prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — RÅdelar kommitténs uppfaUning all iniegritetsskyddel inle bör specifiki knytas lillvissl tekniskt förfarande ulan generelli inriklas på den personregistrering,som kan anses kräva skydd för den enskildes integritet Ävenöveråklagaren i Göleborg anser all på längre sikl en ny personregislerlagsliftning,som inle får vara beroende av de meioder som används, synes bli nödvändig.Därvid bör även en närmare granskning ske av registrens Prop.1978/79:109 190 sårbarhetoch möjligheternu au uvslöju olillutnu ullug. Uiun ell fungerundekontrollsystem är del reellu iniegritetsskyddel lilet Dalainspeklionenhar inle så sällan mötts av den i och för sig försiåeligu unmurkningen ull dessverksumhei emellerlid kan le sig löjeväckande med lanke på atl den endasl avserpersonregislrering med viss leknik. Den som ime lar regisirera personuppgiftermed ADB kan ju alllid i siori hell frill göra della med varje annan lillgängligleknik. En sådan uppfattning har emellerlid grundals på missuppfattningen attannan leknik än ADB i praktiken medger hantering av så storainformationsmängder, sådan snabb bearbetning och sådana siora möjligheteraltkombinera olika uppgifter som kan ske med hjälp av ADB. När nu emellerlid ävenannan leknik, exempelvis microfiche, börjar få myckel stor kapacitet, t. ex.genom dalasiödd informaiionsålervinning från microfichen.fården inledningsvisredovisade uppfallningen alltmer fog för sig. Del sagda leder ofrånkomligen lillall riktmärket för iniegritetsskyddel vid personregislrering inom en snarframlid måsle förskjutas mot en generell personregisierlag där tekniken inlehar avgörande betydelse för tillämpligheten. Svensk rätl har redan lagii ell siegi den riktningen genom införandet av kreditupplysningslagen, som reglerar bl.a. personregislrering för vissl ändamål oberoende av hur den går till. 1 vissastater har datalagstiftningen redan fåll en mer allmän inrikining än i Sverige.Det förekommer exempel på dalalagar som motsvarar både den svenska datalagenoch krediiupplysningslagen, men som dessutom skyddar vissa känsligapersonuppgifter oavsett om de registreras med hjälp av ADB eller ej. Den norskadalalagen och den danska lagen för privatsektorn, vilka båda antogs ,går ell steg längre genom alt de i vissa sammanhang skyddar även juridiskapersoner. Del finns således möjlighet att i ett framtida uirednings-arbeie medsyfte all skapa en generell personregisierlag dra nytta av utländskaförebilder. I sammanhanget bör noleras att krediiupplysningslagen ger visstskydd även för juridiska personer. Datainspektionenanser frågan om en generell personregisteriag så viktig och akut atl den såsnart som möjligt bör bli föremål för uiredning. Detla bör lämpligen göras av DALKoch bör kunna ske inom ramen för kommitténs redan erhållna uppdrag. Om det inlebedöms så bör DALK få lilläggsdirekliv med uppdrag au genomföra en uiredningmed angiven inrikining. Om innehållet i en kommande personregisieriag är delgivelvis alli för lidigi all ha någon beslämd medning. Enligi inspeklionensmening bör väl dock dalalagen kunna las som en förebild och andra lämpligaförebilder sökas inlernalionellt. Inspektionen är givetvis beredd att slällasina erfarenheler av dalalagen och personregislrering lill förfogande vid enkommande utredning. Siaiskonioreiftamhåller all myckel talar för all dalalagen på sikl kan komma all ersättasmed en av tekniken obunden personregisierlag. Vem som berörs av att daia regislreras,hur de bearbelas, sprids och används saml själva Prop.1978/79:109 191 syftetmed en regislrering är vikligare än den lekniska utrustning man använder. Manbrukar använda oliku leknisku hjälpmedel i ett informationssystem. ADB är ellsådant medel. Mikrofilmiekniken eu annat elc. Många bearbetningar och en stordel av inlormalionshanleringen uiförs manuellt Del är därför i del totalaperspektivet svårt alt dra en självklur gräns för vud som är ADB och inle ADB.Mun kan inte enlydigl besiämma vur ADB börjur och slutur