prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — Med denna förordning åläggs myndigheterna alt vidutveckling av ADB-system och annan rationaliseringsverksamhet så lidigt sommöjligl samråda med statskontoret i frågor som är av siörre omfattning eller avprincipiell betydelse. () är central förvaltningsmyndighet förralionaliseringsverksamhel inom den del av statsförvaltningen som hör tillförsvarsdepartementet. FRI bildades genom att den miliiära enhetenbröts ut ur statskontoret. Beiräffande rationalisering m.m. har FRI motsvarandeuppgifier på försvarsområdet som statskontoret har i fråga omstatsförvaltningen i övrigt. Statskontoret och FRI skall samråda och samverka.Upphandling av dalamaskinutrustning för försvaret handhas av statskontoret i samrådmed FRI. Enutvecklad form av slyrning av ADB-användningen tillämpas inom försvaret(avsnitt 6.1.2). När del gäller ADB-system skall myndighelerna Prop.1978/79:121 129 på olika utvecklingsstadier samråda med FRI om skildaaspekter på systemen. FRI sammanställer vidare en rationaliseringsplanför försvarsområdet. Enarbetsgrupp inom försvarsdepartementet har övervägt formerna förrationaliseringsverksamheten inom försvarsdepartementets område och FRI:suppgifter m. m. i della sammanhang (Ds Fö 1978: 5). Även formerna föranskaffning och finansiering av ADB-ulmstning har prövats. I årelsbudgetproposition (prop. 1978/79: 100 bil. 7) har regeringen föreslagitvissa mindre, huvudsakligen formella modifieringar av FRLs ställning ochuppgifier på ADB- och rationaliseringsområdel. a. betonas FRI:s expert- ochkonsultroll. Inomjustitiedepartementets område finns, som nämnts i det föregående (avsnilt6.1.2), en särskild handläggningsordning när det gäller informationssystem förrättsväsendet. () är ceniral förvaltningsmyndighet för revision och redovisning samtdärmed sammanhängande frågor. I uppgifierna ingår bl. a. att bedrivaförvaltningsrevision och därvid särskilt granska den statliga verksamheten ochtillse att den bedrivs effektivt. RRV medverkar bl. a. vid faslslällande avtaxor vid olika statliga datamaskincentraler samt avgifter till statensdatamaskinfond. Vidare ingår del i RRV:s uppgifter atl ulveckla meioder förverksamhetsplanering, budgetering och redovisning inom statsförvaltningen. Efterförslag (Ds Fi 1976:3) från revisions- och rationaliseringsutredningen ladestatsmakterna fasl ansvarsfördelningen mellan RRV samt statskontoret och FRI påADB-området (prop. 1976/77:100 bil. Innebörden härav är alt RRV:srevisionella insatser som regel kan begränsas i de fall statskontoret och FRImed egna resurser aktivt medverkar vid och har ansvar för utveckling ochinförande av ADB-system. Delta hindrar inte att det är angelägel att RRV, närförändringarna är genomförda och verksamheten har övergått i löpande drift,granskar den berörda verksamheten på samma sätl som annan statlig verksamhet.RRV:s resurser för revision i samband med användning av ADB bör inte användastill att utforma normer och standarder för hur syslemutvecklingsarbele skallbedrivas. Dessa frågor bör i stället i första hand ankomma på de centralarafionaliseringsor-ganen. Datainspektioneninrättades och har lill uppgift att bl. a. pröva frågor om tillståndalt föra ADB-baserade personregisier och alt utöva tillsyn enligt datalagen(1973:289). Datainspektionen är även tillstånds- och tillsynsmyndighet enligtkreditupplysnings- och inkassolagarna. Stalisliskacentralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för den statligastatistikproduktionen. SCB har dessutom en allmänt samordnande funklion påstatistikområdet. I uppgifterna ingår även alt ide fall, som underlaget förstatistikproduktionen utgörs av malerial som annan myndighet insamlar föradministrativt ändamål, bevaka att de statistiska synpunkter- 1978/79:121 130 nalillgodoses samt svara för de specialbearbelningar som fordras för statistiskaändamål. Genomden ökande användningen av telekommunikationer i dalabehandlingen fårteleverket ökad betydelse för samordningen