prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Efterfrågan frånhemmamarknaden väntas stiga med 1978-1979 exkl. lagerförändring, och medca om lagerförändringen medräknas. Investeringar i maskiner förutses ökamed 7 1/och den offentliga konsumtionen med . För insatsvarornasker en obetydlig uppgång i efterfrågan 1978-1979. Svensk verkstadsindustritog i tämligen snabb takt marknadsandelar från importen. Dettamarknadsandelsåtertagande väntas sakta av betydligt vilket för betyder en icke obetydlig förlust av hemmamarknadsandelarför svensk verkstadsindustri. Importvolymen förutses öka med 1979medan prisökningen beräknats till . Lagren av färdigvaror varvid utgången av 1978 fortfarande betydligt för stora. De förutsätts därförminska med I 1/, priser. Prop.1978/79:100 96 varigenom lagerkvoten antas nå ennormal nivå. Lagren av insatsvaror förutses minska obetydligt för att därefter förbli oförändrade . Varor iarbete beräknas öka obetydligt med en minskning för förstahalvåret. Den kraftigt ökadeefterfrågan 1979 väntas, trots lagerneddragningarna, ge en produktionsökning påca .. Varvens orderstockar varvid utgången av 1978 synnerligen små. Orderingången har nämligen alltsedanorderboomen 1973-1974 minskat mycket snabbt vilket resulterat i kraftigtminskade fartygsleveranser . beräknas exportvolymen avnybyggda fartyg minska med jämfört med . Leveranserna till svenska rederier vänlas däremot näranog fördubblas - trots att då inte inräknats de fartyg som byggs i egen regioch som ännu saknar extern beställare. Lagren av varor i arbete -dvs. pågåendefartygsbyggen inkl. fartyg byggda i egen regi - har stigit kraftigtunder till följd av en ökad s. k. lagerbyggnad. Leveranserna under 1979har bedömts med hjälp av varvsenkäl. harvarven avsevärt färre beställningar och exportleveranserna beräknasvolymmässigt inte uppgå till mer än av export.Leveranserna av nybyggda fartyg till svenska rederier beräknas däremot ökapåtagligt även . Några beslut om ytterligare fartygsbyggen i egenregi har inte fattats. De statliga garantierna för finansiering av sådanproduktion upphör i och med utgången av 1979. Detta innebär sannolikt att någonytteriigare lagerproduktion utöver den redan beslutade inte kan påräknas för1979. Den redan beslutade leder dock till en fortsatt betydande lagerbyggnadockså . Inberäknat dessa fartyg skulle produktionen komma att minskamed uppskattningsvis 1978-1979. Industribranscherna inomden heterogena övrigsektorn' producerar huvudsakligen färdigvaror vilka tillövervägande delen finner avsättning på den inhemska marknaden. I huvudsak gårdessa varor till privat konsumtion och - i form av insatsleveranser - tillindustrin och byggnadsverksamheten. En trendmässigl växande andel av sektornsproduktionsresultat exporteras. Avsättningsläget förövrigvaror försämrades . Exportvolymen sjönk andra och tredjekvartalet; en återhämtning i slutet medförde dock att exporten avövrigvaror kom att stiga med måttliga 1976-1977. 'Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl.dryckesvam- och tobaksindustri (SNI 31),textil-, beklädnads-, läder- och lädervamindustri (SNI 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samtövrig trävamindustri utom sågverk (SNI33 exkl. 33111),träfiberplattindustn' (SNI 34113), pappers- och pappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- ochpappvamindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri,gummivam-, plast- och plastvamindustri (SNI351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri(SNI 39). Tabell 4:4Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1977-1979 år, % resp. -5,0 -0,8 -11,5 -0,1 ' Produktionen framkommersom saldot i balansen och avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändringför prognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. vikande produktionsutveckling under 1977minskade behovet av övrigvaror för insatsleveranser. Dessutom påbörjades enavveckling av övrig-sektoms färdigvarulager vilket medfördeen viss minskning av lagren för . Den svaga inhemska efterfrågeutvecklingenmedförde att även importen av övrigvaror sjönk - dock inte mer än med ca 1/2%.Samtidigt drogs produktionen ned med 1976-1977. Efterfrågeläget förövrigsektorn förbättrades något . Den gynnsamma andelsutvecklingentillsammans med marknadstillväxten medförde att exporten av övrigvaror ökadeca 1977-1978. