prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Sådana planer syftar till att minska riskerna för att människorsom bor eller uppehåller sig i närheten av kärnkraftverken utsätts för skadligstrålning i samband med olyckor som kan leda till att radioaktiva ämnen läckerut i omgivningen. Arbetet på att hålla sådana planer aktuella bör enligt minuppfattning intensifieras. Jag anser det vidare av betydelse att deberedskapsplaner som upprättats prövas med jämna mellanmm. Nuvarandeberedskapsplaner kan behöva kompletteras med ett utökat beslutsunderlag föragerande vid eventuella olyckor som utvecklas så att skyddsinsatser blirnödvändiga. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 73 dettasammanhang nämna att lagen (1960:331) om skyddsåtgärder vid olyckor iatomanläggningar m. m. kommer att tas upp till behandling i den utredning om nylagstiftning inom atomenergiområdet som regeringen har bemyndigat migatt tillkalla. Chefen för jordbmksdepartemenlet avser i annat sammanhangföreslå regeringen att, i avvaktan på översynen av lagstiftningen, uppdrag gesåt att i samråd med berörda länsstyrelser se överoch till regeringen redovisa de beredskapsplaner som har upprättats samt vilketarbete som pågår för att förbättra olycksberedskapen. Långtgåendeåtgärder behöver vidtas för att omhänderta restprodukterna frånkärnbränsleanvändning. Två alternativa metoder står till buds, nämligenupparbetning med därpå följande slutförvaring av det högaktiva avfallet ochdirekt slutförvaring av det använda kärnbränslet utan föregående upparbetning.I det s. k. somjag har redogjort för (avsnitt 4.1)görs en internationell utvärdering av kärnbränslecykeln. Enligt min mening ärdet för tidigt att ta slutlig ställning i valet mellan de två metodema för attta hand om det använda bränslet från kämkraftverk innan bl. a. detta arbeteavslutats. Frågorom omhändertagande av det radioaktiva avfallet regleras bl. a. i lagen(1977:140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, den s.k.villkorslagen. För alt visa hur villkorslagens krav kan uppfyllas har den svenskakraftindustrin genomfört det s. k. projekt kärnbränslesäkerhet (KBS). Resultatetav det första , som gäller upparbetning och slutförvaring av dethögaktiva avfallet, åberopades av vattenfallsverket och Forsmarks Kraftgrupp ABvid ansökan enligt villkorslagen om tillstånd att tillföra kärnkraftblockenRinghals 3 och kärnbränsle. Ansökningarna prövades i oktober 1978av regeringen, som därvid fann att den i ansökningarna åberopade metoden förförvaring av högaktivt avfall från upparbetning uppfyller villkorslagens kravutom i ett avseende. Enligt regeringens bedömning fordrades ytterligareprovborrningar och därav föranledda mätningar för att visa att det finns entillräckligt stor bergsformation på aktuellt djup och med de egenskaper somKBS säkerhetsanalys i övrigt förutsätter. Detandra , som är inriktat på direkt slutförvaring av det användakärnbränslet, redovisades ijuni 1978. Rapporten remissbehandlas f n. Dåbetydande insatser har gjorts och görs beträffande säkerhetenvid hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från kärnkraftverktorde det inte vara meningsfullt att nu ytteriigare intensifiera arbetet inomdetta område. Tillsynsmyndigheterna bör dock ges resurser att öka verksamheteninom avfallsområdet. Del är vidare angeläget från säkerhets- ochstrålskyddssynpunkt att myndigheterna ges möjlighet att följateknikutvecklingen och anpassa sin verksamhet till denna. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 74 Jagåterkommer i det följande till vissa frågor om hantering av använt kärnbränsleoch radioaktivt avfall (avsnitt 8.7). Ävenriskema för kärnvapenspridning kan i vid mening betraktas som hälso- ochmiljörisker i detta sammanhang. I samband med attjag tidigare berörde detinternationella samarbetet inom kärnenergiområdet redogjorde jag även för minsyn på de aktuella riskerna för spridning av kärnvapen genom fredligtutnyttjande av kärnkraft. Jag skall här endast kort beröra de åtgärder somregeringen har vidtagit för att öka kontrollen av det klyvbara materialet iSverige. Enligtalomenergilagen fordras tillstånd för att bl. a. förvärva, inneha och avyttraklyvbart material. Sådana tillstånd har av regeringen meddelats bl. a.innehavarna av kärnkraftverk, forskningsreaktorer och bränslefabriker. För attöka kontrollen av klyvbart material inom landet har regeringen genom beslut1978-11-16 begränsat dessa tillstånd. Tillstånden har begränsats genom attregeringen har föreskrivit att anmälningsskyldighet till regeringen eller ivissa fall till föreligger vid förvärv ellerinförsel av klyvbart material till . Vidare har regeringen föreskrivitatt särskilt tillstånd fordras av regeringen eller i vissa fall statens kärnkraftinspektioninnan klyvbart material får avyttras. Regeringen har även uppdragit åtinspektionen att närmare redovisa vilka åtgärder som planeras för att minskaförlustema av uran vid bränsletillverkning. Detär som jag har framhållit angeläget att de hälso- och miljörisker somär förenade med energitillförseln och energianvändningen begränsas i störstamöjliga utsträckning. Inom kärnenergiområdet har en rad omfattande åtgärdervidtagits för att höja säkerheten och därmed minska riskerna för skador påhälsa och miljö. Beträffande problemen med det radioaktiva avfallet har ettbetydande forsknings- och utvecklingsarbete genomförts. Jag vill framhålla attdet finns anledning att fortsätta det viktiga arbetet med att förbättrasäkerheten och klara hälso- och miljöproblemen inom kärnenergiområdet. Tillde fömybara energikällorna räknas vatten, sol, vind och vanligen biomassa, ävenom biomassan också är ett bränsle och därför kan hänföras till gruppenförbränningsenergi. Frånsett vattenkraften har inget av dessa energislaghittills utnyttjats i så stor skala att deras eventuella risker från hälso- ochmiljösynpunkt har kunnat studeras och analyseras i praktiken. Vissa slutsatserkan emellertid dras från teoretiska studier och undersökningar vid olikaförsöksanläggningar. Enligt min uppfattning är det angeläget att hälso- ochmiljöproblemen beträffande dessa nya energislag kartläggs och värderas samtatt möjligheterna till förebyggande åtgärder för att eliminera eller minskariskerna för negativa miljöeffekter klariäggs. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 75 nadernaför denna karlläggning av hälso- och miljöproblemen bör på vanligt sätt iprincip belasta utvecklingskostnaderna för resp. energislag. Insatser av dennakaraktär rörande nya energislag ingår som en integrerad del ienergiforskningsprogrammet. Kostnadema för nödvändiga miljöskyddsåtgärdermåste självfallet också räknas in vid en ekonomisk analys så att en rättvisandebild ges av kostnaderna för energitillförsel vid utnyttjandet av olikaenergikällor eller energiråvaror. Vattenkraftenär från hälsosynpunkt överiägsen alla andra energislag som f. n. används i vårtland. Vattenkraftproduktion medför inga utsläpp av föroreningar. Inga nämnvärdaarbetsmiljöproblem förekommer sedan anläggningar byggts. Påverkan på den yttremiljön kan däremot vara betydande. Ingreppi landskapet förorsakas av anläggningar, deponeringar av schaktmassor samttorriäggning av älvsträckor. Vidare påverkas den biologiska produktionen såväli älven som i den omgivande naturen. I älven påverkas främst fisket genomuppdämningar och torrläggningar och genom de vandringshinder som dammar ochkraftverk utgör. Attraktiva områden för fritidsfiske och rekreation vid framförallt strömmande vatten kan försvinna. Vegetation och djuriiv kring älvenpåverkas genom vattenståndsvariationer och överdämningar av för växt- ochdjurliv viktiga områden som våt-, ängs- eller skogsmarker. Vidare kanrennäringen påverkas genom överdämning av betesmarker och flyttningsleder.Skador av denna art är ofta av bestående natur. Olycksriskernavid utnyttjande av vattenkraft består framför allt i risker för störredammbrott. Sådana olyckor kan orsakas av svaghetszoner och glidningar iberggrunds- eller jordunderlaget eller genom