prop · G20324 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79: 24 1978/79: 24 om slopande av särskilda passageavgifter för Väner- ochMälartra-flken Regeringen föreslår att anta de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. För att slå vakt om trafiken på inlandshamnarnaföreslås i propositionen att de särskilda passageavgiflema i Trollhätte ochSödertälje kanal tas bort fr. o. m. . Intäktsbortfallet ikanalverksamheten ersätts genom avräkning mot intäktema av de statligasjöfartsavgifterna. Särskild kompensation föreslås utgå till hamn isamband med att passageavgiften i Hammarbyslussen avskaffas vid årsskiftet.Kompensation föreslås även utgå till . I 1978/79. 1 sam/. Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , ,, , , , , , , , ,, de , , , , Propositionom slopande av särskilda passageavgifter för Väner- och Mälartrafiken 1977/78:13 om nytt system för de statligasjöfartsavgifterna, m. m. behandlades trafikpolitiska utredningensdelbetänkande (DsK 1977:4) Åtgärder för att främja godstrafiken på ochMälaren. Utredningen hade att överväga frågan om att utsträcka transportstödet tillVänersjöfarten. Utredningen fann att den trafikavledning som transportstödetkan ha inneburit för sjötransporterna vid var förhållandevisobetydlig. En utvidgning av transportstödet såg utredningen därför som enotillräcklig åtgärd för att slå vakt om trafiken på och de betydandeinvesteringar som för denna hade vidtagits i farieder och hamnar. Frågan om attutvidga transportstödet till att omfatta annat än landtransporter borde enligtutredningens mening övervägas i samband med den generella översynen avtransportstödet. Utredningenförslog i stället att för trafiken kostnadssänkande åtgärder borde inriktas påpassagekostnadema, i första hand kanalavgifterna. Med de hänsynstaganden avregional- och lokaliseringspolitisk art som riksdagsbeslut (prop.1970:119, SU 1970:143, rskr 1970:347) om sjöfartsavgifter innebar borde enligtutredningens mening följa en utjämning också av fariedskostnaderna förinlandssjöfarten. De särskilda kanalavgifterna borde tas bort och intäktsbortfalletkompenseras genom en motsvarande höjning av de allmänna sjöfartsavgifterna.Därvid borde en viss mindre avgift utgå även för inrikes transporter. Drift-och underhållskostnaderna för och fariedsutmärkningen i Vänernföreslogs avräknas mot inkomsterna från de allmänna sjöfartsavgifterna. De förutbyggnad av anvisade investeringsmedlen föreslogs vidare blibortskrivna. Prop.1978/79:24 3 dågällande avgiftsuttag skulle passagekostnaderna för vänersjöfarten minska med igenomsnitt ca . Utredningen berörde också ochMälarsjöfarten. Utredningen föreslog bl. a. att de senaste årens investeringarskulle skrivas bort. Dåvarande passagekostnader föreslogs bli reducerade, iförsta hand för den utrikes trafiken. Utredningens förslag remissbehandlades. Huvudpartenav remissinstanserna anslöt sig till tanken på att förbilligafarledskostnaderna för inlandssjöfarten. 1977/78:13 behandlades inte trafikpolitiskautredningens analys av transportstödets inverkan på vänersjöfarten. Materialetstuderas f. n. inom inom ramen för den allmännaöversyn av transportstödet som sker. Föredragande departementschef ansåg i propositionen- i likhet med utredningen och huvuddelen av remissinstanserna - att det fannsskäl att ompröva kostnadsansvaret förde inre vattenvägarna och främst dåTrollhätte kanal och fariedsverksamheten på . Genom det speciella huvudmannaskapet,vattenfallsverket resp. , hade kanal- ochvänersjöfarten hållits utanför den avgiftsutjämning som gällde förhamnarna vid kusten