prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Man är dockposiliv till en verksamhei som innebär atl läromedel och undervisningsmetoderär fulll ulvecklade vid den lidpunkt frågan om avveckling behandlas på nytl. och kommuner har den uppfattningenatt aller-nativkurserna i engelska och matematik ska finnas enbart iårskurserna 8 och 9. Dessulom föreslår all den femårigaavvecklingsperioden ska bli en försöksperiod, vilken ska ligga lill grund förell senare slulligl slällningslagande. Föreningen konsiaterar alldel är betydligt svårare all ulforma läromedel för sammanhållna kurser än förallernalivkurser. Dessulom måsle man räkna med en pålaglig koslnadsökning fördessa läromedel. 8 utformning - skoldag timplan 1 SÖ:s syn på den samlade skoldagen instämmer bl.a.socialsiyrelsen. länsskolnämnderna i , . Kopparbergs.Väsiernorrlands och lån, BRÅ, , Väsierås, ,, , och kommimcr m.fl. och SSU. Den samlade skoldagen är av stor belydelse för elevernassociala uiveckling anser och . som särskili vill framhällabelydelsen av meningsfull verksamhet och ökad omsorg under icke lektionstid. Länsskolnämnderna i och beionarviklen av atl aktiviteterna inle samlas lill vissa sluipass under nägon ensiakaskoldag ulan verkligen blir ulspridda under veckans dagar. i län menar all möjligheten alllyckas med skolans sociala och personlighelsulvecklande uppgifier ökar genomall en samlad skoldag införs. Nämnden ser den samlade skoldagen som ett led iskolans strävan atl få en bälire samverkan med föräldrar och samhällel iövrigi. Skellejleå kommun framhäller viklen av all omfailningen avden samlade skoldagen verkligen blir anpassad lill lokala behov ochförulsäliningar och Svenska kommunförbundei riklar här uppmärksamhelen mollokal-svårighelerna. vill underslryka angelägenhelen av alldel skapas möjlighel för genomförande av samlad skoldag rakt över alla siadier. Enligi SSU måsle SIA:s inlenlioner om den samladeskoldagen snarasi Prop.1978/79:180 231 genomföras i samtliga gmndskolor. Samhället har, menarungdomsförbundel, i uppgift att svara för och erbjuda elevema omsorg ochmeningsfull verksamhet också under fritid. kommun menar all SÖ:s resonemang sannolikt ärriktigt under fömtsättning atl del går att upprätthålla en sådan kvalitet på defria aktivitetema atl dessa stimulerar elevema till intresse och deltagande.På högre siadier kan detta, enligt kommunens erfarenhet, vålla svårigheter. kommun finner del vara av avsevärd vikt altplaneringen för samlad skoldag görs med sikte på att åstadkomma en utökad bam-och elevomsorg. Skoldagsbegreppet får inte bli enbart en teknisk fråga som avserminuler och bidrag. Del måsle i läroplanen också ägnas stort utrymme ål de icketimplanebundna aktiviielernas innehåll. anser det, på gmnd av denkommunalekonomiska utvecklingen , vara iveksaml när den samladeskoldagen kan genomföras. En stor majoritet av instansema tillstyrker SÖ:s förslagbeiräffande angivandel av elevernas undervisningslid i limmar om 60 minuler,bland dem länsskolnämnderna i , , , ,, och , , och Väsiernorrlandslän. Svenska kommunförbundei, , , ,, , , , , , , ,, , och kommuner m.fl., FPU, ochSveriges ungdomsråd. i anserdet vara naturligtatl använda den normala måttenheten för lid eftersom kontakterna med övrigasamhällel förhoppningsvis kommer att bli ännu intensivare än vad de nu är ocheftersom timplanen ännu mer än nu kommer all vara ell tidsmåii för elevernasundervisningslid. i Göleborgs och län ser förändringensom posiliv och ägnad all medverka till en resursfördelning efter föreliggandebehov. Elevernas undervisningstid är en del av del större tidsmått som densamlade skoldagen utgör och delta talar också för att tidsangivelse bör anges itimmar bestående av 60 minuler. Svenska kommunförbundei konstaterar atl del inle längrefinns anledning för skolan att i sitt organisatoriska system skilja sig frånvad som är bmkligl inom andra seklorer. och menar all övergången lill klocktimmar ökarfrihelen all avgöra arbetspassens längd utifrån vad olika ämnen