prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Detla tänkta gap innebärall man kan förutsäga ett starkt tryck uppåt på oljepriset för alt utbud ochefterfrågan skall komma i jämvikt. Situationen skulle kunna leda till storarisker även för försörjningstrygghelen. Resultaten av lEA-studien - Prospecls to 2000sammanfattas i tabell 2.9. Tabell 2.9 Nettoimport (-export) av olja, milj. fat perdag' (34,3) (33,7) (30,9) Motsvarande i milj. ton ' Tabellen bygger på det lägre kärnkraftalternativet ochbeaktar inte lEA:s gruppmål (se avsnitt 4.2.2). - Skillnaden mellan OPEC:s produktion (38,5. 37,9 resp. 40milj. fat per dag) och OPEC:s interna behov (4,2, 5,1 resp. 9.1 milj. fat perdag). Studiens slutsats mot bakgrund av dessa uppskattningar äratt ett vissl efterfrågeöverskott kan föreligga och allstora potentiella efterfrågeöverskott förutses för . I studien understryks att det för alla olje importerandeländer är ett vitalt intresse all planera . ' Medlemmar i lEA är samtliga utom ,, och . har blivit medlem iorganisationen. Tillägg för dessa länder ger en importnivå för OECD-området somhelhet på ca 32 milj. fat per dag vilket motsvarar I 600 milj. ton olja . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 20 negativakonsekvenser av ökade energipriser för den ekonomiska tillväxten,sysselsättningen och industristrukturen. Det slås fast att kraftiga insatserdärför måste göras för att ersätta olja med kol, givetvis medinsatser för att utveckla andra energislag och för energisparande. Delkonstateras dock all kol på grund av tekniska, ekonomiska och resursmässigafördelar måste spela en allt vikligare roll i den nya energisituationen. lEA-sekretarialet hardärför konstruerat ett s.k. utvidgat kol-fall med ålgärder för alt främjainvesleringar, handel och användning. De av sekretariatet föreslagnaåtgärderna sägs kunna minska net-toimporlbehov av olja med 1,4milj. fat per dag , 3 milj. fat per dag och 7 milj. fat per dagår 2000, vilket motsvarar 70, 150 resp. 350 milj. ton olja . I Exxons studie drasslulsatsen att energiutbud och energieflerfrågan kommer atl växa i samma taktfram lill mitten av 1980-lalel, även om osäkerheten i oljeefterfrågansutveckling betonas. väntas dock en stramare situationinträda då världens oljeproduktion ligger kvar på samma nivå och då andraenergikällor måste tillgodose ökningen i energieflerfrågan. OPEC väntas kommaatt fortsätla att tillhandahålla de oljekvantiteier som efterfrågas för attbalansera väridens energibehov , vilketinnebär en produktion detta år om 44 milj. fat per dag, molsvarande 2 200 milj.lon , eller mer än . En stor del av denna ökning måsle kommafrån . I studien konstateras att förutsägelserna om denOPEC-produktion som krävs för att balansera efterfrågan inte är att betraktasom prognoser om vad som sannolikt kommer alt inträffa men alt de inte hellerär oförenliga med möjlig fysisk produktionskapacitet eller med någotproducentlands uttalade långsikliga politik. undersiryks all enökning av produktionskapaciteten är avhängig av regeringsbeslut. WEC förutsäger alloljeproduktionen kommer all nå ett maximum omkring 2020 ståför av den totala energitillförseln. Begränsningen av lillgångenpå olja och gas leder enligt WEC till en kraftig ökning av kärnkraft, kol ochsolenergi, som tillsammans sägs komma att stå för två tredjedelar av världensenergiförsörjning . För solenergi skulle andelen bli . WAES' huvudslutsats är,somjag harframhållil, atl utbudet av olja vid någon lidpunkt före år2000 kommer att vara olillräckligt för att möta väntad efterfrågan, mestsannolikt mellan , även om energipriserna stiger med50 % i reala termer. Mot denna bakgrund betonas atl förändringen bort från enhuvudsakligen oljebaserad energiförsörjning måsle inledas med tankepå den tid det tar att bygga ut och utveckla alternativ. De ekonomiska,politiska och sociala riskerna med att underlåta att vidta åtgärder för altminska oljeberoendet understryks starkt. Liksomi andra siudier som identifierar tänkbara gap mellan utbud och Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepai;tementet 21 efterfråganpå olja konstateras i WAES-rapporlen att sådana gap givetvis aldrig kommer attuppstå i praktiken eftersom mer olja inte kan konsumeras än vad som finnstillgänglig. Storleken på gapen blir ett mått på den anpassning till den nyaenergisituationen som kommer all ske och som måste ske. Den viktiga frågan allaländer har att ta ställning lill är hur denna omställning skall äga mm - på ettplanerat sätt genom en målmedveten och stark energipolitik eller utan en sådanpolitik och till priset av brisiande försörjningstrygghel, högreenergikostnader och därmed följande risker för den allmänna ekonomiskautvecklingen. Jag vill i detlasammanhang understryka att de antaganden beträffande t.ex. ekonomisk tillväxtoch oljeprisutveckling som studierna baserar sig på är av central betydelse förde resultat man kommer fram lill, bl. a. när det gäller tidpunkten för dentänkta obalansen mellan utbud och efterfrågan. För att illustrera denekonomiska tillväxtens betydelse för utvecklingen av energiefterfrågan villjagnämna t.ex. all ;s Worid Energy Outlook i sitt referensfall antog en årligekonomisk lillväxt för OECD-området om 4,för och om 4,1 %för 1980-1985. Prognosen ledde till ett uppskattat netloimportbehov av olja förOECD-gruppen på 1 750 mloe . Vid anlagande av en ekonomisk tillväxt av0,under resp. över referensfallets varierar nelloimportbehovel med ungefär10 % omkring referensfallets nivå. Exemplet illustrerar att en sorts balans påoljemarknaden kommer att kunna vidmakthållas om den ekonomiska lillväxlenbromsas upp eller förbyts i en nedgång. Delta torde dock för alia länder varaett oacceptabelt sätt att komma till rätta med energiförsörjningsproblemen. Allade grundläggande antaganden som görs i de här redovisade studierna är förenademed osäkerhet. Detta gäller även förutsägelserna beträffande andraförhållanden som är av betydelse för väridens framtida energisituation - t. ex.OPEC-ländernas långsiktiga strategi när del gäller oljeutvinning ocholjepriser. oljeimport, utvecklingen av oljeproduktionen inya producentländer som och , framtidaproduktionskapacitet och den energipolitik som kommer alt föras iOECD-länderna. Som händelserna i har visat kan inte hellerextraordinära händelser uteslutas som på ett radikalt sätt kan påverka balansenpå de inlernationella energimarknaderna. Det finns allmänt sett anledning allbetona de risker för energiförsörjningen som kan bli följden av vissa lyper avpolitiska händelser i de energiexpor-terande länderna. Speciellt i en situationdå försörjningssystemet är hårt ansträngt kan konsekvenserna av sådanahändelser bli mycket allvariiga. Medvetenhetenom de problem som alla länder står inför på när det gällerenergiförsörjningen har ökat under senare är. En anpassning av energipolitikentill den nya energisituationen har inletts. Om svårigheler av det slag som jaghar beskrivit skall kunna undvikas krävs emellertid alt ytteriigare mycketstora ansirängningar görs. stort mått av målmedve- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet tet och ansvarsfullt handlande kommer atl krävas från allaländers sida. i synnerhet från de stora konsument- och producentländerna. Vadsom krävs är att åtgärder vidtas för förbäitrad energihushållning och attalternativ till oljan kommer fram för att möta en växandeenergiefterfrågan. Det är värt att notera att det enda tillfälle där i-länderoch . både oljeexporterande och oljeimporterande, har fåll tillfälleatt gemensamt grundligt diskutera långsiktiga internationella energiproblemledde till i stor utsträckning samstämmiga synsätt när del gäller världensenergiframtid. Under Conference on Internalional Economic Co-operation. den s.k. nord-syddialogen, som avslutades med ett ministermöte i ijuni 1977,uppnåddes enighet mellan de deltagande statema om bl. a. följande slutsatserav det arbele som bedrivits inom konferensens ; Det ligger i alia länders intresse att en övergång sker från dennuvarande huvudsakligen oljebaserade