prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Dellagäller t. ex. förbättringar av värmeisoleringen på vindsbjälklag och på insidanav ytterväggarna saml tätning av fönster och komplettering av fönsier med enexlra ruta. Även vissa justeringar av uppvärmnings- och venlila-lionsinsiallaiionernakan inkluderas i denna kategori av ätgärder. Mångalekniska ålgärder är emellerlid förhållandevis komplicerade och dessulom oftarelativt kostnadskrävande. Bland sådana ätgärder kan nämnas de flestaisoleringsförbäilringar av ytterväggarnas fasader och utbyte av fönsier samlinstallation av anordningar för reglering och styrning av uppvärmning ochventilation eller för mätning av tappvarmvatten. Hit hör givelvis ocksäinstallation av uppvärmningssysiem och värmeålervinnings-aggregal. Meraomfatlande åtgärder av nyssnämnda slag bör normalt vara byggnadslovspliktiga.Della är fallel rörande åtgärder som avsevärt kan påverka den yttre miljöneller byggnadens inomhusklimai. Hit hör också ålgärder som kan inverka påbeständigheten hos ytterväggarna saml givelvis flera av de ovannämndaålgärderna rörande installationerna. Om ålgärder av della slag uiförs påfelaktigt säu, kan allvariiga olägenheier uppkomma. Eftersomdessa mera komplicerade ätgärder vanligen är relativt kostnadskrävande, är deav belydelse från faslighetsekonomisk synpunki. De påverkar sälundaboendekostnaderna. 1 varje fall i fräga om hyreshus kan dessa koslnader drabbapersoner som själva har förhållandevis små möjligheler alt direkt påverkaålgärderna. Omförbättringsåtgärderna genomförs med statligt stöd i form av lån och bidrag,har samhället också anledning atl intressera sig för effekien och lönsamhetenav ålgärderna. Även i de fall staten inte skulle vara engagerad ifinansieringen av åtgärderna kan samhällel ha intresse av atl malerial- ocharbeisresurser används på ell ändamålsenligt sätt. Avdel ovan anförda framgår all del finns anledning för samhällel alt öva visslillsyn över mera väsentliga ålgärder som vidlas för att spara energi i detbefintliga byggnadsbeståndet. fall dessa ålgärder underkastas byggnadslovsskyldighet, skall lillsynenulövas på del säll som föreskrivs i 61-64 §§ BS dels genom fortlöpande ledningoch lillsyn av en ansvarig arbetsledare med särskilda kvalifikationer, delsgenom stickprovskontroll och vissa besiktningar av byggnadsnämnden.Övervakningen från sida bör givetvis samordnas med denkontroll som förutsätts i de fall statliga lån och/eller bidrag utgår. En sådansamordnad lillsyn har rekommenderats av statsmakterna och vissa rådoch anvisningar finns utfärdade härom. har tagil upp dessaråd och anvisningar lill översyn i samräd med bosiadsslyrelsen i syfte allåsiadkomma en mer fullständig samordning. Därigenom avses förenklade mlinerkunna elableras, vilkel bör vara av intresse såväl för fastighetsägarna som förkommunerna. Omförbättringsåtgärderna är av den art alt de inte föranleder byggnads- 1978/79:115 Bilaga 3.2 524 lovsskyIdighel,föreligger inle krav atl utse ansvarig arbetsledare och inle heller skyldighetför att utöva lillsyn över arbetel. Planverkelhar bedöml del vara önskvärt all energisparäigärder inle onödigivis underkaslaskrav på byggnadslov. På så sätt slipper fastighetsägaren ifrån vissaformaliteter och kostnader och del slälls inle så stora krav påbyggnadsnämndernas personalresurser Såsom nämnts här ovan bör därförförhållandevis många förbättringsåtgärder kunna ulföras utan byggnadslov. Dellorde emellerlid 11 anses rimligt alt genomförandel av mera kompliceradelekniska ålgärder sker under ledning av en fackman med