prop · G203113 · 1978-12-31 00:00:00 — Flertalet remissorgan tillstyrker utredningens förslag. SIDA, beskick ningen i Dar-es-Salaam, liksom de berörda personalgrupperna som ytt rar sig genom remissyttrandena från LO, TCO och /SR, ifrågasät ter emellertid avdelningsorganisationen. Som motiv anför SIDA bl. a. att den skulle "innebära en alltför långtgående specialisering av verks ledningsgruppens olika medlemmar varigenom utbytbarheten dem emel lan skulle ävenlyras". I slället önskar SIDA bevara den nuvarande orga nisationsformens flexibilitet, där avdelningscheferna ingår i verksled ningen och inte har administrativt ansvar för några enheter. Jag terar emellertid att SIDA:s avdelningschefer i dagens läge har en arbets fördelning, som i realiteten ger dem beslutsansvar för ungefär samma grupper av enheier som föreslås ingå i avdelningarna. Ilikhet med utredningen kan jag se fördelar med att införa avdelningar. Stegetmellan den fördelning av arbetsuppgifter som råder i verksledningen ochden föreslagna avdelningsorganisationen är emellertid inte långt. Jag ser intetillräcklig anledning för regeringen att nu ändra SIDA:s instmklion genom attfastställa en avdelningsorganisation som verkets styrelse ochpersonalorganisationer avstyrker. Idet föregående har jag i anslutning till utredningens rekommendationerframlagt förslag som bör kunna medföra en förstärkning av verketsledningskapacitet. Ökad decentralisering till biståndskontoren och klaransvarsfördelning mellan biståndskontoren och hemmamyndigheten är ett exempel.Ett annat är den tidigare beskrivna utvecklingen av sektorenheternasfunktioner. Ett tredje är betoningen av den samordnande funktion somlandenheten bör ha för samarbetsprogrammen. Isyfte att stärka ledningskapaciteten föreslår utredningen därtill yt- 1978/79:113 42 lerligaretre ätgärder: inrättande av ett sekretariat för långsiktsplanering i anslutningtill verksledningen, försiärkning av den ekonomiska ulred-ningskapacitelengenom inrällande av en tjänst på avdelningschefsnivå med hög ekonomiskkompetens samt omvandling av den personliga överdirektörstjänst som finns sedan1 till en permanent tjänst. Förslaget rörande inrättandet av ettsekretariat för långsiktsplanering innebär närmast att en planeringsenhet medansvar bl. a. för budgeten, som finns inom ekonomibyrån, skulle föras övertill verksledningen och få ökad kapacitet för långsiktigareplaneringsuppgifter. Flertalet remissorgan,däribland statskontoret och RRV har tillstyrkt dessa förslag. SIDA avstyrkerförslaget om ett sekretariat för långsiktsplanering i anslutning tillverksledningen och tjänsten för en utredningschef. SIDA anför: "Den merlångsiktiga planeringen sker genom samverkan mellan verksledningen ochbiståndsambassaderna/länder-byrån i fråga om det landinriktade biståndet ochmellan verksledningen och seklorbyråerna när det gäller det ämnesinriktadebiståndet inom de särskilda programmen. Verksledningen kan härvid stödja sig påekonomisk och annan expertis, som finns eller bör finnas inom utredningsbyråneller ekonomibyråns planeringsseklion. Behovet av kapacitet för långsiktigplanering är på delta sätt enligt styrelsens mening täckt. Emellerlidförutsattes att statsmakterna inrättar en ekonomljänst vid utredningsbyrån, somhar föreslagits i SIDA:s anslagsframställning för /80. "Styrelsenfinner sig med andra ord inte ha tillräckliga skäl att bilräda ulredningensförslag om en särskild avdelningschef för ekonomiskt utredningsarbete." Närdet gäller placeringen inom organisationen av funktionen för långsiktsplaneringfinner jag här ingen anledning till ställningstagande. Frågan får avgöras inomverket. SIDA behöver en förstärkning av sin ekonomisk/samhällsvetenskapligautredningskapacitet. Detla gäller i första hand för SIDA:s egen verksamhei.Tidigare har jag bl. pekat på behovet av ekonomiska och sociala analyser avprogramländerna. Om SIDA därtill skall kunna medverka lill att få fram underlagför agerande i olika internationella