prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Inkomstutvecklingen för de fysiskapersonerna har avgörande betydelse för de direkta skattemas utveckling. Påolika sätt påverkar den också förändringarna i de indirekta skatterna hksom destatliga affärsverkens inleveranser till staten. Som framgår av tabellerna 5 och 6 bestämsutvecklingen av underlaget för fysiska personers inkomstskatter främst av förändringarnai inkomst av tjänst, dvs. Förändringarna i den totala lönesumman påverkasav avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter och av ändringar isysselsättningen för Prop.1978/79:100 24 anställda,samt av den s. k. löneglidningen, dvs. förtjänstutvecklingen utöver denavtalsmässiga ökningen. beräknar i sinhöstrapport att den totala utbetalda lönesumman ökar mellan åren1977 och 1978. Av denna ökning svarar den avtalsmässiga löneökningen för ca 8procentenheter. Hälften av ökningen beror på eftersläpande effekter av avtaletunder . Avtalet för ger en ökning på . Deresterande 2 procentenheterna motsvarar kostnader för den femte semesterveckan.Löneglidningen beräknas bidra . Förändringar i sysselsättningen väntas ge ett negativt bidrag tilllönesummeutvecklingen på . Utfallet avpreliminärskatte-uppbörden , tyder emellertid påatt lönerna ökat något mer än som antogs i höstrapport.RRV beräknar totala lönesummans ökning till . har i sinhöstrapport beräknat att totala lönesumman ökar från år 1978till . Den avtalsmässiga höjiungen har uppskattats till , varavnågra tiondels procentenheter antas utgöra en fördröjd effekt av femtesemesterveckans införande. Löneglidningen har antagits bli något större år1979 än , eller . Några förändringar i sysselsättningen som påverkarlönesumman förutses inte. Den uppjustering av totala lönesummeutvecklingen19771978 som gjorts sedan presenterade sin rapportåterverkar också på utvecklingen 19781979. Den totala lönesummeökningenmellan har i RRVs beräkningar antagits till . För år1980 har några antaganden inte redovisats av varför RRVvalt att schablonmässigt skriva fram lönesumman . De utbetalda pensionerna förutses öka med17,. har RRV antagit enutveckling på . Bedömningarna grundar sig på konjunkturinstitutetshöstrapport. har några antaganden inte redovisats av ,varför RRV valt att schablonmässigt skriva fram pensionerna mellanåren 1979 och 1980. Av de olika pensionsutbetahiingarna är det allmänna tilläggspensionen och delpensionen somförutses öka snabbast. Pensionerna utgjorde knappt 14 %av de sammanlagda inkomsterna. För olika sociala förmåner, vilka numeraupptas till beskattning, såsom sjukpenning, föräldrapeiming, utbildningsbidragm. m., förutses också kraftiga ökningstal. väntasdessa förmåner totalt öka med och medknappt . Ar 1980 har RRV schablonmässigt antagit något snabbare ökning änför lönesumman. Ökningstakten har satts till . Av fysiska personers sammanlagda inkomstår 1977 svarade inkomst av jordbruksfastighet för . Inkomst avrörelse svarade sam- Bilaga 2.1 Riksrevisionsverkefs inkomstberäkning 25 I beräkningama har antagits att inkomst av jordbruksfastighetoch rörelse ökar resp. mellan åren fömtses inkomsterna av rörelse öka med och inkomsterna av jordbruksfastighet med 4,. har inkomstslagen schablonmässigt skrivits fram för jordbruksfastighet och för inkomst av rörelse. Fr. o. m. medges avdragför egenavgifter direkt i för värvskällorna inkomst avjordbruksfastighet och rörelse. De egenavgifter som påfördes vid taxering får som tidigare dras av som all mänt avdrag men med vissa begränsningar.Avdraget fördelas med en tredjedel på vart och ett av taxeringsåren 19771979 dvs. Detta innebar att de allmänna avdragen minskade mellan inkomståren 1975 och 1976. Mellan åren 1978och 1979 väntas också en minskning ske av allmänna avdragen,eftersom den sista tredjedelen av avdragen för egenavgifter avseende försvinner. Denna del är av storleksordningen 550 milj. kr. Inkomståret 1977uppgick inkomst av kapital till av de sammanlagda inkomsterna. Mellanåren 1977 och 1978 förutses inkomster