prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — i fråga omskärgårdstrafik för högst fyra dagliga dubbelturer på viss linje resp. högst enförbindelse fram och åter inom visst kompletleringstrafikområde samt ifråga om fjällflyglrafik för högsl en förbindelse fram och åter underliden mellan varje fast bosältningsslälle och närmasteeller lättast tillgängliga serviceort, arbetsplats eller liknande.Ansökningsförfarandet och den administrativa hanteringen i övrigtöverensstämmer i allt väsentligt med vad ovan sagts om kompletteringstrafik. För samtliga förenämndabidragsformer gäller att högre bidrag än i normalfallet kan utgå om synnerligaskäl föreligger. Från stöd enligtförordningen 1978:446 exkluderas den trafik som bedrivs av . Statsbidrag till denna trafik utgår i stället enligt särskilt avtal mellanstaten och . prop.1978/79:100 Bilaga 9 146 Bidrag lill lokal och regionalkollektiv persontrafik Behovet av bidragsmedel enligt del nya sysiemel i län med länshuvud man är avhängigt av omfattningen av det bidragsgrundande trafikarbetet. Under /80 skall utbetalas slutligt bidrag för Irafiken under bidragsårel 1978/79 och förskott avseende irafiken under bidragsårel 1979/80. Del nya bidragssystemetkommer alt tillämpas för trafiken under /79 i ,, och län. På grundval av itrafikförsörjningsplanerna lämnade uppgifier har nämnden bedöml attstatsbidraget kan komma atl uppgå lill 23,0 milj. kr., varav ca 11,0 milj. kr.utbetalas under innevarande budgetår och ca 12,0 milj. kr. under budgetåret1979/80. dvs.16 resp. , är framräknad med utgångspunkt från etl beräknai kostnadslägeunder bidragsårel 1978/79. För all den relativa bidragsnivån skall kunnabibehållas under /80 bedömer nämnden - med hänsyn lill den kostnadsutveckling som kan vänlas- att vägmilersätlningen behöver höjas. Nämnden, som ännu inte har lillgånglill kostnadsuppgifter för den irafik som länshuvudmännen svarar för, bedömerall höjningen bör uppgå lill , dvs. lill 17 resp. , vilket innebären höjning med 6,3 resp. . Bussbidragsnämndenföreslår i enlighet härmed att vägmilersätlningen i 7§ förordningen 1978:443anges till 17 resp. . medgiltighet fr.o.m. /80. Under della bidragsår - som endastomfattar - torde ytterligare fyra län komma att omfattas av det nyasystemet. Med utgångspunkt i dessa ersättningsbelopp beräknar nämndenstatsbidraget till den del det kommer alt utbetalas som förskott /80 lill 21,3 milj. kr. Enligl angivna förutsättningarbedömer nämnden anslagsbehovet för utbetalning av statligt stöd /80 vara dels 12,0 milj. kr. som slutligt bidrag avseendebidragsårel 1978/79 (4 län), dels 21,3 milj. kr. som förskott /80 (8 län), dvs. sammanlagt 33,3 milj. kr. Bidrag till viss skärgårdstrafik Statligt stöd lillskärgårdstrafiken /79 skall utbetalas /80. Av delän där del nya bidragssystemet kommer all gälla under /79bedrivs skärgårdstrafik endasi i . Enligt de nyabeslämmelserna i förordningen 1978:446 har medelsram inle fastställts för länetoch preliminära beslut inte fattats av . På grundval avuppgifterna i trafikförsörjningsplanen bedömer dock nämnden medelsbehovet tillca 0,1 milj. kr. Statligt stöd till den av Ångfartygs ABbedrivna trafiken i Prop.1978/79:100 Bilaga 9 147 ulgår enligt särskilt avtalmellan slalen och . Statsbidraget för bidragsårel1977/78 har beslämls lill 4,8 milj. kr. Bidragets storlek för bidragsårel1978/79, dvs. det bidrag som skall ulbelalas under budgeiårel 1979/80, ärrelalerat lill trafikkostnaderna. Med utgångspunkt härifrån har nämndenberäknat all statsbidraget kan komma att uppgå till 5,5 milj. kr. Bidrag till fj äl 1 f I y gt raf i k Behovei av bidragsmedelenligl de nya bestämmelserna för slalligl siöd lill fjällflygtrafik beror päomfattningen av del bidragsgrundande trafikarbetet enligl antagnatrafikförsörjningsplaner och av kostnadsutvecklingen för aktuell flygtrafik. Nämnden utgår vidanslagsberäkningen från att hela statsbidraget utbetalas under samma budgetårsom trafiken ulförts. Under / 80 beräknas således statsbidragutbetalas för irafiken under /80. För /79har anvisats