av ADB-verksamheten. haransvaret för funktionssäkerhel och ekonomi i de allmännatelekommunikationsnäten inom ramen för verkets skyldighet att tillhandahållaett landsomfattande utbud av teletjänster. Användama måste därvid i vissaavseenden anpassa sig lill de standarder, normer m. m. som televerkettillämpar. Densnabba utvecklingen på ADB-området och debetydelsefulla frågor som därmed har aktualiserats har gjort att beredningenav en rad ADB-anknutna frågor inte har kunnat eller ansetts böra ske inombefintliga förvaltningsmyndigheter m. m. Särskilda kommittéer har därför i enrad fall tillkallats för att belysa frågorna och föreslå åtgärder. Atltillsätta kommittéer för beredningen har i regel varit naturligt med hänsyntill frågornas art. Den kan dock också vara ett tecken på attmyndighetsstrukturen inle varit anpassad lill händelseutvecklingen i samhälleloch förvaltningen. Isammanhanget bör också nämnas att regeringen inrättade en särskildsamrådsgrupp för dalafrågor i vilka bl. a. ingick representanter för dedåvarande regeringspartiema. Gmppen ombildades i samband med att den nuvaranderegeringen tillträdde och beslår numera av statssekreterarna istatsrådsberedningen, justitie-, försvars-, kommunikations-, budget-,arbetsmarknads-, industri- och kommundepartementen. Gruppen är ett samrådsorganinom med rådgivande funktioner. I gruppen behandlasviktigare datafrågor, såväl sådana av principiell art som frågor rörandeanvändningen av ADB på enskilda verksamhetsområden. Beredningen av frågomasker dock inom resp. departement. Fråganom organisationen på ceniral myndighetsnivå behandlas i datasamordningskommitténs(DASK:s) slutbetänkande ADB och samordning (SOU 1976: 58) och i remissyttrandenöver detta. En redogörelse för synpunkterna från DASK och remissinstanser samtvissa andra synpunkier bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga{bilaga 9). 14.2Överväganden i organisations- och resursfrågor Myndigheiernasuppgifier, ansvarsfördelningen dem emellan samt mellan myndigheter ochregering förändras successivt. Förändringarna är bl. a. ett uttryck för all deproblem och frågeställningar som statsmaktema tillmäter siörst intresseförändras i takt med samhällsutvecklingen. Denökade användningen av ADB har föranlett statsmakterna att ägna ökaduppmärksamhet åt de problem som detta medför i fråga om bl. a. personligintegritet, sårbarhet, sysselsättning och arbetsmiljö samt näringslivetseffektivitet. 1978/79:121 131 Deåtgärder som enligt min uppfaUning bör vidlas för alt förbättra styrningen ochsamordningen av ADB-användningen i statsförvaltningen (jfr kap. 6) innebär enökad och klarare preciserad medverkan från statsmakternas sida i samband medutveckling av större ADB-system och användning av ADB i övrigi. Ålgärdernainnebär även alt de centrala rationaliseringsorganens roll i samband medsysteminvesteringar skall klargöras och preciseras. Som jag anförl i detföregående bör vidare dessa organ ägna stor uppmärksamhei ål bl. a. frågor ommetodstöd i vid mening. Åtgärderna medför även ökade krav på de ADB-användandemyndigheterna. Isamband med alt ett fastare grepp över ADB-användningen i statsförvaltningennu tas är del naturligt att även överväga frågan om de organisatoriskaformerna för hantering av ADB-frågor. Deorganisaioriska åtgärder som kan behöva vidlas avser dels regeringskanslietsuppgifier och resurser, dels de centrala raiionaliseringsorganens, dvs.statskontorets och FRLs, uppgifter och därmed också deras ställning iförhållande till de ADB-användande myndigheterna och till regeringen. Deregler för handläggning och beslut i samband med utveckling av ADB-system somjag lidigare (kap. 6) har redogjort för innebär alt större investeringar iADB-system skall prövas av regeringen. Vidare kommerinnehållet i anslagsframställningar avseende ADB-verksamhet och ADB-planerm.m. samt verksamhetsberättelser från större da-tamaskincenlraler alt granskas.Inifialiv kan behöva tas med anledning härav. Resurser och kompelens för deltamåste