av kapital öka med och mellanåren 1978 och 1979 med drygt2 %. Vid denna beräkning har förutsatts att räntenivån är densamma som inovember . Det innebär att den genomsnittliga räntenivån mellan åren1978 och 1979 sjunker från . Inkomst av annan fastighet änjordbruksfastighet har svarat för av fysiska personerssammanlagda inkomst. förutses en ökning på eller med ca500 milj. kr. Den kraftiga ökningen beror på den höjda schablonintäkten fören-och tvåfamiljsfastigheter. Underskotten av annan fastighet ökade med 32 %mellan åren 19761977. Det berodde bl. a. på den höjda räntenivån.Utvecklingstakten för underskotten saktar av mellan åren 1977 1978 till9 % beroende på den höjda schablonintäkten. Effekten av den högre schablonintäkten beräknas innebära att underskott av fastighet minskar med ca 1 000 milj. kr. Den sammanlagda inkomsteffekten av den höjda schablonintäkten beräknas således bli ca 1430 milj. kr. beräknas de totala underskotten öka med . Antaganden för aktiebolagens inkomster verksamhetsåren 1978 och 1979 De svenska aktiebolagens, sparbankernasoch försäkringsbolagens taxerade inkomster har bedömts utifrån en enkät som RRVi har gjort bland ett urval om ca 2 100 företag. Företagen hartillfrågats om den till statlig och skatt taxerade inkomsten samt Prop.1978/79:100 26 Dessutom har företagen besvarat frågorangående storleken av det särskilda forskningsavdraget, särskildainvesteringsavdraget samt investeringsbidraget för . Som framgår av nedanstående tabell uppgickden statligt taxerade inkomsten enligttaxeringsutfallet för till 4 526 milj. kr. en minskning jämfört medföregående år. Tabell 7 Taxeringsut£all för aktiebolag m. fl. Verksamhetsår Taxerad inkomst Förändring från Resultatet från enkäten har fördelats påföretagsstorlek och redovisas i tabell 8. Det bör observeras att uppgifternavad gäller storleks-gruppen O19 anställda är mycket osäkra. Urvalet för dennagrupp är jämfört med totala antalet förekommande företag mycket litet. Dessutomär bortfallet störst inom denna grupp av företag. Enligt enkäten uppgick den till statligskatt taxerade inkomsten för verksamhetsåret1977 till 4 299 milj. kr. en något lägre nivå jämfört medtaxeringsutfallet. Den lägre nivån förklaras dels av att det här är frågan omett uppräknat urval dels av att vissa företag har överklagattaxeringsnämndernas beslut. Enligt enkäten beräknasden statligt taxerade inkomsten öka till 1978. a. av att det särskilda investeringsavdraget beräknas minska 1978jämfört med . Avdraget infördes och utgår t. o. m. år 1978med (SFS 1977: 1062). För beräknas avdraget totaltuppgå till . Som en följd av investeringsavdragetminskar den statliga bolagsskatten med ca 725 milj. kr. Den kommunalt taxeradeinkomsten beräknas bli oförändrad mellan verksamhetsåren 1977 och 1978.Fyllnadsinbetalningarna beräknas utgöra avden totala bolagsskatten för . Det särskildaforsknings- och utvecklingsavdraget som infördes beräknas för uppgåtill 394 milj. kr. vilket motsvarar enökning jämfört med . Avdraget består av ett10-procentigt basavdrag på de totala forsknings- och ut- 2Pu, " .E :0 £ 00 w" p r- «j cd "1 J3 >«d 2f u, o .S ;0 -C oo >~ i,. a> C > u l. cd > »cd r) r- © 111 Ov Ov 00 c-1 CN 1 en in S':b.Coo > u S b o 3 cd > »cd fnrl O m Ov Tf n fn fn J,oa i i oo o c j»! M.£ ( ert .cd OO VO Tf n fn en CN r» f r- lo vo iri Tt r-f-ri I I + I + e il .S E cä ä n b. EiH - 1" .cd . o O J< «r; O K .; jrj t> l>i 2.5 > -C 2 E - - c C 2 o op-o Ht- 5 u I in vo o © Tf m vo ov fn CN oo © m Tf VO »O fn OV Tf Ovin ov Tf Tf 1 1 + + + fO Irt C q, .S?cd E « K r =« c Si a o m in Tf © Tf Tf r) Tf Tf o CN 00 Tf m r~ ov in m < S" e » 0\ 0\ 0\ »(0 Os 0 II I M I .Si © o © © o C rto oo Ji m © >ii cd u S " ° *ä § t; a cd ,-> u Prop.1978/79:100 28 vecklingskostnadernasamt ett 20-procentigt ökningsavdrag på kostnadsökningen från föregående år. Av enkätmaterialet framgår att förföretag med mindre än 100 anställda kommer den taxerade inkomsten 1978 attminska. Företag med mer än 2 000 anställda svarar för den största