prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommissionen utarbetaroch fastställer svensk standard samt verkar för att denna används inom såväloffentlig verksamhet som i näringslivet. Kostnaderna för verksamhetenbestrids genom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet, ersättning frånstatliga verk m.fl. samt genom försäljning av standardpublikationer. /67 motsvarar statsbidraget av näringslivels kontantbidragunder sistförflutna budgetår (jfr prop. 1966: I bil. 12 s. 42, SU 1966: 10,rskr 1966:10). Tidsperioden /67, då nuvarande princip för beräkning av statsbidragetinfördes, har enligt kommissionen kännetecknats av en kraftig tillväxt av denoffentliga sektorn, av stigande krav på samhälleliga insatser för säkerhet,hälsa och miljö samt av åtgärder från statsmakternas sida för att främjautrikeshandeln. Detta har inneburit att större krav successivt har ställts påstandardiseringsorganen. är den åriiga kostnadssiegringen störte nuän när principen infördes och det beslöts att bidraget skulle relateras till denäringslivsbidrag som utgick . Mot denna bakgrund anser standardiseringskommissionendels att procentsatsen för beräkning av statsbidragets storlek bör höjas från60 till 70, dels alt bidraget bör beräknas på grundval av budgeteradenäringslivsbidrag för det innevarande budgetåret. En slutkorrigering av detbeviljade bidraget avses ske i efterhand sedan de verkliga näringslivsbidragenblivit kända. Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget föreslås dock alldetta mål skall nås etappvis till /82. SIS hemställer därtor omett anslag för /80 av . motsvarande av de /78 erhållna näringslivsbidragen på . Som alternativtill detta föreslår SIS atl anslaget skall beräknas enligt nuvarande regler medsärskilda tillägg om . för vidgad internationell verksamhet samt400000 kr. för standardiseringsuppgifter av grundläggande och tvärteknisknatur. Yttrande över kommissionens förslag har avgivitsav STU. Standardisering kommeräven att ha stor betydelse och vara ett viktigt rationaliseringsverktygför att bl.a. förbättra svensk industris Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 186 Ökade insatser är specielllviktiga inom områden som berör den enskilda konsumenten och som är avgrundläggande och tvärteknisk natur. Inom dessa områden kan del ibland varasvårt att få indusirin atl bidra till finansieringen av projekt. Enligt minmening bör därför en slörre andel av statsbidraget än f. n. användas förprojekt inom dessa områden. För slandardiseringskommissionensallmänna verksamhet avseende nationellt och internationelltstandardiseringsarbete bör statsbidrag utgå av näringslivetskontantbidrag under sistförflutna budgetår. Dessa bidrag uppgick lill 12715 000kr. Jag beräknar således ett statsbidrag av . för budgetåret1979/80, vilket innebär en ökning med . från innevarande budgetår.Inom denna ökning bör kunna rymmas en förslärkning av stödel tillstandardiseringsprojekt där medfinansiering från industrin är svär att erhålla. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag för /80 anvisa ett anslag av . I statsbudgeten /79 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av238,5 milj. kr. beslöt våren1978 (prop. 1977/78: 110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78: 341) om riktlinjer förett treårigt Huvudprogram Energiforskning atl genomföras budgetåren1978/79-1980/81. För huvudprogrammet och vissa därmed sammanhängande insatserberäknades för den nämnda treårsperioden en ram av 842 milj. kr. /79 har anvisats 242 milj. kr. varav under detta anslag 238,5milj. De mål och riktlinjer förhuvudprogrammet som fastlades bör i huvudsak alltjämt gälla.Beredningen av vissa frågor inom anslagel för /80 hänger docksamman med beredningen av andra frågor inom det energipoliUska området. Somredan har nämnts avser jag att föreslå regeringen att lägga framsärskild proposilion med förslag om framtida inriktningen av energipolitiken.Huvudprogram Energiforskning bör behandlas i anslutning därtill. Jag räknarmed att därvid föreslå etl anslag om 283 milj. kr. i enlighet med beräkningarnai prop. 1977/78:110. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Energiforskning för /80beräkna ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet AB Atomenergi bytte ijuni1978 namn lill . En detaljerad redovisning av bolagelssituation lämnades i prop. 1977/78: 110 (s. 96 och s. 163). Bolaget har underår 1978 omorganiserats och bedriver nu sin huvudsakliga verksamhet inom tredivisioner, nämligen Studsvik Energiteknik ABhar slutit avtal om att avyttra sina tillgångar och sin rörelse iRanstad till det nybildade , där bolaget ingår somdelägare. har vidare förvärvat huvuddelen av akfiernai och förvärvat också ett amerikansktinslmmentförelag, . De direkta statsanslagentill bolaget framgår av följande sammanslällning (milj. 1978/79 Anslag 1979/80 beräk Bidrag till verksamheten vid AB Atomenergi/Sludsvik Energitekni Kärnteknisk verksamhet Bränsle- och värmeteknik Långsiktig forskning m. m. Förvaltning av anläggningar m. 26,3 2,5 5 m. Energileknisk forskning och ulveckling vid AB Atomenergi/ Utvecklingsarbeten rörande hanlering av radioaktivt avfall Bidrag till verksamheten vid Statens allmänna bidrag till verksamheten inomStudsvik utgår från ett särskilt anslag. För /79har anvisats 46 milj.kr. För treårsperioden /79-1980/81 beräknades i prop.1977/ 78: 110 en ram om 140 milj. kr. Bolaget hemställer om bidrag verksamhetenunder /80 med 47 milj.kr. i enlighet med vad som har framgåu avsammanställningen. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 188 Energiteknisk forskning och utveckling vidStudsvik Från anslaget utgår påvissa villkor medel för sådant energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbetevarom överenskommelse träffas mellan bolaget å ena sidan och kraftföretagen ochden tillverkande industrin ä den andra (jfr prop. 1977/78: 110 s. 167). Förbrukningen av medelfrån anslaget har varit lägreän beräknat och bolaget har därför i särskild skrivelse begärt delvis ändraderegler för användningen av anslaget i syfte att öka möjligheterna att utnyttjaanslaget. Bolaget önskar få möjlighet att dels låta utomstående avtalsparterräkna in eget arbele i sitt bidrag tillprojektkostnaderna, dels bestrida bolagets marknadsföringskostnader frånanslaget, dels sluta avtal även med företag i regi. 1977/78: 110beräknades behov av medel under detta anslag för tiden intill utgången av år1979. Bolaget hemställer om medel för hela /80 med sammanlagt 16milj. Utvecklingsarbeten rörande hantering avradioaktivt avfall Bolaget räknar med attgenom ett serviceavtal med kraftindustrin om bl.a. ersättning för utnyttjandeav vissa kärntekniska basresurser i Studsvik kunna finansiera visst utvecklingsarbetesom berör verksamheten vid de aktuella anläggningarna. Därutöver anger bolagetett behov av utvecklingsarbete som inte kan rymmas inom bolagets driftbudgetäven för vissa anläggningar som endast används för Studsviks interna behov. Bolaget hemställer därförom anslag med 1,2 milj. kr. för utvecklingsarbeten rörande kemisk behandlingav lågaktiva avfallslösningar. Yttrande över bolagetsframställning har avgivits av () och av nämndenför energiproduktionsforskning (NE). SKI, som för sittyttrande erhållit kompletterande uppgifter från Studsvik, konstaterar attbolagets begäran om medel för utvecklingsarbeten på avfallsområdetöverensstämmer med önskemål om åtgärder som har framförts från inspektionenssida. SKI framhåller dock att dess genomgång av Studsviks avfallsanläggningarännu inte är slutförd och vill därför inte utesluta ylterligare krav påinsatser för att avfallshanteringen i Studsvik skall bli säkerhetsmässigttillfredsställande även på . NE anger atl dearbetsuppgifter vid som finansieras via anslagelEnergiforskning inom området Upparbelning och hantering av radioaktivt avfallhar ett mer allmänt syfte än de specifikt inriktade insatser som bolaget nubegär medel för. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 189 Sludsvik EnergiteknikAB:s resultat för /78 framgår av följande förenkladeresultaträkning (milj. Finansiellt netto -2,6 Avskrivningar enligt plan -12,2 och SkaU -11,9 Bolaget har i skrivelseden överlämnat verksamhetsberättelsen för verksamhetsåret1977/78. Bolaget framhåller att det dåliga resultatet främst beror på attverksamhetsvolymen har gått ned, framför allt på grund av en kraftigt minskadefterfrågan på den inhemska kärnkraftmarknaden. Insatser för att skapa ellervidga nya marknader har inte kunnat kompensera detta bortfall. Bolaget framhåller attdess budget /79 pekar mot ett fortsatt otillfredställanderörelseresultat. Den pågående omstruktureringen ställer enligt bolaget storakrav på investeringar och kapitalbehovet bedöms blibetydande. Bolaget avser att senare återkomma med beskrivning av alternativautvecklingsvägar. Studsvik Energiteknik ABär statens största samlade resurs för energi-tekniskt uvecklingsarbete. Enligtriksdagens beslut (prop. 1911/19,: 110 s. 163-164, NU 1977/78:68, rskr1977/78:341) skall bedriva sin verksamhet inomföljande områden - Kärnenergioch kärnteknisk serviceverksamhet - Långsiktigforskning m. m. - Förvaltningav anläggningar m. m. Bolaget har successivtförstärkt sina insatser inom den icke-nukleära energitekniken. Med stöd avuppdrag från kompetens ochförsöksutrustningar inom bl.a. det för- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 190 bränningstekniska området upp inom bolaget.Regeringen har medgivit att 8,4 milj. kr. inom anslaget Energiforskning för att finansierauppförande av en försöksanläggning med en s.k. snabb fluidiserad bädd iSludsvik. Bolaget har också tagit inilialivlill samarbete med svenska och utländska förelag inom olika delar av detenergitekniska området. För bolagels verksamhet beräknades i prop.1977/78: 110 följande behov av direkt statsanslag för treårsperioden1978/79-1980/81 (milj. 1978/79-1980/81 Häravför 1978/79 Kärnteknisk verksamhet Bränsle-och värmeteknik Långsiktig forskning m. m. Förvaltning av anläggningar m.m. Studsvik Energiteknik ABhar för /80 hemstäUl om bidrag lill verksamheten med 47 milj.kr. Bolaget har senare anmält all det ekonomiska lägel är otillfredsställande.De ramar som i prop. 1977/78: 110 angavs för statens bidrag till bolagets verksamheibör dock alltjämt gälla. Bidrag till verksamheten vid Studsvik Energiteknik ABbör därför för /80 utgå med 47 milj. kr. Mot bakgrund av bl. a.vad som anfördes i prop. 1977/78: 110 (s. 166) om driften vid R2-reaktornuttalade (NU 1977/78:68 s. 20, rskr 1977/ 78:341) att en utredning omden fortsatta verksamheten borde ingående och förutsättningslöst analysera ochbelysa olika konsekvenser av alternativa handlingsvägar. För att tillgodosedessa krav har jag fått regeringens bemyndigande atl tillkalla ensärskild utredare (dir. 1978:101) för att lämna förslag i frågan. Överläggningar pågårmellan och kärnkraftproducenterna om ersättning förtillgången till vissa kärntekniska basresurser hos bolaget. Sedan dessa harslulförts bör det vara möjligt för bolaget att klarare urskilja vilka åtgärdersom bör aktualiseras i fråga om i tidigare skeden anskaffade tyngre resurserför den nukleära utvecklingsverksamheten. Statenskärnkraftinspektion har i yttrande över bolagets framställning om medel förutvecklingsarbeten rörande hantering av radioaktivt avfall angivit attinspektionen inte kan utesluta ytterligare krav på insatser. Regeringen har motdenna bakgrund givit inspektionen i uppdrag att senast den 15 maj 1979redovisa en fullständig genomgång av de krav på åtgärder vid Studsviksforskningsstation som enligt inspekfionen bör ställas för attavfallshanteringen skall bli säkerhetsmässigt tillfredsställande även på längresikt. 1 avvaktan på resultatet av denna genomgång är jag inte beredd attförorda att särskilda medel anvisas för de nu avsedda insaiserna. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 191 Studsvik Energiteknik ABhar i skrivelse hemställt om regeringens tillstånd atlavyttra bolagets egendom i mot bakgrund av en överenskommelse mellanStudsvik och . Köpeskillingen föröverlåtelse av den fasta egendomen i skall enligt överenskommelsen vara15 milj.kr. Överenskommelsen innefattar ett åtagande från Studsviks sida altäven fortsättningsvis svara för de förpliktelser avseende återställningsarbeteoch därmed liknande pålagor som åvilar bolaget enligt nu gällandebearbel-ningskoncession och andra myndighelskrav som kan ställas och som kananses hänförliga till den hittillsvarande verksamheten i . Jag kommersenare atl föreslå regeringen att lämna det begärda tillståndet. Uppförandet avanläggningarna i finansierades med statligaanslag till dåvarande AB Atomenergi om sammanlagt ca 145 milj. kr. 1 sambandmed därefter genomförd försöksdrifl och vidareutveckling av processteknikenunder har utvunnits drygt urandioxid. Materialethar sedermera överlåtits till . Enligtriksdagens beslut (prop. 1969:49, SU 1969: 88, rskr 1969: 226) har regeringenden meddelat föreskrifter om inbetalning till statsverket av denerhållna likviden vid försäljningen, räknat per den ca 66 milj.kr. Jag anser det rimligt attkosinader för eventuella ålerställningsarbeten, i den mån de ankommer påStudsvik , i första hand bör bestridas av bolaget. Den slutligaregleringen av denna fråga bör dock ske först i samband med närmareställningstagande till bolagets totala ekonomiska situation. Underlag härförfinns f. n. inte. Avyttringen av delsanläggningarna i , dels vissa kvantiteter uran tillför under budgetåret1978/79 bolaget vissa likvida medel. innebär omorienteringen avbolagets verksamhet bl. a. en ekonomisk press på företaget. Det är därför enligtmin uppfattning angeläget att bolaget inte nu engagerar sig i riskfylldverksamhet av begränsad betydelse för Studsviks huvudsakliga uppgifter. Av bl.a. sysselsättningsskäl kan det i vissa fall vara lämpligt att bolaget ibegränsad skala tar upp verksamhet med litet inslag av utvecklingsarbete. Detär likaså naturligt att bolaget liksom successivt prövar möjligheternaatt avyttra eller finna samar-betsparier för verksamhet avicke-utvecklingskaraktär för all därigenom minska kraven på kapitalbindning. Enligt en konsorlialavtalmellan staten och ASEA (prop. 1968: 169, SU 1968:199, rskr 1968:408), vilkethuvudsakligen reglerar samarbetet inom Aktiebolaget , skall statenverka för att resurserna i Studsvik kan slödja svensk industris kommersiellaverksamhet på atomenergiområdet. Avtalet gäller intill utgången av år 1979.Fr. o. m. /78 har slödet (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 292, NU1976/77:24, rskr 1976/ 77:206) formen av ett särskilt anslag för sådantenergitekniskt forsknings-och utvecklingsarbete varom överenskommelse träffasmellan å ena sidan och kraftföretagen och dentillverkande indu- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 192 strin å den andra och där de sistnämnda ärberedda atl bidra med halva kostnaden för det vid Studsvik Energiteknik AButförda arbetet. 1977/78: 110 (s. 167) beräknades för tiden den I juli1978-den 31 december 1979 ett medelsbehov för ändamålet av 18 milj. kr. /79 har anvisats 12 milj. kr. Slalen och ASEA har enatsom att ta upp förhandlingar om former och villkor för fortsattsamarbete. I avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar är jag inte bereddatt nu beräkna medel under anslaget Energiteknisk forskning och utveckling vidStudsvik för tiden utgång. Jag är inte hellerberedd att nu förorda någon vidgning av anslagets användningsområde på det sättbolaget har föreslagit. Anslagel bör för /80 föras upp med 6milj. Bidrag till verksamheten vid 1977/78 Uigift '44750000 Reservation 1978/79 Anslag '46000000 1979/80 Förslag 47000000 ' Anslagel Bidrag tillverksamhelen vid Aktiebolaget . Från anslaget lämnasslalens allmänna bidrag till verksamheten vid . Denbehållning som vid utgången av kan finnas på det nuvarandereservafionsanslaget Bidrag till verksamheten vid Aktiebolaget börföras över till detta anslag. Med hänvisning lillsammanställningen (se s. 187) och till vad jag har anfört i det föregåendehemställer jag atl regeringen föreslår all till Bidrag tillverksamheten vid för /80 anvisa