organ och effektivt bidra tillutformningen av en svensk u-landspolitik anser jag, liksom utredningen, att enförstärkning av utredningskapacitelen vore önskvärd. Utredningensförslag om inrättande av en överdirektörstjänst tillstyrks av de remissorgansom har yttrat sig i frågan. Man anför att verksledningens omfattandearbetsuppgifter såväl i fråga om den interna ledningen av en vittförgrenadorganisation och verksamhet som verkets representation i internationella ochsvenska organ med anknyining till utvecklingssamarbetet gör det angeläget attförslärka verksledningen med en överdirektörstjänst. Ifråga om SlDA:s ledning förordar jag ingen ändring av den orga- 1978/79:113 43 nisationsom nu gäller. I ett senare avsnitt om SAREC kommer jag dock alt förorda att SAREC:sforskningschef deltar i verksledningens handläggning av forskningsärenden. SIDAframhåller att kapacitetsbristen inom verket f. n. är akut trots att verketfortlöpande aktivt arbetar med administrativ rationalisering. Biståndetsinnehåll och utformning kommer därigenom i oroande stor omfattning att avgörasav tillgången på administrativa resurser. Därmed tenderar biståndspolitikensmål enligt SIDA:s uppfattning att urholkas på det praktiska planet. Den typ avadministrativt mera krävande insatser, som skulle ha bäst möjlighet att stödjaåtgärder för fattiga befolkningsgrupper hindras t. ex. ibland avresursknapphet. Över huvudtaget har SIDA tvingats till större återhållsamhetmed projektstöd än som har svarat mot mottagarländernas önskemål. I stället harman valt mera lättadministrerat imporlslöd. De administrativa resurserna ärockså ibland otillräckliga för den aktiva medverkan "concerned participation" som programländerna ofta begär. Isin anslagsframslällning för /80 har SIDA föreslagit en utökningav personalen vid hemmamyndigheten med 22 kapacitetsökande tjänster och vidbiståndskontoren med 5 nya tjänster. Utöver dessa tjänster har SIDA föreslagitatt en ny revisorstjänst inrättas för biståndskonioren i östra och södraAfrika. I sitt remissutlåtande över betänkandet (SOU 1978: 61)"Biståndets organisation" framhåller SIDA att utredningens förslagoch uttalanden föranleder önskemål om ytterligare 14 nya tjänster varav 9 vidhemmamyndigheten och 5 vid biståndskontoren. SIDA:sförslag till personalökningar har tillkommit innan statsmakterna, på grundvalav denna proposition, har tagit ställning till BPU:s förslag om biståndetsorganisation. Vad som här sägs om SIDA:s uppgifter och organisation kommerverket rimligen att behöva lägga till grund för sin bedömning av del framtidapersonalbehovet. På vissa punkter är det ännu så länge oklart hur omfattande SIDA:sarbetsuppgifter kommer att bli. Erfarenheter kommer t.ex. att visa omfattningen av SlDA:s befattning med bredare samarbete. Likasåfår utvecklingen visa om den förstärkning med tre tjänster som SIDA genomriksdagens bifall till prop. 1977/78: 135 om riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete m. m. har fått på industriområdet är tillräcklig.Arbetsfördelningen med och samarbetet med denna kan bli avgörandehärvidlag. Ifråga om SlDA:s behov av resursförstärkningar drar jag följande slutsatser. Jagbehandlar därvid biståndskontoren först och därefter iStockholm. Prop.1978/79:113 44 BPU betonar vikten av en fortsatt utveckling av SIDA somen fält-orienterad organisation. Jag har lidigare tillstyrkt denna utveckling.De ökade befogenheter som kontoren får genom den fortgående decentraliseringenär en vikiig förutsättning för förskjutningen av SIDA:s arbete närmareprogramländerna. En växande del av SlDA:s arbete med beredning ochgenomförande av insatser har redan decentraliserats till biståndskonioren. Denfortsättning på denna utveckling som jag i anslutning till utredningensförslag har förordat i det föregående blir bl. a. beroende på om kontoren fåtbehövlig kvalitativ och kvantitativ förstärkning. Mer omfattande kvalificeradmedverkan från SIDA i programländernas utvecklingsarbete kräver också