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror för slutlig förbrukningutvecklades däremot svagt och förblev oförändrad 1978 jämfört med . Denprivata konsumtionen minskade och den svaga produktionsutvecklingen inomtillverkningsindustrin medförde en i stort sett oförändrad förbrukning avövrigvaror som insats i produktionen. Leveranserna av övrigvaror tillbyggnadssektorn ökade däremot betydligt 1977-1978. Den påbörjadeavvecklingen av övrigvaruproducenternas färdigvamlager fortsatte under 1978och minskningen blev relativt kraftig . En betydligt blygsammareneddragning av lagren företogs . Därtill kommer att både detalj-och partihandeln kraftigt minskade sina lager av övrigvaror . Prop.1978/79:100 98 Importvolymen sjönkca mellan helåren 1977 och 1978. Detta torde dels vara en effekt av nedgången i denprivata konsumtionen och dels en följd av den relativa fördyring av importvaror somdevalveringen medförde. Efterfrågetillskottet från utlandet samt minskningen av övrigvaruimportengav därmed ett icke obetydligt utrymme för produktionsökning ochproduktionstillväxten inom övrigsektorn uppgick till ca 2 1/2%1977-1978. Konjunktursituationen för övrigsektornbör förbättras avsevärt under 1979.Ytterligare andelsvinster kan sålunda påräknas på exportmarknaderna. Trots en relativt måttlig tillväxt på deviktigaste utlandsmarknaderna kan exportvolymökningen därför förväntasbli 1978-1979.Hemmamarknaden beräknas vidare växa relativt starkt då såväl den privatakonsumtionen som förbmkningen av övrigvaror i industrin och byggnadsverksamhetenstiger. Den prognoseradegoda inhemska efterfrågeutvecklingen beräknas leda till attimporten ökar med , atl färdigvamlagren i övrigsektorn normaliseras och att produktionen stiger med 1978-1979. 4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen vände konjunkturen uppåt iSverige mycket svagproduktionsutveckling. Som tidigare redovisats i kapitel I beräknasbruttonationalprodukten mätt från användningssidan, ha ökat med 2,i volymmellan 1977 och 1978. Det var i hög utsträckning nettoefterfrågan från utlandetsom bar upp denna ökning. Exporten beräknas ha ökat med 7,medan importen, till följd av bl.a. den privata konsumtionens nedgång,minskade med ca 6,. Bruttonationalprodukten kalkylerad från produktionssidan tyder på en inte fullt såkraftig tillväxt. Ökningen stannar i dessa kalkylervid 1,. 1 tablån nedanredovisas preliminära beräkningar av produktionsutvecklingen inom olikanäringsgrenar och prognoser . Bedömningarna för 1978och 1979 grundas på de bedömningar som ekonomidepartementet redovisat i kapitel 1.På vissa punkter innebär dessa en avvikelsefrån prognoser. Andel av total produktion, % 1977 Procentuell förändring i produktionsvolymen Elkraftsproduktion m. m. 1,0 1,0 1,0 4,0 5,0 1,5 3,5 6,5 6,5 4,2 Summa vam- och kraftproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 99 Jordbruketsproduktionsvolym beräknas enligt statens jordbruksnämnd ha ökat med ca I % från1977 till 1978. Ökningen föll på animalieproduk-tionen, dvs. produktion avmjölk, ägg, slaktdjur m. m., medan vegetabilie-produktionen (spannmål, potatisoch sockerbetor, olje- och köks växter) minskade något. Under förutsättning omnormalskörd 1979 väntas produktionsvolymen 1979 öka med 1,. Ökningen avanimalieproduktionen väntas därvid bli något högre än ökningen avvegetabilieproduktionen. Ökningen av skogsbruketsförädlingsvärde uppskattas till . väntas en ökning påca 3,. Den väntade efterfrågesituationen skulle i och för sig motivera enhögre avverkning , men som närmare beskrivs i avsnitt 2 i dettakapitel förutses begränsningar på utbudssidan. vändeindustriproduktionen uppåt efter att ha minskat under tid.