ellreservationsanslag av . Energiteknisk forskning och utveckling vidStudsvik 1977/78 Uigift 'Ml 250000 Reservafion '3750000 1978/79 Anslag '12000000 1979/80 Förslag 6000000 ' Anslagel Energitekniskforskning och utveckling vid Aktiebolaget . Därav utnylljal 5 630557kr. Från anslaget bestrids kostnader för kollektivenergiteknisk forskning och utveckling vid . Som harframgått av min redogörelse bör anslaget för /80 förasupp med 6 milj. kr. Den behållning som vid utgången av kan finnas pådet nuvarande reservationsanslaget Energiteknisk forskning och utveckling vidAktiebolaget bör föras över till detta anslag. Jag hemställer attregeringen föreslår atl till EnergUekniskforskning och utveckling vid för /80anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 193 1978/79 Anslag 48750000 1979/80 Förslag 32500000 har godkänt (prop. 1977/78:17, NU1977/78:31, rskr 1977/ 78:98) huvudavtalet mellan staten och omsamarbete på dataområdet. Enligl avtalet skall staten lämna utvecklingsstöd ochmedelstillskoll till . För /80bör utvecklingsstöd och medelslillskott anvisas 32,5 resp. 37,5 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att tillUtvecklingsbidrag tdl för /80 anvisa ettreservationsanslag av . 1978/79 Anslag 56250000 1979/80 Förslag 37500000 Med hänvisning till vad jag har anförtunder anslaget Utvecklingsbidrag till bör under dennaanslagsrubrik anvisas 37,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till för /80 anvisa ett reservationsanslag av37500000 kr. 13 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 194 G. STATSÄGDA FÖRETAG Flertalet av de statsägdaföretag som industridepartementet svarar för ingår i Statsförelaggmppen.Utanför gruppen står dels de statsägda varven, samlade inom moderbolagetSvenska , dels ett mindre antal hell eller delvis statsägda företag. Av de affärsdrivandeverken hör domänverket, förenade fabriksverken och tillindustridepartementet. Statsföretags och SvenskaVarvs årsredovisningar för har granskats av (skr 1978/79: 6,NU 1978/79: 12, rskr 1978/79: 64 och skr 1978/79:7, NU 1978/79: 17, rskr1978/79: 115). Uppgifier i övrigt om de statliga företagen och affärsverken harliksom sammanställts i den av industridepartementet utgivnapublikationen . har förStalsföretaggruppens del i stor utsträckning präglats av lågkonjunkturen förbasindustrierna. Detla medför att resultatet även för innebär enkraftig förlust, även om den är mindre än för då resultatet för koncernenföre boksluisdisposilioner och skatter visade en föriust av 1 395 milj. kr. Investeringarna för år1978 inom beräknas uppgå till I 350 milj. kr. ochmedelantalet anställda till ca 42 500. har ienlighet med beslut (prop. 1977/78: 73, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172) ägarintressena i de statliga lexfil- och konfektionsföretagen samordnats.Detta har skett genom att en tekokoncern med AB Eiser som moderföretag bildatsinom . 1 Eiserkoncernen ingår derörelsedrivande dotterbolagen , , ,, , , , , , , och . Den av antagnamålsättningen är att koncemen efter en tvåårig omslmktureringsperiod år 1980skall ha uppnått nollresultat. Därvid har beräknats att antalet anställda inomkoncernen kommer atl minska med 1500-2000 personer. vidtagna åtgärderinom Eiser innebär all anlalet anställda sedan koncemen bildades har minskatmed ca 1 200. Mot denna bakgrund harregeringen vidtagit en rad åtgärder. Statsföretag fick resurser för alt /79 starta en sökprocess för alt få fram ny verksamhet tillorter som drabbas av sysselsätlningsbortfall till följd av personalminskningeninom . Särskilda grupper har därutöver tillsatts i berörda länför alt samordna de åtgärder som kan vidtas på länsnivån. Vidare har genom beslutav (prop. 1978/79:43 bil. 1, NU 1978/ 79: 16, rskr 1978/79: 122)medel anvisals som gör det möjligt atl upprätthål- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 195 la verksamheten i och undertiden den till . Detta innebär allsysselsättningen tryggas för ca 210 personer . Dessutomanvisades 1 milj. kr. att användas av för alt under Ivå årundersöka