prop · G20387 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt Statsförelags bedömning kommer inte aktiernaunder överskådlig tid atl ge någon utdelning. En planmässig avskrivning avdessa aktiers bokförda värde är därför motiverad. Som en nedre gräns föraktiernas värde anger Statsförelag del nominella beloppet på aktierna, dvs. Avskrivningsperioden bör sättas till fem är. Enligt Statsförelagsuppfattning kan man inte balansera en sådan avskrivning i resultaträkningenmed andra intäkter. En avskrivning av aktierna innebär således en ökning avmoderbolagets föriust och får dessutom svåra återverkningar på finansieringenav Statsförelagsgruppens övriga verksamhet. Statsförelag framhåller vidare atl om en statlig medverkanvid en finansiell rekonstruktion av skulle innebära en mer kortsiktiglösning pä problem aktualiseras en nedskrivning av bokfördavärde bokslut. 1 sådant fall hemställer Staisföretag om etttillskott på 150 milj. kr. Jag delar Statsföretags uppfattning atl en finansiellrekonstruktion av är nödvändig. Denna bör utformas sä atl intefinansiellt belastar Statsförelag så att del hämmar utvecklingen för övrigaföretag i gruppen. har en väl utbyggd modern produktionsapparat ochbeslut om ytteriigare stora investeringar blir, under förutsäitning allmarknadsutvecklingen blir den förutsedda, aktuella tidigast in pä 1980-lalet.Förelaget genomför ett program för atl effektivisera verksamheten och därmedförbättra resultaten. De närmaste årens utveckling blir av stor Prop.1978/79: 87 12 betydelse för beslut om förelagets verksamhet inför 1990-ialet,Dessa omständigheter gör att staten bör medverka i en finansiell rekonstruktionav och därigenom ge företaget möjlighet att fortsätta verksamheien inuvarande omfallning. För alt möjliggöra sådan rekonstruktion anserjag attstaten bör i huvudsak täcka förlusten för . Med hänsyn till all LKABhar disponibla reserver atl täcka en del av 1978 ärs förlust bedömer jag att500 milj. kr. bör räcka för detta ändamål. Jag finner vidare att bör gesett belopp för alt möta finansiella påfrestningar som kan uppslå under år 1979.För della ändamål bör 200 milj. kr. Jag förordar sålunda allett anslag av 700 milj. kr. för ändamålet tas upp på lilläggsbudgel II lill sialsbudgelen för innevarandebudgetår. Medlen bör utbetalas lill Statsföretag som har atl genomföra denfinansiella rekonstruktionen av . Jag är inte nu beredd an förorda all slalen skalltillskjuta medel för att läcka beräknade finansieringsbehov föraren1979-1981. Osäkerheten i prognoserna är alltför stor för att ställning nu skallkunna las till behovet av medel. Företagets egna resultatprognoser för denaktuella perioden tyder dock på fortsatt behov av statliga medel. Jag villdärvid erinra om den belydelse för resultatutvecklingen som företagets effeklivi-seringsprogramhar, och del angelägna i att detla fullföljs. Frägan om ytteriigare finansielltstöd får tas upp i slutet av är 1979 när resullatutfallel närmare kan bedömas. Jag är inte heller beredd atl nu ta upp frågan omtillskott till Staisföretag för nedskrivning av del bokförda värdet av . Antalet anställda i moderbolaget har genom rekryteringsslopp,förtidspensioneringar och annan s. k. naturlig avgång minskat med ca 760 personerunder . Antalet anställda i moderbolaget var vid utgången avår 1978 ca 7400. har antalet anlitade entreprenörer minskat kraftigt.Det starkt reducerade produktions- och investeringsprogrammet har medfört attLKAB trots detta har betydande personalöverskott. Av anställda var därför under är 1978 ca 750personer sysselsatta i särskilda arbeten finansierade av staten ochStatsföretag. Detta innebär att antalet sysselsatta inom den ordinarieverksamheten under Ivä är minskat med drygt I 500 personer. beslöt (prop. 1977/78:96, NU1977/78:50, rskr 1977/78:225) atl staten skuUe lämna ett medelstillskollpä 200 milj. kr. för alt upprätthålla sysselsättningen vid företagel under är1978. Medlen används till tidigareläggning av investeringar och andra sysselsätt-ningsstödjandeåtgärder. Dessa omfattar bl.a. miljöinvesteringar i Prop.1978/79:87 13 och , undersökningsarbeten, lillfarlsorter ochandra investeringar för kommande huvudtransporisnivåer i och Malmbergetsaml fortsatt gråbergsbrytning i för friläggning av malmkroppen.Dessa arbeten har givit sysselsättning ät ca 650 personer under ett års lid. alt bevilja 181 milj. kr. dels somägartillskott, dels som ett t. v. ränte- och amorleringsfrill lån förinvesteringar i bl. a. ell apatitverk i , förberedelser för kopparmalmsbrytningi Viscaria och en anläggning för fosforrening i . 