Ökningen beräknas till . väntas en ökningpå inemot 6,. Därvid har som nämnts hänsyn tagits till de effekter påindustriproduktionen som följer av prognosavvikelserna visavikonjunkturinstitutet. Kalkylen över produktioneninom elsektorn baseras på bedömningar som gjorts av statens industriverk. Somen konsekvens av den ökande industriproduktionen väntas industrinselförbrukning öka som elanvändningen inom hushåll, handel m.m. ocksåförutsätts stiga. Mot denna bakgrund väntas produktionen inom elsektorn öka med6,1979 mot 1978. 1 kapitel 7 beskrivsutvecklingen av byggnads- och anläggningsverksamheten. Totalt beräknas dessainvesteringar ha ökat i volym . förutses enlika hög tillväxt. Uppgången i byggnads- och anläggningsinvesteringarna berori hög grad av den ökning som skett och som väntas fortsätta förbostadsbyggandet och ombyggnadsinvesteringarna i bostadsbeståndet. För 1979förutses en igångsättning av 62000 lägenheter, varav drygt 40000 i småhus.Industrins byggnads- och anläggningsinvesteringar beräknas ha minskat myckelkraftigt , volymminskningen uppskattas till . Minskningenväntas fortsätta även 1979, med . Sammantaget väntas dock produktioneninom byggnadsverksamheten öka med i volym . Till följd av att såvälden privata konsumtionen som bruttoinvesteringarna väntas öka relativtkraftigt väntas den privata tjänsteproduktionen avsvag produktionsutveckling öka med drygt 3,. Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha ökat med 2,1978. Ökningen låg främst hosprimärkommuner och landsting, där produktionen uppskattas ha ökat , medanökningen för statens del beräknas till 1,. I kapitel 8 beskrivs den väntadeutvecklingen inom den offentliga sektorn. Sammantaget innebär de kalkyler sompresenteras där att produktionen inom stat och kommun förutses öka med 2,3%1979. Kommuner, och landsting väntas öka produktionen med 2,och staten med1,. Prop.1978/79:100 100 Med ovan redovisadesektorprognoser skulle bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan öka med4,1979. Ökningen inom de varu-producerande sektorerna beräknas bli 5,och inom detjänsteproduce-rande näringarna . Bruttonationalprodukten kalkylerad från användningssidanväntas, som framgår av kapitel 1, öka med 5,1979. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 101 5.1 Läget på arbetsmarknaden Under loppet av1977 och första hälften av 1978 steg den öppna arbetslösheten kraftigt. Enklar säsongmässig förbättring noterades . 1 november1978 var 78000 personer, motsvarande 1,av arbetskraften, arbetslösa.Det var samma antal som men lOOOO färre än . Den öppnaarbetslösheten ligger sålunda vid en internationell jämförelse fortfarande påen låg nivå. Detta förklaras av de omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder som satts inunder den utdragna lågkonjunkturen. Bland de olika medel som använts märks:frisläpptainvesteringsfonder, statliga och kommunala industribeställningar, förstärkningen avAMS resurser, utbildning av permitteringshotad personal (25-kronan),stöd till företag med dominerande ställning på sin ort och bidrag till nyrekrytering av personal.Sammantaget uppgick antalet sysselsattai beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning (exkl. företagsutbildning avolika slag), arkivarbetare och sysselsatta i skyddat och halvskyddat arbete m. m. till 149000 personer mot 128000under . Industrisysselsättningenfortsatte att minska , minskningen under 1 -3 kvartalen uppgick till närmare 40000personer jämfört med motsvarandeperiod 1977. Dennasysselsättningsminskning motverkades av en fortsatt expansion i den offentligasektorn. Sysselsättningsökningen 1-3 kvartalen 1978 jämfört medmotsvarande period 1977 inom stat resp. kommun uppskattas till 10000 resp. 41000 personer. Del innebär ungefär samma ökningstakt som . Tre faktorerbestämmer utbudet av arbetskraft, den inhemska befolkningsutvecklingen,in- och utvandringen samt förvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen anger den andel av befolkningeni en viss åldersgrupp som hör till arbetskraften