prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — a.starka prakliska skäl tala för all - oavsett om ingångsvärdet pä skog vidövergången fastställts med stöd av utredningsmetoden eller schablonmetoden -helt frikoppla realisationsvinstbeskattningen från skogsbeskatiningen. Somanskaffningskostnad pä fastigheten bör därför få användas den del avtaxeringsvärdet som belöper på annat än växande skog. 1978/79:204 224 9Jämförelse mellan sambandsmetoden och klyvmetoden Sambandsmeiodenskiljer sig, som påf)ekats i det föregående, från klyvmelodenfrämsi såvitt gäller den skattemässiga bedömningen av avyttring av växande skogtillsammans med marken. Belräffande skogsavyiiring under innehavsliden gällerdäremoi i slorl sell identiska regler. I sisinämnda hänseende bygger sålundabåde sambandsmetoden och klyvmeloden på principen att skogsägaren kan fåavdrag med sammanlagl högst 60 96 av skogens anskaffningsvärde. Avdrag förvissl beskattningsår får dock inte överstiga summan av köpeskillingen för skogsom avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt (roiförsäljning) och avköpeskillingen (marknadsvärdet) av avyttrade (uttagna) skogsprodukler. Beskattningenpä grund av avyttring av skogbärande mark sker vid lillämpning avsambandsmetoden helt inom ramen för realisationsvinstreglerna. Eftersomberäkningen av realisationsvinst omfaltar såväl växande skog som mark ocheventuella byggnader är del inte nödvändigl att fördela del avtaladeförsäljningspriset mellan olika lillgångsslag. Sambandsmeioden överensstämmer idetta hänseende hell med nuvarande regelsyslem. Tillämpas däremot klyvmetodenskall vederiaget för växande skog även vid fästighetsavyttring tas upp somintäkt av skogsbruk. Beräkningen av realisationsvinst skall baseras endasi påvärdet av marken och evenluella byggnader. Klyvmetodenmedför, jämföri med nuvarande regler och sambandsmeioden, allmänt sett attskattskyldiga som avyttrar skogsfastigheter drabbas av en skärpt beskattning.Skärpningens storlek beror dock pä omständigheterna i det enskilda fallet. följande redovisas vilka beskaliningskonsekvenser sambandsmetoden ochklyvmetoden får i ett antal typsituationer. I samtliga exempel gäller somförutsättning att den skaltskyldige. A, är I köpt en blandad jordbruks- ochskogsfaslighet för . Det ursprungliga ingångsvärdet (=anskaffningsvärdet)av skogen uppgår till . Avverkningar molsvarande tillväxten, avdragsrätten utnyttjas Inte Antagatl A, som har tagit ul skog motsvarande den löpandetillväxten men helt avstått från värdeminskningsavdrag, år 15 säljerfasligheten för . Av försäljningssumman anlas . belöpa påmark och byggnader och . på den växande skogen. Konsumentprisnivån,dvs. den nivä som är avgörande för uppräkningen vid realisations-vinstberäkningen,förutsäits ha stigit till det dubbla 15 (uppräkningstalet äralltså 2,0). Vidare förutsätts att A har rätt till s. k. 3 000 kr.-avdrag med(15x3 000=) . Vidlillämpning av sambandsmetoden föranleder fastigheisförsäljningen inte någonsom helst beskaUning. Avdragsbeloppet vid realisationsvinstberäkningen, (500000-1-45 000=) , överstiger nämligen försäljnings- Prop.1978/79:204 225 Vidtillämpning av klyvmeloden skall . redovisas som inläkl av skogsbruk.Avdrag medges med summan av det uppräknade indexvärdet och återstående del avanskaffningsvärdet, dvs. med (2x40 000+60 000=) . Till beskallningskall alllså las upp (300 000./. 140 000 =) . Den del av försäljningssummanför fastigheten som belöper på mark och byggnader, dvs. , uigörinläkl av tillfällig förvärvsverksamhel. Någon realisationsvinstuppkommeremellertid inteeftersom del uppräknade ingångsvärdet pä mark ochbyggnader jämle 3 000 kr.-avdrag uppgår till sammanlagt (2x150 000-1-45 000=). Underde i exemplel angivna förutsättningarna ger således sambandsmetoden en klartlindrigare beskattning än klyvmeloden (Ojämfört med ). Skillnadenberor dels pä atl endasi 40 96 av skogens ingångsvärde får uppräknas närklyvmeloden lillämpas, dels på au sambandsmeioden tillåter kvittning mellan åena sidan real värdeminskning pä mark och byggnader jämle 3 000 kr.