prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — I menar atl den funklionsindelning somfinns på adminislraliva enheten har fungerat i slort sell väl och attutredningsförslaget om en mer långtgåendeförändring synes dåligt underbyggt. Vidare tillstyrker atl enorganisalionsfunktion inrättas och betonar all löpande arbetsuppgifter inte bör tynga den nya funktionen.Länsstyrelsen i anserall den personalförslärkning som har föreslagits bör disponeras pä annal sättän del föreslagna. Personalfunktionen bör sålunda förslärkas med en kvalificerad handläggare. i Örebrolän framhåller viklen av alt ärendefördelningenmellan funktionerna inte låses lÖr hårt utan att fårmöjlighel att la hänsyn lill lokalaförhållanden. Administrativa enheien bör emellertid i slort sett organiserasenligt det mer långtgående alternativet.Enligt i bör servicefunktionens arbetsuppgifter samordnas med utvecklingsfrågorna.Länsstyrelsen i länanser atl den nya funktionen bör befrias från sedvanliga löpande arbetsuppgifter. i länhar intet all erinra mol förslaget atten särskild funktion inrättas. Denna möjliggör en ökad och efterfrågad effektivisering av verksamhei men löser inte den administrativa enhetens övriga problem. Detalternativa förslaget ger enligt mening inle någongaranli för en effektivare organisation. Länsstyrelseni finner angelägel alt en särskild funktion för utvecklingav administrationen inrättas vid länsstyrelserna. Servicefunktionen bör dock inte slås sönder utan hellreförstärkas. Enligt i Jämllandslän bör enheien organiseras på fyra funktioner. I Norrbollens län anför atl den nuvarandeorganisationen är mycket sårbar på grund av det ringa antalethandläggare vid varje funktion. godtardärför det alternativa organisationsförslaget. Även SACOISR förordar dettaalternativ. TCO-S anser atl utvecklingsarbetet i sig säkras och samordnas bäst med en särskildutvecklingsfunklion. förordar atl enorganisalionsfunktion endast skall slödja den administrativa utvecklingen och inte överta utvecklingsarbetet. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 128 Utredningens förslagatt administrativa enheien bör renodlas lill att omfatta i huvudsakadministrativa frågor och enheternas servicerollframhållas jämsides med samordningen har mottagits positivt under remissbehandlingen. Statens personalnämndfinner det emellerlid väl begränsaialt enbart tala om stöd- och serviceroll för den administrativa enheten.Ålminslone vad gäller personalfunktionen förordar nämnden följande uppgifier: alt ansvara för samordning avden personaladministrativa planeringen, alt ge service i frågor som kräversärskild sakkunskap inom PA-områdel,alt verka för enhetlig behandling i personalfrågor och all initiera utveckling av personaladministrationen. Enligtlänsstyrelsen i län innefattarrollen inte bara serviceåtgärder ulan även och inte minst reella fördelningar av resurser, t. ex. i ekonomiskatermer, liksom samordnande ochpolicyskapande åtgärder samt uppdraget alt vara arbetsgivarföreträdare.Länsstyrelsen i menar att det finns starka skäl att klarare än vad utredningen gjort markerasamordnings- och arbetsgivarrollen.Länsstyrelsen i anser del böra klargöras att i administrativa enhetens roll även ingår att vara verkställare avlandshövdingens beslul i verksinternafrågor och att landshövdingen skall kunna delegera till administrativa chefen alt fatta beslut i frågor avverksintern nalur pä samma sätt somdelegation i fackfrågor skall kunna ske till avdelningscheferna. Ulredningens förslagsom påverkar enhetens serviceroll - administrativservice har i ston sett tillstyrkts ellerlämnats utan erinran. Riksrevisionsverkelanför beträffande planeringen av diarieföring och arkiv-värd atl för vissa ärendegrupper finns informationarkiverad som är av stort värde förlänsstyrelsernas fortlöpande arbete. Vid planeringen kan t. ex. tillägg till uppgifter i diariet övervägas som underlag för länsstyrelsernas internauppföljning. påpekar att systemet med