prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Det är många synpunkter ochintressen, som bryter sig när det gäller trädgårdsnäringen och vad som kaneller bör göras för att stödja densamma. Skulle situationen inom denna näringvara så dålig, som dess företrädare velat göra gällande, finns detemellertid knappast några möjligheter att genomföra tillräckliga åtgärder föratt bevara näringen utan i så fall skulle en stark minskning vara ofrånkomlig.Det föreligger dock goda skäl anta, att de verkligt besvärliga problemen endastgäller en begränsad del av odlingen, nämligen produktionen av rosor ochnejlikor. års tulltaxeutredning synes av utredningens betänkande attdöma ha bestormats av företrädare för odlingen med uttalande om branschenssnara undergång, om den inte skulle få ett väsentligt ökat gränsskydd. Någotsådant beviljades dock inte. Trots detta har såväl odlingen som antalet därisysselsatta ökat inte oväsentligt . Frånsett oljeprischocken1974 och det allmänt sett höga svenska kostnadsläget, som särskilt innebärproblem för en arbetsintensiv produktion såsom trädgårdsnäringen, harutredningen inte kunnat ta fram något material, som styrker att så speciellasvårigheter skulle föreligga för näringen, att långt gående, särskildaåtgärder av det slag, som föreslås i kap. 12, framstår som motiverade. Antaletstadigvarande sysselsatta utgör enligt utredningens betänkande ca 17 000personer. Härav utgör antalet redovisade heltidssyssel-satta ca 12 700personer. uppgick antalet stadigvarande sysselsattatill ca 15 000 enligt det material, som togs fram i samband medtulltaxekommitténs undersökningar. Det är inget dåligt resul- Prop.1978/79: 136 6 tatför en arbetsintensiv produktion som trädgårdsnäringen att , då så många andra arbetsintensiva produktionsgrenar fått vidkännas en betydande neddragning, kunna genomföra en ökning av produktionen och antalet stadigvarande sysselsatta. Detta tyder på att produktivitetsförbättringarna i näringen varit mer omfattande än som utredningen kunnat belysa (jfr. s. 47), vilket givetvis är glädjande. I vilken utsträckning en arbetsintensiv hantering som trädgårdsnäringen även fortsättningsvis kan hävda sig så tillfredsställande beror självfallet bl. a. på hur det svenska kostnadsläget kommer att utveckla sig i förhål lande till andra länder---- . Såsomtidigare framhållits har utredningen i stort knappast kunnat klarlägganäringens ekonomiska situation. A ena sidan föreligger näringens och framförallt dess organisationers synnerligen starka klagomål att å andra sidanställas mot det uppenbara välståndet hos i varje fall ett betydande antalodlare och en av allt att döma mycket låg frekvens av nedläggningar,uppsägningsvarsel, betalningsinställelser, konkurser eller andraomständighetsjr, som bmkar karakterisera branscher i kris. En omläggning avproduktionen till andra trädgårdsgrödor behöver ju inte nödvändigtvis varabetingad av en ekonomiskt besvärlig situation utan är snarare en naturligmarknadsanpassning. Odlingstekniskt kan också en växling av odlade produkteribland vara att rekommendera vad gäller frilandsodling. Produktbyten liksomproduktutveckling förekommer som bekant ej sällan inom industrin. Denbristande klarheten om den föreliggande ekonomiska situationen är så mycket merbeklaglig, som sannolikt åtskilliga svårigheter på grund av det höga kostnadslägetför både trädgårdsnäring och annan produktion nu är på god väg att övervinnas.Jämför man t. ex. Trädgårdshallens i prisnoteringar för gurkaklass 11, o. m. vecka 1977 med , får mangenomsnittspriserna kr. 3:34 resp. 3:86. För tomat klass I blir motsvarandepriser kr. 5:68 resp. 6:60. Denna utveckling inom växthusodlingen av grönsakermåste anses fullt tillfredsställande, särskilt om hänsyn tas till attlivsmedelskonsumtionen allmänt sett gått något tillbaka. Beträffandejordgubbssäsongen 1978 har man från odlarhåll vid senaste årsmötet medodlarföreningen givit uttryck för sin tillfredsställelse med priserna.Fruktodlingen har enligt