prop · G203191 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:191 Regeringens proposition omändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legali-sering; Regeringenföreslår all aniaga det förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Enprivat jorddelning som har skett före den kan f. n. erkännas somfastighetsbildning (dvs. legaliseras) enligt särskilda regler i lagen (I97I:1037) om äganderättsutredning och legalisering. Ipropositionen föreslås atl möjlighetema till legalisering skall avse även vissatyper av förvärv som har skett efter . Legalisering föreslåskunna ske dels av arealöverlåtelser, som tillkommit före utgången av december1968, dels av förvärv av andel i samfälld mark och s.k. sämjeägoutbyten, somhar tillkommit före utgången av . Lagändringenföreslås träda i kraft . I Riksdugen 1978179. Prop.1978/79:191 2 Lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredningoch legalisering Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (I97I: 1037) omäganderättsutredning och legalisering dels atl i I S ordel "lanlmälerislyrelsen" skallbytas ut mot "statens lantmäteriverk", dels alt 9 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ Sedan behövliga sammanträden hållits, skall fåstigheisbildningsmyndigheienpröva vem som bör anses vara ägare tiU varje särskild fastighet eller lill markinom fastighet eller inom samfällighet enligt fastigheisbildningslagen(1970:988) saml upprätta förteckning i enlighet härmed (ägan-derällsförleckning).Förvärv vartill fordras tillstånd av myndighet fär ej beakias förrän tillstånderhållits. Har faslighet delals genom säm- Har fastighet delats genom säm jedelning, arealöverlåtelse eller an- jedelning,arealöverlåtelse eller an nan prival jorddelning före den 1 nanprivat jorddelning, som är gil- , skall varje del upplagas tigoch ej är beroende av fastighets- som särskild ägololl i äganderätts- bildning,skall varje del upplagas förteckningen. Detsamma gäller, som särskildägolott i äganderätts- om samfällighet som avses i försia förteckningen.Detsamma gäller, siycket avskilts eller delats genom omsamfällighet som avses i försia jorddelning som sagts och, såvitt stycketavskilts eller delats genom del skett genom arealöverlålelse, jorddelningsom nu sagts och, såviti hinder mot avslyckning icke skulle detskett genom arealöverlåtelse, föreligga enligt 10 kap. 2 § andra hindermot avslyckning icke skulle slyckel fastigheisbildningslagen föreligga,enligt 10 kap. 2 § andra (1970:988). (1970:988). Andra siycket gäller ej sämjedelning, som har omfattatflera fastigheter, och sämjeägoutbyle, om fastighetsbildning i överensstämmelsemed den privala jorddelningen medför skada för innehavare av fordran ellerannan rättighet som besvärar fastighet eller del av fastighet. Denna lag träder i kraft den 1 juili 1979. Närvarande: slalsminislern Ullslen, ordförande, och slalsrådenSven , Mundebo, Wikslröm, , , , , , ,, , De , , , , , Proposition om ändring i lagen (1971:1037) omäganderättsutredning och legalisering Lagen (1971: 1037) om äganderättsutredning och legaliseringhar trätt i kraft (prop. 1971:180, CU 1971:29, rskr1971:320). Inom har upprättats en promemoria (DsJu 1977: 12) Uppföljande översyn av fastighetsbildningslagstiflningen'. a. ett förslag till ändring i lagen om äganderättsutredning ochlegalisering. En redogörelse for den tidigare behandlingen av privatajorddelningar bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Tillprotokollet i detta ärende bör vidare fogas aktuella delar avdepartementspromemorian som bUaga 2 samt det nämnda lagförslaget ipromemorian som bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. Härvid har angivetlagförslag föranlett yllranden av hovrätten över och , hovrättenför Nedre , , statens lantmäteriverk, överlantmätarmyndigheternai , , , , och , ochJämtlands län, kommun samt . En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 4. Jag kommer alt senare ta upp frågan om fortsatt översyn avfastighets-bildningslagsliftningen på grundval av de förslag som i övrigt lagtsfram i departementspromemorian. ' Promemorian har inom jusiiiiedepartementel upprättats avöverdirektören . 