energiförsörjningen till enenergiförsörjning som baserar sig på mer uthålliga och förnybara energikällor,och från en ekonomidär olja och gas lill övervägande del används som energikälla till en ekonomidär olja och gas i huvudsak reserveras för andra ändamål än energiändamål ochför områden där de inte kan ersättas med andra energikällor, samt attomställningsperioden skall vara tillräckligt kort för att dessa förändringarskall äga rum innan oljetillgångarna är uttömda. bör alla länder, så snabbi som möjligl,utvidga, utveckla och diversifiera sina energiresurser och vidla ålgärder isyfte att hushålla med olja och gas, som det tillses atl del finnsett tillräckligt utbud av energi för att möta efterfrågan och alt deenergiexpor-terande länderna kan utveckla sina ekonomier. Avsaknaden av åtgärder för att dessa mål skall uppnåsskulle leda till allvarliga konsekvenser för hela väriden. Bland slutsatserna i rapporten från energikommissionenkonstaleras vidare följande; En tillräcklig och stabil försörjning av energi från bådeicke förnybara och förnybara energikällor är väsentlig för ekonomiska framstegoch välfärd i alla länder. Alla länder kommer att behöva bidra lill entillräcklig lillgång på energi och därefter, på basisav varje lands individuella kapacitet och potential och med hänsyn till derasolika former av energiresurser och kunskapsnivå rörande energiteknologi. Flera av dessa slutsatser återkommer i kommissionensrekommendationer, där del heter bl. alt väridssamfundel allvarligt borde inrikta sig påatt på lämpligaste sätt påskynda processen syftande till en gradvis minskning av väridens beroende av olja och gas och till en ökad andel för andra icke förnybara och förnybara energikällor. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 23 - att alla länder, i synnerheti-länder, borde öka effektiviteten i energianvändningen genom sparandeåigärderoch ökad leknisk effektivitet, saml - atl lämpliga ålgärder börvidtas för ett effektivt energisamarbete mellan i-länder och när delgäller tekniskt bistånd och teknologiöverföring i syfte att bistå u-ländernaatt utveckla och diversifiera sina energikällor. 1-ländemahar med varierande grad av framgång sedan den s. k. oljekrisen satsat på enenergipolitik där minskning av beroendet av importerad o/ja är huvudmålet.Relativt betydande förstärkningar har skett i i-lander-nas program förenergihushållning. lEA-ländernas totala energianvändning ökade t. ex. medendasl , jämfört . Till stor del kan denna begränsning förklaras genomnedgången i den ekonomiska tillväxten, men den beror även på ökad effektiviteti energianvändningen. Satsningarna på forskning och utveckling inomenergiområdet har kraftigt förstärkts. Utbyggnaden av kärnkraft fortsätter irelativt snabb takt, även om avsevärda nedskärningar har gjorls jämfört med deutbyggnadsplaner som framlades vid tiden för oljekrisen. Kolet har fått förnyadaktualitet men ökningstakten begränsas bl. a. av fakiorer som sammanhänger medmiljöeffekter och tillgänglig infrastruktur. Utökade resurser satsas påprospektering efter olja och gas. Denövergångsperiod vi står inför kommer att utmärkas av fortsatt ökning avefterfrågan på energi och av en sannolikt alltmer märkbar knapphet på olja.Samtidigt kommer ett ökat hänsynstagande till energianvändningens miljöeffekteratt erfordras. Minuppfattning är att det för svenskt vidkommande, med vårt stora oljeberoende,finns anledning att ta de prognoser och bedömningar rörande den globalalångsiktiga energisituationen som jag här har redovisat på stort allvar. Prognosersom på ett realistiskt sätl tar hänsyn till tekniska, ekonomiska, resursmässigaoch politiska förhållanden synes mig entydigt peka fram mot en nyenergisiluation inom en relativt nära framtid, där oljan inte som kommer attkunna behandlas som en restpost i energibalanserna och där priset på dettaenergislag realt sett kommer att öka. Förutsägelserna beträffande tidpunktenför den förväntade obalansen i utbud och efterfrågan på olja skiljer sig åt ochdet är givet att osäkerheterna rned prognoser av delta slag alltid ärbetydande. Men om den allmänna karaktären på utvecklingen av den långsiktigaglobala energisituationen torde inle råda någon Ivekan. Dessutom finns, somden senaste tidens händelser utvisat, i den nuvarande energisituationen betydanderisker för plötsliga störningar i vår energitillförsel. Det är mol dennabakgrund som huvudlinjerna för svensk energipolitik måste läggas fasl. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 24 2.2Energipolitikens grunder och målsättning Godtillgång till energi är en gmndläggande förutsättning för ekonomisk och socialutveckling. De högutvecklade industrialiserade länderna använder ocksåmångdubbelt större energimängder per invånare än . De senareländernas i många fall osäkra och otillräckliga energiförsörjning är både ettuttryck för och en bidragande orsak till fattigdom och nöd. Brist på lätttillgänglig, billig energi kan få ödesdigra återverkningar i länder, varsbefolkning snabbt ökar. En ekonomisk och social utveckling i dessa länderkommer att medföra en myckel stark ökning av världens totala energianvändning. Jaghar tidigare översiktligt redogjort för en rad aktuella bedömningar av denlångsiktiga internationella utvecklingen på energiområdet. Det finns skillnaderi dessa bedömningar av tillgångar och utvecklingsperspektiv men gemensami är enallvarlig oro för den internationella försörjningsbilden . Det kan förefalla vara men erfarenheten säger oss attenergisystemen förändras långsamt och att det finns många lekniska, ekonomiskaoch i grunden politiska svårigheter som måste övervinnas om världensenergiefterfrågan skall . Det handlar inte bara om försörjningsproblem idirekt mening ulan också om de allvarliga miljöproblem som en stark ökning avenergianvändningen kan skapa om inte en fast politisk vilja styr teknik ochekonomi och om de ekonomiska och sociala konsekvenser som kan bli följden avstarkt stigande oljepriser. Densvenska energipolitiken måste ofrånkomligen ulformas i insikl om allvaret idenna situation. Det svenska utlandsberoendel är stort och måste så förbli. Denvälfärd och trygghet vi har skapat är starkt beroende av vår fredliga samverkanmed andra länder och av våra möjligheler att hävda oss på den internationellamarknaden. Vi vet atl stömingar i den internationella energiförsörjningen,redan genom sina ekonomiska effekter, får stor betydelse för den svenskaekonomin. Men därtill kommer atl - i större utsträckning än flertaletandra industrinationer - är lill dominerande del beroende av energiimport,framför allt olja. Det är, det måste klart sägas, en bräcklig och sårbar grundför vår välfärd. Sverigehar en mycket hög ekonomisk och social siandard, en hög industriell produktionper invånare och därmed också en hög energianvändning per invånare. Underefterkrigstiden har energianvändningen, fram till , vuxitsnabbare än bmttonationalprodukten (BNP). Denrikliga tillgången på billig energi har varit en av drivkrafterna i denvälståndsökning som vi har upplevt. Energianvändningen för uppvärmning avbyggnader ökade således av flera skäl. Befolkningens tillväxt samt en höjdutrymmesslandard ledde till en ökning av bostadsvolymen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 25 moderniseradesbyggnadernas uppvärmningssystem i stor utsträckning under denna lid. Dettamöjliggjorde både högre värmeslandard och större varmvattenförbrukning.Slulligen har bostädernas och hushållens standard vad gäller utrustning med bl.a. olika hushållsmaskiner ökal. Inomindustrin växte produktionsvolymen som en förskjutning ägde rum molenergilunga branscher bl. a. genom ökad förädling av råvarorna. hararbetet inom industrin blivit lättare genom en ökadmekanisering och automattsering. Transportområdetpräglas framför allt av den stora ökningen av antalet personbilar och vad dettainneburit för människors möjligheter att resa. Deprognoser och bedömningar som har gjorts efter den s. k. oljekrisen 1973-1974beiräffande den framtida utvecklingen av energianvändningen pekar