och i stort också för mälarhamnarna. Avgiftsbelastningenhade därigenom blivit högre än för sjöfarten i övrigt. Föredraganden anslöt sig till utredningensuppfattning att en ändring borde komma till stånd och att avgiftsavvägningenborde ses i ett större sammanhang utan att därför ändra huvudmannaskapet.Utredningen förordade som nämnts att kust- och inlandshamnarna helt jämställdesi avgiftshänseende. Föredraganden ansåg dock inte att det vid detta tillfällefanns skäl att gå så långt. Av betydelse var främst att skapa ett sådantutrymme för avgiftsavvägningen att avgifterna för det högtarifferade godsetkunde sänkas betydligt. Härmed skulle en avledning av sådant gods tillkusthamnarna kunna undvikas. De nya avgiftsnivåer i kanaltaxan som förutsattes -2,. per ton för mineraloljor och . per ton för övrigt gods -innebar en lättnad för Vänertrafiken av ca 7,5 milj. kr. Motdrift- och underhållskostnader i på ca 16 milj. kr. efteravdrag för inkomster av lotsning, fritidsbåtar etc, stod intäkter i form avkanalavgifter på ca 8,5 milj. kr. Den nya fariedsvaruavgiften som föreslogs ipropositionen beräknades för kanal- och vänersjöfartens del inbringa ca 3,7milj. kr., varav 1,4 milj. kr. Fariedsvaruavgiften skullesåvitt avsåg denna sjöfart uppbäras av Trollhätte kanalverk. De intäkter somytteriigare skulle erfordras för att kanalverkets kostnader skulle täckas bordeavräknas mot intäkterna av sjöfartsavgifterna i övrigt. Med hänsyn till de effektivitetskrav som börställas på kanalverksamheten ansågs det angeläget att kanalverket tillfördesinkomster som grundade sig på trafikvolymen och inte hänvisades till bidrag somrelaterades till kostnads- ]* 1978/79. Prop.1978/79:24 4 utvecklingen.Enklast skedde detta genom att kanalverket i sin budgetering t. v. hade atträkna med dubbla intäkter av fariedsvamavgiften, varav hälften skqlle avräknasfrån den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgifter. Anslagstekniskt borde dettaske genom att inrätta ett särskilt förslagsanslag under sjätte huvudtitelnbenämnt Ersättning till viss kanaltrafik. De överväganden som gjordes beträffande Trollhättekanal och vänersjöfarten fick konsekvenser också för ochmälarsjöfarten. Den avgiftsnedsättning som fömtsattes i kanalberäknades ge ett inkomstbortfall i storieksordningen 300 000 ä . Den avgiftsjustering som förutsattes för bedömdes knappastha någon inverkan på fördelningen av trafiken mellan ochHammarbyleden. I sammanhanget förordades att fonden för kanalverkupphörde och att tillgångarna istället redovisades under fond.Kostnaderna och intäkterna skulle därigenom fortsättningsvis falla underanslaget Fariedsverksamhet, exkl. isbrytning. Investeringarna i och Södertäljekanal resp. 1973-1976 belöpte sig på sammanlagt ca 110milj. Mot bakgrund av fömtsatt avgiftnedsättning och den aktuellatrafikutvecklingen i Kanalerna bedömdes det t. v. inte möjligt att läckakapitalkostnaderna för gjorda investeringar. Med hänsyn härtill förordades attde åriiga avskrivningarna t. v. borde täckas genom anlitande av fonden föroreglerade kapitals-medelsföriuster. Något krav på avkastning borde t. v. inteheller ställas. Härvid fömtsattes att bl. a. den framtida trafik- ochkostnadsutvecklingen fick avgöra hur frågan om kapitalkostnaderna i kanalernaslutligt skulle lösas. Förslagen i propositionen godtogs av (TU1977/78:8, rskr 1977/ 78:102). och förbindelser med havet harförbättrats . och kan från år 1975trafikeras av fartyg med ett djupgående av 5,3 m mot tidigare 4,6 m vilketinnebär att fartygens maximala lastförmåga för specialbyggda fartyg ökat frånca