prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Hänsyntill kostnaderna för kommunernas social tjänstemän m. m. bör tas i skatteutjämningssystemet.Länsstyrelsen anser att även bidraget till särskilda vårdinsatser inomnykterhetsvården kan upphöra. Däremoi bör bidragen till vård i enskilt hem förnarkotikamissbrukare samt till alkoholpolikliniker och vårdcentraler förnarkotikamissbrukare behållas. kommun stödjer förslaget och menar dessutom att ävenbidragen till förebyggande och eftervårdande insatser skulle kunna upphöra,eftersom bestämmelserna är krångliga och svåra att tillämpa samt medför mycketadministration. i samt Göteborgskommun anser att bidraget till administrationskostnaderna bör behållas, och atldetta bör utgöra av de verkliga kostnaderna i stället för att utgå efteren schablonberäkning. påtalar att intäktsbortfallet blir stortför kommunen. Även Åre kommun understryker bidragets ekonomiska betydelse. Söderkommunerna i är tveksamma tillförslaget med hänsyn till att bidraget har utjämningseffekter. Ett slopandekommer att drabba kommunerna hårt. Även kommun påtalar skillnadernamellan kommunerna men tillstyrker förslaget med viss tvekan. Enligt Köpingskommun kan vissa kommuner drabbas hårt om inte kompensation ges via skalteutjämningssystemet. , och kommuner ifrågasätterförslaget på grund av stimulanskriteriet. Enligt kan vissa kommunerha gjort speciella satsningar under beaktande av alt ett särskilt bidrag skulleutgå. Dessutom är utvecklingen sådan att ökade insatser krävs av kommunerna.Utan specialdestinerade bidrag äventyras detta engagemang. kommunanser att bl. a. statens inkomsler från rusdrycksförsäljning motiverar ett ökatslatligt engagemang. Anordnande av institutioner för vissa psykisktutvecklingsstörda Statsbidraget tiU vårdhem/elevhem kan enligt utredningensuppfattning upphöra. Bidraget bedöms vara av ringa betydelse för landstingensekonomi, varför ett slopande inle på något avgörande sätt skulle försvåramöjligheterna att finansiera uppförande av vårdhem. stödjer inte förslaget. Bidragen anses hahaft en påtaglig stimulerande effekt särskilt då det gäller anordnande avinackorderingshem, elevhem och dagcenter. Genom ändring av statsbidragsbestämmelsemaår 1976 öppnades möjlighel att ge statsbidrag även tUl förhyrda lokaler vilketmedfört utökad frekvens av ansökningar. Enligt mening börbidragen fortsätta att utgå innan det prövas om de skall upphöra. 5Ö instämmer i att bidragsgivningen till särskolanselevhem kan upphöra men förutsätter att den friviUiga skissritningsgranskningenbibehålles. Man erinrar dock om att del inom omsorgskommitién pågår överväganden,som kan beröra KEU:s förslag. SÖ har inte heller något att erinra motutredningens förslag att statsbidraget till särskolans undervisningslokalerprövas tiUsammans med bidraget till byggnadsarbeten inom det allmännaskolväsendel. Landsiingskommunerna har lämnat utredningsförslaget utanerinran. 9.5 Statsbidrag inom verksamhetsområde Bidrag till byggande och drift av kommunala vägar ochgator KEU 76 föreslår att dessa bidrag skall utgå som f. n. Vadbeträffar investeringsbidragen anser KEU 76 att finansieringsproblem kan uppståför kommunema om bidragen inarbetas i skatteutjämningssystemel. Statsbidrag fördriften av de statskommunala vägarna bör enligt utredningen fortsätta att utgåunder en övergångsperiod, tUl dess alt bl. a. sådana övergripande frågor somen aktivare roll för kommunerna i vägplaneringen fått en lösning. I fråga om investeringsbidragen anser attstörsta möjliga samhällsekonomiska utbyte erhålls genom den ordning som nugäller och som i stort selt fungerar tillfredsställande. Ett system, som heltinne- 1978/79: 95 140 bären schablonmässig fördelning av bidragsmedlen, är ett eftersättande av kravetpå samhällsekonomisk nytta. Vadbeträffar driftbidragen betonar att de önskemål, som hitintiUs förtsfram från kommunalt håll, på en långt gående detaljeringsgrad iberäkningsförfarandet medför ett rätt omfattande arbete för såväl kommunernasom . Överväganden pågår i