1978/79:191 4 Enligtjordabalken, som trädde i krafl , är privala jorddelningarogiltiga. 1 1 kap. 1 § andra stycket jordabalken sägs ullryckligen atlsämjedelning är utan verkan. Till denna bestämmelse anknyter 4 kap. 7 - 9S§ somhandlar om förvärv av del av faslighet. Dessa bestämmelser innebär atlförvärvets giltigftet är beroende av att fastighetsbildning sker iöverensstämmelse med förvärvel genom förrättning som skall sökas inom viss lid. Deangivna bestämmelsema i jordabalken ersatte lagen (1962: 166) angående förbud tnotsämjedelning av fast egendom och lagen (1968:579) med vissa bestämmelser om förväivav område av fastighet. Dessa lagar, som innehöll förbud mot olika lyper avprivata jorddelningar, trädde i kraft den Ijuli 1962 resp. den Ijanuari 1969. Denu nämnda förbuden har inte drabbat förvärv som har skett före ikraftirädandeiav jordabalken ellcT de två speciella förbudslagarna. Sådana privalajorddelningar kan alltså vara civilrättsligt giltiga. 1syfte atl få till stånd överensstämmelse mellan äganderättsförhållandena ochden officiella fastighetsindelningen har införts möjligheler att få en privaljorddelning erkänd som fastighetsbildning, dvs. lagsiiftningär sammanförd i lagen (1971: 1037) om äganderättsutredning och legalisering(ÄULL). Legalisering kan ske både i samband med äganderättsutredning och vidsärskild förrättning (9 och 17§§). Legalisering kan f n. endasl ske av privaljorddelning som tillkommit före . Arealöveriålelsersom har skett - drabbas inteav den förbudslagsiiftning somjag har nämnt. Sådana arealöveriålelserär alllså civilrättsligt giltiga men legalisering kan f. n. inle ske.Motsvarande gäller förvärv av en fastighets andel i samfälld mark som har skettunder tiden den Ijuli 1962 - . Fråganom en möjlighel till legalisering även av dessa förvärv har behandlals i deninledningsvis nämnda promemorian (Ds Ju 1977:12) Uppföljande översyn av fastighetsbildningslagsliftningen.I promemorian föreslås att den begränsning av legaliseringsmöjlighetemabeträffande dessa areal- och andelsförvärv som gäller enligt ÄULL slopas underförutsättning att förvärven är civilrättsligt giltiga och fortfarande består. Vidremissbehandlingen har samtliga remissinstanser varit ense om att promemorieförslagetbör genomföras. Några remissinstanser har tagit upp frågan om legalisering ävenav sämjeägoutbyten. Föregen del anser jag det viktigt att man erhåller överensstämmelse mellan den påäganderätt grundade indelningen av jorden och den officiella 1978/79:191 5 Överensstämmelse kan ofta inle fåsgenom vanlig fastighetsbildning på gmnd av de krav pä fastighetens beskaffenhetsom gäller enligt faslighetsbildningslagsliftningen. Enligt min mening bör legaliseringkunna ske även beträffande sådana privala jorddelningar som har skell efter den1 juli 1%2 och som är civilrättsligt giltiga. Jag kommer i del följande atl gänärmare in pä de olika lyper av jorddelningar som är akluella. Genom lagen (1968:579) med vissa bestämmelser om förvärvav område av fastighei blev arealförvärv för sin giltighet beroende av all områdelinom avskildes genom fastighetsbildning. Lagen trädde i krafl den 1januari 1969 och avsåg enbart förvärv som skedde efter ikraftirädandei. Bestämmelsemaom områdesförvärv återfinns numera i 4 kap. 7 § jordabalken. Arealförvärv som har skett före kan som lidigarehar nämnls legaliseras enligt ÄULL. Frågan om behandlingen av arealförvärv som har skettundertiden - aktualiserades vid lillkomslenav lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken (se prop. 1970: 145 s. 126;jfr prop. 1968: 127 s. 45). I detta sammanhang konstaterades att det för sådaniarealförvärv inte gäller något legalt villkor som gör förvärvet ogiltigt omfastighetsbildning inle sker. Enda sättet att få fastighetsbildning lill ståndär alt söka av-styckning i vanlig ordning. Sker inte detta och låler parlema