1 dessa invesleringsarbetenhar ca 100 personer sysselsatts under är 1978. Trots den snabbalageravvecklingen och en högre produktionsnivå kommer ettpersonalöverskoll att finnas . Enligt bedömningskulle personalöverskollel komma alt uppgå lill ca 650 personer under år 1979och skulle med enbart naturlig avgång ha eliminerats . Av denövertaliga personalen kan ca 120 personer sysselsättas i projekt som påbörjatsunder och som finansieras av Statsföretag. Den personal som därutöverberäknas vara övertalig uppgår således lill ca 530 personer. Mot bakgrund averfarenheterna är del min uppfattning atl sysselsättningen förden övertaliga personalen bäst löses genom ell sysselsätlningsprogram för är1979 av samma karaklär som för . harinför inventeral de möjligheler som kan finnas all inom förelagel finnameningsfulla arbeisuppgifier för den övertaliga personalen. Det har visal sig möjliglatt genom främst tidigareläggning av arbeten av samma karaklär som för år 1978skapa erforderlig sysselsättning. De för tillkommande objekten utgörs i första handav av undersökningsarbeten, arbeten på kommande huvudlransportniväer iKiruna och samt verksombyggnader i - vissa nyainvesteringar som ökar effektiviteten och bidrar till lönsamhet även på kortsikt. Det beloppsom erfordras för de i sysselsätlningsprogrammet upptagna arbelena härav beräknalstill170 milj. kr. Det bör här nämnas atl av sysselsättningslödjandeåtgärder hos återstod investeringar för ca 35 milj. kr. vid årels utgång.Genom beslut har bemyndigats attgöra utbetalningar till för ifrågavarande investeringar även under år 1979av anslagna 200 milj. kr. För atl kunna genomföra det planerade sysselsätlningsprogrammetför anserjag all det behövs ytterligare 135 milj. kr. Jag förordar attdessa medel ställs till förfogande under förutsättning att ca 530personer, som annars skulle ha varslats om uppsägning, garanterassysselsättning . Tillskottet bör lämnas i form av ett Prop.1978/79:87 14 särskili bidrag för sysselsäliningssiödjande åtgärder liliLKAB och anvisas på lilläggsbudgel 11 till statsbudgeten för budgetåret1978/79. Det bör utbetalas successivt i takt med alt investeringarna fullföljs. De ca 530 personer som skall ulföra dessa arbeten somfinansieras med det särskilda bidraget bör ingå i en särskild arbetsstyrka,skild frän ordinarie produktion. Jag har vidare räknat med alt berördpersonal, liksom är fallet när del gäller tillfälligt sysselsättningsbidragtill större förelag, kan få del av tillgängligi arbetsmarknadsstöd, såsomutbildningsbidrag och flyltningsbidrag. Det nu föreslagna särskilda stödet för sysselsättningsskapandeåtgärder innebär att varselhotel för berörd personal kan undvikas för år 1979.En forisaii uiveckling enligi de verksamhels- och resullatprognoser som förelagelnu har lagl fram innebär emellertid att personalinskränkningar kan blinödvändiga . Även om sysselsättningen för den övertaliga personalentill kan tryggas genom ell sysselsätlningsprogram inom och personalöverskolleltill övervägande del elimineras genom naturlig avgång, medför en sysselsällningsreduceringvid all arbetsmarknaden väsentligt försämras för malmfältskommunerna.Denna sysselsällningsreducering medför sålunda inte bara minskad efterfråganpä gruvarbetskraft utan även minskad arhetskraftseflerfrägan inom underleveranlörsförelagoch servicenäringarna. Jag vill därför efter samräd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet anmäla