erforderiigakvalifikationer. Syftei med sparåtgärdernabör givetvis vara all de medför avsedd spareffekt samiidigi som ett gotlinomhusklimai tryggas och olägenheier från miljö-eller besländigheissynpunkiundviks. Med hänsyn härtill kan del, säsom påpekas i ell par remissyllrandenöver den preliminära rapporten, finnas anledning all kräva all den som svararför ledningen av arbelel påtar sig motsvarande ansvar som en ansvarigarbetsledare enligt 61 § BS. Medhänvisning till del anförda föreslår vi alt en kompletterande bestämmelseinförs i 61 § 1 mom. BS. Denna bör innebära all även om byggnadslov inleerfordras för ändringsarbete, så skall ansvarig arbetsledare , om arbetetavsevärt påverkar energihushållningen. Hit bör exempelvis räknas sådan intebyggnadslovspliktig ändring eller komplettering av installation föruppvärmning, för ventilation eller för tappvarmvatten, vilken avsevärt kanpåverka byggnadens energihushållning. Att kräva en garanti att arbeten av dettaslag utförs under ledning av kompetent fackman fär anses vara rimligt. Efiersomde flesta energisparåtgärder av denna omfattning kan förutsättas fä nägon formav statligt slöd och därför blir underkastade viss granskning och kontroll, börkravel på ansvarig arbetsledare inte medföra något nämnvärt ökal besvär varkenför fastighetsägare eller för kommun. Del bör ocksä erinras om all mångaarbeten lorde komma att utföras av företag som tillhandahåller lypgodkända"åigärdspakei". För sådana företag bör del vara naluriigl all användasig av arbetsledare som UtnytQat möjligheten enligt 61 § 2 mom. BS all skaffasig s. k. riksrättighei som ansvarig arbetsledare. För arbete, som avser nybyggnad, rivning av byggnad eller ändring avbyggnad, där byggnadslov erfordras, samt för annat ändringsarbete som avsevärtpåverkar byggnadens energihushållning skaU finnas en av den byggande ulseddansvarig arbetsledare, såvida ej beträffande arbete av ringaomfallning funnit atl särskild arbetsledare icke erfordras. Den byggande ägerutse olika arbetsledare för olika delar av arbetet. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 525 Enligt64 § BS skall besiktning genom normalt göras bl. a. dåbyggnadsarbetet slutförts (slutbesiktning). 1 de fall dä byggnadslov beviljalsmå slutbesiktning inte underlåtas, om den byggande begär sådan besiklning.Enligt planverkets uppfattning borde slutbesiktning alllid ulföras, närdet ärfråga om mera väsentliga ålgärder. gäller inle minsl i fråga omenergisparäigärder i befintliga hus, efiersom del här blir fråga om fleraålgärder som kan vara relativt komplicerade all bedöma. En skärpning av kravelpå slutbesiktning bör därför göras, men vi anser atl denna fråga bör las upp isamband med arbetet med en ny byggnadslag. 1fråga om vissa energisparäigärder som inte är byggnadslovsplikiiga men ändå avstor betydelse har vi föreslagit här ovan atl krav på ansvarig arbetsledareskall införas i 61 § BS. Sådana ålgärder omfattas inte av kravel i 64 § BS omslutbesiktning. Del är emellertid angeläget att nägon form av slutbesiktningäger rum även för dessa arbeten. För att byggnadsnämnderna inte skall påläggasytterligare uppgifter föreslår vi all den ansvarige arbetsledaren själv skallsvara för sädan besiklning eller avsyning av arbetel. Ett intyg däröver skalltillställas som verifikation på att arbelel utförts enligtgällande handlingar. 64 §(lillägg i 1 mom.) yidbyggnadsföretag för vilka byggnadslov inte erfordras men som enligt 61 § skaUledas av ansvarig arbetsledare skall denne avsyna arbetet samt lämnabyggnadsnämnden skriftligt bevis härom. 