ett anslag för detla ändamål av 0,5 milj. kr. Itrafikförsörjningsplanerna för bidragsårel 1978/79 har upptagits anspråk påstatsbidrag om 0,35 milj. kr. Nämnden har ännu inte underlag för bedömning avtänkbara volym- och kostnadsförändringar och finner därför skäl föreslå attanslagel för statsbidrag lill trafiken under bidragsårel 1979/80, som skallutbetalas under /80, upptas till samma belopp som förinnevarande budgelår, dvs. 0,5 milj. kr. Genom beslulvid 1977/(prop. 1977/78:92, /78:28, rskr 1977/78:364)infördes nya sialsbidragsbesiämmelser för den kollekliva persontrafiken i ländär huvudman etablerats. Enligt de nya bestämmelserna förstärktes det statligastödet som den adminislraliva hanteringen förenklades. Till skillnadmot tidigare ulgår vidare statsbidrag även till tätortstrafik med buss,spårvägs- och tunnelbanelrafik saml sådan järnvägstrafik som fyller utprägladelokala och regionala trafikbehov. Dessulom infördes ett nytt statligt stödtill olönsam flygtrafik som bedrivs i vissa fjällområden. 1 fråga ombidragsgivningen avseende linjetrafik innebär beslul att bidragskall utgå för högst tre dubbellurer resp. Ivå dubbelturerlördag-söndag på varje trafikerad vägslräcka. Ersättningen ulgår till irafikinom , , , , , ,eller med . per vägmil och lill irafik inomlandet i övrigt med . För atl den relativabidragsnivån skall kunna bibehållas under /80 bedömerbussbidragsnämnden att ersättningen behöver anpassas lill förväntad kostnadsutveckling.Nämnden bedömer atl höjningen bör uppgå till . lill 17 resp. . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 148 Enligt beslutankommer det på regeringen alt vid behov anpassa utgående vägmilersätlningar.För all vidmakthålla trafikförsörjningen krävs också enligl min mening attstödel anpassas lill kostnadsutvecklingen. I enlighet härmed kommer de i 7 Sförordningen (1978:443) om statligt stöd till viss kollektiv persontrafikangivna beloppen för statsbidrag atl höjas lill 17 resp. . Under /80kommer stöd att utbetalas dels som slutbetalning för bidragsårel 1978/79, delssom förskott för /80. Antalet län som kommer atl omfattas avdet nya bidragssystemet beräknas öka från fyra län /79 lillåtta län bidragsårel 1979/80. beräknar mol denna bakgrundbidragsbehovet till (12,0 + 21,3) 33,3 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. 1 fråga ombidragsgivningen till viss skärgårdstrafik innebar beslul vid1977/atl medelsram inle längre fastställs för länen och atllänsstyrelserna inte längre fattar preliminära bidragsbeslut. Av de län där detnya bidragssystemet kommer att gälla under irafikårel 1978/79 bedrivs skärgårdstrafikendasi i . harberäknat medelsbehovet till ca 0,1 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. Den trafik som drivs avWaxholmsbolaget i är undantagen från stöd enligtförordningen (1978:446) om statligt stöd till viss skärgårdstrafik. Dettaundantag motiverades dels av trafikens speciella inriktning och struktur somgjorde det svårt alt applicera det nya bidragssystemet på denna trafik, dels avatl staten genom ett särskill avtal lämnar bidrag till Waxholmsbolagets trafik. Under /80skall utbetalas bidrag för /79. Med utgångspunkt från träffatavtal beräknar nämnden att statsbidraget kommer att uppgå till 5,5 milj. kr.Jag godtar denna beräkning. I fråga om bidragsgivningentill fjällflygtrafik innebar beslut vid 1977/altbidrag ulgår av bidragsgrundande kosinad till högsl en förbindelse framoch åter mellan varje fastbosällningsställe och närmaste eller lättast tillgängliga serviceort,arbetsplats eller liknande. Bidraget utgår undersamma år trafiken utförs. För /80 har bussbidragsnämndenberäknat medelsbehovet till 0,5 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. I enlighet med det föregåendeberäknar jag anslaget till lokal och regional kollektiv persontrafik /80 till (33,3 + 0,1 + 5,5 + 0,5) 39,4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Ersättning tilllokal och regional kollektiv persontrafik för /80 anvisa ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 149 1978/79Anslag 