ökadefackkunskaper på biståndskontoren. SIDA har också under en följd av år fört fram kravet attextra ordinarie Ijänsler bör inrättas för all utsänd personal vidbiståndskontoren. Antalet utsända vid biståndskontoren uppgår f. n. till 76personer varav 40 personer innehar extra ordinarie tjänster, medan resterande36 personer innehar arvodestjänster. SIDA förutser också ett växande behov avatt förstärka biståndskontoren genom korttidsförordnanden vid tillfällig högarbetsbelastning och hemsläller att få disponera medel motsvarande 60personmånader för korttidstjänstgöring vid biståndskontoren. Jag anser att det finns starka skäl för en vissförstärkning av biståndskontorens kapacitet. Jag förordar därför att /80 tillförs sju nya tjänster med placering vid biståndskonlorvarav 5 hand-läggar- och två biträdestjänster. Jag beräknar också att 16 extraordinarie tjänster inrättas för arvodesanställd personal vid biståndskontoren.Inrällande! av extra ordinarie tjänster vid biståndskontoren är väl motiveratmed lanke på den framtida inriktningen av , som jag harförordat i det föregående. En fördjupad fältorientering med systematiskpersonalcirkulation mellan hemmamyndigheten och biståndskontoren är av storbetydelse. Jag vill också i likhet med BPU betona alt tjänstgöringen vidbiståndskontoren skall ses som en normal och meriterande del av arbetet inomSIDA. Mitt förslag innebär att ramen för antalet anställda vidbiståndskontoren därmed uppgår till 83 för /80. Av dessaberäknar jag 63 extra ordinarie tjänster vid SIDA. I princip bör antalet extraordinarie tjänster vid biståndskontoren motsvara det antal personer somrekryteras från SIDA. I övrigt har jag berälcnat medel under anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete för 20 befattningar vid biståndskontoren.Dessa är främst avsedda för personal som rekryteras utanför SIDA. Detta ärenligt min mening motiverat för att möjliggöra rekrytering av fackkunnigpersonal från andra myndigheter, institutioner, förelag och folkrörelser förutvecklingssamarbetet. Jag beräknar härutöver medel om . förkorttidsförstärkningar vid biståndskontoren. 1978/79:113 45 Medelsbehovetför de föreslagna personalförstärkningarna inkl. korttidstjänstgöring beräknastill sammanlagt . för /80. SIDAhar under en följd av år begärt att få avgöra hur SIDA:s personal skallfördelas mellan hemmamyndigheten och biståndskontoren. BPU har framfört sammaförslag. Jag är inte beredd att tillstyrka en sådan ordning, då den kundemotverka en angelägen långsiktig planering av biståndskontorens kapacitet ochpersonalbesättning. Korttidsförstärkningar av biståndskontoren är dessutommöjliga med utnyttjande av de särskilda medel som ställs till förfogande förändamålet eller genom att personal från hemmamyndigheten medverkar i bislåndskon-torensarbete. Jagövergår nu lill att behandla förstärkningar vid iStockholm för /80. Det bör därvid understrykas att det ianvisningarna för myndigheiernas anslagsframställningar framhålls viklen avatt i ett statsfinansiellt stramt läge visa återhållsamhet med nyautgiftsanspråk. Möjligheten att omdisponera befinlliga resurser måsle ocksånogsamt uppmärksammas. Dessa krav bör självfallet också gälla SIDA:smyndighetsanslag. SIDAföreslår alt totalt 31 kapacitetsökande tjänster inrättas vid /80. Härutöver har SIDA föreslagit alt 9 ej kapacitetsökandetjänster, som avser 5 fasta tjänster för arkivarbetare och 4ersättningstjänster, inrättas vid hemmamyndigheten. Jagförordar att en tjänst som chef för inköpsbyrån och en tjänst som ekonom vidutredningsbyrån inrättas. Vidare förordar jag alt två hand-läggar- och två biträdestjänsterinrättas vid SIDA. Härutöver har jag beräknat medel för ett tidsbegränsat göromålsförordnandeavseende göromål som ankommer på innehavare av tjänst som överdirektör. Jagbiträder slutligen SIDA:s förslag i fråga om icke kapaciletsökan-de tjänster ivad avser inrättande av fyra ersältningstjänster. Medelsbehovetför de föreslagna personalförstärkningarna