fmnas inom departementen. a. stödja arbetel inom de olika departementen saml för atl följaverksamheten vid de centrala rationaliseringsorganen och de ADB-användandemyndigheterna behövs också särskilda resurser inom budgetdepartementet. Jagavser att i särskild ordning överväga behovet av resursförstärkningar iregeringskansliel. Jagövergår så till frågan om ulformningen av myndigheisorganisationen för decenlrala uppgifierna avseende rationalisering och ADB. För dessa uppgifiersvarar nu statskontoret och FRI. Föratt genomföra de förbättringar som jag har redogjort för i vad avser användningav ADB och handläggning av ADB-ärenden kommer stora krav att ställas på decentrala rationaliseringsorganen. Det är därför av stor betydelse att dessaorgan fungerar väl. Viktiga fömtsättningar härför är att de har lämpligtsammansatta arbetsuppgifter och ändamålsenliga organisations- ocharbetsformer. Denarbets- och ansvarsfördelning jag anser bör gälla och de ålgärder som härvidbör vidlas går att genomföra inom ramen för nuvarande organisation på centralmyndighetsnivå. Det är dock angeläget atl närmare få belyst i vad mån enändrad organisation kan vara att föredra. 1978/79:121 132 Ävenandra förhållanden gör att jag nu har funnit skäl atl överväga om nuvarandemyndighetsorganisation med de centrala uppgifterna på rationaliserings- ochADB-området samlade hos statskontoret är den mest lämpliga i alla avseenden.Jag skall här kort redogöia för dessa förhållanden. Fräganom FRLs uppgifier och ställning har utretts. Förslag beträffande FRIhar lämnals i budgelproposilionen (prop. 1978/79: 100 bil. Jag behandlar därföri del följande endasl frågor rörande statskontorets uppgifter och roll. Deuppgifier som åligger statskontoret är synnerligen omfattande. Verksamhetsområdetomspänner i princip hela den civila statsförvaltningen. Områdel är vidarekompliceral. De frågor verkei arbetar med får i mänga fall dessutomgenomgripande konsekvenser. Vissaav statskontorets uppgifter är svåra att förena. Statskontoret skall bl. a. tainilialiv till samt bevaka rationaliserings- och samordningsfrågor i sambandmed organisationsförändringar, utveckling av ADB-system och annatadministrativt utvecklingsarbete. Statskontoret har också till uppgift attplanlägga och i samverkan med vederbörande verk ulföra eller medverka vidrationaliseringsundersökningr. Denna medverkan i myndigheternasrationaliseringsarbete är värdefull på flera sätt både för de av arbetet direktberörda myndigheterna och för statskontoret. Bl.a. tillförs statskontoretpraktiska erfarenheter som är till nytta i verkets verksamhei på andra håll. Åandra sidan kan medverkan i konkrela projekt i vissa fall medföra alt verketsamtidigt är verkställande, samordnande och granskande organ, vilket kanmedföra avvägningsproblem och rollkonflikter för verket. Detförhållandet atl staiskonioret aktivt medverkar i rationaliserings-ochADB-projekt hos olika myndigheter kan även tvinga verkei all avsätta en störredel av sina resurser i sådana projekt än vad som från andra synpunkter voreönskvärt. Ävenvissa förändringar på arbetsrättens område och därmed sammanhängande frågorbör nämnas i detla sammanhang. I det hiltills bedrivna utredningsarbetet påarbetsrättens område har rationaliseringsfrågoma blivit särskilt uppmärksammadeoch vissa hithörande frågor har reglerats i medbestämmandeavtal på detstatliga området. Del kan därför finnas skäl att överväga om statskontoretsuppgifier och roll kan behöva ändras. Nämndaförhållanden är anledningen till attjag efter regeringens bemyndigandehar tillkallat en särskild utredare för aU se över organisationen för de centralamyndighetsuppgifterna avseende rationalisering och ADB i statsförvaltningen. Idirektiven till utredningen harjag framhållit alt nuvarande lösning med decenlrala myndighetsuppgifterna för rationalisering och ADB samlade inomstatskontoret har flera fördelar och i många avseenden fungerar väl. Bl.a.undviks en rad av de besväriiga gränsdragningsfrågor och