1979/80 Förslag Slalens haverikommissionutreder enligl instruktionen (1978: 555) allvarlig luftfartsolycka och tillbudlill sådan inom civil och miliiär flygverksamhet enligt bestämmelser iluftfartslagen (1957:297), luftfartskungörelen (1961:558) och kungörelsen(1966:436) om undersökning av militära luftfartsolyckor. Haverikommissionenskall vidare följa den nationella och internationella utvecklingen på deområden som omfatlas av kommissionens verksamhei och samarbela med berördasäkerhelsmyndigheler i deras haveriförebyggande verksamhei. Statens haverikommissionbeslår i sin fasta organisation av en generaldirektör och tre haveriutredare.Generaldirektören skall vara eller ha varit innehavare av domarämbete. Avhaveriutredarna skall en vara lagfaren och erfaren i domarvärv, en ägaflygoperaliv sakkunskap och en flygteknisk sakkunskap. För uppdrag alt biirädamed utredning av luftfartsolycka anlilar experter ochsakkunniga. ochchefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhei. Anlalet civila och militära haverier och resursåtgången för altutreda haverierna skall ligga till grund för fördelningen av kostnaderna. påbörjade sin verksamhet . Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal begären ökning av anslaget med . för pris- och löneomräkning m. m. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 150 Chefen för flygvapnet ochluftfartsverket lillslyrker anslagsframställning. Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag all regeringen föreslår alt till för /80 anvisa ell förslagsanslag av 1 445 000kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 151 Ersättning till för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 1977/78 Uigift 650000000 1978/79 Anslag '732 700000 1979/80 Förslag 720000000 på tilläggsbudget I (prop. 1978/79:25 bil. 5, /79:8, rskr 1978/79: 100), Från anslagel ulgår /65 ersäilning till SJ för underskott för drift av ickelönsamma järnvägslinjer. Vidare skall från anslagel betalas bl. a. SJ:skostnader för drifl av sådana icke lönsamma järnvägsstationer, som skallbibehållas enligt regeringens beslut, och ersättning för pensionärsrabattensutvidgning till förtidspensionärer m. fl. Ersättningen för drift avicke lönsamma järnvägslinjer utgår enligl beslut med anledning avprop. 1963: 191 (S3LU 1963: I, rskr 1963:424) angående riktlinjer för den slatligatrafikpolitiken m. m. 1 propositionen förutsattes alt beräkningarna avdriflunderskottet skulle baseras på särskilda bandelsundersökningar förnyadevart tredje år. 1 enlighet härmed har en sådan redovisning av del Irafiksvagabannätet (Separatredovisning) genomförts vid SJ. Efter granskning avsärskilda sakkunniga avses redovisningen läggas till grund för fastställande av ersättning för drift av ickelönsamma järnvägslinjer, i första hand för /80. I skrivelse framhåller SJföljande. föreliggande 1978 årsseparalredovisning avser trafik och baseras kostnads- ochintäktsläge. I redovisningen ingår - i likhel med separatredovisning -bandelar med en trafikintensilel upp till ca 3 milj. brullotonkm per bankm ochår. Sammanlagt omfallar den nya redovisningen enligl SJ:s uppgifter (separatredovisning). Dessa bandelar ulgör av denloiala banlängden vid SJ i huvudspår och sidospår (). Vid framräkningen avseparatredovisningens resultat lill /80 har kända och förväntadeändringar i löne- och prisnivån beaktats. Intäkterna har beräknats medutgångspunkt i taxenivån Prop.1978/79:100 Bilaga 9 152 Underskottet på del olönsamma nätetberäknas enligt separalredo-visningen komma atl uppgå till 846,9 milj. kr.under /80, varvid hänsyn tagits lill del olönsamma nätets s. k.matarvärde för affårs-banenälel. I denna drifiersältning har ej inräknatskostnader för erforderliga investeringar i det olönsamma nätet. Härtill skallläggas dels 2,8 milj. kr. för inkomstbortfall genom nedsatta frakter i visssamtrafik järnväg-billinje, dels . för SJ:s kostnader förseparatredovisningen. Under /78lades 46 järnvägsstationer ned, varav 1 bemannad. Härutöver avbemannades 25stationer. Ersättningsbehovel för