syfte att minska detaljeringsgraden iberäkningsförfarandet men ändå uppnå en rättvisande bild av resp. kommunsbehov av bidragsmedel. Varje generell modell, där helt andra faktorer än förenämndafår påverka medelsfördelningen, förutsätter ett betydande avsteg frånrättviseprincipen beträffande vägdrift. Om det dock ur det allmännas synpunktskulle befinnas önskvärt och möjligt att inarbeta statsbidraget tiUdriften av det statskommunala vägnätet i skatteutjämningssystemel, förutsättervägverket att tillsynen över detta vägnät även i forsättningen skall handhasav , så att en tillfredsställande standard i enlighet med författningens intentioner hålls av kommunerna. Utöver det av utredningen påtaladeproblemet med väghållare och icke väghållare är det angeläget att ett eventuelltnytt fördelningssystem tar hänsyn till lokala förhållanden. Detta är av särskUdbetydelse så att de mindre, väghållande kommunerna erhåller en rättvis behandUng.Vägverket anser att det nuvarande systemet för fördelning av bidragsmedlen fungerari huvudsak tillfredsställande. Verket strävar ständigt efter att i samråd medrepresentanter för kommunerna finna förenklingar i bidragsgivningen för attunderlätta arbetet för alla berörda parter. Iyttrandet över vägutredningens och gatukostnadsutredningens betänkanden harRRV föreslagit att det särskilda bidraget till drift av statskommunala vägarslopas, och att hänsyn till kommunernas kostnader för väg- och gatuhållningentas vid beräkningen av skatteutjämningsbidraget. Bidraget bör fördelas iförhållande till antal tätortsinvånare. Beträffandestatligt stöd tUl byggande av statskommunala vägar delar RRV KEU:s uppfattningatt kommunerna skulle kunna få finansiella svårigheter, om bidraget inarbetadesi skatteutjämningssystemet. Ett ökat regionalt och lokalt inflytande övervägbyggandet i de större tätorterna kan i stället skapas genom att deberedningsgrupper, som skall inrättas i länen, fördelar länsvisa ramar på kommunema.Med ett sådant förfaringssätt behöver ett särskilt statsbidragsberättigat nätinte avgränsas. Länsstyrelseni anser det välbetänkt att bibehålla nuvarandestatsbidragssystem. Avsikten är ju att utjämna kostnaderna mellan stad ochlandsbygd. Göteborgskommun finner att reglema för fördelning av bidragen till det statsbidragsberättigadevägnätet bör ses över, så att statsbidragen i ökad omfattning kan användas tUlatt förbättra den kollektiva trafiken. Bilaga 9 Remissyttrandena 141 KEU76 föreslår att en kartläggning görs som kan ligga till grund för bedömningarom de nuvarande bidragsreglerna behöver ändras. I avvaktan på detta föreslår KEU76 ingen ändring av statsbidragsreglerna. RRVhar i sitt remissvar på ÖSEV (översyn av statsbidragssystemet för enskildväghållning) föreslagit att de statsbidragsberättigade enskilda vägama antingenöverförs till det allmänna vägnätet eller förblir enskilda vägar utanstatsbidrag. De administrativa kostnadema för staisbidragsgivningen är höga.1969 års vägutredning föreslår att kommunerna övertar delar av det enskildavägnätet. Utredningens förslag innebär enligt RRV:s uppfattning att argumentenför att slopa statsbidragen lill enskild väghållning förstärkts. Med hänsyn tiUde föreslagna möjligheterna för kommunerna att ta ut avgifter förväghållningen anser RRV att ytterligare kompensation inte är motiverad. Denytterligare kartläggning av nuvarande slalsbidragsregler, som KEU harföreslagit, behövs enligt RRV:s uppfattning inte. Enligtlänsstyrelsens i län uppfattning är det befogat atl kommunerna erhållernågon form av stimulansbidrag för vissa åtaganden i fråga om enskildväghållning. Ett sådant bidrag skulle medverka till en utjämning över landet avkostnaderna för en godtagbar vägstandard i glesbygder. Göteborgskommun anser att det är otillfredsställande att KEU 76 inte har tagit klarställning beträffande bidragen till de enskilda vägarna. Hallsiahammarsoch kommuner framhåller att bidragen till enskilda vägar är betydelsefullaför många kommuner, men de har inget emot en karfiäggning enligt KEU:s