prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Beskrivningen av de miljöproblem som uppstår vid utsläppav svavel till atmosfären vid förbränning av fossila bränslen, främst dåförsurning av mark och vatten behandlas bl.a. av ,forsk-ningsrådsnåmnden, , lantbruksstyrelsen, statensgeotekniska institut, länsstyrelserna 1 , , ochVästerbottens län, . ochSvenska slenkolsimportörers förening. anser att utredningens redovisningborde kompletteras med bedömningar av skador på byggnadsmaterial genomvittring och på järnkonstruktioner genom korrosion. Enligt statens geotekniska institut kan man avutredningens redovisning få intrycket att sur nederbörd är liktydigt med enförsurning av mark och vattendrag. Remissinstansen anser ej förhållandena varaså enkla. Institutet hänvisar bl.a. till en norsk utredning som anser attförsurningen i huvudsak beror på förändrad markanvändning och därmed förändradeavrinnings- och markkemiska förhållanden. Institutet anför vidare. I underlagsrapporten behandlas endast nederbördensförsurande inverkan i relation till sjöarnas buffringskapacitet och ej deförhållanden som nämnts ovan. På sä sätt kan väsentliga förhållanden haförbigåtts. Detta bedömer vi som allvarligt, i synnerhet om underlagsmaterialetkommer all användas i samband med förslag till lokalisering avenergiproduktionsanläggningar baserade på fossila bränselen. Lantbruksslyrelsen påtalar att graden av försurning berorpå svavelnedfallets storlek och jordens halt av neutraliserande ämnen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 280 normalt upphäva försurning av genom ökadkalktillförsel. Styrelsen anför vidare. De beräkningar som i betänkandet har gjorts rörandesvavelnedfallets omfattning och geografiska spridning vid olika alternativ avelproduktion anser styrelsen vara osäkra. Behovet av studier om hursvavelföroreningar sprids i atmosfären under olika klimatiska förhållanden ochhur sur nederbörd inverkar på jordbrukets förutsättningar är enligt styrelsensmening angelägna. Länsstyretsen i påtalar att en tydligförsurning av länets åkerjordar kunnat konstateras sedan 1960-talet.Försurningen har ökat påtagligt under 1970-talel vilket minskat länetsmöjligheter att allsidigt utnyttja sina naturresurser. Länsstyrelserna i och framhåller allen långt gående försurning av respektive läns sjöar har skett. Bådaremissinstanserna ser det som synnerligen angeläget att användningen avfossila bränslen minskas så snabbt som möjligl. i lån anför att storrestriktivitet bör iakttas vid nyanläggning av kol- och oljekraftverk i länet.Detta framför allt på grund av den belastning på miljön som länet redan hargenom . Enligt är det viktigt attunderstryka att utsläppen av bl. a. svaveldioxid vid förbränning av gas ärutomordentligt låga jämförda med utsläppen vid förbränning av olja och kol. anser att utredningen i slortsett inte lägger fram några nya synpunkter på svaveldioxidproblematiken. Föreningenpåtalar att målsättningen är att reducera de svenskasvaveldioxidutsläppen från /år /år 1985.Föreningen anför vidare. På denna punkt står föreningens medlemmar inför tekniskaoch ekonomiska problem som accentueras vid en eventuell framtida konverteringtill koleldning. Här finns behov av ny teknik för reduktion av svavel i bränsleoch/eller i rökgaser. Enligt föreningens mening bör mera omfattandeförsök med kalkning av sjöar och försurad mark genomföras. Kalkning synes varaett ekonomiskt och effektivt sätt att neutralisera verkan av svavelnedfall, ochdå inte bara den del som har sitt ursprung inom landet. Redovisningen av inverkan på miljön på mycket lång sikthar endast behandlats av ett fåtal remissinstanser. meteorologiska ochhydrologiska institut. samt understrykerstarkt problemet med atmosfärens ökade koldioxidhalt vid fortsatt omfattandeeller ökad användning av fossila bränslen. framhåller atl risken förklimatpåverkan av koldioxidutsläpp är större för kol än för olja och gas,närmare bestämt 1,5 resp. 2 gånger större. Liknande synpunkier framförs avSvenska gasföreningen. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 281 2.5Arbetsmiljön och dess hälsorisker Endastett fåtal remissinstanser här komrhenterat utredningeris redovisning avarbetsmiljön och dess hälsorisker. Några har gjort uttalanden av mer allmänkaraktär men dessa refereras inte i det följande. Arbetarskyddsstyrelsennoterar att utredningen betonat möjligheten av att spillvärme från bl. a.kärnkraftanläggningar utnyttjas för uppvärmning av byggnader. Styrelsen påpekaratt en sådan utveckling ställer stora krav på uppföljning avarbetsmiljöproblemen vid drift och underhåll av mycket omfattande kulvertsyslemi tunnlar. Styrelsen anför vidare. Vadgäller de arbetshygieniska konsekvensema av energiutvinningen uppehåller sigutredningen till stor del vid cancerriskerna. För cancerogena ämnen i luftenfinns enligt utredningen inga säkra nivåer, utan antalet cancerfall i enpopulalion anses vara proportionellt mot dosen ända ned mot dosen noll. Förandra hälsofarliga ämnen används däremot i några fall begreppet nolleffektdos.Det bör då anmärkas, all frånvaro av en viss definierad effekt inom enpopulalion inte utesluter, att en viss frekvens av samma effekt skulle hakunnat iakttas, om man t. ex. studerat en större populalion. Av dettaskäl är det omöjligt att bevisa frånvaro av en risk. diskuterar också riskbegreppet. Sällskapet anför därvidföljande. Motbakgrund av det sagda anser Sällskapet att påpekandet på sid. 139 ibetänkandet, att man inte bör "räkna med någon tröskelnivå för halten avföroreningar under vilken cancerrisken är noll, såvida men inte har säkra bevishärför", är både korrekt och diskutabelt. Sällskapet ansluter sig tilluppfattningen att man rent teoretiskt inte bör räkna med någon sådantröskelnivå, men oavsett om någon tröskelnivå existerar eller ej, så torde detvara omöjligt att fä fram ovedersägliga bevis för existensen av en 0-risk.Påpekandet är således i huvudsak innehållslöst. EnligtUHÄ har utredningens behandling av arbetsmiljön och dess hälsorisker vissabrister. Remissinstansen diskuterar kapilel 6 i betänkandet och anför därvid. 1tabellerna 15, 16 och 18 redovisas antalet yrkesskadade och dödsfall vid ettårs drift av ett 1000 MW koleldat, oljeeldal och kärnkraftaggregat. Det totalaantalet förväntade yrkesskador är 741-975, 47 och 39 och antalet dödsfall därav3,7-4,5, 0,6 och 0,8 respektive. Taleni tabellerna är icke helt jämförbara. För kärnkraftverk inkluderas olycksfall(11 ) vid anläggningsarbeten och montering av aggregat (sid. 166 rad 1och bilaga 3 sid. 142). För de övriga kraftverken har denna olycksfaktor intemedräknats. Skälet därför anges vara dels att det inte finns någonuppskattning, dels att anläggningsarbetena för dessa kraftverk inte torde varaså omfattande. Planeringsberedningarnasarbetsgrupp finner del osannolikt att antalet olycksfall vid anläggningsarbetetär väsentligt olika för de tre skilda kraft- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 282 I bilaga 3 sid. 142 noteras också att förkärnkraftverk har "yrkesskador frän anläggningsskedet med viss tvekanmedtagits". anser del tilltalande attutredningen beaktat hela hanteringskedjor från utvinning till elproduktion närman jämfört arbetsmiljöriskerna hos olika energislag. Enligt TCO bör de mycket långtgående säkerhetskrav somfinns på kärnkraftområdet få vara dimensionerande för arbetsmiljöbevakningenvid varje form av energiproduktion i landet. LO ser det som värdefullt att utredningen presenterat enöversikt över arbetsmiljörisker vid olika slags energiproduktion.Remissinstansen anför vidare. LO anser det väsentligt för arbetsmiljön i stort att deenergikrav som krävs för atl upprätthålla våra ambitioner för en acceptabelarbetsmiljö tas med i beräkningen. Enligt beräkningar som gjorts avsekreteriatet för framtidsstudier krävs del - för alt sanera och sedanvidmakthålla standarden gentemot luftföroreningar och buller på våraarbetsplatser - ell energitillskott av ca 2,5-4,perår. Utredningens konstaterande om