kräver. ansluter sig lill förslaget menförutsätter att ett nytl arbetstidsavtal träffas med lärarna. Häri inslämmeräven , , och kommuner. Vikten av att inlearbela med ivå parallella system framhålls också av länsskolnämnderna i Uppsalaoch lån, vilka dock inte ser della som någon huvudfråga. i Siockholms län är posiliv lill denförenklande ålgärd, som innebär atl resurstilldelningen lill ämnen genomgåendeanges i elevlimlid. Däremoi anser man förslaget om klocktimmar adminisiraiivtohanleriigl med tanke på arbetstidsavtalet och avslyrker därför besläml dendelen av förslaget. De adminisiraiiva nackdelarna påpekas även av SoUefleåkommun som inle finner några påtagliga prakliska fördelar med ett nytl syslemmen däremot ell myckel besväriigi adminisiralivi hanie- Prop.1978/79:180 232 rande av undervisningstimmar och klocktimmar med onödigaomräkningsprocedurer, efiersom lärarnas och skolledarnasundervisningsskyldighel, slalsbidragsresurser liksom hela del nyasiaisbidragssysiemel räknas i undervisningslimmar. Enligt TCO har SÖ inle framlagt tillräckligt bärande skälför en övergäng lill 60-minuiersiimme. Frågan hör också nära samman medlärarnas arbetstid som i sin tur regleras i avtal. På dessa grunder avslyrkerorganisalionen förslaget. Även länsskolnämnden i Ålvsborgs lån ifrågasätter omdel finns tillräckliga skäl för en ändring, men anser frågan vara av mindrebetydelse. SACOISR menar atl konsekvenserna för detla förslag förkonstruktionen av lärarnas arbetstidsavtal måsie prövas ytterligare innanställning las till en förändring. 8.3 Möjligheter till lokala variationer Till SÖ:s förslag gällande de lokalavariationsmöjligheterna ansluler sig en klar majoritet av inslanserna, blandandra statskontoret, länsskolnämnderna i , , ,, , och , , och Jämilandslän, siatskonirollkommiilén, SoUefteå, , , , ,, , , , och kommuner, FPU,SSU, , Riksförbundei Hem och Skola och Dehandikappades riksjörbund. Länsskolnämnderna i och Norrbonens län förordarlimplaner som anger den sammanlagda liden per ämne . Svenska kommunjörbundet anser atl limplanen i sig självulgör en starkt begränsande fakior på skolslyrelsernas möjligheter att anpassaskolan lill enskilda elevers och elevgruppers behov. Visserligen fårskolstyrelsen möjlighel genom del nya förslaget all flytla undervisningstidmellan årskurserna, men den lolala undervisningsliden i ell visst ämne inomhela blir lika för alla elever med några smärre undanlag. Kunskapernaom de enskilda elevernas skiftande behov fmns hos den personal som arbetar medeleverna och det är denna personal som måsle ha möjlighel all anpassa skolansverksamhei lill eleverna. 1 begreppei likvärdig ulbildningssiandard får inlebara de kvaniiiaiiva insatserna räknas utan också de kvalitativa. Förbundetförordar en ökad flexibilitet genom t. ex. ramtimplaner där en maximi- ochminimitid anges för varje ämne. Det föreliggande förslaget har inle, enligtförbundels mening, i tillräcklig grad tagit hänsyn till del lokala behovei allinom limplanens ram anpassa skolan lill eleverna. Även ochSkola ser timplanen som ett grundläggande hinder för ett lokalt ansvarstagande.Förslaget att timplanen skall flyta fritt mellan årskurserna innebär onekligenen lättnad mol nu gällande syslem, men inle störte än atl det bara blir en ökadtöjmån i tvångströjan. Skolan måste få en möjlighet att utvecklas lokalt såväli pedagogiskt som organisatoriskt hänseende. Den decentraliserade skolan är enförutsäuning för att människor inom skolan och med anknytning till skolan skallfinna mötespunkter där det verkligen finns något all samarbeta omkring. i finner att ramtimplanerför stadiema medger möjligheler till koncentralionsläsning i vissa ämnen och deunderlättar också arbetslagens planering och genomförande av störte projekt. Prop.1978/79:180 233 ämnena svenska, malemaiik och språk menar dock nämnden,liksom läns-skohiämnden i . bör del dock finnas ceniralifaslslällda limplaner. Till följdav den samlade skoldagen måsle limplanen ha lokal rörlighel och kunna förändrasunder