samstämmigtpå att den totala energianvändningen kommer all växa långsammare i förhållandetill bruttonationalprodukten än vad som har skett . Enviss ökning är likväl ofrånkomlig. Vimåste ha en fortsatt ekonomisk tillväxt i samhället för atl skapa resurser förfortsatt välstånd. Stora krav ställs bl. a. på utbyggnad av den offentligasektorn, främst beträffande barnomsorg och vård av gamla och sjuka. Vi måsteockså klara det stora underskott som vi har i bytesbalansen sommålet om full sysselsättning skall upprätthållas. Detta ställer bl. a. storakrav på att produkiionen inom exportindustrierna ökar, vilket tenderar atl ökabehovet av energi inom industrin. Tunga och farliga arbeten bör vidareundanröjas genom t.ex. mekanisering. Angelägna förbättringar av arbetsmiljönoch den yttre miljön kan i allmänhet inte genomföras utan ökad energiåtgång,åtminstone på kort sikt. kan man åandra sidan genom den fortgående lekniska utvecklingen i allmänhet räkna medlägre åtgångstal för energi i produktionssystemet, bättre uppvärmningssystem ibostäder, bättre byggnadsmaterial etc. Del är också tänkbart alt det svenskanäringslivets struktur utvecklas i en mindre energiintensiv riktning. Genomökat pris på energi och det statliga stödet till energibesparande åtgärder harenergianvändarna också fått ökade motiv lill att hushälla med energi. Entrygg och säker energiförsörjning är således en grundläggande förutsättningför att vi skall kunna nå angelägna sociala mål som ekonomisk tillväxt, fullsysselsättning, regional balans, social och ekonomisk utjämning och god miljö.Det vore orimligt att låta valet av system för tillförsel av energi eller enpolitiskt bestämd ökningstakt av energianvändningen vara hell överordnad dessaoch andra sociala mål och förhoppningar. Samtidigtmåste vi inse att vårt lands ulsalla läge i fråga om energiförsörjningen ocholika slags miljöproblem skapar faktiska begränsningar i handlingsfriheten ochmöjligheterna atl infria alla de krav som slälls . En framsyntsamhällsplanering måste därför utgå ifrån en ökad knapphet på energi ochstigande energipriser. I1975 års energipolitiska beslut angavs atl vi bör allvarligt pröva att från Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 26 omkringår 1990 hålla användningen av energi på oförändrad nivå. Bakgrunden var detbekymmersamma försörjningsläget och miljöproblemen inom energiområdet. Jagfinner inle anledning att frångå denna ambition. har utvecklingeni liksom i andra länder präglats av realt sett sjunkande energipriser.1970-talets oljekriser och begynnande förändring av den internationella energisituationenutgör en vändpunkt. I stället för riklig tillgång till billiga energiråvarormåste vi räkna med ökad knapphet på energi och siigande priser. Det ligger ihög grad i vårt intresse att omställningen fortsättningsvis sker stegvis.Därigenom blir det lättare att bemästra problemen. Detta förutsätter enbeslutsam och långsiktig nationell energipolitik, även om takten i omvandlingentill stor del bestäms av fakiorer som ligger utanför vår kontroll, bl.a.utvecklingen av den internationella oljemarknaden. Det ligger därför också ihög grad i vårt intresse att andra länder begränsar sitt oljeberoende,hushållar med energi-tillgångama, utnyttjar alternativa egna energiråvaror,utvecklar nya energisystem och bekämpar miljöföroreningarna. Den svenska politikenmåste självfallet utformas i enlighet med dessa krav som vi verkar för iinternationella sammanhang. En grundläggandefömlsättning för att klara energiförsörjningen på lång sikt är fortsattasatsningar på forskning, teknisk utveckling och demonstration. Insikten om atlmodera leknik kan ha allvarliga miljökonsekvenser får inte leda till slutsatsenatt vi bör avstå från teknisk nydaning och utveckling. De senaste årensintensiva forskning och utredningsverksamhet om energiområdets risker ochmiljöproblem har gett oss ökad kunskap om hur problemen skall kunna undvikaseller begränsas, även om osäkerheten är stor och frågetecknenmånga. Dessa studier och bedömningar