exkl. sjukhusleveranser) hänför sig tillproducenterna (läkemedelsindustrin), lill grosshandeln (droghandeln) och lill detaljisiledei (). Inomproducenlledel svarar den svenska läkemedelsindustrin för avtillverkningen och utländsk läkemedelsindustri för lika mycket. Apolekstillverkadeläkemedel (s.k. ex-lemporeberedningar) uppgår lill endast några fö proceni. Inomdroghandeln har dei av apoteksbolaget ägda Apotekarnas droghandel AB av marknaden räknai efter varuvärdet. Två privata droghandelsförelag svararför resten. Idetaljisiledei svarar apoteksbolaget för all försäljning av läkemedel. Priskonlrollav farmacevliska specialiteter, dvs. standardiserade läkemedel, som är avseddaatl tillhandahållas förbrukaren i tillverkarens originalförpackning,förekommer i fiertalet länder. 1 har priskontroll förekommit sedan år1934. Eneffektiv och ändamålsenlig kontroll av läkemedelsindustrins prissättning ärförenad med särskilda problem, som sammanhänger med denna industris högaforskningsinlensiiet och omfatlande internationalisering. De svenskaläkemedelsföretagen har sammanlagt en ullandsfakturering som uppgår lill drygt50 % av försäljningen. Eftersom de priskontrollerande myndighelerna såväl iSverige som i ullandel ofta bedömer skäligheten av ett läkemedelspris efterprisjämförelse med andra länder, kommer del pris som från början fastställs förell vissl land all i hög grad påverka prissättningen också i andra länder. Sedanden har apoteksbolaget en ceniral ställning inom priskontrollen.Apoteksbolaget och läkemedelslillverkaren skall ha förhandlat om prisel innanen ny specialitet registreras eller prisel på en registrerad specialiteländras. Kan överenskommelse om skäligt pris inte träffas, för tillverkarenanmäla önskat pris lill . läkemedelsnämndbeslutar sedan om priset efter atl ha inhämtat synpunkter från apoteksbolagetoch tillverkaren. Till grund för beslutet ligger även en bedömning avpreparatets medicinska värde. Eftersom överenskommelse om prisel vanligen nåsinnebär ansvarsfördelningen i prissätlningsfrågor atl apoteksbolaget avgörflertalet prissätlningsärenden, medan läkemedelsnämnden endast beslutar om ettmindre antal preparat. Apoteksbolagethar sedan sin tillkomst dels som samhällets förelrädare kontrollerat avleverantörerna tillämpade läkemedelspriser, dels ansvarat förläkemedelsdisiribulionen i detaljisiledei. 1 fråga om priskonlrollen harapoteksbolaget en myndigsulövande funktion, medan bolaget i övrigt fungerar somkommersiell distributör av de produkler som priskonlrollen omfattar. Avnaluriiga skäl har bolaget - i motsats till statens pris- och kartellnämnd(SPK) - inte getts någon laglig möjlighel aU i sin priskontrol- 105 Kommittéer: Del II S:3 letande verksamhei avkräva läkemedelstillverkarnauppgifter som skulle innebära röjande av affärshemlighet. Först i samband med1976 års prisförhandlingar förekom en viss samordning mellan apoteksbolaget ochSPK vid bedömningen av de av producenterna begärda prishöjningarna. Av priset på läkemedel (exkl. sjukhusleveranser) ulgörapoieksbolagets andel i genomsniii ca 38 96. Apoleksbolagei faslsiäller sinapålägg mot bakgrunden av förväntade intäkter och kostnader under kommande verksamhetsår.Som monopolförelag utsätts apoteksbolaget emellertid inte för den konkurrenssom gäller för detaljhandeln i övrigi. Med hänsyn tilldistributionskostnadernas stora betydelse fördel slutliga läkemedelspriset ärdel angeläget att bolaget bedriver sin verksamhet rationellt. Prissättningenmåste dock tillåla bolaget alt såväl ansvara för deialjdistribution avläkemedel som genomföra de särskilda uppgifter som åläggs bolaget, bl.a. ifråga om sjukvårdsberedskap och läkemedelsinformation. Jag vill i dettasammanhang erinra om atl apoteksbolaget efter överenskommelse medsjukvårdshuvudmännen även ansvarar för driften av sjukhusapolek.Apoteksbolagels ersättning, vilken skall molsvara självkostnaderna, fastställsårligen vid förhandlingar med resp. sjukvårdshuvudman. Anfördaomständigheter talar för att en särskild utredare bör tillkallas med uppgiftall se över priskonlrollen av prissättningen i läkemedelsförsörjningens