atl arbete f. n. pägär inom regeringskanslieti syfte atl senare i vår lägga fram ett regeringsförslag till om regional-ochsysselsältningspoliliska åtgärder i . Sammanfattningsvis bör alltså Statsförelag ges eUtillskott av medel av 700 milj. kr. för atl finansiellt rekonstruera LKAB.Tillskottet skall användas för att läcka 1978 ärs förlusl i och för attmöta finansiella påfrestningar . För sysselsäliningssiödjande åtgärder vid bör 135milj. Medlen är avsedda för all finansiera invesleringar ochandra åtgärder i sysselsällningsfrämjande syfte i malmfältskommunema. Härigenomberäknas ca 530 personer få sysselsättning under . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anförl i fråga om riktlinjer försysselsättnings-främjande åtgärder vid . 1978/79:87 15 2. till Tillskott av medel tål påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 3. till Sysselsättningsfrämjande åtgärder vid på lilläggsbudgelIl till statsbudgeten för /79 under Ijortonde huvudUteln anvisaett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå atl antaga de förslag föredraganden har lagt fram. 1978/79:87 16 : s framtida verksamhet initierade med anledning av denfinansiella krissituationen, som och därigenom också ägareförelagetställts inför, en utredning om : s framtida verksamhet. Den genomfördes avLKAB och Statsföretag gemensamt i samarbete med representanter för : spersonalorganisationer. Utredningsarbetet, som pågick /78till , har resulterat i en rapport om : s framtida verksamhei. Utredningsarbetet har bedrivits mot bakgrund av bl. verksamhet i de norrbottniska malmfälten spänneröver en mycket lång lidsrymd. Stora, permanenta samhällsbildningar har uppståttkring de lappländska gruvorna. Möjlighelen atl lillgodogöra sig gruvorna underlång lid har varil betingad av malmfyndighelernas storlek och närheten tillden europeiska stålindustrin. Anknytningen till denna har medfört, attgruvdriften kommit all följa den europeiska stålindustrins utvecklings-ochkonjunkturmönster. Tider med lysande ekonomiska resultat har sålunda växlatmed depressionstider, som fordrat samhälleliga stödåtgärder. har underde tre ä fyra krisår, som stålindustrinunder åren 1975- 1978 genomgått, drabbats mycket hårt. Förelaget kunde dockunder trots stälkrisen redovisa vinster. uppstodemellertid en betydande förlust och förluster kan förutses ocksä för de närmasteåren. Utredningens huvudslulsats är all : s möjligheter attkvarleva som ett betydande järnmalmsföretag är goda. Det vikligastemålet är att göra företagel lönsamt. En förutsättning för detla är atl LKABrekonstrueras finansiellt. Iutredningen fastslås också, att en utveckling av som ett lönsamtjärnmalmsföretag släller myckel stora krav pä att de åtgärder, som igångsattsför att åstadkomma resultatförbättring, med krafl fullföljs. 1 utredningenförutsätts ocksä, atl järnvägsfrakterna minskar, och all samhällel gör vissaåtaganden. 1978/79:87 17 Järnmalmsrörelsen är dominerande verksamhet.Omsättningen var är 1977 1 573 milj. kr. (moderbolaget). Operativ verksamhetbedrivs dessulom genom följande dotterbolag: Omsättning 1977 milj. kr. AB Forshammars industrimineral 44 AB Statsgruvor sulfidmalm och 33 prospektering (nybildat) Utredningen behandlar i huvudsak järnmalmsrörelsen, efiersomden är väsentligaste rörelsegren och också är den verksamhei, som medsill beroende av stålindustrin gett de stora förlusterna. Genom sin anknytninglill en region, där gruvdriften utgör den dominerande näringsgrenen, har denockså en avsevärd samhällelig betydelse. Utredningen belyser emellertid ocksåandra rörelsegrenar, som är eller kommer att vara betydelsefulla för LKAB-koncernensutveckling. Möjlighelen all ulveckla förelaget vid sidan av järnmalmsrörelsenses som ell slöd för järnmalmsrörelsens fortlevnad. De fakiorer, som främsi ulgör förulsältningar förföretagels framtid, och som studeras, hör samman med marknaden, varifrånintäkterna kommer, dvs. leveransnivåer för olika slag av produkter,produktutveckling, priser, metallurgiens