måste tjäna som utgångspunkter för ettpraktiskt utvecklingsarbete. Detsamma gäller i lika hög grad tekniskasatsningar för att kunna nyttiggöra förnybara energikällor, bättre koltekniketc. Bara en hög vetenskaplig och teknisk standard och god industriellkompetens kan ge oss de redskap som behövs för att bemästra energiproblemen. Valet mellan olikaenergitillförselsystem påverkar samhällets sociala och fysiska struktur, ävenom sambanden är svårutredda. Uppenbart är emellertid attenergittllförselsystemels utformning endast är en faktor bland många sompåverkar samhällsutvecklingen. Andra faktorer, t.ex. industriell utveckling,önskemål om boendeformer och bebyggelseplanering, förändringar i arbetsliv ochsysselsättningsintensitet, konsumtionsmönster och servicekrav har varit ochbör också fortsättningsvis vara av lika stor eller större belydelse. Att sökabestämma ett samhälles sociala struktur enbart med utgångspunkt från en vissenergiteknik är enligt min mening inte rimligt. Det innebär i själva verket låter de tekniska anspråken bli bestämmande för hela samhällsutvecklingen.Ett sådant synsätt rimmar illa med en humanistisk samhällssyn. Vad som behövsär i stället en medveten styrning av tekniken i människans tjänst, dvs. i enlighetmed de sociala mål som vi från andra gmnder ställer upp. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 27 Mot denna allmänna bakgrund kan energipolitikensviktigaste mål sammanfattas på följande sätt. Energipolitiken skallåstadkomma/ö«ör/n/ng5-trygghet. Ett energisystem som ger godförsörjningstrygghet skall inte vara känsligt för störningar utifrån, det skallvara uthålligt och möjligt att successivi förändra. Politiken skall vidaresyfta till att så långt som möjligl begränsa energiomvandlingens miljöeffekteroch stärka säkerheten. All energiomvandling medför risker och miljöpåverkan avolika slag. Det samlade energisystemet bör utformas så att det sammantaget germinsta möjliga effekier i dessa avseenden. Energipolitiken måsle vidare syftatill handlingsfrihet och anpassning. Osäkerheten är belydande på en radområden, t. ex. vad gäller den framtida efterfrågan på energi, pris, miljöeffekteroch hur snabbt vi kan få fram nya energikällor. Efterhand kan erfarenhel,forskning och demonstration ge ny kunskap och nya möjligheter. Detta ställerstora krav på energisystemels långsikliga anpassningsförmåga. Med hänsyn taget till dessa mål måste energipolitikenulformas så att de samhällsekonomiska kostnaderna minimeras. Inhemska energikällor och energiråvaror svarar f. n. förendast ca en femtedel av vår energiförsörjning. Den importerade energins andelav den enligt energislatistiken totalt tillförda energin för perioden 1955-1978framgår av tabell 2.10. Som energi av inhemska tillgångar har räknats lutar,ved och avfall samt vattenkraft. Tabell 2.10 beroende av importerad energi1975-1978, % 1955 1965 1970 1975 1977 1978' Energi av inhemska tillgångar 29 ' Prel. uppgifter. Av tabellen framgår oljans betydelse i Sverigesenergiförsörjning. Förutom olja importeras uran samt kol och koks. Vid bedömningen av försörjningstrygghelen för oljeimportenär flera faktorer betydelsefulla, främsi oljans geogafiska ursprung,fördelningen mellan råolja och produkter samt arlen av de kommersiella avtalsom gäller för importen. Ca hälften av den totala oljeimporten utgörs av råolja somraffineras i . Denna import kommer huvudsakligen från oljeproducerandeländer i och i viss mån från som är medlemmar i av färdiga produkter kommer främst från raffinaderierna i ,som i sin tur hämtar oljan lill stor del från OPEC-ländema. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 28 Dessa länder torde därigenom direkt och indirekt svara föromkring av vår totala oljetillförsel. har importen från ökal.Mellersta Östern väntas emellertid komma att vara ursprungsområdeför större delen av tillförseln av olja till vårt land. Råoljeimport och raffinering inom landet innebor störreleveranssäkerhet och även större prisstabilitet än import av färdigaprodukter.