sådana olönsamma stationer, som regeringenbestämt skall bibehållas, har - med utgångspunkt i nu kända förhållanden /79 -beräknats lill 6,5 milj. kr. under /80. I likhet med tidigare årbegär SJ därutöver ersättning för vissa andra verksamheter. De olikadelposterna jämte begärda ersättningsbelopp, sammanlagt 113,3 milj. kr.,framgårav nedanstående sammanställning: Viss trafik över 1,6 Del totala anslagsbehovetför /80 uppgår därmed enligt SJ till 970,1 milj. kr. SJhemställer att beloppet anvisas på statens driftbudget. De sakkunniga' har inovember 1978 överlämnat sin granskningsredogörelse (Ds K 1978: 13) över 1978års separatredovisning. Redovisningen baseras trafik. De sakkunnigas uppgifthar varit dels att granska de redovisnings- och beräkningsprinciper somtillämpats vid separatredovisning, dels atl bedöma vilka bandelar iseparatredovisningen som bör vara ersätt- 'Med stöd av regeringens beslul tillkallade departementschefen somsakkunniga direktören och ledamoten av . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 153 ningsberältigade, och dels all ange med vilkeibelopp ersäilning för drifl av icke lönsamma järnvägslinjer lämpligen bör utgåför /80. 1 samtrafik med platservid nedlagda järnvägslinjer tillämpar SJ i vissa fall laxenedsätiningar. Desakkunniga har haft att ange med vilket belopp ersättning bör utgå förändamålet. 1 syfte alt avgränsa ettolönsamt bannäl har SJ för undersökt bandelar med en trafikinlensitetupp till ca 3 milj. brutlolonkm perbankm saml några bandelar med större trafikinlensitet. Det separalredovisadebannätet uppgår lill , vilket i förhållande till separatredovisninginnebären minskning med 231 bankm. De sakkunniga konstateraratl trafikintensitelen mätt i brullotonkm per bankm och år inte är ell fullgottkriterium för alt avgränsa banor för vilka driftersättning bör utgå. Desakkunniga erinrar i sammanhanget om de förslag som trafikpolitiska utredningenhar lämnat i betänkandet (SOU 1975: 66) Trafikpolitik - behov och möjligheter. SJ har i 1978 årsseparatredovisning i stort setl tillämpat samma grundläggande redovisnings- och beräkningsprinciper som vid lidigare redovisningar. Utgångspunkten vidredovisningen är all bedöma den resultatförbättring för SJ som en nedläggningav hela det trafiksvaga bannätet skulle medföra. I en sådan kalkylsituationbortfaller de kosinader och intäkter som är hänförliga lill det trafiksvagabannätet. En del av den trafik som detta nät alstrar kommer att falla bort ävenpå affärsbanenätel vid en nedläggning. Värdet härav - det s. k. matarvärdet ~avräknas resultatförbättringen. Vid intäktsberäkningarna har vagnslasttrafikenoch försäljningen av fasta färdbiljetter tolalbearbetats, medanstyckegodstrafiken och försäljningen av blankobiljetter bearbetats genomurval. Antalet lotalbearbetade biljetter uppgår till ca 8,5 milj. Intäkternahar fördelats på olika bandelar på basis av vägbeslämningar och med enuppdelning av intäkterna på terminal- och vägintäkter. Andelen lotalbearbetatmaterial har ökat, vilket enligt de sakkunniga ökat noggrannheten iintäklsredovisningen. Däremot medför den alternativa biljettgiltigheten överolika resvägar fortfarande problem i arbetet med vägbestämning. Detta gäller isynnerhet sådana separat-redovisade bandelar som ingår som viktiga länkar iinlerregionala reserelationer och där frågan om bandelen skall föras tillaffärsbanenätel eller ersältningsnätet kan aktualiseras. De kostnader som kanerhållas direkt från bokföringen har debiterats de olika bandelarna. Övrigakostnader har fördelats på resp. bandelar antingen med hjälp av å-kostnaderför olika driftstorheler eller genom olika fördelningsnycklar. De sakkunnigakonstaterar med tillfredsställelse alt vissa indirekta kostnader, bl. a. förSJ:s resebyråer och bidrag till dotterbolag, har utgått ur redovisningen.Dessa ändringar överensstämmer med trafikpolitiska utredningens förslag ochbidrar lill att ge en mer rättvisande bild av det olönsamma bannätetskostnader. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 154 föreslog även en ny fördelningsnyckel vad gäller cenlralförvallningenskosinader m.m., vilket skullereducera kostnaderna. Samlidigl föreslog uiredningen ett påslag påalla övriga kostnader som en korrektionsposl för oförutsedda kostnader.Nettoeffekten av dessa omläggningar skulle bli en begränsad reducering av deberäknade kostnaderna. De sakkunniga återkommer till frågan om en korrektionsposti det följande. Kostnaderna förgrenslalionerna har redovisning liksom tidigare fåll belasta varjebandel i form av ell slandardprocentlillägg lill övriga kosinader.Trafikpoliliska utredningen har föreslagit en viss omläggning av redovisningeni della avseende. De sakkunniga har vid sina analyser av kostnadsberäkningarnafunnit att del nu tillämpade sysiemel med procentuella tillägg har vissa nackdelar och villdärför framhålla att en omläggning i linje med trafikpoliliska utredningensförslag är angelägen. Kapitalkostnaderna förlok och vagnar har beräknats på basis av SJ:s höjda interna kalkylräntai stället för som tidigare räntan på statskapitalet. De sakkunniga har funnitanknytningen av separatredovisningens kapilalkoslnadsränta till SJ:s internakalkylränta logisk och i överensstämmelse med driflersältningens syfte. De sakkunniga påpekar alldet finns en viss risk för alt det separalredovisade bannätets beräknadekapitalkostnader för lok och vagnar liksom kosinaderna för lok- ochkonduktörspersonal underskattas. Den beräkningsmetodik som SJ tillämpar byggernämligen på antagandet att genom-snittshaslighelen på det separalredovisadebannätet är densamma som på resterande bannäl. Hastigheten är emellertidnormall setl lägre på trafiksvaga bandelar än på irafikslarka. De sakkunnigatvingas emellerlid konstatera att del f. n. saknas underlag för en närmarebedömning av hur stor en sådan underskattning kan vara. De sakkunniga framhålleri detla sammanhang att driflersältningens storlek inle är knulen till någrauttryckliga krav på ban- och trafikslandard. Standarden och servicen på detersättningsberättigade bannätet blir därför i första hand beroende av SJ:sbedömningar. Samiidigt baseras ersättningsbeloppet på den trafikstandard ochden banunderhållsnivå som faktiskt förelegat . Del kanpå detla sätt finnas en viss risk för att driflersältningens storlek inle överensslämmer med det allmännasbedömning av den standard som bannätet borde ha. De sakkunniga har l.ex. kunnalkonstatera att banunderhållel på vissa bandelar har legat på ensådan nivå alt största tillåtna hastighet har måst sänkas.Underhållskostnaderna har därigenom blivit lägre än vad som fordras för alt påsikt upprätthålla en rimlig trafikslandard. Vidmatarvärdesberäkningarna har SJ gjort den bedömningen att Irafik motsvarande50% av affärsbanenätets samlrafiköverskoti faller bort vid nedläggning av detirafiksvaga bannätet. De sakkunniga delar denna bedömning. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 155 De sakkunniga har intefunnit anledning ändra på de av SJ för separalredovisade beloppen förintäkter, kosinader och matarvärde. Nel-tounderskollet för Irafikårel 1977avseende separalredovisade bandelar uppgår därmed, före avgränsning ochframräkning, till (1 187,2-445,7-45,0) 696,6 milj. kr. De sakkunniga haranalyserat intäkts- och kostnadsutvecklingen vid de olönsamma järnvägslinjernaunder senare år, i första hand mot bakgrund av uppgifier och1977. Underskottet på del separalredovisade bannälel har ökal med 260 milj.kr. eller under denna lid, vilket i första hand hänger samman medkonjunkturutvecklingen. Trots den kraftiga irafikminskningen (på hela SJ) har inläkterna ökal på delseparalredovisade bannätet med 40 milj. kr. eller , vilket beror på deganska beiydande taxehöjningar som skett. Den genomsnittliga taxenivån låg år1977 högre än . Taxehöjningarna har emellertid inle räcki lillför atl täcka de ökade kosinaderna. Trots en ganska omfallande rationaliseringhar kostnaderna på del separalredovisade bannätet ökat med drygt 320 milj. kr.eller . I syfte atl få en bild avkostnads-, intäkts- och trafikutvecklingen på det trafiksvaga bannätet