prop · G203159 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 Närsamhiillets skola .......................................... 37 2 Föreningsmedverkan i skolan .............................. . 39 3 behandling av fråganom rätt till ledighet..... . 42 4 Grunden för lagförslaget ................................... . 43 5 Lagförslaget i huvuddrag .................................... . 45 6 Specialmotivering tilllagförslaget........................... 48 Prop.1978/79:159 35 Lagom rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag 1 §En arbetstagare har enligt bestämmelserna i denna lag rält till ledighet från sin anställning för uppdrag åt ideell förening eller annan därmed jämförlig sammanslutning som han tillhör. Uppdraget skall avse uppgift som sammanslutningen har åtagit sig gentemot kommun och som skall fullgöras under skoldag i eller inom allmän fritidsverksamhet i anslutning till skoldagen. Lagengäller dock inte anställning hos en arbetsgivare som har färre än fem anställdai den drifts- eller förvaltningsenhet där arbetstagaren tjänstgör. 2 §Ett avtal som upphäver eller inskränker en arbetstagares rättig heter enligt denna lag är ogiltigt i den delen. 3 § Rätten till ledighet omfattarhögst under varje kalendermånad. Gäller för en arbetstagarekortare genomsnittiig arbetstid än är rätten tillledighet i motsvarande mån mindre. Detsamma är fallet om anställningen intesträcker sig över hela kalendermånaden. 4 § Med de begränsningar somföljer av 3 och 5 §§ har en arbetstagare rätt till ledighet i den omfattningoch som hans uppdrag kräver. En förusättning är dock attarbetstagaren har meddelat arbetsgivaren tiden för ledigheten minst två veckori förväg. 5 §En arbetsgivare får vägra en arbetstagare sådan ledighet som skulle medföra allvarlig olägenhet för verksamheten vid den drifts- eller förvaltningsenhet där arbetstagaren tjänstgör. Vägran får ske endast om arbetstagaren får besked inom efter det han har meddelat tiden för ledigheten. Besked behöver dock aldrig lämnas tidigare än en månad innan ledigheten skulle ha börjat. 6 §En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att han begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Skerändå uppsägning eller avskedande, skall åtgärden förklaras ogiltig, omarbetstagaren begär det. Därvid tillämpas 3437 §§, 39 § samt 41 § första ochandra styckena lagen (1974:12) om anstälhiingsskydd. 7 §Om en arbetstagare begär eller tar i anspråk sm rätt till ledighet, får ej av det skälet hans anställningsförmåner minskas eller hans arbets förhållanden försämras i vidare mån än som föranleds av uppehållet i arbetet och sådan tillfällig omflyttning som är en fömtsättning för att verksamheten skall kunna fortgå på normalt sätt. 1978/79:159 36 8 § En arbetsgivare som brytermot 6 § första stycket skall, fömtom lön och andra anställningsförmåner somarbetstagaren kan vara berättigad till, betala ersättning för den skada somhar uppkommit. Härvid tillämpas 38 § tredje och fjärde styckena samt 40 § lagen(1974:12) om anställningsskydd. 9 § En arbetsgivare som brytermot denna lag på annat sätt än som sägs i 6 § första stycket skall betalaarbetslagaren ersättning för den skada som har uppkommit. När det bedöms omskada har uppkommit och hur stor den är, skall hänsyn tas även tillomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Om det är skäligt medhänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter, kan skadeståndetjämkas. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Ifråga om anspråk på skadestånd enligt första stycket tillämpas 40 § första ochtredje styckena lagen (1974:12) om anställningsskydd. 10§ Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974: 371) omrättegången i arbetstvister. Dennalag träder i kraft den Rätttill ledighet enligt lagen kan inte grundas på framställning som har gjortsföre lagens ikraftträdande. 