prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — områden där det saknas markdispositionsplanerför fritidsbebyggelsens utveckling, områden där markhushållningsprogram börupprättas, de primära rekreationsområdena samt vissa övriga områden därkonflikterna mellan olika markanvändningsinlressen är särskill framträdande.Planeringsarbetet fortsätter i län och kommuner och resultatet av della arbeteskall redovisas till regeringen . Anslagel kan ocksåutnyttjas för att ulveckla lämpliga metoder i den kommunala översiktsplaneringen.Under de närmaste åren är det angeläget att metodutvecklande arbete ochförsöksverksamhet kommer till stånd inom områden som kommer atl behandlas i denfortsatta fysiska riksplaneringen. Mot bakgmnd av del arbetesom återstår för att i den kommunala översiktsplaneringen fullföljariktlinjerna för hushållning med mark och vatten förordar jag att anslaget lasupp med 4 milj. kr. Jag anser det angelägel atl medlen används förkoncentrerade och därmed kraftfulla insatser. En mindre del av anslaget böranvändas för att slödja sådan planering som innefattar utveckling avplaneringsmetoder. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt till Bidrag tdlöversiktlig planering m. m. för /80 anvisa ettreservalionsanslag av , Prop.1978/79:100 Bilaga 16 76 D. LANTMÄTERI- OCH KARTVASENDET Organisation, uppgifter m.m. Det statliga lantmäteri-och kartväsendet är organiseral på tre nivåer: ett centralorgan (statenslantmäteriverk), i varje län en överlantmäiariTiyndig-hel saml lokaltfastighelsbildningsmyndigheler. Centralorganet är sedan sommaren 1975omlokaliserat lill . Slalens lantmäicriverk(LMV) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fastighetsbildning,faslighetsbeslämning, fastighetsvärdering, fas-lighelssainverkan ochfastighetsregistrering samt mätningsverksamhei och allmän karlläggning. 1 densislnämnda uppgiften åligger det LMV särskill att upprätta förslagtill plan för de allmänna kartarbelena samt utföra gmndläggande karlläggningoch utge kartor i skalor, serier och versioner anpassade lill samhälletsgrundläggande och konlinuerliga behov. LMV leds av en slyrelsemed en generaldireklör som ordförande och högst sex andra ledamöter, somregeringen ulser särskilt. Generaldirektö-ren är chef för verket. Inom verkelfinns fyra avdelningar, administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen. Dessutom finns eltrevisionskontor. För samråd i merabetydelsefulla frågor om rikllinjer för de allmänna karlarbetena har lill LMV knutits etl kartråd, bestående avföreträdare för vissa myndigheler ochSvenska kommunförbundet och med generaldirektören i verket som ordförande. Överlantmätarmyndighethar länet som verksamhetsområde. Chef för myndigheten är överlantmätaren, somdessulom är tjänsteman hos . skall inomlänet främst leda och utöva lillsyn över verksamheten vid de statligafaslighetsbildningsmyn-dighetema, utöva tillsynöver mälningsverksamhelen samt verka för samordning av grundläggande mätnings-och kartläggningsverksamhet. Fastigheisbildningsmyndighethandhar lantmäteri- och kartverksamheterna på den lokala nivån. För dessaverksamheter är landet indelat i 87 lantmäieridistrikt. Vaijelantmäieridislrikt ulgör verksamhetsområde för en fastighetsbildningsmyndighet.För särskilda fastighetsbildningsupp-gifler finns f. n. ytterligare 26 slatligafastighetsbildningsmyndigheter, s. k. specialenheter. Av dessa har 25fastighetsbildningsuppgifter som sammanhänger med jordbrukels och skogsbrukelsrationalisering samt en uppgift som rör utvecklingen av tätbebyggelse. Chef förfastigheisbildningsmyndighet med lantmäieridistrikt som verksamhetsområde ären distriktslantmätare och för annan statlig fastighetsbildningsmyndighet enlänslantmätare. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 77 Del slatliga lantmäteri- och kartväsendetsysselsatte ca 2600 personer varav ca 750 vid statenslantmäteriverk. Utanför den nu beskrivna slatliga organisationenmen underordnad denna i tillsynshänseende finns dels 42 kommunalafasiighelsbildningsmyn-digheter för utveckling av tätbebyggelse, dels 24statliga och 34 kommunala lästighetsregisiermyndigheter. Statlig lästighetsregistermyndighclär , där ärenden om faslighelsregislrering handläggs inomlant-mäterienhelen. Lantmäteriet deltar iutrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering inomstatsförvaltningen. Följande programindelning gäller t. v. Medel las upp under följande sex anslag. Lantmäteriet:Bidrag lill förrättnings- och uppdragsverksamhet Anslag nr I är ettförslagsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 1. Anslag nr 2 är eltförslagsanslag som tas upp med elt formellt belopp pä I . Under anslagelredovisas kosinader och intäkter för program 2. Som intäkter under anslagelredovisas dels fakturerade avgifter, dels ianspråktagna medel frånbidragsanslagel (nr 5), dels värdet av utförda men ännu ej faktureradeprestationer. Anslag nr 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 3. Anslag nr 4 är ettreservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 4. Anslag nr 5 är ett förslagsanslag med tvådelposter avseende a. kostnader beroende påatt nedsalt lanlmäterilaxa tillämpas på vissa ärenden m. m. b. statsbidrag lillkostnader för faslighetsbildningsförrällningar m. m. Anslag nr 6 är ett reservationsanslag som skall finansiera lanimäteriets invesieringar i utrustning m. m. 1978/79:100 Bilaga 16 78 Lantmäteriet: Vissa allmännamyndighetsuppgifter 1977/78 Uigift 35 431000 1978/79 Anvisat 37578000 1979/80 Förslag 39 528 000 Program I Vissa allinåniia myndiglietsuppgijier Programmel omfattar ihuvudsak följande uppgifter av myndighetska-raklär: - föreskrifter, råd ochanvisningar för lantmäteri- och kartverksamheter na - biträdeåt domstolar, service-, rådgivnings- och upplysningsverksamhet ål andrastatliga organ samt ål kommunala organ i fastighetstekniska,fastighetsrättsliga och fasiighetsekonomiska frågor - geodetisk,fotogrammetrisk och kartografisk service och rådgivning åt kommuner. Lanimäteriets tvåhuvuduppgifter, all samla och tillhandahålla landskapsinformation och att medsin förrättningsverksamhet m. m. svara för väsentliga delar av genomförandet avsamhällsplaneringen, utförs till största delen genom direktinsatser inomprogrammen 2 och 3. Insatserna inom program I har till huvudsakligt syfte atlulveckla och genom anvisningsverksamhel sprida kännedom om ändamålsenligametoder inom de två verksamhetsfälten och alt genom samråd med samhällsplaneradeorgan verka för alt lanimäteriets tjänsier, kart- och flygbildsframställningsaml fastighetsbildning och fastighetsvärdering m. m., utnyttjas på ett ändamålsenligtsätt i samhällsplaneringen och blir väl koordinerade med denna. Samhällsplaneringen harunder en följd av år kontinuerligt ökal i volym och belydelse. Inomsamhällsplaneringen har frågor om landskapsinformation - kartor, flygbilder,markdata elc. - och genomförandefrågor relativt sett ökal myckel slarki ibetydelse. Också inom den militära sektom, inom del rörliga friluftslivet ochinom andra områden där frågor om landskapsinformation är av intresse har dessafrågor ökat i vikl. Det är mol den tecknadebakgrunden utomordentligt angeläget atl lantmäteriet kan dels ligga långlframme i utvecklingen, dels hålla en hög servicenivå gentemot de planerandeorganen. Enligl LMV:s mening svarar medelstilldelningen inom programmel intemol föreliggande behov. Del är därför slor risk atl. i den ulveckling sompågår, lanimäteriets insalser skall komma att bli hell otillräckliga. Verksamhelen inomprogrammel kommer att inriklas främsl påmetodutveckling i syfte all ytterligare rationaliseraför-rätiningshandläggningen. inledande av fasiighetsregisterreformens genom- 1978/79:100 Bilaga 16 79 förande saml metodutveckling och kursverksamhetbeträffande mälnings-och karllramslällningsteknik. I övrigt inriklasverksamheten på alt vidmakthålla samarbetet med statliga organ och kommuner.Efterfrågan på lanimäteriets biträde när det gäller bäde lästigheistekniska,lästighelsrätisliga och läsiigheisekonomiska frågor och geodetisk.fotogrammetrisk och