prop · G203164 · 1978-12-31 00:00:00 — Nytt processmaterial kannämligen länkas tiUföras ett ärende först pä det stadiet. har vidare inle kunnai finna, alt lagen i dess nuföreslagna skick kan förhindra fastighetsförvärv raed förevändning atl bostadsrättsföreningskall bildas men där den verkliga avsikten raed förvärvet är att bildaandelsförening med s. k. strimlade län. Åtgärder liU förebyggande av förvärvmed sådana avsikter bör enligt mening övervägas. vill avslutningsvis framhålla att den avorganisationen tillstyrkta lagändringen jämte ovan föreslagna kompletteringarej får förhindra fortsatt utredningsarbete om de skUda ekonoraiska förutsättningarnaför fastighetsförvaltning, orabyggnad ra. m., något sora också riksdagenuttalat sig för. : Vid ett genomförande avde föreslagna reglerna, kommer frägan om förhandsbesked från kommunen ora dessinställning i tUlständsfrägan, alt få en raera central ställning än enligt gäUandelag. Förbundet anser, att tiUståndslagen bör kompletteras raed bestäraraelser oraförfarandet när förvärvaren vill vända sig direkt lill koramunen och begärabesked om kommunens inställ- 9 1978/79. Prop.1978/79:164 118 ning.Reglerna lorde kunna utformas efter modell i 4 § 1 st. förköps lagen, dvs. med skyldighet för kommunen att , förslagsvis , lämna bindande besked, huruvida man önskar begära prövning av ett förvärv eller ej.- Enligt 3 § tredje stycketi förslaget skall koramun, som önskar påkalla prövning, anmäla detta tillinskrivningsmyndigheten senast på den inskrivningsdag, som infaller närmastefter från det att lagfart sökles på förvärvet. Därvid krävsendast, att till anmälan skall fogas bevis om att överlåtaren och förvärvarenunderrättals om kommunens beslut. Detla kan, enligt förbundels uppfattning, ejvara tUlfyllest. Kommunen får en frist för sitt beslut alt påkallaprövning och det måsle då kunna krävas, alt koraraunen närmare moiiverar sittställningstagande. I annat fall kan befaras, all kommunen i ett antal fallreservationsvis kan komraa att göra anraälningar, vUka senare raåste återkallasi brist på sakliga argument. En skyldighet för kommun att sakligt molivera sinbegäran ora prövning raedför dessutora, att handläggningen hos hyresnämndenförenklas, eftersora förvärvaren redan i sin ansökan till hyresnämnden om förvärvslUlstånd,får möjlighet all bemöta de skäl och omständigheter som föranlett komraunenatt påkalla prövningen. Förbundet anser att förslaget bör kompletteras med enregel av innebörd, att koramun i sin anraälan till inskrivningsmyndighetenskall vara skyldig att ange de sakliga skäl varpå beslutet atl påkaUa prövninggrundas. : Enligt § 2 tillsländsla-gen gäller undanlagfrån skyldigheten atl söka förvärvstillstånd om förvärvare av egendomen är slalen,koraraun, landstingskommun, koraraunalförbund, koraraunalägt bolag, landslingskommunägtbolag, allmännyttigt bostadsförelag, riksorganisation avbostadsrättsföreningar eUer bostadsrättsförening anslulen lUl sådanorganisation. Enligt § 4 i sarama lag skall förvärvaren göra sannolikt atl hanär i stånd atl förvalta fastigheten och alt han skall idka bostadsförvaltning. Förbundet föreslär ianledning av ovanstående, att även en s. k. äkta bostadsrättsförening raed avlänsstyrelsen godkänd ekonomisk plan undantages från tillståndslagen. Man börnämligen kunna förutsätta, att en godkänd ekonoraisk plan innebär atlföreningen av prövais och ansetts vara i stånd att förvallafastigheten särat alt föreningens ändamäl enligt bosladsrättslagen är lillgodoselt,nämligen alt idka bosladsförvaltning. : Ett förtydligande bör göras av lagens 2 §, med innebörd atl ävenregional bostadskooperativ organisation (HSB-före-ning) raed anslutning av bl.a. bostadsrättsföreningar skall undantagas från förvärvslUlstånd på sarama sättsom nu gäUer för bosladskoopera-tiv riksorganisaiion. ' SKB är en särpräglad kooperativ bostadsföreningsom rönt stor förståelse från statsmakternas sida när det gällt att skapa specialbestäramelserför att föreningens verksarahet