prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidtillämpning av konventionell metod skall enligt 24 § 1 mom. KL som intäkt tasupp vad som har kommil ägaren till godo av fastigheten, t. ex. hyresvärdet avlägenhet som ägaren har använt som bostad för sig och sin familj, hyra ellerannan ersättning för uthyrd faslighet eller fastighetsdel, inläkt genomförsäljning eller annat tillgodogörande av fastighetens alster ellernaturtillgångar samt avgäld m. m. som har influtit från fastigheten. Ersäuningpå grund av skadeförsäkring utgör intäkt av annan fastighel i den månköpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade egendomen hade sålts,hade utgjort inläkl av annan fastighet eller i den mån ersättningen i övriglmotsvarar sådan skattepliktig intäkt eller avdragsgill omkostnad som är hänförligtill förvärvskällan. ömfastigheten helt eller delvis används i ägarens rörelse, skall hyresvärdet förden del som används i rörelsen inte tas upp som intäkt. Eftersom värdet inlefår dras av som omkostnad i rörelsen, kommer avkastningen av den i rörelseningående fastighetsdelen lill synes som en del av rörelseinkomsien 1978/79:209 51 (punkt1 av anvisningarna lill 29 S). Enligl25 § I mom. första stycket KL får vid tillämpning av konventionell melod görasavdrag för omkostnader för fastigheten, 1. ex. brandförsäkringspremier,ersättning till vicevärd, portvakt m. fl., kostnader för reparationer ochunderhåll, värdeminskning av byggnad och vissa inventarier samt ränta på länalkapital som är nedlagt i fastigheten. Närmarebeslämmelser om värdeminskningsavdrag för byggnad finns i punkl 2 a avanvisningarna lill 25 § KL. gällande beslämmelser tillkom genom lagstiftningår 1969 (prop. 1969:100, BeU 1969:45, rskr 233, SFS 1969:363). All andra reglerkan tillämpas belräffande fastighet som hyrs ut för rörelseändamål framgår avpunkt 3 av anvisningarna till samma paragraf Värdeminskningsavdragberäknas enligt avskrivningsplan på byggnadens anskaffningsvärde. Somanskaffningsvärde anses den verkliga kostnaden för byggnadens anskaffande, ömbyggnadens ägare uppfört fastigheten, uigörs anskaffningsvärdet av den totala byggnadskoslnadensaml kostnader för parkeringsplatser, planteringar och andra jämförligaanordningar som har anlagts på fasligheten. Även rivningskostnad får inräknas ianskaffningsvärdet om rivningen kan anses ha varit beiingad av och skett inära anslutning till nybyggnaden. Likaså kan evakueringskosinader få medräknasi anskaffningsvärdet (prop. 1969:100, s. 137). Förvärvas byggnad genom köp,byte eller jämföriigt fång utgör köpeskillingen anskaffningsvärde. Förvärvasbyggnaden tillsammans med marken ulgör anskaffningsvärdet för byggnaden lika stordel av den totala köpeskillingen som det vid fastighetstaxeringen fastställdabyggnadsvärdet utgörav fastighetens hela taxeringsvärde. Om den återståendedelen av anskaffningskostnaden för fastigheten visas mera avsevärt över- ellerundersliga ell skäligt markvärde, får anskaffningsvärdet för byggnaden jämkas. Förvärvasbyggnad på annat säll än genom köp, byte eller därmed jämföriigt fång ulgöranskaffningsvärdet vad som i beskattningshänseende kvarstår oavskrivel för överiåiaren.Molsvarande gäller om moderbolag vid fusion med helägt dollerbolag övertarbyggnad. Delärliga värdeminskningsavdraget beräknas efter 1,5 96 av anskaffningsvärdet förbyggnad av sten, tegel, betong eller jämföriigt material och efter 1,75 96 förbyggnad av trä. Avdraget får dock beräknas efter högre procenttal om särskildaomständigheter moiiverar del. Värdeminskningsavdrag sominte kan utnyttjas under visst beskattningsår får inle förskjutas tillefterföljande år. Underskoll som uppkommer genom värdeminskningsavdrag kan dockenligt lagen (1960:63) om rätt lill förluslut-jämning vid laxering för inkomsiutnyttjas som förlustavdrag mot vinster . Rätt lill avdrag föroavskrivet belopp då byggnad rivs (ulrangeringsavdrag) föreligger inle. Närdetgäller avskrivning på inventarier måste man skilja mellan inventarier som utgörtillbehör lill byggnaden och andra