inleförvärvel gå åter föreligger en form av prival jorddelning som inte kanlegaliseras. Någon lagstiftningsåtgärd ansågs emellertid inte då böra vidlas.Del ansågs all det skulle bli lättare atl överblicka problemen och finna denlämpligaste lösningen, sedan lagstiftningen om arealöverlåtelser hade varit i kraflen tid. Frågan aktualiserades också under arbetel med ÄULL (se prop.1971:180 s. 59). Inte heller då ansågs atl någon lagstiftningsåtgärd bordevidtas. Frågan borde ställas . Enligt min mening är tiden emellertid nu mogen attslutgiltigt lösa problemet med dessa arealförvärv. Detta kan i enlighet med promemorieförslagelenklast ske genom att möjlighet öppnas till legalisering enligt ÄULL av sådanaarealförvärv som har skett den - 1%8och som ännu är giltiga. Jag förordar därför att en sådan ordning genomförs. 2.3 Förvärv av andel i samfälld mark Förvärv av andel i samfälld mark omfattades inte av 1%8 ärsområdes-förvärvslag. Sådana förvärv blev för sin giltighet inte beroende av fastig-tl 1978179. 1978/79:191 6 hetsbildning förrän genom enbestämmelse i 4 kap. 9S jordabalken. Andelsförvärv som har skell före kanlegaliseras enligt ÄULL. Civilrätlsligl giltiga andelsförvärv som har ägt mmunder liden - kan däremoi inle legaliserasenligt nuvarande ordning. Enligt min mening bör man, i enlighet medpromemorieförslaget, ocksä beträffande andelsförvärven öppna möjlighet till legaliseringenligt ÄULL. Jag föreslår därför att en sådan ordning genomförs. Sämjeägoutbyle innebär att ägare av närbelägna fastigheterkommer överens om en gränsjuslering eller annan jämkning av fastigheternas omfaUningpå marken. Under remissbehandlingen av den lidigare nämndapromemorian har några remissinstanser ifrågasall om man inle i delta sammanhangockså borde införa möjligheter till legalisering av de sämjeägoutbyten som harskett 31 december 1971, dvs. Äldre sämjeägoutbyten kan legaliseras enligt ÄULL, omåtgärden har skell före den (se prop. 1971:180 s. 59). Sådana civilrättsligtgiltiga sämjeägoutbyten som bar skell senare kan däremot inte legaliserasenligt nuvarande bestämmelser. I 18 § lagen om införande av nya jordbalken finns enbestämmelse om gränshävd. Om en fastighetsgräns under minsl oklandrathävdats i annan sträckning än den skulle ha enligt lag och del framgår avomständigheterna atl hävden grundals på överenskommelse som före jordabalkens ikrafllrädandeingåtts mellan ägarn;» på ömse sidor, gäller enligt bestämmelsen densträckning i vilken gränsen har hävdals. Del är inle möjligl att med stöd av bestämmelsen omgränshävd få lill stånd en legalisering av varje sämjeägoutbyte som är civilrättsligtgiltigt (se prop. 1970:145 s. 123). Enligi min mening saknas del anledning all i dellasammanhang göra någon skillnad mellan å ena sidan arealöveriålelser ochandelsförvärv i samfälld mark och å andra sidan den privala ålgärd som ett sämjeägoutbyteinnebär. Jag föreslår därför all möjlighel nu också öppnas till legaliseringav sådana rällsligl giltiga och allljämt bestående sämjeägoutbyten som ägt rumunder liden 31 december 1971. har ifrågasatt om jordabalken innebärnågon spärr mot sämjeägoutbyten och har härvid anfört att ägoutbyte inte kan jämslällasmed förvärv av fast egendom. Ägoutbyie nämns inte särskilt i jordabalken.Enligt min mening måsle emellertid ägoutbyie jämställas med Prop.1978/79:191 7 förvärv av fast egendom när del gäller all lillämpajordabalkens regler om förvärv av del av fasiighel genom köp, byle eller gäva.Jag anser alllså inle all det kan råda någon ivekan om alt ell sämjeägoutbytesom sker efter den blir ogiltigt om inle fastighetsbildning skeri enlighel med överenskommelsen. Någon ändring i jordabalken för all klargöradenna fråga anserjag inle nödvändig. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom justititedeparlementetupprättats förslag lill lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredningoch legalisering. I paragrafen har ordel lanlmälerislyrelsen bytts ut molstatens lantmäteriverk. I paragrafens andra stycke har den nuvarande begränsningenav legaliseringsmöjlighetema slopats. Skälen härför har redovisats i denallmänna motiveringen. Paragrafen avser äganderättsutredning men till följd av enhänvisning i 17 § kommer de ulvidgade möjlighelema till legalisering även allgälla vid särskild legaJiseringsförrättning. Ändringeninnebär att även arealöverlåtelser som har skell den 1%2-den31 och förvärv av en faslighets andel i samfälld mark, som harskett den Ijuli 1962-den 31 december 1971, kan legaliseras, om förvärvelalltjämt är civilrätlsligl giltigt. Ändringen innebär också atl alltjämtbestående och civilrättsligt giltiga sämjeägoutbyten kan legaliseras, omåtgärden skett 31 december 1971. Lagändringama föreslås träda i kraft den I juli 1979.Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Prop.1978/79:191 8 Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen föreslår alt antaga förslaget till lag om ändring i lagen (1971:1037)om äganderättsutredning och legalisering. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposiiion föreslå atl aniaga del förslag somföredraganden har lagl fram. Prop.1978/79:191 9 Bilaga I Fasiighelsrällsenhelen (L1) 1 har funnits ett syslem för indelningav jorden i fastigheter och registrering av dessa fastigheter. Systemet har gellsamhällel möjlighet lill koniroll av fasUghetsindelningen i landet. Fastighetsindelningen har naturligen varit föremål förständiga ändringar. Vilka ändringar som kunnat tillålas har angelts av den vidvarje tillfälle gällande faslighelsbildningslagsliflningen. Ändringarna har iprincip alllid krävt någon form av medverkan av samhället, i regel avlantmäterimyndighet. Fastighetsindelningen har inle kunnai ändras enbart genom privalaavtal. Delta har emellerlid inle hindrat atl jorden - vid sidan av den officiellafastighetsindelningen - varil föremål för omfattande s. k. privata jorddelningar. Privata jorddelningar förekommer i fler olika former (se prop.1962: 163 s. 4). hör den enkla sämjedelningen, som innebär alt ägarna avideella andelar i en faslighet kommer överens om att för andelarna lägga ulvissa områden på marken. Avlalel kan gälla en faslighels hela enskilda ägoområdeeller bara en del av delta. Gäller avlalel flera fasligheter, som delas hellmed bortseende av gränserna mellan fastigheterna, lalar man om s. k.komplicerad sämjedelning. Delningen kan också gälla mark som är samfälld förflera fastigheter. Med delningen uphör den gemensamma äganderätten och varjeandelsinnehavare blir ensam ägare lill ell vissl bestämt markområde. Andra former av prival jorddelning är arealöverlålelse ochs. k. prival ägosiyckning. Arealöverlålelse innebär all ett lill gränserna bestämtområde av en fasiighel överiåts ulan all följas av utbrytning enligt gällande fastighets-bildningslagsliftning. Med prival ägosiyckning avses överlåtelse av ell tillgränserna besläml område av en faslighet, som dessulom anges molsvara viss kvoldelav fastigheten. Till de privata delningarna räknas också överlåtelse av enfastighets andel i samfälld mark (prop. 1968: 127 s. 13). Hit kan slulligenockså föras den privala ålgärd som kallas sämjeägoutbyle. Ålgärden innebär attägare av närbelägna fasligheter kommer överens om en gränsjuslering eller annanjämkning av fastigheternas omfallning pä marken (prop. 1968: 127 s. 13). 1978/79:191 10 De privala jorddelningarna gav tidigt upphov lill belydandeproblem. problem hänger samman med all de privala delningarnalänge inle underkastades kontroll från samhällets sida. Delningarna kundegenomföras på ell sätl som stred mol de vid tillfället gällande reglerna förfastighetsbildning. De enheter som bildades uppfyllde ofta inle de krav på faslighelensbeskaffenhei som föreskrevs i lagstiftningen. annal problem beror pä all de privala delningarnalänge uigjorde en fullt laglig delningsform med vikliga rättsverkningar. Delningsloilernaaccepterades visserligen i allmänhei; inle som fullvärdiga fasligheter ocherkändes inle i fasligheisbildningssammanhang. Avtalen om