prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Den utveckling inom den amerikanskaekonomin som tecknas i avsnittet om den internationella bakgrunden bedömsinnebära en dämpning av den ekonomiska tillväxttakten 1978-1979. En sådanutveckling kan under loppet av 1979 förmodas innebära en sjunkande tillväxttaktför papperskonsumtionen i . Återverkningarna härav i form aven ökad nordamerikansk konkurrens i har emellertid inte bedömtskomma att utgöra något avgörande inflytande på den västeuropeiskamarknadsutvecklingen. Papperskonsumtionen i torde fortsätta attväxa i en god takt . En viss tillbakagång kunde mot slutet av 1978visserligen märkas för de tidigare mest efterfrå-geexpansivagrafiska papperskvaliteterna. För den svenska pappersexpor- Prop.1978/79:150 78 tens vidkommande torde emellertid en avmattning här kommaatt kompenseras av en starkare efterfrågetillväxt för andra papperskvaliteter.Överhuvudtaget synes efterfrågan 1979 ha förutsättningar att utvecklas på ettsätt som bättre överensstämmer med den svenska produktionens starka inriktningpå förpacknings- och kartongområdel. Denna bedömning bekräftas av den senastekonjunkturbarometern som visar en fortsatt ökad orderingång frånexportmarknaderna. Sammantaget har pappersexporten mot bakgrund av denförväntade efterfrågeutvecklingen bedömts öka i volym 1978-1979. Med tanke på de omfattandeprishöjningar som genomförts på pappersmassa väntas exportprisutvecklingen påpapper bli betydligt starkare 1979 än 1978. Tendenser till en åtstramning avpapperspriserna kunde märkas och dessa tendenser börförstärkas . Här har förutsetts en höjning av exportpriserna med ca12% 1978-1979. Den förväntade efterfrågan beräknas vid en svag fortsattminskning av färdigvarulagren leda till en produktionsökning med ca 10%1978-1979. Trots icke obetydliga kapacitetstillskott 1979 medför den beräknadetämligen kraftiga produktionsuppdragningen ett ytterligare höjt kapacitetsutnyttjande1979 jämfört med . Med en stigande pappersproduktion iVästeuropa steg även förbrukningen a\ pappersmassasuccessivt. Ett omslag till en viss påfyllnad av massalagren skedde iden västeuropeiska pappersindustrin. Detta marknadsförlopp kom att leda till enstark ökning av den västeuropeiska massaimporten. Den betydandeobalans mellan utbud och efterfrågan som karakteriserat marknadsbilden i Västeuropaförsvann sålunda helt . /1979 kännetecknadesmarknaden i stället av tendenser till efterfrågeöverskott. De svenska exportleveranserna ökadestarkt . En större del av avsättningsökningen skedde dock i början avåret på marknader utanför den västeuropeiska, till priser som dessutombetydligt understeg leveranspriserna till . Syftet med den sålundaförda försäljningspolitiken torde för de svenska leverantörernas del ha variten önskan att så långt som möjligt undvika en alltför stark press nedåt påmassapriserna i . föreföll en snabb avveckling av derekordstora producentlagren som nödvändig för att en uppjustering avmassapriserna i nivå med en lönsam drift efterhand skulle bli möjlig.Konkurrensen från nordamerikanska leverantörer i var dessutom mindrebesvärande till följd av ett gott avsältningsläge i Förentastaterna. I och med att överlagren i den svenska industrin i stort sett hadeeliminerats fanns förutsättningar för en begynnandeuppjustering av exportpriserna. De successiva dollarprishöjningar på pappersmassasom därefter skedde under tredje och fjärde kvartalen, utgjorde i princip enåtergång till de prisnivåer som varit rådande före de exportprissänkningar somföretogs under loppet av 1977. Totalt sett medförde prisut- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 79 vecklingen att under loppet av 1978 att medelprisnivån förpappersmassa enligt handelsstatistiken sjönk mellan årsgenomsnitten 1977och 1978. Den volymmässiga exportökningen blev . Stigande efterfrågan ochtilltagande lageruttömning föranledde de svenska producenterna att successivtöka