prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — roll on/roll off-leknik. I hamn, pågarbetydande utbyggnader av anläggningarna. De ekonomiska problemenför sjöfartsnäringen har medfört ökade krav på aktiva statliga åtgärder för atttrygga överlevnaden för sådana rederier som bedömts livskraftiga och väsentligaför det svenska samhället. Statliga kreditgarantier har getts till ett stortantal rederier. två största rederier, och Saléns, hardärutöver, på förslag av regeringen, fåll omfattande ekonomiskt siöd för allkunna överleva. Sjöfarlspoliliska utredningen arbelar med frågan om den svenskasjöfartsnäringens framtida verksamhet och konkurrensförmåga. För all kunna uppfyllakraven på en lillfredsslällande trafikförsörjning i farjetrafiken till och frånGolland har förutsättningar skapats för tidigareläggning av beställning av tvånya färjor. Godsomsällningen medlastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnarna minskademellan från 74.3 milj. lon lill 70.8 milj. lon. med ca5 %. Importen av mineraloljor minskade med 0,6 milj. lon lill 31,2 milj. ton.Järnmalmsexporten minskade med ytteriigare 1.2 milj. lon till 4,3 milj. ton(fig. 4). Färjegodset minskade från 12,9 milj. ton till 12,3milj. lon, dvs. Godstransporterna i inrikes sjöfartminskade under är 1977 till 16,1 milj. ton, vilket motsvarar etttransportarbete av drygt 9 miljarder tonkm. I forsla hand är det skeppningarnaav petroleumprodukter som svarar för minskningen. Fram vänlastransportarbetet i inrikes sjöfart öka till ca 12 miljarder tonkm. För att stimulera deninrikes sjöfarten slopas - efter förslag av regeringen - desärskilda passageavgifterna i och . Påsjöfartsverkels område har ett antal utredningar slutförts . har setts över, sjökarteverksamhe-len har utretts och frågan omev. övergäng till civil bemanning av isbrytare och sjömälningsfarlyg harprövats. Samtliga förslag remissbehandlas f n. För /80 beräknas för sjöfartsändamäl på driftbudgeten 393 milj.kr. Statens kosinader för isbryiningsverksamhelen ökar nästa budgelår med 9milj. Under fond föreslås en investeringsram om närmare 39milj. 1 takt med utvecklingeninom transportsektorn har flygets betydelse i del totala iransporisystemel ochför samhällsutvecklingen i stort successivt ökat. Del totala antaletpassagerare på de svenska statliga flygplatserna ökade till drygt 6,6 milj. Anlalet passagerare i utrikes linjefart uppgick till ca2,5 milj. och i utrikes charierlrafik till ca 2,2 milj., vilket innebär enökning resp. . Deii inrikes linjefarten minskade på grund avarbetskonfiikt till ca 2,1 milj. passagerare. 1978/79:100 Bilaga 9 11 Det totala anlaletlandningar på de statliga fiygplalserna minskade lill ca290000 eller med 4 %jämförl med föregående är (fig. 5). Om man bortser fränarbeiskonfiikten har llygtrafikens utveckling i varit någotgynnsammare än den internationella llygirafikulveckling-en.Persontransportarbelei i inrikes luftfart uppgick till ca 900 milj.passagerarkm. ca I % av det loiala inrikes persontransporlarbelet. Fram lill räknarluftfartsverket med att anlalet passagerare kommer atl öka med i genomsnitt 7 %per år och antalet landningar i linjefart och charierlrafik med i genomsnitt . 1 OOO-tal landningar 350 1 OOO-tal landningar 350 övrig luftfart i förvärvssyfte '»I* ** ***** **"* **'**" >!Of!t!j 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Fig. 5. Antal landningar på luftfartsverkets flygplatser (inkl.militära flygplatser med reguljär civil trafik) 1978/79:100 Bilaga 9 12 Ökningen av passagerarantalet samt utvecklingenav flygmaterielen har medfört behov av stora statligainvesteringar i flygplatser och flygsäkerhetsanläggningar. Således har under1970-talel Siurup och flygplatser saml en nyulrikesierminal på Arianda flygplats färdigställts. Vidare har de mindreflygplatserna successivt upprustats i syfte atl möjliggöra Linjeflyg AB:sövergång till jeitrafik. Investeringarna kommer framför alltatt vara inriktade på Ulbyle av förslitna och föråldrade anläggningar ochomodern