läsårel med hänsyn lill akluella inslag och omplanering av akliviieiernaanser länsskolnämnden i län. Del bör enligi nämndens mening ankomma påskolslyrelserna all besiämma om den lokala besluisräilen kan förflytlas lillrektorsområdena även då del gäller jämkningar mellan årskurserna. Jämkningarmellan sladierna bör däremoi vara en beslulsangelägenhel för skolslyrelserna. ICO menarall en limplan som anger undervisningslid per siadium i siällei för som förnärvarande per årskurs i vissa fall kan medverka lill en önskvärd vidgadmöjlighel lill lokal planering. Enligi organisalionen har dock SÖ Underskailainackdelarna för flyllande elever och överskallai möjlighelerna lill individuellsludiegång. Om fördelningen varierar mellan skolorna inom samma kommun berörsell slort antal elever efiersom flyllning inom kommun är myckel vanlig. Allaämnen måsle erhålla resurser för slödundervisning om SÖ:s förslag vinner gehör.Med tanke pä flyttande elever föreslår kommun tillskapandet av en nyresurs som kan hjälpa dessa all överlappa de glapp som kan uppslå vid en friareturordning vid schemaläggningen av i läroplanen föreskrivna huvudmoment. SAF stöder i princip förslaget all limplanerna gesramkaraklär med möjligheler för den lokala skolan atl själv disponera sinundervisningstid. En förutsättning är dock att undervisningens resullaiuppfyller kraven på en över hela landels likvärdig utbildningsstandard. i frukiar alt SÖövervärderar effekterna av sitt förslag. Skillnaden i möjligheter lill lokalavariationer jämfört med vad som gäller är förhållandevis små. Lika viktigtsom atl skapa siörre möjligheler i dessa avseenden är emellertid alt utbildaoch fortbilda skolans personal om hur man skall utnyuja de möjligheler somredan finns. SACOISR ser inte några skäl alt jämkningar i timtalenmellan stadierna skali medges. Helsingborgskommun framhåller atl omflyttningar av elever mellan skolor inom en och sammakommun och mellan olika kommuner kan belyda atl eleverna får luckor ikunskapsinhämiandel. Vidare måsle varje kommun fastställa timplanerna förvarje årskurs, vilkel kan synas vara ett omständligt och onödigi arbele.Nuvarande syslem med årskursvisa cenlralt fastställda timplaner är rationelltoch är inte heller till större nackdel för skolarbetet, varför kommunen anserall nuvarande timplanesyslem inle bör ändras. Däremoi tillstyrker kommunenförslaget om atl jämkningar som innebär förskjutning av undervisningstid mellansiadier undantagsvis kan förekomma och då beslutas av skolslyrelsen. Länsskolnämnderna i och ,Socialdemokraiiska kvinnoförbundel. Handikappades ceniralkommillé m.fl. serposilivi på att möjligheterna till anpassad sludiegång föreslås ökad. Länsskolnämndeni framhåller atl utgångspunkten för läroplansarbetemåste vara atl skapa en organisation och ett kursutbud som kraftigl minskarefierfrågan på anpassad sludiegång och andra säråtgärder, men som samlidigtrymmer möjlighel all inom organisationens ram möla efierfrågan på anpassadstudiegång och i huvudsak be- Prop.1978/79:180 234 driva denna undervisning inom skolan. Anpassad sludiegångutom skolan skall uigöra undantag. Anpassad sludiegång kan. om den planeras väl. för vissaelever vara ell allernaiiv till en avhopp frän menar SSU. Del fårdock inle bli en väg all "bli av med" besvärliga elever. ÄvenSocialdemokratiska kviii-nojörbundei poänglerar atl del är elevens och inteskolans behov som skall slyra. Del är dock bättre, anser förbundel, med beslulsom individuelll an-passus lill de enskildu elevernus behov än med de bukvägarmed sjukskrivning av elever och annat som förekommer alllför ofia. Handikappades ceniralkommillé anser all del kan varalämpligi all 1. ex. handikappade barn som ibland inle orkar med skolarbelel fårmöjligheler all varva skolarbetet med arbelslivssysselsäitning och/ellerskolarbele med hemundervisning, rekreaiionsresor m.m. Kommittén ställer sig därförpositiv till lankegängarna bakom anpassad sludiegång. komnniii förordar ell ökal uinyiijande avanpassad sludiegång för all