skall kunna fortsätta på ett ändaraålsenligtsätt. Ofta har likheterna med bostadsrättsföreningarna beaktats. SKB harsålunda dispens från bl. a. hyresvärds reparationsskyldighel enligt JB 12: 15andra siycket, från förbudel i JB 12: 19 a § raot s. k. obestärad hyra säratfrån bostadssaneringslagen och hyresförhandlingslagen. Vidare beviljas SKB vidny- och ombyggnader statliga bostadslån av löneunderlaget. SKBanser därför alt föreningen bör tUlhöra den krets, Prop.1978/79:164 119 .soraenligt 2 § i lagen ora förvärv av hyresfastighet m. m. inte behöver tillståndoch föreslår att 2. i denna paragraf ges följande lydelse: "2.om staten, kommun, landsiingskommun, kommunalförbund, aktiebolag, som helt ägesav kommun eller landstingskommun, aUmännyttigt bostadsförelag,riksorganisation av bostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening anslutentill sådan organisation eller bostadsförening, som enligt 16. andra stycketövergångsbestämmelserna tiU bosladsrättslagen fått tillstånd att fortsätla sinverksamhet, är förvärvare,". Bostadsdomstolen:Otvivelaktigt har den etablerade hyresgäströrelsen särskilda kvalifikationer aftutreda en förvärvares lämplighet. En naturlig utgångspunkt vid en översyn av lillståndslagenmåsle vara alt möjliggöra för samhället alt i ökad utsträckning ta del avhyresgäströrelsens saralade resurser och överblick över bostadshyresmarknaden.Vad sora har anförts kunde i och för sig lala för atl lokal hyresgästföreningges sarama rätt som kommun att begära atl tillståndsfrågan skall prövas avhyresnämnden. Bostadsdomstolen delar emellertid arbetsgruppens uppfattning atthyresgästkolleklivets erfarenhet i hithörande frågor lärapligen bör las lUlvara genom atl kommunen inhämtar yttrande eller på annat sätt samråder medhyresgästföreningen på orten. ges rätl att vid sidanav kommunen begära alt tillståndsfråga prövas, skulle det innebära ett merakomplicerat förfarande än det sora arbelsgruppen har föreslagit. Om, i överensstämmelseraed vad som föreslås i promemorian, också sammanslutningar av hyresgäster sominte är anslutna till skulle ges rätl alt begäraprövning så lorde tiUämpningsproblera inle kunna undvikas. Ianslutning till vad sora har anförts i det närmast föregående viU bosladsdomslolenfrarahålla följande. Som har nämnts har de lokala hyresgästföreningarna ochHyresgästernas riksförbund stor erfarenhel av och överblick över hyresraarknadenoch fastighetsägares förhållanden. Hur en hus- eller kvartersförening avhyresgäster skall kunna tänkas tiUföra ett tiUståndsärende något av värde annalän renl undantagsvis är svårt att förstå. Som förslaget ligger är del tänkt allsådana sammanslutningar skall yttra sig ora den blivande hyresvärden och hanskvalifikationer och förutsättningar, eller ra. a. o. om en person som hyresgästernai allmänhet inte tidigare haft att göra med och kanske inte ens känner till. Eninte oviktig invändning mot förslaget i denna del är att kommunen ochhyresnämnden inte säkert kan veta till vilken sammanslutning av hyresgäster somkomraunen respektive nämnden skaU vända sig raed begäran om yttrande ellersynpunkter. Bostadsdomstolen avstyrker under hänvisning lUl vad som haranförts i förslaget alt i lillslåndsärendena koppla in annan organisaiion avhyresgäster än hyresgästförening, anslulen till riksorganisation avhyresgäster, dvs. i praktiken hyresgästförening, anslulen lUl . Falutingsrätt: Begreppet organisation av hyresgäster sora berörs av ansökan ellerhyresnämndens beslut är diffust. 