sin massatillverkning . Omfattandedriftsinskränkningar medförde att den uppåtriktadeproduktionstrenden bröts , för att återigen förnyas underde återstående månaderna av 1978. Massaindustrins kapacitetsutnyttjande hardärmed kraftigt höjts under loppet av 1978, men trots detta fattas enligtgängse bedömningar till full utnytljandegrad.Produktionsökningen för helåren 1977-1978 stannade vid . Efterfrågan på avsalumassa förefaller ha godaförutsättningar att stiga kraftigt även . Pappersproduktionen iVästeuropa har successivt ökat och har, mot bakgrund av denförväntade efterfråge-bilden i förutsättningar att utvecklas starktäven under innevarande år. Med tanke på att de kontinentala massaproducenternauppnådde ett i stort sett fullt kapacitetsutnyttjande tordedessutom den väntade förbrukningsökningen till större delen behöva läckas av enökad import . I torde emellertid efterfråganutvecklas betydligt svagare jämfört med . En hastig försämring avefterfrågan väntas medföra en ökad nordamerikansk konkurrens i Västeuropa.Sannolikheten härför synes dock liten och efterfrågan bör kunna hållas på ensådan nivå att utbudet på världsmarknaden från den nordamerikanska industrininte kommer att utgöra någon nämnvärt dämpande effekt på marknadsutvecklingen iVästeuropa. Möjligheterna att frän svensk sidatillfredsställa en ökad efterfrågan är emellertid starkt begränsade. Enproduktionsökning med 1978-1979 skulle medföra ett i princip fulltutnyttjande av produktionskapaciteten men ändock ge ettleveranstillskott som endast knappt motsvarar lagerneddragningen 1978. Medhänsyn till den förväntade expansiva efterfrågeutvecklingen har härförutsatts att en ytterligare mindre lagerminskning kan åstadkommas under 1979.Under sådana omständigheter har exporten av pappersmassa bedömts bli i stortsett oförändrad 1978-1979. Den väntade efterfrågeutvecklingenpå exportmarknaderna väntas medge alt ytteriigare prishöjningar påpappersmassa genomförs . De svenska exportpriserna på avsalumassa harsålunda bedömts stiga i genomsnitt 1978-1979. För skogsbruket beräknas den ovanredovisade produktionsutvecklingen inom skogsindustrierna ha medfört en ökningav den totala rundvirkes-förbrukningen med 1977-1978 (se tabell 4:2).Importen av såväl såglimmer som massaved reducerades kraftigt - ca55% i volym kan hopkrympningen beräknas till. Det minskade råvarubehovet inomden Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1977-1979 Fast mätt utan bark (barr- och lövträ) -53,0 -9,0 norska massaindustrin bidrog till att rundvirkesexportentotalt sett sjönk i volym 1977-1978. Såväl massaveds- som sågtimmerlagrenavtappades kraftigt . Ökningen i avverkningsvolymen kan därmed beräknasha stannat vid 1977- 1978. De produktionsprognoser förskogsindustrierna 1978-1979, som redovisats ovan kräver för att kunnarealiseras en ökning av rundvirkesförbruk-ningen med . Vad beträffarutrikeshandeln räknas med ökning av rundvirkesimporten till i nivå med dekvantiteter som importerades . Detta skulle innebära en knapptredubbling av rundvirkesimporten 19781979. Någon nämnvärd förändring irundvirkesexporten förutses inte ske 1978- 1979. Vid oförändrad lagernivå förrundvirke skulle den ovan bedömda lager- och leveransutvecklingen kräva enmarkant ökning av avverkningsvolymen . Ännu under första kvartalet1979 fanns emellertid tecken på en fortsatt låg .avverkningsbenägenhet hosbetydande grupper av landets skogsägare. Mot denna bakgrund förefaller enytterligare reducering av de redan små såglimmer- och massavedslagren blinödvändig för att skogsindustrins förväntade råvarubehovtillnärmelsevis skall kunna mötas. Regeringen har aviserat förslag omtillfälliga stimulanser för att öka avverkningarna 1979. Här förutsatt produktions-,leverans- och lagerutveckling utmynnar i ett behov med i ökad totalavverkning 1978-1979. En ökning av massavedsavverkningen med bedöms varaerforderlig och även realiserbar. Avverkningen av såglimmer