ökningen. Avdet totala forsknings- och utvecklingsavdraget beräknas företag med fler än 500anställda svara för . Samma grupp av företag svarar för avinvesteringsavdraget. De företag som inte kan utnyttjainvesteringsavdraget kan i stället ansökaom ett investeringsbidrag. Bidraget, som är , infördes medinvesteringsavdraget . Enligt enkäten beräknas ansökningarnaom investeringsbidrag totalt komma att motsvara ett belopp på 164 milj. kr.for . av detta kommer att utbetalas till företagdär antalet anställda uppgår till högst 19 personer. Motsvarande siffra föregåendeår var . Vid bedömning av statligttaxerade inkomster har RRV utgått från en trendmässig ökning på . I prop.1978/79: 50 föreslår regeringen att tiden för utnyttjande av det 25-procentigainvesteringsavdraget för maskininvesteringar förlängs fram t. o, m. den 31december 1979. Vidare föreslås att ettinvesteringsavdrag på för byggnadsinvesteringar införs underperioden till . Med hänsyn till detta räknarRRV med att den statligt taxerade inkomsten blir oförändrad mellanverksamhetsåren 1978 och 1979. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 29 Beräkning av de olikainkomsttitlarna Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. Denna titel intar en särställning iförhållande till andra inkomsttitlar. Titeln utgör nämligen ett samlingskontoför redovisningen av den allmänna skatteuppbörden och av olikaarbetsgivaravgifter exkl. allmän arbetsgivaravgift. Det belopp sominkomsttiteln uppförs med i statsbudgeten är det belopp som beräknas utgörastatens inkomst av de influtna skatterna och avgifterna under budgetåret sedanomföringar gjorts av de poster som ej tillfaller staten. Inkomsttiteln bestårdärför av både inkomster och utgifter. Skillnaden mellan dessa utgör dennettoinkomst som redovisas på statsbudgeten. För att möjliggöra en analys av hurskillnaden uppkommer, har titelns ohka inkomst- och utgiftsposter förts sammani olika grupper, del-titlar, som framgår av sammanställningen nedan. Postemaavseende skatt på inkomst och förmögenhet m. m. bildar en grupp, medan arbetsgivaravgifternabildar en annan grupp. Denna grupp har i sin tur delats in i fem olika deltitlar, som belyser den budgetmässiga behandlingen avarbetsgivaravgifterna. Inkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter m. m. kan således delas upp i olika delar. Skatt på inkomst ochförmögenhet m. m. (exkl. allmän arbetsgivaravgift) C Socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassoma m. m. D Socialförsäkringsavgift tillarbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till försäkringskassor samtarbetslöshetskassor På deltiteln skatt på inkomst ochförmögenhet m. m. redovisas inkomsterna av de skatter och avgifter somdebiteras på de slutliga skatt-sedlama var för sig men som uppbärs gemensamt. Ienlighet med gällande uppbördsförfarande redovisas som inkomster på titelnpreliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt och indrivnarestantier m. m. Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomsten av s. k. överskjutandepreliminär skatt. Den redovisas som utgift på titeln. Som utgifter redovisasäven de resdtutioner som föranleds av taxeringsänd- Prop.1978/79:100 30 Den största utgiftsposten är utbetalningar av kommunalskattemedel.Kommunalskatterna ingår i den samfällda statligt administreradeskatteuppbörden. Länsstyrelserna utbetalar därför enligt särskilt givna reglerdessa medel till kommunerna. Av samma skäl utbetalas eller omförs från titelnmedel motsvarande avgifter av olika slag, som ingår i skatteuppbörden. De arbetsgivaravgifter som betalas in påtiteln motsvaras i varierande grad av utbetalningar på titelns utgiftssida.Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen och socialavgiften tillbamomsorgen motsvaras inte av några utgifter på titeln. Utgifterna för folkpensionoch utbyggd barnomsorg belastar i stället anslag på statsbudgetensutgiftssida. Andra arbetsgivaravgifter omförs direkt från inkomsttiteln.Inbetalningarna motsvaras av exakt lika stora utbetalningar eller omföringartill särskilda fonder eller speciella ändamål. En tredje grupp avsocialförsäkringsavgifter utgörs av avgifterna till den allmännasjukförsäkringen och arbetslöshetförsäkringen.Dessa avgifter motsvaras av utbetalningar av förskott till de allmännaförsäkringskassoma och utbetalningar till de erkända arbetslöshetskassorna.Dessa utbetalningar sker i den takt som utgifterna kräver. Utbetalningarnasammanfaller inte nödvändigtvis med inbetalningarna av avgifterna.Kassamässiga under- eller överskott kan således uppkomma vilket påverkar inkomsttitelnssaldo. De olika inkomst- och utgiftsposterna förresp. deltitel framgår av följande sammanställning. Skaft på inkomst och förmögenhet m. m. Inbetalningar Utbetalningar och omföringar PreliminärA-skatt Överskjutandeskatt (jämte rän- Fylhiadsbetalningarav preliminär- Övriga restitutioner skatt Kommimalskattemedel (inklusive Kvarståendeskatt (jämte avgift) netto av förskotterade skatte- Tillkommandeskatt bortfallsbidrag och såväl för- Sjömansskatt skott som slutreglering av kom- Medelfrån skattereklamations- form samt ersättning för bo- Skattetilläggoch förseningsavgift Allmän arbetsgivaravgift (skatte-Slutligkompensation till kommu- debiterade avgifter och egenav-ner m. fl. ianledning av 1974 gifter) årsskattereform Utbetalningtill allmänna pensions- fonden(skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Skogsvårdsavgifter Utskiftnings-och ersättningsskatt Annuiteter på avdikningslån Socialförsäkringsavgifter tillfolk- pensioneringen (skattedebiterade avgifter ochegenavgifter) Socialförsäkrihgsavgiftertill sjukförsäkringen (skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Avgift tillarbetsskadeförsäkringen (skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Arbetsgivaravgifter m. m. (exkl. allmänarbetsgivaravgift) A. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen Avgifter från statligamyndigheter och affärsverk Skattedebiterade avgifter och egenavgifter Avgifter från statligamyndigheter och affärsverk CSocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott till de allmännaförsäkringskassorna m. m. Avgifter från statligamyndigheter och affärsverk Viss ersättning frånallmänna pensionsfonden Eventuell återföring avmedel från allmänna sjukförsäkringsfonden Utbetalningar till deallmänna försäkringskassoma Eventuell avsättning avmedel till allmänna sjukförsäkringsfonden DSocialförsäkringsavgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar tillde allmänna försäkringskassoma samt de erkända arbetslöshetskassorna Avgifter från statligamyndigheter och affärsverk Eventuell återföring avmedel från arbetslöshetsfonden Utbetalningar till deallmänna försäkringskassoma Eventuell avsättning avmedel till arbetslöshetsfonden Avgifter från direktdebiterade arbetsgivaretill arbetsskadeförsäkring byggnadsforskning lönegarantifond arbetarskyddsjöfolkspensionering vuxenutbildning arbetsmarknadsutbildning delpension Avgifter från statliga myndigheter ochaffärsverk till lönegarantifond arbetarskydd arbetsmarknadsutbildningvuxenutbildning delpension Skattedebiteradeavgifter och egenavgifter till arbetsskadeförsäkringen Arbetsskadeförsäkringsavgifter ByggnadsforskningsavgifterLönegarantiavgifterArbetarskyddsavgifter Arbetsmarknadsutbildningsavgifter Redaravgifter Vuxenutbildningsavgifter DelpensionsavgifterMerkostnader för delpension Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Uppbördsförfarandet förskatter och avgifter som berör skatt på inkomstoch förmögenhet. Enligt uppbördsförordningen skallskattskyldig erlägga preliminär skatt med det belopp vilket så nära som möjligtkan antas motsvara den i slutliga skatten ingående skatter och avgifter. Den preliminära skatten utgår dels i formav preliminär A-skatt, dels i form av preliminär B-skatt. B-skatten debiterasnormalt med det belopp som enligt senaste taxering påförts som slutlig skatt.A-skatten utgår enligt preliminärskattetabeller eller efter viss procent avuppburen