till (prop. 1971:126, TU 1971:23, rskr 1971:251). Genomfördjupningsarbeten och andra investeringar i kan Mälarensedan år 1976 trafikeras av specialfartyg med en lastförmåga om 7 500 å 8 000ton mot knappast före utbyggnaden (prop. 8, TU1972:2, rskr 1972:44). kostnader för utbyggnaderna utgör förTrollhätte kanal 75 milj. kr. och för 37 milj. kr. Härtill kanläggas huvuddelen av kostnaden för den specialisbrytare som anskaffats förvänersjöfarten. förvaltas av statensvattenfallsverk genom Trollhätte kanalverk. Kanalverket svarar också förlotsningen genom kanalen. Fariedsutmärkningen och lotsningen i Vänernombesörjs av seglationssty- Prop.1978/79:24 5 relsesom är ett regionalt organ. förvaltas av sjöfartsverket.Verket svarar också för fariedsutmärkning och lotsning i . Hammarbyslussen,som är den andra led som bindersamman med , ägs och förvaltasav hamn. I likhet med vad som generellt gäller de svenskahamnarna redovisade väner- och mälarhamnarna sin största trafikvolym hittillsår . Sammanlagt omsattes detta år nära 9 milj. ton, vilket utgjorde 7,5 %av det via de svenska hamnarna totalt skeppade godset. Av utrikesgodset (inkl.färjegods) var andelen och av inrikesgodset 17 96. Den höga andeleninrikes gods beror till stor del på att oljetransporterna nära nog helt sker iinrikes fart. Härtill kommer omfattande gmstransporter i tillStockholms hamn. Godstrafiken på hamnarna vid och Vänernuppgick till ca 4,0 milj. ton. Av den totala mängden utgjordes drygt1,6 milj. ton inrikes gods. För Vänerhamnarnas del, exkl. hamnredovisades för en godsomsättning på ca 3,6 milj. ton, varav denutrikes delen utgjorde ca 2,0 milj. ton. Av inrikesgodset svarade mineraloljorför ca 90 96. Endast obetydliga mängder av inrikesgodset lastas således iVänerhamnarna. Av utrikesgodset går ungefär lika stora delar i uppgående ochnedgående trafik. Det lastade godset kommer huvudsakligen från skogsindustrin.Det lossade utrikesgodset består främst av gödselmedel, salt, petroleumprodukter,fasta bränslen och vedråvara. Godstrafiken på uppgick till nästan3,6 milj. ton, vilket innebar en minskning med ca 1,0 milj. ton gods jämförtmed . Minskningen berodde i sin helhet på att knappast några inrikesgmstransporter ägde mm . Totalt uppgick det inrikes godset tilldrygt 2,0 milj. ton, varav ca två tredjedelar utgjordes av mineraloljor. Som en följd av beslut med anledning avprop. 1977/78:13 om nytt system för de statliga sjöfartsavgifterna, m. m.gäller fr. o. m. ny taxa för trafiken på Trollhätte kanaloch . Vid trafik på utgår en enhetlig fariedsavgift med . För gods, som transporteras genom helakanalen utgår som nämndes inledningsvis kanalavgift med . per ton förmineraloljor och med . per ton för övrigt gods till kanalverket. Förbåde kanalen och gäller att huvudmännen har möjlighet att medgenedsättning i eller befrielse från taxan om det är förenligt med de ekonomiskaintressena för kanalverket resp. seglationsstyrelsen. Vänernsseglationsstyrelse har sålunda beslutat att bevilja rabatt på det inrikestorrlastgodset. Utöver de generella sänkningar som gjordes iavgifterna har det bedömts angeläget att ge rabatter ikanaltaxan för vissa godsslag. underställde därför iskrivelse regeringen frågan om medgivande av rabatter förvissa godstransporter i kanalen. I särskilt beslut medgav regeringenkompensation för inkomstbortfall, som på kort sikt kan följa av nedsättning avberörda passageavgifter. 