1978/79:164 120 Kommunenmed dess ansvar för bostadsförsörjningen får antas till-börligen ombesörja denutredning, som är påkallad i ärende ora förvärvslUlstånd, och har möjlighetatt därvid inhämla yttrande från hyresgäster eller hyresgästorganisation. Pågrund härav ifrågasattes starkt om det föreligger skäl för att belastahyresnämndens handläggning av tUlståndsärende med skyldighet för nämnden altför yttrande tillställa hyresgästorganisation ansökan om förvärvslillstånd. Enligtförslaget är det komraunen som suveränt avgör om förvärvs-prövning hos hyresnärandskaU ske. Med hänsyn härtill synes del följdriktigt att besvärsrätt för annanän part i ärende ora förvärvslillständ skall tillkomma kommunen och ingenannan. Det har inle förebragts övertygande skäl för förslaget att ävenorganisation av hyresgäster skall få föra talan mol hyresnärandens beslut i nyssnärantärende. Hyresnämndeni : Enligt föreslagen lydelse av 16 b § nämndlagen skall ansökan föryttrande tillställas organisation av hyresgäster sora berörs av ansökan, oradet lämpligen kan ske. Organisation av hyresgäster som berörs av hyresnämndensbeslut får besvärsrätt genora ändringen i 25 § förvärvstUlståndslagen. av hyresgäster har enligt raotiven en vidsträckt innebörd ochomfattar inte bara hyresgästförening, anslulen tUl ,utan också varje annan sammanslutning som uppfyller kraven på ideell föreningoch företräder medleraraarnas intressen i hyresfrågor. I kravet på altorganisationen skall beröras av ansökan resp. beslutet torde ligga att åtrainstonenågon av organisationens medleramar skall vara hyresgäster i förvärvsfastigheten(jfr prop. 1976/77: 151 s. 110), som harförhandlingsordning för denna fasiighel är enligt motiven alltid besvärsberättigad. Hyresnämndenär medveten om att förslagen i denna del överensstämmer med den principieUasyn på hyresgästorganisationernas ställning som präglatlagstiftningen. anser eraellertid alt förslagen ändå inle kanläranas utan erinran. Vadförst gäller ändringarna i 16 b § närandlagen anser hyresnäranden att en reraisskyldighetinle bör föreskrivas i andra fall än sådana där ett klart utredningsbehovtillgodoses genom remissen. Skyldigheten att enUgt 16 b § inhämta yttrande frånkomraunen uppfyller detta krav liksom t. ex. skyldigheten enligt 17 § andrastycket närandlagen atl inhärata yttrande från lantbruksnämnd. Såvitt gällerorganisationerna förefaUer behovei av den föreslagna remisskyldigheten raera tveksarat,sammanhänger bl, a, med att organisationsbegreppets innebörd inte bara ärvidsträckt utan också obestämd, vilket f, ö. kan vålla svårigheter itillämpningen. Det är också oklart på vilket sätt reraisskyl-dighelen begränsasgenora lämplighetsprövningen enligt tillägget tiU 16 b §, Lagtextens utforraningoch molivultalandena s. 65 kan tydas sä att remiss inte fär underlåtas av denanledningen atl den berörda organisationen inle kan väntas lUlföra ärendet nägotutredningsmaterial av betydelse. Med en sådan innebörd ler sig den föreslagna reraisskyl-dighelenalltför vittgående, och den kan ibland t, o. ra, tänkas slrida mot närandensåligganden enligt 16 d § nämndlagen. Delär självfallet angelägel att hyresgästorganisationernas sakkunskap tas tUl varai tUlståndsärendena. Arbetsgruppens uttalanden s. 55 ger närmast intryck av althyresnäranderna f, n, inte skulle få del av hyresgästorganisationernassynpunkter. Som framgår av det åberopade ut- 1978/79:164 12i skollsutlåtandettorde kommunerna normalt höra de lokala hyresgästföreningarna i tveksammaärenden. Detta gäUer i varje faU . I sådana ärenden brukarkommunen överlämna föreningens yttrande till hyresnämnden lillsammans raed detegna yttrandet. är också oförhindrad atl komplellera ulerdningen iett kontroversiellt ärende genom att inhämta särskUt yttrande från hyresgästföreningeneller genora att bereda föreningen tUlfälle att närvara vid sammanträde iärendet och då framföra synpunkier. anser att det inom ramen förgällande bestämmelser finns tillräckliga möjligheler alt tillföra hyresnärandernaorganisationernas sakkunskap ochavstyrker ändring i 16 b § närandlagen.