utrustning. Anskaffning av utrustning för aulomalisering avflygirafikledningssysle-mel pågår. kommer ell yliäckandeflygkontrollsysiem all införas. En särskildberedningsgrupp med representanter från de norska, svenska och finskakommunikationsdepartementen har arbetat med frågan om flygförbindelser mellande norra delarna av , och . Gruppen har kommil till denslutsatsen alt i det fall beslut fallas om flygtrafik i området bör dennaupprälias på relaiionen Uleäborg-Luleå-Kiruna-Tromsö. Den enligl gruppen meslrationella trafiklösningen är att anknyta en nordkalotlförbindelse till SAS ordinarie linje Slockholm-Luleå-Kiruna.Ulväxling av passagerare till och från sker i . Trafiken mellanLuleå och och mellan och bör enligt gruppen ulföras medmindre flygplan. Härigenom tillgodoses rimliga krav på snabbhet och komfortsamtidigt som kosinadema kan hållas pä en relativt låg nivå. Diskussioner pågår mellanolika flygbolag om hur trafiken skall ulföras. Regeringen kommer attinleda överläggningar med de norska och finska regeringarna belräffande denakluella flygtrafiken på . När en överenskommelse har nålls kommerfrågan om en statlig riskgaranti till nämnda flygtrafik all underställasriksdagen. beslölriksdagen i enlighet med regeringens förslag (prop. 1977/78:29 omflygplatsfrågan i , m.m.) all staten skall la uppöverläggningar med och landstingskommun föralt i detalj klarlägga förulsältningarna för fortsatt linjetrafik pä . Inom ramen för depågående överiäggningarna har luftfartsverket hos koncessionsnämnden förmiljöskydd ansökt om tillstånd tilldnfi av för huvudsakligen inrikes linjefart och förallmänflyg, varvid förutsätts att flygbullernivån kring successivtkommer att sänkas genom förändringar i flygplansflottans sammansättning ochanvändning. Enligl uppgift kan koncessionsnämndens beslul i ärendel förväntas imars/ . Samlidigl med koncessionsnämndens handläggning pågår överläggningarmellan staten och kommunen angående nytt markavial för uinyiijande somflygplats. Härigenom kan en allsidig prövning ske av den fränirafiksynpunki så väsentliga frågan om flygplatserna i Stockholmsregionen.Prövningsförfarandel innebäratt miljöaspekterna ges stor tyngd. Samlidiglpågår elt omfattande planerings- 1978/79:100 Bilaga 9 13 och projekteringsarbete för både ochArlanda som framtida inrikesflygplats. gör del möjligt att snabbi efteren miljöskyddsprövning få i gång de ylterligare arbeten som dä kommer allkrävas. Full handlingsfrihet avseende båda alternativen finns således. Beslut (prop. 1977/78:88. /78: 15. rskr1977/78: 148) har fallals om inrällande av en cenlral myndighet - - för ulredning av allvarligare civila och militära luftfartsolyckor. Haverikommissionenpåbörjade sin verksamhet . Regeringen har tillkallat en kommitté (K 1978:7) -lufttransporuilred-ningen - med uppdrag atl se över vissa frågor belräffandeluftfartens roll i en samordnad trafikpolitik. Huvuduppgiften för kommittén äratl med utgångspunkt i en översiktlig analys av del inrikes flyglinjenätei föreslåen lämplig flygplatsstrukiur som i första hand tillgodoser kraven på lillfredsslällandeinlerregionala flyglransporler. Regeringen har vidare tillsalt en utredning om rekrytering ochutbildning av piloter lill den civilaluftfarten. Uiredningen skall överväga i vilka former civilflygets behov avpiloter bör tillgodoses. För /80 beräknas luftfarts verkels investeringar till 126,0 milj.kr., varav 107,6 milj. kr. faller på staten, medan resten. 