prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:139 Regeringens proposition om bidrag till m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Enligt beslut (prop. 1977/78:30, AU 1977/78:16, rskr1977/78:74) om framtida huvudmannaskap och organisation av skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m.m. skall bl.a. verksamhelen vid verksläder förskyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriella beredskapsarbeten ochhemarbete samordnas i en gemensam organisation. Staten skall tillsammans medlandstingskommunerna bilda regionala stiftelser för skyddat arbete inom varjelän. För vissa övergripande frågor skall en central stiftelse inrättas. Delnya huvudmannaskapet bör träda i kraft . förordade att en organisationskommitté skulletillsättas för att utarbeta förslag till detaljorganisation av hela denskyddade verksamhelen samt för att förbereda det praktiska genomförandet avden nya organisationen. Ett omfattande organisations- och förhandlingsarbetehar genomförts i nya organisationskommittén (A 1978:02) för skyddat arbeie(NOSA). NOSA har till regeringen kommil inmed skrivelse om medel för verksamhetens uppbyggnad under budgetåret J979/80inkl. en utbyggnad av verksamheten med 450 platser. Skrivelsen innehållervidare förslag till organisation för skyddat arbete. På grundval av förslagen i skrivelsen och av denprincipöverenskommelse som träffals mellan staten och nuvarande huvudmän förverksläder inom arbetsvärden läggs förslag fram om riktlinjer för den nya stiflelseor-ganisalionensamt om medel för dess verksamhet under /80. 1 1979 årsbudgetproposition har i avvaktan bl.a. på uppgörelse med nuvarande huvudmänförts upp endasi ett preliminärt belopp, motsvarande de medel som under andrahälften av /80 skulle 1 1978179. 1978/79:139 2 hatagils upp på befintliga anslag för den del av verksamheten som svarar mot vadsom f.n. finansieras över statsbudgeten. Förslag läggs fram om atl staten skalllämna full täckning för godkända kostnader som de nuvarande huvudmännen har föranskaffning av viss utrustning till verkstäder som tagits i bruk efter den Ijanuari 1978. Som en följd härav föreslås ändring av kungörelsen (1966:370) omstatsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden. Närvarande: statsministern , ordförande ochstatsråden , , , , , , ,, , , . , De , , , ,, Proposition om bidrag till m. m. Det skyddade arbetet har varil föremål för utredningarsedan drygt tio år tillbaka. tillkallades sakkunniga för attutreda förutsättningarna för en utbyggnad och effektivering av den skyddadesysselsättningen. Utredningen avgav sill betänkande (SOU1972:54) Skyddat arbete. Mot bakgrund av att remissopinionen över utredningensförslag i huvudmannaskapsfrågan var splittrad tillsalles enorganisationskommitté (A 1974:03) för det skyddade arbetet ().Den lämnade sin betänkande (SOU 1975:82) Organisation förskyddat arbete. Den yrkesinriktade rehabiliteringen, som till stor delfaller under samma huvudmannaskap som den skyddade sysselsättningen, harbehandlats av utredningen (A 1974:04) om den yrkesinriktade rehabiliteringen,som avgav sina förslag i betänkandet (SOU 1976:38) Yrkesinriktadrehabilitering. fattade beslut (prop.1977/78:30, AU 1977/78:16, rskr 1977/78:74) om framtida huvudmannaskap ochorganisation för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. Beslutetinnebär bl,a, att verksamhelen vid verksläder för skyddat arbeie, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbeten och hemarbete skall samordnas i en gemensamorganisation. Staten skall tillsammans med landstingskommunerna bildaregionala stiftelser för skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripandefrågor beslutades om inrättande av en central stiftelse. Det nyahuvudmannaskapet beräknas träda i kraft . Prop.1978/79:139 4 Regeringen har beslutat om inrättandeav och fastställt stadgar för den centrala stiftelsen - . förordade att en organisationskommitté skulletillsättas för atl utarbeta förslag till detaljorganisation av hela denskyddade