prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Förinskränkning krävdes grundlagsändring endasl i fråga om förbudel mot retroaktivsiraffiagsliftning. Inskränkning i opinionsfriheien kunde göras genom vanliglag, men enligt uiialanden i belänkandei inie i sådan omfallning alt frihelenime längre kunde anses råda. De fri- och räuigheler som logs upp i 2 S kundeinskränkas genom lag eller med slöd av lag, och samma var förhållandel medasylrätten. Beiräffande skyddel mol exproprlaiion, rälien (och pliklen) lillgrundläggande skolundervisning, rälien lill sociall undcrslöd samt rälien ochpliklen all della i rikets försvar hänvisades lill innehållet i vanlig lag.Rälten till annan undervisning och utbildning samt rätten all driva näring ochulöva yrke gällde såvitt inte annal var särskilt stadgat. Sådana inskränkningari rälien lill egendom, vilka inte var av expropriaiionsnaiur, kunde ocksåbeslutas i enlighel med de allmänna reglerna om normgivningsmuklen.Bestämmelsen om räll till arbete var av målsutiningskuraklur. Förfaltningsulredningenansåg vidare au 16 S regeringsform represenierade eit särskilt siortiradilionsvärde och all paragrafen i sin helhet borde föras över lill ochbevaras i I kap. i den nya regeringsformen såsom ell riktpunkts- ochmålsättningssladgande. Omlagprövningsrälien ullalade förfaiiningsulredningen all man utgick från atldomslolarna ägde en sådan rätl och atl den skulle beslå men all den endaslsällan skulle aktualiseras. Beträffandelagrådel föreslog förfaiiningsulredningen au del obligaloriskagranskningsområdei skulle beskrivas på ell sådani säll all del omfallade blandannat grundlagarna. Grundlagskulle enligi förfaliningsulredningens förslag sliftas genom två beslul medmellanliggande val lill . Om minsl en tredjedel av 4 Frågornas lidigarebehandling SOU 1978:34 riksdagensledamöter begärde del, skulle grundlagssliftningsfråga undersiällasfolkomröstning i sumbund med detta riksdagsval. Förfaliningsulredningensgrundlugsförslug blev starkt kritiserat under remissbehandlingen och i denallmänna deballen. Bland annat av detla skäl lades del inle lill grund förnågon allmun förfaitningsreform. Genombeslul slopades den obligaloriska lagrådsgranskningen. 1 siälleiinfördes en fakuliaiiv ordning, enligi vilken regeringen friu hade atl välja ulde lagförslag som skulle remiueras lill lagrådel. uiredning, grundlagberedningen, lillsaiies för au slulföra arbelelpå en ny författning. Ulredningens slulbelänkande lämnades (SOU1972:15). 1förhållande lill förfaliningsulredningens förslag hade grundlagberedningenvidgai rätiighetsskyddeis omfallning. Regleringen var dock ej samlad i ellsärskilt kapilel. Föruiomyttrandefrihet (med tryckfrihet), räll all inhämla underrätielser(informationsfrihet, som enligt förfaltningsulredningen utgjorde en del avyttrandefriheien). mötesfrihet, föreningsfrihet, religionsfrihet, frihel allröra sig inom rikel och atl lämna detla samt skydd mol husrannsakan i bostadoch intrång i brev-, posl- eller teleförbindelser inbegreps även sådanapolitiska frioch rättigheter som demonstralionsrält, skydd mol tvång alllillhöra förening eller trossamfund (negativ förenings- resp. religionsfrihet)eller alt ge sina åsikter lill känna (negaliv yttrandefrihet) samt skydd molpåtvingat kroppsligt ingrepp och mot hemlig avlyssning. Vidare föreslogberedningen ell förbud mol tillfälliga domstolar, dvs. sådana som inrätiadesför redan begången gärning eller för viss tvist eller eljesl för vissl mål.Förbud mot relroakliv siraffiagsliftning gällde också i fråga om konfiskationoch annan rällsverkan av gärning. Ersäuning skulle uigå vid exproprialion ochannal sådani förfogande. Grundlagberedningen föreslog vidare räll lill domstolsprövningav frihetsberövande, annal slraff konfiskation eller annan sådan särskildrällsverkan av gärning saml förbud mot landsförvisning och mot berövande avsvenskl medborgarskap. Grundlagberedningenföreslog all vissa fri- och rättigheter inte fick begränsas annat än efterändring av själva