i ell informutionssysiem.Del blir t ex. ulll vunligure ull ett personregisier som förs med hjälp av ADB komplelterusmed regisier på mikrofilm. Uppgifternu i regisiren kopplas ihop medhänvisningskoder. Inom summa informutionssysiem hör .således data ofta ihop leknisklseil även om de registreras med olika hjälpmedel och på olika sätl. Deua ärytterligare skäl vurför lagstiftningen inie bör begränsas lill upplagningar förADB. Man ser del från slalskonlorels sida som angeläget att frågan om en allmänpersonregisierlag också uireds i DALK:s fortsatta arbete. SCB tillstyrker DALK:sförslag all med vissa ändringar och lillägg i datalagen behålla den nuvurandedatalagstiftningen i avvaklan på en mera generell personregisieriagsiiftning. SCBunderstryker vikten av au del långsiktiga utrednings- och förberedelsearbeielför en sådan lagsiiftning snarasi påbörjas.- I DäLK:s diskussion av länkbara huvuddelar i en personregisteriagfinns i olika alternativ exempel på särskilda regler för bl. a. statistik ochforskning. Verkei erinrar om alt SCB i olika sammanhang förordal en särskildreglering på della område som beaktar å ena sidan del grundläggande kravel påett fullgott iniegrileisskydd med hänsyn tagen lill de uppgiflsberördas inlressenoch deras förtroende och å andra sidan statistikens saml forskningens speciellakaraktär all inte rikta sig mol en enskild individ ge generella resultat /?SI'delari stort uppfallningen au en framlida lagsiiftning på personregi-sireringensområde inle bör exklusivt inriklas på jusl dalaregister utan kan behöva ges enmer generell omfallning. Redan uppgiften alt ge dutulugen ell konkret innehålloch därvid ange riktlinjer för avvägningen mellun allmäninlresse och personliginiegriiel liksom alt klargöra utrymmei för samköming är förenad med stora svårigheler. RSVanser inie del meningsfulll all i della sammahang uttala någon närmareuppfattning om hur en framtida personregisieriagsiiftning bör utformas. RSVerinrar endasl om all inhämiandel av personuppgifter på skalleområdei sedanlänge reglerals ulföriigl i sådana författningar som laxeringslagen. På skalleområdeiupprätthålls kravet all uppgiftsskyldighei skall grundas på förskrifter i lag(jfr 8 kap. 3 § regeringsformen). 1 lagar och andra skalieförfaltningar framgårockså för vilka ändamål uppgifterna används. Liknande förhållanden lorde rådapå andra förvallningsområden. Behovei även mer omfattande personregislerlagsliftningbör med hänsyn lill del anförda inie bedömas som alltför överhängande utanfrågan bör prövas på lång sikt. 1978/79:109 192 RRV har inga erinringar mot all DALK prövar behovet av ofiénilig kontroll avsådan registrering av persondala som görs med annan leknik än den elekironiskaeller som sker renl manuelli men avser särskili iniegriieiskäns-liga uppgifter.Verket framhåller dock att generella ulvidningar av lugstiftningen endasl börövervägas i fall där speciallagsiiftning anses bereda eu otillräckligl iniegrileisskydd.Dalainspeklionen bör också kunna följa uivecklingen på området som nära gränsarlill inspeklionens nuvarande verksamheisområden, och vid behov föreslå deändringar som erfordras. Konsumeniverkeibeionar vikten av ull del - såsom DALK - på prövus uttinföra en personregisterlugstiftning som inle enban lar sikle på regislreringmed .ADB-lekniken ulan som gäller generellt och kan ersätta dalalagen. Ävenen minoriici i kommuujörhundets siyrdse inslämmer i atl del sannolikt på sikl,med hänsyn lill uivecklingen av nyu regisireringsmedier vid sidun av ADB, blir nödvändigimed en mer generell personregislerlagsliftning som ersättning för dutulugen. Dåden leknisku uivecklingen inom områdel går snubbt är del ungelägel uii del förberedundeurbelei med en sådan lagsiiftning snarasi får stariu. Nämndenför samhällslnformailon siöder DALK:s mening atl del på börövervägas om inte en mer generell personregislerlagsliftning bör komma i fråga.Lagsiiftningen kunde då omfatta mer generella integritets-krav och i mindre omfallningutgå från regisireringsiekniker och