allaled, dvs. i tillverknings-, grossist- och detaljisiledei. Målel bör vara all fölill stånd en kontroll som tillfredsställer såväl konsumenternas och samhälletssom förelagens krav på skälighel, rättvisa och adminisiraiiv effektivitet. Utredarenbör se över formerna för priskontroll av såväl nya som befintliga framaceviiskaspecialiteter samt överväga om kontrollen bör omfatta även licenspreparat ochex-iemporeläkemedel. Frågan om priskonlroll av kostnadsfriaförbrukningsartiklar som distribueras genom apoteksbolaget bör jämväl studeras.I princip bör samma regler gälla som för övriga priskonlrollerade varuområden,men givetvis bör de särskilda problem som är förenade med en prisövervakninginom läkemedelsindustrin beakias. Den nuvarande ordningen enligt vilkenapoteksbolaget tjänstgör både som priskontrollerande instans och somkommersiell distributör anserjag mindre lämplig. Priskonlrollenbör ske på sådani sätl atl konsekvens och likformighet i handläggningen avprisfrågor tillgodoses. Den måste utformas så all skäligheten av såvälgenerella prisändringar som priset på enskilda preparat kan beakias.Priskonlrollen bör åläggas statlig myndighet,om möjligt en enda myndighei, såatt en enhetlig bedömning av samtliga prisärenden kan ske. Priskonlrollen börstimulera lill konkurrens inom producent- och droghan-delsledel. Hänsyn skallockså las lill önskvärdheten av en aktiv forsknings-och utvecklingsverksamhetför att nå en förbättrad läkemedelsterapi. SPK är enlighel sin instruktion centralförvaltningsmyndighet för frågor rörande prisövervakning inom näringslivet medundantag för bank- och försäkringsväsendet. Försäljningen av läkemedel omfattassålunda av nämndens instruktion. Medan apoteksbolaget eller i vissa fallsocialstyrelsens läkemedelsnämnd beslutar om leverantörspriser på läkemedel harSPK insiruklionsmässigl ansvar för övervakningen av såväl leverantörernas somhandelns, dvs. apoteksbolagets, prissättning. SPK kan med slöd av lagen omuppgiftsskyldigheler rörande prisoch konkurrensförhållande i näringslivetinhämta de uppgifter som har betydelse vid en allsidig bedömning avprissättningen på läkemedel. Utöver kostnadsmässiga aspekier har emellertid ävenolika slag av Del II S:3 Skr 1978/79:103 106 medicinskavärderingar belydelse i detta sammanhang. Sådana bedömningar ankommer påsocialstyrelsens läkemedelsavdelning, som har särskild sakkunskap för delta ändamål. Motdenna bakgrund talar starka skäl för all priskonlrollen anförtros SPK. Nämndenskunskaper och erfarenheter av prisövervakning och dess befogenhet att inhämtaerforderliga uppgifter kan därmed tillgodogöras även prissättningen påläkemedelsmarknaden. SPK bör även ulöva samhällets kontroll överapoteksbolagels pålägg. bör liksom nu svara för de medicinskabedömningarna. Utformningenav priskonlrollen kan ha sin uigångspunki antingen i de bestämmelser röranderegislrering av läkemedel som återfinns i nuvarande läkemedelsförordning elleri den allmänna prisövervakning som SPK har ansvarei för. Delförsia alternativet innebär atl ett villkor för regislrering av ett läkemedelfortfarande skulle vara atl priset är skäligt. Därest villkoret inte uppfyllsskulle ha att i samråd med SPK beslula all avregisirera ellerinte registrera läkemedlet. Viden uiformning av priskontrollen enligt del andra alternativet skulleläkemedelspriseis skälighel inie längre vara eu villkor för regislrering.Enbart medicinska bedömningar skulle således ligga till grund härför.Kontrollen av läkemedelspriserna skulle i slället ske i överensstämmelse medsamhällets allmänna övervakning av priser och marginaler på varor och tjänster.Läkemedelsföretagen skulle därvid ha att i god lid lill SPK anmäla nyaläkemedelspriser och skälen för dessa. Om enighel inte nås mellan SPK ochläkemedelsföretagen skulle SPK omgående anmäla detla till regeringen som därvidhar att överväga eventuella prisreglerande åtgärder. Sådana åtgärderförutsätter någon form av prisregleringslag. Utredarenbör analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av dessa alternativ. Enförutsättning för båda alternativen bör vara all skapa ell syslem som kaninordnas