1978/79:24 6 år1978 har ett belopp om . beviljats i särskild kompensation. Somförutsättning för rabatteringen gäller att rabatterna skall vara på siktförenliga med verkets ekonomiska intressen samt vidare att rabatternadifferentieras på sådant sätt att största möjliga effekt uppnås i dettaavseende. Mot bakgrund härav har kanalverket satt ned avgifterna för bl. a.inrikes oljetransporter till södra med . FörMälartrafiken gäller fr. o. m. senaste årsskifte att fartygsavgift utgår med0,. per registerton av fartygets nettodräktighet vid passage i Södertäljekanal. Härtill kommer en varuavgift som f n. uppgår till . per ton föroljeprodukter som transporteras i bulk ochtill . per ton för övrigtgods. Vid passage i den hamn tillhöriga Hammarbyslussen liggeravgiftsuttaget på ungefär samma nivå. Anledningen härtill är att avgifternainte har ansetts böra påverka fördelningen av trafiken i de båda förbindelsernamellan och . Från och medar 1978 gäller-som nämnts-ett nyttsystem för de statliga sjöfartsavgifterna. I likhet med det från år 1971gällande systemet präglas även det nuvarande systemet av en mycket omfattandeavgiftsutjämning inom ramen för total kostnadstäckning. Genom reducering avpassageavgifterna i Trollhätte och jämte kompenserandehöjning av de allmänna sjöfartsavgifterna har insjöfarten fr. o. m. år 1978delvis inordnats i den regionalpolitiskt motiverade avgiftsutjämningen. Medde erfarenheter som har vunnits och det ytterligareutredningsarbete som genomförts finns det enligt min mening nu förutsättningaratt föra arbetet vidare med att helt inordna kanal- och insjötrafiken i detallmänna avgiftssystemet och därigenom från avgiftssynpunkt jämställa kust-och inlandshamnarna. Jag förordar att så sker. 1 stället för kanal- ochseglationsavgifter bör utgå farledsvaruavgifter för föriängda distanser.Omläggningen av avgiftssystemet bör ske inom ramen för sjöfartenskostnadsansvar, varvid kanal- och insjöfarten bör ses som en del av det svenskasjötransportsystemet. En omläggning bör kunna ske fr. o. m. . Förtrafiken på innebär slopandet av den särskilda kanalavgiftenen betydande kostnadsminskning jämfört med nuläget och i än högre grad jämförtmed läget före avgiftsreduceringen . Jämfört med nuläget ochinbegripet de särskilda rabatter som ges trafiken på medförbefrielsen från kanalavgiften en kostnadsminskning på nästan 7 milj. kr. Med den reducering av avgifterna som ägde rum kommer såledeskostnadsbelastningen för kanaltrafiken att minska med totalt ca 16 milj. kr.över en ettårsperiod. För att täcka drift- och underhållskostnaderna förTrollhätte kanal behöver kanalverket tillföras inkomster på ca18 milj. kr. utöver de inkomster som härrör 1978/79:24 7 frånlotsningen, fritidsbåtarna m. m. 1 likhet med vad som uttalades i prop. 1977/78:13om nytt system för de statliga sjöfartsavgifterna finner jag det angeläget attkanalverket - med oförändrat huvudmannaskap - tillförs inkomster som grundarsig på trafikvolymer och inte hänvisas till bidrag som relateras tillkostnadsutvecklingen. F. n. har, som nämnts, kanalverket i sin budgetering atträkna med dubbla intäkter av sin uppbörd av farledsvamavgifter. Vid slopande avkanalavgifterna får kanalverket därför fortsättningsvis i sin budgetering räknamed en högre faktor. räknar jag nu överslagsmässigt med fyra och enhalv gånger intäkten av fariedsvaruavgiften (grundavgift jämte förekommandedistanstillägg). Det ankommer på regeringen att i samband med attregleringsbrev utlärdas närmare ange den omräkningsfaktor som skall gälla förkompensation till kanalverket. Ett inordnande av Vänersjöfarten i det allmännasystemet för sjöfartsavgifterna medför att den särskilda avgift som f n. tasut av för att täcka kostnaderna förfariedsverksamheten slopas. Avgiften