utveckling etc, samt med transporternaoch produktionen, där de störsla koslnadsposlerna finns. Ulredningen ägnar ett omfattande studium åt strategier ochåtgärder, som kan förbättra järnmalmsrörelsens lönsamhet och konkurrenskraft,liksom åt personell utvärdering och en beskrivning av samhällseffekter. Ulredningen preciserar slutligen en ekonomisk ochfinansiell utvärdering för järnmalmsrörelsen och för koncernen. Järnmalmsmarknaden utmärks f.n. av ett utbud som vidaöverstiger efterfrågan. Detta överutbud är betingat av atl stälkonsumtionenligger belydligi lägre än vad som anlagils i lidigare inlernaiionella prognoseroch av all belydande gruvkapacitet kommit fram i länder som ochAustralien. Man kan utgå från alt stålindustrins behov av järnmalm kommer allkunna täckas ett siycke in pä 1980-talel av den kapacitet, som finnstillgänglig eller sådan som tillkommer . Stora mängdermalm, som finns lagrade hos gruvföretagen eller av stålindustrin, ärocksåtillgängliga. 1978/79:87 18 Del är sålunda ovisst om stålproduktionen i världen underde återstående åren av kan komma upp i nivå med rekordhögaproduktion, 710 milj. ton. producerades 673 milj. ton. Den svära stälkri.senunder aren 1975- 1978 häri synnerhet drabbat den västeuropeiska och denjapanska stålindustrin. Dessa är de största importörerna av järnmalm och denexporterande järngruveindustrin har därför utsatts för stora ekonomiskapåfrestningar pä grund av minskad efterfrågan pä malm. Den internationellahandeln med järnmalm sjönk frän knappt 400 milj. lon lill ca 340 milj.lon är 1977 (labell 1). Internationell handel med järnmalm i milj. ton(Ar 1977 preliminärt) avsätter av sina leveranser inom EG-området.Utvecklingen inom denna marknad betyder därför mycket för bolagets framtidaavsättning. prognoser om stålindustrins utveckling har visat sigalltför optimistiska. Del synes emellertid inte finnas skäl att antaga attstålindustrin inom EG helt kommer att stagnera. Utredningsgruppen har ställtupp ett antal alternativ med som mest realistisk bedömning en produktion av155 milj. ton resp. 165 milj. ton råstål . Produktionenär f.n. 125-130 milj. ton. Sedan denna prognos gjorts har EG publicerat "EG-prognos1978". Den anger som trolig produktion förår 1985 152-158 milj. ton (Sefigur 1). 1 utredningens rapport förutsätts alltsä enproduktionsökning inom EG:s stålindustri. Ocksä inom övriga kundländer förutsesökningar. leveranser (labell 2) har sjunkit mer änproportionellt bl.a. pä gmnd av att den fosformalmbaserade stålproduktionen iEuropa haft särskilt svårt att hävda sig. Detta gäller i synnerhet denbelgiska stålindustrin, som i stor utsträckning arbetar pä export och medprodukter som drabbats särskilt starkt av ökande konkurrens frän nyastålländer. marknadsför tre malmlyper: högfosformalm, lågfosformalmoch Prop,1978/79:87 ..J'EG-prognos 197576 "' ..-'-" 1970-72 -74 -76 -78 -80 -82 -84-85 Dessa malmtyper indelas i olika produkter medspecifika metallurgiska egenskaper. Den metallurgiska utvecklingen har, delvissom en följd av nedläggning av gruvor på den europeiska kontinenten, allvariigtpåverkat framliden för högfosformalm. Thomasverken, som utnyttjat högfosformalm,har avvecklats, delvis av miljöskäl. Nya processer för stälframställning medanvändning av lågfosformalm har ersatt thomas-processen. Högfosformalmen kan renas från fosfor genom en höggradiganrikning. Fosforn kan i form av apatit användas som råvara igödselmedelsindustrin. Den järnmalm som erhålls efter anrikningen är finmaldoch måsle därför pelletiseras. Pellets är emellertid nu och för ett antal ärframåt en produkt som finns i överskoll pä marknaden. Tabell 2: leveranser 87 6307 104 4 370 2611 4837 2769 2202 3088 26295 2071 14 325 -Hl 58 -2635 +6% - -1017 -11970 --- Prop.1978/79:87 20 Pellets används i främst vid högt kapacitetsulnytljandesom komplement till den sinter stålverken själva tillverkar. Vid läg stälproduktionsnivåsjunker därför pelletsefterfrågan bäde snabbare och kraftigare än efterfråganpä t. ex. fines, dvs. har