utredningen givit ett mycket bra resultat 1977. Dettaresultat kan bli överträffat, om priserna i början av denna säsong blirvägledande även i fortsättningen. Utplanteringsväxter är ett produktionsområdekänt för att vara mycket lönsamt i rätta händer. Problemen för plantskolatorde knappast vara speciellt stora. Kvar blir då bl. a. frilandsodlingen avgrönsaker. Med tanke på att det som tidigare framhållits i huvudsak ärjordbrukare, som svarar för denna, och att de egentliga jordbruksgrödorna genomregleringen är garanterade en betydande lönsamhet, bör man kunna utgå från attjordbm- 1978/79:136 7 kärnaknappast skulle avsätta någon areal för en förlustbringande odling avgrönsaker. I praktiken torde man därför vad gäller frilandsodlingen avgrönsaker i allmänhet ha uppnått en tillfredsställande lönsamhet. Återståendedel av odlingen avser produktion av blommor och prydnadsväxter. Inom denna kanman urskilja olika typer. I stort sett går krukväxtodlingen trots sinarbetsintensitet och sitt jämförelsevis låga gränsskydd bra och expanderarständigt. Ett problem är alltför uppsplittrade utbud enligt vad ovan anförts.Däremot är lönsamheten odiskutabelt rätt dålig på snittblomstersidan, vilketframför allt gäller rosor och nejlikor. Det finns emellertid även här en delföretag, som ger ett hyggligt ekonomiskt utbyte. Men det är på detta område,och egentligen bara här, som importen gått fram och produktionen klarttillbaka. Det är här det förekommer, i varje fall i viss utsträckning,nedläggningar och betalningsinställelser och det är härifrån utredningen varjegång det framhålls, att situationen skulle vara svår för trädgårdsnäringen,tycks vara hänvisad att hämta sina exempel. Eftersomdet ekonomiska material, som redovisas, antingen utgörs av teoretiska kalkylereller avser resultat från ett statistiskt helt orepresentativt urval företag(inom parentes må framföras, att enligt uppgift TEU-materialet inte behöveriimebära en överrepresentation av "bra" företag), säger detta mycketlitet om trädgårdsnäringens ekonomiska situation. Att utredningen på dennacentrala punkt är behäftad med så stora brister i fråga om ett tillförlitligtoch odiskutabelt material synes, med hänsyn till den långa tid utredningen arbetat,föga tillfredsställande. Förden sammanfattande bedömningen på s. 89 har utredningen alltså inte sakligtäckning. Dessutom borde utredningen ha närmare studerat utvecklingen undersenare delen av 1977 och första delen av 1978, då som ovan framhållits degenerella åtgärderna för att få bukt med de med hänsyn till den internationellakonkurrensen allmänt sett höga kostnaderna i svensk produktion börjat bärafrukt. : Det redovisade materialet angående importutvecklingen underbyggerinte på något sätt uppfattningen om att importen skulle utgöra ettöverhängande hot mot den inhemska trädgårdsnäringen. Problemen för odlingen avrosor och nejlikor synes till övervägande del vara av stmkturell natur. För enuppmärksam odlare borde det inte ha varit svårt att bli varse den pådetta varuområde ofta med stöd av internationella biståndsorgan framväxandekonkurrensen från och förutse den förändrade marknadsbilden. Det äratt beklaga, att anpassnings- och utvecklingsåtgärder inte vidtagits i etttidigare skede, särskilt som ifrågavarande odlingar i allmänhet tillfördesbetydande vinstmedel och resurser för sådana åtgärder därförstod till förfogande. : Marknadsförhållandena under det 12 1978/79. 