sett ietl längre lidsperspektiv har de sakkunniga vidare studerat 59 trafiksvagabandelar med full drift vid de fem (). Analysen visar atl driftresulialel på de irafiksvagabandelarna successivt försämrats , i första hand genom ökadekostnader. Intäkterna minskade fram men har därefter ökat.Intäklsutvecklingen på SJ:s hela bannäl har varit väsentligt gynnsammare änutvecklingen på de trafiksvaga bandelarna, vilket bl. a. återspeglar olikheteri trafikutvecklingen. Vägledande för desakkunnigas avgränsning har i förstahand varit de uttalanden som gjordes av departementschefen och vidarbetet med trafikpolitiska proposition. Dessa uttalanden gäller bl.a. linjernas betydelse som förbindelse- och dubbleringsbanor och möjligheternalill lönsam trafik. De sakkunniga har även lagt vikt vid funktionellairafiksamband mellan bandelarna i resp. nät. Enligt de sakkunnigas uppfattningsynes avsikten med ersättningen inle vara atl lämna bidrag till drift på banorsom - trots att de enligl redovisningen lämnar underskoll - ingår somintegrerade delar i affärsbanenätel och därmed måste betraktas som motiveradefrån funktionella eller företagsmässiga synpunkter. Trafikpoliliskauiredningen hade som utgångspunkt för avgränsningen atl från affärsbanenätelavskilja bandelar för vilka intäkterna ej läcker särkostnaderna. Uiredningenomsatte detla i etl trafikintensilelstal uttryckt i trafikenheter per bankmoch år för att detta skulle användas som huvudkriterium vid avgränsningen. Förbandelar med full trafik föreslog utredningen gränsen 0,7 milj. trafikenheterper bankm och år. De sakkunniga konstaterar att en förutsättning för att dettagränsvärde skall vara meningsfullt är att affärsbanenätel ger kostnadstäckning.Det allmänt sett Prop.1978/79:100 Bilaga 9 156 dåliga utfallet av Irafik svårtatl direkt applicera utredningens gränsvärden uppgifier. Desakkunniga har dock kunnal konstalera atl om 1977 års trafikintäkter hade varitav tillräcklig storlek för att medge kostnadstäckning i SJ:s verksamhei, såhade sambandel mellan full särkostnadsläckning och trafikinlensitet stått ibältre överensstämmelse med utredningens förslag. Med hänsyn lill attutredningens förslag f n. är under beredning i harde sakkunniga strävat efter alt bibehålla en viss kontinuitet i avgränsningen.De sakkunnigas avgränsning innebär därför en endast obetydlig förändringjämfört med dagens ersättningsberättigade bannäl. Del ersättningsberättigadebannätet kommer enligl de sakkunnigas förslag att omfatta 6755 bankm (f. n.6786 km). Neltounderskot-tet på det avgränsade bannätet uppgick till(947,2-333,9-30,1) 583,2 milj. kr. Bannätet utgör av hela SJ:s bannäl,men svarar för endast av det totala trafikarbetet. Det förhållandel attvissa av de av SJ separalredovisade bandelarna enligt de sakkunniga föreslåsundantagna från drifiersältning får enligt de sakkunnigas uppfattning intetolkas som att dessa bandelar är möjliga alt lägga ned eller alt de skulle varamindre värdefulla från trafikförsörjnings-synpunkt. Realismen iavgränsningsarbetet kräver vissa hänsynstaganden till ett funktionelltaffärsbanenät. I syfte atl beräkna ettbelopp som kan ligga till grund för begäran om driftersättning för budgetåret1979/80 har SJ gjort en framräkningav intäkter och kosinader till /80. Därvid har bl.a. taxehöjningar samt träffade avtal om statstjänstemännenslöner och en beräknad löneökning efter utgången av beräknats. Somexempel kan nämnas att personalkostnadsökningen beräknas till14,och sakkostnadsökningen till 17,. Intäktsökningarna genom taxehöjningaruppgår till sammanlagt . Den av SJ tillämpade framräkningsmetodikenöverensstämmer i stort med den som använts vid tidigare separatredovisningar. På grundval av uttalandeni samband med närmast föregående granskning av separalredovisning och motbakgrund av att kan betecknas som ett utpräglat lågkonjunkturår med etlbetydande underskott i den totala järnvägsrörelsen, har de sakkunniga funnitskäl att studera frågan om normalisering, i detta fall höjning, av 1977 årsintäktsnivå vid framräkningen till /80.