- Enligt ikrafllrä- dandebeslämmelsenblir lagrummet i sin nya lydelse lillämpligl även i anhängiga ärenden som intehunnit avgöras före , anser en sådan ordning oläraplig.I fråga om förvärv som skett före ikraftträdandet bör äldre bestämmelser gälla. Hyresnämndeni : Det är riktigt som franUiålls i promemorian att kommunens yllrandehittUls i rättstillärapningen har haft stor betydelse för nämndensställningstagande. Det är emeUertid atl märka att hyresnäranden vid sinhandläggning av förvärvsärenden består av ordförande och intresseledamöter, finns alltså en ledamol raed särskild kännedom om hyresgästers förhållanden.Dessa ledamöter har ofta också anknyining tUl någon i orlen verksam fastighetsägare-ellerhyresgästorganisation. Detta raedför alt ett förvärvsärende enligt nuvarandeordning avgörs först sedan såväl komraunen sora ledamöter med god kännedom orahyresförhållandena i orten har fått tillfälle alt påverka beslutet. proraeraorian föreslagna ordningen innebär att det blir kommunen ensam somfår la slutlig stäUning till om förvärvsprövning skall ske, I promeraorian frarahållsatt det fär anses naturligt atl koramunen före sill ställningstagande samråder raedberörd hyresgästorganisation. Hyresnärandensätter i fråga om de föreslagna reglerna kan anses lill fyUesl när det gäUeratt garanlera att hyresgästerna får tillräckligt inflytande påförvärvsärendena. Någon skyldighet för kommunen att samråda medhyresgästorganisation finns inle och även i del fall samråd sker ligger detslutliga avgörandet hos kommunen. Någon rätt att överklaga komraunens beslut lordeinte vara avsedd. Det förhållandet alt hyresnäranden även i forlsällningenskall pröva förvärvsärenden och all hyresgästorganisation enligt förslaget gesrätt att överklaga hy-resnärands beslut innebär inle någon garanii förhyresgästinflytande, eftersora raöjligheten för hyresgästorganisation att ageraförutsätter att kommunen har beslutat atl begära förvärvsprövning. Medhänsyn lill det nu anförda anser hyresnäranden att frågan om rätt förhyresgästorganisation att påkalla förvärvsprövning bör övervägas ytterligare. Hyresnämndeni : Det i promeraorian upptagna förslaget innefattar bestäramelser om bl.a. alt hyresnäranden skall, om det lämpligen kan ske, beredahyresgästorganisation som berörs av förvärvet tillfälle alt yttra sig i ärendetora förvärvstillstånd och atl sådan organisation får rätt att besvära sig överhyresnämndens beslut. Del syns tveksamt i vilken utsträckning hyresnärandenskall vara skyldig att undersöka huruvida det finns hyresgästorganisation soraberörs av förvärvet. Även om det av handlingarna i ärendet framgår atthyresgästorganisation som berörs av förvärvet finns, kan hyresnämnden inteute- Prop.1978/79:164 122 sluta att ytterligare organisationer berörs. Det bör inteåläggas hyresnämnden alt göra egna efterforskningar av "berördhyresgästorganisation". Enligt hyresnämndens mening är det tillräckligtatt höra sådan organisaiion endast om del framgår av handlingarna i ärendeiatt dylik organisation finns. Däremoi bör hyresnäranden vid behov höra hyresgästorganisation,sora kan förväntas ha upplysningar alt lämna oavsett om den berörs av förvärveteller ej. i : Beträffiinde den föreslagnaskyldigheten för hyresnämnden att inhämla yttrande i tillslåndsärendel fränberörd hyresgästförening synes denna kunna begränsas till de fall där sådantyttrande inlc redan lämnats till kommunen och sedan vidarebefordrats tillhyresnämnden. Detla hindrar ju inte att särskilt om det blir fråga om munllighandläggning i hyresnämnden, vilkel ofta torde bli fallet hyresgästföreningbereds lillfälle att anföra (ytterligare) synpunkter muntligen eller skriftligenunder nämndens handläggning. Bostadsstyrdsen: Enligt förslaget skall ansökan omförvärvstillstånd för yttrande tillstäUas kommun, där tillständspliklig fastegendom finns samt, om det lämpligen kan ske, organisaiion av hyresgäster somberörs av ansökan. Styrelsen ifrågasätter om inte eventueUt yttrande frånorganisation av hyresgäster bör infordras av kommunen, som med kännedora om delokala förhållandena kan antas ha de bästa förutsättningarna att bedöma, om.yttrande bör infordras och vilken organisation som lämpligen bör kontaktas.Tillika kan kommunen härigenom få sådan kännedom om synpunkter frånorganisationen i fräga, sora kan vara av värde vid avgivande av del kommunalayttrandet. : Undersökningar sora vi hargjort och