delning varemellertid fullt civilrätlsligl giltiga och band både avtalsparterna och en ny förvärvareav egendomen (prop. 1962: 163 s. 4). Därmed fick man en bristande överenstämmelsemellan den officiella fastighetsindelningen och äganderätten till marken. Storägosplittring blev ofta följden. Delta har i sin lur lell lill ovisshel omäganderätten och brisler i lagfarlsförhållandena. Efterhand blev det uppenbarl all samhällel genom lagstifiningmäsle förhindra vidare prival delning och vidla ålgärder för all klara avföljderna av redan verkställda delningar. Delta syfte vanns i huvudsak på tvåvägar, dels genom regler om förbud mot vidare prival delning och dels genom ettsärskilt legaliseringsförfarande. Förbud mot privat delning Frågan om ålgärder för atl i framliden förhindra denprivata jorddel-ningsverksamhelen uppmärksammades redan under förarbeiena lilllagen (1926:326) om delning av jord å landet (SOU 1924:40 s. 129). Ett förstasteg i syfte all motverka sämjedelning togs också när den lagen Irädde i kraflden . Enligt 1 kap. I § nämnda lag skulle sämjedelad jord ansessom oskiflad och ägaren kunde inte, såsom lidigare, räkna med all en särskild ägolollskulle läggas ut för honom. Den privata delningen var emellertid allljäml civilrätlsliglfullt giltig. Frågan behandlades också av fastighetsbildningssakkunniga (SOU1944:46 s. 50-55) som dock inte lämnade något utformat förslag lill åtgärder. nog krävdes emellerlid effektiva spärrar - formlig ogiltighetsför-klaring- mot vidare prival delning. Ett begränsat försia steg togs genom lagen (1952:95) omogiltighet av sämjedelning av jord inom vissa delar av . Lagengällde inte sämjedelning som skett före lagens ikrafllrädande. Näsla sleg togs i början av 1960-lalet genom lagen (1962:166) angående förbud mol sämjedelning av fast egendom. Lagen trädde i kraft den1 (prop. 1962: 163, 3LU 1962: 32, rskr 1962:255). Med den nya lagen utsträcktes ogillighelsregeln i 1952 årslag till att gälla hela landet. lag omfaltade inte delningar somverkställts före ikraftträdandet. Lagen innebar att nya sämjedelningarförbjöds. 1978/79:191 11 fördes de ändå, var de ulan verkan mellan parierna. Nyasämjedelningar med civilrällslig giltighet kunde alllså inle längre åsladkommas.Innebörden var all äganderällen lill de ideella andelarna i fastigheten inle ersaliesav äganderält till de vid delningen ullagda lotterna pä marken. Vid fastig-hetsreglerandeålgärder skulle ingen hänsyn tas lill sämjedelningen. lag omfallade endasl sämjedelningar. Arealöveriålelseroch privala ägoslyckningar undantogs uttryckligen från lillämpningsområdel (prop.1962: 163 s. 22). Sådana förvärv var alllsä, utan all följas av utbrytning, allljämlcivilrätlsligl giltiga i samma utsträckning som förvärv av hel registerfasiighei.Överlåtelse av fastighets andel i samfälld mark och sämjeägoutbyten berördes inlei motiven lill lagen. Enligt föredragande statsrådet (prop. 1962: 163 s. 22)skulle lag ses som ell provisorium i avvaklan på den nya jordabalkenoch en reviderad faslighelsbildningslagsliftning. Förslag lill en allmän lösning av problemen med de privaladelningarna lämnades av lagberedningen i förslaget lill ny jordabalk (SOU1960:24-26). Del lill lagrådet remitterade jordabalksförslagelinnehöll vissa bestämmelserom förvärv av del av fasiighel (prop. 1972: 20 Del B1 s. 162- 182; se även Del B 1 s. 74-76). Bestämmelserna innebäratt förvärvelsgiltighet blev beroende av all områdel inom viss lid avskildes genomfastighetsbildning. Ägde sådan fastighetsbildning inle rum, var förvärvel iprincip ogiltigt. 