löneinkomst. Preliminärskattetabellerna fastställs för varje inkomstårav . Preliminärskattetabellema gmndas påföljande förutsättningar nämligen attinkomsten samt grundavdraget är oförändrade under inkomståret att den skattskyldige inte kommer atttaxeras för annem inkomst än som i tabellen angives, ej heller förgarantibelopp för fastighet eller för förmögenhet att den skattskyldige inte har atterlägga socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, sjukförsäkringen ellertilläggspensioneringen att skattskyldig, som uppfyller vissa iuppbördsförordningen angivna förutsättningar erhåller skattereduktion samt Bilaga 2.1 inkomstberäkning 33 att vid taxeringen för inkomsten inteandra avdrag medges än dels grundavdrag och såvitt gäller kolumnerna 3 och 4 s.k. förvärvsavdrag. att statlig inkomstskatt beräknas medtillämpning av det procenttal av grundbeloppet som bestämts för inkomståret att det sammanlagda beloppet av kommunalinkomstskatt och landstingsmedel beräknas för skattekrona och skatteöre tillvissa i hela krontal bestämda belopp vilka bestäms varje inkomstår. Fr. o. m. har skatteavdragenberäknats med hänsyn till skatten på beloppet i mitten på varje inkomstskiktemot tidigare på det högsta beloppet i varje inkomstskikt. Motivet till dennaändring var att den överskjutande skatten stigit och den kvarstående skattensjunkit. Det förelåg således ett för högt källskatteuttag. Riksskatteverketbeslutade återgå till att beräkna skatten på det högsta beloppet i varje intervall för år 1978.Vidare ändrades inkomstintervallerna skattetabeller i vissutsträckning. Motivet till ändringarna var av fiskal natur. Riksskatteverketpekade på att löntagarna fr. o. m. taxering inte kan göra avdrag försjukförsäkringsavgiften. Detta avdrag hade tidigare inte beaktats ipreliminärskattetabellerna och medfört ett överuttag på ta 1 400 milj. kr. Istället förelåg ett incitament till för lågt källskatteuttag bl. a. genom attskatteavdrag för lön och sjukpenning eller arbetslöshetsersättning görs varför sig. För inkomst av tjänst, som inte avserbestämd tidsperiod eller som inte uppbärs vid regelbundet återkommandetillfällen skall preliminär A-skatt utgå av inkomsten. I vissa fallsom t. ex. vid utbetalning av retroaktiva lönebelopp, ackordsersättningar o.d. skall preliminär A-skatt utgå enligt grunder som fastställts avriksskatteverket. Överlämnar arbetstagare inte debetsedelpå preliminär A-skatt tUl arbetsgivaren skall avdrag för preliminär A-skattgöras enligt förhöjda skatteskalor.Uppvisar vidare arbetstagare inte debetsedel på slutlig skatt förarbetsgivaren skall under tid, då avdrag för kvarstående skatt skall verkställas, avdrag för sådan skatt göras vidvarje avlöningstillfälle med lika stort belopp som avdraget förpreliminär A-skatt. Preliminär A-skatt skall utgå även förannan inkomst än sådan som utgör den skattskyldiges huvudsakliga inkomst avtjänst, om det är särskilt påkallat lu-uppbördssynpunkt. Preliminär A-skatt skall utgå för artistersättning somuppgår till , sedan avdragen för särskild reseersättning gjorts,även om ersättningen ej utgör huvudsaklig inkomst av tjänst. Arbetsgivares skyldighet att verkställalöneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt som kvarstående skatt,varvid gäller, att preliiriinär skatt utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheteriia kan på framställning av den skattskyldige eller på eget initiativ underuppbördsåret vidtaga jämkning av den 3 1978179.1 saml Nr 100. Prop.1978/79:100 34 preliminärskattsom skall utgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning mellanpreliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller tUl betalningunder månaderna mars, maj, juli, september, underuppbördsåret, vilket omfattar tiden fr. o. m. mars det ena året t. o. m.februari påföljande år. På titeln skatt på inkomst och förmögenhet saintsocialförsäkringsavgifter m. m. ingår imder ett budgetår uppbörden undermånaderna juli, det ena året och uppbörden imdermånaderna januari, påföljande är. Titeln redovisar sålunda inteupp-bördsärets preliminärskatt. Preliminär A-skatt företer vissa skillnadermellan olika skatteterminer på grund av att inkomstunderlaget varierar underåret. Preliminär B-skatt erläggs däremot som regel med en sjättedel av detdebiterade årsbeloppet varje termin och är därför i stort sett stabil underuppbördsårets terminer. Den skattskyldige kan frivilligt inbetalahögre preliminärskatt än som följer av skattetabeller eller debetsedel åpreliminär B-skatt. 