förslag. KEU76 har inte funnit det möjligt att nu avveckla bidragen till kollektivtrafiken.På sikt bör dock bidragen överföras till skatteutjämningen. Bussbidragsnämndeninstämmer i utredningeiis bedömning att den stimulans som ett specialdestineratbidrag ger kan behöva finnas kvar ytterligare . Nämnden betonarstimulansens betydelse för att tillförsäkra kommuninvånarna en tillfredsställandekollektiv trafikförsörjning. Utredningens uppfattning, att bidraget börfortsätta att utgå med hänsyn till de kommuner som inte omfattas avskatteutjämningssystemet, delas även av bussbidragsnämnden. Enligtriksdagens beslut kommer statsbidrag attutgå enligt olika system i oUka län beroende på huvudmannaskap förkollektivtrafiken. anser att så länge olika system tillämpassamtidigt, kan en utökning av skatteutjäm- 1978/79: 95 142 ningsbidraget inte ersätta specialdestinerade bidrag.Utredningens uppfattning att de speciella statsbidragen bör tas upp tillomprövning med jämna mellanrum biträds av nämnden. För kollektivtrafiken bördock en sådan prövning inte vara aktuell förrän den nya ordningen införts ilandet som helhet och därefter tillämpats under . anser att statsbidraget börkvarstå och kraftigt utökas. Genom ett specialdestinerat stöd har de statligamyndigheterna möjlighet att direkt stimulera primär- och landstingskommunerför att på så sätt sÖka genomföra angelägna trafikpolitiska målsättningar. Länsstyrelseni konstaterar att om inte den statliga bidragsgivningen tilllänets utbyggnad av kollektivtrafiken utökas, kommer förverkligandet avuppställda regional- och sysselsältningspoliliska mål att med nödvändighetbehöva skjutas ganska långt framåt i tiden. stödjer utredningens förslag att behållabidraget. Kommunen anser att KEU 76 inte tUlräckligt uppmärksammat kostnadsfördelningenmellan stat och kommun vad gäller tätortstrafiken. Även reglerna för fördelningav bidraget till det statsbidragsberättigade vägnätet bör ses över, så attstatsbidragen i ökad omfattning kan användas till att förbättra den kollektivatrafiken. Bidrag till investeringar i primärflygplatser KEU 76 anser att ersättning tiU kommuner för investeringari primärflygplatser bör utgå som ett speciellt statsbidrag även ifortsättningen. Luftfartsverkettar i sitt remissvar inte ställning till statsbidraget. RRV anser att statenbör ta över hela finansieringsansvaret för primärflygplatserna. Därmed skuUeockså statsbidraget bortfalla. Enligt RRV:s uppfattning ingår flygplatserna somen del i ett interregionalt transportnät. Detta skulle kunna tala för attstaten på samma sätt som för t. ex. de allmänna vägarna och jämvägarna heltsvarar för investeringar och drift vid dessa flygplatser. De kommunala bidragenlorde dessutom ha marginell betydelse för luftfartsverkets ekonomi. Förkommunerna kan osäkerheten i ränteutbetalningarna innebära olägenheter. Genomatt luftfartsverket i varje enskUt fall måste teckna avtal med resp. kom-mun(er)blir hanteringen av statsbidragssystemet komplicerat. 9.6 Statsbidrag inom budgetdepartementetsverksamhetsområde Bidrag till kommunernas skattekontroll Utredningen har föreslagit att statsbidraget upphör ochatt de kommunala taxeringsrevisorema överförs till den statligagranskningsorganisationen. Kommunala taxeringsrevisorer finns i ca tiokommuner. Flertalet remissinstanser berör inte förslaget separat isina yttranden. Bilaga9 Remissyttrandena (43 KEU:s behandling av frågan. Förslaget anses inte tillräckUgtunderbyggt för att kunna utgöra grund för en riktig bedömning av vare sigindragningen av det specieUa statsbidraget eller överförandet av de kommunalataxeringsrevisorema till den statliga granskningsorganisationen. Man beionaratt syftet med statsbidraget är av en annan karaktär än vad som normalt gällerför statsbidrag. Anledningen tiU statsbidraget är att den kommunalaskattekontrollen inte endast ökar de kommunala skatteinkomsterna utan i minstlika stor utsträckning statens inkomster av inkomst- och förmögenhetsskatt,mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter. Det