kartografisk service är myckel slor. Pris- och löneomräkningenhar beräknats till . LMV yrkar alt pris- och löneomräkningen påanslagen totall sett ökas med sammanlagt . för atl läcka vissakosinader för extem utbildning av de anställda (.) samt föradministralion av beredskapsarbetare (. Besparingsalternativel, dvs. en nedskärning avanslaget , innebär en sammanlagd resursinsats inom programmet på . Nedskämingen träffar i huvudsak personalkostnadema och innebäralltså personalbegränsning. Denna kan göras inom ramen för naturlig avgång ochomsättning av personal. Inom budgetalternativ 2 föreslåsresursförstärkningar utöver besparingsalternativet enligt följande. LMV har i samråd medlanlbruksstyrelsen pä regeringens upp drag utrett frågan om hur fastighetsreglering i ökad utsträckning skall kunna bidra till att förverkliga uppsatta mål för strukturom vandlingen inom jord- och skogsbruket. Verket har därvid före slagit åtgärder som avser att aktivera strukturomvandlingen. Ar betet har redovisats i en promemoria som har remissbehandlats och f. n. bereds inom . 1 anslagsframslällningenhar begärts resurser för informaiion och metodulveckling inom det område somnyss har berörts (delprogram I d, + 400000kr. Särskilda resurser (+ .) begärs under delprogram I e för etl projekt avseende verkels forskningsarkiv. Projektet avser dels vissa engångsinsatser (mikrofotografering) för att säkerstäl la åtkomst av den information som finns i kartor och handlingar i forskningsarkivet, dels löpande drifl och underhåll av arkivet. Del innebär också viss förstärkning av de statliga fastighelsregis- termyndigheternas karllagningskapacitet. Uppbyggnaden av mikrofilmservice avses ske och har kost nadsberäknats till 4,2 milj. kr. Jag finner detsynneriigen angeläget att verksamhelen inom programmet specielll inriktas pååtgärder i syfte att rationalisera förrättningsverksam-' heten. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Pris- och löneomräkningen har beräknais lill . Jag har vid anslagsberäkningen tagit besparingsalternativel somutgångspunkt (-). Anslagel har uiöver pris- och löneomräkningtillförts . för kostnader för extern utbildning av de anslällda. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Lanimäicriei:Vissa allmänna myndighetsuppgifter för /80 anvisa eltförslagsanslag av . Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1977/78Uigift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Anslagel las upp med ell formellt belopp och fårnormalt inte belastas. Program 2 Förrättnings- och uppdragsverksamhet Programmet är indelat i tre delprogram: 2 b Särskilda skiftesverksamheten i Kopparbergslän Förförrätlningsverksamhelen uigår ersättning enligt lantmäleritaxan (1971:1101,omtryckt 1976:491, ändrad senasi 1978:834) som i princip avses täckasjälvkostnaderna. Till viss del av förtätlningsverksamheten utgår statsbidrag.Den särskilda skiftesverksamheten finansieras helt med sådant bidrag.Uppdragsverksamheten bedrivs i affärsmässig form. Rörelsen (exkl.delprogram 2 b) 1977/78-1979/80 framgår av följande labell (1 OOO-tal kr. 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknat Intäkter' Kostnader Resultat Driftbidrag Balanserat underskott Härav utgör 19900 täckning av balanseradförlust vid utgången av budgetåret Utvecklingen ochsammansättning av lill verksamhei inom programmel utgående bidrag från anslagetD 5. Lantmäteriet: Bidrag till förrältnings-och uppdragsverksamhet beräknas bliföljande. 