prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — nyrekrytering under första kvartalet 1979.Intresset för bidraget förefaller att vara ganska stort, vid utgången avoktober 1978 hade preliminära ansökningar från 8500 företag inkommit avseendeen personalökning på 38000 personer. Drygt hälften av den beräknadepersonalökningen ligger på tillverkningsindustri men stora ökningar väntas ocksåinom handel och konsult- och uppdragsverksamhet. Bland övriga åtgärder somvidtagits för att hålla uppe sysselsättningen på vissa orter eller inom vissabranscher märks det s.k. 75%-bidraget och äldrestödet inom tekoindustrin. Dettillfälliga sysselsättningsstödet (bidrag till lönekostnaden) för företagmed dominerande ställning på sin ort omfattade ett tjugotal företagoch den övertaliga arbetsstyrka som berördes uppgick till ca 4000 personer.Äldrestödet inom tekoindustrin omfattade 650företag med 30000 anställda. Till grund förarbetskraftsprognosen ligger ett antagande om en ökning av medelfolkmängdenmellan och 1979 på 0,. Detta antagande inkluderar en väntadnetloinvandring på 15000 personer . Det relativa arbetskraftstaletförutses totalt öka så att i medeltal 70,avbefolkningen i åldersgrupperna skulle befinna sig i arbetskraftenunder . För de gifta kvinnorna väntas en ökning av det relativaarbetskraftstalet och för de icke gifta kvinnorna enökning . För männens del förutses en viss fortsattminskning. Översatt till antal personer innebär denna befolkningsprognos ochantaganden om de relativa arbetskraftstalens utveckling att ökningen avarbetskraftsutbudet väntas bli av samma storleksordning som mellan1977 och 1978, dvs. ca 30-35000 personer. Utbudet mätt i timmar, inkluderandeeffekter av förändringen i långtidsfrånvaron, förutses bli oförändrad mellan1977 och 1978. Några av de effekter som drar ned timutbudel är den könsmässigaförskjutningen i arbetskraf- Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 1973-1978 -7,7 -1,4 -5,2 -4,0 -1,7 -1,9 -0,6 El-, gas- och vatten- -2,6 -1,3 -2,3 -1,4 -0,6 -1,7 -0,1 -0,5 -0,6 -0,3 tens sammansättning delpensionering, ledighet för småbarnsföräldrar m.m. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1979 1 detta avsnittredovisas prognoserna för produktions- och produktivitetsutvecklingeninom olika näringsgrenar. Utifrån dessa bedömningar erhålls efterfråganpå arbetskraft uttryckt i limmar. Genom att ställa utbudsprognosen motefterfrågekalkylen kan man få en uppfattning om sysselsättning och arbetslöshet . Produktiviteten(mätt som produktion per arbetad timme) ökade ganska snabbt under 1960-talel.Inom industrin låg ökningen då på . Under 1970-lalet tycks enförändring ha skett mot en klart lägre ökningstakt. Den lägreproduktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin beror på flera faktorer. Bl.a. riktar sig nu en relativt större del av den samlade efterfrågan mot detjänsteproducerande näringsgrenarna som erfarenhetsmässigt har en lägreproduktivitetsökning än de varuproducerande sektorerna. Den relativt svagaproduktivitetsutvecklingen inom industrin 1975-1977 (tabell 5:8) sammanhänger också iavsevärd grad med den inriktning som arbetsmarknadspolitiken haft . Ettviktigt inslag i denna harvarit att förmå företagen att i så stor utsträckning som möjligt hålla kvar de anställda i företagen även närefterfrågan minskar. Den klaraförbättring i konjunkturläget som noterades förutses fortsättaunder 1979. Den totala produktionen väntas öka med drygt 4%> mellan 1978och 1979 (tabell 5:9). För industrins del väntas en produktionsökning pånärmare 6,. Denna snabba ökning gör det motiverat att anta att företagenkan realisera en del av den produktivitetspotential som byggdes upp underlågkonjunkturen. steg produktionen per arbetad timme relativtkraftigt. Preliminära uppskattningar tyder på en ökning på 5,,trots en så pass svag produktionstillväxt i industrin som ca 1 %.Produktivitetsstegringen mellan 1978 och Prop.1978/79:100 112 Tabell 5:9 Produktion, produktivitet och sysselsättning1979 Årlig procentuell förändring avrundad tillhalva och hela procentenheter sättning (timmar) -0,5 El-, gas- och vattenverk -1,5 ' Handel, restaurang- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och fastighetsförvaltningm. 