har därför ansetts rimligt attstaten ersätter kommunerna för denna verksamhet. Utredningens förslag att inteendast dra in statsbidraget utan också de kommunala taxeringsrevisorerna anserföreningen utredningens principuttalanden om ökad självstyrelse. Föreningenpåpekar alt revisorernas totala verksamhetsområde är tämligen okänt även förpersonal inom skatteförvaltningen. Det är därför angeläget att man vid ettbeslut, som berör de kommunala taxeringsrevisorerna, tar del av dendokumentation som finns och inhämtar uppgifier från berörda kommuner ochlänsstyrelser. Föreningen anser att KEU:s påstående om brist på effektivstyrning av de kommunala taxeringsrevisorerna är sakligt omotiverad, ochpåslåendet om brist på effektivt samarbete mellan den statliga skatteadminislrationenoch laxeringsrevisorer-na är direkt felaktigt. Slutsatsenatl den totala effektiviteten i skatteadministrationen skulle öka vid ettöverförande tiU staten saknar grund. Det genomsnittliga ef-fektivitetslalet förde kommunala taxeringsrevisorerna ligger enligt RSV:s kontrollavdelning närmarefem gånger högre än för länsstyrelserevisorerna och högre än förrevisorerna vid RSV:s kontrollavdelning. Enligt föreningen synes det frånstatsfinansiell synpunkt vara fördelaktigare med nuvarande system än att staienövertar verksamheten. Länsstyrelseni framhåller att erfarenheterna av samarbetet med de kommunalataxeringsrevisorerna är enbart goda, och att de kommunala taxeringsrevisorernagenom sin från den löpande verksamheten mer fristående ställning lätt kunnatanpassa verksamheten tiU ändrade och nya behov. ansluter sig intetill KEU:s förslag, men anser att det däremot kan finnas anledning alt omprövaförslaget när verkat och konsekvensema av eneventuell omläggning av skatteutjämningssystemet och beskattningssystemet förjuridiska personer kan utvärderas. Del kan inte heller uteslutas, attkommunerna kommer atl vilja upphöra med taxeringsrevisionsverksamheten omkommunernas skatteinkomster i allt mindre utsträckning är beroende av kommunensegen skattekraft. Även har positiva erfarenheter av taxeringsre- Prop.1978/79: 95 144 visorernas arbete, och anser det angeläget att bibehålladen kommunala taxeringsrevisionen. kommun tillstyrker förslaget under förutsättning attborttagandet sker i samband med att man inför ett nytt skatteutjämningssystem.Statsbidraget bör dock kvarstå om den kommunala beskattningen av juridiskapersoner bibehåUes. 9.7 Statsbidrag inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 9,7,1 Kulturändamål Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner KEU 76 anser att nuvarande statsbidrag har vissaadministrativa nackdelar. Bidraget synes dock, bl, a, genom sin konstruktion,ha medverkat till att uppfylla statens mål att stimulera uppbyggnaden av nyaregionala institutioner. Med hänsyn härtill förordar utredningen inte någonmera genomgripande förändring av bidragsreglerna. anser liksom KEU 76 att nuvarande bidrag skallbibehållas, KEU 76 har dock missuppfattat omfattningen av det administrativaarbetet för . Fördelningen av grundbeloppen är inte, som utredningenanför, en tung arbetsprocedur utan en jämförelsevis enkel bidragsteknik.Kulturrådet avser att göra en viss översyn av bidraget. KEU 76 avvisar en bibliotekslagsliftning, eftersom dettaskulle kunna leda till krav på ett specialdestinerat statsbidrag i helt annanomfattning än det nuvarande stödet. KEU 76 är således inte beredd att föreslåett allmänt finansiellt stöd till folkbiblioteken. Utredningen är även tveksamtill att bidraget till bokbussar täcker hela inköpskostnaden. Vidare anser KEU76 att statsbidraget till länsbiblioteken är av obetydlig storlek i förhåUandetill landstingskommunernas ekonomi, vilket talar för att bidraget kan slopas.Med hänsyn till då "pågående lÄredning avstod KEU 76 från attlägga ett preciserat förslag på denna punkt. anser att ett av de stora problemen ikulturpolitiken är skillnaderna i kommunernas ekonomiska insatser och däravföljande skillnader i servicenivå på