vikten av fortsattforsknings- och utvecklingsarbele på energiområdet biträds av ett stort antalremissinstanser. Till dessa instanser hör FOA, meteorologiska och hydrologiskainstitut, UHÄ, arbeiarskyddssiyrelsen, delegationen för energiforskning,, , slyrelsenför teknisk utveckling, medicinska forskningsrådet, forskningsrådsnämnden,statskontoret, lantbruksuniversUetet, länsstyrelserna i ochVäslmanlands län. , , , , , och . Fierlalel av dessa remissinstanser understryker också, somutredningen, behovet av epidemiologisk forskning. Enligt FOA är det viktigt atl skilja mellan sådanaosäkerheter som verkligen bedöms kunna fyllas genom forskningsinsatser ochsådana där detta inte är fallet. Remissinstansen anför vidare. 1 fråga om exempelvis klimatets känslighet för en kraftigökning av koldioxidhallen kan man bara säga att en klimatförändringskulle vara trolig. En ökad forskning inom detta område vore säkert värdefullmen den kommer knappast att kunna fylla alla kvarslående luckor i vårakunskaper. Man kan bli tvungen att avstå från exempelvis en kraftigt ökadförbränning av fossila bränslen, inte i första hand för alt detta skulle kunnaöka skaderisken utan av det skälet att effekter i en oprognoserbar omfattningbedöms sannolika. Tänkbara konsekvenser kan bli enorma och irreparabla. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 283 Ett liknande resonemang förs av Svenska läkaresällskapetsom anför. Insaiser för att reducera befarade men inte säkertrhätbafa risker kan förväntas resultera i icke säkert mätbar minskning avrisknivån, som insatserna kan stjäla resurser från områden därskadeförebyggande åtgärder skulle ha kunnai medföra en faktisk ökning avsäkerheten. viktenav forskning som syftar till att minska en viss given risk eller verkan genomålgärder i energiproduktionssystemet. Nämnden anser att utredningen i huvudsakframhållit forskning som syfiar till att klarlägga och kvantifiera risker och verkningarav olika givna energiproduktionssätt. Enligt medicinska forskningsrådet ochforskningsrådsnämnden är det förutom behovet av ytteriigare epidemiologiskforskning också angeläget med en stark satsning på toxikologi. Enligt UHÄ är en god epidemiologisk forskning beroende avatt del finns toxikologiska experter som kan samarbeta med epidemiologerna.Remissinslansen anför vidare. UHÄ finner det vidare väsentligt att de förslag omsäkerhelsrelalerad forskning genomförs som framförs av delegationen för energiforskningi betänkandet (SOU 1977:50) Energi - program för forskning, utveckling,demonstration. Delegationen för energiforskning påpekar att en merpreciserad lista över angelägen miljöforskning återfinns i nr 7"Miljö- och hälsoeffekter av tekniska energisystem i normal drift". konstaterar att detsaknas en översikt över behov och organisation av forskning omenergianvändningens effekter på yttre miljön. Rådet anser det angeläget att detsnarast utarbetas en sådan övergripande forskningsplanering. Liknande synpunkter framförs av i Blekingelän. LO anser det viktigt att utländsk forskning och utländskaerfarenheter utnyttjas. Genom myndigheter och institutioner ges vissa garantierom ett flöde mellan länderna av kunskap beträffande hälso- och miljöriskerna.LO anför vidare. 1 sina överväganden har energi- och miljöutredningen inleutlalal sig i frågan om detta flöde fungerar tillräckligt effektivt. LO villmed hänsyn till sakens vikt föreslå att myndigheternas möjligheter att insamlaoch bearbeta utländskt material inom respektive områden prövas och vid behovförsiärks. för ett liknande resonemangbeträffande forskning inom kärnkraflområdet. Inspektionen framhåller attsvenska insatser bör anpassas till det stora internationella arbete som pågår. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 285 Utvärderingav statsbidragen för energibesparande åtgärder i nä ringslivet Förhandsrapportfrån statens industriverk (jfr SIND 1979:1) 1 Allmän, bakgrund m.m........................................ 286 2 Beviljade bidrag, totalt ..................................... 