1979 har antagits komma att uppgå till . Produktioneninom byggnadsverksamheten väntas öka i ungefär samma takt som mellan 1977och 1978,dvs. Bakom denna prognos ligger bl. a. ett antagande om enigångsättning av ca 62000 lägenheter . Även ombyggnadsverksamhetenväntas fortsätta att öka . Inom den privata tjänstesektorn förutses, efter entreårsperiod av svag produktionsutveckling, en ökning av produktionen med drygt3,. Detta sammanhänger bl. a. med denförväntade volymökningen av den privata konsumtionen mellan 1978 och1979. En schablonmässigöversättning av den redovisade sysselsättningsutvecklingen i timmar 1978-1979 tillantal sysselsatta personer pekar mot en marginell minskning inom jord- och skogsbruket. För industrins delväntas en liten ökning i antaletsysselsatta bli mätt mellan genomsnittslägena 1978 och 1979. Eftersom industrisysselsättningen sjönkkontinueriigt under loppet av 1978 och vänder först omkring årsskiftet1978-1979 så innebär denna prognos att mankan vänta en relativt kraftig sysselsättningsökning under loppet av 1979. Inom byggnadsverksamhetenväntas en viss minskning avsysselsättningen . Efterfrågan på arbetskraft ifrån de offentliga tjänstesektorerna väntas fortsätta attöka 1979. Ökningen förutses dockbli läére än . För statens del väntas en sysselsättningsökning på ca 7000 personer och förkommunernas del en ökning på 30000-35000 personer. Utbuds- ochefterfrågeprognosema på totalnivå pekar mot ett förbättrat sysselsättningslägeunder 1979 och en minskning av den öppna arbetslösheten. Närarbetskraftsefterfrågan nu ökar bör det finnas goda förutsättningar attsuccessivt minska antalet sysselsatta i beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning och altdessutom allmänt främja en ökad rörlighetsåväl yrkesmässigt som regionalt på arbetsmarknaden. Även omsysselsättningsläget allmänt blir bättre kan vissa påfrestningarförutses för första delen av 1979. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 113 åtgärder för alt möta eventuella problem under vintern1978/1979. Offentliga byggen för ca . tidigarelades för atl fåeffekt . I del särskilda åtgärdsprogram som beslutadeom idecember anvisades ytteriigare drygt 3 000 milj. kr. Den s.k. 25-kronan föriängdes också /1979 och utgår nu som ettenhetligt bidrag på . (mot tidigare 25 resp. 15kr./timme för olika ulbildnings-längd) t. o. m. den . 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållens disponiblainkomster ökade med knappt 13 1/. Prisökningstalet förtotal privat konsumtion uppgick till 10,. Den realt disponiblainkomsten ökade därmed . Konsum-lionsvolymen däremot sjönk med närmareI % efter att de tre föregående åren ha ökat med 3 ä . Sparkvoten 1977steg (se diagram 6: 1) till den för svenska förhållandenovanligt höga nivån på 10,. Hushållens sparande, framtaget som differensmellan disponibel inkomst och konsumtionsutgifter, uppgick till 21miljarder kr., en ökning med 7 1/. Ävenfinansräkenskaperna visar preliminärt ett liknande resultat vad avserutvecklingen av hushållens finansiella ställning under loppet av 1977. Enligtdessa räkenskaper steg hushållens finansiella sparande (inkl. försäkringssparande). Totalbilden överhushållens finanser 1978 avviker inte i större utsträckning från de kalkylersom gjordes i . Lönesumman beräknassålunda ha ökat med 1977- 1978. Avtals-komponentens bidrag tilllönesummeförändringen har kalkylerats till . Därav beror ca 4på eftersläpande effekter av löneavtal. avtal beräknas hahöjt lönesumman . Sparandet i procent avdisponibel inkomst. I I I I I I I I I I 1963 65 67 69 71 73 75 77 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 115 har lagts tillföljd av införandel av femte semesterveckan. Sysselsättningskomponenten totalt beräknas ha dragit ned lönesummeförändringen med ca 13/,varav 1,5 på grund av