är f n. per ton gods oberoende avvilken hamn som trafikeras i . har alltidbetraktat som en geografisk enhet i taxesammanhang. Den differentieringav taxan som tidigare funnits har skett efter varuslag men aldrig efterdistans. Fariedsvaruavgiftensdistanstillägg uppgår f n. till per . Skillnaden idistans mellan hamnarna i södra , och , och i den norradelen, Karistad och , uppgår till ca 3 distansklasser. Skillnaden idistanstillägg dem emellan vid en differentiering är således vid nuvarandeavgiftsnivå per ton gods. Vid mina överväganden har jag emellertidstannat för att hamnarna i bör ligga i samma distansklass.Distanstillägget bör dock baseras på sträckan och kommerupplysningsvis att bli att jämföra med nuvarande avgift om . För hela sträckan skulle distanstillägget således bli1,. Frågan om distanstillägg ankommer på regeringen att avgöra. Omläggningen av avgiftssystemet bör enligt minmening inte föranleda någon ändring i huvudmannaskapet vad avser farieds- ochlotsningsverk-samheten på . Ansvaret bör således även i fortsättningenåvila . Därigenom bibehålls det regionala inflytandetÖver farledsväsendet i . Ett bibehållet regionalt farleds- och kostnadsansvarförjtsätter emellertid att seglationsstyrelsen tillförs inkomster som grundarsig på trafikutvecklingen. Den på Vänersjöfarten, dvs. norr om ,fallande delen av distanstilläggen i den allmänna fariedsvaruavgiften kan förår 1979 beräknas ge intäkter om ca 1,6 milj. kr., vilka uppbärs av . beräknas vid nuvarande avgiftsnivå inflyta ifarledsavgifter ca 3,2 milj. kr. Med utgångspunkt från den intäkt somdistanstilläggen ger på bör i sin budgeteringt. v. räkna med dubbla intäkter 1978/79:24 8 Ersättningen till seglationsstyrelsen börske via och från anslaget Ersättning till visskanaltrafik under sjätte huvudtiteln. FörMälartrafiken innebär borttagandet av kanalavgifterna på nyttotrafiken iSödertälje kanal en minskad kostnadsbelastning jämfört med nuläget med ca enkr. per ton för mineralolja och ca per ton för övrigt gods. Totaltberäknas i anslagsframställning drift- och underhållskostnadernai till ca 4 milj. kr. Nettokostnadernaefteravdrag för intäkter från fritidsbåtarna m. m. kan för beräknastill ca 3,9 milj. kr. För innevarande budgetår kan det underskott i driften avSödertälje kanal som skall betalas med de allmänna sjöfartsavgifterna beräknastill ca 2,4 milj. kr., dvs. en ökning med 2,0 milj. kr. jämfört med vad somberäknades i prop. 1977/78:100, bil. Den avgiftsjustering som gjordes i kanalden bedömdes knappast fö någon inverkan på fördelningen avtrafiken mellan och Hammarbyleden. Det av mig nu förordadeborttagandet av kanalavgiftema i torde i viss utsträckningkunna inverka på denna fördelning. 1 en skrivelse harStockholms hamn med hänsyn till likabehandlingsprincipen framhållit att omkanalavgifterna slopas i fri slussning även borde kunna erhållasi Hammarbyslussen. Hamnen föreslår härvid antingen att staten övertar slusseneller att hamnen erhåller statsbidrag för att täcka drift- ochunderhållskostnaderna för . Hammarbyslussen utgör en del av hamn.Fömtom funktionen som förbindelselänk för Mälartrafiken med binderslussen samman delar av hamn. är således av betydelse förhamnens kapacitet. Av trafiken genom Hammarbyslussen avsåg något mer änhälften räknat i nettodräktighet passerande fartyg. Intäkten av slussavgifterför passerande fartyg uppgick till . och ankommandehamnavgifter för dessa fartyg till . Totalt eriade således dessafartyg år . Drift- och underhållskostnaderna 1977 till drygt 1,7 milj. kr. Den samordning som gällt mellan kanaloch Hammarbyslussen