1978/79:159 37 1 Närsamhällets skola 1.1 En öppnare skola Detsamhälle som barn och ungdomar växer upp i utmärks av slarka socialaförändringar vilka i sin tur till stor del är en följd av den tekniska ochekonomiska utvecklingen. En rad strukturförändringar har påverkat vuxnas, barasoch ungdomars livsmiljö. Itakt med samhällsutvecklingen har skolans roll och ansvar vidgats. Vid sidan avde traditionella skoluppgifterna har ökade insatser för barnens socialautveckling kommit att prägla skolans arbete. Förändringen av människorsförhållanden i arbete och under fritid medför krav på elt ökat samhällsansvarför barns och ungdomars livsmiljö. I nuvarande läroplan för slåsfast alt skolan bär ansvaret också för elevernas fritid i det dubbla syftetatt ge fritiden ett utvecklande och värdefullt innehåll och att stimuleraeleverna så att de under sin fritid både vill och kan göra aktiva insatser isamhällslivet. Samhällsutvecklingenhar inte bara varit positiv för de växande generationerna. Många skolbarnupplever en bristande stimulans såväl i hemmiljön som i skolmiljön. För mångaär vuxenkontakteraa i det dagliga livet få. Ett ökat ansvar från samhälletssida för att alla barn tillförsäkras stimulerande aktiviteter under fritidenoch fortlöpande vuxenkontakter måste därför krävas. a. mot denna bakgrund som beslut om reformering av skolansinre arbetet m. m. måste ses. Insatser under den samlade skoldagen och i denallmänna fritidsverksamheten av människor som inle deltar i det traditionellaskolarbetet är medel i denna strävan att ge barn och ungdom en meningsfull ochstimulerande verksamhet i och utanför skolmiljön. Skolansanknytning till och samarbete med närsamhällets olika kultur- ochfritidsverksamheter kan effektivt bidra till att ge alla elever en positiv ochutvecklande skol- och fritidsmiljö. Skolansuppgift att väcka intresse för och förmedla kunskaper inom olika områden kanföljas upp inom skilda föreningar eller genom andra verksamheter inärsamhället. Skolans förbättrade möjligheter till en bred information kringsamhällsfrågor kan väcka intresse och engagemang hos eleverna, vilket börkunna kanaliseras vidare till föreningslivet. 1.2Skolan som centrum för barn- och ungdomsverksamhet Dethävdas från många håll att skolan är relativt isolerad i förhållande till detomgivande samhällel. Såväl barnstugeutredningen som utredningen om skolansinre arbeie har i sina betänkanden pekat på bl. a. den bristande samordningenmellan samhällets olika insatser på barn-och ungdomsområdet. Imånga kommuner har likväl vidtagits åtgärder för att åsiadkommaett bättre resursutnyttjande främst med avseende på skolans fastaanläggningar. Detta har t. ex. uppnåtts genom en samplanering och samnyttjandeav lokaler i skolan för både undervisnings- och fritidsändamål. De kommunalanämnder som ansvarar för olika barn-och ungdomsfrågor har utvecklatett betydande samarbete. Samverkan sker ofta i verksamhetsplanering ochverksamhetsutformning. Prop.1978/79:159 38 SIA-utredningenangav sex skäl för att skolans arbetsdag borde ges ett mer mångsidigt ochvarierat iimehåll och för att skolan borde göras till ett centrum för barn- ochungdomsverksamhet. Kravet på bättre omsorg ombarnen. Jämlikhetskravet alt kunna gealla barn bättre kontakt med samhällets fritids- och kulturutbud. Det pedagogiska kravet attkunna ge barn med svårigheter stödundervisning och läxhjälp m. m. Ökade möjligheter för socialträning och för elevernas eget ansvar för skilda uppgifter i skolmiljön. Ökade möjligheter förfrivilliga organisationer att genom skolan få skilda uppgifter i skolmiljön. Önskvärdheten att beredavarierande arbetsbetingelser för skolans personal. Somallmänt motiv för sin helhetssyn på skoldagen anförde bl. Dennuvarande konstruktionen av skolans resurser, bundenheten till lektioner inomen begränsad ram; går tillbaka till då skolans enda mål uppfaltades somkunskapsförmedling och färdighetsträning för vilket lektioner var denlämpliga resursenheten och då skolans svårigheter löstes genomdifferentiering och genom att eleverna slutade skolan. med uppgift att forma en miljö för