sina naturliga avnämarområden inom EG och runtÖstersjön. Fram till 1970-talels siälkris läg lyngdpunklen för leveranserpä fosforrika (: , är 1967: . är 1957: ), där LKABhos kunderna i BRD och , tidigare även i , inom just dennasektor mötte föga konkurrens. När emellertid tidigare förbrukare av fosforrikmalm övergår till fosforlåga produkter möter hela världsmarknadens utbud. var den störsla malmleveranlören till den europeiskastålindustrin och därför ocksä prisledare frän i.o.m.förhandlingarna för leveransårel 1975. Denna roll har överlagils av denbrasilianska ställiga , , vars siarka expansion som järnmalmsexportörännu är långt ifrån avslutad. Den framlida malmavsällningen är svårbedömbar, särskilt pålängre sikt. 1 rapporten har därför ett antal alternativ studerats. Här skallendast visas det som av utredningsgruppen valts som ett huvudalternativ (tabell3). Osäkerheten i bedömningarna illustreras av hur siffran för år 1978förändrats. Tabell 3: Leveransanlaganden lolalt. 1974 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Högfosformalm 15,2 7,9 10,3" 10,7 9,4 9,7 7,4 6,7 6,8 Lågfosformalm 9,0 7,1 8,6 8,8 9,1 10,4 10,7 10,5 10,7 Pellets 8,0 4,3 3,5 5,5 2,9 3,8 5,6 8,0 8,4 32,2 19,3 22,4 25,0 21,4 23,9 23,7 25,2 25,9 Malmmarknaden har i princip utvisat ett överutbudalltsedan slulel av 1950-lalel. Endasl för nägra fä år under 1970-talels förstahälft kan man tala om en bättre balans mellan utbud och efterfrägan. Överutbudelhar av-speglals i en fallande priskurva, som efter nägra fä är av upphämtningpå grund av stål- och malmkrisen äter vänt nedåt under de tre senasle åren.Prissänkningarna cif beräknas till i realpriser. hardet låga kapacitetsutnyttjandet i malmproduktionen verkat höjande påproduktionskostnaderna per ton. ' Skeppningsplan 2 Skeppningsplan 1978/79:87 21 LKAB:s fob-priser bestäms numera i princip av cif-prisernai varifrån fär dras kostnaderna för sjöfrakterna frän . Skillnaden i kosinad mellan och konkurrenternas sjöfraktertill är en viktig faktor för konkurrenskraft. Sjöfraktskost-nadenhar nu nått ett minimum. Genom närhet till Europamarknaden kommer varjehöjning av sjöfrakterna att bli till Narvikslradernas favör. Inte heller kan manräkna med att någon mer betydande ökning av del malmförande tonnagets genomsniilsstoriekkommer atl ge de långväga malmerna fraklkoslnadssänkningar. Konkurrensläget förLKAB, som påverkats negativi av de låga sjöfrakterna, borde därigenom intekomma att försämras ytterligare. Effeklivare lossningsanordningar i de storalossningshamnarna gynnar i första hand korla trader och blir sålunda, när depå sikl installeras, en positiv faktor för LKAB-malmen. En återgång till sjöfrakler,som ger rederierna kostnadstäckning torde däremot komma att dröja. Fob-prisernas utveckling på en representativhög- resp. lågfosformalm samt även pä pellets exemplifierasi figur 2. Priserna för pellets har utvecklats likarlat. Under de senasle årenhar pellelspriserna sjunkil från ett genomsnitt av ca . per ton lillca . per lon och . Faktiska fob-priser på en hög- resp en lågfosformalmjämförda priset 1962 uppräknat med fiänsyn till kronans värdeminskning Kr/ton '0l 50 50 10-50 20 10-)0 30-30 70 30 1962 uppräknat som ovan med priser uppräknade med hänsyn tiU kronansvärdeminskning Lågfosformalm- ,*'' 1955 1958 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1978/79:87 22 För framtiden förutses en prisutveckling, som åtminstoneöver innebär minst kompensation för infiationen, dvs. minstoförändrade realpriser pä malm, räknat års nivå. arbetar för att behålla och vidga sin marknad.Marknadsföringen byggs ut. En särskild marknadsorganisation har skapats inomLKAB med uppgift bl. a. att samordna Malmexports och marknadsaktiviteteroch produktutvecklingen. En väsentlig affärsidé är att konkurrera med kvalitet ochnya produkter och att finna nya marknader för produkter. Resultat härav har redan visat sig. Inom företaget finns hög teknisk kompelens, välulrustadelaboratorier och nya produklidéer. Den