1978/79:136 8 senastedecenniet har medfört stora lönsamhetsproblem för många företag inomträdgårdsnäringen. Kostnaderna för trädgårdsproduktionen har stigit starkt, isynnerhet . Enligt TRF:s mening har kostnadstäckning härförinte alltid kunnat erhållas. Någon officiell statistik som belyser detta varesig det gäller produktvärde eller produktionskostnader finns emellertid inte.Några allmängiltiga lönsamhetsberäkningar kan därför inte visas fram.Trädgårdsnäringsutredningen har låtit utföra en del sådana beräkningar, somutvisar kostnadsförändringar av vissa betydelsefulla produktionsmedel ochprisutvecklingen på några trädgårdsprodukter m. m. Även om detta material, somutredningen själv framhåller, är ofullständigt, är dock tendensen tydlig.Kostnadsuppgången har varit mycket starkare än produktprisutvecklingen, vilketindikerar en försämrad lönsamhet trots betydande rationaliseringsåtgärder ochstmkturomvandling det sistnämnda genom tillämpning av monokultursystem,mekanisering och automatisering av arbetskraftskrä-vande arbetsmoment. Deanställda inom trädgårdsnäringen har inte kunnat följa med i deninkomstutveckling som skett inom industrin. Det har inte berott på ovilja hosföretagarna att betala konkurrenskraftiga löner utan på bristande täckning försina produktionskostnader av uppnådda produktpriser. Förhållandenav här nämnt slag har medfört, att trädgårdsodlingen inte kunnat hålla enönskad utvecklingstakt i jämförelse med andra näringar. En minskning avantalet företag har skett. Investeringstakten har varit otillräcklig.Förnyelsen av produktionsapparaten i form av växthus, fmktträd etc. har intemotsvarat ersättningsbehovet. 2 Riktlinjer för trädgårdsnäringspolitiken Flertaletremissinstanser delar utredningens uppfattning att särskilda riktlinjer behövsför en svensk trädgårdsnäringspolitik. Handelns och industrins organisationerfinner dock inga skäl för att föra någon särskild näringspolitik på dettaområde. I stället bör allmänna näringspolitiska principer tillämpas. Denövervägande delen av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag tillriktlinjer eller lämnar dem utan erinran. Synpunkter lämnas påberedskapsaspektema, konsumentaspektema, sysselsättningsaspekterna samt kost-och näringsaspekterna. Några remissinstanser anser att marknadsfrågorna bordevara med i bUden när riktlinjerna för politiken utformas. De regionalpolitiskaaspekterna understryks särskilt av länsstyrelserna. Socialstyrelsen:Socialstyrelsens yttrande begränsar sig i huvudsak till näringsfysiologiskaaspekter på köksväxt- och fruktodling. Prop.1978/79:136 9 I sitt yttrande över jordbruksutredningens betänkande "Översyn av jordbrukspolitiken" (SOU 1977: 17) framhöllsocialstyrelsen att produktionsmålet för svensk jordbmkspolitik i princip börvara att producera livsmedel som dels tillfredsställer det svenska folketsnäringsbehov under normala tider liksom under en avspärrningssituation och delsmöjliggör medverkan vid bekämpning av hunger ute i världen. Enligtsocialstyrelsens mening är produktionsmålet för den svenska trädgårdsnäringen ihuvudsak detsamma, även om biståndsaspekten i detta fall torde vara av lägredignitet. har också beaktat folkhälsosynpunkten närden behandlar motiven för en svensk trädgårdsnäring, vilket socialstyrelsennoterar med tillfredsställelse. Från hälsosynpunkt saknar det givetvis betydelse om vikonsumerar inhemska eller importerade grönsaker, rotfrukter, fmkter eller bär,om man bortser från kvaliteten. I vissa fall, främst i fråga om de viktigacit-rusfmkterna, är vi dock helt hänvisade till import. Från beredskapssynpunktär det emellertid viktigt att vi i har en trädgårdsnäring som underimportstopp i rimlig utsträckning kan försörja oss med ifrågavarandelivsmedel. Det gäller därför för samhället att verka för att vi redan undernormala förhållanden har en inhemsk odling av köksväxter och frukt avtillfredsställande omfattning. Ett villkor härför måste vara att företagarna pådetta område har en sådan lönsamhet att de kan och vill producera dessalivsmedel. Men prissättningen i detaljhandeln måste dock vara sådan att ävenekonomiskt svaga personer har möjlighet att köpa livsmedlen. : RRV anser, i likhet med utredningen,att de statliga insatserna på trädgårdsområdet motiverar att riktlinjer drasupp för politiken på området och för samordningen av dessa insatser. a. prövas i vilken mån de mål som är uppsatta för samhälletsjordbrukspolitik, t. ex. inkomst-, produktions- resp. beredskapsmål, skallgälla även för trädgårdsnäringen. Lantbruksstyrelsen: Lantbmksstyrelsen har ej något