287 3 Beviljade bidrag, fördelning påbranscher ............... 288 4 Beviljade bidrag,energibesparing och energisparkostnader för olika åtgärder 289 5 Beräknad och verkligenergibesparing ................... 292 6 Bidraget som styrmedel förenergihushållning i industrin 295 6.1 Projekt som inte beviljatsbidrag ..................... 295 6.2 Företagens syn påbidragsgivningen .............. 296 7 Sammanfattning ochpreliminära slutsatser .......... 298 1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 286 1 Allmänt, bakgrund m. m. beslöt all ställa . tillförfogande för att stimulera till invesleringar för bättre energihushållning.Härav skulle högst . få användas för bidrag till energibesparandeåtgärder i näringslivels byggnader. Dessa bidrag avsåg enbart företag medmindre än 200 anställda. Bidragen fick högst uppgå lill av godkända koslnader.Bidragsbeloppet var maximerat till . Lägsta kostnad som berättigadetill bidrag var . Bidragen var i huvudsak avsedda för ökadvärmeisolering. Bidragsgivningen uppdrogs ål statens industriverk. 1 det utredningsarbete som föregick 1975 årsriksdagsbeslut på energiområdet pekade industriverket på olika möjlighetertill energibesparing inom industrin, ulöver vad höjda energipriser kunde antasge. Bland annal rekommenderade verket all stöd även skulle kunna utgå tillsiörre företag, samt till modifiering eller komplettering avproduktionsutrustning i syfte all sänka energiförbrukningen. skulle utgå i form av statligt slöd för finansiering underett år av prototyp- och demonsirationsanläggningar för energiproduktion ochenergianvändning m. m. Våren 1975beslöt att utvidga stödet till näringslivet att avse även bidrag tillenergibesparande åtgärder inom industriella processer, liksom till prototyperoch demonsirationsanläggningar inom energiområdet. Till detla anslogs 80 Mkr.för budgetårel 1975/76. Det maximala bidragsbeloppet för åtgärder inomnäringslivets byggnader höjdes till . anslogs för /76 genomtilläggsbudget. För /77 anvisades . ökadesbidraget till åtgärder inom näringslivets byggnader till maximall . Som en del av ett större konjunkturpaket anslog riksdagenunder våren ., utöver tidigare anslagna medel, för bidrag tillåtgärder inom industriella processer. Medlen skulle användas till ett 20 %-igttillägg, utöver de normala bidragen, för projekt där huvuddelen av maskiner ochannan större utrustning beställdes före och levererades föreden Ijanuari 1978. Kravet, att vid bidragsgivningen skulle tas hänsyn till ommedel från särskild investeringsfond utnyttjades, togs bort den 1 juli 1977.Det lägsta bidragsgrundande beloppet för samtliga anslagsposter höjdes till5000 kr. De separata anslagsposterna för byggnader och industri eller processerslogs samman till en bidragspost. Maximigränsen lOOOOO kr. i bidrag föråtgärder i näringslivets byggnader togs bort. Vidare kunde företag med mer än200 anställda från och med nämnda datum också få bidrag för åtgärder ibyggnader. anvisades för /78. 1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 287 Genom förordning (1978:339) om ändring i förordningen(1975:422) om statsbidrag till energibesparande åtgärder i näringslivet m. m.lämnas också bidrag för upprustning av små vattenkraftverk, företrädesvis meden effekt mellan 100 och 1 500 kW. Enligt förordningen infördes från den I juli1978 den ordningen att företagareföreningarnas efterföljare, de regionalautvecklingsfonderna fattar beslut om bidrag med högst . för åtgärder inäringslivets byggnader för företag med högst 200 anställda. För /79 anslogs . 2 Beviljade bidrag, totalt Av tabell 1 framgår antal beviljade bidrag, beviljatbidrag och genomsnittligt bidrag per bidragsprojekt fördelade på näringslivetsbyggnader, industriella processer samt prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Tabell 1 Beviljade bidrag tili toidober 1978. Antal projekt som erhållit bidrag Beviljat bidrag Mkr. bidrag per projeki kr. Näringslivets byggnader Industriella processer Prototyper och demonstrationsanläggningar 4 287' 607 2 ' Antal ärenden. Många ärenden innehåller flera olika energibesparandeåtgärder. 