alla barn och med en allsidigsocial och personlighetsmässig utveckling som en betydelsefull del av sitt målhar denna bundenhet lett till uppenbara problem. En utveckling av skolan central plats för arbetet med barn och ungdom sådant utredningen tecknatmålet för miljöutvecklingen i föregående avsnitt understryker ytterligaredessa svårigheter. Slutsatsenmåste bli att skoldagen bör utformas så att det blir möjligt att under den tideleverna är i skolan använda resurserna för alla de åtgärder som tillsammanskan ge en god och stimulerande miljö. Detta fordrar en helhetssyn på skoldagen,där fasta aktiviteter i form av lektioner kombineras med fria aktiviteter avvarierande slag. Dessa fria och lokalt utformade insatser måste betraktas sommycket viktiga och bör stödja skolans arbete. Skolans omsorg om eleverna måsteomfatta hela deras tid under skoldagen. Stödundervisning och hjälp underraster, ökade möjligheter till kontakt mellan lärare och elever utanförlektionerna, en aktiv fritidsfostran är exempel på sådana insatser. Ifråga om de frivilliga organisationernas medverkan anförde utredningenföljande: Isvensk demokrati spelar frivilliga organisationer en betydelsefull roll.Ungdomsorganisationer har dock utsatts för en svår konkurrensfrån kommersiellt bedriven verksamhet. Några organisationer visar vikandemedlemssiffror. Detär en angelägen uppgift för skolan att stödja de ideella organisationerna ochdet fritidsliv som ungdomen själv organiserar lika väl som skolan själv i sintur får stöd från dessa. Arbete inom organisationer och föreningar ger inteenbart ytterligare pedagogisk stimulans utan aktiverar till social gemenskap,till förståelse mellan grupper, till meningsfyllda sysselsättningar ochdemokratiska arbetsformer. De möter ett behov av engagemang. Prop.1978/79:159 39 Detfria bildningsarbetets arbetsformer har haft slor betydelse för utvecklingen avskolans inre arbete. Grupparbete, lägerskolor, fritt dramatiskt skapande ärexempel på arbetssätt som tidigt utvecklades inom föreningslivet. 2 Föreningsmedverkan i skolan 2.1Fritids- och föreningsverksamhet i skolan Ungdomsorganisationernaoch annat föreningsliv har eftersträvat samarbete med skolan.Motiven härför har skiftat. Vissa föreningar har sett skolans lokaler som entillgång för sin verksamhet. För andra har det primära varit att nå kontakt medeleverna under skoldagen för att få presentera idéer och verksamhet pålektionstid. Skolanoch dess personal har i allmänhet ställt sig positiv till föreningslivetsönskemål om att få bedriva verksamhet i skolan. Föreningsmedverkan ochföreningsaktiviteter ses som en tillgång i skolarbetet. Den uppfattningen finnsäven företrädd att elevernas intressen och engagemang i föreningslivet underskoldagen konkurrerar med deras intresse och motivation för skolarbetet iövrigt. I propositionen om skolans inre arbete uttalas alt det är av stor viktatt skolan tillmötesgår föreningarnas önskan att engagera sig i skolan. Det ärdärför naturligt att skolan och dess ledning stödjer elevernasföreningsverksamhet. De intressen och förväntningar som skapas genomföreningsmedverkan under skoldagen kommer sannolikt att stimulera många eleversdeltagande i fritidsaktiviteter efter skolans slut. Det är därför väsentligtatt de på ett meningsfullt sätt kan få delta i och pröva olika föreningarsverksamhet samt få möjlighet att aktivt utöva eller på annat sätt ta del avdet lokala kulturutbudet, framhålls det i propositionen. Vidare anges attföreningars verksamhet under skoldagen inte får strida mot skolans mål och rikthnjer.Med denna inskränkning bör föreningar dock få bedriva sin verksamhet på egnavillkor. Traditionelltär det föreningar inom den egna skolan som haft de bästa fömtsällningarna attfå förlägga sin verksamhet i skolans lokaler och att få komma till tals pålektionstid. I läroplanen för gmndskolan (Lgr 69) betonas också vikten av attelevernas egna organisationer stimuleras av skolan och får verka på skolansområde. De vanligast förekommande