prop · G203198 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:198 Regeringens proposition om utvidgad försöksverksamhet med ny pianeringsordning för.sjuksköterskeutbildning m. m. Regeringen förelägger vad som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. 1 propositionen läggs förslag fram om alt vidga nuvarandeförsöksverksamhet med viss ordning för kvantitativ planering inomsjuksköterskeutbildning. bereds även tillfälle atl ta del av förslagtill examensbenämningar m. m. inom grundläggande högskoleutbildning. Slutligen läggs förslag fram om att inrätta enutvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i . Prop.1978/79:198 2 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , . , ,, , De , , , Proposition om utvidgad försöksverksamhet med ny planeringsordningför sjuksköterskeutbildning m.m. 1 Utvidgad försöksverksamhet med ny planeringsordningför sjuksköterskeutbildning Enligt gällande ordning för högskolan beslutar riksdagenom planeringsram, dvs. antagningskapacitet, för sjuksköterskeutbildningen. Denav beslutade ramen gäller för riket. () beslutarsedan om lokalisering och antagningskapacitet per ort (jfr UbU 1976/77:20 s.79). Tillgänglig utbildningskapacitet har emellertid inte kunnat utnyttjastill fullo. För att åsiadkomma att utbildningskapaciteten utnyttjas bättrebedrivs innevarande budgetåren försöksverksamhet rörande planeringen avutbildningen på sjuksköterskelinjen. Innebörden av försöksverksamheten är attSÖ har bemyndigats atl i samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)övertala på regionstyrelserna atl i samverkan med SÖ och berördalandstingskommuner planera och genomföra utbildningen på sådant sätl attutbildningskapaciteten blir fullt utnyttjad Öfr prop. 1977/78:100, bil. 12 s.429, UbU 1977/78:22 s. 45). I årets budgetproposition (prop. 1978/79:100, bil. 12 s.477) har jag ånyo tagit upp försöksverksamheten. Jag har därvid anmält, atl jaginle har någon erinran mot all den nuvarande försöksverksamheten vidgas lill atlomfatla också vidareutbildning av sjuksköterskor, om SÖ och UHÄ lägger framförslag härom. SÖ och UHÄ har i en gemensam skrivelse lill regeringen ifebruari 1979 inkommit med förslag alt vidga försöksverksamheten. a. att SÖ och UHÄ bemyndigas att överlåta på regionstyrelsema altbesluta om fördelning av antagningsplatser/terminskurser också inom påbyggnadslinjenvidareutbildning av sjuksköterskor. På SÖ och UHÄ bör ligga att omfördelaantagningsplatser mellan högskoleregioner. Regionstyrelserna bör fä omfördelaplatser inom grund- respektive vidareul- Prop.1978/79:198 3 bildning mellan huvudmännen i regionen saml mellan dessautbildningar. Vidare föreslås att huvudmännen får besluta om lokalisering avutbildningen och förläggning lill skolenhet. Jag anser att SÖ:s och UHÄ:s förslag ger bällreförutsättningar än f n. för ell fullgott utnyttjande av anvisade resurser. Dennuvarande försöksverksamheten bör därför utvidgas till atl gälla utbildningenpå sjuksköterskelinjen och på påbyggnadslinjen. Innebörden härav är, attregionstyrelserna skall kunna fördela antagningsplatser för utbildningen påbåda dessa linjer. Mot bakgrund härav förordar jag att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande alt Ulvidga den nuvarande försöksverksamheten med nyplaneringsordning för sjuksköterskeutbildningen till atl också gälla påbyggnadslinjenvidareutbildning av sjuksköterskor. Jag avser atl senare återkomma lillregeringen med förslag om etl uppdrag till UHÄ och SÖ beträf fande verksamhelenunder /80. Fr. o. m. /81 bör verksamheten grundas påplaneringsramar som fastställs av föi vaije högskoleregion. Jagräknar med alt en teknik för atl föra över antagningsplatser mellan regioner dåkommer alt finnas. SÖ och UHÄ har i nämnda skrivelse anmält, alt ämbetsverkenåterkommer med förslag i hithörande frågor i sina förslag lill anslagsframställningarför /81. 2 Examensbenämningar m.m. inom grundläggandehögskoleutbildning Jag vill i detta sammanhang bereda tillfälle attta del av mina ställningstaganden lill de förslag till examensbenämningar somhar lagts fram av UHÄ i skrivelse till regeringen den 1 . 