vid hemmamyndigheten bedömer jagtill sammanlagt högst . Iavvaktan på denna proposition har jag i prop. 1978/79: 100 (bil. 6) förordat enökning av anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling till ettbelopp som överstiger det s. k. besparingsalternalivet med . Jagframhöll därvid att frågan om en ytterligare ölaiing av detta anslag fickprövas i samband med regeringens ställningstagande till biståndsförvaltningensorganisation. Jag förordar nu att ytterligare medel anvisas till vissasärskilda poster under SIDA:s myndighetsanslag. Det gäller postemaResekostnader, Expenser, Intern utbildning, Rekrytering och utbildning avfältpersonal samt ökade medel för expertis under posten Lönekostnader. BPUhar pekat på att det i reala termer minskade utrymmet för resor har inneburitbetydande olägenheter för SIDA:s arbete. Prop,1978/79:113 har inte kommit till stånd på grund av medelsbristen.Utredningen betonar att resor för SIDA är en betydligt viktigare del avarbetet än för många andra myndigheter. F. n. uppgår SIDA:s resekostnadsanslag till 2 924 000 kr.I sin anslagsframställning har SIDA begärt ökade medel om . varav enökning på . har förordats i prop. 1978/79: 100 (bil. Jag förordarnu att posten Resekostnader tillförs ytterligare . SIDA:sresekostnadsanslag föreslås därmed öka med . eller med 17 /80 i förhållande till innevarande budgetårs anslag. Posterna Expenser, Intern utbildning, Rekrytering ochutbildning av fältpersonal under SIDA:s myndighetsanslag föreslås, iförhållande till vad jag har föreslagit i prop. 1978/79: 100 (bil. 6), öka medytterligare , . SIDA anlitar också experter för avgränsade uppdrag och utredningarav olika slag. Dessa hänför sig till myndighetens funktion och belastar Beräknad ändring i prop. 79:100 (bil. ring 1979/80 + 1 800 000 Rekrytering och utbildning av + 1 700 000 + 17 086 000 + 4 602 000 + 4 846 000 1 Medel under denna post avser förstärkning av SlDA:skapacitet att lämna bistånd på industriområdet. Under innevarande budgetår har för delta ända mål anvisats, varav har avsett kostnader för projektför beredelser och resullatvärdering som redovisas under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, posten Särskilda program. 2 Av dessa tjänster avser 5 kapacitetshöjande tjänstermedan resterande 36 avser tjänster till personer som f. n. är arvodesansiällda vid biståndskontor. 3 Av dessa tjänster avser 7 kapacitetshöjande tjänstermedan resterande 16 avser tjänster till personer som f. n. är arvodesansiällda vid biståndskontor. 1978/79:113 47 För detta ändamål beräknar jag ett extra medelsbehov av . Medelsbehovelför posterna Resekostnader, Expenser, Intern utbildning, Rekrytering ochutbildning av fältpersonal samt under posten Lönekostnader expertis beräknassålunda till sammanlagt . Regeringenbeslöt vidare att förstärka SIDA:s kapacitet att lämna biståndpå industriområdet. För detta ändamål anvisades . a. avsåginrättande av tre nya tjänster. För /80 beräknar jag ettmedelsbehov av . för detta ändamål. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag sålunda att anslaget C 4. Slyrelsenför internationell utveckling (SIDA) utöver vad jag har förordat i prop.1978/79: 100 (bil. 6) ökas med ytterligare . Dessa kostnader börbestridas av medel under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, postenOfördelad reserv. 3.7Beredningen för u-landsforskning (SAREC) Sverigesstöd till forskning rörande problem ökade kraftigt i slutet av1960-talet. Huvuddelen kanaliserades till internationella organisationer. a. till WHO:s fortplantningsprogram, konsultativa gruppen förinternationell jordbruksforskning, världssysselsättningsprogram samt UNRISDoch UNITAR. Inom ramen för det direkta biståndet till enskilda länder varforskningsandelen av blygsam storlek. I flertalet programländer hadeforskningen inte nått en sådan ställning att den kunde hävda sig i konkurrensenmed andra ändamål för biståndsfinansieringen. Ar 1971 tillsattes en statligutredning