handläggningsordningarsyftar till atl vara ett verksamtinstrument för ärendefördelningenvarvid bl. a. skall utnyttjas möjligheterna till delegering. Det får därför sessom en nödvändig åtgärd atl informaiion lämnas kring sysiemel och att såväl riktlinjer utarbetas som aktivt stöd lämnasgenom adminislraliva enhetens försorg. menar beträffandearkivvården alt administrativa enheten måsteges bättre resurser att åstadkomma förbättringar och rationaliseringar hos sakenheterna, vilket även gällerenhetens möjligheter gentemotcentralarkivet. Även bland länsstyrelserna understryks viklen av alt administrativa enheten tillförskompetens och resurser för arkivvården. Även ulredningens överväganden i fråga om enhetensserviceroll -ekonomiadministrationhar fått ett positivt gensvar. Särskilt harbetonats vikten av en översyn av detekonomiadministrativa systemet. Riksrevisionsverketframhåller att en väsentlig utgångspunkt för en sådan översyn bör vara alt öka förutsättningarna förprojektarbete vid länsstyrelsernaoch att minska detaljregleringen av länsstyrelsemas arbete. Bland övrigaremissinstanser som lämnal synpunkler i denna del kan nämnas Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 129 statskontoret, som framhålleratt fördelningar av medelunderavdelningsnivå lätt kan leda lill en detaljreglering av liknande slag som denutredningen vill komma från. Vidarebör enligl prövas om förvaliningsan-slagen kan utformas i sektorsiermer, t, ex.program för "skall", "planering" etc. i anser atl enfördelning av medel inte fär gå sålångl ner att den skapar behov av administrativa resurser pä linjen och därigenom medför dubbelarbele. En alltför långtdriven fördelning kan även medförasvårigheter att göra omprioriteringar, Länssiyrelsen i anför liknande synpunkler och ifrågasätter,beträffande förslaget om eget budgelansvar för lokala skattemyndigheterna, omutredningen tillräckligt beaktatsambandet mellan skatteavdelningen och dessa myndigheter. I fråga omutredningens förslag angående tillsättning av tjänster på länsstyrelse råder delade meningar. Statskontoret finner det vara självklart att berörda avdelningschefereller moisvarande skall ha elt betydandeinflytande på tjänstetillsättningarna. Detta bör i regel kunna tillgodoses med den i nuvarandenormalarbeisordning angivna befogenhetsfördelningen. biträderförslagen om atl föra över vissa beslut i tillsättningsärenden till linjeenheterna. För såväl tjänsterna pälänsstyrelse som på lokalskattemyndighet anser verket att utredningen gjort en god avvägning mellan olika intressen, nämligen attlägga besluten hos verksam-helsansvarigaoch nära den som berörs samt kraven på samordning. anser inle att tillräckliga skälredovisats för atl tillsättningsbeslut skall läggas olika beroende påvilken kategori som rekryteras, åtminstonevad gäller handläggare och bilrädespersonal. Det fackmässiga ansvar, som ligger på respektive enhet ellerlokal myndighet, bör även omfattabeslul i personalfrågor. i delar utredningens uppfattning att de som närmast berörs avtillsättningsärendena skall ha ett avgörande inflytande. Detta kanemellerlid tillgodoses även om administrativaenheten är beslutande, genom att berörd avdelning avger förslag. Den nuvarande ordningen, där administrativaenheten är beslutande, har enligtlänsstyrelsens uppfattning fungerat bra och den främjar en enhetlig personalpolitik och gynnar en önskvärd röriighetmellan olika avdelningar.Även länsstyrelserna i , , , , ochNorrbottens län avstyrker förslagel och anför liknande skäl. iGöteborgs och län menar att de erfarenheier som vunnits vid beträffandebeslutanderätten i fråga om handläggartjänsterinte ger anledning till denföreslagna ändringen. Det bör överlåtas åt respektive länsstyrelse att i sin arbetsordning ange vem som skall ha denna beslutsrätt. Även länsstyrelserna i ,, , Gävleborgsoch anser atl varje länsstyrelse själv bör fatta beslut i frågan. i avstyrkerutredningens förslag. Förslaget tillstyrksav länsstyrelserna I och , vilka anger att den föreslagna ordningen redan nu tillämpas på länsstyrelserna.Länsstyrelsernas 9 1978/79. I samL Nr IOO. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 130 organisalionsnämnd delar utredningens principiellaresonemang att beslutan-ilerätl vid tillsättning av ijänsl bör tillkommamyndighel eller avdelning som ansvarar för verksamheten och alt beslut bör fattas sånära som möjligt den personal som berörs av beslutet. Beslul om tillsättningav ijänsl bör alltså fattas av avdelningschef med undantag av tjänsier ibefordringsgång, där beslut bör fattas av administrativa enheten. Reservanteri länsslyrelsernas organisationsnämnd förordar att nuvarande arbetsordningför närvarande inle ändras i avseende pä tillsättning av tjänster inomlänsstyrelsen. SACOISR menar all den som har huvudansvaret för en verksamhetskall tillsätta erforderlig handläggande personal för verksamhetens bedrivande, men altdenformella beslutanderätten bör kvarstå oförändrad. Enligt TCO-S är det mycket angelägetatt tjänstetillsättningsärendena regleras pä etl sådani sätt att det kantillfredsställa personalens inflytande över dessa frågor. De som närmast berörsav tillsättningen skall ha etl sä stort inflytande som möjligt. Ordningen föremellerlid inte bli sådan alt risk uppstår för elt reellt minskatpersonalinflytande eller för att det inom en och samma myndighel utvecklasolika personalpolitiska inriktningar och grunder. Den nuvarande ordningen för tillsättningbör därför enligt TCO-S mening inte ändras . I takt med altlokala avtal med stöd av MBA-S sluts inom detla område bör en övergäng till föreslagen ordning prövas. BeträlTande Ijänster pä de lokala skattemyndigheterna har utredningsförslaget tillstyrkts avflertalet av de remissinstanser som behandlatfrågan, i anser dock atl förutsättningarna för en överflyttning av detpersonaladministrativa ansvaret är begränsade med hänsyn till altmyndigheterna saknar resurser på områdei. Fleraremissinstanser har beträflande kronofogdemyndigheterna framhållit att ansvarsfördelningenmellan dessa, och länsstyrelserna är oklar inom allaadministrativa områden och förordar en översyn i dessa frågor. biträderutredningsförslaget om tillsättning av ijänsler, beträffande vilka beslul nufattas av . Enligt verket bör varje kronofogdemyndighet görasansvarig för samtliga delposter i del egna myndighetsanslaget. Länsstyrelsernai , , och , , ochJämtlands län godtar den föreslagna ordningen för tjänstetillsättningarunderdel att länsstyrelserna i och anser attresultatet av den föreslagna utredningen bör avvaktas. i länavstyrker förslaget angående tjänstetillsättningar. SACOISR anser att starkaskäl talar för att förslärka den cenlrala - lokala nivån på bekostnad av denregionala - lokala nivån. Det direkta ansvaret för en kronofogdemyndighetsverksamhet bör kopplas samman med ett reellt kostnads- och budgetansvar. Organisationeninstämmeri förslaget att flytta tillsättningsärenden till kronofogdemyndighet. TCO-S tillstyrker detta förslag. Utredningensförslag om begränsning av det obligatoriska samrådet vid tjänstetillsättni ngar har mottagits positivt. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 131 centrala verk har del dock förordats att skyldighet lillsamråd skall föreligga beträlTandevissa tjänster med funktion som biträdande enhetschefer o. dyl. samt för tjänster som hemkonsulent ochföreståndare vid priskonlor. Några remissinstanserbland andra slatens naturvårdsverk och /SR, har ifrågasatt om obligatoriskt samråd över huvudtaget bör föreskrivas. / SR menarsålunda att de nuvarande beslämmelserna medför etl minskat inflytande för av tjänstetillsättningen berördpersonal. Riksskatieveket har föreslagitatt det obligatoriska samrådet skall omfatta även tjänster som skattechef och fögderichef. Vidare har statenspris- och kariellnämnd förordat allbeslut om tillsättning av handläggare i lägst lönegrad högst Fil vid priskontorenskall fallas i samråd mellan nämnden och länsstyrelse och, då