atterinra mot de av utredningen uppställda målen för samhällets insatser i frågaom trädgårdsnäringen. Styrelsen vill särskilt framhålla att det är viktigt attinom ramen för den allmänna ekonomiska politiken och handelspolitiken vidtaåtgärder för att hindra den dumpingimport av trädgårdsprodukter som visat sigvara utomordentligt besvärande för den svenska trädgårdsnäringen. I fråga omdet regionalpolitiska målet vill styrelsen understryka distributionsfrågornasavgörande betydelse för trädgårdsföretagens lokalisering. Styrelsenförutsätter att utredningen i sitt kommande arbete med marlcnadsfrågor tar uppdenna aspekt. Speciella insatser på detta område torde vara en förutsättningför att någon regionalpolitisk effekt av betydelse skall kunna nås. : Enligt livsmedelsverkets mening kunde enmera 1978/79:136 10 omfattandegenomgång av grönsakerna ur näringsvärdesynpunkt ha varit värdefull. F. n. ärstor del av produktionen inriktad på slanggurka och tomater, produkter somvisserligen är smakliga och önskvärda, men vars näringsvärde är tämligen lågt.Andra produkter såsom brysselkål, grönkål, ärtor och bönor är måhända inte likaattraktiva ur konsumentens synpunkt, men ur näringsvärdesynpunkt är debetydligt värdefullare. I varje fall färska ärtor och bönor är numerajämförelsevis dyra att köpa, vilket sammanhänger med höga produktionskostnader.En närmare granskning av näringsvärde kontra produktionskostnader ocheventuella stödåtgärder för att gynna produktionen av särskilt värdefullagrönsaker skulle ha varit synnerligen värdefull. : Nämnden vill erinra om att det erfarenhetsmässigt har visatsig svårt att i intemationella handelspolitiska sammanhang vinna gehör förbehovet att genom ett gränsskydd avskärma den nationella marknaden frånkonkurrens utifrån, om det inte rör sig om absolut livsviktiga förnödenheter.Det är enligt nämndens uppfattning av stor vikt att trovärdigheten i fråga omdet svenska beredskapsmotivet inte undergrävs. Nämnden har i fömtnämnda tillutredningen överlämnade skrivelse framhållit att livsmedelsberedskapen främstmåste bygga på de viktigaste jordbruksprodukterna. Nämnden är emellertidsamtidigt klart medveten om värdet av en bibehållen, rationell svensk trädgårdsnäringi situationer då inskränkningar måste göras i importen. Självfallet måste detvara till fördel för landet att i en avspärrningssituation ha tillgång tillfrukt och köksväxter av hög kvalitet. Nämnden vill i sammanhanget betona attdet i fråga om sådana varor är angeläget att den inhemska odlingen intekoncentreras till ett alltför fåtaligt sortiment, att odlingen är spridd överhela landet och speciellt att en koncentrering undviks i de delar av landet somär troliga primärmål vid ett angrepp mot . Utredningenanför att den vid sina överväganden om trädgårdspolitikens utformning harutgått från att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomiskoch social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar.Det sägs vidare att näringen också skall erbjuda trygg sysselsättning och godarbetsmiljö samt att konsumenterna skall tillförsäkras produkter av godkvalitet till rimliga priser. Nämnden delar dessa uppfattningar och anser detangeläget att utvecklingen inom näringen följs fortlöpande, så att vid behovåtgärder kan vidtas för att uppnå de föreslagna målen. Det material som utredningenhar presenterat är av stort värde från denna synpunkt. Jordbruksnämndenvill erinra om att det för ett starkt exportberoende land som ärnödvändigt att aktivt verka för ett så fritt handelsutbyte som möjligt. Stegmot ökat gränsskydd måste därför noga övervägas. Den liberala u-landspolitiksom bekänner sig till talar, även härför. Det är enligt nämndensuppfattning därför inte självklart 1978/79:136 H atten ökad efterfrågan, när det gäller trädgårdsprodukter, generellt skall mötasmed en utvidgad svensk produktion. Förutsättningama för en sådan utbyggnadtorde variera kraftigt för olika produkter. Om emellertid en rationellproduktion, som har rimliga