antingen som sysselsatt eller somarbetslös. Förändringar i förvärvsfrekvensen är den mest betydelsefulla faktornför arbetskraftsutbudets utveckling.Under senare år har nämligen folkökningen närmast stagnerat. ökade folkmängden med 32000 personer,0,. Merparten, 23000 personer, av denna ökning var hänförligt till ett ökat invandringsöverskott. Dettainvandringsöverskotl har avtagit . Under periodenjanuari-oktober registrerades en nettoinvand- Diagram 5:1 Arbetskraft ochsysselsättning 1974-1978 Säsongrensade månadsdata, 3 månadersglidande genomsnitt 1974 1975 1976 1977 ring på 12600 personer, en minskning med drygt40% jämfört med . Av denna nettoinvandring kom 5 800från , 1 500 från och närmare 1 300 från . Utvecklingen avförvärvsfrekvenserna i olika åldersgrupper redovisas i tabell 5: 1. Kvinnornafortsatte att öka sitt deltagande i arbetslivet . De sjunkandearbetskraftstalen för männen är koncentrerade till de Tabell 5:1 Relativaarbetskraftstal, tredje kvartalet 1970, 1974-1978 81,9 72,5 95,0 63,0 80,8 76,2 94,8 56,5 79,5 77,3 95,7 50,4 79,5 77,3 95,6 50,2 53,2 63,6 63,6 28,9 59,9 71,0 74,1 29,8 60,5 71,6 75,4 29,6 63,2 73,4 79,3 30,9 Källa: Statistiskacentralbyrån. äldre och sammanhänger med effekterna dels avpensionsålderns sänkning , dels med del svaga arbetsmarknadsläget.Vad gäller de gifta kvinnorna noterades en fortsatt ökning på 0,6procentenheter av det relativa arbetskraftstalet. För de icke gifta kvinnornaökade förvärvsfrekvensen något långsammare än för kvinnorna som helhet. a. med att denna grupp innehåller många studerande. Tillväxtenav antalet personer i arbetskraften illustreras i diagram 5: I. Mellan 1972 och1975 ökade antalet personer i arbetskraften starkt. ochbörjan av 1976 avtog tillväxten. Ökningen uppgick till0,, 25 000 personer. blev ökningen något större (0,)eller 33000 personer. Mätt i antal timmar sjönkarbetskraftsutbudet mellan 1977- 1978 med ca 1,. Denna olikartade utvecklingmellan utbudet mätt i antal personer och utbudet mätt i antal timmar har ettflertal förklaringar. Den ökande andelen kvinnor i arbetskraften sänker dettotala timutbudel eftersom de genomsnittligt har kortare medeiarbetslid änmännen. uppskattas denna effekt till . En annan faktor är detökande antalet delpensionärer. uppgick dessa till 41 000 personer. Effekten på dettotala timutbudel av delpensioneringen uppgick till ca en tiondelsprocent. Likaså drog det stora antalet personer i arbetsmarknadsutbildning inomföretagen och det minskade antalet övertidstimmar ned utbudet i timmar. Denviktigaste faktorn var emellertid införandet av den femte semesterveckan i juli1978. För förändringen av timutbudel mellan helåren 1977 och 1978 beräknaseffekten av semesterförlängningen till -1,. Som indikatorer påarbetskraftseflerfrågans utveckling kan man använda dels statistiken övernyanmälda och kvarstående lediga platser hos arbetsförmedlingarna, dels andelenföretag som uppgivit brist på olika kategorier arbetskraft ikonjunkturinstitutets kvartalsvisa barometerundersökningar. Analysen avserierna över lediga platser försvåras emellertid av den anmälningsplikt avlediga jobb som införts i olika delar av landet.' Enligt beräkningar gjorda avAMS skulle detta ha inneburit ett tillskott på i antalet nyanmälda platser. Under 1975 och 1976minskade antalet nyanmälda lediga platser, en utveckling som fortsatte ända t.o.m. . Under 1978föreföll, med reservation för svårigheterna att jämföra bakåt i tiden p. g. a.den obligatoriska platsanmälan, tillströmningen av lediga platser att hastabiliserats på en låg nivå. ' F. n. omfattaranmälningsplikten , och , , ,, , , , och Älvsborgslän. Detta innebär att man i befolkningshänseende täcker av landet. Diagram 5:2 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser Anm. Delbranschernasummerar sig inte till totalen då vissa branscher uteslutits. nyanmäldes 58000 platsermot 52800 och 58500 . Utvecklingen för arbeteninom tillverkningsindustri och byggnadsverksamhet har i stort sett också följtdetta föriopp med en anmälningstopp , minskningar t.o.m.1977 och därefter en låg nivå som emellertid förefaller ha förstärkts motslutet av 1978. 