-avdrag ochå andra sidan real värdestegring på skogen. Skillnaden mellan de båda metodernaskulle därför ha varit mindre om mark och byggnader ökat så mycket i värde attökningen motsvarade indexuppräkningen och 3 000 kr.-avdragen. Om A t. ex. fått645 . för fastigheten, varav . för mark och byggnader ochoförändrai . för skogen, skulle realisationsvinsten, omsambandsmetoden hade tillämpats, ha uppgått till . Vid tillämpning avklyvmetoden skulle en sådan ökning av vederlaget för mark och byggnader inte hamedförl någon beskaliningseffeki. Avverkningar molsvarande tillväxten, avdragsrätlen utnyttjad Idetta exempel antas förhållandena vara desamma som i exempel 1 med undantag föratt A år 8 yrkat och medgivits värdeminskningsavdrag med 60 000 kr.Konsumeniindex antas ha stigit från 1 till 1,5 1 lill är 8 och från 1,5till 2,0 8 . Vidtillämpning av sambandsmeioden skall såsom inläkl av lillfälligförvärvsverksamhel redovisas . Ulgångspunkt för avdragsberäkningenär fastighetens uppräknade ingångsvärde och 3 000 kr.-avdragen, dvs. (500 000-I- 45 000 =) . Hänsyn skall dock tas lill del är 8 medgivnavärdeminskningsavdragei, vilket uppräknat till försäljningsiidpunklen utgör (60000 x ]-° =) . Avdraget reduceras därför lill (545 000 ./. 80 000 =). Försäljningen medför en realisationsvinst på (520000./. 465 000 =). Vidlillämpning av klyvmetoden skall . redovisas som intäkt av skogsbruk.Efiersom rälien lill värdeminskningsavdrag utnyttjats maximall underinnehavstiden begränsas avdragsrätten på grund av fastighetsförsäljningen tilldet uppräknade indexvärdet, dvs. Till beskattning skall alliså lasupp (300 000./, 80 000=) . Försäljningen av mark och 15 1978/79. Prop.1978/79:204 226 byggnaderger inte upphov till någon realisationsvinst. Sambandsmetodenger således en lägre total beskattning än klyvmeloden (. jämfört med220 ). Skillnaden beror även i detla fall främst på au sambandsmetodenmedger kvittning mellan å ena sidan real värdestegring på skog och å andrasidan summan av real värdeminskning på mark och byggnader och 3 000 kr.-avdrag. Vidlillämpning av såväl sambandsmetoden som klyvmeloden beskattas vederlag förväxande skog normalt förmånligare om skogen avyttras tillsammans med marken änom skog avyttras . Detta kan medföra att skogsägaren avskatteskal avstår från atl utföra avverkningar som från skoglig synpunkt ärklarl motiverade. Antag t. ex. att A under slutet av sin innehavstid erbjudsalt sälja en rotposi för . Eftersom A tidigare utnyttjat rälten tillvärdeminskningsavdrag kommer likviden för rotförsäljningen att i sin helhetiräffas av beskaUning. Om A antar erbjudandet och därefter säljer fasligheten -varvid köpeskillingen antas minska från . -föranleder fastigheisförsäljningen vid lillämpning av sambandsmetoden intenågon realisationsvinst (intäkten blir , avdraget . ).Skall klyvmetoden tillämpas vid fastigheisförsäljningen skall det reduceradevederlaget för skogen, (300 000./ . 145 000 =) , redovisas somintäkt av skogsbruk. Avdrag medges med . Till beskauning skall såledestas upp . Delanförda visar att försäljningen av rotposten medför, såvida beskattningen skerenligt sambandsmeioden, en ökning av den skattepliktiga inkomsten med (145 000./. 55 000 =). Saken kan ocksä uttryckas på det sättet att A inte kansälja skog pä rot för mer än , dvs. för ett belopp motsvarande denrealisationsvinst som skulle uppkomma om någon rotförsäljning inte skedde, ulanalt drabbas av höjd skalt. Vid lillämpning av klyvmeloden ökar rolförsäljningenpå . däremot inte A:s totala beskauning (220 000 = 145 000 -I- 75000). En sädan ökning skulle ha inlräfföt först om A sålt så myckel skog på rotatt han inte helt hade kunnai utnyttja det uppräknade ingångsvärdet, dvs. Det finns sålunda skäl att utgå från atl sambandsmeioden färmer avverkningshämmande konsekvenser än klyvmetoden. Aförutsäits även i delta exempel ha köpt fastigheten för , varav . belöper pä mark och byggnader och . pä växande skog. Någon avverkningsker inte . Fastigheten säljs år 15 för , varav220 . belöper pä mark och byggnader och . pä växande skog. Vidtillämpning av sambandsmeioden skall försäljningssumman, , redovisassom intäkt av tillfällig förvärvsverksamhel. Avdrag medges med (2 x 250 000 -t-45 000 =) . Realisationsvinsten blir alltså . Prop.1978/79:204 227 Tillämpasklyvmetoden skall vederlaget för skogen, , redovisas som inläkl avskogsbruk. Avdrag medges med (2 x 40 000 -I- 60 000 =) 140 000 kr.Skogsbeskaltningen blir alllså (400 000 ./. 