1 avvaktan pä all jordabalken i övrigi trädde i krafl logsreglerna om områdesförvärv in i en särskild lag, lagen (1968: 579) med vissabestämmelser om förvärv av område av fasiighel (prop. 1968: 127, 3LU 1968: 66,rskr 1968:351). Lagen trädde i kraft den Ijanuari 1969 och avsåg enbarl förvärvsom skedde efter ikraftträdandet. lag innebar all områdesförvärv genom köp, byleoch gåva blev endasl om de följdes av fastighetsbildning i överenssiämmelsemed förvärvel. Förvärv av faslighets andel i samfälld mark logs ullryckligenundan från lagens tillämpningsområde (prop. 1968: 127 s. 57). En definiiivlösning av frågan hur man skulle förhindra vidare prival jorddelning erhöllsförst med jordabalkens ikrafllrädande . Enligt 1 kap. 1 § andra slyckel jordabalken ärsämjedelning utan verkan. Reglerna om förvärv av del av fastighei finns i 4kap. 7-9§8 (se även 4 kap. 28 och 29§§). Områdesförvärvslagens regler har lagitsupp i 4 kap. 7§. Förvärv av faslighets andel i samfälld mark behandlas i 4 kap.9§. Jordabalkens regler, som inle getts relroakliv verkan (se prop.1970: 145 s. 117, 402 och 450), innebär att förvärvel för sin giltighet ärberoende av atl fastighetsbildning sker genom förrättning, som söks viss tidfrän förvärvel. I jordabalken regleras köp, byte och gäva. 1978/79:191 12 ikrafllrädande infördes regler som skall molverkasämjedelning också i fråga om förvärv på grund av giftorätt, arv och testamente(13 kap. 13 a § saml 12 kap. 12 och 13 §S och 23 kap. 3§ ).Vissa associalionsrältsliga förvärv regleras i lagen (1970:996) om förvärv ivissa fall av del av fasiighel. Legalisering så I gärder De vid olika lillfällen införda ogiltighetsreglerna har inlegetts retroaktiv verkan. 1 stället har man vall att skapa möjligheler lill legaliseringav de redan verskställda delningarna. Legaliseringslanken accepterades med lagen (1953: 157) omverkan som laga skifie av sämjedelning m. m. Lagen gav möjlighet att legaliserafrämsi enkla sämjedelningar, om delningen skell före jorddelningslagens ikrafllrädandeden Ijanuari 1928. Problemen med ägosplittring och oklaraäganderättsförhållanden framträdde lidigi inom vissa delarav län.Genom lagen (1962: 270) om äganderättsutredning, lagfart och sammanläggning avfastigheter i vissa fall (ÄUL), vidgades möjligheterna till legalisering genomäganderättsutredning (prop. 1962: 159, 3LU 1962: 35, rskr 1962: 350). ÄULgällde till en början enbart . /kr 1963 uividgades lagenstillämpningsområde lill hela landet (se SFS 196:. : 122). ÄUL gav möjlighel lill legalisering av sämjedelningar, arealöveriålelseroch andra privala ålgärder, som skett före . Även civilrättsligtgiltiga sämjeägoutbyten kunde legaliseras (jfr prop. 1971: 180 s. 58). logs ett viktigt sleg för atl åstadkomma störstamöjliga överensstämmelse mellan den officiella fastighetsindelningen ochjordens indelning i brukningsenheler genom lagen (1968: 578) om erkännande avprivat jorddelning som fastighetsbildning, legaliseringslagen, (prop. 1968:127, 3LU 1968:66, rskr 1968: 351). Lagen gällde i hela landet och kunde tillämpasvid sidan av ÄUL. Legaliseringslagen gällde i princip alla former av privatdelning, sämjedelningar, arealöveriålelser, privata ägoslyckningar samlandelsförvärv i samfälld mark, som skell före (prop. 1%8: 127 s.55). Sämjeägoutbyten undantogs emellertid uttryckligen från tillämpningsområdetmed hänsyn till alt dessa ålgärder borde regleras i anslutning till att nyajordabalken infördes (prop. : 127 s. 56). Vid jordabalkens ikraftträdande ersattes ÄUL och legaliseringslagenav lagen (1971: 1037) om äganderättsutredning och legalisering, ÄULL, (prop.1971: 180, CU 1971:29, rskr 1971:320). ÄULL omfattar alla former av privala jorddelningar, även sämjeägoutbyten(prop. 1971: 180 s. 59). Lagen innebär alt sådana privata delningar som ägl rumföre kan legaliseras (9 § andra stycket och 17§). 1978/79:191 13 Frågan om behandlingen av arealförvärv som skett underliden den 31 december 1968, dvs. åren närmasi före områdesförvärvslagensikrafllrädande, aktualiserades vid tillkomslen av lagen (1970; 995) ominförande av nya jordabalken (prop. 1970: 145 s. 126). Frågan aktualiseradesockså under arbetet med ÄULL (prop. 1971: 180 s. 59; jfr prop. 1968: 127 s.45). Vid båda tillfällena ansågs aU frågan borde ställas . Äldre arealöveriålelser (före ) kanlegaliseras. Arealöverlåtelser som skell efier områdesförvärvslagens ikrafiträdandeden är för sin giltighet beroende av atl fastighetsbildningsker.