inventarier. Som byggnadsiill-behör räknasdels fast inredning (fasta inventarier), dels annat varmed Prop.1978/79:209 52 byggnadenhar blivit försedd om det är ägnat lill stadigvarande bruk för byggnaden (lösainventarier). Avdragför värdeminskning av inventarier som ulgör byggnadsiillbehör ingår enligthuvudregeln i värdeminskningsavdraget för själva byggnaden. Byts en sådantillgång ut, kan avdrag för kostnaden för ersättningsanskaffningen erhållas enliglde regler som gäller för reparationskostni'der. Enligtpunkt 2 b av anvisningarna lill 25 § KL kan avdrag för värdeminskning avvärmepannor, hissmaskinerier och jämförlig maskinell utrustning vars värdeingår i det taxerade byggnadsvärdet medges enligl särskild avskrivningsplanefter högre procenttal än för byggnaden i övrigl. Värdeminskningsavdragei beräknaspå utrustningens anskaffningsvärde. Avskrivs maskinell utrustning enliglsärskild plan skall underiaget för beräkning av värdeminskningsavdrag förbyggnaden minskas i molsvarande mån. Om utrustningen på grund av skada ellerförslitning måste bytas ut, medges inte avdrag för kostnaden förersättningsanskaffningen på annal sätl än genom värdeminskningsavdrag. Ulrangeringsavdragkan dock medges för oavskriven del av anskaffningsvärdet för den utbyttautrustningen. Enligtpunkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 25 § KL medges avdrag för åriigvärdeminskning enligt särskild avskrivningsplan även belräffande lösainventarier. Utrangeras sådant inventarium, får avdrag ske för oavskriven delav anskaffningsvärdet. Dessa beslämmelser har tolkats på olika sätl. Enuppfattning är atl de endast har lill syfte att klargöra att den särskilda avskrivningpå viss maskinell utrustning som i övrigt behandlas i anvisningspunkten skallgälla även om denna utrustning är hänföriig lill lösa inventarier. Enligt enannan uppfattning har bestämmelserna ett betydligt vidare tillämpningsområdeoch omfattar t. ex. gräsklippare, snöröjningsma-skiner och andra inventariersom är avsedda för fastighetens skötsel eller sådan speciell utrustning som biografsiolareller apoieksinredning. Särskiltavdrag för värdeminskning av markanläggningar medges inle enligl 25 § KL.Kostnaden för vissa markanläggningar -1, ex. plantering och parkeringsplats -ingår dock, som redan nämnts, i anskaffningsvärdet för byggnaden och avskrivs isamband med den. 2Ändrade regler om avdrag för reparationskostnader i vissa fall Förfastighetsägare vilkas inkomst av fasligheter beräknas enligt s. k.konventionell melod, dvs. i huvudsak enskilda ägare av hyresfastigheter, är kosinaderför reparation och underhåll avdragsgilla. För andra kategorier avägare, t. ex. bosladsrällsföreningar och allmännyttiga bostadsförelag, beräknasinkomsten enligl en schablonmelod där reparationsavdrag ej medges. Hänsyn tillförekomsten av normala kostnader för Prop.1978/79:209 53 reparationeroch underhåll har där i stället tagils vid bestämningen av intäktsschablonen. Detligger i sakens nalur all de faktiska koslnaderna för reparationer och underhålloch därmed avdragspostens sloriek för de konventionellt beskattade ägarnavarierar från är lill år. I schablonbeskaUningen utjämnas detta och reglernakan alltså sägas vara utformade med lanke på alt likvärdiga beskallningsresullatskall uppnäs sell över av normalt fastighelsinnehav. Omemellertid myckel slora reparationer utförs på en gång, t. ex. i samband med atlen ny ägare bygger om etl hus med lidigare eflersaU underhåll, häller inlelängre neutraliteten. För den konventionellt beskattade ägaren uppstår då imånga fall elt underskott i den förvärvskälla vari fastigheten ingår, och i denmån han kan utnyttja detla som avdrag gentemot andra inkomster, får han enfavör jämfört med en schablonbeskai-lad ägare, vars beskallning ju ej påverkas.Likaså mbbas för den konventionellt beskattade ägaren balansen mellanombyggnad och nybyggnad eftersom i del senare fallet inte någon del avkostnaden blir avdragsgill. Statsmakternahar sökt motverka den olikhet som följer av skattereglerna genom åtgärder inomramen