fömtsättningar att klara den intemationellakonkurrensen, kan byggas ut, bör givetvis så få ske. En rationell produktion ärdessutom förutsättning för att konsumenterna skall få produkter till rimligapriser. vill i detta sammanhang vidare framhålla behovet av eneffektiv marknadsföring av den svenska produktionen. Det hade därför varit braoch skulle bl. a. ha underlättat en helhetsbedömning av förslaget, omutredningen hade framfört sina synpunkter på marknadsföringen. Delönsamhetssiffror som har redovisats i utredningen kan vara alltförpessimistiska när det gäller att beskriva näringens nuvarande situation. Detär dock enligt nämndens uppfattning odiskutabelt att delar av näringen brottasmed stora ekonomiska problem och att vissa stödinsatser kan motiveras för attfrämja en smidig anpassning eller omställning av produktionen. I dettasammanhang kan påpekas att utredningen beträffande de stmkturella problemenfrämst beträffande snittblomsterodlingen säger att de förändringar som blirföljden av sådana problem måste accepteras. Nämnden instämmer i detta. Motdenna bakgrund kan de föreslagna tullhöjningarna för i första hand snittblommorifrågasättas. Att med stödåtgärder långsiktigt upprätthålla en inhemsk produktion,vilken hotar att utkonkurreras av andra länders och vilken inte motiveras av t.ex. beredskapsskäl, är diskutabelt samhällsekonomiskt sett. Det kan dockkonstateras att många länder och internationella organisationer, bl. a. EG,inte bara har ett betydande skydd för sin egen trädgårdsproduktion utandessutom subventionerar sin trädgärdsexport. Utredningen synes motiveraåtgärderna med att näringen "måste ges möjlighet att kunna anpassa sig tiUdessa förändringar på ett tillfredsställande sätt" och att denkvarvarande odlingen bör få ett bättre skydd. Det torde dock kunna ifrågasättasom en tullhöjning underlättar en eftersträvad anpassning iproduktionsstmkturen. Omställningsbidrag torde härvid vara att föredra.Tullhöjningar kan nämligen ge sådant incitament till en fortsatt produktionatt den nödvändiga anpassningen fördröjs. Även handelspolitiska skäl talar föratt eventuellt stöd bör ges i annan form än en tullhöjning. Sålunda har Sverigetillsammans med andra i-länder i olika sammanhang uttalat sitt stöd för enutvidgad produktion i u-ländema av sådana varor, för vilka det föreliggersärskilt gynnsamma produktionsförutsättningar i dessa länder. Kommerskollegium:Otvivelaktigt har utvecklingen påskyndat strukturförändringarnainom svenskt näringsliv, däribland även trädgårdsnäringen. Viktiga drivkrafteri denna process har bl. a. varit den successivt ökande internationellakonkurrensen samt den svenska lönekostnadsutvecklingen. Med avvecklingen avtullar, import- Prop.1978/79:136 12 restriktioneroch andra handelshinder har vidare accepterat att tidigare strukturelltskydd för vissa branscher minskat eller avvecklats. En sådan från allmänekonomisk synpunkt önskvärd strukturförändring kan emellertid även komma attdrabba produktion som det från vissa speciella synpunkter ter sig angeläget attbibehålla, exempelvis av beredskapsskäl eller av regionala hänsyn. I sådanafall kan det bli nödvändigt att överväga stödåtgärder av skilda slag, även omde motverkar den utveckling man önskat genom avvecklingen av gränshinder. Att iövrigt, när sådana särskilda skäl saknas, söka med statliga stödåtgärderbibehålla status quo synes enligt kollegiets mening ej följdriktigt. Deförsörjningsberedskapsmotiv som exempelvis gäller för jordbruksområdet anserkollegiet inte kunna tiUämpas på trädgårdsområdet. Någon av beredskapsskälbetingad avskärmning från importkonkurrens för att säkerställa en vissproduktionsnivå är därför ej aktuell när det gäller trädgårdsprodukter. Näringsfriheisombudsmannen:Utredningen har med utgångspunkt i den offentliga regleringen av jordbruketlagt fram förslag till motsvarande offentligt regleringssystem förträdgårdsnäringen. NO vill med anledning härav understryka att den övervägandedelen av trädgårdsnäringens produkter