kompetensproblem somkan uppstå om vissa uppgifter bryts ut och förläggs till befintliga eller nyaorgan. Prop.1978/79:121 133 Jag har därför i direktiven framhållit att man i förstahand bör undersöka vilka förbättringar som kan åstadkommas genom relativtbegränsade förändringar. Ett minimum torde vara atl statskontorets uppgifterklarare preciseras och att förutsättningarna för verkets arbete i olika typerav frågor bätire anges. Man kan även länka sig alt knyta en nämnd e. d. förADB-frågor till statskontoret. En sådan nämnd skulle kunna vara ett säll attförstärka politiskt förtroendevaldas insyn och inflytande i frägor om användningenav ADB i statsförvaltningen. I direktiven anför jag dock alt även mer genomgripandeförändringar bör prövas. I alternativ som innebär alt ADB-uppgifter m. m. brytsut ur statskontoret uppkommer frågan om de kvarvarande uppgifierna är lämpligauppgifier för den resterande myndigheien eller om även andra förändringar börgöras . Uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan de olikamyndigheterna måste noggrant klarläggas i alternativ som innebär att nyamyndigheter inrättas. En viktig del i utredningsarbetet är alt kartlägga ochulvärdera de erfarenheter som har gjorts inom statskontoret av hittillsvarandeorganisatoriska lösning, arbetsformer och arbetsuppgifter. Som lidigare nämnls medför en förbättrad planering ochstyrning av ADB-användningen i statsförvaltningen i åtskilliga fall en ökadbelastning på myndigheterna och datacentralerna. Jag vill även något beröra hurmyndighelerna intemt organiserar och administrerar utvecklingsarbetet ochdatordriften. Sådan verksamhet bedrivs i en mångfald former. ADB är etthjälpmedel i myndigheternas verksamhet och det sätt som ADB används på fåranpassas till verksamhetsformerna för myndigheternas huvudsakligaförvaltningsuppgifter m. m. Det är vidare myndigheterna som själva i förstahand ansvarar för hur ADB används. Vissa riktlinjer angående ADB-verksamhetensbedrivande avses dock komma atl ulfärdas (avsnitt 6.8). Del är f. n. intemöjligt alt bedöma i vilken mån sådana riktlinjer kan föranleda vissaorganisatoriska jämkningar inom olika myndigheter. Dessa får dock anpassasefter vad som är lämpligt i del enskilda fallet. Det är alllså inte fråga omatt stöpa all ADB-verksamhet i samma form. 14.3 Frågan om ett dataråd e. d. Jag vill också något beröra frågan om hur vissaprincipiella och övergripande frågor när det gäller användningen av ADB börhanteras. Det har i olika sammanhang (se bl. a. bil. 9 avsnitt 3) föreslagitseller talats om ett dataråd e. d. med mer eller mindre vittsyflande uppgifier.1 ett sådant dataråd skulle ingå representanter för bl. a. de politiskapartierna, löntagarorganisationerna, näringslivets organisationer m. fl.Syftet med ett sådant organ skulle främst vara att följa vad som händer påADB-området, att diskutera frågor av principiell art och att initiera deåtgärder som behövs för atl slyra utvecklingen i önskvärda banor. Prop.1978/79: 121 134 Min bedömning är att den ökande användningen av ADB-teknikkommer att få betydande effekter på näringslivet, arbetslivet ochsamhällsutvecklingen i övrigt underde närmaste decennierna. Statsmakternamåsle därför med olika medel säkerställa atl den framtida utvecklingen påADB-området sker på ett riktigt sätt och enligt värderingar som kan godtas avflertalet medborgare. För att få underlag för bedömningar av datoriseringenseffekter och de ålgärder som kan behöva vidtas med anledning härav har som tidigarenämnls regeringen tillsatt två kommitiéer som har lill uppgift attbelysa datateknikens effekier på näringslivels utveckling resp. effektema påsysselsättning och arbetsmiljö. Utöver ett bättre kunskapsunderlag behövs enligt minmening även ett lämpligt forum för att diskutera behovet, inriktningen ochutformningen av insatser. Det är viktigt atl lägesbeskrivningar, krav påuiredning av olika frågor, förslag litl lösningar m. m. blir allsidigt ochkritiskt belysta. Jag har därför förståelse för tankarna på någon form avdataråd. Ett sådant skulle kunna vara ett lämpligt forum för alt diskuterastörre frågor av allmänt intresse när del gäller ADB. F. n. utreds och bevakas dock en rad av de väsentligastefrågorna av olika kommittéer. 