på ett naturligt sätt i SPK:s övriga priskontrollerande verksamhei.Vad gäller del andra altemativet behöver bl.a. övervägas hur en permanentpriskonlroll av läkemedel lämpligen inordnas i den allmännaprisregleringslagstiftningen. Utredarenbör pröva om gällande regler för SPK;s prisövervakning behöver ändras för atlåstadkomma en effektiv kontroll av läkemedelspriserna i alla led med hänsynlill särskilda förhållanden i fråga om branschstruktur, marknadsföring ochproduktsortiment. Utredarenbör även undersöka i vilka former samverkan lämpligen bör ske mellan SPK,läkemedelsföretagen, apoteksbolaget och . Särskild uppmärksamhetbör ägnas förhållandel mellan SPK och apoteksbolaget, inte minsl därför altbolaget även i framliden måste bidra lill en från samhällets synpunkiändamålsenlig utveckling av priser och produkler på läkemedelsområdet.Utredaren bör även beakta ulländska erfarenheter, som kan vara av iniresse förprisövervakningen, liksom internationella samar-betssirävanden beträffandepriskonlroll av läkemedel. Utredarenbör i sitt arbele särskilt samråda med prisregleringskommittén (H 1975:06),läkemedelsindusiridelegationen (I 1975:09), ulredningen (H 1976:03) om insyn iförelagens marknads- och produktplanering m.m., ulredningen (S 1977:11) om läkemedelsinformationsamt den särskilde utredaren med uppdrag att se över läkemedelskonlrollens mål,arbetsuppgifter och finansiering (S 1977:18). Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemsläller jag att regeringen 107 Kommittéer: Del II S:4 alltillkalla en särskild utredare med uppdrag all se över priskontrollen avläkemedel, altbeslula om sakkunniga, experter, sekrelerare och annal bilräde ål utredaren. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriverati ersäuning till utredaren,sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form av dagarvode enligtkommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrives, altkostnaderna skall belasta femte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. 4.Översyn av tandvårdsförsäkringen m.m. Departemenischefen,, anför efter samråd med statsrådet . 1974års tandvårdsreform har haft en genomgripande betydelse för landvårdeni vårtland. Reformen bestod av två komponenter. Den ena var att statsmakterna ladefast ett uibyggnadsprogram för folktandvården, som landsiingskommunernafick ett lagfäst vårdansvar för barn- och ungdomstandvården och för allspecialisttandvård. Den andra komponenten var en allmän tandvårdsförsäkring förvuxna. Utbyggnadsprogrammetinnebär alt folktandvården skall byggas ul i sådan omfallning all den kanerbjuda en avgiftsfri organiserad tandvård till samtliga barn och ungdomar iåldrarna t.o.m. . 1 försia hand bör uibyggnaden tillgodose landvården föråldersgrupperna och därnäst den organiserade landvården för barn föreskolåldern. Målsättningen är all folktandvården skall tillföras sådanavårdresurser atl utbyggnadsprogrammei för barn- och ungdomstandvården kanfullföljas under 1970-lalet. När programmet fastställdes, förutsattes detvidare atl en samtidig utbyggnad av vuxentandvården skall planeras avhuvudmännen. Det angavs att folktandvårdens vuxentandvård skall byggas ul lillall i första hand omfatta av vuxentandvården i landet. Det uttaladesockså au huvuddelen av specialisttandvården även i fråga om vuxentandvården börutföras inom folktandvården för all resursema bäsl skall utnyttjas. lennyfolklandvårdslaggavs landstingskommunerna vårdansvaret för alla barn och ungdomar i åldrarnat.o.m. och för specialisllandvården. För barnen skall tandvården varaavgiftsfri genom folktandvårdens försorg. För barn och ungdomfr.o.m. gäller lills vidare undantag från skyldighet all erbjudaorganiserad vård. Dispens kan ges från skyldigheten atl svara för vissspecialisttandvård för vuxna. Del II S:4 Skr 1978/79:103 108 Deekonomiska förutsättningarna för folktandvårdens utbyggnad garanteras genomersättningar från den allmänna försäkringen. Ytterligare ålgärder föratt stärkafolktandvårdens utbyggnad beslutades också i samband med reformen. Denallmänna tandvårdsförsäkringen omfattar alla försäkrade fr.o.m. det år då defyller 