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m.m,ts, 450) anförde dåvarande chefen för alt frågan omexamensbenämning måste avgöras från linje till linje, lämpligen i samband med atlutbildningsplan fastställs. uttalade med anledning härav (UbU 1975:17, rskr1975:179) att den inte hade något att erinra mot att elt system med examenstillarbevarades för dem som genomgått utbildningslinjer. förutsatteemellertid en sådan ulveckling av systemet att titlama generellt skulle kommaatt ge meningsfull information om den genomgångna ulbildningens innehåll elleri varje fall huvudsakliga inriklning, I prop, 1976/77:59 om utbildning och forskning inomhögskolan m,m, anförde jag att det borde ankomma på UHÄ att närmare ulvecklamöjligheterna att använda examensbenämningar. Därvid borde prövas om det ivarje fall för längre utbildningslinjer skall finnas examensbenämningar av denkaraktär som hade angivit. Prop.1978/79:198 4 Med anledning av beslul (UbU 1976/77:20. rskr1976/77:246) har i 7 kap. högskoleförordningen (1977:263) angivits bl. a.förutsättningarna för dtl använda examensbenämningar i grundläggandehögskoleutbildning. I 7 kap. 15 S stadgas att examensbenämning kan knytas lillutbildningsbevis. För all så skall ske fordras en föreskrift iutbildningsplanen. UHÄ:s förslag i nyssnämnda skrivelse utgår från en inomUHÄ utarbetad promemoria "Frågan om examensbenämningar i grundläggandehögskoleutbildning". Promemorian har remitterats till bl. a. lokalahögskolemyndigheter, som har ombetts särskilt besvara frågan om examensbenämningaralls bör förekomma i grundläggande högskoleutbildning och i så fall hur bördessa utformas? Av UHÄ:s skrivelse framgår att flertalet av remissmyndigheiernahar förordal examensbenämningar av något slag. UHÄ föreslåratt följande riktlinjer skall gälla förexamensbenämningar. Examensbenämning skall alltid knytas till utbildningsbevisoch uiformas enligl följande. För allmän utbildningslinje enligt endera av tvåalternativ: a) I den mån detlämpligen kan ske med hänsyn till utbildningslinjens beteckning, syftet medlinjen och det huvudsakliga innehållet i linjen bildas examensbenämningen av lillämpligyrkesbeteckning eller tidigare allmänt använd utbildnings- eller yrkestitel somförstavelse och med ordet examen som efterstavelse. Exempel: juristexamen,läkarexamen, civilingenjörsexamen. b) Examensbenämningenbildas i övriga fall genom att orden "högskoleexamen på" förenas medvederbörande linjebeteckning. Exempel: Högskoleexamen på kemistlinjen. För lokal utbildningslinje. Examensbenämning skall, under förutsällning attutbildningslinjen omfatlar minst 60 poäng, bildas genom att orden"högskoleexamen på" förenas med vederbörande linjebeteckning. För individuell utbildningslinje. Under förutsättning atl utbildningslinjen omfatlar 120poäng skall examensbenämningen utformas enligt följande: "Högskoleexamenpå individuell utbildningslinje med inriktning på - ", alternativt t,ex,"omfattande kurser i -", För enstaka kurser. Under förutsättning att utbildningen molsvarar utbildningenligt viss allmän linje skall reglerna för denna gälla. I övrigt skallexamensbenämning i fråga om utbildning inom enstaka kurser endast komma ifrågai de fall då den studerande har genomgått kurser om sammanlagt motsvarandeminst 120 poäng och av sådani innehåll alt utbildningen motsvarar vad som fordrasför att vinna tillträde till forskarutbildning vid humanistisk, samhällsvetenskapligeller matemalisk-naturvetenskaplig fakultet. Benämningen bör utformas enliglföljande: "Högskoleexamen på enstaka kurser med in- Prop.1978/79:198 5 likining på -" eller annat uttryck som anger ulbildningenshuvudsakliga innehåll eller inriktning. UHÄ har i avvaktan på ställningstagande lillforskarutbildningsutredningens förslag ej tagit ställning beträffandeexamensbenämning för påbyggnadslinje. UHÄ har vidare i sin skrivelse lagt fram förslag tilländringar i 7 kap. högskoleförordningen för atl möjliggöra genomförandel avförslagen bl. a. i vad gäller lokala och individuella utbildningslinjer samlenstaka kurser. UHÄ föreslår också att en skyldighet skall införas all iutbildningsplan fastställa lämplig översättning till engelska av vederbörandeexamensbenämning. och har inkommit med skrivelser i ämnet. Jag finner för min del de förslag rörandeexamensbenämningar som UHÄ har lagt fram väl övervägda. Även inom den nyahögskolan kommer med UHÄ:s förslag de traditionella examensbenämningarna som t.ex. civilingenjörsexamen alt finnas kvar. Benämningen högskoleexamen på -linjenkommer atl användas för de utbildningar som är nya eller som inte harhaft någon etablerad