kulturområdet. Biblioteksverksamheten ärden dominerande i kommunernas kulturliv. Förhållandet är historiskt betingatoch säger mer om bristerna inom andra områden än om kvaliteten inom biblioteksområdet.För är den angeläget att staten kan medverka till attstandardskillnaderna kan minskas trots kombinationen av nya krav påbiblioteken och ekonomiska svårigheter för kommunerna. F. n. delar rådetutredningens uppfattning att inte föreslå något allmänt finansiellt stöd tillfolkbiblioteken. och kommuner ser det som mycket beklagligtatt KEU:s diskussion om bibliotekslagstiftningen endast på ett mycket sum- mariskt sätt belyst problemen och uteslutande redovisarden kritik som riktats mot förslaget om lagstiftning. Det borde ha framhållitsatt en bibliotekslag, i synnerhet för de mindre, ekonomiskt svaga kommunerna,skulle få en mycket stor betydelse. I avsaknad av en lagstiftning inomkulturområdet bör, enligt /SR:s mening, staten genom gesmöjlighet att genom specialdestinerade bidrag fortsätta den stan-darduljämnandeoch stimulerande verksamhet som påbörjats. anser att statsbidraget till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk har medverkat till en kommunalsatsning på inköp av litteratur på olika främmande språk. Behovet är dock ingalundatillgodosett. Statsbidraget bör därför bestå än vad KEU 76 synesmena. Vidare anser att en minskning av bokbussbidragetskulle leda till en betydande minskning av utbyggnaden av bokbussverksamhe-leni landet. Den kommunala motprestationen i form av bokinköp och drift ärbetydande och innebär en årlig kostnad som minst motsvarar inköpspriset förbussen. Ätt ge statsbidrag till hela kostnaden för bussen men normalt inte tillandra kostnader är en adminsitrativt enkel form för bidraget. mening bör bidraget bibehåUas och även i fortsättningen avse helakostnaden för inköp av bokbuss. och kommuner anser KEU:sförslag vara olyckligt i fråga om bokbussar. Fullt statsbidrag inverkarstimulerande och torde i hög grad ha bidragit till att ett stort antal kommunerinförskaffat bokbussar. framhåller, att även om statens ekonomiskainsatser för det enskilda länsbibliCteket vanligen är lägre än insatsen för enregional institution inom någon av de övriga kultursektorerna, är den inte såliten alt bidraget skulle kunna avskaffas utan men för verksamheten. Det ärframför allt inte troligt i ett skede där huvudmännen behöver bygga utinsatserna. En fortsatt och något ökad statsbidragsgivning ger däremothuvudmännen stöd för den utvecklingen. I fråga om statsbidraget till lånecentralerhar utredningen och samma uppfattning, nämligen att bidraget skallbibehållas. kommun anser att det statliga bidraget tilllänsbiblioteken är mycket väsentligt och ingalunda av marginell betydelse. Ivissa fall svarar de för ca en fjärdedel av länsavdelningarnas budget, såledesett kraftigt stimulansbidrag. Bidrag till regionala museer KEU 76 har ingen erinran mot att ett specialdestineratbidrag utgår till regionala museer. delar utredningens uppfattning om betydelsenav bidraget för kulturminnesvården. Det är emellertid inte det enda skälet tillatt bidraget finns. Bidraget har stor betydelse för museiverksamheten i desshelhet. 32 1978/79. 1978/79: 95 146 9.7.2 Driftbidrag inom skolväsendet Bidrag till driften avgrundskolor KEU 76 för en principiell diskussion om statsbidraget tillgrundskolan och konstaterar att detta bidrag är ett allmäntfinansieringsbidrag och inte ett stimulansbidrag. Mot den bakgrunden anser KEU76 att en inarbetning i skatteutjämningssystemet principiellt utgör ettalternativ till en ny konstruktion av bidraget. 