verksamheten saml för att förbereda det praktiska genomförandet avden nya organisationen. Nya organisationskommittén (A 1978:02) för skyddatarbete (NOSA) tillkallades efter bemyndigande av regeringen den 2 februari1978. Kommittén har under sig inrättat regionala organisationskommittéer. NOSA har till regeringen kommit inmed en skrivelse angående bl.a. organisation och finansieringsform för den nyaorganisationen. Skrivelsen innehåller även en framställan om medel för verksamhetenunder /80 samt grundläggande värderingar för personalpolitiken m.m.Skrivelsen med reservationer och särskilt yttrande men utan bilagor bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 1. NOSA:s skrivelse har remitterats till statskontoret ochriksrevisionsverket (RRV) för yttrande. Myndigheternas yttranden bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. I avvaktan på dessa yttranden har, som tidigare nämnts, i1979 års budgetproposition förts upp ett preliminärt belopp för verksamhetenmotsvarande de medel som under andra hälften av /80 skulle hatagits upp på befintliga anslag för den del av verksamheten som f n. finansierasöver statsbudgeten. har uttalat alt ett statligt övertagande av detkommunala och landstingskommunala kostnadsansvaret på detta område endast kundeaccepteras om det i sin helhet motsvaras av minskade statliga åtaganden inomandra kommunala verksamhetsområden. En annan förutsättning var, att uppgörelsekunde träffas om överlåtelser till den nya organisationen av bl.a. lokaler ochmaskiner samt andra tillgångar och förpliktelser, som har samband med de olika arbetsvårdsförelagensverksamhei. Regeringen uppdrog ål statensförhandlingsnämnd alt i nyssnämnda frågor ta upp förhandlingar med nuvarandehuvudmän. Förhandlingarna skulle även avse ändrat huvudmannaskap för arbets-vårdsinstituten.En uppgörelse har träffats och regeringen har uppdragit ålförhandlingsnämnden att teckna avtal med berörda huvudmän och fastighetsägare.Överenskommelserna som i sin helhet bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3 innehåller bl.a. frågor om driftansvar, fastigheter och lokaler,utrustning m.m., personal saml kostnader. Under sitt inledande arbete har de regionalaorganisationskommittéerna bl.a. inventerat och analyserat de resurser somkommer att stå till de regionala stiftelsernas förfogande den I januari 1980.De har också lämnat förslag lill organisationsplan och dimensionering av deregionala stiftelsernas administrativa organisation. De regionala kommittéemasförslag angående stiftelsernas organisation har sammanställts och bearbetats avNOSA i Prop.1978/79:139 5 rapporten(Ds A 1979:1) De regionala stiftelsernas organisation, vilken utan bilagorbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. NOSA:sförslag beträffande personalpolitiken grundar sig på beslut omverksamhetens mål och inriktning. Enligt min mening innebär verksamhetensomfattning och särskilda syfte all höga krav måste ställas påpersonalpolitiken. 1977/78:30 framhålls atl skyddat arbete främst skall ses som en arbelsmarknadspolitiskåtgärd i syfte alt värna om arbetshandikappades räll lill avlönat arbete.Begreppet skyddat arbete skall förstås så alt de anställda är skyddade frånkonkurrens från personer utan arbetshinder när det gäller atl få och behällaett arbete. Det betyder också att arbetsplatserna i görligaste mån skall varaanpassade till de arbetshandikappades förutsättningar. Verkstäderna förskyddat arbete skall betraktas som en tillgång i vårt lands samlade näringsliv.Skyddat arbete måste vidare utformas och bedrivas så att det åtminstone på långsikt förstärker de anställdas möjligheter atl kunna ta steget över till annatarbete. Föratt verksamheten vid arbetsvårdsföretagen skall kunna bedrivas under sånormala former som möjligt betonas i nämnda proposition att man så långt möjliglbör sträva efter att olika grupper av arbetshandikappade arbetar på sammaarbetsplats, Specialverksläder för en viss handikappgrupp bör alltså normaltinte inrättas. Olika särbehov bör i stället tillgodoses genom t.ex. ökaddifferentiering av arbetsuppgifter och arbetsledning, särskilda åtgärder avsocial och socialkurativ art samt genom ergonomiska insatser. 