1978/79:100 Bilaga 16 1977/78 Utfall 1978/79 Anvisat Kostnader för nedsättning av ersättningsbelopp enligt lantmäleritaxan Bidrag lill kostnader för fastighelsbildningsförrätl-ningar (statsbidrag) m. m. Därav som utbetalas av länsstyrelserna Därav statsbidrag till sakägare Driftbidrag Konkurrensen om mark förolika aktiviteter är slark. Markpolitik och markutnyttjandefrågor ställs icentrum för samhällets intresse på ett helt annat sätt än tidigare.Fastighetsbildning samt grundläggande mätnings-och kartläggningsverksamhet ärbetydelsefulla instrument i dessa sammanhang. Efterfrågan pålanimäteriets tjänster beror i alll väsentligt av samhällsbyggandets - främstbostadsproduktionens - omfattning. Lanimäteriets möjligheter atl påverkaefterfrågan är sålunda begränsade. Genom information och samråd kan man dockstimulera efterfrågan på insatser för stmkturrationalisering inom jord- ochskogsbruket och på vissa typer av förrättningar, t. ex. enligt anläggningslagen(AL), ledningsrätlslagen (LL), lagen om äganderättsutredning och legalisering(ÄULL) samt lagstiftningen om jakt- och fiskevårdsområden. Plangenomförandefrågorsom bedöms få ökad aktualitet är sådana som avserfömyelse och omdaning i tätorter. Här ställs betydande krav på rättsligagenomförandeinsatser i form av lomtin-delning, fastighetsreglering,gemensamhetsanläggningar m. m. Över huvud tagel sker en ulveckling mot merkomplicerade och därmed mer resurskrävande förrättningar, främst beroende påatt bebyggelseutvecklingen i minskad omfattning kommer att ske genomexploatering av stora sammanhängande områden. De nu angivna faktorernasammanvägda med en bedömning av samhällsbyggandets omfattning synes ha letttill atl länen räknar med i slort setl oförändrad efterfrågan - mätt iresurskrav på lantmäteriet - . LMV delar dennabedömning. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 82 Planeringen är inrikladpå att åsladkomma en successiv minskning av balanserna så all antaletoavslutade förtäiiningar /82 skall motsvara en åtlamånaders arbetsinsats(relativ balans). Planeringen är vidare inriklad på en föryngring av balansen.Det bedöms möjligt atl nå dessa mål bl.a. med hjälp av vidlagnaresursförsiärkningar samt pågående ålgärder föratt rationalisera verksamheten. Enligt 1973 årslångtidsprogram skall verksamhelen ha avslutats under /81.Företagen utredning ger dock vid handen att denna plan inle hell går altfullfölja. Det övergripande måletför den revidering som LMV utfört av lidplanen och resursbehovet förskiftesarbetenas slutförande har varit att med minsta möjliga senareläggningslutföra dessa förrättningar. Två alternativa tidplaner har behandlats,nämligen alternativ 1 med slutförande /82 och ahernativ 2 medslutförande /83. För båda alternativen gäller alt medelsbehovelredan 1978/79 är betydligt större än vad som anvisats i regleringsbrevet.Altemativ I kräver i jämförelse med altemativ 2 etl väsentligt lillskoti avskogsvärderingsresurser. Slutförandet avlagaskifiesverksamheien ser LMV som en helt nödvändig förutsättning för denför länet myckel viktiga strukturrationalisering som med somhuvudman nu står för dörren. Främst av denna anledning föreslår LMV attplaneringsallernativ I läggs till grund för verksamhetens slutförande ochtilldelning av medel. Detta kräver ökade resurser för /80(-h800000 kr. Lanimäterietsuppdragsverksamhet avser dels mätnings- och kartläggningsarbeten, nedanpresenterai som landskapsinformation, dels fastig-helsvärdering. Den totala volymen av ifrågavarandeverksamheter uppgår till ca 300 milj. kr. Lantmäteriet svararför en produktionsandel på . Det kan förutses att marknaden växer genomökad efterfrågan på ifrågavarande tjänster. Delta förhållande kan påverkasgenom utveckling av produktutbudet. Lanimäteriets andel av marknaden kan ökasbl. a. genom aktiv marknadsföring. Det finns en rad skäl fören successiv utbyggnad av den tekniska uppdragsverksamheten inom lantmäteriet. Vissa av lanimäterietsresurser ifråga om administration, lokaler, instrument, specialiserad personalm. m. är inte optimalt utnyttjade med nuvarande produktionsvolym. Detta kommeratt bli än mer framträdande vid förhöjd teknisk standard, som kräver storainvesteringsinsatser i utvecklingsarbete och instrumentation. En förhöjdleknisk standard måsle emellertid eftersträvas om lantmäteriet skall gefullgod service bl. a. ifråga om Prop.1978/79:100 Bilaga 16 83 En försummelse alt följautvecklingen l.ex. inom digital kartteknik, datalagring och fjärranalysteknikkommer alt medföra att sådana uppgifter kommer att lösas på annat håll, vilketpå sikl skulle komma verksamheten inom lantmäteriet