3.Sammanställning av remissinstansernas synpunkter på statens planverks förslagtill ändringar i och tillägg till 54, 61 och 64 §§ i byggnadsstadgan 54§ BS - vidgad byggnadslovsplikt Denföreslagna ändringen avser vidgad byggnadslovspliki för isolerings-och inslallalionsålgärder. Förslagetflr ett blandal mottagande av remissinsianserna. Till de instanser som lämnarförslaget hell ulan erinran hör , ,, , statens industriverk, styrelsen förteknisk utveckUng, energisparkommittén, i ,i , I ,i , föreningen ,föreningen , . , , Svenska , allmännyttiga bostadsföretag, Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 526 , hantverks- och industriorganisation-familjeföretagen, , kommun. ,och kommun. De instanser som lämnat förslaget utanerinran redovisar en varierande syn på dess angelägenhet och på sättet attgenomföra det. , energikommittén och anser föreslagna ändringar vara välmotiverade. a. att det är angelägel all byggnadslovspliklen begränsas lill väsenlligaändringar av byggnaders värmeisolering eller uppvärmnings- ochventilationssystem detta eftersom t. ex. ålgärder i småhus och invändigväggisolering i flerfamiljshus vilka ofta uiförs som självbyggeri inte böromfattas av byggnadslovspliklen. Liknande synpunkier framförs av . understryker vikten av en enkel hanleringför att incitamtenien lill en förbättrad energihushållning ej skall gå föriorade.Styrelsen för leknisk utveckling framhåller all de föreslagna ändringarnakommer atl öka arbetsbelastningen för byggnadsnämnderna. För faslighetsägamainnebär de atl vissa formaliteter måste uppfyllas, vilka då också innebärkostnader. Del är därför av slörsla vikt all cenlrala regler ulformas sominnehåller sammanställningar och godkända besparingsanordningar och metoder. Pådetta sätt kan flertalet av ansökningarna 11 en enkel och snabb handläggningsamtidigt som den sökande flr del lältare all ulforma sin ansökan.Länsstyrelsen i framhåller all del är angeläget atl innebördenav "väsentlig" i föreslagen författningstext klargörs. Planverketföreslås därför fä I uppdrag all snarasi efter författningsändringen presenieralillägg till SBN 75 och behövligt informationsmaterial. Med hänsyn till denökning av byggnadslovsansökningar som kan förväntas är del vidare angeläget atlfrågan om förenklade ruliner uireds. allmännyttiga bostadsföretagframför liknande synpunkter. i framhåller allen smidig handläggning bör kunna ske av enklare åtgärder om en samordning skerav bidrags- och byggnadslovsprövningen. i framhållerkommunernas behov av resursförstärkning. Föreningen aU ändringarna medför krav på väsentligt utökade arbelsinsalser avbyggnadsinspektörerna varför som regel personalförslärk-ningar blir nödvändiga.Föreningen framhåller all lydliga och enkla föreskrifierbör utarbetas. framhåller aU del ärbetydelsefullt att nödvändiga föreskrifter, råd och anvisningar ulfärdas så aU ivekanej behöver råda om lillämpningen. Byggnadsnämnderna måsle också fl nödvändigaresurser för att klara de utökade arbetsuppgifterna. arbetsledarförbundförutsätier all byggnadsnämndernas resurser samiidigi utökas sä att prövningenav det ökade antalet ärenden skall kunna ske ulan dröjsmål. kommunframhåller all ändringen medför krav på väsentligt ökade arbetsinsatser och atldel därför förutsattes atl staten tar ansvar för de ökade kosinaderna. Gislavedskommun framhåller att förslaget innebär en ökad belastning för allmänhet och Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 527 byggnadsnämnd.Västerås kommun anser atl det bör utredas hur byggnads-lovsrutinerna kanförenklas för denna typ av ärenden sä att den enskilde inle drabbas av onödigtkrångel. kommun