1propositionen framhålls vidare att skyddat arbeie inte bör komma i fråga förpersoner som är arbetslösa av i huvudsak renodlade arbetsmarknadsskäl. Deindustriella beredskapsarbeten som efter beslul av regeringen eller efter dessbemyndigande AMS kommer atl bedrivas av den nya organisationen för skyddat arbeieutgör elt undanlag från denna huvudregel. Närden skyddade verksamhelen började byggas upp sysselsattes där i slorutsträckning människor med traditionella fysiska handikapp. 1 takt med atlbl.a. yrkesinriktad och annan rehabilitering byggts ut och möjlighelerna attanpassa arbeisplatsema på den ordinarie arbetsmarknaden förstärkts har dessagrupper i ökad omfattning kunnat få arbeie på den reguljära arbetsmarknaden. Istället har allt mer gravt fysiskt handikappade eller människor med andra slagav handikapp kunnat beredas arbete inom bl.a. verksläder för skyddat arbete.Även måste en hög ambi- Prop.1978/79:139 6 tionsnivå eftersträvas så att allt fler gravtarbetshandikappade kan beredas arbeie. Många av de anställda har också fler än ett handikapp. andel av dem som sysselsälls vid verkstäder för skyddat arbete haraldrig tidigare haft avlönat arbete. Det gäller bl.a. många psykisktutvecklingsstörda, gravt fysiskt handikappade och personer med sociala ochsocialmedicinska problem. En del av dessa arbetstagare kan åtminstone på långsikt ha möjligheter att ta arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Andra harså väsenligl nedsatt arbetsförmåga alt de knappast ens på kan kommai fråga för sådant arbete. 1 samband med att det i prop. 1977/78:30 framhålls attskyddat arbete främst skall ses som en arbetsmarknadspolilisk åtgärdunderstryks vikten av att verkstäderna förläggs så att de på ett naturligt sättsmälter in i ortens näringsliv. Av samma skäl bör vårdpräglad arbetsterapi inteordnas i samma lokaler som skyddat arbete. Del är inte heller meningsfullt attförsöka fastslå någon gräns för den lägsta arbetsförmåga som man skulle behövaha för atl få skyddat arbete. I propositionen betonas särskilt att ett arbeiekan ha myckel stort värde för den enskilde och för hans möjligheter till etl aktivtsamhällsliv även om den fakliska arbetsförmågan kan framstå som ringa. NOSA har mol nämnda bakgrund framhållit alt det är självklartatl utformningen av personalpolitiken för alla anställda inom den nya stiftelseor-ganisationenmåste präglas av en hög ambitionsnivå. Detta skall avspeglas såväl i degrundläggande värderingar för personalpolitiken som anges i det följande som i deriktlinjer för praktisk tillämpning som kommer all utarbetas. Vissa delar avföljande kommentarer till de grundläggande värderingarna avser speciellt deanställda med arbetshandikapp. Den anställdes behov av trygghet i arbetet skall beaktas. Det skyddade arbetet har skapats av samhället i syfte attvärna om de arbetshandikappades rätt till avlönat arbeie. Verksamheten äralltså till för de arbetstagare som av arbetsförmedlingen anvisas arbeie istiftelsens regi. Trygghet innebär bi.a. atl de anställda i skyddat arbete ärskyddade från konkurrens från andra arbetssökande när det gäller att få ochbehålla ett arbete. Men trygghet i arbetet bör också innebära största möjligaekonomiska trygghet samt säkerhet mot olycksfall, fysisk eller psykisk ohälsa.Anpassade introduktions-, instruktions- och uppföljningsrutiner samt välfungerande företagshälsovård är exempel på trygghetsskapande ålgärder. Behovel av utveckling/rehabilitering i arbetet skalltillgodoses. Utvecklingen i arbetet syftar till alt tillvarata ochutveckla de anställdas kunskaper, färdigheter, erfarenheter, intressen.Möjligheter till vidareutbildning, arbetsutvidgning, arbetsrotation m.m. skallges. För de anställda med arbetshandikapp gäller dessutom atl arbetet skallutformas och bedri- 1978/79:139 7 vas så alt del förstärker deras möjligheter till vidareutveckling i arbetet och förbättrar förutsättningarna för de som så önskar atlta steget över lill ett annat arbete. 