1 dessa är en rad olika inlressenrepresenterade. Jag anser därför atl det nu inte är rätt tidpunkt att tillsältaett dataråd e. d. Jag vill betona att frågan inle är avfärdad med detta utannya överväganden kan komma att ske i samband med att resultat av pågåendeutredningar framkommer. Ytterligare ett skäl för att inle nu inrätta ett datarådär att, som nämnts, organisalionen för de centrala myndighetsuppgifternaavseende raUonalisering och ADB f. n. utreds. Resultatet av denna utredning ochslällningslagandena därtill kan komma att påverka uppgifterna för ett datarådav här berörd typ. Jag har redogjort för en mängd olika aspekier påanvändningen av ADB i arbetel inom statsförvaltningen. Frågorna är inte av denkaraklär att de kräver ställningstaganden av för att kunna förasvidare. Regeringen kan utfärda de föreskrifter och anvisningar som behövs föratt de intentioner som jag har gett uttryck för skall komma till utförande.Med hänsyn till den stora betydelse som användningen av ADB har förförvaltningens funktionssätt och för samhällets verksamhet samt mot bakgrundav den breda uppmärksamhet som har ägnats ADB-frågorna förordarjagemellerlid all får tillfälle att la del av vad jag har anförl. Detblir därefier anledning för mig att återkomma tiU regeringen med hithörandefrågor i olika sammanhang. Prop.1978/79:121 135 För all statsmyndigheterna skall få lillräckliginformation och vägledning om vad som skall gälla i fråga om användningen avADB i deras verksamhet, bör särskilda medel beräknas på statsbudgeten fördetta ändamål. Jag förordar därför alt ett särskilt förslagsanslag tas upp istatsbudgeten för nästa budgelår. Delta bör beräknas till . ochanvändas för att underlätta för myndigheterna och de cenlralaralionaliseringsorganen alt anpassa handläggningen av ADB-frågorna tillinnehållet i de nu aktuella riktlinjerna. Jag vill också erinra om atlregeringen i årets budgetproposition (prop. 1978/79: 100 bil. 11 s. 22) harunder förslagsanslaget Statskontoret beräknal . för ytterligareutredningsinsatser i anslutning till frågorna om inriktningen av den statligaADB-verksamheten, främst inom metodområdet. De medel för informationsåtgärderm. m. somjag nu förordar bör kunna utgöra ett värdefullt komplement till detla. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjagalt regeringen dels ger tillfäUe alt ta del av vad jag har anfört idet föregående om användningen av automatisk dalabehandling istatsförvaltningen, dels föreslår att till Information tillstatsmyndigheterna m.fl. om användning av automatisk databehandUng istatsförvaltningen för /80 under åttonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den ålgärd eller det ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1978/79:121 Bilagal 137 Bilagatill avsnitt 2.1 Översikt av användningen av ADB inom statsförvaltningen 1 Rättsväsendet ................................................ 138 2 Fastighetsregistrering ochinskrivning ................. 139 3 Försvaret ....................................................... 140 4 Allmänna försäkringen m.m................................. 141 7 Bil- och körkorlsregistren.................................... 143 8 ............................. ... 144 9 Folkbokföring och beskattning............................. 145 10 Exekutionsväsendet.......................................... 146 11 Statligt löneuträkningssystem............................. 146 12 Studiestöd .................................................... 147 13 Högskolan ..................................................... 