beräknas komma altkunna öka med . Sammantaget skulle detta innebära en avverkningsvolym Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 81 tillräcklig för att här ställd produktionsprognos försågverken skall kunna realiseras. Järn- och stålverkens efterfrågeläge förbättrades någotunder 1978. Orderingången från exportmarknaderna som varit på uppåtgåendesedan mitten av 1977 föll kraftigt men sedanfjärde kvartalet 1978 har en rejäl förstärkning av exportorderinflödet ägt rum.Orderingången frän hemmamarknaden har däremot legat på en mycket låg nivå underhela 1978. Orderstockarna har dock stigit men är alltjämt synnerligen små. Iton räknat uppgick orderstockarna till omkring 780000 lon vid slutet av 1978vilket är av de orderstockar som redovisades vid slutet av 1973. Exportleveranserna steg inte obetydligt eller med 12,5%räknat i volym . Uppgången i stålexporten har dock i vissutsträckning kommit till stånd genom utförsäljning av produkter som normallinte exporteras i någon större omfattning. a. kom den svenska exporten avtackjärn att, i ton räknat, tredubblas . Särskilt starktutvecklades exporten till och statshandelsländerna men även till EG-områdetnoterades en viss ökning. Exporten till flertalet länder inom EG kom dock attstagnera eller t. o. m. minska vilket återspeglar den fortsatt svagamarknadsutvecklingen för stålprodukter inom EG. Enligt preliminära beräkningarökade stålkonsumtionen inom EG med endast ett par procent 1977-1978 samtidigtsom importen av järn och stål från tredje land beräknas ha sjunkit kraftigt. Desvenska stålföretagen synes således ha kunnat hävda sig relativt väl påEG-marknaden . I viss mån kan den svenska exportutvecklingen hagynnats av den japanska stålindustrins minskade konkurrenskraft i och medyenens kraftiga appreciering . De stabiliseringsåtgärder som EG vidtagitsedan slutet av 1977 för att stärka den inhemska stålindustrin torde också iviss utsträckning ha fått importörerna att tidigarelägga sina beställningar avsvenskt stål. Dessutom infördes imporlkvoter gentemot flertaletländer huvudsakligen utanför EFTA. Med nära nog samtliga stålproducerandeländer ingicks prisöverenskommelser. Prisutvecklingen på den svenskajärn-och stålexporlen kom härigenom att i stort följa den prispolitik'~somfördes inom EG. Exportpriset på järn och stål har sålunda mellan helårsgenomsnitten1977 och 1978 stigit med knappt 8,. Leveranserna till hemmamarknadenförblev svaga . Produktionsutvecklingen inom destålkonsumerande branscherna, som varit nedåtriktad , vände dockuppåt . Förbrukningen av stål kom härigenom att stiga inom flertaletbranscher - inom varven fortsatte dock stålförbrukningen att minska kraftigt.Samtidigt fortsatte lagerneddragningarna inom såväl förbrukar- somgrossistleden. Trots den svaga efterfrågan på stålprodukter ökade importenunder 1978 med jämfört med . De svenska producenterna har såledesåterigen tappat marknadsandelar till importen och det i ovanligt storutsträckning. 6 1978/79. Prop.1978/79:150 82 Leveransulvecklingen harför järn- och stålverkens del inneburit att produktionen kunnat höjas något.Årsgenomsnittet 1978 kom dock att ligga endast över 1977 årsmed en produktions-takt som var högre än under1977. Genom den måttliga produktionsuppdragningen kunde stålverkens lager avfärdigvaror reduceras ytterligare. Dessa upplevs enligt den senastekonjunkturbarometern alltjämt som något för stora. Mot bakgrund av bedömningen i detinternationella avsnittet om en stigande internationell investeringsvilja bören fortsatt förbättring av exportleveranserna kunna påräknas 1979. Enligt denav insamlade exporlenkäten för järn ochstål räknar dessutom företagen med en värdemässig ökning av exporten 1978- 1979på . Företagen är inställda på en betydande expansion vad gäller denamerikanska marknaden och råvaruländerna. Till statshandelsländerna ochVästeuropa förutser förelagen däremot en långsammare tillväxt. Genom en