189 st av dessa projekt fick tillägg om totalt . Tabellen täcker hela den tid som bidragsgivningen pågåttfram till . Av tabellen framgår att verket beviljat bidrag i nära 5 000fall med sammanlagt ., samt att det finns stora skillnader mellande olika bidragskategorierna. Sålunda har av beviljade medel gåtttill näringslivets byggnader trots att dessa svarar för ca. Annoriunda uttryckt är det genomsnittliga bidraget per projekt inomnäringslivets byggnader endast 1/25 av det genomsnittliga bidraget tillindustriella processer. Eftersom handläggningstiden inte reduceras imolsvarande grad blir en slutsats den alt det i genomsnitt krävs störreadministrativa resurser för att fördela ett givet bidragsbelopp viaindustriella byggnader. Prototyper och demonstrationsanläggningar svarar förmindre än av antalet bidrag. Den genomsnittliga bidragssumman för dessaprojekt är . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 288 3 Beviljade bidrag, fördelning på branscher Avtabell 2 framgår hur bidragen till näringslivets byggnader, industriellaprocesser samt prototyper och demonstrationsanläggningar fördelar sig på 17olika branscher. Beloppsmässigt dominerar massa- och pappersindustrin som harfått en dryg tredjedel av totalt beviljade bidragsmedel och nära hälften avbeviljade medel för industriella processer. Beloppsmässigt följs massa- ochpappersindustrin närmast av kemisk industri, värmeverk samtjärn- ochstålindustrin. För de två förstnämnda branscherna påverkas utfallet främst avett mycket stort spillvärmeprojekt i (Shells raffinaderi). Bidragentill näringslivets byggnader domineras av trävaru- och verkstadsindustrin somtillsammans svarar för av projekten och har erhållit avtotalt beviljade bidrag av detla slag. Någon frapperande skillnad igenomsnittligt beviljat bidrag per projekt finns ej fördenna typ av bidrag. Destörsta genomsnittliga bidragen - ca. /bidrag -har gåtl till järn- ochstålindustrin, och de minsta - ca. /bidrag -lill skogsbruk, jordbruk,jord- och stenindustrin, samt serviceindustrin. Tabell 2 Beviljade bidrag Reparations-, tvätteri- och Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 289 Inomgrupperna industriella processer samt prototyper och demonstrationsanläggningarvarierar bidragen påtagligt mellan de olika branscherna. Inom den förstnämndagruppen har den genomsnittliga bidragsstorleken varit störst inom värmeverken -ca. ./bidrag i genomsnitt - och massa- och pappersindustrin - ca. IMkr./bidrag i genomsnitt - under det att den genomsnittliga bidragsstoriekenendast varit ca. inom jordbruk och trädgårdsnäring och 15 tusenkronor inom serviceindustrin. Inom prototyper och demonstrationsanläggningardominerar - när del gäller den genomsnittliga bidragsstorleken - den kemiskaindustrin, värmeverken och massa- och pappersindustrin. Avtabell 3 som visar bidragen till industriella processer fördelade på åtgärdframgår att de största genomsnittliga bidragen har gått till spillvärmeprojekten- ca. Därnäst kommer mottrycksinstal-lationer med drygt3,. i genomsnittligt beviljat bidrag per projekt. De lägsta specifikabidragen 30 å /bidrag har gått till tätning, isolering,kondensationstorkar och brännarbyten. Tabell3 Processåtgärder, bidrag och antal. Beviljat bidrag' kkr - härav indunstningsanläggn. 20%tilläggsbidrag ej inräknat 4 Beviljade bidrag, energibesparing och energisparkostnader för olika åtgärder Tidigarehar i denna sammanfattning redogjorts för bidragens fördelning på olikabranscher och också åtgärdstyper. Väl så intressant är att försöka analyseravilken energibesparing som erhållits med hjälp av bidragen. I 19 Riksdagen1978179. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 290 dettaavsnitt diskuteras emellertid ej grundfrågan om bidragen verkligen inneburitatt projekt kommit tiU stånd, som annars ej skulle ha realiserats. Här angesendast den energibesparing som uppnåtts i de projekt som erhållit bidrag. Dessabesparingssiffror bygger på i ansökningarna uppgivna värden, dock.controUerade och ev. justerade vid handläggningen. 