1 detta syfte skall åtgärder vidtas, somkan medföra en god anpassning av arbetet till individens förutsättningar,liksom åtgärder för att kompensera handikapp med hjälp av arbetslekniskahjälpmedel. Jag vill här särskilt betona de stora rehabilileringseffekter och iövrigl positiva verkningar som följer av att en person som inte tidigaredeltagit i arbetslivet eller enbart deltagit i terapiarbele ges möjlighet altförvärvsarbeta. Behovet för den anställde av all kunna påverka sinarbetssituation skall beaktas. Deanställdas upplevelse av ansvar och medbestämmande har avgörande betydelse förarbetstillfredsställelsen. Befogenheter och därmed ansvar skall delegeras sålångt som del är praktiskt möjligt med hänsyn lill riktlinjerna för företagetsverksamhet. Behovet av gemenskap med andra måste också beaktas. Vid utformningen av organisation, arbetsplatser,befattningar, arbetsfördelning och intern rörlighet skall största hänsyn tastill behovet av gemenskap. Behovet av atl kunna uppleva sina arbetsuppgifter sommeningsfulla måste beaktas. Arbetsuppgifter som ger den anställde möjlighet attutnyttja sina resurser och därigenom utveckla sina färdigheler är avfundamental betydelse för trivsel i arbetet. Atl arbetsinsatsen ger resultat iform av erkända och efterfrågade produkier är en annan grundläggandeförutsättning för trivsel och arbetstillfredsställelse, framhåller NOSA iskrivelsen. De överväganden som NOSA gör beträffande grundläggandevärderingar för och inriklning av personalpolitiken bygger på riksdagensbeslut med anledning av prop. 1977/78:30. Jag ansluter mig till de av NOSAframförda synpunkterna. redovisade i sitt betänkande (SOU 1975:82)arbete två alternativa förslag till finansiering avden skyddade verksamheten. 1 del första alternativet förutsatte man allunderskottet skulle täckas genom en totalfinansiering via arbetsgivaravgifter.Dessa medel skulle fördelas till de regionala huvudmännen av den centralastiftelsen. Enligt det andra alternativet skulle sliftelsebildarna dela påunderskottet genom att medel tillfördes de regionala stiftelserna dels viastatsbudgeten, dels från berörd landstingskommun. Man föreslog också att enstatlig lånefond för invesieringar skulle inrättas. Vidare förutsattes i detlaalternativ att staten ensam skulle svara för kostnaderna för den centralastiftelsen. Kommitléns ställningstagande till de diskuterade alternativen blevatt finansiering med arbetsgivaravgifter framstod som den bästa lösningen. 1978/79:139 8 1 prop.1977/78:30 erinrade föredraganden om alt flera utredningar pågick inom områdensom finansieras med arbelsgivaravgifter och att valet av finansieringsformdärför borde prövas i ett mer övergripande sammanhang. En utgångspunkt bordedock vara att etl statligt övertagande av det kommunala och landstingskommunalakostnadsansvaret på detta område endast kunde accepteras om det i sin helhetmotsvaras av minskade statliga åtaganden inom andra kommunalaverksamhetsområden. Förhandlingar borde därför las upp om hur en sådanavräkning lämpligen skulle utformas. Dettablev också beslul, varför NOSA inte haft att behandla frågan omfinansiering genom arbetsgivaravgifter. Enligt sina direktiv skulle NOSA utgåfrån ett statligt övertagande av det kommunala och landstingskommunalakostnadsansvaret förden skyddade verksamheten. erhöll regeringens uppdrag atlförhandla med kommuner/landstingskommuner bl.a. om hur en avräkning av statligaåtaganden gentemot de nuvarande huvudmännen skulle utformas. En sådanöverenskommelse har träffats. De förhandlande parterna har enats om att delkommunala och landslingskommunala kostnadsansvaret skall motsvara ett belopp av775 milj. kr. vilket belopp förutsätts regleras i samband med förhandlingar omolika statsbidrag till eller landstingskommunal verksamhet. Därigenomhar också en grund skapats för ett slalligt övertagande av ansvaret för denskyddade verksamheten. Isin framställning