140 000 =) 260 000 kr.Försäljningen medför ingen realisationsvinst. Sambandsmeiodenär i delta fall väsentligt förmånligare än klyvmeloden (. jämfört med260 ). Delta beror pä att fördelarna genom den samordnaderealisationsvinslberäkningen (med 3 000 kr.-avdragen och uppräkning av helaingångsvärdet) kunnat utnytljas fullt ut. Avverkning och avdrag efter fastighetsförvärvet Antagalt A efter förvärvet upplåter en avverkningsrätt för . ochmedges värdeminskningsavdrag med samma belopp. Upplåtelsen medför alltså intenågon beskallning. A säljer fastigheten år 15 för , varav 345 000kr. belöper på mark och byggnader och . Konsumentprisnivånanlas ha fördubblats 1 . Vidlillämpning av sam bands metoden skall beloppet . tas upp som intäktav tillfällig förvärvsverksamhel. Avdrag medges med det uppräknadeingångsvärdet, (2 x 250 000 =) , och summan av de fasia tilläggen,(15 x 3 000 =) . Hänsyn skall ocksä tas lill del är 1 medgivnavärdeminskningsavdraget, vilket uppräknat utgör (2 x dQOOO =) 120 000 kr.Netloavdragei uppgår alltså lill (500 000 -H 45 000 ./. 120 000 =) 425 000 kr.Realisationsvinsten blir således (450 000 ./. 425 000 =) . Tillämpas klyvmetodenskall vederlaget förden växande skogen, , redovisas som intäkt avskogsbruk. Eftersom avdragsrätten under innehavsliden utnyttjats fullt utmedges avdrag endast med det uppräknade indexvärdet, dvs. med (2 x 40 000 =) . Till beskattning skall därför tas upp (105 000 ./. 80000 =) 25 000 kr.Vederlaget för mark och byggnader, , utgör intäkt av tillfälligförvärvsverksamhet. Vid beräkningen av realisationsvinst medges avdrag med deluppräknade ingångsvärdet avseende mark och byggnader, (2 x 150 000 =) 300 000kr. och de fasta tilläggen, . Avdragen molsvarar exakt intäkten varförnågon realisationsvinst inle uppkommer. Sambandsmetodenoch klyvmetoden ger således i delta fall samma beskaitningsresuliat (härvidbortses från att inkomsten skall redovisas i olika inkomstslag). Attklyvmetoden inte medför någon skärpning beror för det försia på allsambandsmeiodens samordnade realisationsvinstberäkning i della fall inteinnebär någon förmår för A (värdestegringen på mark och byggnader motsvararexakt förändringen av konsumentprisindex och de fasla tilläggen). Det år 1medgivna värdeminskningsavdragei på . får vidare till konsekvens attindexuppräkningen vid tillämpning av såväl sambandsmeioden som klyvmelodenkommer att baseras på endast 40 96 av skogens anskaffningsvärde. 1978/79:204 228 Somframhållits i det föregående syftar denna promemoria främsi lill alt beskrivaolika principiella lösningar av skogsbeskauningen. Frågor som inte har någotomedelbart samband med valet av beskattningsmeiod har därför redovisats myckelkortfattat. I det följande behandlas emellertid vissa frågor av mer indireklkaraktär. Efter en allmän diskussion om skogskoniosysie-meis betydelse vidtillämpning av sambandsmetoden och klyvmetoden läggs sålunda förslag fram omökade möjligheter au göra insättning till skogskonto när skog drabbats avstormfällning eller liknande skada (avsnitt 10.2). Därefter undersöks behovetav särskilda skatteregler vid förvärv och avyiiringar som ingår som led iskogsbrukets yttre rationalisering (avsnitt 10.3), Kapitlet avslutas med enredogörelse för problem i samband med beskattning av avverkningsrätter (avsnitt10.4). Enligtskogskoniolagen kan skogsägare under vissa förutsättningar få uppskov medbeskattning av skogsinkomsier. har lämnats en redogörelse förinnehållet i lagen. Här skall bara erinras om att uppskovsrätten ärförbehållen fysisk person, familjestiftelse