förnyads. k. skriftväxling har och EG träffat en överenskommelse för 1979.Ytterligare restriktioner har lagts på den svenska exporten till vadbeträffar fördelningen på länder. Sannolikt uttrycker den ovan nämnda enkätende svårigheter som möjligtvis kan uppslå på EG-marknaden . Med stödav beräkningar över marknadstillväxt och marknadsandelar har dock exporten avjärn och stål antagits stanna vid en ökning på 6,i volym 1978-1979.Samtidigt beräknas exportpriserna stiga med 101/, dvs. en något högreökningstakt än . Den inhemska förbrukningen av järn och stål väntas ökakraftigt till följd av mer betydande produktionsuppdragningar inom industrin. Isamband med produktionsökningarna väntas en uppdragning av förbrukar- och handelslagrenkunna ske. Stålbehovet på den svenska marknaden skulle därigenom kunna stigahögst väsentligt. Förutsatt att de svenska stålföretagen inte ytterligareförlorar marknadsandelar till importen innebär ändock ovanståendeleveransantaganden atl importen kommer att öka med i volym 1978-1979. Lagerreduceringen i producentledetkommer säkerligen att avta . Räknar man med en viss fortsattlagerreducering ger den ovan skisserade leveransutvecklingen utrymme för enstörre produktionsökning . Uppdragningen väntas bli så betydande attden genomsnittliga produktionsnivån 1979 ligger omkring 13,högre än 1978års. Huvuddelen av ickejärnmetallverkensproduktion går i form av insatsleveranser till den inhemska industrin. Drygt1/3 av produktionen finner avsättning på exportmarknaderna. Exportefterfrågan som tog fart fortsatte attöka och exportvolymens tillväxt blev ca II 1/1977-1978. Den inhemska efterfrågan somminskade blev i stort sett oförändrad 1978 som en följd avverkstadssektorns svaga produktionsutveckling. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 digvarulager drogs ytterligare ned något . Trotsden svaga inhemska marknaden gav efterfrågetill växten frän utlandet utrymmeför en uppgång av produktionen med ca 1 1/1977-1978. Den inhemska efterfrågan påickejärnmetaller väntas visa en klar förbättring . Jämsides med enförutsedd fortsatt ökning av exportvolymen ges utrymme för en märkbartstarkare uppdragning av produktionsvolymen 1978- 1979 än . Verkstudskonjunktiiren har klartförbättrats jämfört med det bottenläge man nådde sedan.Kapacitetsutnyttjandet är dock fortfarande lägre än under någon tidigarelågkonjunktur . Orderingången från exportmarknadernahar varit på uppåtgående , men ökningstakten försvagadesnågot . För hemmamarknaden är uppgifterna motstridiga mendet mesta lyder på en svag utveckling med en viss uppgång först motslutet av året och med fortsatt tillväxt . Orderstockarnaväxte rätt kraftigt , med hela ökningen fallande påexportmarknaderna, men trots detta är enligt konjunkturbarometern företagensomdömen om orderstockarna tämligen negativa ännu . Exportleveranserna har, med vissa fluktuationer, ökatsedan slutet av Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter(exkl. fartyg) 1977-1979 -10,2 -3,6 -1,6 -8,3 -11,3 -4,5 -3,6 ' Produktionen framkommer somsaldot i balansen och avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelserför att erhålla en prognos över industriproduktionsindex. Prop.1978/79:150 84 Mätt på helår steg exportvolymen 7,1977-1978.Det synes därför som om svensk verkstadsindustri återtagit ca 1/4 av de exportmarknadsandelar man förlorade 1974-1977. Detta torde samman hänga med den sänkning av den svenska exportens relativpris som skett sedan devalveringarna 1977. Exporten till utvecklades tämli gen svagt vilket huvudsakligen var en följd av den oväntal låga importen till våra nordiska grannländer. Statshandelsländerna har varit stagnerande exportmarknader för svensk verkstadsindustri medan däremot exporten till visat en stabil ökning . Till var framför allt personbilsexporten stark men även exporten av övriga verkstadsprodukter ökade . Den kraftigaste ökningen visade emellertid exporten till länder utanför