1 regel görs detta genom fyllnadsbetalningar efteruppbördsårets utgång, dvs. till den 30 april.Syftet är att undvika eller minska kvarstående skatt, som i vissa fall äravgiftsbelagd (se nedan). Sedan taxering verkställts och denslutliga skatten uträknats, sker en avräkning,varvid den skattskyldige gottskrivs i fråga om A-skatt det underuppbördsåret influtna beloppet jämte i förekommande fall s. k. särskiltuppdebiterat belopp samt i fråga om B-skatt det debiterade beloppet. Dessutom gottskrivs den skattskyldigefyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understiger vid avräkningen dengottskrivna preliminära skatten motsvarande slutliga skatt, förfallerskillnaden, om denna är , eller större, till betalning såsom kvarståendeskatt under uppbördstermi-neraa i månaderna året eftertaxeringsåret. På kvarskatten skall den skattskyldige erlägga en avgift,kvarskatteavgift, som inte är avdragsgill. Denna skall vara om denkvarstående skatten överstiger . I annat fall är den av denkvarstående skatten. Avgiftsbelopp som imderstiger . påförs emellertidinte, vilket innebär att avgift inte utgår om den kvarstående skatten uppgårtill högst . Överstiger däremot den preliminära skatten motsvarandeslutliga skatt, återbetalas det överskjutande beloppet, om detta är ,eller större, till den skattskyldige. Dessutom utgår ränta på det överskjutandebeloppet om räntebeloppet överstiger . Räntesatsen för ränta påöverskjutande preliminär skatt bestäms . Den anknyts tillinlåningsräntan i bank. Ränta utgår för av . På preliminärskatt som crlagts efter året efter inkomståret Bilaga 2.1 inkomstberälming 35 mensenast utgår emellertid ränta för av sex månader.Räntebeloppet på överskjutande skatt är maximerat till 100 000 kr.Räntesatserna för taxeringen 1978 är fastställda till resp. (SFS1977: 1078). Kvarstående och överskjutande skatt på titeln avser inkomståretsom avslutas före budgetårets ingång. Tillkommande skatt är skatt som skallerläggas i huvudsak på grund av beslut om ändrad taxering sedan slutlig skattpåförts eller till följd av eftertaxering. Sjömansskattenär en definitiv källskatt, som tillfaller staten. Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerton skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräknas i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall beredas ersättning av statsmedelför minskade skatteintäkter. Till kommun som ej tillhör landstingskommun utgår75 %, till annan kommun och till landstingskommun av den sjömansskattsom inom kommunen bosatt erlagt till staten. Restantieroch medel från skattereklamationskontot Restantier är de restförda belopp, somdrivs in via kronofogdemyndigheterna och avser skatter från olika år tillbaka.Medel från skattereklamationskontot är skatt som influtit men som till följdav identifieringssvårigheter ej har kunnatkrediteiras vederbörande skattskyldig. Överskjutande skatt och övriga restitutioner Fråntiteln utbetalas överskjutande skatt och övriga restitutioner. Beträffandeöverskjutande skatt se ovan. Övriga restitutioner är återbetal-lingar som iallmänhet beror på nedsättning i taxering. Denstörsta posten på utgiftssidan är utbetalningarna av kommunalskattemedel. Helakällskatteuppbörden tillförs primärt staten. Kommunerna erhåller för varjekalenderår förskott grundat på senast kända taxering och den aktuellautdebiteringen. Förskottsutbetalningarna baseras fr. o. m. den 1 januari 1972på ett skatteunderlag som räknas upp i förhållande till en konstaterad ökning ikommunernas invånarantal.