och vissa dödsbon. Rätten tilluppskov tillkommer således inte aktiebolag och föreningar och inte hellerdelägare i handels- eller kommanditbolag eller delägare i sådani dödsbo, somskall beskattas som handelsbolag. Uppskovsrätten är så konstruerad att denskaltskyldige för avdrag med den del av skogsintäkten som insätts på särskiltbankkonto (skogskonto). Insatt belopp jämte ränta tas upp till beskattning viduttag från kontot. Uttag måste ske senast efter inbetalningen. I vissafall beskattas emellertid innestående medel även om uttag inte skett. ex. om den skattskyldige avyttrar fastigheten. Denskaltskyldige kan enligt såväl sambandsmetoden som klyvmetoden underinnehavstiden avverka skog till etl värde av högst av anskaffningsvärdetför skogen utan atl avverkningen föranleder omedelbar beskattning. För denskaltskyldige kan det emellertid vara mer angeläget att få uppskov medtaxeringen av intäkterna än att utnyttja avdragsräuen. Sä kan exempelvis varafallel om avverkning kommer au följas av stora utgifter för återväxtåtgärder.Har den 60-procentiga avdragsrätten utnyttjats helt är naturligtvis behovel attdela upp skogsintäkterna på fiera år än större. Möjlighet till uppskov medbeskattningen av skogsinläkler inom ramen för elt skogskontosystem bör därförfinnas även i framliden. Införandetav sambandsmetoden eller klyvmetoden motiverar emellertid i och för sig intenågra mer väsentliga ändringar i skogskontosyslemel. Prop.1978/79:204 229 tidigarebör uppskov för etl och samma beskattningsår i principmedges med högst 60 96 av köpeskillingen för upplåtna avverkningsrätter ochhögst 40 96 av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukler och värdel av uttaglill egen rörelse. Detla börgälla oavsett om sambandsmetoden eller klyvmetodentillämpas. Vidlillämpning av klyvmeloden kan, som framgått av den lidigare redogörelsen,skogsinläkler uppkomma inte endast under innehavsliden ulan också i samband medatl mark avyttras. Enligt klyvmetoden kan den skaltskyldige vid avyttring avväxande skog tillsammans med marken få avdrag antingen enligt de regler som gällervid avyttring av skog eller enligt de särskilda regler sominnefatlar rätt till omräkning av det s. k. indexvärdet. Det synesföljdriktigast att den skattskyldige får utnyttja skogskontosyslemel om hanväljer alt tillämpa avdragsreglerna under innehavsliden men däremoi inte om hanväljer att tillämpa de särskilda avdragsreglerna vid markavyitring. Skogsskatiekommiiiénhar, förutom en utvidgning av tillämpningsområdei av skogskoniolagen,föreslagit etl flertal ändringar av närmasl teknisk natur. Dessa förslag tasinte upp här. I följande avsnitt kommer i stället atl behandlas en fräga som päsenare lid fått ökad aktualitet, nämligen frägan om vidgad uppskovsräti närskog har drabbats av skador. 10.2.2Särskilda regler vid skador pä skog Skogskoniosystemetsyftar i första hand till att mildra skatteffekterna vid större skogsuitag somså att säga ligger inom ramen för ett normalt bedrivet skogsbruk. Regler somsärskilt tar sikte på del fallet att skogsägaren av omständigheter som han interåder över tvingas till skogsuttag utanför den långsikliga avverkningsplanenfinns däremot inte. I viss utsträckning finns emellertid sådana regler i annanlagstiftning. Enligt 3 § 2 mom. 1) lagen (1951:763) om beräkningav stailiginkomstskatt för ackumulerad inkomst får sålunda särskild skatteberäkningåtnjutas belräffande"... intäkt genom avyttring av skog ochskogsprodukter, om avverkningen framtvingats av brand, stormfällning, torka,insektsskador eller dylikt eller av vattenuppdämning eller framdragande avkraftledning, allt under förutsättning att intäkten icke föranlett avdrag förinsättning å skogskonto;". Möjligheten att utnyttja reglerna om särskildskatteberäkning synes dock ha utnyttjats i relativt liten utsträckning. Dettatorde bero bl. a. på att den särskilda skatteberäkningen avser endast denstatliga inkomstskatten. Bristande kunskap om reglerna om ackumulerad inkomsikan också ha spelat in. Vidfiera tillfällen