i avgiftshänseende bör enligt min mening gälla ävenfortsättningsvis. Eu slopande av kanalavgifterna i bör såledesföljas av ett likartat förfarande med de särskilda avgifterna för att passeraHammarbyslussen. Ett sådant förfarande kräver emellertid att hamnkompenseras för det inkomstbortfall som följer av slopandet av de särskildaavgifterna i . Något avgörande skäl för att staten skall överta slussenfrån hamnen finns enligt min mening inte. Kompensation bör istället utgå i formav en åriig ersättning till hamnen. Ersättning bör inte - som hamnen föreslagit- vara direkt kostnadsanpassad utan bör av effektivitetsskäl grunda sig påtrafikvolymen. Ersättningen bör vidare ha utgångspunkt i den taxenivå som f n.gäller. 1978/79:24 9 Regeringen lämnar uppdrag attför statens räkning förhandla med hamn för att bestämma den åriigaersättningen med utgångspunkt i de riktlinjer jag i det föregående harangett.Ersättningen bör avräknas från den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgifter ochutgå i efterhand från anslaget Ersättning till viss kanaltrafik. Den omläggning av avgiftssystemet som jag harredovisat i det föregående innebär att inlandshamnarnas konkurrenskraft stärks.Trafiken på Vänerhamnarna har minskat med ca 400 000ton gods. beräknas emellertid en viss ökning ske och totalt föråret tyder hittillsvarande trafik på en godsomslutning på omca 3,7 milj. ton. Ökningen beror i första hand på större leveranser frånskogsindustrin. Reduceringen av kanalavgiftema och dennu föreslagna omläggningen för huvudsakligen den effekten att nuvarandetransportsystem kan bibehållas i regionen och en avledning av gods till andrasystem kan undvikas. För Mälarhamnarna betyder den nu föreslagnaomläggningen mindre. Kanalavgifterna i är f. n. inte höga.Borttagandet av kanalavgifterna förbättrar visseriigen läget för dessa hamnarmen knappast i sådan utsträckning att andra näriiggande hamnar påverkas. Även idenna region för omläggningen närmast den effekten att en trafikavledning kanmotverkas. På såväl Trollhätte som gäller somnämnts att kapitalkostnaderna för gjorda investeringar t. v. inte påverkaruttaget av avgiften på sjöfarten. Slopandet av kanalavgiftema medför härvidlag ingenändring av de riktlinjer som godkändes av vid behandlingen av prop.1977/78:13. Kapitalkostnaderna för framtida investeringar i de båda kanalernabör dock enligt min mening avräknas från den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgiftergenom invärderingar i respektive fond. Detav mig i det föregående förordade slopandet av de särskilda kanal-, seglations-och slussavgifterna för Väner- och Mälarsjöfarten innebär ett omfattande stödtill berörda regioner. Totalt inklusive tidigare nedsättning av kanalavgiftemamedför åtgärderna en åriig avgiftslättnad på ca 25 milj. kr. Härtill kommer t.v. lättnaden i kapitalkostnaderna för gjorda investering-ar.Under 1970-talethar successivt betydelsefulla åtgärder vidtagits för att slå vakt om kanal- ochinsjöfarten i landet. Det etappvisa arbetet inleddes med fördjupningar avTrollhätte och samt Mälarfarieden. Vid senaste årsskiftetreducerades kanalavgifterna betydligt. Den omläggning av avgiftssystemet som nuföreslås ser jag som en fortsättning på detta reformarbete. 1978/79:24 10 Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1. att godkänna deallmänna riktlinjer för slopandet av kanal-, seglations- och slussavgifterna för Väner- och Mälarsjöfarten som jag har förordat 2. att godkänna deriktlinjer för ersättning till och hamn som jag har förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.