som har rapporterats för arbetsgruppen visar attfastighetsspekulanter har sökt sig lill andra orter sedan tiUståndslageninfördes i Stockholms-, Göteborgs- och . En sådan geografiskrörlighet kommer att kunna påvisas även sedan lagen blivit lillämplig i helalandet. Kommunerna torde ofta sakna kännedom om presumtiva fastighelsför-värvareslidigare uppträdande i andra orter. Det kan inte förutsättas alt kommunen skaUbegära tillståndsprövning så snart förvärvaren inte är känd genom tidigare fastighelsinnehavpå orten. Hyresgästerna kan genom sin organisaiion hålla sigorienterade om och upptäcka när personer som har vägrats förvärvstillslånd,eller har gjort sig kända för fastighetsspekulalion och dålig fastighetsförvaltningi annan kommun, uppträder bland de lagfartssökande. Enligt promemorian är detnaturligt atl komraunen utnyttjar den kunskap som finns hos hyresgästerna och ierforderlig utsträckning samråder med berörd hyresgästorganisation innankommunen tar ställning. Det föreslås även atl hyresnämnden skall inhämtahyresgästorganisationens yttrande, ätminstone "om del lämpligen kan ske".Förslaget innebär emellertid den viktiga förändringen atl förvärvet inte allsblir pröval av hyresnäranden, om kommunen avstår från att utnyttja sininitiativrätt. Koramunens ställningstagande kommer inte alltid atl ske isaraband med att förvärvaren ansöker om lagfart. Enligt förslaget kan nämligenkommunen i förväg avslå från tillståndsprövning om den blivande fastighetsägarenbegär det. Hyresgästerna kan således inte bevaka sin "yttranderätt"genom atl hålla sig underrättade om aktuella lagfartsärenden. Vi har iarbetsgruppen förordat att även hyresgästorganisation bör få 1918 f 19:164 123 Motsvarigheter till en sådanrätt finns redan i bosiadssaneringslagen och bostadsförvallningslagen. Detråder ett starkt samband mellan grunderna för tUlståndsprövning och motiven förtvängsförvaltning, vilket betonades av föredragande statsrådet i propositionenom bostadsförvaltningslag. Syftet att förhindra dålig förvaltning avhyresfastigheter har i bostadsförvallningslagen fått motivera alt såväl kommunsom hyresgästorganisation kan begära tvängsförvaltning. Om initiativrätten förtillståndsprövning ulsträckes på samma sätt, ökar möjligheterna att lagen fåråsyftad verkan. En lösningsom innebär atl hyresgästorganisation jämställes med komraun i fråga ora rätlenatt påkalla tillståndsprövning har den nackdelen atl inskrivningsmyndighetenmåste underrätta även den berörda hyresgästorganisationen om atl lagfart harsökts. Det skulle öka belastningen på inskrivningsmyndigheten som inte harnågra rutiner för kom-raunikation med hyresgästorganisationer. Detta kanundvikas genom ett förfarande som innebär att kommunen alltid inhämtar yttrandefrån berörd hyresgästorganisation, samt att kommunen ålägges begära prövning orahyresgästorganisationen inte tillstyrker förvärvet. Med en sådan ordningkommer tillståndsprövning att ske i fall där hyresgästorganisationen motsättersig förvärvet eller där kommunen begär tillståndsprövning fastän hyresgästorganisationeninte haft något att invända. Förvärv utan tillständsprövning kommer bara att kunnaske när komraunen och den berörda hyresgästorganisationen är ense om attprövning inte skall påkallas. Eninvändning som kan resas mot hyresgästorganisationens rätt att begäratillståndsprövning är att den kan medföra större belastning på hyresnämndernaän som annars skulle bli fallet. De erfarenheter som finns frånbostadsförvaltningslagen (tidigare lagen om tvångsförvaltning), ger dock intevid handen att hyresgästorganisationen utnyttjar sin formella möjlighet attpåkalla myndighetsprövning mer än vad som är befogat. Det ökade antalhyresnämndsärenden som kan följa av hyresgästernas initiativrätt bUr beroendeav hur raänga tveksamma fall som kommunen annars skulle ha lämnal utan åtgärd.Oron för alt lagen kan missbrukas av berörda hyresgästorganisationer vägerlätt i jämförelse med riskerna att tvivelaktiga förvärv kan passera utan någonsakprövning. Det kan återigen hävdas alt kommunens ansvar förbostadsförsörjningen är ett tiUräckligt motiv och att det därför inte skullefinnas någon risk för att kommunen avstår från tillståndsprövning molhyresgästorganisationens uppfattning. Med den utgångspunkten finns dock ingabärande skäl mot ett förfarande sora ger garantier för att hyresgästernassynpunkter och erfarenheter av vissa fastighetsägares tidigare förehavanden komraertiU uttryck i lagens tiUämpning. 