lill regeringen har NOSA bl.a. avgivit förslag beträffandefinansiering, medelsfördelning m.m. till den nya organisationen för skyddatarbete. Kommittén har förutsatt att verksamhelen tills vidare skall finansierasöver anslag under tolfte huvudtiteln. Medutgångspunkt i beslut med anledning av prop. 1977/78:30 har NOSAställt upp vissa krav som ett finansieringssystem för den skyddade verksamhetenbör uppfylla. Kommitténbetonar bl.a. atl systemet måste utformas så atl del garanterar dehandikappade rätt lill avlönat arbete i former som är anpassade till derasbehov. Detskall vidare ge möjlighet att beakta de skilda förutsättningar som kanföreligga för regionerna alt bedriva verksamheten. Det skall ge likartadeförutsättningar för de arbetshandikappade i alla delar av landet att kunnaerhålla arbete. Finansieringssystemet skall stimulera till affärsmässighet ochen rationell företagsekonomisk resursplanering och resursuppbyggnad. Del skallge värdebeständig, inflationsskyddad finansiering. Finansieringav den löpande verksamheten skall enligl NOSA:s förslag ske genom intäkter ochgenom ett statligt driftbidrag till täckande av underskott. Driftbidraget börutformas så att del ger möjlighet till vissa reinvesteringar. Behov kan ocksåuppstå av tillfällig lånefinansiering. Särskilda investeringsmedel måste finnasför reinvesteringar, förbättringar, rationa- 1978/79:139 9 liseringar samt expansion. För dessa ändamål måste statentillskjuta etl investeringsbidrag. NOSA har i sin framställning redovisat hur kostnaderna fördriften av den skyddade verksamheten nu fördelar sig på löner, malerialanskaffning,administrations- och kapitalkostnader. I sammanhanget framhålls dock allkostnaderna per inrättad arbetsplats varierar betydligt mellan länen och mellanolika verkstäder. NOSA föreslår ett särskilt driftbidrag tillrörelsekostnader. Då driftbidragets storlek skall bestämmas bör man i enlighetmed vad som redovisats utgå från att det bör möjliggöra en visssjälvfinansiering av verksamheten även vad avser investeringar. Enligt NOSA:sförslag bör vid bedömningen av rörelsekoslnaderna också en visskapitalavkastning kalkyleras in i enlighet med vad som tillämpas för statensaffärsverk. Främsta skälet för delta är att riktiga priskalkyler skall kunnagöras och årsresultaten kunna jämföras med annan affärsverksamhet av likartatslag. Driftbidraget bör också täcka verksamhetens förvaltningskostnader. NOSA anser vidare att man i syfte att förenklaadministration och redovisning beräknar driftbidraget så att anskaffning avobjekt lill etl högsta inköpspris av och med en livslängd somunderstiger skall kunna ske från driftbidraget. Beloppsgränsen föreslåsbli indexreglerad. Sådana anskaffningar bör anses avskrivna och intetas upp som tillgång i verksamheten. Enligt NOSA:s förslag bör kostnader för den centralastiftelsen täckas genom atl en viss andel av drifibidrag och intäkter får tas ianspråk. Det överskott som kan uppstå i verksamheten sedandriftbidraget tillgodoräknats skall få disponeras av de regionala stiftelsernaför förbättringar och liknande. Det skall inte återföras till staten. I defall resultatet blir sämre än förväntat skall, enligt NOSA:s förslag, statentillskjuta ytterligare medel, om inte förlusten bedöms kunna täckas med ettbättre resultat följande år. De regionala stiftelserna skall således inom de ramar somden centrala stiftelsen bestämmer fritt få förfoga över driftbidrag ochintäkter och ackumulera sina medel samt till följande år få föra över sinaöverskottsmedel. NOSA föreslår atl en schablonteknik skall lillämpas förberäkning av anslag lill driften av verksamheten. Driftbidraget skall enligt NOSA:sförslag relateras till lönesumman, inberäknal lönebikoslnader, för de arbetstagaresom anvisats skyddat arbete. Driftbidraget förelås få formen av elt förslagsanslagmed möjlighet för att till regeringen delegera rätten att under vissaförutsättningar frigöra ytterligare medel. Den föreslagna konstruktionen innebär att den centralastiftelsen tilldelas en viss procent exempelvis av lönekostnaderna.Procentsal-sen fastställs av och bör, enligt NOSA:s förslag vara så beräk- 1978/79:139 10 nadatl den kan gälla ell anlal år framöver. Vid större resultatsförändringar, somär konjunkturmässigt eller strukturellt betingade, bör tilläggsanslag kunnabegäras hos . 