registerbegrepp som avgörande fakiorer förregleringen. Ävenbyiåkraiiuiredningen anser att myckel lalar för en allmän personregisieriagoch ser det som angelägel all frågan uireds. FCOullalar an en snabb leknisk uiveckling inom områdena Ibr inlbrma-lionshanleringoch informationslagring relativt snabbi kan medverka lill au dalalagen blir elloprecisi insirumeni för all skydda iniegriieisinlressen. Del är de länkbara effekiernaav en viss informalionsinsamling och informationslagring som är av iniressefrån integriletssynpunkl, och inte hur personuppgifter insamlas, lagras ochanvänds. Det är visseriigen självklart au iniegriieisaspekterna blir särskiltviktiga atl bevuku vid tekniker, som innebär snubb åtkomst, stora möjlighetertill sammanställning av informaiion elc. Men på sikl bör man, enligt TCO:suppfattning, efterslrävu all ersätta dalalagen med en lag som reglerar personregislreringöver huvud laget oavsell vilken leknik som används. S.4C0/SRdelar DALK:s mening all en mer generell personregisieriagsiiftning, där fråganom utnyiijandei av ADB eller annan regisieneknik inte tillmäts avgörandebetydelse, bör ersätta datalagen. Med den snabba tekniska utvecklingsom sker, torde det bli allt svårare att skilja på ADB-register och regisiersom förs med hjälp av annan teknik. Micro-fiche och andra media kan nu t.ex.användas ulan att del behöver falla under Prop.1978/79:109 193 Användningen av sådana media kan också uigöra ell hol molden personliga integritelen. Svenska civilekonomjöreningen och understöder förslaget all göra personregisierlagen oberoende avvalet av lagringsmedium för registrei men finner del däremoi mindre lämpligt atlskjuta en utredning därom på framliden och föreslår i slället atl DALK flr iuppdrag atl ytterligare överväga och lämna förslag i denna fråga i sin näraförestående utredningsverksamhet Arbelsgruppen för ADB ochjuridik vid Siockholms universilel anmärker all DALK:s arbetssätt vid översynenav datalagen innebär atl ändringar och lillägg bör komma till stånd endasl om pålagligafördelar jämfört med dagslägel slår all vinna. Arbelsgruppen har förståelse fördenna begränsning som bl. a. innebär att DALK inte lagit ställning tillinförandet av en allmän personregisierlag som ersätter den ADB-orienleradedatalagen. Av olika uttalanden i betänkandet llr arbelsgruppen emellertidintrycket att DALK närmasi anser atl en sådan lag bör komma lill siånd.Arbelsgmppen framhåller försin del, all det inle är givet alten sådan lösningär den mest fördelaktiga - kanske skall i stället dalalagen kompletteras med lagsiiftningför speciella seklorer av persondalabehandling och vissa grundläggandereglerom skydd för personlig inlegritel vilka kan avse även annal än regislreringoch hanlering av persondala. Fortsatt utredning och studium av svenska ochutländska erfarenheter är uppenbariigen av nöden. Riksarkivelanför all eftersom DALK:s uttalanden på denna punkl av naluriiga skäl ärallmänt hållna, det i dagens läge är svårl all ta ställning till förslagen.Allmänt sett finns del skäl lill sior ivekan inför de perspekliv som härupprullas. Den konirollapparal som skulle kunna bli följden av den skisserade lagsiiftningen,kan lält bli belungande och även inge beiänkligheier från principiell synpunki.När kommittén (s. 269) ullalar, all stora mängder informaiion inte utan vidarebör fä bevurus och hållus tillgängligu myckel länge, finns del enligi riksarkiveluniedning framhålla, atl det moderna samhällel med nödvändighet måste bygga påen myckel omfattande informaiion; en sådan kunskapsfond är också eu led i sirävandeiatl undvika den hotande anonymiseringen. Fråninfbrmalionsieoreiisk synpunki ifrågasätter riksarkivel om informationen i såhög grad som kommittén länker sig låler sig bindas lill beslämda syften och funklioner.All missbruk måsle förhindras är självfallel; den nya informaiionsiekniken hari del avseendet medfört risker som kräver särskilda ålgärder. Därifrån är siegelemellertid långt lill en reglering, som på eu mera allmäni sätt knyteruppgiften och informalionsuinylijandei lill siriki avgränsade sammanhang. Siockholmskommuns stadsarkiv har lätt all följa DALK:s resonemang i 13 1978/79. 