OECD-området. Här var dock exportvolymen i utgångslä get särskilt låg efter den snabba nedgången 19761977. Exportpriserna steg 1977- 1978 enligt handelsstatistiken med . Leveranserna till hemmamarknadenfortsatte att sjunka 1977-1978. Detta avspeglar dels den svaga efterfrågan påverkstadsprodukter från hushållens sida, främst då nybilsinköpen, delsmaskininvesteringarnas fortsatta nedgång. Importen minskade med ivolym 1977-1978 vilket är mer än vad nedgången i den inhemska efterfrågani sig kunde förväntas ha medfört. Importen förlorade därmed marknadsandelarvilket skall jämföras med den trendmässiga uppgång i importandelen somregistrerats för . De svenska företagen har sålunda under1978 i tämligen stor omfattning vunnit tillbaka de hemmamarknadsandelar manförlorade 1975-1976 och 1977-1978. Importpriserna steg 15,1977-1978,framför allt beroende på den snabba ökningen under loppet av 1977. Exportuppgången tillsammans med denminskade importen medförde att efterfrågan riktad mot svenska producenter ökade1977-1978. Detta möjliggjorde en lageravveckling inom verkstadsindustrin påtotalt ca I 700 milj. kr. Lagren av insatsvaror och varor iarbete kan sammantagna alltjämt beräknas ha varit ca 1/. för storaultimo 1978 medan överlagren av färdigvaror uppgick till minst 2 1/2 miljarderkr. Det får dock bedömas som troligt att en del av dessaöverlager utgörs av produkter som är helt eller delvis obsoleta. Trotslagerneddragningen beräknas att produktionsvolymen steg 0,1977- 1978, meduppgången helt förlagd .' Enligt senaste konjunkturbarometernsteg orderingången från exportmarknaden i ungefärden utsträckning företagen väntat som man räknar med en kraftigökning . Orderingången från hemmamarknaden ökade enligtmarsbaro- ' Liksom för 1976-1977 har alltsåproduktionsutvecklingen enligt industriproduktionsindex ersatts med enalternativ beräkning. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 85 metern i följd. Ökningstakten harhittills varit måttlig men förutses en stark uppgång. Exportleveranserna harbedömts dels med hjälp av en enkät till verkstadsföretagen, dels med stöd avkonjunkturinstitutets kalkyler över marknadstillväxt och marknadsandelar förden svenska exporten. Dessa kalkyler har gjorts både för Sverigestotala export av bearbetade varor och för verkstadsexportens huvudgruppseparat (SITC 7). Företagen i enkäten räknar för 1978- 1979 med en värdemässigökning av expor-len och en prisökning på vilket ger enimplicit volymökning på . enkäter visar dock att företagenkonsekvent underskattat prisökningarna jämfört med handelsstatistikensexportprisindex. Exporlprisökningen har därför bedömts till 8 1/1978-1979.Med beaktande av denna prisprognos ger de ovan nämnda beräkningarna övermarknadstillväxt och marknadsandelar en lägre volymökning än den som finnsimplicit i enkäten. Här har räknats med en exportvolymökning på 1978-1979. Efterfrågan från hemmamarknaden(exkl. lagerförändring) antas stiga ca 6 1/1978-1979. Det är för denprivata konsumtionen av verkstadsprodukter, främst bilar, och industrinsmaskininvesteringar som de största ökningarna väntas. Importen beräknas på grund av eftersläpningseffekler frånrelativprjs förskjutningarna förlora ytteriigare något imarknadsandelar 1978-1979. Även med hänsynstagande till detta antas importenöka med , till stor del en följd av att största delen av den inhemskaefterfrågeökningen beräknas ske för efterfrågekomponenter med högt importinnehåll. Lagren var vid utgången av 1978fortfarande mycket för stora fast en betydande lageravtappning skett underåret. förutses en snabb minskning av färdigvarulagren men trots dettaberäknas ett visst behov av lagerminskning kvarstå vid slutet av året. Lagrenav varor i arbete antas, liksom lagren av insatsvaror, minska relativt kraftigtförsta halvåret för att sedan vara oförändrade. För produktionen synes andrakvartalet 1978 ha varit en vändpunkt efter vilken produktionsvolymen börjatöka. Enligt konjunkturbarometern steg produktionen första kvartalet 1979samtidigt som man förutser en starkare ökning . För hela 1979väntas den ökade efterfrågan ge ett rejält genomslag på produktionen trots denfortsatta lagerneddragningen. Detta är ett resultat av att både exporten ochden inhemska efterfrågan beräknas öka som importen fortfarande antasutvecklas svagare än normalt. 