18,4 milj. kr.,utgörs av kommunala bidrag. Av de statliga investeringsulgif-tema avser ca 26milj. de mindre flygplaiserna och ca 54 milj. kr. den forlsallaupprustningen av flygtrafikledningssystemel. Även under del gängnaårel har ett omfattande ochvittförgrenat arbete utförts för atl främja trafiksäkerheten. Trots enfortgående kraftig lillväxl av motorfordonslrafiken har en ökning av antalettrafikolyckor kunnat förhindras. Medan anlalet bilar i landethar fördubblats sedan början av 1960-ialet har antalet irafikdödade ungefäroförändrat uppgått till I 100- I 200 personer/är. Antalet skadade personeruppgår enligl olika undersökningar till 40000-.50000/år. Genom beslul avregeringen gäller fr. o. m. den obligatorisk användning avskyddshjälm vid färd för mopedister. Åtgärden väntas medföra en betydandebegränsning av skadornas omfattning och antal. har motsvarandeskyldighet införts för motorcyklisler. Nya körkorlsbeslämmelser - körkortslagen ochkörkortsförordningen - trädde i kraft vid ingången av . En huvudlinje i den nya lagsliflningen är auprövningen i körkortsmål skall vara mer nyanserad och individualiserad äntidigare. Större vikt läggs även vid ålgärder mot dem som bryter mot väsentligatrafiksäkerhetsregler. För all få köra eltmotorredskap på väg krävs fr. o. m. atl föraren har körkorteller traklorkort. Vidare har kraven på registrering, besiktning, beskattningoch trafikförsäkring utslräckts lill atl gälla alla Prop.1978/79:100 Bilaga 9 14 molorredskap som används för transport ivägtrafik. Frän samma tidpunkt gäller dessutom irafiknykterhetsbeslämmelsernass. k. promilleregler även för förare av molorredskap och traktorer, Körkorlsiilredningen harmed belänkandet (SOU 1978:27) Forlsall kör-korlsreform slutfört sill arbete.Efter redovisning av de gränsdragningsproblem m.m. som hänger samman med enöverflyttning av vissa kör-korlsmäl frän länsrätt till tingsrätt föreslårutredningen atl körkorisin-gripanden även i fortsättningen skall handläggas avlänsrätt. Uiredningen föreslår vidare bl. a. all del allmänna gespartsrepresentation i körkorlsmål genom ell allmänt ombud, som organisatorisktknyts lill . Däremot avvisar uiredningen tanken pä ell pricksystemför körkorlsha-varna ifråga om trafikbrottslighet. Betänkandet har nyligenremissbehandlats. Genomförandel av detdifferentierade körkorissystemet - med anpassning av behörigheten efter dekunskaper och den färdighet som krävs för framförande av olika fordonstyper sker etappvis. F. n. pågår den elapp som inleddes och sominnebär krav på högre behörighet för rätl atl föra buss ellerfordonskombination i vilken lung släpvagn ingår. Utbildningen för de nyabehörigheterna sker inom gymnasieskolan och arbetsmarknadsutbildningen. Vissutbildning sker också inom försvarsmakten samt vid företag och trafikskolor.Ett ökal behov av utbildningskapacitet kan förutses på ifrågavarande område.Delta behov bör i slor utsträckning tillgodoses inom gymnasieskolans ram. 1 denmån det bedöms arbetsmarknadsmässigi motiverat kommer en ökning alt kunna skeav utbildningen inom ramen för arbetsmarknadsverkets brisiyrkesuibildning.Påbörjandet av nästa etapp är beroende av olika övergångsarrangemang. Frågan omdet fortsatta genomförandet av reformen med differentierade körkort utreds f.n. av en av regeringen tillkallad särskild utredare (1978:06). För atl ökaframkomligheten och säkerheten på riksvägarna har liksom lidigare år förbudgällt mol trafik med tyngre lastbilar under vissa mer irafikbelaslade veckoslutunder . På regeringens uppdraghar slalens vägverk inventerat trafiksäker-hetsfrämjande ålgärder som kanulföras som beredskapsarbeten. Inventeringen upptar bl. a. ålgärder lill enkosinad av 120 milj. kr. som skall vara färdigprojekterade och möjliga attpåbörja vid ingången av . Statsmakterna (prop.1977/78: 81, /78: 20, rskr 1977/78: 226) har beslutat om förstärkningarav del kommunala inflytandet på de lokala trafik- och trafiksäkerhelsfrågoma.Bl. a. har mol bakgrund av kommunernas ökande ansvar för trafikmiljönbeslutals alt en slor del av de lokala trafikföreskrifterna skall meddelas avkommunalt organ. Beslutel avser även del frivilliga irafiksäkerhetsarbetet påsåväl det lokala som del regionala planel. Slor vikt läggs vid all deltaarbete organisatoriskt och ekonomiskt ges goda utvecklingsmöjligheter. 