har vidare skogsägare, som drabbats av stormfällning av skog,genom lillfällig lagstiftning fått sina möjligheter att använda skogskontovidgade (senast SFS 1977:964, prop. 1977/78:28, SkU 1977/78:13, rskr1977/78:34). Uppskovsbeloppet har för vissa beskattningsår höjts frän 60 96till 80 96 av köpeskillingen för upplåtna avverkningsrätter och från 40 96 till Prop.1978/79:204 230 för köpeskillingen för avyttrade skogsprodukler och värdel av uttag till egenrörelse. Som förulsätlning för atl få åtnjuta den vidgade uppskovsrätlen hargällt all skogsägare med intyg från i länet kunnat visa altskog i avsevärd omfattning slormfällts på fastigheten. Iriksdagen och i skrivelser lill regeringen har framställts krav på att intäkterlill följd av framlvingade skogsuitag skall behandlas förmånligare i skattehänseendeän f n. Det är i första hand skogsuitag som föranleds av skadeinsektershärjningar på skogen som åsyftas. Som motivering anförs att del frånskogsvårdssynpunkt är angeläget all skadade träd snabbi avverkas, upparbetasoch transporteras ur skogen. I annat fall kan skadeinsekterna spridas ochangripa friska träd. Vidare anges alt det ofta kan vara befogal att avverkafriska träd för att förhindra fortsatta insektsangrepp. Detfår anses angeläget alt skogsinläkler vid framlvingade skogsuitag i mindre omfattningän f n. träffas av omedelbar beskattning. Med förmånligare skatteregler kommerskogsägarna alt slimuleras lill atl snabbi avverka skog som skadats eller somlöper risk alt skadas. a. för alt säkerställa att medel finns lillgängligaför framlida återväxtåtgärder är det lämpligt att utnyttja skogskoniosystemet.Detta kan ske genom att i de här diskuterade fallen medge uppskov för störredel av skogsintäkten än i andra fall. Reglerna bör göras permanenta och tas ini skogskontolagen. Depermanenta skogskontoreglerna vid framtvingade skogsuitag synes kunna utformasdelvis efter mönsier av tidigare lillfällig lagsliftning i anledning avstormfällning av skog. Uppskov bör således för varje beskattningsår föåtnjutas med belopp molsvarande summan av av köpeskillingen för upplåtnaavverkningsrätter och av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter ochegna uttag. Vidare bör de förmånligare skogskonloreglerna fä tillämpas endastom den skattskyldige med intyg från i länet visar altinsekts- eller svampangrepp, stormfällning, brand eller liknande händelserföranleder en avsevärd tidigareläggning av avverkning eller avyttring av skog.Som riktmärke för tillämpning av de högre procentsatserna synes böra gälla attden avverkning, som olyckshändelsen har eller kan väntas ge upphov till,motsvarar åtminstone tvä ärs tillväxt på förvärvskällan. Intyget bör lämnas påett formulär som utformats av RSV i samråd med m. m. Enliglnuvarande regler föranleder en markavyitring (härunder inbegripet överföring avmark enligt 5, 8 och 11 kap. BFL) inle någon särskild skogsbeskaitning.Vederlaget beskattas helt, även till den del det avser ersättning för växandeskog, inom ramen för realisaiionsvinstsystemel. Ulgör avytiringen led iåtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttre 1978/79:204 231 rationaliseringkan den skattskyldige få uppskov med beskattning av realisationsvinsten enligt35 § 2 mom. KL och lagen (1968:276)om uppskov i vissa fall med beskallning avrealisalionsvinst. Som förutsällning för uppskov gäller bl. a. atl denskaltskyldige förvärvar en ersäiiningsfastighei före utgången av del tredjekalenderåret , då realisationsvinsten uppgelts eller bort uppgestill beskattning i den skaltskyldiges självdeklaration. Sambandsmetodenöverensstämmer såvitt gäller avyttring av skogsfaslighet med nuvarande regler.Avytiringen kan således inle föranleda annan beskattning än förrealisationsvinst. De beskrivna uppskovsreglerna blir därmed tillämpligapå denna realisationsvinst. Vidlillämpning av klyvmeloden kan skaltskyldig, som avyurar en skogbärandefastighel, få avdrag enligl de regler som gäller vid avyttring av skog underinnehavstiden eller- om värdet av den sålda skogen