skolföreningarna är skolidrottsföreningaroch elevorganisationer. Även vissa andra föreningar har haft lättare än andraatt komma in i skolan. Så är det t. ex. mycket vanligt att idrottsföreningarfår disponera skolornas gymnastiksalar på kvällstid och under lov. Kristnasammanslutningar har fått medverka vid morgonsamlingar eller vid lektioner ireligion. I vissa kommuner har man särskilda avtal med nykterhetsorganisationerför alkohol- och narkotikainformation på lektionstid. Påsina håll bedriver skolorna en egen fritidsverksamhet. Denna är oftaorganiserad i form av gruppverksamhet och det är eleverna själva som väljervilken eller vilka grupper de vill delta i. Verksamheten leds vanligen avpersonal från skolan eller av särskilt rekryterade handledare. Ävenmusikskoleverksamheten och den frivilliga musikundervisningen bör betraktassom fritidsverksamhet knuten till skolan. GenomLgr 69 infördes ämnet fritt valt arbete på hög stadium. Änmetomfattar i varje årskurs på högstadiet. Statsbidraget är konstmeratså att verksamheten kan organiseras i mindre grupper än hel klass. Syftet meddet fritt valda arbetet är bl. 1978/79:159 40 attge eleverna möjligheter att på skoltid utveckla sina egna intressen ochaktiviteter. Den verksamhet som bedrivs skall i största möjliga utsträckningbygga på elevemas fria val av aktivitet och verksamhetsform. Inomföreningslivet fanns lill en början högt ställda förväntningar på fritt valtarbete. Anledningen var den inriktning som gavs i läroplanen att som handledareför verksamheten kunde förekomma bl. a. ledare och instruktörer frånföreningslivet. Många kommuner har medvetet arbetat för att föreningslivetskall beredas möjligheter att komma in i skolan under fritt valt arbeie. Påandra håll har man endast undantagsvis då t. ex. skolan inte själv kunnatanskaffa lämpliga handledare sökt kontakt med föreningslivet för medverkan. Pågrund av verksamhetens relativt blygsamma omfattning och den ofta förekommandeschemaläggningen av det fritt valda arbetet i början eller i slutet avskoldagen har föreningslivet dessutom haft stora svårigheter att tillhandahållalämpliga ledare och instruktörer. Detta problem har ytterligare förstärktsgenom de ersättningsvillkor som tillämpats. I vissa fall har en förvärvsarbetandeföreningsledare som åtagit sig uppgifter i fritt valt arbete varit tvungen attta ledigt från sin ordinarie anställning . Härigenom harantingen föreningsledaren själv gått miste om inkomst eller har hans företagtvingats att träda emellan. a. dessa förhållanden har grundlagt enreserverad attityd hos organisationerna till aktiv medverkan i fritt valt arbete. 2.2Förutsättningar för föreningslivets medverkan Föreningslivethar i olika sammanhang uttalat sitt intresse för en ökad medverkan underskoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten. På många orter är man ocksåintresserad av att i större utsträckning än f. n. medverka i eller ta över denkommunala ungdoms- eller fritidsverksamheten på eftermiddags- eller kvällstid.Med hänsyn till föreningarnas decentraliserade stmktur och till att frågor omverksamhetens inriktning och utformning bestäms lokalt kan naturligt nog olikaståndpunkter intas i konkreta frågor. Föratt föreningar skall kunna medverka i en utökad verksamhet, som haren bestämd och reguljär omfattning under en termin, krävs att man har en stabilgrundorganisation. Skolans personal och framför allt eleverna måste veta ochkunna lita på att föreningen ställer upp med ledare under de tider underskoldagen föreningen åtagit sig att ha viss verksamhet. Andra förutsättningarsom måste föreligga är att man har tillgång till lokaler och ledare samt har administrativa och organisatoriska resurser för en utökad verksamhet. Föreningslivetsvarar för huvuddelen av de organiserade fritidsinsatserna för barn ochungdom. Det organiserade ungdomsarbetet omfattar ett 75-tal riksorganisationermed ca 30 000 lokalavdelningar och ca 2,5 milj. medlemmar i åldrarna . Inomungdoms- och idrottsorganisationerna finns omkring 400 000 ungdoms- ochfritidsledare. Endast elt fåtal av dessa har sitt ledarskap som yrke och högträknat av ledarna har någon som helst ekonomisk ersättning fÖr sittarbete i föreningen. De utför sitt arbete för föreningen helt på fritid vidsidan av ett ordinarie förvärvsarbete. Utan dessa ledares engageradefrivilliginsats skulle ungdomens fritidssituation kräva enormt ökadesamhällsinsatser jämfört med . 