1978/79:100 Bilaga 9 15 Försöken med allmändifferentierad hastighetsbegränsning har pågått i olika etapper sedan år 1968.Begränsningarna har haft en klart positiv effekt från trafiksäkerheissynpunkt.Pä grundval av ert'arenhelerna har regeringen (prop. 1978/79:36) föreslagitalt försöksverksamheten förklaras avslutad och alt det nuvarande systemet iprincip blir permanent. Enligl förslaget är del väsentligl allhastighetsgränserna i de enskilda fallen anpassas med beaktande av bl. a. vadtrafiksäkerheten kräver. Metoderna för atl bestämma hastighetsgränser mästedärför fortlöpande vidareutvecklas med hänsyn till väg- och trafikförhållandenm.m. Så kan ske inom ramen för dagens system. Regeringen har beslutaten ny vägmärkesförordning. I den nya författningen, som ersätter bl. a.kungörelsen (1966:270) om vägmärken m.m., har samlats föreskrifter om alla devägmärken, vägmarkeringar och andra irafikanvisningar som trafikanterna möter.1 sina huvuddrag innebär förordningen en redaktionell överarbelning ochmodernisering av de gällande bestämmelserna. Vissa förändringar har emellertidinarbetats. Särskill kan nämnas förenklingar i utmärkningen av kolleklivkörfältoch parkeringsres-irikiioner. Vidare har genom förordningen beslutals omövergång lill en ny signalväxlingsföljd i trafiksignaler. I anslutning lillförordningen har regeringen uppdragit ät dels allplanera genomförandet av den nya förordningen, dels atl genomföra vissaförbättringar för gående vid signalreglerade övergångsställen. Riktlinjer för den underår 1978 genomförda revideringen av gällande flerårs- och fördelningsplaneravseende väg- och galubyggandet har utfärdats av regeringen i februari 1978.Enligt riktlinjerna skall vid angelägenhetsgradering av väg- och galubyggnadsarbelenålgärder som beräknas höja trafiksäkerheten ges hög prioritet. gälleräven mindre omfattande åtgärder som l.ex. uibyggnad av särskilda körfäll förvänster-svängande trafik. Enligt regeringens beslulsvarar AB frän för i del närmaste samtligatyper av fordonsbesiktning i och med att bolaget har utsetts lill riksprovplats för motorfordon, terrängfordon ochsläpfordon. a. har lypbesiklning, avgasprovning och s.k. TlR-besikt-ninginordnats i bolagels verksamhei. Reformen syftar till ett effektivareresursutnyttjande i fordonsbesiktningsverksamhelen. I författningsarbeietbeaktas fortlöpande möjligheterna till förenklingar i olika hänseenden. a.mot denna bakgrund har rutinerna för avställning av fordon ändrats. Trafiksäkerhelsulredningenfortsätter sill arbete. Inom utredningen arbelar bl. a. särskildaarbetsgrupper för frågor rörande motorcyklar och mopeder, förföraruibildningsfrågor, för barnens säkerhet i trafiken samt för frågor inomväg- och trafikmiljöområdei. Cykeltrafikuiredningenhar slutfört sill arbete. 1 betänkandet (Ds K 1978:7) Statsbidrag tillcykelvägar föreslår utredningen all elt särskill Prop.1978/79:100 Bilaga 9 16 statligt stöd skall uigå lill kommunerna somSO-r-igt bidrag lill byggande av cykelvägar och till andra typer av ålgärder.Förslagen motiveras av de fördelar cykellrafiken erbjuder och detrafiksäkerhetsriskcr som cyklisterna utsätts för. Remissbehandlingen avförslagen har just avslutats. Frågan kommer alt tas upp i den trafikpolitiskapropositionen i vår. Transportforskningsdelegationenhar startat flera nya forskningsprojekt inom irafiksäkerhetsområdet. Exempelvisundersöks hur trafikanternas upplevelse av olycksrisker påverkas avtrafikmiljön och hur upplevd olycksrisk svarar mol verklig olycksrisk. Trafiksäkerheisverkei harpå regeringens uppdrag föreslagit vissa åtgärder som med kort varsel kanvidtas för all minska antalet villolyckor i Irafiken. Förslagen remissbehandlasf n. harforlsall sin föreskrifts- ochanvisningsverk-samhel i anslutning lill väglrafikförfatlningarna. Vidare ärinformationsverksamheten betydande. Huvudaktiviteten har varit"Jobbet bakom ratten" vilken lillsammans med huvudaktivitet"Till och från arbetet" har ingått i Ivåårsprojeklel "Trafikenoch jobbet". Informationen planeras på lång sikt och genomförs i samverkanmed myndigheter, organisationer och företag. Huvudaktiviteten åren 1979 och1980 benämns "Människan i trafiken" och syftar lill atl förbättraefterlevnaden av olika grundläggande regler i irafiken