med uppdrag att "utreda frågor rörande inriktning ochorganisation av forskning med anknytning till u-landsproblem". a. till uppgift att föreslå organisation för svensk u-landsforskning.Det gällde därvid frågor som ansvarsfördelning och samordning av dennaforskning såväl inom som internationellt. I fråga om forskning inomSverige skulle utredningen vidare ta ställning till denna samordning på såvälmyndighetsnivå som på forskningsutförandenivå. Utredningenförordade inrättandet av en "med uppgiftatt ge rekommendationer eller besluta beträffande anslagsfördelningen tillforskning", samt en till nämnden knuten referensgrupp beslående av förelrädareför och internationell utvecklingsforskning. Iavvaktan på att biståndspolitiska utredningen slutförde sitt arbete vardåvarande biståndsministern inte beredd att föreslå ett fristående organ. Enberedning med "rådgivande och initierande ställning" föredrogs. "Av administrativa skäl och för att kravet om u-landscentrering Prop.1978/79:113 48 av forskningen lättare skall kunna uppfyllas"föreslogs att "beredningens sekretariat skulle förläggas till SIDA". beslöt alt inrätta beredningen för u-landsforskning,for Research Cooperation wilh Developing Counlries (SAREC). Dessstyrelse kom att bestå av riksdagsledamöter, forskare från olika områden,företrädare för utrikes- och utbildningsdepartementen samt SIDA. SAREC har nuvarit verksam . För /79 har 100 milj. kr. anvisats för slödtill u-landsforskning genom SAREC. Verksamheten är indelad i fem program: forskningssamarbetemed enskilda , i första hand programländerna för svenskt bistånd, forskningssamarbetemellan samt särskilda forskningsprojekt, internationellaforskningsprogram (motsvarande av anslaget till u-landsforskning), u-landsforskning i bl. a. i form avforskningsstipendier samt planering och administration. har endast en mindre del av forskningsstödetavsett direkt forskningssamarbete med u-ländema. tvärvetenskapligt sekretariat, förlagt till SIDA, på19 personer motsvarande 17 heltidsanställda har byggts upp för att planera ochsamordna verksamheten. Av dessa tjänster är fyra fasta och redovisas under SIDA:spersonalstat. Tolv arvodestjänster inkl. beredningens huvudsekreterarebestrids med medel som SAREC disponerar för administration m. m. En tjänst avlönasav . Sekretariatet har etablerat ett nära samarbete medSIDA. Verkets s. k. "servicebyråer" personalbyrån, ekonomibyrån, m.m. betjänar också SAREC. SIDA-tjänstemän deltar i insalsgrupper som berederforskningsinsatser. SAREC:s samarbete med programländerna bedrivs i närasamarbete med biståndskonioren och SAREC är representerat i SIDA:s direktion.För att på ett informellt sätt avgöra frågor om arbetsfördelning samt fördiskussion om tillsättning av vetenskapliga arbetsgrupper, prioriteringar ochandra frågor av gemensamt intresse finns en särskildsamrådsgrupp med företrädare för SIDA:s verksledning och SAREC. Vetenskaplig kompetens tillförsäkrar sig SAREC genom forskarrepre-senlationi styrelsen, medarbetare med erfarenhet av och kännedom om u-landsinriktadforskning, kontakter med forskningsråden samt genom fem tUl beredningen knuinareferensgrupper, i vilka även företrädare för ingår. Referensgrupperna ärinriktade på ämnesområdena utvecklingsteori och samhällsvetenskap, jordbrukoch landsbygdsutveckling, teknologi och industrialisering, hälso- ochnäringsfrågor samt utbildning och kommunikation. Inom givna ekonomiska ramar beslutar SAREC själv om bl. 1978/79:113 49 nistration,utredningar och insatsförberedelser. För /79 har 2 milj. kr.anvisats för planering och administration av forskningsstödet inkl. koslnaderför resor, expenser, informaiion m. m. och 1,5 milj. kr. för mindreforskningsinsatser, insatsförberedelser, utredningar, vetenskapligaarbetsgrupper m. m. m. /78 beslutar SAREC själv om slöd till u-landsforskning iSverige. I övrigt verkar SAREC genom rekommendationer till regeringen ochSIDA. Ianslagsframställningen för /79 framhöll SAREC att del var