1 väntan på ett sådant resurstillskott bör lånemedelkunna användas. NOSAföreslär atl driflbidraget skall utbetalas kvartalsvis efter rekvisition avStiftelsen vars vidare fördelning av medel till den regionalaorganisationen sedan måste differentieras ulifrån de skiftande förutsättningarsom råder. Den centrala stiftelsen bör också ha möjlighet att ta upptillfälliga lån genom en s.k. rörlig kredit hos riksgäldskontorel. Inom den ramsom den centrala stiftelsen fastställer bör de regionala stiftelserna direktkunna använda kreditmöjligheten. Dessutom skall, enligl NOSA:s förslag, deregionala stiftelserna för större oförutsedda uigifter kunna disponeralånemedel hos den centrala stiftelsen, som för ändamålet skulle innehålla endel av den totala krediten. aginstämmer i huvudsak med de överväganden och förslag som NOSA framfört vadgäller principerna för finansiering av verksamheten och driftbidragetskonstruktion. Anslag till driften av verksamheten bör vara ett förslagsanslagberäknat på grundval av lönesumman för arbetstagare i skyddat arbete och uttrycktsom en viss procent av denna lönesumma. Den föreslagna bidragskonstruktionenhar fått slöd hos de båda remissinstanserna, statskontoret och RRV. När detgäller anslagskonstruktionen har RRV förordat ett reservationsanslag, såvidainte i annan ordning fastställer omfattningen av verksamheten. Jagkommer i det följande att lämna förslag om hur dimensioneringen avverksamheten skall fastställas. Delta, liksom del förhållandel attdriftbidraget relateras lill lönekostnader för arbetstagare i skyddat arbete,innebär att statsmakterna kommer atl ha etl direkl inflytande överdimensioneringen. Därför bör driflbidraget enligt min mening utgå överförslagsanslag. Bådaremissinstanserna har liksom NOSA pekat på svårigheterna att i ett inledningsskedefastställa en viss procentsats för lönekostnadsbidraget. Den nya organisationenmåste ges möjlighet atl stabilisera sig, innan man bestämmer en schablon förmedelstilldelningen. Som statskontoret och RRV framhåller bör emellertid inteprocentsatsen fastställas för etl antal år framöver utan i stället prövasårligen. Jag föreslår att driftbidrag över förslagsanslag skall utgå först /81. Till dess bör en provisorisk anslagsmodell användas. Iett inledningsskede, när hela organisationen är under uppbyggnad ochkonsolidering är det enligt min mening vikligl att statsmakterna kan följa koslnadsulvecklingenför verksamhetens olika delar. Innan man vunnit erfarenheter av hur den nyaorganisationen fungerar bör så långt möjligl olika kostnadsslag kunnasärskiljas, så alt man därigenom underlättar bedömningar av framlidaresursbehov. Jag förutsätter därför atl det av centrala stiftelsensanslagsframställningar framgår hur stor del av medelsbehovet för driften av verksamhetensom hänför sig lill lönekostnader för an- 1978/79:139 11 visade, administrationskostnader, reinvesteringar etc. Jag förordar vidare alt utbetalning av medel lill verksamhelensker enligt den modell som NOSA föreslår. Statsbidraget bör således utbetalaskvartalsvis efter rekvisition av den centrala stiftelsen. Som NOSA föreslagit bör föregen del och för de regionala stiftelsemas behov få utnyttja en gemensam rörligkredit hos riksgäldskontorel. De regionala stiftelserna bör få dragningsrättinom en av den centrala stiftelsen fastställd ram. Jag avser attlängre fram föreslå regeringen all förslag med denna innebörd föreläggs . Jag är inle beredd att, som NOSA föreslår, förorda att enviss procenl av driftbidrag och intäkter får las i anspråk för kostnader förcentral administration. Det är enligl min mening inte självklart att dencentrala stiftelsens dimensionering skall vara så direkt relaterad till storiekenpå driftbidraget.