utgör minst en tredjedel avvärdel av all skog i förvärvskällan - enligl markavyitrings-reglerna med däravföljande rätt till uppräkning av viss del av anskaffningsvärdet (indexvärdet).Har den skattskyldige tidigare fullt ul utnyttjat rälten tillvärdeminskningsavdrag och avser ersättningen mindre än en tredjedel avförvärvskällan skog, kommer ersättningen i sin helhet all träffas avbeskattningen. En viss lindring i beskattningen uppnås i ett sådant falldärigenom att del av skogsiniäkten fär sättas in pä skogskonto (jfi avsnitt10.2.1). Denskattskyldige kan således enligt klyvmeloden vid avyttring av växande skogtillsammans med marken antingen utnyttja indexvärdet - i förekommande fallhälften av detta - eller skogskontosyslemel. Har virkespriserna stigit kraftigtunder den tid den skattskyldige innehaft fastigheten kan skatteeffekterna viden avyttring likväl bli sådana att viljan atl deltaga irationaliseringsåtgärder hämmas. Etl sätt atl mildra denna skatteeffekt skullekunna vara all begränsa det vid markavyitring uppställda kravet på storieken avvärdet av den avyttrade skogen. De vid markavyitring gällande avdragsreglerna -och därmed ocksä möjligheten till indexuppräkning - skulle t. ex. irationaliseringsfallen kunna fä lillämpas även om värdel av fastighetens skogendast minskade med 10 96 genom avytiringen. En regel av detta slag skulleemellertid ge upphov till avsevärda svårigheter vid tillämpningen och bördärför inte komma i fråga. Ettlämpligare sätt att underlätta ralionaliseringsverksamheten är att anknyta tilldet regelsystem som gällde närmast års omläggning avrealisationsvinstbeskattningen, dvs. då en fästighetsavyttring kunde ge upphovtill både realisationsvinstbeskattning och beskattning för inkomsi avskogsbruk. Före denna omläggning kunde nämligen den som avyttrade skogtillsammans med marken få uppskov med taxeringen av skogsintäkten enligtförordningen (1959:129) om uppskov i vissa fall av beskattning av intäkt avskogsbruk. Vid ett genomförande av klyvmetoden bör uppskovsrätlen beträffanderealisationsvinst kompletteras med en rätt till uppskov för den del 1978/79:204 232 aversäilningen som annars skulle ha beskattats som inläkl av skogsbruk.Uppskovsrätlen bör omfatta högst skillnaden mellan å ena sidan ersättningen förväxande skog och å andra sidan med anledning av avyuringen medgivna avdrag förvärdeminskning av skog och för insättning på skogskonto. Medges uppskov skalldel ursprungliga ingångsvärdet för skogen på den nya fastigheten(ersättningsfastigheten) minskas med uppskovsbeloppei, dock högst med detbelopp motsvarande del ursprungliga ingångsvärde som annars skulle ha gällt.Som förutsättning för uppskovs-rätten bör - i likhet med vad som föreskrivs iden upphävda förordningen -gälla au avyuringen av den skogbärande marken ingåttsom led i ålgärder för jordbrukets eller skogsbrukets ytire rationalisering. F.n. gäller en särskilt förmånlig avdragsregel för den som ålagts alt betalaskogslikvid (den del av likvid enligl 5 kap. 10 ij FBL som belöper pä växandeskog). Avverkas eller avyttras skog under viss lid efter tillträdet av markenmedges avdrag med rolvärdet intill skogslikvidens belopp utan atl denskallskyldige behöver förebringa ulredning om den kvarvarande skogens värde.Avdragsregeln kompletteras av en regel i skogskoniolagen som ger denskattskyldige möjlighet att på skogskonto fondera medel för belalning avframlida skogslikvider. Vid avyttring av skog efter tillträdet medges uppskovmed 100 96 resp. 70 96 av skogsintäkten i stället för 60 96 resp. 40 9 Allaförvärv av skogbärande mark som sker genom fastighetsreglering bidrar knappastpå etl sådant sätt lill skogsbrukets yttre rationalisering all en särskildförmånlig skatlemässig behandling är motiverad. Omvänt förekommer del atlförvärv av skogbärande mark som sker pä annal sätl, t. ex. som köp, medför enrationaliseringseffekt. Skäl synes därför tala för att de särskilda reglerna iKL och skogskontolagen om beskattning av skogsuttag som sker för att finansieraen skogslikvid slopas.