1 nästa avsnitt redogörsnärmre for vilken noggrannhet man kan bedöma att de har. Detbör emellertid redan nu påpekas att det alltid är förenat med mycket storasvårigheter att bedöma hur ett företags produktionsutrustning, värmecentraler,ångsystem etc. skulle ha utvecklats om man ej genomfört ifrågavarandeenergibesparande åtgärd. I stort sett är man hänvisad till att utgå ifrån attom ej den energibesparande och bidragsgrundande åtgärden genomförts, så skulleman inte heller gjort något annat. Denna förutsättning strider i viss mån motresultaten av den enkät som verket utfört och som redovisas i avsnitt 6 nedan. Avtabell 4 framgår den på angivet sätt beräknade årliga energibesparingen förprojekt som beviljats bidrag. I den mån besparingen hänför sig till andrabränslen än olja har besparingen omräknats tUl ekvivalenta ton olja (toe) påbasis av de olika bränslenas energiinnehåll. Vidare har 1 MWh. el antagitsmotsvara 0,2 toe. Tat>eU4 Beräknad oljebesparing per är för projelct som bevisats bidrag. 'Projekt som fått grundbidrag -(- tillägg redovisas under industriellaprocesser. energibesparing i aktuella projekt. Potential ej medräknad. 'Varav 2 koleldningsprojekt sparar ca. Somframgår av tabellen finns det stora skillnader mellan de båda bidragsgruppernanäringslivets byggnader och industriella processer. Prototyper ochdemonstrationsanläggningar faller delvis utanför ramen för denna jämförelse,eftersom dels energibesparingen ofta är mycket svår att beräkna, dels syftetmed projekten är att demonstrera en ny teknik -varvid den första anläggningensom regel alltid blir relativt dyr - och dels det ligger i sakens natur att denbidragsgrundande tekniken ännu ej kunnat spridas inom industrien i sin helhet,dvs. man har ej kunnat ta hänsyn till dessa projekts energibesparingspotential. 1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet Somsynes av tabellen svarar industriella processer för något av antaletprojekt men för av den beräknade totala energibesparingen. Man serockså att det beviljade bidraget per sparad toe är ca inomnäringslivets byggnader men endast för industriella processer. Avtabellen framgår också det anmärkningsvärda faktum att det 20%-iga tilläggetlockade fram relativt billiga projekt räknat i bidragskronor per sparad toe. Slutsatsenav det ovan sagda är att om man av resursskäl måste prioritera, bör åtgärderinom industriella processer ha försteg framför åtgärder inom näringslivetsbyggnader. Detta gäller särskilt om de administrativa resurserna utgörflaskhalsen - vilket är fallet för industriverkets bidragsverksamhet. Engrundlig analys har även gjorts av kostnader för olika energihushållningsåtgärderi industrin och åtgärdernas lönsamhet. Basen för denna analys har varitsamtliga bidragsprojekt men också de projekt som fått avslag med motivet attlönsamheten varit för stor. Verket bedömer att representativiteten hosmaterialet är mycket stor. I tabell 5 redovisas resultatet. Energisparkostnadenär angiven i investeringskronor per sparad toe och lönsamheten i rakpay-off tid (dvs. utan ränta). TabeU5 Energisparkostnader och företagsekonomisk lönsamhet. Pay-off, år" kr/toe/år' Reglering, styrning av processer (ej varvtalsregl.) Spillvärme, industri kommun (/MWh) Omläggning av processkedja, allmän Isolering, tätning, inbyggnad av Brännarbyte (i processutrustning) Ombyggnad, utbyte av processutmstn. Värmeåtervinning ur kondensat, Värmeåtervinning, processvärme, torkar (i trävaruindustrin) Prop.1978/79:115 Bilaga 1.3 Industridepartementet 292 Pay-off, är* kr/toe/år' Förbättringav värmesystem 4600 6,5 Förbättring av ventilations system 4650 6,2 Övergång till fastbränsleeldning 5 350 6,9 Tillvaratagande av processvärme för Förbättringav isolering 8200 11,4 Anslutningtill fjärrvärme 8400 12,0 'Summainv./toe/antal projekt, avrundat på när 2 Summa pay-off, år/antal projeki