anför liknande synpunkter. Statens naturvårdsverkanför atl utvidgningen av byggnadslovsplikten är väl moiiverad. Begreppet"uppvärmnings- eller ventilationsinstallation" bör dock ändras tillkraftproduktions-, uppvärmnings- eller ventilalionsinstalla-lion för aU omfatiabyggnadernas energiförsörjning och ej endasl värmeförsörjning. tillstyrker förslaget men anfört att även invändig isolering börjämställas med väsentlig förändring av ytterväggs värmeisolering efiersom i annaifall krav på väggars beklädnad och ytskikt kan komma atl åsidosättas. Ävenlänsstyrelsen i tillslyrker förslaget. ifrågasätterdock om inte ändringen bör anslå i avbidan pä bygglagutredningens förslag.Länsstyrelsen ifrågasätter vidare om inte yttertaks värmeisolering inte börbetraktas på samma sätt som yttervägg. Uttrycket "väseniligförändring" bör vidare klariäggas i tillämpningsföreskrifter. vUlaägareförbundanför att det vid föreslagen ändring bör krävas all del endast är fråga ommycket väsentliga åtgärder för att byggnadslov skall erfordras. Angelägenhetenalt fä lill stånd lättnader i byggnadslovspliklen framhålles. Blandde instanser som avslyrker den föreslagna ändringen finns ,, föreningen , ,, , , kommun. , kommun, Lerumskommun, , kommun och . Enligtbyggnadsstyrelsens uppfattning bör i första hand informationsåtgärder medåtföljande kommentarer och anvisningar för lämpliga utförande avtilläggsisolering tillgripas. Eftersom i många fall statliga lån och bidragtorde vara aktuella vid tilläggsisolering kan även konstruktion och utförandeav tilläggsiolering styras genom villkor för lån och bidrag. a. att genomförandet skulle medföra betydande merarbete för bådeallmänhet och byggnadsnämnder. Styrelsen framhåller vidare att byggnadsnämndhar att inom ramen för övriga samhällsåtgärder aU aktivt erbjuda sin sakkunskapi hilhörande frågor lill sädana fastighetsägare som har behov därav. FöreningenSveriges stadsarkitekter anför au en effekliv kontroll av de ätgärder somföretas för en förbättring av energihushållning är nödvändig och berättigad.Tills vidare torde emellerlid denna kontroll lämpligen böra ske genom ett samarbelemellan de kommunala förmedlingsorganen och byggnadsnämndernas lekniskapersonal. Ändringar i byggnadsstadgan bör kunna anslå i avvaklan på resultatetav den omfaitande informations- och ulbildningsverksamhel som stat och kommunnyligen igångsatt. och Svenska byggnadsindustriförbundetanför bl. a. all en ulvärdering försl bör ske av effekten av energisparprogrammetoch atl del kan ifrågasällas om samhällel har de ekonomiska och administrativaresurser som skulle Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 528 krävas.Eventuella ändringar anses vidare bör anstå i avbidan på den nya byggnadslagsom aviserats. anför atl lillsyn över atl energisparäigärdergenomförs på ell för alla parter godtagbart sätt bör kunna uppnås genom denrådgivnings- och informationsverksamhet som är under uppbyggnadi kommunerna. 1 det fall där statligt energisparstöd utgår åligger det också förmedlingsorganelall kontrollera de genomförda åtgärderna. Förmedlingsorganets ochbyggnadsnämndens nödvändiga samarbete vad gäller energifrågor är ytterligare enfaktor som för att tillsynen genomförs. Kommunförbundei bedömer del somsannolikt att åtgärder som medför ökade kostnader och besvär för fastighetsägareminskar dennes benägenhet att vidla särskilda energisparåtgärder. Därmedmotverkas 'a'en syftei med energisparprogrammet. Enligt kommunförbundets meningfinns del anledning all uppmärksamma all utvändigt isoleringsarbete måslegenomföras på ell säll som