skred inom reservoarområdet. Ensärskild arbetsgrupp inom har behandlat vissa frågor avbetydelse i detta sammanhang. Gruppen har avgivit rapporten (Ds Jo 1978:9)Inventering och registrering av dammar och lägen för små vattenkraftverk.Rapporten remissbehandlas f. n. Vattenkraftutbyggnaderhar förekommit i . Olika typer av åtgärder har successivtutvecklats för att minska skadeverkningarna i miljön. Genom en omsorgsfulllandskapsplanering, inpassning av dammar och schaktmassor samt åierplanteringhar ingreppen i landskapet kunnat mildras. Bortfallet av strömmande vatten ochlekområden för laxfiskar, vilket har betydelse för yrkesfisket i kust- ochhavsområden, kan åtminstone delvis kompenseras genom utsättning i älvarnasmynningsområden av lax- och havsöringssmolt från fiskodlingsanstalter. Enrad åtgärder kan således vidtas för att minska effekterna av ingreppen inaturen av vattenkraftutbyggnad. Det hindrar dock inte att en utbyggnad i ellvattendrag medför en väsentlig bestående förändring av ekosystemet. Vindkraftensinverkningar på omgivningen skiljer sig från de konventio- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 76 Den största påverkan vid ett eventuellt framtida utnyttjande avvindkraft i större skala skulle erhållas i form av betydande anspråk på markoch inverkan på landskapsbilden. Ett vindkraftverk i drift kommer att också geupphov till buller, men det hörbara ljudet kommer såvitt man nu kan bedöma inteatt orsaka stömingar längre bort än . Stora aggregat tordeockså kunna generera s. k. infraljud samt möjligen ge upphov till störningar avradio- och TV-sändningar. Olycksriskerna bör också uppmärksammas. Ett bladbrottskulle kunna medföra att bladet kastas iväg en lång sträcka. Studier av dessaproblem pågår f. n. inom ramen för energiforskningsprogrammet. Utnyttjande av solenergiför uppvärmningsändamål i större skala bör inte komma atl ge upphov till någranämnvärda problem från hälso- och miljösynpunkt förutsatt att lämpliga materialväljs. De problem av denna karaktär som förutses är främst att storasolfångare eller andra anordningar för insamling och lagring av solenergi kaninnebära viss påverkan på landskapet och byggnaderna och ställa anspråk påstora markarealer. Vissa olycksrisker kan också förekomma vid byggande ochunderhåll. En satsning på atl ersätta bl. a. olja genom en ökad användning avsolenergi för uppvärmningsändamål, som jag kommer att föreslå i det följande,bör medföra en betydande minskning av hälso- och miljöproblemen inomenergiområdet. Jaghar nu kortfattat redovisat de hälso- och miljöproblem som är förenade medanvändning av förbränningsenergi, kärnenergi och förnybara energikällor. Av minredogörelse framgår att flertalet av de energislag som kan spela en merbetydande roll i vår energiförsörjning under ärförknippade med skadeverkningar som är eller kan bli ett allvarligt hot mot vårhälsa eller miljö. Problem av såväl kortvarig som långvarig nalur förekommervid nyttjande av de flesta energikällor och energiråvaror. framhåller att några enkla svar på frågan om hur Sverigesenergibehov skall tillgodoses under inte finns - inteens om man bara skulle se till verkningarna på hälsa och miljö. Jag delar dennabedömning. Ett annat skäl tillsvårigheten att avgöra hur vårt energisystem bör se ut är att betydandeskillnader i kunskapsunderlaget föreligger beroende på att t. ex. vissaenergislag har använts , varigenom t. ex. negativa effekterkunnai registreras, medan andra är nästan helt oprövade. En annan svårighetföreligger när det gäller värderingar av och jämförelser mellan olikaenergislag. Det kan t.ex. ligga nära till hands att se allvarligare på utsläppmed begränsad loka! effekt, som blir märkbara i den närmasteomgivningen, än på kontinuerliga, mer utspridda belastningar på miljön, även omdessa sammanlagt är av betydligt större Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 77 omfattning.Svårigheter föreligger t. ex. också vid värdering av stora olyckor, somberäknas kunna inträffa med mycket liten sannolikhet, genom