1 diagram 5: 2 redovisas utvecklingen av de kvarstående ledigaplatserna, en indikator på den icke tillgodosedda efterfrågan på arbetskraft.Inom tillverkningsarbete låg antalet lediga jobb ,säsongkorrigerat, över nivån . Antalet lediga platserinom byggnadsverksamheten minskade kraftigt under loppet av 1977. Mellanhalvåren uppgick nedgången till . /1978registrerades en ökning av kvarstående lediga jobb inom byggnadsverksamhetenmen därefter har de fortsatt att minska Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 105 Tabell 5:2 som uppgivit brist påarbetskraft 1S>77 och 1978 Procentuellandel ja-svar Massa-, pappers- och Brisl på byggnads- och Inom den offentliga sektorn ökade antalet ledigaplatser mellan och . Därefter kunde en viss dämpning iökningstakten konstateras, nivån på antalet lediga platser låg underhöstmånaderna 1978 under nivån 1977. Detta kan bero på att det genom ökningenav den öppna arbetslösheten blivit lättareatt besätta vakanser inom bl. a. hälso- och sjukvårdssektorn. Bristen påyrkesarbetare inom industrin började så smått öka något fr.o.m. halvårsskiftet1978 (tabell 5:2). Även för andra kategorier av arbetare och tjänstemän noterades en viss ökning i bristtalen under1978. Enligt arbetskraftsundersökningarna stegden totala sysselsättningen med 16000personer, 0,, som antalet arbetade timmar sjönk med 1,. Därigenom sjönkalltså medelarbetstiden med 2%mellan helåren 1976 och 1977. Denna utveckling fortsatte och förstärktes . Under periodenjanuari-september 1978 ökade antaletsysselsatta eller 13 000 personer jämfört med motsvarandeperiod året innan medan antalet arbetade timmar minskade med . De faktorer som förklarar denna sänkning avmedelsarbetstiden är som nämntsinförandet av den femte semeslerveckan, en förskjutning med ökad deltid, minskat övertidsarbete m. m. Helasysselsättningsökningen 1978 föll påkvinnorna medan männen fortsatte att minska sin andel av sysselsättningen.Huvuddelen av sysselsättningsökningen föll på kvinnorna i de "mestaktiva" åldersgrupperna . Som framgår av tabell 1978/79:100 106 Medeltal sysselsatta, 1000-tal 1978 (1-3 kv.) (mer än /v) (/v) (/v) Källa: Statistiskacentralbyrån. 5: 3 var det antalet deltidssysselsatta somökade. Av kvinnorna var deltidssysselsatta medan motsvarandeandel bland männen uppgick till . Sysselsättningen inomindustrin började sjunka . Denna utveckling fortsatte även under1976, 1977 och 1978. Sammantaget under dessa år minskadeindustrisysselsättningen med ca 80000 personer. Även inom byggnadsverksamhetenfortsatte sysselsättningen att sjunka mellan Tabell 5:4Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19761978 -2,9 -4,6 -1,8 -4,3 -6,2 -3,1 -3,0 -4,4 -3,9 -6,3 El-, gas-, vatten- och -0,7 -3,5 -0,4 -4,5 -7,2 -1,3 -1,6 -1,4 -2,6 -0,1 -1,4 -2,4 'Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank- ochförsäkringsinstitut, fastighetsförvaltningm. Dentotala sysselsättningsutvecklingen fås från arbetskraftsundersökningarna korrigeradeför kalendariska effekter m. m. för att överensstämma med nationalräkenskapemas definitioner.På senare år har förelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna ocharbetskrafts-undersökningarna. Källa: Statistiskacentralbyrån. 1977 och 1978. Minskningen uppgick till ca 15000personer. Inom den privata tjänstesektorn, som sysselsätlningsmässigt är denstörsta sektorn, ökade antalet sysselsatta med drygt 5000 personer. Den negativa utvecklingeninom den privata sektorn motverkades av den fortsattasysselsättningsexpansionen i den offentliga sektorn. Mellan 1977 och 1978uppskattas sysselsättningsökningen inom stat resp. kommun till resp. 5%eller i antal personer till 10000resp. Detta innebär ungefär samma ökningstakt som . Under loppet av 1977registrerades en klar ökning av den öppna arbetslösheten (diagram 5: 3). Dennaförsämring fortsatte och förefaller att ha nått sin kulmen i denhär lågkonjunkturen 