för den statliga bosladslångivningen. Beslämmelserna om lånesloriek ochräntebidrag har differentierats med hänsyn just lill de skatteregler som gällervid ny- resp. ombyggnad för de olika ägarkalegorierna. Någon lillfredsställandelösning på problemen har dock detla inte inneburit. Förenklat kan detta sägasbero på all lånedifferenlie-ringen ger en i princip lika slor effekt i varjeombyggnadsprojekt, medan reparationsavdragels värde i sammanhanget varierarfrån fall lill fall och dessulom beror på storleken av fastighetsägarens övrigainkomster. Dennuvarande ordningen och sambandet vid ombyggnad av enskilt ägda flerfamiljshusmellan bostadslångivningen och rälten lill reparations- och underskoltsavdragvid inkomsttaxeringen har behandlats i olika sammanhang. Idecember 1974 hemställde atl frågan om all räkna in det s. k.ingångsvärdet i låneunderiagei för bostadslån vid ombyggnad av flerfamiljshusskulle prövas av regeringen och därefier anmälas för . Regeringensövervägande redovisades i prop. 1975/76:14. Förslaget innebar atlingångsvärdet vid ombyggnad av flerfamiljshus under vissa förutsättningarskulle få räknas in i låneunderiagei. föreslogs att den garanteraderäntan i sådana fall skulle vara högre för enskilda fastighetsägare än förandra ägarkategorier. Motivet härför var den enskilde fastighetsägarens möjligheteratt göra avdrag vid inkomslbeskatlningen för del av ombygg-nadskostnaderna.Riksdagen godkände förslagen (CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Utskottetuttalade emellertid all det var naturiigt all i detta sammanhang sträva efterändrade regler inom skallesystemels ram. Utskottet var emellertid inle berettall låla pågående ulredningsarbele på skatlesidan hindra omedelbara åtgärderinom lånesysiemet. Ålgärderna ansågs vara temporära lösningar. Ulskollelförutsatte atl ett ulredningsarbele skulle 5 1978/79. Prop.1978/79:209 54 genomförassom kunde ge nödvändigt underlag för ställningstaganden från sida iskattefrågorna. Ianledning av bl. a. motioner i ämnet har även skatteutskotlet (SkU 1975:25)haft anledning att ta upp dessa frågor. Utskottet har därvid inte haft någonannan mening än den som civilulskollet har redovisat. a. rätten att i olika sammanhang göra reparationsavdrag vid inkomsttaxeringenhar sedermera behandlats i bostadsskaltekommilténs slutbetänkande (SOU 1976:11)Bostadsbeskattning II. 1det följande lämnas försl en redogörelse för gällande regler.Därefter redovisasförslag lill ändrade reglerom avdrag vid inkomsttaxering för sådana reparations-och underhållskostnader som i samband med ombyggnad ingår i låneunderiagei förbostadslån. Även sådana ombyggnader som belånas enligt energisparförordningen(1977:332) behandlas i delta sammanhang liksom fallen där särskilt slöd utgårvid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse.Beskattningsreglerna för en- och ivåfamiljsfastigheter berörs inte. 2.2.1Skatteregler Inkomsi av annan fastighet Idet följande redovisas i fråga om gällande rätt bara de delar som är av intressefören bedömning av reparaiionsavdrag. I övrigl hänvisas lill avsnitt 1.2.1. Inkomsiav annan faslighet kan beräknas antingen enligt s. k. konventionell melodeller enligt schablonmelod. Denkonventionella beskattningsmeioden, där en fullständig redovisning skall görasav fastighetens resultat lillämpas i prakliken främsi belräffande flerfamiljshusi enskild ägo. Såviii gäller avdrag för reparation m. m. innebär metoden ihuvudsak följande. Kosinaderför reparation och underhåll av byggnader är avdragsgilla. Så ärinte fallet i fråga om kostnader för ny-, lill- eller ombyggnad. Sisinämndakostnader skall i stället aktiveras och della innebär att avdrag medges genom åriigavärdeminskningsavdrag. I del enskilda fallet är det inte sällan svårt aU avgöravilka kosinader som är att hänföra lill den ena eller andra kategorin. Medreparation och underhåll förstås sådana åtgärder som utförs för all vidmakthållaen byggnad i ursprungligt skick. Underhåll är åtgärder som vidtas föratt hindraatt en byggnad förslits i hastigare takt än som sker genom den normallfortgående försämring, som varje byggnad är underkastad och som skall anseskompenserad genom de åriiga värdeminskningsavdragen. Det är här fråga omarbeten som erfarenhetsmässigt brukar vidtas under en byggnadslivstid och som sålunda normalt är atl påräkna. 