grundlagen. gällde förbuden mol lillfälliga domslolar,mol retroaktiv strafflagstiftning, mot landsförvisning och mol berövande avsvenskl medborgarskap saml rälien lill domslolsprövning av frihelsberövande m.m. I övrigt var skyddel utformat så att inskränkningar krävde lag, beslutad avriksdagen i vanlig ordning. Undantag från delta krav fanns endasl i fråga omföreskrift alt lag i vissl ämne skulle börja eller upphöra alt gälla. Riksdagenskulle kunna bemyndiga regeringen eller denna underordnad myndighei allförordna härom. Grundlagberedningenförutsatte atl lagprövningsrälien skulle beslå, men SOU1978:34 Frågornas lidigare behandling 45 föreslogingen uiirycklig grundlagsbestämmelse härom. Belräffundelugrådeis granskning slod gruhdiugberedningen fust vid den besluladefakulialiva ordningen. Härulöver föreslogs räll för majoriteten i utskott iriksdagen all la inilialiv lill lagrådets hörundc. Enligigrundlagberedningens förslug skulle grundlag allljäml sliftas, ändras ellerupphävas genom två riksdagsbeslut med mellanliggande vul. Grundlagberedningensförslag kom ull ligga lill grund för beslulen om 1974 års regeringsform ochriksdagsordning. 1 fråga om räiiigheisskyddei innebar regeringsformföljande. Vissabesiämmelser om grundläggande fri- och rälligheler samlades i ell särskilikapitel (2 kap.). En föreskrift om yttrande- och tryckfrihet, rält tillinformulion, möiesfrihel,demonsirutionsrätl,föreningsfrihel, religionsfriheloch rörelsefrihet inledde kapiilei (2 kap. 1 S)- Därnäsl följde en beslämmelseom skydd för den "negaliva" sidan av föreningsfrihet, religionsfriheloch yiirandefrihei (2 kup. 2 S) och om skydd mol pålvingal kroppsligt ingrepp,husrannsakan, inirång i brev-, posl- och teleförbindelser och hemlig avlyssning(2 kap. 3 S)- En föreskrift om rälten all vidla fackliga slridsålgärderåterfanns också i della kapilel (2 kap. 5 S). Ikapitlet om normgivningsmakten återfanns förbud mol dödssiraff, landsförvisningm. m., berövande av svenskl medborgarskap i vissa fall, relroaklivstrafflagstiftning samt exproprialion ulan ersättning (8 kap. 1 S)-Förbud moltillfälliga domslolar saml råll all få frihelsberövande pröval av domstol ellerdärmed likställd nämnd föreskrevs i kapitlet om rättskipning och förvallning(11 kap. 1 S andra slyckel och 3 S andra slyckel). Skyddelmol dödssiraff, landsförvisning m. m., berövande av svenskt medborgarskap ivissa fall, retroaktiv strafflagstiftning, expropriulion ulan ersäuning ochlillfälliga domslolar saml rälten lill domslolsprövning av friheisberövandenkunde inle upphävas eller inskränkas på annat säll än genom grundlagsändring. Föreskriftersom närmare ulformade de politiska fri- och rällighelerna (2 kap. 1-3 SS) kundemeddelus genom lag, siiftad i vanlig ordning. I ell par undantagsfall kundesådana föreskrifter beslutas genom regeringsförordning med slöd av bemyndigandei lag, nämligen föreskrift om tystnadsplikt i vissa fall eller föreskrift omatl lag i vissa ämnen skulle börja eller upphöra atl lillämpas. Rätlen allvidta fackliga slridsålgärder gällde om annat inte följde av lag eller avtal. Lagprövningsrälienfastslogs inle i regeringsformen men godlogs i moliven till denna. 1frågaom lagrådel gjordes ingen ändringav belydelse (8 kap. 18 S). För all avgeyllrande lill regeringen över lagförslag skulle således finnas ell lagråd, variskulle ingå domare i högsia domstolen och regeringsrätten. Även riksdagsulskolifick inhämla yllrande från lagrådel, och del föreskrevs all deua i regel skallgöras redan närdet begäres av en iredjedel av dess ledamöier (4 kap. 10 §riksdagsordningen). Besiämmelserom granskningens inrikining och om områdel fördenna saknas. 