1978. En kraftig säsongsmässigförbättring noterades . Diagram 5:3 Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1974 1976 1976 1977 1978 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, och . TabeU 5:5 Arbetslösheten 1975-1978 Års- och kvartalsmedeltal, 1000-tal () (arbetslösa i procent var enligtarbetskraftsundersökningarna i genomsnitt 2,av arbetskraften, motsvarande106000 personer, arbetslös jämfört med 1,(80000 personer) under tredje kvartalet1977. Arbetslösheten har ökat starkt bland ungdomar, invandrare och arbetshandikappadeav olika slag. Ungdomsarbetslösheten nådde sin högsta nivåunder 1970-talel. Totala antalet arbetslösa ungdomar uppgick under tredjekvartalet 1978 till 49000, motsvarande 6,av arbetskraften i de aktuella åldersgrupperna (). Under tredjekvartalet 1977 var motsvarande tal37000, (5,). Bland ungdomar av utländsk härkomst uppgick arbetslöshetentredje kvartalet 1978 till . Det var inte enbart nytillträdandegrupper på arbetsmarknaden som mötte ökadesvårigheter. Av statistiken över kassaarbetslösa framgår att även denetablerade arbetskraften i ökande utsträckning drabbades av arbetslöshet. var i genomsnitt 44 800 (1,) arbetslösa mot 31700 och 26600 under motsvarande perioder1977 resp. 1976. Arbetslösheten steg kontinueriigt i industrikassorna undervåren 1978 men upphörde att öka . uppgick antalet arbetslösa i industrikassorna till 15400(2,2 %o) mot 12 500 (1,) i oktoberåret innan. Även i byggkassorna och inom handeln låg arbetslöshetsnivånunder 1978 nivå. Tredje kvartalet 1978 låg antalet arbetslösa i byggkassorna igenomsnitt på 4 680 (3,)mot 2800 (2,) 1977. I tjänstemannakassorna registrerades 6400 arbetslösa(0,) mot 5 100 (0,) . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 109 Trots denförsämring av arbetsmarknadsläget som registrerades låg den öppnaarbetslösheten vid en internationell jämförelse fortfarande på en lågnivå. Den ovanligt utdragna lågkonjunkturen har i första hand drabbatindustrin och flera av de arbetsmarknadspolitiska insatserna har därför satts inför att stödja sysselsättningen där. Bland de olika medel som använts under1977 och 1978 märks: frisläppta investeringsfonder, statliga ochkommunala industribeställningar, utbildning av permitteringshotad personal, stödtill företag med dominerande ställning på sin ort och bidrag till nyrekrytering av personal. 1 februari 1977höjdes statsbidragen för utbildning inom företagen av permitteringshotadpersonal /tim. för de första . Utbildningenligt 25-kronan fick snabbt en stor omfattning. Andra och tredje kvartalen 1977 sysselsattes imedeltal ca 55000 personer idenna form av arbetsmarknadsutbildning. minskade 25-kronan iomfattning. sysselsattes 14400 personer enligt 25-kronorsbidragel mot 46000 . Ävenantalet sysselsatta i övrig arbetsmarknadsutbildning ökade (tabell 5:6). Flera av de extraarbetsmarknadspolitiska insatser som gjorts har varit inriktade på att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbildningexpanderade kraftigt . Av de 58000 som sysselsattes iberedskapsarbeten var närmare 40000 under . Ökningen av beredskapsarbeten låg främst inom tjänstesektorn, av arbetena låginom tjänste- och vårdsektorerna.Arbetsförmedlingarnas resurser förstärktes också så att rutinerade arbetsförmedlare ihögre grad än tidigare kunnat ägna sina krafter just åtungdomsproblemen. Den 1 juli 1978infördes ett s. k. nyrekryteringsbidrag. Syftet med detta bidrag är atl förmåföretag som avser att öka sin personalstyrka vid en vändning uppåt ikonjukturen att tidigarelägga denna nyanställning. Bidraget utgick med . per ny heltidsanställd , . för nyanställningar under fjärdekvartalet 1978 och 4000 för Tabell 5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 1! Månadsmedeltal, 1 000-tal 1977 1-3 kV. skyddat arbete m. m. Tabell 5:7 Antal personerberörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningar och permitteringar) 1973-1978 1973 1974 1975 1976 1977 1977 1978 därav: verkstadsindustri 2706 Branscher utanför industrin 4 199