20 år-i ell inledningsskede också i de fiestalandsting. Försäkringen avser alla former av tandvård, inbegripet förebyggandevård, inom såväl folktandvården som hos privatpraktiserande landläkare som äranslutna till försäkringen genom all vara uppförda på förteckningar hosförsäkringskassoma. Tandläkarna är i sin taxesäuning skyldiga atl hålla siginom de belopp som anges i en tandvårdstaxa. Denna fastställs av regeringenefter förslag från . Avbeloppen i tandvårdstaxan betalar patienten och försäkringen i regel hälftenvardera. Patienten betalar sin avgift lill tandläkaren. Försäkringsersättningenbetalas av direkl lill den privatpraktiserande landläkareneller lill folktandvården. Om arvodena under en behandlingsomgång översligerfn. l.OOO kr., betalar av överskjutande belopp ochpatienten . Samma fördelning av arvodet gäller också vid viss förebyggandevård och vid behandling med vissa proteser. När kostnaderna för vård hosprivatpraktiserande landläkare under en behandlingsomgång överstiger en vissgräns, fn. , skall tandläkarens behandlingsförslag underkastasförhandsprövning av . Kassan biträds därvid av en särskildföriroendetandläkare. Närtandvårdsförsäkringen beslutades, infördes som en övergångsanordning ensärskild regel som har till syfte alt säkerslälla folktandvårdens behov avtandläkare. Enligt denna s.k. elableringsregel för -f n.till utgången av -i den ulsiräckning som behövs föreskriva all nyaprivalpraktiserande tandläkare inte skall föras upp på förteckning hosförsäkringskassa. Riksförsäkringsverkelfullgör omfaitande uppgifter närdet gäller alt följa upp tandvårdsförsäkringeni olika avseenden. En särskild tandvårdsdelega-tion har knutits lillriksförsäkringsverkel för all bereda frågor som gäller tandvårdsförsäkringen. Idelegaiionen ingår bl.a. förelrädare för , folktandvårdenshuvudmän och för landläkarnas och tandteknikernas organisationer. Enav avsikterna med tandvårdsreformen var alt öka möjlighelerna lill landvård fördem som lidigare inte hade sig ha råd alt gå lill landläkaren. Det vardärför väntat atl efterfrågan på tandvård skulle stiga när reformengenomfördes. Det ansågs emellertid alt efterfrågeökningen skulle kunna mötasgenom all det fanns viss ledig vårdkapacitet, främsi hos de privalprakliserandelandläkarna. Efterfrågan på landvård kom emellertid att öka kraftigare änvänlat. Bl.a. gjorde tandvårdsförsäkringen del möjligl för dem som redan varpatienter hos en tandläkare atl efterfråga mer omfattande tandvård än lidigare.Behandlingarna kom därigenom all la förhållandevis mer tandläkarlid i anspråkän före försäkringen. Väntetidernahos landläkarna växle. infördes på försök ell särskilisyslem för att underiätta för nya patienter all komma lill landläkare. Systemetbygger på ett frivilligt åtagande från tandläkarförbunds sida. Trotsall har siörre landläkariälhelän kanske något 109 Kommittéer: Del II S:4 annalland har emellertid köerna av nya patienter som önskar besöka landläkareförblivit långa i vissa delar av landet. Del införda systemet är f n. underutredning inom . Rapport från en arbetsgrupp inom styrelsenvänlas bli avlämnad lill riksförsäkringsverkel och kommer därefteralt prövas av verket efter hörande av landvårdsdelegatio-nen. En annan effekt av atttandvårdsförsäkringen infördes våren viss övergång av landläkare frånfolklandvården lill privaipraklik. bedömdes medföra risk för all detfaslslällda målel för uibyggnaden av folklandvården skulle ävenlyras. Enföruisättning för att målel skulle nås var nämligen all netioiillskoliel av nyalandläkare skulle tillföras folktandvården. I vissa delar av landet,särskilt demindre tälbefolkade, där folktand vården svarade för den huvudsakliga vårdeninnebar denna övergång att möjlighelerna atl erhålla tandvård minskade. Detlamedförde all under millen av - på begäran avlandstingsförbundet och - fann det nödvändigt att tillämpaeiableringsregeln för att begränsa möjlighelerna för nya landläkare all anslutasig lill försäkringen som privatpraktiker. De föreskrifter somriksförsäkringsverket har utfärdat innebär i huvudsak all nyatandläkare endast förs upp på förteckning hos