6 Frågornas tidigare behandling SOU 1978:34 Grundlag .stiftas, ändrus eller upphävs genom tvåriksdagsbeslul med mellunligganile val lill (8 kap. 15 S). Reglerna om de medborgeriiga fri- och rällighelerna i 1974års regeringsform bciecknudcs redun vid sin lillkomsi som ell provi.sorium.Enligi riksdagsbesluiel borde cn .särskild uiredning lillsulius med uppgiftull på nyll överväga frågan om regleringen i grundlag av skyddel för enskildasfri- och rälligheler i helu dess vidd. Med uniedning härav lillkallades 1973års fri- och rällighetsulredning. Denna uiredning avlämnade 1975 ellbelänkande (SOU 1975:75) med förslag lill eu hell nytl kapilel om gmndläggandefri- och rälligheler regeringsform. förslag lades sedan lillgrund för beslul av riksdugen om ulvidgning och förstärkning uv skyddetför de medborgerligu fri- och ruiiigheierna. reform innebar följande förundringur iförhållande lill den ursprungliga regleringen regeringsform. Räiiigheisskyddei uividgades genom ull ett fiertal nyarättigheter infördes. De nya rällighelerna är skydd mol tvång atl della isammankomst för opinionsbildning, demonstration eller annan meningsyllring,skydd mol all samlycke unla-knus i ullmänl regisier enbarl på grund av sinpolitiska åskådning, skydd mol tortyr och kroppssiraff saml skydd mol medicinskpåverkan med syfte au tvinga fram eller hindra yllranden. I kapitlet omgrundläggande fri-och rälligheler skrevs vidure in grundsuisen om domsiols-offenilighelsumt rullen för förfallare, konstnärer och fotografer till deras verk. Vidure tillkom regler lill skydd molrullighelsbegrunsningar enbarl på gmnd av poliiisk, religiös, kullurell ellerannan sådan åskådning och mol föreskrifter som innebär all någon missgynnas pågrund av ras eller kön. Räilighetsskyddel försiärktes på olika säu. Tillregeringsformens tidigare undantagslösa rälligheler - bl. a. förbud moidödssiraff, landsförvisning av svensk medborgare, berövande av svensktmedborgarskap i vissa fall, reiroakiiva slraff och lillfälligu domslolar -fogades följande rälligheler, som inlc heller kan begränsas ulangrundlagsändring: skyddel mol tvång alt ge litl kunna åskådning, skyddel moltvång atl dellu i sammankomst för opinionsbildning etc, skyddet mol tvång alltillhöra trossamfund eller annan åskådningssammansluining, skyddel molåsiktsregistrering ulan samlycke sumi skyddel mol kroppssiraff lortyr ochmedicinsk påverkan i syfte alt ivingu fram eller hindra yttranden. Ävenreligionsfriheten hör till denna grupp. Övriga fri- och räuigheler, av vilka de viktigaste är des. k. opinionsfriheierna - yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihetelc. - saml rörelsefriheten kun begränsus men liksom tidigare endasl genomlag. Möjlighelerna att beslula räliighetsbegränsande lagar har inskränkts påfiera säll. För det försia får begränsning göras endasl för ändamål som ärgodtagbara i ett demokraliskl sumhälle. Vidare får en begränsning aldrig gåulöver vad som är nödvändigi med hänsyn lill del ändamål som har föranlell den,och den får heller inte siräcka sig så långl uu den ulgör clt hol mol den friaåsikisbild- SOU1978:34 Frågornas lidigare behandling 47 ningensåsom cn av folkslyrelsens grundvalar. Också förbuden mol diskriminering pågrund av åskådning, ras eller kön ingår som led i skyddet för debegränsningsbara rällighelerna. 1frugu om opinionsfriheierna gäller däruiöver au dessa får begriinsas endasl försärskilt vikliga, lill viss del i lagtexten specificerade intressen. Ulöverföreskrifierna om de rällsligl skyddade fri- och rällighelerna logs genom 1976års reform också i regeringsformen (i 1 kap. 2 S) in vissa programsiadganden omde vikiigasie målen för den samhälleliga verksumhelen. Denlugprövningsräll som för närvurunde finns i rällspraxis förulsulles beslå uvenefter införundei av del ulbyggdu räilighetsskyddel. I molsuls lill vad fri- ochräiiighetsuiredningen hade föreslagit har frågan inte regleruts direkl iregeringsformen. 