1978/79:159 41 räknaalt föreningsverksamheten engagerar och aktiverar ca 200 000 barn ochungdomar. Sedanflera år bedrivs försöksverksamhet med utvidgade verksamheter under och i anslulningtill skoldagen. Medel för verksamhelerna har anslagils från olika källor som t.ex. medel för särskilda ålgärder på skolområdet och från allmänna arvsfonden.Försöksverksamheten har givit många värdefulla erfarenheter när nu verksamhetenmed samlad skoldag och allmän fritidsverksamhet kommer alt bedrivas i störreskala. Inte minst har erfarenheter vunnits i fråga om rekrytering av ledaretill olika verksamheter. () har i en rapport om kartläggning av Skola-Frilid redovisat sinaerfarenheter. Från rapporten kan nämnas följande. Iskolor som haft försök med utvidgad skolanknuten fritidsverksamhet ochföreningsmedverkan har de traditionella yrkeskategorier som arbetar i skolanutökats med andra yrkesgrupper. Kommuner och enskilda skolor har anställt t.ex. fritidsledare, fritidspedagog, skolvärd, elevassistent ellerungdomsledare. I kommuner, där man haft brist på personal med adekvatutbildning eller praktisk erfarenhet, har man anställt arbetslösa akademiker,studerande, praktikanter, pensionärer, hemmafruar m. fl. Frilidspersonaleni skolan har arbetat i rastverksamhet och för- och eftermiddagsverksamhet. Denhar tillsammans med elevema svarat för att olika aktiviteter anordnas underelevernas icke schemabundna tider. Den har även haft andra arbetsuppgifter somvarierat alltefter gemensamma beslut i de enskilda skolorna. Ofta harfritidspersonalen varit samordnare när det gällt kontakten mellan skolan ochföreningar. Imånga försökskommuner har man särskilt påpekat att fritidspersonalensarbetsuppgifter inte inriktats på att gälla vakt- och tillsynsfunktioner.Samtidigt har man emellertid framhållit att den ökade personaltätheten haft enpositiv effekt på den allmänna ordningen och trevnaden. Deninformella samvaron mellan elever och fritidspersonal har också ökatmöjligheterna att tillgodose elevernas behov av vuxenkontakter. Många eleversom intervjuats har sagt att de gärna går till fritidsledare eller någonannan av fritidspersonalen och berättar om sina problem i och utanförskolan. I många skolor deltar fritidspersonalen i elevvårdsarbelet. Man haruppgivit att fritidsledare har hjälpt och stött elever även ochunder längre lov. Mångaskolor rapporterar att fritidspersonalen har gjort betydande insalser när detgällt att planera och genomföra t. ex. lägerskola, studiebesök ochkontaktverksamhet med arbetslivet och närsamhället. Inågra kommuner har den centrala skolledningen, skolledare ellerfritidskonsulent utarbetat arbetsschema och instmktioner för fritidspersonalensom vägledning och hjälp. Man har därmed inte velat förhindra spontanainitiativ, påpekar man. har vägledningen tillkommit på begäran frånnågon av fritidspersonalen. Vidett flertal skolor har man anställt en skolvärd, som har haft uppgiftermotsvarande fritidsledarens. Dessutom har skolvärden haft många andra praktiskaarbetsuppgifter inom skolan. 