underläua skolgången för ej studiemoliveradeelever. Gymnasieinredningcn underslryker all om en elev vanlrivs iskolan bör detla i försia hand leda lill en omprövning av skolans säll allfungera när del gäller sociala konlakler. arbelssäil och innehåll. För vissaelever måsle dock individuelll anpassade sludiegängar kunna ulformas men dellabör endasl komma ifråga i rena undanlagsfall och då endasl för korlare lidsperioder. En elev med skolsvårigheier är ell bevis pä all någoi ärfel konslalerar Elevförbundel och menar all det kanske är skolan del är fel på.Förbundet avstyrker användandel av anpassad sludiegång. LO har erfarenheler som visar all beslämmelserna omanpassad sludiegång ulnylljas av skolan på fel sätl och uttalar farhågor förall anpassad sludiegång i siällei för atl ge slöd och hjälp blir eu insirumeniför ökad ul-slagning av vissa elever om inle SÖ:s föreskrifter omresirikliviiei och syflel alt återföra eleven lill normal skolgångiakttas. Samma synpunkter framläggs även av länsskolnämnden i Norrbonens län. 8.5 Probleminriktade studier av projektkaraktär Övervägande posiliva är inslanserna genlemoi SÖ:s förslagom projeklsludier. Till dem som lillsiyrker hör länsskolnämnderna iJönköpings, , , , Väslmanlands, Jämilands och Väslerholienslån, LO, . , , , Veilanda, Boxholins och Lidingökommuner, CUF. De handikappadesriksjörbund och ungdomsråd. TCO slöder förslagei all lid anslås för probleminriktadestudier av pro-jeklkaraklär ulan angivande av hur denna skall vara.Projeklarbeie över ämnesgränserna är en av de vikligaste delarna i en förändradgrundskola. Troligen spills mycket tid i onödan i dagens skola, när sammaeller likartal sloff behandlas isoleral i olika ämnen. Under förulsäiining altlärarlaget i ett projektarbete beslår av lärare från olika ämnesområden kansiudier av della slag bli myckel variationsrika både vad gäller innehåll ocharbelssäil. Del är emellerlid inle lillräckligi att göra en anmärkning i läroplanenom alt projeklarbeie skall förekomma. Lärare och elever behöver slöd i form avläromedel, lokaler, utrustning, fortbildning m. m. om projekten skall kunnaigångsällas och genomföras. Organisalionen anser atl SÖ bör få i uppdrag attyUeriigare uireda förutsättningar och resursbehov för projeklstudiersgenomförande. Prop.1978/79:180 235 Enligt LO:s mening bör ett projeklinriktai arbetestimulera till eu mer elevaklivl och probleminrikial arbele, ofia ulfört igrupp och över ämnesgränserna med utomstående medverkande och med siudierförlagda ulan-för skolan. Organisationen hävdar atl om i läroplanen föreskrivsatl projektarbete skall bedrivas endasl under viss lid föreligger ellallvarligl hinder för atl däruiöver få lill stånd ell förändrat arbelssäil.Att inle SÖ skall ange några tidsramar för projektstudierna framhåller ocksålänsskolnämnderna i , och , konimun m. fl.Önskemål om all en viss minimilid anges framförs dock av länsskolnämnden iBlekinge län, kommun och kristna ungdomsråd. i liksom länsskolnämnderna iBlekinge och Väslmanlands lån underslryker belydelsen av all elever frän olikaklasser och årskurser samarbetar inom projeklen. Siaiens ungdomsråd anser della var ell område därföreningslivei har möjlighel alt fylla en vikiig uppgift. De arbelssäil somlillämpas i för-eningsverksamhelen är väl lämpade all användas i projeklarbeie.Föreningarna kan 1. ex. samla elever i grupper och arbela med projeki som liggerrespeklive förenings ordinarie verksamhei nära. Rådel efterlyser, i likhet medlänsskolnämnden , en konkretisering och exemplifiering avbegreppet projeklsludier. CLF framhåller alt förslaget bör innebära all alla eleversolika förulsäliningar kan tas lill vara och all elevernas intresseinriklningockså får siörre inverkan på ulbildningens inrikining. kommun vill i della sammanhang peka på godaerfarenheler av temastudier och lemadagar redan inom nuvarande ramoch anser att en utvidgning av dessa arbetsmodeller bör eflersirävas. Boxholins kommun ser posilivi på förslagei men förordarkomplelierande föreskrifier