femtesemesterveckan. Löneglidningen för samtliga anställda har salts tillca . Uppgången i de totala faktorinkomsterna (löner, enskilda företagares inkomster m.m.) har beräknats till 7 1/, medan inkomstöverföringarfrån stat och kommun till hushållen beräknas ha stigit betydligt mer än faktorinkomsterna eller med 18%.Hushållens inbetalningar av skatter och avgifter m. m. beräknas ha ökat meddrygt . Netloinbetal-ningarna till det offentliga - dvs. det belopp varmed skatte-och avgiftsinbetalningarnaöverstiger erhållna inkomstöverföringar - beräknas därmed ha minskat ytterligare, ehuru i en betydligtmindre utsträckning än året innan. Dedisponibla inkomsterna beräknas i nominella termer ha stigit 1977- 1978. Den genomsnittligakonsumtionsprisslegringen har beräknatstill drygt 10 1/. Den realtdisponibla inkomsten skulle därmed ha minskat underefterkrigstiden - med drygt I 1/1978.För helåret 1978 beräknas den privata konsumtionens volym ha minskat med . Sparkvoten skulle därmed haminskal med en halv procentenhet till en alltjämt hög nivå på 93/. Halvårsfördelatberäknas realinkomsten ha minskat något mer första än andra halvåret 1978.Den reala disponibla inkomsten sjönk mellan första halvåren 1977 och1978 med I 3/och mellan andra halvåren beräknas den ha minskat med I 1/2%.Konsumtionsvolymen beräknas ha sjunkit merän inkomsten mellan första halvåren, eller med 2 1/. Konsumtions-nivån låg däremot - enligtberäkningarna - obetydligt över nivånett år tidigare. Säsongrensade halvårsdala visar att inkomsten realtsett har ökat räknat från första , med ca 2 1/, dvs.mer än konsumtionen som skulle ha stigit med knappt 1 1/. Tillväxten i totala faklorinkomsterna förutses bli i detnärmaste lika stor 1979som 1978, ca 7 1/. Lönesumman beräknas öka lika mycket som , eller meddrygt . Den avtalsmässiga lönehöjningen har beräknats till 5,varav ca I 1/utgör denberäknade effekten av den80-procentiga kompensationen till tjänstemännen för löneglidningen mellan andra kvartalen 1977 och 1978 förindustriarbetarna samt några tiondels procentenheter som en fördröjd effekt avfemte semeslerveckans införande1978. De nu löpande avtalen går ut . 1 föreliggande kalkylöver inkomstulvecklingen har icke inräknats några löneökningar per till följd av nya avtal. Löneglidningen har satts till 2,1979, någol mer än 1978.Sysselsällningskomponentens bidrag till totala lönesummeökningen har satts till . Timförtjänstökningen (avtalsökning pluslöneglidning) tillsammans med de höjdasociala kostnaderna (motsvarande ca 0,på limkostnaden inkl. socialakostnader) beräknas höja timkostnaderna med knappt 7 1/för Tabell 6:1 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifter ' Procentuell förändring från föregående år därav: kontant utbetald lönesumma -0,3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt offentliga (3-2) -21,9 -8,7 -9,0 Räntor och utdelningar, netto'' och -utgifter, netto Sparande (7-8)=' Sparkvot (9:7)« -0,5 -0,6 -1,6 -0,9 -1,1 Implicitprisindex för total privat konsumtion (1975= 100) 'Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s. k. ideellaorganisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamheten,, idrottsorganisationer. Röda korset m.m. samt ejstatsbidragsberätttgade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhus-häll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. Arbetsgivaravgiftertill socialförsäkring, fondavsättningar för PRI och andra privata fonder ochstiftelser inom icke finansiella företag samt tillräknadepensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter och kommunala affärsverk ärej medtagna som löneförmåner i denna post. Kontant utbetald lönesummasamt arbetsgivaravgifter till privat försäkring. ' Inkl. räntor påprivata försäkringsfonder (exkl. skadeförsäkring). *Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick till 7309 milj. kr. Det beräknas 1978 uppgå till 8800 milj. kr. och 1979 till ca 9,8 miljarderkr. Förändring mätt iprocentenheter. industrin och totalt sett. Förindustriarbetarnas del har därvid löneglidningen salts till 3 1/. Beträffandetransfereringarna beräknas såväl inkomstöverföringarna till hushållen somhushållens inbetalningar av skatter och avgifter stiga mindre 1979 än 1978.Jämfört med har både inkomstöverföringar ochskatter räknats upp; inkomslöverföringarna med hänsyn till höjningar avbarnbidrag m. m., skatterna med hänsyn bl. a. till större lönesumma.Inkomslöverföringar till hushållen beräknas nu öka och skatter ochavgifter m.m. . Därmed minskar hushållensnetloinbelalningar till det offentliga (skatter m.m. efter avdrag avinkomstöverföringar till hushållen). Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:2 Inkomstutveckling efter skatt 1976-1979 Förändring i realinkomsten, 1 1/2 0 -4 1/2 -2 1/2 -2 -4 1/2 Övriga faktor- och kapital- -5 1/2 -4 1/2 -1/2 -1/2 -1/2 11 1/2 7 3 1/2 3 1/2 4 13 1/2 2 -1 1/2 -11/2 ' Inkl. nationalräkenskapens s. k. restposter iinkomstberäkningarna. minskningen leder till atl nettoinbetalningarna 1979 blir ca 13miljarder kr. lägre än de varit . Sammantaget gerprognoserna en ökning av hushållens disponibla inkomster medknappt 8 1/. Prisstegringen enligt implicitprisindex för privatkonsumtion har uppskattats till 5 1/. Den realt disponibla inkomsten skulledärmed öka 1978- 1979 med 2 3/. Konsumtionsvolymen har förutsetts öka mer, eller med 3 1/2%.Härvid har förutsatts atl sparkvotenminskar med drygt en halv procentenhet från den alltjämt höga nivån på 93/. För att ge en grovuppfattning om realinkomstulvecklingen efter skatt uppdelad på olikainkomstslag har liksom i de senaste rapporterna en sammanställning idetta syfte gjorts i tabell 6:2. Del bör här understrykas att det statistiskaunderlaget är mycket bristfälligt varför resultaten enbart visar en grov bildav realinkomslens utveckling för olika inkomstslag och deras relativabetydelse för den totala ökningen i den realt disponibla inkomsten. Tabellenbygger på överslagsmässiga kalkyler över fördelningen av A- ochB-skatteutlagen (inkl. fyllnadsskatt, kvarskatt samt återbäring av överskjutandeskatt) på inkomstslagen löner, företagarinkomster, pensioner och beskattade förmåner. Beträffandeförändringen i realinkomsten kan nämnas all de beskattade sociala förmånerna ökade bl. a. på grund av utbyggdarbetsmarknadsutbildning. Den sänkta foikpen-sionsåldern påverkade pensionsutbetalningarnadetta år och drog liksom införandetav delpensionen upp utvecklingen även 1976- 1977. Reallönerna föreskatt minskade 1977. Efter skatt var de dock i stort sett oförändrade på grundav alt del reala skatteuttaget minskade. 1978 beräknas reallönesumman efter skatt ha minskatkraftigt eller med 4 1/. Härvid får uppmärksammas att sysselsättningen itimmar beräknas ha sjunkit med , vilket har skett i anslutning tillinförandel av Prop,1978/79:100 118 Per arbetad timme blirreallöneminskningen, utifrån det sålunda begränsade limantalet, ca 2 1/2%.Antalet pensionärer beräknas ha fortsatt alt öka relativt kraftigt.Pensionsinkomstökningen är sålunda väsentligen atl hänföra till tillväxten i antalet pensionärer menäven till den ökande andelen ATP-pensionärer liksom även den minskande andelenpensionärer med enbart folkpension.' beräknasreallönesumman öka både före - ca 2 1/- och efter skatt. Skatteuttaget - medhänsyn till skattejusteringarna (se avsnitt 6.3 nedan) - beräknas realt settöka mer än reallönerna före skatt. Den realt behållna lönesumman ökar med ca2%. Även de enskilda företagarnas inkomster förutses öka efter skatt.B-skatteinbetalningarna beräknas nämligen minska realt sett, till följd av denmed eftersläpning verkande effekten av den kraftiga skattesänkningenenligt skattereform (se avsnitt 6.3 nedan). Pensionärernas inkomsterefter skatt förutses öka betydligt mer 1979 än 1978. Vad gäller relativabidrag i procentenheter till den samlade ökningen av reaidisponibelinkomsten1979 beräknas pensionsinkomstökningen bidra förhållandevis starkt, och mer änförra året. Lönesumman förutses dock lämna ett lika stort bidrag tilltotalökningen av disponibelinkomslen 