oenighetföreligger dem emellan, av regeringen. Riksskatteverketanser att det kan vara lämpligt att länsstyrelsernas organisationsnämndsamordnar frågor rörande länsstyrelsernas anslagsframställningoch veksamhetsplaneringm. m. Verkel biträder dock inte förslaget om att införa förfaitningsmässiga begränsningarsom kan försvåra verkels arbete inomområdet. Även , , lantbruksstyrelsen,, och samt i Stockholmslän med flera länsstyrelser ställersig positiva till utredningensöverväganden i dessa delar. Riksskatteverketanser att förslaget att länsstyrelsernas organisationsnämnd skallmedverka i och samordna de centrala verkens utbildningsinsatserför skatteadministrationens del innebär enonödig administrativ uppgift.5'ra/en5;7ns-or///för/eZ/wÄmnrf uttalar som sin uppfattning att länsstyrelserna bör svara för utbildning av merallmänt slag och är särskilt inriktad på priskontoreis verksamhet. Lantbruksstyrelsen, ,, överstyrelsen för ekonomisktförsvar samt länsstyrelserna i , och samt /SR ställer sig positiva till en samordnande roll för organisationsnämndeni dessa frågor. BeträlTande arbetsgivarrollen anserriksskatteverket de föreslagna principerna ändamålsenliga men påpekar att dessa frågorbör belysas även beträffande lokal skattemyndighet och kronofogdemyndighet.Länsstyrelsen i Stockholmslän anför att förhandling och information bör ske på den -avdelning och den nivå som har att fatta beslut.Länsstyrelserna i , Gotlandsoch län instämmer i den föreslagna fördelningen av arbetsgivarrollen under det att enligtlänsstyrelserna i , ochVärmlands län administrativa enheten bör företräda arbetsgivaren. anför att utredningens förslag i olika delar innebär kravpå starkt ökade insatser frän nämndens sida. De föreslagna arbetsuppgifternastämmer i och för sig väl med nämndens roll. Nämnden har därför i princip ingelatt erinra mot att dessa arbetsuppgifter tillförs den. I den mån så sker måste de emellertid åtföljasav ökade resurser. Beträffande kameral- och uppbördsavdelningen vid läns- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 132 styrelseni Slockholms län tillstyrker utredningens förslag. Angående uppbördsenhetens organisatoriskaplacering anför atlen flyttning från kameral- och uppbördsavdelningen lill skatteadministrationen bör avvaktas intill dess denna utretts ylterligare p. g. a. bl. a. införandel av etl nytl uppbördssysiem 1979 samtatl enheten omorganiseras.Sialskontorel anser all överväganden om en ändrad ställning för dataenheterna bör anslå tills osäkerheien om ADB i samhällsplaneringen undanröjts och prakliska erfarenheier avdataenheternas uppgifier i della sammanhanghar erhållits. Beträffande dataenheternas organisaloriska inplacering anförriksskatteverket all dessa naturligen bör ses som en del av skatteadministrationen, såväl inom Slockholms sominom övriga län. Då möjligheter nuöppnas att föra dalaverksamheten lillsammans med övriga delar av skatteadministrationen även i Slockholmslän bördetta givetvis ske. Med hänsynlill de speciella förhållanden som råder i länet bör dock överföringen anstå i avvakian på den föreslagnaöversynen av skatteadministrationeni länet. I övriga delar ansluler sig lill förslagen. Utredningenföreslär beträffande handläggningen av länsbostadsnämndsärenden vid länsstyrelseni lä natt beredning av frågor som rör kommunala bosiadsbyggnadsprogram m. m. bör skevid planeringsavdelningen och bostadslåneärenden handläggas vid förvaltningsavdelningen. Bostadsstyrelsenanför alt om en länsbostadsnämnd med en egen tjänslemannaorganisationinte tillskapas i , vilket förordas i första hand, bör allabostadspolitiska ärenden samlas i en organisatorisk enhel. förslag alt den löpande verksamhelen(beredning och beslul i låne- och bidragsärenden saml låneförvaltning) skallskötas inom förvaltningsavdelningenoch övriga frågor inom planeringsavdelningen innebär en splittring. Bostadsslyrelsen avstyrker därförOPAL-utredningens förslag. Länsstyrelseni anser del angelägel att föra samman länsbosiads-nämndsärendena,som är pliltrade på delsplaneringsavdelningen och dels adminislralivaenheien, till samma enhel inomlänsstyrelsen. Den del av ärendena,som har inslag av samhällsplanering bör emellertid handläggas inom planeringsavdelningen. 