examensbenämning. Examensbenämningar för påbyggnadslinjer bör utformas iöverensstämmelse med vad som har föreslagits för allmänna och lokalautbildningslinjer. Jag vill i detla sammanhang göra ett förtydligande. Iblandhar orden "examensbenämning" och "examenslitel" använtsutan all deras olika betydelse har iakttagits. Examensbenämning avser namnet påsjälva examen, medan examenstitel avser den titel som används av en person somhar avlagt examen ifråga. UHÄ har i sin promemoria påpekat att examenstitlarnaavskaffades för huvuddelen av universitets- och högskoleutbildningen redan ioch med utbildningskungörelser. UHÄ anser att ett återinförande avsådana titlar i utbildningsbevis knappast bör komma ifråga. I remissyttrandena över UHÄ:s promemoria har flera av deremissinstanser, som har berört frågan, uttalat sig mot än för officielltsanktionerade examenstillar. Inte heller jag anser att examenstitlar bör angesi utbildningsbevis. Enligt min mening bör detla ej utgöra hinder för att desom så önskar, och anser sig i huvudsak uppfylla kraven för molsvarande äldreexamen, använder sig av vissa traditionella examenstitlar, t. ex. teologiekandidat, filosofie kandidat, juris kandidat. Liksom f n. bör förbund avyrkesverksamma eller liknande sammanslutningar för sina medlemmar kunnaupprätthålla vissa titlar. Jag avser att, sedan har tagit del av dessa minaförslag, föreslå regeringen att vidtaga de ändringar i högskoleförordningen(1977:263) som erfordras. Prop.1978/79:198 6 3 Inrättandet av en utvecklingsenhet för tillämpadmikrobiologi vid i Med stöd av bemyndigande den 18 maj 1977tillkallade chefen för budgetdepartementet en särskild utredning (B 1977:07)'med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet tillVästerbottens län. Utredningen har lagt fram delbelänkandet (DsB1977:11) Lokalisering av ny verksamhet tillVästerbottens län. Detta innehåller fem olika förslag som berör vittskilda verksamheter. Förslagen syfiar alla till atl öka sysselsättningen iVästerbottens län. De skall enligl utredningen ses som en första etapp iförsöket att finna verksamhet med jämförbara sysselsättningseffekter till vaden flyttning av statens bakteriologiska laboratorium (SBL), lill skulleha inneburit. I förevarande proposition behandlas endasi ett förslag ominrättande av en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi m. m. vid universiteteti . Efter remiss har yttranden över belänkandet i vad avsernyss nämnda förslag avgetts av statskontoret, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) efter hörande av berört organ vid i , ,medicinska forskningsrådet. , Västerbot-lens länslandstingskommun, . Centralorganisationen /SR,och kommuner saml AB Kabi. En sammanfattning av yttrandena börfogas tiil protokollet i detta ärende som bilaga. Enligl direktiven lill utredningen bör förslag lill nyaverksamheter i i första hand ha anknytning till högskolan.De bör enligt direktiven uigöra ett led i dess fortsalla utveckling bl. a.genom att förbättra den allmänna forskningsmiljön. Utredningen föreslår moldenna bakgrund att en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi inrättas viduniversitetet i . Enhetens verksamhet skall enligt förslaget omfattaforskning, utveckling och uppdragsverksamhet inom tre programområden. Detförsta programområdet är tillämpad cellbiologi med en inriktning mot cellod-lingsleknik,som är grunden för både produktion, kvantifiering och studier av biologiskt akiivasubstanser. Verksamheten kan även komma att få betydelse för den tillämpademikrobiologin. Etl mindre djurlaboralorium bör ingå i enheten. Det andraprogramområdet är ekologisk mikrobiologi. Avsikten är bl. a. att studeraanvändningen av mikroorganismerna som indikatorer i miljöövervakning. Iarbetet bör ingå undersökningar av bakterie-förekomsten i mark och vatten.Forskningen inom denna del av enheten bör i många stycken kunna samordnas medövrig ekologisk, arbelsmedi-cinsk och medicinhygienisk verksamhet som bedrivsvid i . Del tredje området slutligen är mikrobiellenzymteknologi. Särskild utredare: riksdagsledamoten Prop.1978/79:198 7 att utnyttja den naturliga genetiska informationen somfinns hos mikroorganismer kan man med lillämpning av speciell teknik isolerabakterieslammar som producerar för industri och medicin värdefulla proteiner(äggviteämnen). Syftel är att utveckla den metodik som krävs för att isolerade efterfrågade