intensiva forskningen i förening medteknisk marknadsföring sker i samarbete med kunder. Sädanl samar-belemed tongivande verk kommer alt utvidgas ytterligare. I målsättningen för marknadsansträngningarna ingår atlleveranserna skall hällas inte bara pä en hög utan ocksä på en så jämn nivå sommöjligl. Den utbyggda kapaciteten utnyttjas därmed bättre och lönsamheten ökar.Sysselsättningen gagnas. Vissa av kunder har funnil detförenligt med sina intressen att bygga egna pelletsverk i hemlandet eller attsom delägare engagera sig i pelletsverk i malmproducenlernas utskeppningshamnar.Detta har kommit atl inskränka leveransmöjligheter, dä kunderna iförsta hand utnyttjar egna hel- eller delägda verk. För att kunna öka leveranserna och hålla en jämnsysselsättning är förelaget icke främmande för atl erbjuda kunderna att blidelägare i verk i och eller att själva bli delägare i pellelsverk,som kan komma all byggas av kunderna. Delta kan öka leveranserna och bidra till sysselsättningeni malmfälten. Marknadsutrymmet för högfosformalm och pellets är begränsal.Man kan befara att marknaden för högfosformalm kommer atl krympa ytterligare.För pellets ökar däremot marknaden och bör ha letttill balans mellan tillgång och efterfrågan. möjligheter alt sälja lågfosformalmär goda. Basen för järnmalmsproduktion är gruvorna imalmfälten. 1 Kirunaområdet bryts f.n. Kiirunavaara och Leveäniemi ().Dessutom finns i området ett antal mindre högfosformalmer samt Mer-tainen och Gruvbergel. Kiirunavaara är en underjordsgruva. Brytningen befinnersig på . Malmen torde ha ett djupgående till minst 1 500 mmed ett 1978/79:87 23 förmodat malminnehåll av 1 800 milj. lon. Hur stor deldärav som är brytvärd är en ekonomisk fräga, som bl.a. avgörs avmarknadsförutsättningarna och produktionens effektivitet.Produktionskapaciteten vid dis-kontinuerlig skiftgång ligger inom den närmaste femlonärsgränsenpä drygt 20 milj. lon färdiga produkter men kan eveniuelli ökas. Sannolikiligger övre gränsen härvidlag vid 23 milj. lon . Kiirunavaaramalmen är en blandning av låg- och högfosformalmer.Ca 25 % av de färdiga produkterna utgörs f. n. av lågfosformalm. av produktionen frän Kiirunavaara ulgörs avstyckemalmer och fines. Dessulom kan ärligen drygl 2 milj. lon pelletstillverkas. Genom anrikning före pelleiiseringen kan fosforn avlägsnas ur vissatyper av högfosformalm. 1 finns i Leveäniemigmvan en malmreserv avuppskattningsvis 200 milj. ton i dagbrottsbrytning. Dessulom finns 50 milj.ton för eventuell underjordsbrylning. Årskapaciteten i färdiga produkter är 3,5milj. ton, varav 3 milj. lon pellets. Leveäniemigmvan bryts som dagbrott och med tilllagandedjup minskar produktionskapaciteten. De långsiktiga planerna förutsätier därföratt kompletterande brytning startas och början på 1990-laleti de näriiggande malmerna Gruvbergel och Meriainen. Malmprodukterna frän Kirunaområdet är: styckemalm,högfosfor fines, högfosfor styckemalm, lågfosfor fines, lågfosfor pelleis Samtliga styckemalms- och finesprodukler är magneliter,dvs. Transporten av kirunaprodukter sker mot medjärnväg. Kapaciteten på järnvägen lorde f. n. ligga omkring 26 milj. ton perär. Med vissa investeringar i vagnpark m. m. kan järnvägens kapacitet bli ca 30milj. Vissa kvantiteter transporteras och i framliden frånMalmberget lill . För att järnvägens kapacitet mot pä 30 milj.ton hell skall kunna utnyttjas fordras dä förutom vagnsanskaffning även ombyggnadav banslräckan . Hamnen i moderniserades delsmed en ny mottagningsstation för låg med en kapacitet avpassad till ovanståendejärnvägskapacitet, dels med en ny kaj med tillhörande lager. Den nya kajen kanta de största nu förekommande fartyg, . Ulskeppningskapa-citelenbedöms ligga på ca 32 milj. ton men reduceras något, om en siörre andel pelleiskommer all skeppas. Den sammanlagda lagervolymen är ca 4,5 milj. ton och är iförsta hand avsedd all ta upp variationer mellan tågtrafik och skeppning. Denkan endasl i mindre omfattning tas i anspråk för konjunkturlagring.