1978/79:159 42 Deflesta föreningar har sin verksamhet på kvällstid och har haft svårigheter attfå ledare som kan leda aktiviteter under skoldagen, även om skolan kan geekonomisk ersättning. Det har emellertid rapporterats att ett relativt stortantal frivilligt arbetande föreningsledare varit verksamma i den skolanknutnafritidsverksamheten. Föreningaroch organisationer har framhållit att en väsentlig utökning av anställdaföreningsledare måste ske för att den föreningsledda fritidsverksamheten skallkomma att fungera under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten. Förnärvarande finns cirka 2 000 verksamma föreningsledare.Ungdomsorganisationerna är väl medvetna om alt efterfrågan kommer att öka,varför de planerar för utvidgad utbildningsverksamhet. Frånnågra skolor har rapporterats att föreningsledare har deltagit i undervisningeninom vissa arbetsområden, t. ex. miljövård, alkohol-narkotika-tobak (),trafik, naturvård, statens affärer, att leva tillsammans m. fl. Lärare har dåinbjudit föreningsledare för att med hjälp av deras kunskaper, synsätt ochpraktiska erfarenheter bredda undervisningen inom de aktuella arbetsområdena.Det har även förekommit alt föreningsledare har inbjudit elever och lärare isamma syfte. Allmäntanser man att föreningar ställer stora krav på sina ledare och ger dem en godutbildning. Därför har deras verksamhet givit goda resultat. Inågra skolor har äldre elever som är föreningsanslutna lett föreningsaktiviteterunder daglid. Detla har bedömts som en mycket positiv lösning av ledarfrågan. 3 behandling av frågan om rätt till ledighet 3.1 Förslag från EnligtSIA (se SOU 1974: 53 s. 284 f.) visar erfarenheterna från fritt valt arbete pågrundskolans högstadium att det är ganska svårt att engagera föreningsledaresom handledare. Detta beror bl. a. ochersättningsfrågan. Som ett sätt att komma till rätta med sådana problemföreslog , att av organisation utsedd ledare som har genomgått godkändhandledarkurs skulle få lagstadgad rätt till ledighet från anställning eller . Förutsättningen skulle därvidvara att handledarens insatser planerades in t. ex. vid arbetsdagens börjaneller slut eller utgjorde en sammanhängande period, så att bortovaron skulleinverka så litet som möjligt på det ordinarie arbetet. Skolan skulle utgeersättning för mistad arbetsinkomst. Ersättningen borde maximeras till beloppmotsvarande viss lönegrad och täckas av medel i förstärkningsresursen enligtdet statsbidragssystem som utredningen föreslog. SIApekade också på möjligheten att utveckla ett i vissa kommuner infört system meds. Systemet innebär att lokala organisationer med visstmedlemsantal kan få bidrag till en hel- eller deltidsanställd ungdomsledare.Instruktör kan i viss utsträckning åta sig handledaruppgifter och kanexempelvis tjänstgöra i skolan någon dag . framhöll möjligheten attlåta ett visst belopp gå till organisationen som sedan efter eget önskemålkunde använda pengarna till att Prop.1978/79:159 43 avlönahel- eller deltidsanställd instruktör med arbete i skolan eller till attersätta frivillig handledare för mistad arbetsinkomst. Tillde remissinstanser som yttrat sig över förslag om rätt tillledighet och ersättning för föreningsmedverkan hör samtvissa kommuner och ett antal ideella föreningar med anknytning tillungdomsarbete. Däremot har arbetsmarknadens organisationer inte yttrat sigspeciellt i dessa frågor. Förslaget mottogs i stortsett positivt av remissinstanserna. I en del yttranden framhölls emellertid attdet även med de föreslagna åtgärderna kunde antas bli svårt att rekryteratillräckligt många ledare och få det önskade varierade utbudet frånföreningslivet. På vissa håll befarades att arbetsgivare skulle ställa signegativa till återkommande ledighet och att arbetstagare därförskulle dra sig för att utnyttja sin rätt. Någon remissinstans påtalade såsom ettproblem att ledigheten enligt förslaget skulle tas ut i början eller slutet avarbetsdagen. Detta skulle nämligen stämma illa med behovet av föreningsinsatseräven . I ersättningsfrågan förordade bl. a. statens ungdomsrådatt betalning skulle ske till föreningarna som sedan själva fick avgöra hurledarna skulle arvoderas. Enligtpropositionen (1975/76: 39) om skolans inre arbete m. m. borde kommunerna genomstatsbidrag och egna medel ersätta föreningarna för deras medverkan ochföreningarna sedan själva avgöra frågan om ersättning till anlitade ledare.Föreningarna borde också själva få avgöra på vilket sätt deras ledare skulleengageras.