1978-1979 förutses således en produktionsökningpå ca 8 1/. Varvens orderstockar för leveransunder återstoden av 1979 och senare uppgick till 7,5 miljarder kr.i löpande priser enligt varvsenkät. Av dennaorderstock beräknas fartyg till ett 1978/79:150 86 levereras under återstoden av1979. Återstående beställningar hänför sig till största delen till 1980. Vidvarven kommer dessutom ett antal fartyg byggda i egen regi att färdigställasunder . Fartygsleveranserna minskade mycketkraftigt till följd av de senaste årens mycket låga orderingång.Exporten av nybyggda fartyg sjönk med medan däremot leveranserna tillsvenska rederier ökade något. Totalt sett kom ändock leveranserna att minskamed i volym 1977- 1978. drogs lagren av varor i arbeteupp till följd av en betydande lagerökning i form av fartyg byggda i egen regi.Produktionsminskningen kom därmed att stanna vid i volym 1977-1978. Leveranserna har bedömtsmed hjälp av den ovan nämnda enkäten. Exportleveranserna beräknas sålunda inteuppgå till av export. Däremot beräknas leveranserna tillsvenska rederier öka starkt. Även får man räkna med en fortsattökning av varor i arbete till följd av redan påbörjad lagerproduktion. Destatliga garantierna för finansiering av sådan produktion utgår dock i och medutgången av 1979. Detta innebär sannolikt att någon lagerproduktion utöver denredan beslutade inte kan påräknas . Inberäknat den ovan nämnda lagerökningenskulle produktionen komma att minska med uppskattningsvis i volym1978-1979. Industribranscherna inom denheterogena öir/ieA7or«' producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till enmindre del avsätts på exportmarknaderna men till övervägande delen finneravsättning på den inhemska marknaden. I huvudsak går dessa varor till privatkonsumtion och i form av insatsleveranser - till industrin ochbyggnadsverksamheten. Efterfrågeläget för övrigsektornförbättrades något , huvud-sakligeh genom ökad avsättning avövrigvaror utomlands. En gynnsam andelsutveckling gav tillsammans medmarknadstillväxten upphov till en exportökning av övrigvaror på ca 6 1/2 %19771978. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror utvecklades däremot svagt ochden slutliga förbrukningen steg endast 1/. Den offentliga konsumtionenökade markant medan den privata konsumtionen minskade något. Den svaga produktionsutvecklingeninom tillverkningsindustrin medförde en endast blygsam ökning av förbrukningenav övrigvaror som insats i produktionen. Insatsleveranserna tillbyggnadssektorn steg däremot betydligt 1977-1978. Den under andra halvåret 1977påbörjade avvecklingen av övrigvaruproducen- ' Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvaru-och tobaksindustri (SNI 31), textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri(SNI 32), trähus- och bygg-nadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrigträvaruindustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNI34113), pappers- och pappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- ochpappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri,gummivaru-, plast- och plastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19771979 år, % resp. -4,8 -0,3 -11,3 ' Produktionen framkommer somsaldot i balansen och avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. ternas färdigvarulager fortsatte ochminskningen blev betydande . En betydligt blygsammareneddragning av lagren företogs . Såväl lagren av insatsvaror somvaror i arbete ökade medan däremot lagren av övrigvaror inom parti-och detaljhandelsledet drogs kraftigt ner .