1976års reform innebar ingen förändring vud lagrådel eller förfurundel vidsiiftande uv grundlug. Arbelelpå atl utforma grundlagsskyddet för de medborgeriiga fri- och rätiigheterna harfortgått . I olika utredningar, regeringsförslag, riksdagsbesluloch riksdagsuttalanden harsambandel mellan folkslyrelse och räiiighetsskydddiskulerals och analyserals. Regeringsformenbeionar slarkl betydelsen av fri åsiktsbildning liksom också respekten förmänniskornas frihel och värdighet. Den gör klart alt lagsiiftningen icke förkränka de grundläggande demokratiska värdena eller undertrycka politiska,religiösa, kullurella eller andra molsvarande åskådningar. I enlighel meddessa principer framhöll fri- och rättighets-utredning, all deldemokratiska styrelsesäiiet inle skulle bli annal än en lom form om dei inleinnefattade vidsiräcki frihet för de enskilda medborgarna att ta del iopinionsbildningen, men också all skyddet för den enskildes personliga friheloch kroppsliga integritet är ell oumbärligt inslag i demokratins rättsordning.Dessu grundsatser är också utgångspunkten för rätlighetsskyddsutredningensöverväganden. Såsomuttalades av dåvarande chefen för juslitiedepartemeniel proposiiionom fri- och räiligheter i gmndlag lorde del råda allmän enighel om all å enasidan medborgarnas akliva demokratiska medvetande ulgör del starkaste skyddelför fri- och rällighelerna medan å andra sidan ett betydande värde också liggeri all rättigheterna kommer lill ullryck i grundlag. Del kan givelvis inle kommai fråga alt politisk makl skulle läggas hos sådana icke politiska organ somdomslolar eller all en minoriiei skulle få träffa politiska beslul imajorilelens ställe eller uppehålla avgörandena på obestämd lid. hindrarinle all del kan finnas skäl för regler som avser atl säkerslälla nödig omsorgoch eftertanke när lagsliftaren fattar beslut på särskilt betydelsefullaområden. Del gällande förfarandel vid stiftande och ändring av grundlag utgårfrån denna tanke. Samma tanke bör också kunna anses lillämplig när del gällerall ulan för grundlagarna skapa rimligt skydd för enskildas och minoritetersberättigade inlressen. Deltu gäller exempelvis dem som med hänsyn till etnisktursprung eller religiös övertygelse tillhör minoriteter. Självfallel måste dellikaledes lillses, au de som lillhör politisk minoriiei kan frill arbela föratl vinna ökal gehör och kanske med tiden fl majorilelens stöd för sinaåsikter. Grundlagarnashuvuduppgift är atl faslställa den ram, inom vilken de demokraiiska avgörandenaskall iräffas - vad som ofta kallas folkstyrelsens spelregler. Däri liggerockså atl de ålminsione i stora drag reglerar enskildas fri- och rällighelergentemot det allmänna. Det får inle råda någon ivekan om 10 1978/79. 50 Grundläggandesynpunkier SOU 1978:34 attäven slaismakierna själva är bundna av gällande rält,ehuru de givelvis harfrihel all i föreskriven ordning ändra den. Del är vidare vikligl allgrundlagarnas regler är allmänt kända och all de godias av en bred opinion. Molbland annal denna bakgrund måste del unses ligga ell slorl värde i all man vidstiftande och ändring av grundlug, icke minsl i den mån fri- och rällighelernaär berörda, eftersträvar slörsla möjligu enighet. Denna uppfattning har varilvägledande för rättighelsskyddsulredningen i dess arbete, och utredningen ansersig kunna utgå från all den kommer alt göra sig gällande inom riksdagspartiernavid den fortsalla behandlingen av de frågor som berörs i betänkandet. har ifrågasatts huruvida icke det räiiighetsskydd, som genomregeringsformen lillförsäkras medborgarna gentemot del allmänna, bordeutsträckas lill all gälla del samhälleliga livel som helhei och således ävenförhållanden mellan enskilda. Särskilt har därvid nämnls lägel på arbetsplatsenoch vissa andra arbelsrällsligu regler. Samma lanke framfördes bådei en reservalion lill fri- och rätiighelsulredningens betänkande och underriksdagsbehandlingen av de därpå grundade förslagen. Ulredningen haremellerlid inle funnil det möjligt au nu ingå på dessa ytterst vittomfattandeproblem. Inte heller har den funnit skäl all föreslå sådana grundlagsändringarsom skulle medföra atl hell nya principer måsle komma till uttryck på delarbetsrältsliga området. Fråganom skyddel för medborgerliga fri- och rälligheler i moderna samhällen är överhuvud laget allt annal än enkel. Hilhörande grundlagsregler kan sällanuttryckas annal än i förhållandevis allmänna ordalag. Såsom under del lidigareuiredningsarbelel