1978/79:109 194 principfråganmen varnar myckel besläml för långlgående ålgärder med en sådan uigångspunki. Delbör sålunda icke ifrågakomma all lägga en av integritelssynpunklen betingad föriamandekontroll, avideniifiering eller gallring över de icke maskinläsbarapersonregistren i offentlig förvallning. Anledning är att kraftigt understryka samkörningsfaklornsi integritetshänseende avgörande roll vid personregislrering. Överhuvudlaget ärhög lid all klargöra de etiska grunderna för det sociala arbeiets dokumentationi vårt land. Där såsom här den enskilda underkastar sig ett rikt varieratsamhälleligt ingripande i sill privalliv bör vederbörande också kunna tåla verksamheien dokumentariskt belägges. För den enskilde berörde är del frånrättssäkerhets-, ideniiteis-,ja, även inlegritelssynpunkl av vikt att så sker,för samhället är del återigen alldeles nödvändigt. Den långsiklsmoiiveradeforskningen utvärderar med utnyttjande av dels den inom förvaltningen avsattadokumentationen, dels för ändamålet speciellt samlad information effekten avsamhällets verksamhei och eljes de miljöfaktorer individen möler på sinlivsväg, och på basen av denna ulvärdering skall det nya samhällel byggas. Enklok trädgårdsmästare sågar icke av den gren han själv sitter på. De nukortsiktiga inlegritelsaspeklerna kan tillvaratas genom strukturering ochgallring inom registren, så alt från dem i möjligaste mån utmönstras s. k.mjukdata och så att bloll under kortare lid informationen hålles tillgänglig ide kuranta registren för att sedan endels gallras (G-bestånd), endels överföraslill slulna forskningsmalerialdepåer (F-beslånd). Sekretesslagstiftningen kan ivad avser det socialt känsliga malerialel med fördel skärpas. KF, slulligen,anser all DALK i sill fortsatta arbete borde utreda möjlighelen om lagsiiftningväsentligen baserad på reglering av uidala genom konkreta föreskrifter som gör lillsiåndsförfarandetobehövligt eller åtminstone slarkl begränsal. Enligi KF:s uppfattning kan regleringav utdata göras mindre beroende av den lekniska utvecklingen ochdatainspektionens resurser skulle då kunna koncenireras på lillsynsverksamheien. 19'Övriga frågor DALK:sslulsaiser lämnas i slort seil utan erinran. LO och TCO förordar emellertid allviss besvärsräll ges lill fackliga organisaiioner. Hovrätten Jör Väsira Sverigeoch byråkratiutredningen förordar i mer allmänna ordalag någon form av besvärsrällför den som kan komma alt bli registrerad. I ett yllrande förordas vidare aitregeringsrätten skall pröva besvär mol datainspektionens beslul i slället försom nu regeringen. Dalainspeklionendelar DALK:s uppfattning all besvärsräll för varje enskild regisirerad bl. a.av prakliska skäl inte kan komma ifråga. Inspektionen delar också DALK:suppfattning all det inle finns skäl all införa en 'Numreringen av avsnitten är densamma som i betänkandet. 1978/79:109 195 I'..' regelom besvärsrätt för intresseorganisationer. En sådan regel skulle iroligeninnebära svåra avgränsningsproblem. LOpåpekar all de anställda genom sina fackliga organisationer visseriigen harmöjligheter atl yllra sig lill dalainspeklionen angående förelagels begäran omtillstånd men all datalagen inle ger de fackliga organisationerna räll att hosregeringen anföra besvär mol datainspektionens beslul. Enligt LO:s uppfattninghar situationer förelegal där en sådan möjlighel hade varil aktuell ochbetydelsefull. LO uppfattar del som principielll felaktigt atl endasl enaparlen, den som registrerar, och inte de som regislreras skall ha besvärsräll.LO inser all det inle är möjligt att ge varje registrerad besvärsrätl men i regisiersom registrerar människor på grund av att de är anslällda är det självklart atlden berörda fackliga organisationen bör ha besvärsrätl. Efter mönster från arbeismiljölagen(9 kap. 3 §) kan della enklasi ske genom ett tillägg lill datulugens 25 §. Deltuskulle innebäru att arbetstagarorganisationen ges besvärsrätt i den mån sakenrör medlemmarnas intresse och organisalionen lidigare yttrat sig i ärendet. 