genom atl angripa l.ex.irafikonykierhei och hasiighelsöverlrädelser. Vidare las i kampanjen upp sådanatrafikregler m.m. som trafikanterna har dåliga kunskaper om. Det nordiskatrafiksäkerhelssamarbelet drivs inom ramen för Nordiska trafiksäkerheisrådel(NTR) och dess olika samarbetsorgan. I anslutning till en lidigare av NTRöverlämnad rapport har regeringen fallat beslutet om skyldighet förmopedister alt vid färd använda skyddshjälm. Rådel har lidigareöverlämnat rapporterna Varselljus för motorcyklar och Varselljus - bilbelysningunder daglid. Arbetet pä området fortsätter med andra synbarhetsproblem. a.studerar man frågor som hänger samman med längsamtgående fordon ochmöjligheterna för andra trafikanter all upptäcka dessa. Första fasen av ellprojekt om metoder för insamling och redovisning av olycksdaia har sluiföris.Den andra fasen - som bl, a. innefattar vissa pilotstudier - pågår och beräknasvara avslutad under loppet av . Rådel arbetar vidare medell projekt som syftar lill all kartlägga möjligheterna all förbättracyklisters säkerhet. I ett inledningsskede studerar man möjligheterna lillförbättringar i anslutning lill väg- och gatukorsningar. En kartläggning avskillnaderna . utbildnings- och körkorlsreglerna mellan de nordiska ländernakommer att redovisas . I irafiknykierhetsfråganundersöks skillnaderna mellan de nordiska ländemas lagstiftning med sikte på ell ställningslagande lillmöjligheierna alt ytterligare harmonisera reglerna. 1 anslutning till detta harNTR också Prop.1978/79:100 Bilaga 9 17 föranstaltat om en sammanslällning avkunskapsläget när det gäller kör-ning under påverkan av alkohol och andradroger. Elt av syftena med sammanställningen är atl klarlägga behovet avytteriigare undersökningar pä området. NTR planerar också insatser för att förbättratrafiksäkerhelen för barn. För /80 föreslås anslag till trafiksäkerhetsverkelsförvaltnings- och uppdragsverksamhet om tillsammans ca 70 milj. kr. För verketskostnader i samband med bil- och körkortsregistren samt för framställning avkörkort föreslås etl anslag om drygl 52 milj. kr. Vidare föresläs ökadestatsbidrag för all förbättra trafiksäkerhelen vid järnvägskorsningar och (). Belräffande frågan omfasta förbindelser över har de av regeringarna i och lillsalla delegationerna redovisalsina utredningsresullal (SOU 1978: 18 jämte bilagor). Delegationerna har gjorten ingående översyn av det lidigare Öresundsmalerialet och lagt etl lill storadelar nytl underlag till grund för sina överväganden. Regeringen kommer attsnarast möjligt ta upp överläggningar med den danska regeringen i frågan. Inom (CEMT) deltar aktivt i arbetet för ökadliberalisering av den internationella lastbils- och busstrafiken, utveckling avkollektivtrafiken och höjd trafiksäkerhet. Inom CEMT:s ramfortsätter förhandlingarna om etl busstrafikavtal mellan Europeiska gemenskapen(EG) och de CEMT-länder som inle är anslutna lill EG. undertecknadeslandsvägstrafikavial med , , och samtparaferades med en skriftväxling om ändrade villkor för s. k.iredjelandslrafik. Med anknytning lill 1971års överenskommelse mellan , , och om person- ochgodsbefordran på väg har till-läggsöverenskommelser också undertecknats dels idecember 1977 med om viss godstransport på väg (iredjelandslrafik), delsunder med och om liberalisering av vissa busslransporter. Landtransporlkommitléninom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsäller sill arbete medfrågor om trafik- och bilsäkerhel och med harmonisering av de nationellareglerna för landtransporter. Kommittén har tillsatt en tillfällig arbetsgruppmed uppgift all behandla bl. a. elt svenskl förslag som syftar lill altunderlätta den transiterande lastbilstrafiken. Inom Centralbyrån förinternationella järnvägslransporter (OCTl) fortsäller bl. a. översynen avreglerna om transport av farligt gods. Översynen, sker delvis i samarbeie medECE. Arbete pågår också för all ändra strukturen förde internationellajärnvägsfördragen och , Prop.1978/79:100 Bilaga 9 18 Inom ECE, Mellanstatligarådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) och väridshandelskonferensen ()diskuteras coniainerfrågor med tyngdpunkt på standardisering och säkerhetliksom möjligheterna till samordning av land- och sjötransporter av containrar.En konvention om säkra containrar, som antogs vid en av FN och IMCO är 1972anordnad konferens, trädde i kraft . har ännu ejlilliräli konventionen. Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdragbl. a. atl utreda förutsättningarna för att införliva konventionen i densvenska lagstiftningen. Utredarens belänkande vänlas föreligga i början av år1979. Den djupakonjunktursvackan fortsatle även och hade långtgående inverkan på svensksjöfart. Även protektionistiska och andra kon-kurrenshämmande ålgärder drabbadenäringen. har därför fortsatt sill aktiva agerande inom Organisationenför ekonomiskt samarbeie och utveckling () för alt få till stånd engemensam sjöfartspolitik baserad pil största möjliga frihet för deninternationella sjöfarten. Detla arbete har även bedrivits i den s. k.Consultative () samt i olika bilaterala sammanhang. Under år1978 har samtal förts mellan och om möjligheterna atl uppnå lättnader iden amerikanska regleringen av linjelrafiken. Informella överläggningarhar ägt rum med företrädare för EG-kommis-sionen rörande sjöfart och vissaandra Iransportfrågor av gemensamt intresse. har under åretgodkänt internationella konvention om säkerheten för människoliv lillsjöss (SOLAS), ändringar i konventionen om IMCO samt 1977 årsändringar och tillägg i bilagan till konvention om förenkling avformaliteterna i iniernationell sjöfart. har vidareratificerat ILO-konvenlionen (nr 147) om miniminormer för handelsfartyg . 1977/78: 152, /79: 2, rskr 1978/ 79:3). Mellan Nordsjösialernassjöfartsmyndigheler har träffals en överenskommelse omsamarbeie i fråga om kontroll av undermåliga fartyg i vissa hänseenden somregleras i ILO-konvenlionen nr 147. deltar i della samarbeie. Vid en av IMCO i februari1978 anordnad diplomatkonferens beslutades en rad ändringar i 1973 årsinternationella havsföroreningskonvention (MARPOL-konvenlionen) och 1974 årsSOLAS. Ändringarna, som har lagils upp i två särskilda protokoll, innefattar enrad skärpningar av kon-veniionsbestämmelserna för alt förbättratankfartygssäkerhelen och skyddet mot havsföroreningar. tillträdelill protokollen övervägs f n. inom . Vid en internalionelldiplomatkonferens i 1978 med deltagande av 72 stateroch etl anlal organisationer antogs en konvention angående normer förutbildning, certifiering och vakthållning Prop.1978/79: IOO Bilaga 9 19 Konventionen ställer upp vissaminimikrav i fråga om utbildning ochvakthållning, vilka är avsedda all komma till allmän tillämpning och bidra ökad sjösäkerhet. Vid en av IMCO anordnad konferens antogs en konvention om upprättande av eninternationell organisalion för lelesatelliier för sjöfarten ().Konferensen beslöt också upprätta en internationell kommitté med uppgift altförbereda konventionens ikraftträdande. deltar i kommitténs arbete, sominleddes i början av är 1977. Frågan om svensk ralificering av konventionen ärf n. under beredning. Samarbetet mellanÖsiersjöstaterna i fråga om skyddet av den miljön från föroreningar fränfartyg och i fråga om bekämpning av havsföroreningar har fortsall ,trots att konvention om skydd av Öslersjöområdeis miljö ännuinle har trän i kraft (två av de sju Oslersjöslaierna har ännu inle ratificeratkonventionen). hölls en rad möten med olika arbets- ellerexpertgrupper på förevarande områden. En överenskommelse om elt gemensamtfältförsök inom i fråga om partikelmärkning av lastrester ioljetankfartyg, som utarbetats av en av arbetsgrupperna, har undertecknats avsamtliga Ös-lersjösiaters myndigheter. Försöket kommer alt ulföras under 1979med början . undertecknadesluftfartsavtal med och saml en tilläggsöverenskommelse och elllilläggsprolokoll lill luftfarisavialet med . Förhandlingar om allersätta gällande luftfarlsavtal med nya avtal har förts med ,och .