om prakliskl inriklal projektarbete. i föreslår en förenkling avnamnet på arbetsmetoden. Negativa mot projeklinriktade siudier som ettobligatoriskt inslag i undervisningen är länsskolnämnderna i län, /SR, och Skola, Föreningen lärare isamhällskunskap och . SACOISR menar all ell åläggande om atl genomföraprojeklsludier skulle strida mot den pedagogiska frihelen för lärarna ochdessulom troligen molverka den positiva inställningen lill projeklsludier somidag finns hos många lärare och elever. Projeklsludier föruisäiier godabaskunskaper och kan därför inle i något avseende ersätta inhämlande av sådanakunskaper. Däremoi är det en fördel atl lära sig tiUämpa sina kunskaper i olikaprojeki. Det är angelägel alt siödja en utveckling av projektarbete genommelodisk fortbildning av lärare. Nödvändigheien av fortbildning undersiryksockså av länsskolnämnden i . kommun och ochSkola. Länsskolnämnderna i Siockholms och finnerdel knappasl rimligt atl föreskriva projeklinriktade studier. Sådan verksamhetbör nalurligl växa fram genom all de organisaioriska förutsättningarna för deltaslags studier skapas. och Skola anser atl del föreslagnaarbetssältel har stora förtjänster, men att det tillhör den lyp av pedagogiskareformer som svårligen kan kommenderas fram. Ännu har elever och lärare rätllilen erfarenhel på detla område. När väl arbetslag blir intrimmade på delokala skoloma bör möjligheterna för denna undervisningsform successivi öka. 1978/79:180 236 Vissa undervisningsmoment där del är lämpligt attgenomföra störte projekt bör föregås av gemensamma diskussioner mellanlärarna, eleverna och föräldrarna. Det är också utmärkt alt göra en redovisningav ell slörte projeklarbeie med ell klassmöle. betecknar förslaget som ettavsieg från den lidigare konsekvent faslhållna principen om lärarens frihel allvälja metod, en princip som uttryckligen faslslås ännu i SÖ:s riktlinjer föröversynen. Föreningen finner ingen anledning varför man nu skulle frångå dennaviktiga princip utan föreslår en rekommendation, ej ett åläggande, att bedrivaprojektstudier. framhäller alt allerfarenhet visar, att dessa arbetssätt är mer lidskrävande än de s. k.traditionella. Föreningen frukiar därför all andra områden blir lidande. Till förslaget om timplanen för lågstadiumansluler sig länsskolnämnderna i , och , decenlraliseringsulredningen,TCO, Skellejleå, Väsierås, , och kommimer m.fl. Ändringarna blir genom förslaget relalivi små. Vadinslanserna främsi har ullalal sig om gäller ämnena gymnastik och engelska. All gymnaslik skall tilldelas yUeriigare en veckotimme ilågstadiet tillslyrks av bl.a. länsskolnämnderna i Siockholms, ,, , , och , statenskulturråd, Väsierås, , , och kommuneroch . fåtal inslanser avslyrker förslaget,däribland länsskolnämnderna i och . Nämnderna anser allliden hellre bör användas lill s. k. läroämnen. Alt engelska normalt skall påbörjas i lågstadiet men allkommunerna lokall kan beslula om all föriägga slarten av engelskundervisningenlill mellansiadiel tillstyrks av länsskolnämnderna i , ochVäslmanlands län, TCO, Väsierås och Lunds kommuner. Att beslutet bör fattascentralt hävdar , , , , ,Mönslerås m.fl. kommuner, medan länsskolnämnderna i , Väslmanlands ochVästerbottens län, TCO, kammun m.fl. framhåller den lokalabeslutanderätten. Engelskundervisningen bör börja försl i mellansladiet anserlänsskolnämiiåerna i Siockholms och lån samt en stor del av kommunerna,bland dem , , och Göleborgs kommuner. Remissopinionensynes vara helt spliiirad vad gäller engelskundervisningens slarl. TCO föreslår införandel av slöjd redan i årskurserna 1 och2. Grundskoleeleverna framför alli i de lägre åldrarna är för sin begreppsbildningberoende av all handskas med konkrela föremål. All skapa i olika malerial ärdärför myckel lämpligt ur uivecklingssynpunkl. Den skapande verksamhet somUlgör en sior del av innehållei i förskolan får inle brytas i . Svensku gymnasiiklärarsäUskapei framhåller önskvärdhelenav obligatorisk simundervisningpå lågsladiei. Prop.1978/79:180 