att man kan fästaolika stor vikt vid den låga sannolikhketen eller vid den omfattandekonsekvensen. Eftersomde flesta energislag medför skadeverkningar på hälsa och miljö är detväsentligt att vi genom kraftfulla insatser i energibesparande syfte hållernere energianvändningsnivån. Åtgärder av detta slag vidtas f. n. Även energibesparandeåtgärder kan emellertid medföra skadeverkningar. har alltmeruppmärksammats de problem som radon från radiumhaltigt byggnadsmaterial kan geupphov till i byggnader där åtgärder som ger tätare väggkonstruktioner ochminskad luftomsättning vidtagits. Sådana problem kan också erhållas i bostädermed lilen luftomsättning som har byggts på mark som innehåller alunskiffernära ytan. Dessa frågor studeras f n. av en utredning (Jo 1979:01) som chefenför har tillkallat. Utredaren har bl. a. tilluppgift att kartlägga omfattningen av dessa problem samt föreslå lämpligaåtgärder. Skadeverkningar kan också erhållas genom att en minskad luftcirkulationger upphov till alltför höga halter av vissa ämnen som avges från t.ex. färgereller plaster eller av t.ex. damm. Även riskerna från arbetarskyddssynpunkt medolika isoleringsmaterial förtjänar atl uppmärksammas. Man måste således avvägaenergihushållningsåtgärderna så att inte nya hälsoproblem skapas. Ävenom valet mellan olika energikällor och energiråvaror är förenat med betydandesvårigheter måste ett sådant val dock ske. F. n. finns enbart olja, kärnkraftoch vattenkraft saml på viss sikt kol att tillgå som mer betydande energislagför vårt lands energiförsöijning. Som jag kommer att beröra närmare i detföljande bör enligt min uppfattning det svenska kärnkraftprogrammet begränsas.Vid en jämförelse mellan olja, kol och vattenkraft som energikälla finner jagatt skillnader föreligger från hälsosynpunkt till vattenkraftens fördel. De betydande ingrepp inaturen, som en vattenkraftutbyggnad ofta innebär, inger emellertidbetänkligheter. Det finns därför skäl att nu begränsa vattenkraftprogrammet. Avde nu tillgängliga, mer betydande energislagen återstår därmed endast olja ochkol. Jag kommer i det följande att förorda en ökad kolanvändning i vårt land.Användningen av olja för energiändamål bör minskas men oljan kommer ännu år1990 atl spela en betydande roll i vårt energisystem. Användning av dessaenergislag fordrar kraftfulla insatser för att minska de hälso- ochmiljöproblem som är förknippade med dem. Jag har i det föregående redovisatförslag med detta syfte. Pålängre sikt måste andra energikällor komma atl spela en mer belydande roll förSveriges energiförsörjning. Ett utmärkande drag hos flera av de energislag somkan komma att introduceras i större skala äratt de generellt settkräver stora markområden och därför kan förändra landskapsbilden och i vissafall medföra konflikter med motstående intressen. Dessa frågor övervägs f. n. iden fysiska riksplaneringen. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 78 Innanytteriigare kunskap har erhållits om vilka konsekvenser som är förenade medutnyttjande av energiskog i stor skala för energiändamål kan enligt minuppfattning en omfattande satsning på detta energislag inte förordas. Redan nukan däremot konstateras att en ökad användning av solenergi föruppvärmningsändamål bör komma att medföra minskade hälso- och miljöproblem. Jagkommer därför i det följande att lägga fram förslag om ökade insatser för attutveckla och successivt införa solenergi för uppvärmningsändamål. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 79 6.1.1Energianvändningens struktur och utveckling Denslutliga energianvändningen i uppgår f. n. till sammanlagt ca 400 TWhel- och värmeenergi . eller ca härav avser bränslen,främst oljeprodukter, medan resten avser elenergi. Den angivnaenergianvändningsnivån motsvarar en energitillförsel på ca 430 TWh.Omvandlings- och överföringsförlustema i energitillförselsystemet utgör ca 30TWh Gfr tabell 6.1). Användningen bmkarfördelas pä de tre sektorerna industri, transporter och bostäder, service m. m.I sistnämnda sektor ingår även bl. a. offentlig sektor, handel,byggnadsverksamhet, jordbruk, skogsbruk och fiske. De tre sektoremas andelar avden totala användningen är f. n. i stort resp. 40, 20 och . Jag avser att idet följande närmare redovisa energianvändningen inom de olika sektorerna. Avsärskilt intresse är att uppvärmning av byggnader, inkl. ventilation ochvarmvatten svarar för av landets totala slutliga energianvändning. Deskilda sektoremas användning av energi skiljer sig åt betydligt vad avserfördelning på el och bränslen. Inom transportsektorn utgörs sålunda endast av energianvändningen av el medan för de båda övriga sektorerna motsvarandeandel är . Energianvändningensstorlek påverkas av många olika faktorer. I fråga om industrisektorn är detframför alh industriproduktionens storlek och sammansättning samtenergiåtgången per producerad enhet som har betydelse. Förtransportsektorns energibehov är storleken av det totala trafikarbetet ilandet, val av transportmedel och transportmedlens energieffektivitet viktigafakiorer. Energibehovetinom bostäder, service m. m. domineras av bostädernas och andra lokalersuppvärmningsbehov och påverkas därmed framför allt av antalet bostäder ochlokaler samt dessas storlek och standard, vårt klimat och hushållensförbmkningsvanor. Sverigehar ökat sin energianvändning avsevärt . harsålunda användningen av energi mer än trefaldigats. Industriproduktionensstarka uppgång, inriktningen på energiintensiva branscher, den ökadeförädlingsgraden bl.a. till följd av ökad mekanisering och automatisering, denkraftiga ökningen av antalet personbilar samt ökningen av bostadsvolymen ochenergianvändningen per volymenhet är viktiga faktorer som har påverkatutvecklingen av energianvändningen . Energianvändningenför transporter ökade snabbare än 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 80 användningeninom industrin och i bostäder, service m. m. Transportsektorns andel av dentotala energianvändningen har därför ökat medan industrinsandel har minskat och andelen för bostäder, service m.m. har varit i stortoförändrad. Utgångspunkten i 1975 årsenergipolitiska beslut (prop. 1975: 30, NU 1975:30, rskr 1975: 202) var, somjagtidigare har nämnt, att den energipolitiska planeringen skulle förbättras ochutvidgas till att i princip omfatta hela energiområdet. Detta innebar bl.a. attprogrammet inriktades på hushållning med energi och planering för inte baratillförseln utan även användningen av energi. Som mål sattes attenergikonsumtionens ökningstakt skulle begränsas till högst för jämfört med en genomsnittlig årlig ökningstakt påca . För tiden därefter skulle en ytterligarenedpressning av tillväxten eftersträvas så att om möjligt landets totalaenergikonsumtion skulle stabiliseras på en nivå omkring . Detuppställda målet beräknades motsvara en total slutlig energianvändning om ca500 TWh och en total energitillförselnivå om . Inom ramen förtvåprocentsmålet angavs dels som en realistisk målsättning för industrinsenergianvändning en årlig ökning med t. o. m. , dels ett särskiltmål avseende elkonsumtionens ökning. Målet innebar en årlig genomsnittligökning av elförbrukningen med mot per årunder . (I 1974:05) har i uppdrag bl.a. att i samråd med statens industriverkfortlöpande följa energikonsumtionens utveckling och offentligt redovisa sinabedömningar. Jag återkommer i det följande (avsnitt 6.3) till kommitténsövriga verksamhet. Kommittén har regelbundet redovisatsina bedömningar avseende dels energikonsumtionens utveckling ,dels prognos . Kommittén lämnade sin senaste rapport idecember 1978. Itabell 6.1 redovisas energianvändningen i åren 1973, 1975 och 1978.Uppgifterna i tabellen bygger i huvudsak på uppgiftema i energispar-kommitténssenaste rapport. Avtabell 6.1 framgår bl. a. atl den totalt tillförda energin beräknas ha minskatobetydligt medan den totala slutliga användningen år1978 beräknas bli något större än . Utvecklingen avanvändningen av bränslen och el skiljer sig åt. Medan den slutliga användningenav el har ökat med i genomsnitt har bränsleanvändningen minskat med0,. Hela ökningen av elanvändningen ligger inom bostäder, sevice m.m. Omkring hälfien torde vara hänföriig till ökningen av elvärme. Utvecklingenav energianvändningen inom de olika användningssektorerna skiljer sig ocksååt. Medan industrisektorn och bosläder, service m. m. har minskat eller hållitsin användning i stort sett oförändrad har transportsektorn ökat med igenomsnitt . Denna ökning avser hell bränsleförbrukning. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 81 Tabell 6.1 Energianvändningen i åren 1973, 1975och 1978 Ärlig procentuell förändring' -1,5 0,8 -2,2 -0,8 0 -1,1 Bosläder, service m. m. varav el -1,4 Total slutlig användning varav el 3,0 -0,4 -4,9 -0,1 ' Avrundade värden. Värdena angivna exkl.raffinaderiföriuster, inkl. bunkring för utrikes sjöfart och flyg. ' Beräknal efter avrundade värden. '' Total tillförd energi vid normal temperatur . En myckel viktig faktor bakom den dämpade utvecklingen avframför allt industrins energianvändning är den kraftiga lågkonjunkturen underde tillsammans med de strukturella problemen inom framför alltflera energilunga industribranscher. Denna utveckling har i stor utsträckningpåverkat energianvändningen inom framför allt jäm- och stålindustrin samtträförädlingsindustrin. Den totala industriproduktionens volym beräknas enligtpreliminär statistik ha minskat med i genomsnitt under perioden1973-1978. Industrins energianvändning har också minskat på grund av altenergisparande ålgärder har vidtagits. Även inom bostäder, service m. m. har ettstort antal åtgärder i energihushållande syfte satts in. Jag avser att lämna enredogörelse för dessa i det följande. Dessa insaiser har otvivelaktigtbidragit till att dämpa energianvändningen uider perioden. En alltför kort tidhar dock ännu förflutit för att den samlade effekten av dessa insatser på dentotala energianvändningen inom sektorn med säkerhet skall kunna bedömas. Ökningen av energianvändningen inom transportsektorn sedanår 1973 beror framför allt på en ökning av antalet personbilar och enutveckling 6 1978179. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 82 Antalet personbilar har ökat med ca 400000 . Detär svårt att dra några säkra slutsatser beträffande orsakerna tillenergianvändningens utveckling . Uppgifter behövs för en längreperiod som innehåller även mer normala konjunkturförhållanden för att dettaskall kunna göras. bedriver fortlöpande prognosarbete inom energiområdet.Energikommissionen har grundat sina överväganden på industriverkets senastelångtidsprognos på energiområdet (SIND 1977:9) energianvändning under1980- och 1990-talen. I prognosen redovisas bl.a. beräknadeenergianvändningsnivåer för . Såväl prognosensgmndaltemativ A som dess besparingsalternativ B (SIND A resp. SIND B) grundasbl. a. på förutsättningar om en effektivisering av energianvändningen underprognosperioden. har senare lämnat en energiprognos avseendetiden till långtidsutredning. Beräkningama, som avserenergiefterfrågan fram , ligger praktiskt taget helt i linje medden tidigare nämnda prognosen både totalt sett och för de treanvändningssektorerna. Blandde antaganden som har legat till grund för prognoserna SIND A och B kan nämnasföljande. Energipriserna i fast penningvärde ligger på oförändrad nivå ellerökar långsamt, det ekonomiska stödet till energibesparande åtgärder ibyggnader och processer m. m. består och ligger på en nivå om sammanlagt500-700 milj. kr. för lån och bidrag i SIND A och 1000 milj. kr. per åri SIND B. Detta stöd väntas i sin tur leda till att ett stort antal åtgärdergenomförs vilka resulterar i en effektivareenergianvändning inom framför allt industrins processer och ibyggnadsbeståndet. En annan förutsättning förprognoserna SIND A och B är oförändrat hög ambition i forsknings- ochutvecklingsprogrammet inom energiområdet. Effekterna av detta program väntasenligt industriverket bli märkbara först . En stor del av resursemainom det treåriga energiforskningsprogrammet (prop.