att stagnera. Den splittring av verksamhelen som härigenom skulleuppstå måste bl. a. från samhällsekonomisk synpunkt bedömas som olycklig. Destora insatser som krävs för den tekniska utvecklingen inom bl.a. berörda områden måste av resursskälsammanhållas. Det är naluriigt att LMV som central myndighel för landskapsinformationtar ansvaret för att leda ifrågavarande utveckling. Del är väsentligt attunderiagel för denna verksamhet breddas genom en utbyggnad av den tekniskaverksamheten. En väsentlig uppgift förlantmäteriet är att lämna en fullgod service till i första hand de kommuner,för vilka det inte är lönsamt atl bygga upp egna resurser över hela detmätningstekniska fältet. Med fortlöpande leknisk ulveckling kommer det förkommunema att bli alltmer väsentligt att ha tillgång till lantmäteriet somteknisk resurs. bör kunna ge en kommun en sådanservicestandard att den i prakliken verkar som kommunens eget organ. Uppdragsverksamhetenmedför en mer varierad leknisk verksamhet, vilket bidrar till att allmänt höjaden tekniska standarden. Den är därför önskvärd också från personalsynpunkt, dåarbetsuppgifterna blir mer omväxlande och ger höjd arbetstillfredsställelse. Som ett ytteriigare skälför vidgad uppdragsverksamhet kan framhållas att tendenser föreligger till enbestående nedgång i förrätlningsverksamhelen. En ökad uppdragsverksamhetkommer därvid atl motverka elt överskott av personalresurser. En utbyggnad avuppdragsverksamheten kräver en rad olika ålgärder. I första hand måste resurserskapas för en fortlöpande analys av marknadens villkor och behov. Satsningen påvärderingsuppdrag fortsätter. Det är fortfarande för tidigt all bedömaefterfrågeutvecklingen, men ett klart intresse för lanimäterietsvärderingsverksamhet har förmärkts och antalet uppdrag har ökat. En myckel storinsats från lantmäteriet torde komma att krävas under budgetåren 1979/80 och1980/81 i samband med allmänna fastighetstaxering. LMV gör den bedömningen,bl. a. med erfarenhel från de senaste årens verksamhet, att en reell årligtillväxt av uppdragsverksamheten av bör kunna uppnås under de närmasteåren. Kostnaderna förlanimäteriets förrättningsverksamhet skall i princip täckas av avgifter som tasut av sakägare enligt lantmäleritaxan (1971:1101, omlryckt 1976:491, ändradsenast 1978:834). Förrättningsverksamheten har under flera årtrols betydande taxehöj- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 84 ningar resulleral i underskott och därför krävtsärskilda stödinsatser. anvisade sålunda på tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /78 (prop. 1977/78:101, CU 1977/78:10, rskr1977/78:135) eU särskill anslag av 22 milj. kr. för att täcka elt vid utgångenav /77 balanserat underskott på nära 20 milj. kr. Ävenunder det senasi förfluina budgetåret har verksamheten varit förlustbringande.Jag avser därför alt senare denna dag föreslå regeringen alt på min föredragningföreslå (prop. 1978/79:101, bil. 10) all på tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett förslagsanslag av 10,2 milj.kr. för täckning av ett /78 föreliggande underskott iverksamhelen på 8,8 milj. kr. Under första halvårel 1978 harenligl LMV utfallet i verksamhelen svarat mot den kalkyl som låg till gmnd för1978 års lanlmäterilaxa. Uiformningen avlaxereglerna har självfallet betydelse för ekonomin i förrätlningsverksamhelen.Jag tar i det följande upp en särskild taxefråga som anmäldes av minföreträdare i förta årets budgetproposition. För de s.k.sakersäliningsförtältningarna, vilka ulgör den hell övervägande delen av allaärenden, skall enligt nuvarande regler ersättning debiteras enligt den taxasom gäller då ansökan om förrättning inkom. Dock lillämpas aldrig äldre taxa änden som gällde före förtättningens slutförande. Huvudmotivet för dennaordning är sakägarens intresse av att redan i samband med ansökningen kunna fåbesked om kostnaden. Vid en hög frekvens av förrättningar med särskilt långhandläggningstid innebär systemet att förräitningsarbete delvis måste utföras iett kostnadsläge som är högre