försäkringskassa när det gälleratt ersätta en tidigare ansluten privatpraktiker. F.n. gäller attriksförsäkringsverket skall ompröva eiableringsregelns tillämpning.Sedan år 1975 har vidare regeringens uppdrag all meddelaföreskrifier om fördelning av nya tjänster för landläkare hos landsiingskommunoch kommun. Uppdragei gäller f n. t.o.m. uigången av . Riksförsäkringsverkelstandvårdsdelegation har inrättat en observations-grupp för all följatandläkarsiiuationen inom folklandvården m.m., den s.k. OBS-gruppen. Av rapportnr lOfrånOBS-gruppen.som harremissbehandlals men som riksförsäkringsverkel ännuinie har lagit ställning lill, framgår alt anialei landläkarlimmar ifolklandvården harblivit lägre än vad man räknade med när tandvårdsförsäkringenbeslutades. Däremot har antalet limmar i privatpraktik överträffat prognoserna.Som orsak till delta anges i rapporten bl.a. dels övergången av tandläkare frånfolktandvård lill privaipraklik vid tandvårdsförsäkringens genomförande, delsatt utvecklingen inom folklandvården har gått mol en successivt lägresysselsättningsgrad, dels alt de privatpraktiserande tandläkarna har utökat sinarbetstid i inte obetydlig grad. Även när del gäller specialisttandvården inomfolktandvården har man observerat ell lägre antal vårdlimmar än som hadeförulspålls. OBS-gruppen anser all gjorda beräkningar visar all folktandvårdensbehov av tandläkartimmar inte kommer atl läckas . OBS-gruppensrapport och remissyttrandena kommer alt bedömas av riksförsäkringsverketsstyrelse i samband med den omprövning av eiableringsregelns tillämpning somkommer all göras . arbetar inomsocialstyrelsen en särskild tandvårdspersonals-utredning för all uireda denlångsikliga efterfrågan på tandvårdspersonal. Utredningen har i en rapport, (DsS 1976:10) Tillgångsprognoser för tandvårdspersonal, lagt fram prognoser övertillgången på tandvårdspersonal fram 2.000. Prognoserna gäller underförutsättning av bl.a. oförändrad utbildningskapacitet för de olikayrkesgrupperna. En diskussionspromemoria om planering för framlidens landvårdhar sänts ut på remiss av utredningen. Ulredningen planerar all senaregöra prognoser över efterfrågan på tandvård och pröva alternativ till nuvarandearbetsfördelning mellan olika DelII S:4 Skr 1978/79:103 110 Riksförsäkringsverkethar till uppgift att i samråd med och med biträde avtandvårdsdelegationen noggrant följa utvecklingen i fråga om försäkringen ochdess effekter på tandvården i allmänhet, på vårdefterfrågan och påtandtillsiåndel hos olika befolkningsgrupper och därvid föreslå de justeringaroch komplelleringar i sysiemel som verkei kan finna påkallade. En omfatlandeuppföljning har också kommii lill stånd. 1 anslutning lill varje förslag frånverkei lill regeringen om prolongering eller revidering av arvodena itandvårdstaxan har verket redovisat erfarenheterna av försäkringen i olikaavseenden. Efter ell särskilt uppdrag från regeringen härverket dessulom år1975 lämnat en samlad redogörelse för erfarenheterna dittills av försäkringen.Dessa har redovisals för i prop. 1975/76:44. En särskild laxegrupp,som liUsalles av tandvårdsdelegationen, har undersökt tandvårdsförsäkringensulfall från ekonomiska och odonlologiska synpunkter. Den s.k. EST-gruppen harpå verkets uppdrag gjort en utredning om ett eveniuelli nyll ersällningssyslem.Gruppens rapport har remissbehand-lats. Socialsiyrelsenhar föll regeringens uppdrag all utreda frågan om ersättningsnivån förarbeten som utförs vid de privata tandtekniska laboratorierna och atl därvidöverväga en närmare anknytning av sådana laboratorier till landstingensmotsvarande verksamhei inom folklandvården. Ulredningen avser också att uiredakostnadsnivån för "rationellt skötta förelag". Tandvårdsförsäkringenoch situationen inom tandvården har alltsedan reformen genomfördes diskuteratsi olika sammanhang bl.a. i . Till de frågor som har behandlals hörväntetiderna inom landvården och möjligheterna för i synnerhet nya patienteratl fö tandläkarvård, folktandvårdens situation och effekierna av denbegränsning av anslutningen till försäkringen som har införts för privatpraktiserandetandläkare.