148 Prop.1978/79:121 Bilagal 138 Översikt av användningen av ADB inom statsförvaltningen Här redovisas några större användningsområden för ADB inomstatsförvaltningen. De områden som nämns skall ses som exempel. Redovisningenär således ej fullständig. I första hand beskrivs användning av ADB i administrativatillämpningar. Syftet med rättsväsendets informationssystem (RI) ärfrämst att förenkla och förbättra informationsutbytet mellan myndigheternainom rättsväsendet samt mellan dessa myndigheter och andra myndigheler medvilka de har ett frekvent utbyte av information. I samband därmed söker manockså på olika sätt rationalisera kontorsarbetet inom myndigheterna. Ett annalhuvudsyfte med är att skapa underlag för planeringen inomrättsväsendet. Rl är inte tänkt att bli ett enda datasystem med en stordatabank utan en rad från varandra skilda delsystem där driften sker på olikadataanläggningar. Systemen i RI kan hänföras till tre större problemområden,nämligen - Syslem förbrottmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmännadomstolama saml för förfarandet inom kriminalvården (BROTTSRI) - System fördiarieföring, beslulsregistrering, textbehandling och informationssökning idepartement och vissa myndigheler och därmed sammanhängande frågor (LAGRI) - Syslemför planering och uppföljning inom rättsväsendet (PLANRI) Gränsen mellan områdena är inle skarp. Vid sidan av dessa större pro blemområden faller vissa delprojekt som har varierande .anknytning till nämnda områden. Inom BROTTSRI finns en rad rutiner i drift.Rikspolisstyrelsen ansvarar här för den automatiska databehandlingen iflertalet mtiner. Verket databehandlar dom och slutligt beslul i brottmål,strafföreläggande, föreläggande av ordningsbot, brottsanmälan, uppgift som isärskild ordning lämnas angående person som är misstänkt för brotl (personblad)saml annan handling med uppgifier för del allmänna kriminalregistrel ellercenlrala polisregister. Vid databehandlingen framställs en rad meddelandentill olika myndigheler. regislreras aulomatiskt dala som skall ingåi det allmänna kriminalregistrel, de centrala polisregislren ochkörkorlsregistren. Delsystem för kriminalvården är under uppbyggnad. De ingåri BROTTSRI. Dalamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) svararför datordriften i denna del. Det huvudsakliga syftet med LAGRI är att förenkla ochförbättra vissa kontorsrutiner i departemeni och domstolar och atl i sambanddärmed skapa bättre rutiner för information om besluten ilagstiftningsförfarandet och om rättspraxis till såväl departement, domstolaroch andra myndigheler som enskilda. De första ADB-systemen med detta syfteinfördes i jusiitiedepartementel, regeringsrätten och kammarrätterna.De finns nu Prop.1978/79:121 Bilagal 139 inom många myndigheter, bl.a. domslolsverkel ochgenerallullstyrelsen. DAFA svarar för den tekniska driften. Också inom PLANRI finns ruliner i löpande drifl. En radutredningar pågår. leds av samarbetsorganet för rättsväsendelsinformationssystem (). Som tidigare nämnts svarar för driftenav en stor del av BROTTSRI. Ulöver Rl-mtinerna har rikspolisslyrelsen ell stort antalrent polisiära rutiner. - regislrering avefterlysta personer samt personer som inte fär vistas i landet - registrering avsignalement och särskilda kännetecken - registrering aveftersökta fordon - registrering avstulet och förkommet gods - personaladministrativtsystem för polisväsendets personal - realtidssystemför ledningscentralerna i och . ADB-resurser har samlats till endataenhet. I denna ingår en planeringssektion, fem sysiemsektioner och endriftsektion. Polisväsendet disponerar en dataanläggning med ca 340textskärmslerminaler (samt ett 50-tal under installation) placerade centraltoch på polisdistrikten. Terminalerna ger riksomfattande direkl åtkomst lillcenlrala polisregister. Terminalerna är anslutna till trafiksäkerhetsverketsanläggning via en s. k. dator lill datorförbindelse till . 2 Fastighetsregistrering och inskrivning beslöt (prop. 1968:1, SU 1968:2, 3LU1968:5, rskr 1968:80) alt ett centralt ADB-baserat fastighetsregister somersätter lidigare jord- och stadsregister och som är enhetligt för land ochstad skulle byggas upp. Vidare beslöt är 1970 (prop.