prydnadsväxter representerade 1977 av produktionsvärdet inte ur beredskapssynpunkt har någon med de centralajordbruksprodukterna jämförlig betydelse. För trädgårdsnäringens del saknassålunda det grundläggande skäl som motiverat särbehandlingen av det svenskajordbruket jämfört med andra näringar i vårt land. Ett genomförande avutredningens förslag skulle kunna tas till intäkt för krav på enahanda skyddför andra konkurrensutsatta näringar. Såväli målbeskrivningen som i olika andra sammanhang i betänkandet synes de i direktivenangivna målen ha undergått en förskjutning, nämligen från huvudsakligenkonsumentintressen till huvudsakligen producentintressen. Från de synpunkterNO har att anlägga är detta betänkligt i synnerhet som utredningen ej kananses ha analyserat förslagets effekter på konsumentpriserna. Mot bakgrund bl.a. härav hade det varit önskvärt att utredningen lagt fram sina förslag först isamband med ett slutbetänkande, sedan även distributions- och marknadsfrågor m.m. utretts. Ett ställningstagande måste bygga på ett ofullständigtfaktaunderlag. NOfinner det anmärkningsvärt att utredningen inte i större utsträckning markeratskillnaden mellan trädgårdsprodukter avsedda som livsmedel resp. som prydnad.Av det totala produktionsvärdet på 1100 milj. kr. utgör odling avprydnadsväxter, vilka till övervägande delen produceras i växthus. En stor delav såväl nuvarande som föreslagna nya stödformer är avsedd för den produktionsom sker i växthus. Visserligen kan naturligtvis, såsom utredningen påpekat, iberedskapsti- Prop.1978/79:136 13 der ske en omställning av växthusproduktionen frånprydnadsväxter till produkter av livsmedelskaraktär, men det kan väl rimligeninte motivera ett sådant skydd för prydnadsväxtodlingen som jordbruket åtnjuter. Utredningen hävdar att branschen kännetecknas av storosäkerhet bl. a. till följd av ökad import och prishöjningar på olja. NO finnerinte anledning att anta att branschen drabbats av större svårigheter än andranäringar i rådande konjunkturläge. Det kan här erinras om att det i betänkandet(SOU 1977: 74) angående fiskerinäringens framtid gavs en negativ lönsamhetsbildsom företer stora likheter med den bild av lönsamheten inom trädgårdsnäringensom lämnas i förevarande betänkande. Sedermera framkom att fisket, som hadeett mindre gott ekonomiskt resultat under den av utredningen åberopadeperioden fick en betydande lönsamhetsökning. Vad gäller de föreslagna stödåtgärderna, befarar NO attsystemet kommer att försämra fömtsättningama för effektivitet och konkurrensgenom att konservera rådande branschstruktur. I stället för ett permanentstödsystem, kan det antas att ett temporärt sådant, att sättas in vidextraordinära situationer, är bättre ägnat att i enlighet med direktiven uppnåjust effektivitet. Utredningen föreslår ju också att (s. 202) lån, motsvarandedet som ges från anslaget Lån till trädgårdsnäringen bör kunna utgå även iframtiden vid tillfälliga kriser fastän förslaget ej utvecklats närmare ibetänkandet. Statens pris- och karlellnämnd: Genom att utredningen ännuinte behandlat alla viktigare aspekter för den berörda näringen saknas möjligheteratt få en total överblick av näringens ekonomiska läge, orsakernatill eventuella svårigheter samt behovet och utformningen av samhälleligastödåtgärder. Det förhållandet att distributions- och marknadsfrågorna ännuinte har penetrerats gör det enligt nämndens mening svårt att analysera ochöverblicka de konsekvenser som utredningens förslag skulle medföra förträdgårdsnäringen, samhället och konsumentema. Detta gäller särskilt förslagetom inrättandet av en fond för marknadsreglerande åtgärder. Utredningen motiverar sina förslag till utvidgat statligtstöd tiU trädgårdsnäringen med i första hand beredskaps- och sysselsättningsskäl.Även inkomstpolitiska, regionalpolitiska och energipolitiska samhällsmålåberopas. Synsättet har hämtats från jordbruksregleringen som även står sommall för vissa av utredningens förslag till marknadsreglerande åtgärder.