än det som legat till grund för de avgifter somdebileras. Detla har i viss mån bidragit till underskotten i verksamhelen. Minföreträdare redogjorde närmare för detla problem budgelproposilionoch anmälde behov av atl överväga en ny princip för sakersättningsdebiteringför alt så långt möjligt eliminera olägenheterna med den nuvarande ordningen.Hon förutskickade därvid atl det kunde bli nödvändigt all inkräkta på sakägarensintresse av att i förväg kunna överblicka kostnaderna för en enskildförrättning. hade ingen erinran mot hennes uttalande (prop.1977/78:100, bil. 16, CU 1977/78: 21, rskr 1977/78:1%). En arbetsgrupp medföreträdare för lantmäteriet och riksrevisionsverkel saml har gjort en viss översyn av lantmäleritaxan och därvidnärmare studerat bl.a. problemet medsakersättningsdebitering. Arbetsgruppen förordar atl den nuvarandebestämmelsen jämkas lill en s.k. ettårsregel, vilket innebär att debiteringaldrig sker enligt äldre taxa än den som gällde före förtättningensslut. LMV har, med redovisning av arbetsgruppens undersökning, i särskildskrivelse föreslagit atl avgift skall få tas ut enligt den taxa som gäller dåförrättningen avslutas. har avvisat sistnämnda förslag. Jag har för egen delkommit till den uppfattningen att det inte f. n. finns tillräckligt säker grundför någon ändring av taxan på denna punkt, i syn- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 85 nerhel inle för en så radikal och för sakägamaprincipiellt betydelsefull ändring som den LMV har förordat. Jag har därvidockså beaktat atl vissa förbättringar i de förhållanden som påverkar det ekonomiskaresultatet nu kan skönjas. Jag har bl. a. noterat atl LMV haren klart uttaladmålsättning atl i förrättningsverksamheten förkorta handläggningstiden och atlLMV i sin redogörelse för planeringen i anslagsframställningen har bedömt delmöjligt att till 1981/82 minska den relativa balansen av oavslutade förrättningartill nära hälften av den nuvarande. Jag vill emellertid inte utesluta atl detsenare likväl kan komma att visa sig nödvändigt med viss jämkning av den nugällande bestämmelsen om sakersättningsdebitering. Regeringen har beslutatom vissa ändringar i lantmäleritaxan med giltighet fr. o. m. den I januari1979. En viktig nyhet i taxan är övergång från sak- tilltidersältningsdebilering för avstyckningar och fastighetsregleringaromfattande särskilt stora arealer, vilket förväntas innebära en bättre anpassningav avgifterna till de reella kostnaderaa. Taxan innebär i övrigi viss höjning,för sakersättningama med och för tidersältningaraa med . Den harberäknats ge balans mellan intäkter och kostnader i verksamheten . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Lantmäteriet:Förrättnings- och uppdragsverksamhet för /80 anvisa ettförslagsanslag av I . Lantmäteriet: Mätning och kartläggning 1977/78 Utgift 52586000 Reservation 1978/79 Anslag 54400000 1979/80 Förslag 58422000 Under anslaget redovisaskostnader för program 3 Mätning och kartläggning. Program 3 Mätning och kartläggning Programmet är indelat i fyra delprogram: 3 a Geodetisk verksamhet 3 b Kartläggning i skalor större än 1: 25 000 3 c Kartläggning i skalorna I :25000-l: lOOOOO 3 d Kartläggning i skalor mindre än 1: 100000 Programmet omfattarmätning och kartläggning av grundläggande natur, främst framställning av deallmänna kartoma. Verksamheten omspänner hela kartläggningsproceduren, dvs.geodetiska, fotogrammetriska och kartografiska arbeten fram tillreproducerbara tryckoriginal. I verksamheten ingår vidare flygfotografering ochbildframställning för den allmänna kartläggningens behov samt geodetiskariksnätsarbeten och geodetiska projekt, delvis internationella sådana. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 86 Kostnader och intäkterbudgetåren 1977/78-1979/80 framgår av följande labell (I OOO-tal kr. 1977/78 1978/79 1979/80 Kostnader 55166 54400 60864 58422 Avgår intäkter under anslaget 2 580 ' ' ' Utfall/Anslag 52586 54400 60864 58422 ' Intäktema redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under .