5Ö anser att man med hänsyn tiU pågående utredningar inom SSKoch gymnasieskolutredningen bör avstå från att ens föra en principielldiskussion, innan ännu underlag presenterats av dessa utredningar som gerbättre förutsättningar för en sådan diskussion. Dessutom måste beaktas, att etthelt nytt statsbidragssystem för trädde i kraft den 1 juli 1978.Genom detta system undanröjs ett flertal brister i det nuvarandestatsbidragssystemet. Enligt SÖ:s mening är det motiverat att avvaktaeffekterna av denna statsbidragsomläggning, innan någon ytterligare radikaländring av statsbidragssystemet övervägs. och kommuner anser att grundskolebidragetborde överföras till skatteutjämningssystemet, därför att skolans verksamhetomfattar alla barn och ungdomar i aktuella åldrar, och att kvalitets- ochambitionsnivåerna inle skiljer sig från kommun till annan. Den grundläggandeprincipen om ett enhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandard förlandets aUa delar bör kunna garanteras på annat sätt än genom detaljeradestatsbidragsregler. TCO anser att integration av grundskolebidraget i detofullkomliga skatteutjämningssystemet omöjligen kan förenas med statens ansvarför att upprätthålla ett enhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandardi landets kommuner. Även /SR konstaterar att detta grundläggande krav påskolans statsbidragssystem då finge uppges. Föreningen anser altförutsättningarna för och konsekvenserna av grundskolebidragets överförandetill skatteutjämningen närmare bör utredas. Genom att ännu en ny bidragstyp införs på skolans områdeblir del enligt KEU 76 än mer angeläget att en genomgripande översyn av skolbidragenkommer till stånd. Målet måste vara att på skapa ett enda eller ettfåtal enhetliga bidrag på skolans område. framhåller att hemspråksreformen är avstor betydelse för invandrarbarnens möjligheter till utveckling, inte baraspråkligt utan också känslomässigt och.intellektuellt. Statsbidraget måste beståså länge hemspråksundervisningen är frivUlig för barn och föräldrar. För attsäkerställa en tillräcklig information till föräldrama, och för att få framläromedel, borde statsbidraget utökas. Av särskUd vikt är att hemspråksträning sätts in så tidigt som möjligl.Invandrarverket anser att statsbidrag bör utgå för samtliga invandrarbarn somdeltar i hemspråksträning. Med tanke på de mindre barnens behov av hemspråksträningär en snar lösning av denna fråga synnerligen angelägen. Söderkommunerna i föreslår atl en kraftiguppräkning av bidraget görs. Denna verksamhet är relativt kostnadskrävande,och på detta område föreligger även icke obetydliga skillnader mellankommunerna. En uppräkning av bidraget är därför väl moiiverad ur utjämningssynpunktmen även i hög grad ur stimulanssynpunkt, 9,7,3 Investeringsbidrag inom skolväsendet Bidrag tillbyggnadsarbeten KEU 76 anser det önskvärt att beslutanderätten vad gällerskolbyggnadernas utformning i stor utsträckning delegeras fill kommunerna.Detta skulle enklast kunna ske genom att staisbidragsgivningen upphörde. Enmetod för att säkerställa lånemöjligheter för skollokaler vore att låta destatliga bostadslånen gälla även för skolbyggnader. Detta skulle kunna gällaantingen ett belopp motsvarande nuvarande investeringsbidrag eller en ännustörre andel av investeringskostnaderna. På så sätl skulle kommunerna få sittbehov av krediter tUlförsäkrat, KEU 76 hänvisar i delta sammanhang tiU kapitalmarknadsulredningen. För den händelse det inte skulle visa sig möjUgt attersätta statsbidragen till skolbyggnader med statliga lån anser KEU 76 att enöversyn av investeringsbidragen till skolväsendet bör verkställas, som syftartill atl finna mer enhetiiga principer för bidragens utformning, SÖ anser att nuvarande bidrag är av stor betydelse förkommunernas skolbyggnadsverksamhet, SÖ har intet att erinra mot att det ianslutning lill beredningen av kapitalmarknadsutredningens betänkande prövasom nuvarande bidragsgivning beträffande byggnadsarbeten inom skolväsendet kanersättas med statliga bostadslån, SÖ har heller inlet att erinra emot att eneventuell senare översyn görs i syfte alt finna mer enhetliga principer förbidragens utformning, I detta sammanhang måste uppmärksammas statsmakternasnuvarande möjligheler att genom investeringsramar reglera investeringsvolymenbeträffande skolbyggande. Det bör härvid särskilt beaktas att systemet med tUläggsramarutöver ordinarie igångsättningsramar använts som betydelsefulla medeli sysselsättningspolitiken,