gång efter annun framhållits är del vidare ofrånkomligt medmer eller mindre viltgående inskränkningar i älskilligl av det som igrundlagarna betecknas som fri- och rälligheler. Del gäller också denpersonliga rörelsefriheten och integriteten samt rentav de s. k. opinionsfriheterna. Räitighelsinskränkningarär emellertid en ullvarlig sak. Medborgarna är i växande grad känsliga för vadde uppfattar som begränsningar i sina naluriiga fri- och rättigheter. Skullemyndigheler och andra offenlliga organ förbise denna känslighet, kunde delfinnas risk för all åtskilliga medborgares inställning lill statsmakterna ochderas arbele skulle bli mindre posiliv än vad som är fallet. Detkrav på rältssäkerhel, som gäller all lagsiiftning i ett demokratiskt samhälle,har därför särskild belydelse när del gälier frågor som av de enskildauppfattas som direkl ingripande i deras rörelsefrihet, handlingsfrihet elleråsiktsfrihet. I begreppet rättssäkerhet ligger här liksom eljesl bland annalatl alla skall ha rimliga möjligheler atl förulse hur samhällets regler kankomma att påverka deras egen ställning och atl inrälla sig därefter. Pårällighelsområdel föreligger, såsom uUalades ciieradeproposition, ell särskilt behov av ulrymme för allmän debait. Räitighelsinskränkningarbehöver före beslutet omsorgsfullt övervägas, och del är inte tillräckligt atlendast politiker och experier engageras i dessa överväganden. Del måsle ocksåfinnas lid för all låta allmänheten (a klarl för sig vad som håller på alt skeoch vid behov uttala sin mening om detta. Eftersom grundlagarna innefattar delshuvudprinciperna i fråga om vilka fri- och SOU1978:34 Grundläggande synpimkter 51 rällighelersom är skyddade, dels reglerna för lagsliftningsförfarandel om räiiigheisskyddei,gäller deisummu nulurliglvis i siirskill hög grud om grundlugssliftning ochgrundlagsändring. här nämnda hänseendena måslc nulidens svensku sumhälle anses molsvara höglställda krav. Medborgarna medverkar i icke ringa ulsiräckning både i denallmänna deballen och i folkstyrelsens faktiska utövning. Känslan för derasfri- och rättigheter är slark och ulbredd, och reaklionerna mol verkliga ellerförmodade övergrepp har ofta blivit kraftiga. För grundlagsändring krävsbeslul vid ivå riksmölen med mellanliggande allmänna val. Lagstiftningengrundas, särskilt i jämförelse med vad som är vanligt i andra länder, på myckelomsorgsfulla utredningar och förarbeten. Vid utformningen av lagar ochförfattningar tar man genomgående stor hänsyn lill rältssäkerhel, integritetoch opinionsfrihel. Domslolar och andra myndigheler har vid tillämpningen avutfärdade föreskrifter att pröva deras överensstämmelse med grundlagarna ochandra överordnade författningar. visar sig beredd all omsorgsfulltbeakla vikten av garaniier för de medborgeriiga fri- och rällighelerna, ochdess beslul i sådana frågor uppbärs oftast av myckel stora flertal. Överhuvud laget har räiiigheisskyddsulredningen inle sett som sin uppgift alt urrätiighetsskyddeis synpunki nu föreslå några ändringar i vanlig lag. Sammuåsikt uUalades redan av fri- och rällighetsulredning. Vad som kommer ifråga är grundlagsregler som tillförsäkrar gällande rätl på områdel särskildstadga och fasthet. Detla kan i fråga om normala förhållanden kanske synasobehövligt men skulle vara av stor belydelse om den demokraiiskasamhällsordningen t. ex. i lider av krigsfara skulle utsättas för påfreslningargenom påtryckningar från främmande makt eller kunde bli hotad avantidemokratiska rörelser inom landet. Avdet tidigare sagda följer, atl både fastställandet av vilka medborgerligafri-och rättigheter som skall skyddas-en fråga som i huvudsak legal utanförrätlighetsskyddsutredningens uppdrag - och reglerna om förfarandel vidräiligheisbegränsande lagsiiftning innefallar belydande avvägningsproblem. Särskildomsorg är nödvändig vid inskränkningar i sådana fri- och rättigheter som redangivits uttryckligt erkännande i grundlag. Detta innebär bland annal all såvälallmänheten som på områdel särskilt sakkunniga