7"C0 är inne på sammalinje och anser alt del är en brist i nuvarande lagstiftning att besvärsräitendast lillkommer de registeransvariga, och inte dem som blir registrerade. TCOinstämmer i de sy npunkter som i denna fråga framförts i ledamöternaGustafssons och särskilda yttrande, men vill gå längre än vad däranges. En besvärsrätt bör, enligt TCO:s uppfattning, tillkomma även dem somavses bli registrerade. Denna besvärsräit kan dock av naluriiga skäl inte gällaenskilda individer, utan bör tillfalla organisationer som förelräder denenskilde, exempelvis de fackliga organisalionerna. De organisaiioner det härkan bli fråga om måsle vara organisaiioner som stadigvarande företräder denenskilde. Däremot kan denna rätl inte fl omfatta organisationer som skullekunna bildas med det enda syftet atl utnyttja denna besvärsräll. En lämpliglösning kunde vara atl besvärsrälten tillföll de organisationer, vars yttrandeinhämtas innan datainspektionen fattar beslut i ett lillståndsärende. /SRinslämmer däremot i DALK:s synpunkier när det gäller besvärsrätl för intresseorganisationeroch anser atl frågan inte hör hemma i datalagen ulan bör regleras i annatsammanhang. Dalainspeklionenpekar på alt JK har besvärsräll avseende inspeklionens beslul och därvid skalliaktta bl. a. de regislrerades intressen. Inget hindrar giveivis en organisaiion- eller en enskild registrerad - från atl påkalla åtgärder av JK för att klagapå ett beslut. Enligthovrätten för borde en besvärsräll i någon form i de regislreradesiniresse övervägas, eventuellt så att JK:s klagorätt ulvidgas lill att gällaäven enskildas inlressen. Byråkratiutredningenanser alt del kan finnas skäl all införa en viss räll för de regisirerade allöverklaga. Denna fråga bör enligi byråkratiutredningens uppfattning övervägasvidare. 1978/79:109 196 Konsumentverketbetonar viklen av all JK får nödvändiga resurser för all effeklivi kunnaingripa och ulöva den laleräll som lillkommer honom enligi 25 § dalalagen.Genom all noggranl följa uivecklingen och uppmärksamma missförhållanden från inlegrileissynpunklkan JK se lill all daialagen ger del avsedda skyddel. och finner synpunkierna i det särskilda yttrandet av omhänvisning till klagorätlen hos JK motiverade. Datainspektionen lar uppen fråga om besvärsrätt som inte berörs av DALK. En vanlig lyp av ärenden hosinspektionen är klagoärenden, där enskilda personer vänder sig lill inspekiionenmed begäran all inspekiionen skall kräva viss ålgärd av den registreransvariga.För del fall inspektionen lar upp klagomålei lill prövning men finner au delvar oberäiligai uppkommer frågan om klaganden har besvärsrätt. Om klaganden inlesjälv förekommer i del regisier som har avsells med klagomålei kan del enligi inspekiioneninie anses atl beslutet har angått honom på sådant sätt alt han skulle vara saklegitimerad.Han skulle således inte vara besvärsberättigad enligt den grundläggandebestämmelsen i II § förvallningslagen (1971:290). När klaganden självär regisirerad och den av honom påkallade åtgärden skulle innebära någotpositivt för honom beiräffande hans personliga inlegritel, släller sigsituationen annoriunda. En lolkning av den nämnda bestämmelsen i förvallningslagenger enligt inspektionens uppfattning vid handen all klaganden i detta fall är saklegitimerad.Han bör således tillerkännas besvärsräit. Delliggeri sakens natur atl frågorom personlig inlegritel endasl har avseende påenskilda personer. Något rättsskydd för organisalions inlegritel eller liknandeges inte i datalagen. Oaktat den registrering som är föremål för daiainspekiionensbedömning i ärenden enligi dalalagen avser enskilda personer, kan de enskilda prakliskllåla sig förelräda av en organisaiion. Det kan vara naturiigi exempelvis förarbetstagare som registreras av sin arbelsgivare. Arbelslagarens fackligaorganisation kan i sådani fall komma all