1978/79:209 55 enskildafallel kan även reparationsarbeten bli myckel omfattande, t. ex. efter eltägarbyte om underhållet av byggnaden varil eftersall. Den omständigheten atlbyggnaden efter reparations- och underhållsåtgärder i elt sådani fall ökar ivärde utesluter inle all reparaiionsavdrag fär göras. Vid reparation kansamtidigt viss ombyggnad föreligga, eftersom avdrag kan medges även vid sådanaarbeten som innefattar förbättringar. I sådana fall kan avdrag nämligen medgesför vad del skulle ha kostat att bara reparera. Den överskjutande kostnaden är däremoiinle avdragsgill. Avdragför reparationskostnader medges normalt del år kostnaderna har betalats. Humvidade har finansierats med lån eller om de bestritls med avkastningen avfastigheten har ingen betydelse, öm koslnaderna under etl beskattningsåröverstiger . får avdragei efter den skallskyldiges fria val fördelas . Det kan myckel väl länkas all reparationskostnaderna är så slora atlavdragsgilla underskoll uppkommer i förvärvskällan. 1 sådani fall kan med stödav reglerna i förordningen (1960:63) om räll till förlustutjämning vidtaxering för inkomsi kostnaderna komma all fördelas på totall . Vidmer genomgripande ändringar av en byggnad är det i regel fråga om ny-, lill-eller ombyggnad. Så anses vara fallet när t. ex. planlösningar ändras ellerutrymmen omdisponeras för nya ändamål. Detsamma är fallet i fråga om arbeten påsädana delar av en byggnad där åtgärder normalt inte skall behöva vidtas underdess livstid. Som exempel kan nämnas utbyte av bärande byggnadsdelar såsomytterväggar eller bjälklag. Delsamma gäller självfallel när standardnivån ibyggnaden höjs. Kostnadernaför om- och tillbyggnad är avdragsgilla i form av värdeminskningsavdrag.Reglerna härom är redovisade i avsnitt 1.2.1. Desom bor i etl hyreshus berörs inle av skattereglerna. Del är baraägaren som kan beskattas för överskott resp. skaliemässigl tillgodogöra sigunderskoll av fastigheten. Pä senare tid har emellertid s. k. andelshusbildats. Ett andelshus är etl sådani flerfamiljshus som ägs av hyresgästernamed ideella andelar. Varje delägare beskallas dä för sin andel i överskottet ellergör avdrag för motsvarande del i underskottet. Föratt förenkla beskattningen av i försia hand egnahem infördes genom lagsliftningår 1953 den s. k. schablonmetoden. Metoden tillämpas som regel för beskattningav en- och Ivåfamiljsfastigheter (24 § 2 mom. försia styckel KL), vars reglerinte närmare berörs här, och för beskattning av fastighel som tillhörbostadsförening, bostadsaktiebolag eller allmännyttigt bostadsföretag (24 § 3mom. första och andra styckena KL). 1fråga om faslighet som tillhör bostadsförening, bostadsaktiebolag eller allmännyttigtbostadsföretag innebär schablonbeskattningen atl säsom inläkt tas upp 3 96 avfastighetens taxeringsvärde. Avdrag medges i princip bara för ränteutgifter.För alt schablonmeioden skall lillämpas i fråga om bostadsförening krävs atldenna är "äkta" (RSV Dt 1976:43). Härmed förslås dels all föreningensfastighet inrymmer minsl tre bostadslägenheter, dels alt 1978/79:209 56 minst60 96 av hela taxeringsvärdet belöper på bostadslägenheter som upplåtits åtmedlemmarna. En oäkla bostadsförening beskallas enligl konventionell metod. Viden faslighelsförsäljning beskallas hela den realisationsvinst som framkommeroavsett innehavslidens längd. Vid beräkningen av sådan vinst fastställs etlingångsvärde pä fasligheten. Detla motsvarar i regel eriagd köpeskilling jämteprovision, lagfarlskoslnad m. m. Vissa specialregler finns för äldre innehavmen de förbigås här. Till detla värde fär sedan läggas kostnader för ny-, lill-och ombyggnad. Är det fråga om en schablontaxerad fastighel - såsom l. ex. enbostadsrättsförenings faslighet - får tillägg även