1 övrigi kan densamlade länsbosiadsnämnds-ärendegruppenlämpligen - främst i syfte att renodla adminislraliva enheten -föras lill förvaltningsavdelningen. Denbeslutsfunktion, som i andra län åvilarlänsbostadsnämnden, bör i utövas av en delegaiion urlänsstyrelsens slyrelse, lämpligen beslående av landshövdingen och fyra ledamöter. Organisatoriska konsekvenser av utbrytningen avlänsdomstolarna Utredningens förslagalt en rättsavdelning skall bildas av återstoden av allmänna enhetenoch planeringsavdelningens juridiska enhel har avstyrkts Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 133 av , statskontoret,riksrevisionsverkel, riksskaiiever-ket, , statensnaturvårdsverk, slatens planverk, länsstyrelserna i , ,, , , , , , , ,, och , , , , ,, , och , 5f"och TCO-S.Reservanterna i statskontoret, och ett tiotal av nämndalänsslyrelser har tillstyrktförslagel. Förslagel harvidare tillstyrkts av slatens lantmäteriverk, länsstyrelserna i Gollands,, och , länsstyrelsernas organisationsnämnd och /SR. Statskontoretansluter sig till de synpunkler som har anförts i och särskilda yttrande tillbetänkandet. Däri åberopas som en allmänulgångspunkl att man bör göra så små ingrepp som möjligt i planeringsavdelningen med hänsyn tilloklarheten om länsstyrelsernas framlidaroll och verksamhet. förordar alt frågan om den juridiska funktionens organisaloriska placeringövervägs ytterligare. föreslår atl förutsättningarna för enmer långsiktig lösning av organisationenav den juridiska funktionen avvaktas. Enligt i län är det ej möjligt attfinna en lämplig organisatorisk lösningförjurislfunklionen. i , med instämmande avlänsstyrelsen i anser att ulredningens förslag inte bör läggas lill grund för organisationsförändringar. i kan på del föreliggande materialet inte godtanågon mera väsentlig förändring avden nuvarande organisationen. SF anser att ett ställningstagande tillOPAL-ulredningen bör anstå till dessstörre klarhet vunnits om inriktningenoch omfattningen av länsslyrelsernas framtida verksamhei. Liknande synpunkter anförs av många av övrigaremissinstanser. Ulredningens bedömning atl länsstyrelsenäven måsle ha tillgång till kvalificerad juridisk personal har inte föranlettnågra erinringar från remissinstanserna. Enligt remissvarenär utredningens bedömning av behovet av juridisk service och den juridiska enhetens rollpå planeringsavdelningen i huvudsak riktig. Som elt avgörande skäl motutredningsförslaget har i enlighet härmed de avstyrkande remissinstanserna anförl attarbetsformerna och handläggningen inom planeringsavdelningen i hög grad skullepåverkas menligt om den juridiska kompetensen fördes från avdelningen.Statskontoret, som åberopar det särskilda yttrandet, menar att del finnsetl stort behov atl planeringsavdelningen även i fortsättningen har"planjurislerna" lätt gripbara och kontinueriigt involverade iplaneringsavdelningens verksamhet men att detta inte bör lösas med den komplicerade metodsom utredningen föreslagit. ifrågasätter om utredningsförslaget gertillräckligagarantier föratt de juridiska aspekterna integreras med saksynpunkterna i den löpande ärendehanteringeninom planeringsavdelningen. /?