bakterieslammarna. Detla arbete har melodiskt starka anknytningartill den tillämpade cellbiologin och kräver likartade resurser. Den föreslagna enheten skall enligl förslaget slå öppenför uppdragsforskning för industrin. Den föreslås sysselsätta 15 forskare, 25laboratorieassistenter och 10 övriga anställda. Som ell första led i uppdrags verksamhelenanser utredningen atl del till enheten bör kopplas en produktionsanläggningför tillverkning av humant interferon. AB Kabi föreslås slå som producent ochgarant för framställningen. Kabikoncernens forskningsavdelning har sedan tio årarbetat med inter-feroner producerade av i första hand humana fibroblaster(bindvävsceller) odlade i cellkultur. Interferonema är äggviteämnen medförmågan atl modifiera cellfunktionen så all virus inuti cellen förlorar sinförmåga att bilda nya virus. Utredningen framhåller att inlerferonforskningenhar expanderat snabbi på senare lid. Skälet är först och främst gynnsammaresultat vid behandling av vissa virussjukdomar i ögat och hjärnan saml ävenmyckel svåra tumörsjukdomar. anses internationellt sett ligga långtframme på detta område. då Kabis forskningsavdelning underflera år hade bedrivit studier i laboratorieskala beslöts atl delvis förläggadet fortsatta arbetet med projektet till virologiska och patologiskainstitutionerna vid i . Behov har uppstått atl startaproduktion av fibro-blaslinterferon från humana fibroblaster i större skala iförsöksanläggning. Med hänsyn till den medicinska fakultetens starka ställninginom forskning rörande cellodling anser utredningen att det är lämpligt alt ensådan produktion av fibroblasiinlerferoner för kliniska prövningar och klinisklbruk förläggs i nära anslulning lill och kopplas till en vetenskapligexpertgrupp. Produktionsenheten föreslås sysselsätta tio till femton personer. Om projektet utfaller positivtkommer detta att medföra avsevärda sysselsättningseffekter för regionen. För egen del får jag anföra följande. Utredningen omlokalisering av ny verksamhet till har som jag har redovisatbl. a. föreslagit att en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi förläggstill i , Verksamheten föreslås bli inriktad mol tillämpadcellbiologi (forskning kring cellodlingsteknik. a. med syfte alt producera interferon).ekologisk mikrobiologi (användning av mikroorganismer som indikatorer i miljöövervakningsarbeiel)och mikrobiell enzymteknologi (enzy-matisk nedbrytning av cellulosa m. Vid i finns en betydandeforskningsaktivitet inom mikrobiologi och angränsande områden. Sålunda finnsdär inrättade Ijäns- Prop.1978/79:198 8 ter som professor inom ämnesområdena klinisk bakteriologi,virologi, mikrobiologi, oral mikrobiologi och immunologi. För alt förstärkaresurserna för forskning och utbildning med mikrobiologisk anknytning har jagi årets budgelproposilion (s. 552 och 562) förordat, att den tjänst som professori mikrobiologi som f n. är gemensam för de medicinska och naturvetenskapligafakulteterna den ersätts av dels en tjänst som professor imedicinsk mikrobiologi, dels en tjänst som professor i mikrobiologi. Jag haräven förordat (s. 551) att en tjänst som professor i infektionssjukdomarinrättas . Därmed skulle en av de förutsättningarutredningen har angett för att bygga upp en utvecklingsenhet av nämnt slagföreligga, nämligen att en tjänst som professor i mikrobiologi inrättas. Jagdelar utredningens uppfattning all del vid finns godaförutsättningar att bygga upp en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi.En sådan kan enligl min bedömning verksamt bidra till att belysa och lösa akluellaproblem inom områdena miljövård, hälso- och sjukvård saml industri. Deföreslagna verksamhetsområdena är av betydelse för att stimulera detmikrobiologiska och biomedicinska forsknings- och utvecklingsarbete bl. a. medsikte på industriella och andra tillämpningar av samhällsekonomisk vikt.Förslaget knyter enligl min mening väl an lill strävandena alt stärka samverkanmellan högskola och näringsliv. i ser jag positivt påen ytterligare utveckling av denna typ av samverkan. Mot bakgrund av vad jag har anfört förordar jag att enutvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi byggs upp vid i redovisar inte någon beräkning av erforderliga investerings- ochdriftmedel för verksamheten. Jag är därför inte nu beredd att ta ställningtill utvecklingsenhetens omfattning och närmare inriktning. Ett sådant ställningstagandemåste föregås av en mera detaljerad planering. Jag avser att senare föreslåregeringen alt uppdra åt i att genomföra en sådan planering.Jag förutsätter att den skall vara slutförd i sådan tid att det blir möjligtför mig alt återkomma till regeringen med förslag i denna fråga att föreläggasriksdagen vid 1979/. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen alt utvidganuvarande försöksverksamhet med ny pianeringsordning för sjuksköierskeutbildning enligt vad jag har redovisat. Jag hemställer vidare att regeringen bereder lillfälleatt 2. ta del av vad jag har anfört omexamensbenämningar m. m. inom grundläggande högskoleutbildning och Prop.1978/79:198 9 3. ta del av vad jag har anfört om inrättandet av enutvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar an genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:198 10 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds B1977:11) Lokalisering av ny verksamhet till . Del 1 i vadavser utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i Samtliga remissinslanser tillstyrker i princip förslagenom inrättande av en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid universileteti kopplad till produktutveckling för bl. a. lillverkning av humant inleiferon.I del följande refereras de remissvar där förslagen behandlats mera i detalj. Universitets- och liögskoleåmheiet (UHÄ) pekar på behovelav all den föreslagna forskningsverksamheten redan från början förses med en lillfredsställandebasorganisation. Tillskollel bör avse även drift- och ex-pensmedel - inte baratjänster. Del finns inte heller behov av atl tillsälla en särskild organisalionskommitté.framhåller UHÄ. Del böi' i stället ankomma på universitelsmyndighelema allplanera och förbereda sedan beslut om inrätiandel faltals. Matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämndcn i liksomnaturvetenskapliga jörskningsrådct (NFR) framhåller vikten av att den föreslagnaprofessuren inrättas omgående. Nämnden tillstyrker den föreslagna enheten - isynnerhet konstruktionen med en uppdelning pä en univer-siletsanknutenforskningsenhet och en pilot-plantanläggning vid AB Kabi. Förslagel ger goda möjlighelerför kontrakts- och uppdragsforskning i samarbete med Kabi. NFRstöder förslaget under förutsättning all den tillämpade verksamhelen har enväl utbyggd grundforskning att repliera på. Medicinska Jörskningsrådct underslryker atl profileringenav den nya enheten bör och kommer all bero på kompetensen hos forskama vid enheten.Det är därför viktigt att ämnesbeskrivningen lill professuren görs i meraallmänna termer än vad som utredningen föreslår. () anser del befogat att inrätta en särskildenhet för arbetet med alt ta fram praktiska tillämpningar av forskningsresultaten.SNV understryker dock betydelsen av ett myckel diversi-fieralforskningsprogram som kan tjäna olika samhällsintressen. har inte några invändningar molförslaget om den nya enheten. Däremot har man inle ansett sig kunna ta ställningtill betänkandets förslag kring interferonproduklionens ev. positivasysselsättningseffekter för regionen. i understryker att ävenförslagen om utökning av FOA saml får positiva effekter föruniversitetet. AB Kabi slutligen lillstyrker förslaget och betonar attdel inte minst med hänsyn till den internationella konkurrensen är viktigt atldel genomförs snabbt. Vidare föruisäiier Kabi att företagel blir representerati organisationskommittén när denna behandlar frågor som berör företagetsintresseområde. Prop.1978/79:198 11 Proposition om utvidgad försöksverksamhet med nyplaneringsordning för sjuksköterskeutbildning m.m............................................ 1 1 Utvidgadförsöksverksamhet med ny planeringsordning för sjuksköterskeutbildning 2 2 Examensbenämningar m.m. inom grundläggande högskoleutbildning 3 3 Inrättandet aven utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid i 6 4 Hemställan........................................................................ 8 5 Beslul ............................................................................. 9 Bilaga Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet(Ds B 1977:11) Lokalisering av ny verksamhet till . Del I i vad avser utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid universite tet i .............................................................................. 10