företräda den enskilde. Vidregistrering av arbetstagare har del således förekommii atl klagomål harriktats mot den registeransvarige av de regislrerades fackliga organisation.Dalainspektionen har lagit upp sådani klagomål lill prövning. Skulle inspekiioneni sådani fall efter prövning finna att klagomålei var oberättigat uppkommerfrågan om organisationen har besvärsräll. Eftersom inspektionens prövningenligt datalagen skall inskränkas till frågor som rör den personligaintegriteten och eftersom den bedömda registreringen avser organisationensmedlemmar och inle organisalionen själv, kan enligt inspektionens uppfattning organisalioneninte anses vara besvärsberättigad. Svenska annonsörers förening. 1978/79:109 197 direktreklamföreningoch föreslår alt lalan mol daiainspekiionens beslulgenom besvär föres hos regeringsrätten i stället för hos regeringen och anförsom grund all datalagen nu har lillämpals under så lång lid atl det ej längreförefaller vara påkallat all regeringen belastas med denna arbetsuppgift Denfördelen vinns också all sekretesslags- och daialagsärenden som ligger varandanära avgörs av samma instans. 19.3Ändringar och förtydliganden av vissa paragrafer i datalagen 19.3.2Utlämnande av personuppgift lill ullandel Arbelsgruppenför ADB och juridik vid universilel fäster uppmärk -samhet på deproblem som gäller datalagens territoriella tillämplighel. Enligt DALK innebärdatainspektionens nu gällande praxis all tillstånd krävs enligt 3 ij ochmedgivande enligt II ij datalagen om mari avser atl sända primärmaterialulomlands för ADB och åierll resullalei i form av lisior eller på annal mediumsom inle är an anse som dalamedium. Enligi dalainspeklionen är del sannolikiall en del regisieransvariga inie uppmärksammai delta. Också i den rättsvelenskapligadoklrinen har frågan ansetts tveksam och datainspektionens praxis haruppfattats på annat säll än i DäLK:s betänkande(se således M. i Förvallningsrällslig 1978, sid. 10,11). Dalainspeklionenhar ifrågasatt om del inie behövs ell förtydligande Sladgande i dalalagen. DALKanser inte alt så är fallet (sid. 278-279). Arbelsgruppen anslutersigemellertid till uppfallningen all ell förtydligande i datalagen behövs. Allmänisett bör det vara av vikt alt grundläggande regler, som kan ge anledning lillmissförstånd eller förbli okända för många regisleransvuriga, kommer lill klartullryck redan i själva lagiexien. erinrar om all exportberoende gör del nödvändigt ulldel duiafiöde över gränserna som krävs lor uirikeshandeln inte beläggs medonödiga restriktioner. Det är här sällan fråga om känsliga personuppgifter. Delär mol denna bakgrund angeläget all lagreglerna ellertillämpningsföreskrifterna om utlämnande av personuppgifter lill utlandet inte omurbetusutun ull exportörers, importörers och bunkers synpunkier inhämtus. Hiltillsvurundeerfurenheter ger vid hunden utt del inte är svårt utt på dellu område förenu integritetsskyddsintressetoch iniressei uv iniernuiionella affärsförbindelser. Särskili vud gäller bunkernusverksumhei ifrågusälter föreningen om inle 11 ij dutulugen borde kunnautformas så all bank får rätt all. lillsiåntl eller med eu generellttillstånd av dalainspeklionen, lill uiliindsk bank överföra alla uppgifter som ifrågakommerinom ramen för bankverksamheten. Till slöd för en sådan ordning kan åberopasall även i utlandet genomgående gäller regler om banksekretess. Dellu innebärull del även inlernalionellt inom bankvärlden finns eu redan etableratintegritets-skydd. 1978/79:109 198 19.3.5Bevarande av uppiagning för ADB i läsbar form Riksarkivetanför atl föreskrifterna i 14 ij datalagen om bevarande i liisbar form av uppiagningför ADB som använis i mål eller ärende är av sior viki såväl från offenllighelsprincipenssom den framlida forskningens synpunki. Som del påpekais av dalainspeklionenrör föreskriften ej endast personregister ulan även andra dalorbaserade regisierinom den offenlliga seklorn. Den överlåler ål varje myndighei all självsiändigibegränsa offenlligheis-grundsaisen.