göras för sådanareparations- och underhållskostnader som medfört atl fasligheten är i bättreskick vid försäljningen än vid inköpet.I sisinämnda fall medräknas emellerlidbara sådana arbeten där kostnaderna överstigit . för år räknat. Såvälingångsvärdet som förbättringskostnader får index-uppräknas. Man får då fram elts. Vid försäljning av faslighet med bostadsbyggnad får lillomkoslnadsbeloppel läggas . för varje innehavsår. Å andra sidan skall -vid försäljning av konventionellt beskattade flerfamiljshus-omkoslnadsbeloppelminskas med summan av de åriiga värdeminskningsavdrag som belöper på tid före avytiringen.Även dessa avdrag skall indexuppräknas. Realisationsvinst uppkommer om vederlagetför den sålda fastigheten - efter avdrag för försäljningsprovision och liknandekostnader - överstiger del med hänsyn till fasta tillägg och värdeminskningsavdragjusterade omkoslnadsbeloppel. Sädanafasla inventarier, som berättigar lill förhöjt värdeminskningsavdrag (hissar m.m.), särbehandlas inte vid realisationsvinslberäkningen. De behandlas här enliglde regler som gäller för fastigheten i övrigl. Vinstvid faslighelsförsäljning beskattas oavsett innehavstidens längd. Sä är inle fallelvid försäljning av bostadsrätt. Här gäller i stället reglema för lösöre, dvs. vinstbeskatlningenkan bara ske vid försäljning efter förvärvet. innehavär vinslen alltså skattefri. Denstatliga bostadslångivningen är uppbyggd kring tvä nyckelbegrepp, låneunderiagoch panlvärde. Låneunderiagei är utgångspunkt för beräkning av bostadslånelsoch räntebidragels storiek. Panlvärdet anger bostadslånels placering i säkerhelshänseende.Beslämmelserna om bostadslån finns i bostadsfinansieringsförordningen(1974:946). Bostadslån utgår med viss låneandel för olika låntagarkalegorier avell i särskild ordning faslslälll 1978/79:209 57 låneunderiagsom vid nybyggnad utgörsaven beräknad produktionskostnad. Vid ombyggnad utgörslåneunderlaget i huvudsak av den godkända ombygg-nadskoslnaden. Låneandelen är30 % för kommun och allmännyttiga företag, för vissabostadsrättsföreningar, i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren,22 96 vid nybyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus och vid ombyggnad avsädana hus. Lånesysiemet förutsätter atl underliggande lån, s. k. boltenlån,tas upp i öppna marknaden. 1 normalfallet ulgör boltenlån av delfastställda låneunderiagei. I vissa fall finns möjligheter alt fördjupa bostadslånedelen. Lånereglerna förbostadslån vid nybyggnad ändrades (prop. l976/77:100bil.l6,CU 1976/77:18,rskr 1976/77:187). Då höjdes förenskilda fastighetsägare lånegränsen från 85 till92 % av låneunderlaget. Däremot behölls för denna kategori fastighetsägare 85 9n-gränsenvid ombyggnad, bl. a. med hänsyn lill avdragsrätlen för reparations- ochunderhållskostnader. Räntebidrag enligl bosladsfinansieringsförordningenutgår med belopp som molsvarar skillnaden mellan den verkliga räntekostnadenför bollenlän och bostadslån inom låneunderiagei för bostäder och en garanteradränta beräknad på urspmngligl belopp av samma låneandelar. Den garanteraderäntesatsen för del försia årel av lånetiden är enligl nu gällande beslämmelser6 96 om länet avser småhus som skall bebos av låntagaren, i vissa fall om lånetavser ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av låntagare som har möjlighet attgöra avdrag vid inkomstbeskattningen förden del av ombygg-nadskostnaderna som uigörsav underhållskostnader och i övriga fall. Den högre garanterade räntanför småhus skall ses mol bakgrund av de avdrag för räntekostnader somsmåhusägaren kan tillgodogöra sig. Den garanterade räntan skall höjas på visstsätt för varje följande år av lånetiden. Genom beslul av (prop.1977/78:100 bil. 16, CU 1977/78:27, rskr 1977/78:264) har ränlebidragsreglernaändrats. De nya bestämmelsema som gäller fr. o. m. innebär allhyres- och boslads-rätlshus som ny- eller ombyggs med början under åren 1977och 1978 får en garanterad ränta av lånetiden på 3,6 96 resp.3,4 96. För enskilda ägare av flerfamiljshus som får och önskar