nalurligtom biståndspolitiska utredningen prövade förutsättningarna för alt ge beredningenstörre formellt beslutsansvar. SIDAbetonade i sin anslagsframställning för /79 att en klargränsdragning ofta inte är möjlig att göra mellan forskningsinsatser iinternationell regi som stöds genom SAREC och den ämnesinriktade verksamhetsom SIDA stöder inom ramen för särskilda program. Delta har enligt SIDA vållatproblem liksom de dubbla kontakterna från både SIDA och SAREC med svenskainstitutioner och internationella organisationer. Vikten för SIDA att kunnatillgodogöra sig SAREC:s forskningskompetens har betonats. synes SAREC:s verksamhet ta form på ett sätt som väl motsvararstatsmakternas intentioner. Konkreta uttryck härför är såväl den kritiskaprövningen av värdet för av de internationella organisationemasforskningsverksamhet som betoningen av sådana uppgifter som leder till atl u-ländernasegen forskningskapacitet och förmåga atl utnyttja forskningsresultat förstärks.Grunden har lagts för ett direkt svenskt forskningssamarbete med , isynnerhet med några av programländerna. Ökade resurser har satsats på svensk u-landsforskning.Genom det direkta samarbetet med och det stöd till svensk forskningsom har inletts bör ett långsiktigt engagemang från det svenskaforskarsamhällets sida kunna växa fram, menar utredningen. Utredningenföreslår inte några mera omfatlande förändringar av de former i vilka SAREChittills har bedrivit sin verksamhet. Utredningenunderstryker vikten av att u-landsforskningen även fortsättningsvis ges enbetydande självständighet. En organisation av ungefär det slag som hiltillsprovisoriskt har prövats med särskild styrelse för SAREC och ett sammanhålletsekretariat synes enligt utredningen såväl tillgodose kravet på självständighetför forskningen som främja en aktiv medverkan av det svenska forskarsamhället.Samtidigt visar erfarenhelen att det inte går att göra någon klar gränsdragninggentemot det övriga biståndet, eftersom u-landsforskningen utgör en integreraddel av utvecklingsansträngningarna. En nära anknytning till SIDA är därförangelägen. Isyfte alt få klarare ansvarsförhållanden och förenkla samordningen 1978/79:113 50 avforskarverksamhelen med det övriga biståndet anser utredningen alt vissa mindreändringar av och beslutsbefogenheter är påkallade. Enligt utredningen skullesamordningen mellan SIDA och SAREC kunna förbättras genom en närmareintegration av SAREC:s sekretariat i SIDA och genom att göra SIDA:sgeneraldirektör till ordförande i . forskningschefskulle tillhöra SIDA:s verksledning. Samråd och samordning skulle naturligenske bl. a. genom att denne liksom andra ledamöter föredrar sina ärenden iverksledningen. Beslut om insatser som bekostas med medel inom anslaget för u-landsforskningskulle inte längre fattas av SIDA, utan av SAREC i den mån beslut inte ankommerpå regeringen. SAREC:s beslutsbefogenheter omfattar nu administration,utredningar, insatsförberedelser och mindre forskningsinsatser samt stöd tillsvensk forskning. Beslutsbefogenheterna skulle kunna omfatta helaforskningsanslaget med de begränsningar i fråga om insatsslorlek m. m. somregeringen föreskriver i regleringsbrevet. SAREC:s anslagsframställning skulleliksom överlämnas direkt till regeringen. Beredningens sekretariat skullekunna hållas samman inom SIDA som en enhet sekretariatet förforskningssamarbete och ges en så självständig ställning inom verket sombedöms erforderlig med hänsyn lill forskningsverksamhetens speciella karaktäroch viklen av tvärvetenskaplighet. En på della sätt förstärkt samordning mellanSAREC och SIDA skulle inte innebära att beredningens administrativa flexibilitetvad gäller anslällning av forslcningssekreterare, insatsberedningar, resor,samarbete med forskarsamhället m. m. begränsas. Genomde förändringar som har skisserats menar utredningen att SAREC skulle ges enmera klart utformad ställning i det svenska utvecklingssamarbetet, vilkenenligt utredningen bör bekräftas i en instruktion.