5 Besvärsrätt samt rättegångskostnader ibostadsdomstolen i : tiUstyrker attkommun och hyresgästorganisation ges rätt att föra talan mot hyresnämnds beslut. I detta sammanhang vill hyresnämnden påpeka att frågan omkommunalbesvär mol komraunens olika beslut enligt tiUståndslagen inte har tagitsupp tUl diskussion i promemorian. Det är t. ex. oklart i vad mån Prop.1978/79:164 124 kommunens beslul att påkalla hyresnämndsprövning av ettförvärv el ler alt avstå från sådan prövning vid framtida förvärv kan angripas genom kommunalbesvär och vad sådana besvär kan innebära för den fortsatta handläggningen av tiUståndsärendet. Enligt hyresnämnden är det viktigt atl hithörande frågor belyses under del fortsalla lagstift ningsarbetet. ------ I fråga ora hyresgästorganisation be svärsrätl föreligger för organisation som berörs av nämndens beslut. Det är oklart vad som menas raed berörd hyresgästorganisation. I rao tiven uttalas (s. 62) att hyresgästorganisation som har förhandUngsord- ning för fastigheten har besvärsrätt. Detta uttalande torde få tolkas så att vid andels- eller aktieförvärv varje organisation som har förhand lingsordning beträffande fastighei som ägs av bolaget har besvärsrätt. Fråga uppstår eraellertid vad som skall gälla om förhandlingsordning inte finns. Enligt hyresnämnden bör då riksorganisation eller förening, som är ansluten tUl sådan organisation och inom vars verksamhetsom råde fastigheten är belägen, ha besvärsrätl (jämför 1 § iredje stycket bostadssaneringslagen). Det bör vidare övervägas ora inte sådan hyres gästorganisation med hänsyn till dess allmänna kännedora om hyres- förhåUandena i orten bör ges besvärsrätl även i de fall annan organi sation har förhandlingsordning för fastigheten. föreslår all det i lagtexien uttryckligen anges vilken eller vilka hyresgästorgani sationer som skall ha rätt alt föra talan mol nämndens beslut. i : Förslaget innebär en nyhetbeträffande besvärsrättens utforraning så till vida, atl rätt att anförabesvär i bostadsdomstolen över beslut av hyresnämnden i förvärvsärendentill-lagts förutom part även koramun, där den fasta egendomen är belägen ochorganisation av hyresgäster som berörs av nämndens beslut. Arbetsgruppenanför, att det är kommunen, sora har initiativ till förvärvsprövningen och attdet därför också är ett starkt komraunalt intresse att få frågan prövad även ibosladsdomstolen. anser det angeläget, all det allmännas iniressebevakas av kommun genom i demokratisk ordning utsedda representanter.Länsstyrelsen vill därför tiUstyrka att kommunen erhåller besvärsrätt. har inte enligt utredningens förslaglillagls någon initiativrätt atl påkalla prövning av förvärvsfrägor. Inteheller har hyresnämnden ålagts obligatorisk skyldighet atl höra sådan organisation.I förslaget till ändring av 16 b § lagen om arrendenämnder och hyresnämndersägs alt ansökan om förvärvstiUstånd skall för yllrande tUlställas organisationav hyresgäster som berörs av ansökan, "om det lämpligen kan ske".Arbetsgruppen har förutsatt, att inhämtande av sådant yttrande huvudsakligen "skaUgälla endast kontroversiella ärenden". finner alt behov ivissa fall kan finnas för en hyresgästorganisation, sora inte är part, att föraupp ett förvärvsärende till bostadsdomstolen. Frågan härom och formerna för ensådan besvärs-rätt mäsle emellertid uiredas fullständigare än vad ulredningennu gjort. : Styrelsen finner del vidare självfallet altkommun, såsom föreslås, ges besvärsrätt i ärende om förvärvslUlstånd, faslänkommunen inte är part.