räkna iningångsvärdet i låneunderiagei vid ombyggnad skall dock alltjämt gälla engaranterad ränta del första året av lånetiden på 5 96. Vidare innebär ändringenatt småhus som skall bebos av låntagaren fåren lägsta garanterad ränta pä 5,596.1 samband med dessa ändringar har stalsmakterna också beslutat att öka avtrappnings-taktenav räntesubventionerna fr. o. m. för såväl flerfamiljshus som småhus. Bestämmelsernaom energispariån och -bidrag finns i förordningen (1977:332) om slalligt stöd tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Energispariån och -bidrag utgårmed 100 96 av det fastställda låneunderiagei oavsett låntagarkategori.Räntebidrag enligt energisparförordningen utgår Prop.1978/79:209 58 medbelopp som molvarar skillnaden mellan räntekostnaden för energisparlänet, lillden del det avser bostadslägenheter och viss gemensam anläggning för värme ochvatten, och en garanterad ränta beräknad på samma länedel om den sålundagodkända kostnaden överstiger . De garanterade räntesatserna är vidaredifferentierade för olika ägarkategorier på samma sätt som gäller förräntebidrag vid ombyggnad med stöd av bostadslån. Delsärskilda lånestödei lill kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse fick sinnuvarande ulformning huvudsakligen genom beslut av stalsmakterna (prop.1974:1,CU 1974:13,rskr I974:86,SFS 1974:951). Slödet lill uppmslning av sådanbostadsbebyggelse utgär i första hand i form av bostadslån med s. k. förhöjt låneunderiag.Avser ombyggnaden en byggnad av byggnadsminneskaraklär kan dessulom vid behovett räntefritt och slående lilläggslån ulgå. Bostadslån medförhöjt låneunderlag utgår också för ombyggnad av hus som är av betydelse fören från kulturhistorisk synpunkl värdefull miljö. Fömlsällningarför län lill ombyggnad m. m. Somförutsättning för bostadslån för ombyggnad gäller bl. a. vissa allmännavillkor. Ombyggnaden skall medföra en väsentlig ökning av bostads-värdet, t.ex. alt bostaden förses med utrymmen som är väsentliga för bostadens funktioneller på annal sätl medföra standardhöjning lill följd av alt brisler ibostads- eller byggnadslekniskt avseende avhjälps. Ombyggnadsarbetena får inteenbart vara av sådant slag att de kan betecknas som löpande underhåll.Bostadslån kan dock ulgå för sådana underhållsarbeten som är direkt betingadeav andra arbeten för vilka lån kan utgå. Möjligheterna atl beakta ävenunderhållsarbeten är större ju mer omfattande ombyggnaden är. Vid en mergenomgripande ombyggnad betraktas huset nämligen som en helhet, och sådanteftersatt underhåll som lämpligen bör utföras i samband med ombyggnaden kanräknas in i låneunderiagei. Vid en mindre omfattande ombyggnad räknas däremoti låneunderiagei normall in endasi sådani underhåll som nödvändiggörs av ombyggnadsålgärdernai övrigl. Den bedömning som lånemyndighelerna gör för atl fastställa gränsenmellan icke lånegrundande underhåll och ombyggnad är normalt inte restriktiv. Somfömlsällning för lån gäller vidare atl arbetena inle bara är av ringa omfattning.I fråga om flerfamiljshus innebär delta att kostnaderna måste uppgå lill minst25 . Det krävs dessulom all lägenheterna efter ombyggnaden uppfyllerlägsta godtagbara standard enligt 2 b § bostadssaneringslagen (1973:531) saml aUkostnaderna är skäliga i förhållande till arbetenas omfattning och fastighetensåterstående användningstid. Del får i allmänhel inte kosta lika mycket ellervara billigare atl bygga nytt. Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen, tillvilken förhöjda lån och särskilda lilläggslån kan utgå, utgör i detlasammanhang emellerlid etl undantag. 1978/79:209 59 Dearbeten som skall utföras kan vara av olika slag. Från skattesynpunkt kankostnaderna vara antingen avdragsgilla vid beskattningen (reparationoch underhåll) eller avdragsgilla pä så sätl all de skall läggas lill avskrivningsunderlaget(ny-, till- eller ombyggnad). En uppdelning av della slag, som har avgörandebetydelse från skatlesynpunkl, görs f n. normall inte i låneärendet utan aklualiserasförsl vid ägarens inkomsttaxering.