237 En majorilel av inslanserna inslämmer i nödvändigheien aven minskning av undervisningsliden på mellansiadiel. Atl detla skall skeenligt SÖ:s modeli tillstyrks av länsskolnämnderna i , ,, , , och , , ,och , decenlraliseringsulredningen, TCO, ,, , . , m.fl. kommuner, och . Länsskolnämndeni anser alt förutsättningarna för atl eleverna pä mellanstadietskall få möjlighel all ulöva någon form av icke limplanebunden verksamhei äratt mellanstadiets limplan minskar i omfång. Stadieövergripande kursplanermöjliggör bältre samplanering med högstadiet och därmed samordnai stoffurval.Della bör liksom ett förändrat arbelssäil minska effekierna avlimlalsreduceringen. Dessulom bör förstärkningsresursen medföra ökademöjligheler till indelning i mindre grupper även på mellanstadiel. Dä TCOtillmäter ämnena svenska och matematik mycket stor betydelse, finnerorganisationen det i och för sig beklagligt alt nedskärningen medför minskningi dessa ämnen. En samlad bedömning leder dock lill all skolöverstyrelsensförslag får anses innebära en rimlig avvägning och att minskningen ielevtimtal har fått en god spridning över ämnena i timplanen. En gruppindelningav eleverna i dessa ämnen för speciella insaiser med utnyttjande av defrigjorda resurserna bör också kunna fä en positiv effekt. Enligt kommun år minskningen av undervisningslidenpå mellanstadiet en av de mest angelägna förändringarna i helaläroplansförslagel. Denna är nödvändig för atl skapa ulrymme för en samladskoldag med sikte på all lätta på de orimligl lunga och kompakla skoldagar,som mellansladiels elever enligt nuvarande läroplan har. En stor del av inslanserna är i princip posiliva tillminskningen av undervisningstiden men avvisar all nedskärning skall drabbaämnena svenska och malematik. Till denna grupp hör länsskolnämnderna iStockholms, och , SACOISR, Sala, m.fl. kommuner,i landsiing m.fl. i , krisinaungdomsråd m.fl. beklagar au nedskärningen i så hög grad drabbaiorienleringsämnena. Siaiens kullurråd kan inle acceplera minskningen av ämnenamusik och svenska. SAF avslyrker förslagei. Föreningen finner de föreslagnainskränkningarna av utrymmet för basämnena svenska och matematik oacceptabla. Enligt MUF år undervisningsliden den bästa resursen.Förbundet avvisar därför en minskning av denna. Även ,och belvivlarnödvändigheten av en sä kraftig reducering. En majorilel av inslanserna slöder förslagei om delulökade ämnel hemkunskap, däribland länsskolnämnderna i Siockholms, Gollauds,, och . TCO, Åmåls, , Lunds ochSimrishamns komnniner, i Ösiergöllands låns landsting ochFPU. Prop.1978/79:180 238 Hemkunskapsundervisning redan på låg- och mellansladietföreslås av TCO. Eleverna på dessa siadier har som regel en myckel högmotivation för de akiivileter och ämnesmoment som förekommer i hemkunskap.Kon-kreiiseringskravei för låg- och mellanstadiets elever är högt, och den motoriskairäningen är viktig . Dessa moment blir enligt organisafionenlillgodosedda genom ämnel hemkunskap. Även ochModeraia samlingspariiets kvinnoförbund vill införa hemkunskap på låg- ochmellanstadierna. godtar inte SÖ:s förslag. Iämnet hemkunskap kommer delar av ekonomi och barnkunskap att ingå. Denresursökning som ges i förslaget är därför hell skenbar. I prakiiken får inleämnel någon försiärki lid. Hemkunskapen ulgör ett vikligl led ijämslälldhelsar-betet varför även detta förbund förordar ett införande redan pålåg- och mellanstadierna. Att barnkunskapmomenten förs över lill orienteringsämnenaoch det vidgade ämnet hemkunskap tillslyrks av flertalet inslanser, bland demlånsskolnåmnderna i , , , , ,, och Västerbonens län. , , Bräckc m. fl.kommuner, i , , och . i menar alt en sådanintegrering av ämnet i främsi hemkunskap, biologi och samhällskunskap kan haposiliva effekier. Ämnets olika moment kan därvid komma in i naluriiga sammanhang.Som ell alternativ föreslår nämnden ell nylt ämne, familjekunskap, vari föruiombarnkunskap även sexual- och samlevnadsfrågor, könsrolls-frågor, hemmeisekonomi m. m. skulle ingå. i m. fl.