//Man//A:va/-(e- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 134 ämbetel, och statens planverkanför liknande synpunkter. i län menai" all ettavskiljande av den juridiska enheien frän planeringsavdelningen innebär ett raserandeav de integrations-strävanden som var en grundtanke reform.Länsstyrelsen i /Än anser all en separat rällsavdelning utanförplaneringsavdelningen riskerar att bli isolerad frän planeringsverksamheten och därmedfö sämre möjligheter än f. n. att ge den jurisikrävande planeringsavdelningendet bistånd och den service som avdelningen behöver för en snabb ochrättssaker handläggning av sina ärenden. Liknande överväganden redovisas av deflesta av de övriga avstyrkandelänsstyrelserna. Av statskontoretåberopas även uttalandet atl utredningsförslaget, som innebär att viss personali olika hänseenden sorlerar under två avdelningar, skapar risker försvårigheter rörande samordnings- och priorileringsfrågor samlpersonalfrågor. Dessa och liknande synpunkler anförs även av länsstyrelserna i ,, , , , och län samtTCO-S. i noterar å andra sidan alluiredningen har föreslagit atl några jurister lokalmässigt fortfarande kan placeras inomplaneringsavdelningen och att nuvarande enkla samar-beisformer mellan juridiskaenheten och planeringsavdelningen i övrigi kan bestå. anser sig därförkunna tillstyrka förslaget under förutsättning atl det inte kommer att medföraförsämringar för planeringsavdelningensverksamhet. Bland andra statensnaturvårdsverk, statens lantmäteriverk saml länsstyrelserna i ,och län anför även synpunkler och erinringar vad avseröverflyttning till rätlsavdelningen av vissa ärenden vid juridiska enheien. iVärmlands län framhåller vidare att den framtida organisationen mäste görasså flexibel alt kan ta på sig ansvarel för nya förvaltningsuppgifter.Länsstyrelsen ansluler sig till utredningens synpunkler all tillskapandet av en rättsavdelning medstarkt juridiskt inslag innebär enmarkering av den självständiga myndighetsutövningen vid genom att servicen till allmänheten underiätiasoch rättssäkerheten ökas, detta till följd av att förutsättningar skapas för ett mereffektivt utvecklande ochutnyttjande av juristkompetensen vid länsstyrelserna. delar ulredningens uppfattning attlänsstyrelsernas ställning utåt avsevärt kommer alt förstärkas genom tillkomsten av en rällsavdelning. Det gällerdå all göra denna rällsavdelning säslark och funktionsduglig som möjligt. Ett led i detta strävande är attsamla den juridiska kompetensen där. Även övrigaremissinstanser som tillstyrkt utredningsförslaget har tagit fasla på de skälsom utredningen har framfört för en samlad juristfunktion som organiseras ien särskild avdelning. understryker vikten av atllänsstyrelsen fören bärkraftig juridisk funktion och anser att den av utredningenförordade lösningen synes skapa förutsättningar för detta. iSkaraborgs län menar all en rättsavdelning för en mångsidig Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 135 Den kan uppväga de nackdelar som kan befarasuppkomma ur rekryleringssynpunkl genom utbrytningen av länsdomstolarna. Enligl förensådan avdelning erforderlig flexibilitet. Planeringsavdelningarna för äventillgång lill en bredare sakkunskap än vad de nuvarande juridiskaenheterna i allmänhet kan erbjuda. framhåller dessulom vikten av all växelljänstgöring mellanrällsavdelning - länsrätt -skatteavdelningkommer till stånd och underiätias.Länsstyrelsen i länförklararsig vara medveten om betydelsen av en samlad juridisk funktion ävenom skälen anses inte böra överbelonas. SACOISR vill särskilt understryka alt en rällsavdelning kan antas kommaatl i hög grad förbättra länsstyrelsernasrekryteringsmöjligheier av juridiskt kompetent personal och bli ennaluriig kontaktpunkt med länsdomstolarna. Även bland deavstyrkande remissinstanserna visas förståelse för de övervägandenutredningen har gjort i dessa delar. i län uttalar alt i en sammanhållenorganisation kan tjänstemännen fö den kunskaps-och erfarenhetsmässiga bredd som erfordras föratt de skall kunna möla de kravsom ställs på dem inom ett verk av struktur. Det har alltid varit länsstyrelsernas styrka att handläggarna av juridiska frågorhaft en mångsidig erfarenhet av olika ärenden av såväl förvaltnings- som planeringskaraktär. i länser, främst i rekryterings-ochpersonaluivecklingshänseende, påtagliga positiva effekter av en rättsavdelning. ser även som ett skäl fören rättsavdelning att denna kanmotverka en framtida överflyttning tilllänsrätterna av besvärsärenden, utanvilka juristtjänsternas aktionskrafl skulle minska avsevärt.