1979. Den totala lönesummans ökning till1977 beräknas till . För industriarbetarnasdel uppgick förtjänslökningen till , varav den avtalsmässigalöneökningen svarade för . De ökade sociala avgifternamedförde att timkostnaderna steg med utövertimlönehöjningen. Den totala utbetaldalönesummans ökning kalkyleras nu till , vilketinnebär en smärre uppjustering jämfört med vad som angavs ikonjunkturinstitutets höslrapport. Av komponenterna är del i huvudsaklöneglidningen, vilken framkommer som en restpost, som ändrats mellanberäkningsiillfällena. I de nu föreliggande kalkylerna uppgår löneglidningentill . Avtalskomponenlens bidrag till lönesummans ökning uppskattas liksomtidigare till 8,0 procentenheter.Häri ingår till följd av införandet av den femtesemeslerveckan. Sys-selsältningskomponenten väntas ge ell negativt bidrag tilllönesummeul-vecklingen på ca 1 3/. Härvid har bortfallet avarbetstimmar på grund av semesterföriängningen uppskattats till . Industriarbetarnastimförtjänster steg mellan de tre första kvartalen 1977 och 1978 enligtstatistiska centralbyråns förtjänststatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, med , varav avtalen svarade för drygt 5,5procentenheter. Mellan helåren 1977 och 1978 kalkyleras den avtals- ' Beräkningen av skatteuttagetpå pensioner är emellertid mycket osäker. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget . mässiga löneökningen till , varav 2procentenheter till följd av löneavtal. Förutsatt en fortsalt dämpadlöneglidning kan förtjänstökningen mellan 1977 och 1978uppskattas till . Arbetskraftskostnaderna ökar härutöver till följd avinförandet av den femte semesterveckan med .' Sänktalagstadgade arbetsgivaravgifter drar ned lönekostnaden med 0,8 procentenhetergenom att höjda avgifter till sjukförsäkringen, barnomsorgen och vuxenutbildningenmer än motvägs av del i två etapper genomförda borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften. Vidare höjs de avtalsmässiga avgifterna till särskildtilläggspension, vilket medför en lönekostnadsökning med knappt en tiondelsprocentenhet. Totalt uppskattas därmed arbetskraftskostnaderna förindustriarbetare stiga med drygt 10,1977- 1978. Mellan 1978 och 1979förutses den totala lönesumman öka . Den avtalsmässiga löneökningenberäknas till 5,. Vidare höjs avtals-komponenten someffekt av införandet av den femte semeslerveckan. Däri ingår bl. a. delstatliga semesterlönetillägget som utbetalas med januarilönen året efter dettill vilket tillägget hänför sig, samt inom PTK-områdei höjt semesterlillägg.Löneglidningen har salts till 2,, medan sysselsättningskomponenlen förutsesge ett positivt bidrag till lönesummeutvecklingen på . Industriarbelarlönernaberäknas avtalsmässigt öka med ca 3,. Förutsatt enlöneglidning av samma storleksordning skulle därmed en timlöneökning på ca 7%vara alt vänta för industriarbetarnas del. höjsarbetsgivaravgifterna till sjukförsäkringen (1,), bamomsorgen (0,) ochlönegarantin (0,). Borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften den 1juli 1978 innebär en nivåsänkning mellan helåren 1978 och 1979 och delgenomsnittliga uttaget av lagstadgade arbetsgivaravgifter ökar därigenom med0,1978-1979. De avtalsmässiga avgifterna stiger 0,till följd av höjdaavgifter till den särskilda tilläggspensioneringen. De höjda socialakostnaderna motsvarar alltså 0,av konlantlönen, vilket innebär atltimkostnaden inkl.sociala kostnader stiger 0,. Eftersom kontanllöneökningenpä också, p.g.a. det proportionella uttaget av arbetsgivaravgifterna, ger entimkostnadsökning på , skulle den totala timkostnaden för industriarbetarealltså öka med knappt 7,1978-1979. ' Enligt den nyasemesterlagen utgör semesterlönen av arbetstagarens lön underintjänandeåret. uppgick (för arbetare) motsvarande tal till 9, Denna höjningtillsammans med bl. a. en utvidgning av den semesteriönegrundande frånvaronmedför att kostnaderna för införandet av den femte semesterveckan blir högre änvad som föranleds enbart av minskningen . 