myndigheter och organisationerbör la lillfälle all göra sin mening hörd och atl beslutsfattandet omges mednödiga garaniier. Det bör inie vara lätt eller enkell alt lagslifta i sådanaämnen där räckvidden av medborgerliga fri- och rättigheter kan ifrågasällas. Eftersomvarje reglering på della område innebär att statsmakternas handlingsfrihet blirmindre än eljesl måste det å andra sidan tillses atl denna begränsning avhandlingsfriheten inte får sådana former eller sker i sådan utsträckning attandra för folkstyrelsen grundläggande principer sälls åsido. Såsom nyssframhållits är del av högsia vikt all ingen verklig poliiisk makl -tillskillnad från granskning och verkslällighel - kommer all ligga hos derätistillämpande organen. Avsevärd betydelse måste också tillerkännasstatsmakternas anspråk på att kunna handla effektivt och med i förekommandefall erforderiig snabbhet. Hindersamma och upprivande ivisler i procedurfrågorbör såviii möjligl undvikas. Den normala löpande reform- 52 Grundläggandesynpunkter SOU 1978:34 verksamhei.som spelar en huvudroll i de svenska stuismuk-lernas arbeie, fårunder inga omständigheter förhindras. Delsvenska lagsliftningssystemel erbjuder åtskilliga garunlier molövergrepp och muklmissbruk. Krilik och invändningar, som framkommil underförberedelsearbetet, beaktas i stor ulsiräckning innan det slutliga beslutetfallas. Granskningen i riksdagsutskoiien, som ju i vårt lund är grundligare änpå de flesta andra håll, bidrar i hög grad hänill. På del hela laget torderiksdagspartierna också ha sådan kontakt med väljarna, all allmänhelens åsikierkommer lill ullryck i lid för atl påverka de politiska beslulen. Undanlag i delhänseendel förekommer kanske särskili i frågor som icke uppmärksammats avmassmedierna, men av allt atl döma har massmedierna jusl i avseende påräiiigheisskyddei blivit mera observanta alli efiersom allmänhelens iniresseför hithörande frågor hur lilltugil. Enligirällighelsskyddsuiredningens uppfaiining kun man därför räkna med all riskenför beslul som i alllför hög grad inskränker de medborgerliga fri- ochrättigheterna är mindre, ju större enighel som föreligger vidriksdagsbehandlingen av vederbörande ärende. Särskilt gäller della i den månfrågan visserligen formellt berör grundlagarnas räiiighetsskydd men iverkligheten endasi avser detaljer som inle har någon siörre belydelse ur dennasynpunki. Rättighetsskyddelbör därför utformas på sådani sätt, att majoritetens beslutanderäu bevarasoförkränkl, samiidigi som behovet av omsorgsfulla överväganden ochmöjlighelerna lill allmän deball lillgodoses. Det är även av värde omtillvägagångssättet vid behandlingen av hithörande frågor kan utformas så alldet främjar strävanden lill samförstånd. Ett särsicilt lagstiftningsförfarande för fri- ochrättighetsbegränsande lag 4.1.1 Rällighelsbegränsningar I många fäll ofrånkomliga Såsomredan framhållits är de medborgerliga fri- och rättigheterna vanligendefinierade i allmänna och vidsträckta ordalag. Del är knappasl tänkbart all igrundlagsiexi ge rättigheterna sådana definitioner, som fångar in enbarl den"kärna" som ulllid skall vara lillförsäkrad medborgarna. Man behöveri åtskilliga full kunnu göra inskränkningar i rällighelerna för all skyddaandra vikliga, motstående samhällsinlressen. Yitrandefriheten kan lill exempelinle få innebära en obegränsad räll all ärekränka andra eller avslöjaförsvarshemligheler. Rälien alt demonstrera på allmän plats får inle göra delomöjligl ull avstyra galubråk eller förebygga trafikolyckor. I fråga omrörelsefrihelen må pekas på frihetsstraffet som sanklionsform. Och hemfridenfår inle utesluta atl myndighet fär tilllräde lill boslad lill exempel för alluireda eller avstyra broll, kontrollera bostaden från hälsosynpunkt,brandsäkerheissynpunki m. m. Exemplen kan mångfaldigas. Densärskilda vikt man fäster vid de medborgerliga fri- och rättigheterna harföranlell all ell skydd för dessa gentemot det allmänna tagits in i grundlagen.Grundlag är ju svårare atl ändra än andra lagar.