möjligheterna all starta sådan ny verksamhet i och Sollefteåsom kan bli lönsam. Vidare har beslutat atl regeringen bör vidtaåtgärder så att driften vid koncernens fabriker i , ochKramfors kan fortsätta tills dess en övergripandeplan för samhällets insalser på tekoområdel har lagts fram och behandlats avstatsmakterna. Under förta året bildadesSSAB (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78: 198).Detta företag har övertagit verksamheten och tillgångarna i handelsståls- ochgmvrörelseraa inom , () och samt vissa därmed sammanhängande verksamheter. Bolagetägs till av och till av vardera och StoraKopparberg. uppför enoxo-anläggning i . För projektet har anvisat ett statligtbidrag av 300 milj. kr. 1977/78: 125 bil. 11, NU 1977/78:63, rskr1977/78:331). Vidare har under år 1978från Statsförelaggmppen till AB () överförtsEssBo, . EssBo som moderbolag kommer atl upplösas medanEssBo:s producerande dotterbolag kvarstår inom . och har gemensamt bildat ett nytt utvecklingsbolag, . KalmarVerkstad har förvärvat (Lagab), som tillverkar växelflak förenhetslaster. SMT-Pullmax har försålt AB Bröderna . Utredningen omStatsföretags verksamhetsinriktning och mål har överiämnatsitt betänkande (SOU 1978:85) Statligt företagande i samhällets tjänst.Utredningens betänkande innehåller en allmän redogörelse för Statsföretagshittillsvarande verksamhet, varjämte ansvarsområde och roll för den framtidautvecklingen formuleras. Förslag avges rörande offertsystemels tillämpning samtrörande Statsföretags övergripande organisation. Det föreslås att Statsföretagbehålls som en sammanhållen koncern under en koncernledning. För att underlättasärskilda i stmkturpolitiska insatser föreslås att det inom gruppen ifinansiellt syfte inrättas ett särskilt bolag, AB Strukturfinans. I syfte attunderiätta de expansiva strävandena i samarbete med andra foretag föreslåslikaså ett särskilt bolag inom koncernen, benämnt Statsinvest. Utredningenföreslår vidare ett särskilt ansvar och särskilda insatser avseende ,bl. a. genom att AB NJA-Invesl ombildas tillAB . Med hänsyn till den ändrade inriktningen av Svetabsverksamhet föreslås att detta företag förs över som dotterbolag till bör enligt utredningens mening avvecklas. Utredningenframför ocksä ett förslag tillsamordning av domänverkets och ASSLs verksamhet genom atl föreslås fånyttjanderätt till domän- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 196 skogarna inom ASSl-industriernas naturligafångstområden. Utredningen föreslår också att förenade fabriksverken omvandlaslill aktiebolag och inordnas i Statsföretaggruppen. Slutligen föreslårutredningen atl ett särskill förvaltningsbolag bildas för statligt hel- ochdelägda företag med vissa speciella uppgifter inom energiförsörjningen. Utredningen remissbehandlas f n. Utvecklingen inom har i hög grad präglats av den rådande lågkonjunkturen påsjöfartsmarknaden. En hög överkapacitet i fråga om fartygstonnage har medförten ringa orderingång till varven till i vissa fall extremt pressade priser.Dessutom tillkommer stora förluster på grund av nödvändiga reserveringar förvaluta- och kundförluster. Förluster 1978 beräknas till ca 2 IOO milj. kr. För att återställasoliditeten inom koncernen har beslutat om betydande kapitaltillskotttill Svenska Varv (prop. 1978/79:49, NU 1978/ 79:17, rskr 1978/79:115). För attminska statens framtida risklagande förutsätter att Svenska Varvskapacitet minskar. Detla innebär atl varven inom koncernen till utgången av år1980 minskar sin personal. Uddevallavarvet från f n. 3 300 till 2600, Arendalsvarvet och Cityvarvetsammanlagt med I 400 till 5 000 och Öresundsvarvet med 750 personer till 2500. Arendalsvarvet,Cityvarvet och Öresundsvarvet förutsätts i ökad utsträckning inrikta sinproduktion mot alternativa produkter och mot reparationer. För att öka möjligheternalill alternativ produktion har regeringen tillkallat en särskild utredare (11978:05) med uppdrag att utreda frågan om alternativ produktion vid varven ochannan ny produktion inom varvsregionerna.