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponiblainkomster ökade 1976- 1977 . Jämfört med SCB:s beräkningar tillkonjunkturinstitutets höstrapport är detta en nedjustering med 0,3procentenheter, främst föranledd av ny statistik över kommunernas inkomster ochutgifter. Prisstegringen för de totala konsumtionsutgifterna uppgick till 10,9%.Realinkomstökningen 1977 blev således 2,). Från 1977 till 1978beräknas uppgången i de totala faktorinkomsterna (se tabell 6: 1) bli 7,, enfortsatt dämpning jämfört 1974-1977. Lönesumman beräknas som tidigarenämnts ha ökat , vilket är ungefär 1,5 procentenheters lägre utvecklingän . För enskilda företagares inkomster beräknas också mindre ökning1978 än 1977. Driftsöverskottet från jordbruket kalkyleras stiga något, men enmycket kraftig nedgång i priserna på leveranstimmar drar ner skogsinkomsterna. 1979 förutses ungefärsamma ökningstakt för de totala faklorinkomsterna som 1978. Prognosen förlönerna resulterar, med de i avsnitt 6.2 redovisade antagandena, i en ökning avden kontant utbetalda lönesumman med 8,. Driftsöverskotten från personligaföretag beräknas öka något mer 1979 än 1978. Jordbruksinkomsterna väntas stiganågot mer än i Ijol. För skogsbrukets del förutses försäljningsprisernautvecklas mindre ogynnsamt, men avverkningen vänlas sjunka ytteriigare. Övrigarörelseinkomster förväntas 1979 öka i långsammare takt än 1978. Tabell 6:3 Inkomstöverforingar till hushåll 1976-1979 kr., löpande priser pensioner från stat och därav: folkpensioner' ' Kommunala bostadsbidrag till pensionärer redovisas under posten folkpensioner. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 121 Inkomslöverföringarna från det offentliga tillhushållen beräknas ha ökat 1977-1978 (se tabell 6:3). Utbetalningarnaav barnbidrag och studiebidrag steg kraftigt bl. a. som följd av altbidragsbeloppen höjdes . Frän samma tidpunkt ändrades reglerna förstatskommunalt bostadsbidrag såtillvida alt de övre hyresgränserna höjdes. Pågrund av fortgående inkomsthöjning m.m. får emellertid denna ändring liteneffekt på de totalt utbetalade beloppen 1978. Bidragen till hushållen i sambandmed arbetsmarknadsutbildning har stigit 1978 med från den höga nivånunder 1977. Beträffande socialförsäkringen har ökningstakten de senaste årenlegat kring efter den mycket kraftiga höjningen i samband med ändrade reglerför sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring /1974. För1978 beräknas ökningen bli något lägre, 181/. ATP-systemel har närmat sigdet stadium då nytillkomna pensionärer får full pension. Därigenom dämpasökningstakten för ATP-pensionerna. Deltidspensionärema blev allt fler 1978, ochdessa pensions-utbetalningar steg myckel kraftigt. Ersättningarna frånarbetslöshetskassor har ökat avsevärt 1978 på grund av försämratarbetsmarknadsläge och höjd dagpenning. Sjukförsäkringsutfallet (inkluderandeden utökade föräldraförsäkringen) kalkyleras ha stigit 1978, mot 12%föregående år. Transfereringarna till hushållen har skattats medhjälp av prognoserna över löneutveckling, prisstegring m.m. samt dels redan beslutade,dels i proposition 1978/79:50 av regeringen föreslagna ändringar ibidragsregler. Barnbidragen beräknas med föreslagen höjning den 1 januari 1979på . per barn och år, - en ökning av de totalt utbetalade beloppen med ca425 milj. kr. - komma att stiga och studiebidragen . Bostadsbidragenkalkyleras öka 1978-1979, främst till följd av att bidragsbeloppen höjs 1januari 1979. Arbetsmarknadsutbildningen väntas ligga kvar på oförändrat högnivå. Socialförsäkringsutfallel beräknas totalt öka . Därvidförutses för pensionsulbelalningarna fortsatt dämpning i ökningstakten -beträffande delpensionerna halverad ökningslakt. Ersättningarna frånsjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring) och arbetslöshetsförsäkring väntasöka , vilket är mindre - för arbetslöshetsförsäkringens del avsevärtmindre - än under närmast föregående år. Hushållens inbetalningartill det offentliga av skatter och avgifter m.m. beräknas ha ökat 13,1%1977-1978.