lai* hänsyn lill den yttre miljön. Olämpligt valda fasadmalerialm. m. kan förorsaka oönskade miljöeffekter. Varken den nuvarande ellerföreslagna lydelsen i 54 § beaktar della problem i lillräcklig utsträckning.Sveriges fastighetsägareförbund anser all byggnadsnämnderna saknar resurseroch kompetens all la på sig ytteriigare uppgifter. Vidare framhålles all den ulvändigaisoleringen redan nu ofta torde vara underkastad byggnadslovspliki då denvanligen påverkar byggnadens utseende. Rörande invändig isolering framhålles ausådan enligt planverkels ullalande inle är mer komplicerad än all fastighetsägarensjälv med hjälp med lämpligt informationsmaterial bör kunna utföra arbetel.Malmö kommun anför all byggnadslovspliklen redan nu är så omfaitande och resurskrävandesåväl för allmänhet som för myndighei all en utökning inte bör ifrågakomma utantvingande skäl. De akluella frågorna bör som hiltills skell i behandlasav förmedlingsorganet i samband med ansökan om lån och bidrag lilienergisparande ålgärder. har anfört att en utvidgning avbyggnadslovsplikten endast bör omfatia objekt av större omfattning. Ettantagande av förslaget skulle leda lill ökade kostnader försåväl allmänhet somkommun. Den granskning som sker i samband med ansökningar om lån och bidrag lillenergisparåtgärder bör i allmänhet vara lillfyllesl. Bords kommun anför attfastighetsägarna synes kunna skyddas för de negaliva följder som felaktigtutförda åtgärder kan fä genom den serviceverksamhet som byggnadsnämndernanormall bedriver i form av råd och anvisningar. Den föreslagna utökningen av byggnadslovspliklenSlrider dessulom mol målsättningen för utredningen om förenkladbyggnadslovsprövning. Ändringen beiräffande byggnadslovplikl beiräffande uppvärmningsinslallationtillstyrkes dock med hänsyn lill den kommunen åvilade energiplaneringen. Lerumskommun anför bl. a. att energihushållningen lorde vara av sådan ekonomisk belydelseför fastighetsägaren att ell ökal samhällsinflytande på ålgärderna torde kunnaundvaras i synnerhei mot bakgrund av kommande kommunala energiplaneringen, somkommer aU ställa erforderligl informationsmaterial lill allmänhelensförfogande. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 529 kommunanför alt en samhällelig kontroll av de energibesparande ålgärder vartillstaten ger lån eller bidrag är önskvärd men all en ulvidgning av byggnadslovspliklenenligt förslaget bör anslå lill dess kommunerna vunnil praktiska erfarenheterinom områdel. Ett genomförande av förslaget skulle vidare kräva betydandeförstärkningar av byggnadsnämndernas granskande och inspekterande personal.Kalmar kommun anför alt det kan finnas anledning tro atl lagändringen upplevssom en avsevärd ökning av bygg-krånglel för allmänheten och byggnadsnämnderna, efiersomdet innebär att ytteriigare en rad enkla ätgärder skulle krävabyggnadslovsprövning. Innan allvariiga olägenheier kan påvisas av nuvarandeordning eller om del uppsatta energisparmålel inte kan uppnäs bör lagändringeninte las upp lill ytteriigare prövning. Troligen kan andra och mer effektivastyrmedel enklare leda mol energisparmålel ulan att olägenheter av väseniligomfattning uppstår. Del kan vidare ifrågasällas om inte den föreslagnadelreformen bör bearbetas och i stället ingå i del nya förslag som kan bliresultatet av pågående bygglagarbeie. Arbeiarskyddssiyrelsen ställer sig iprincip positiv lill all byggnadslovspliklen Ulvidgas när del gäller installationeroch värme och ventilationsanläggningar. När del gäller installation iarbetslokaler är dock styrelsen iveksam till om behovei av förhandsgranskning iförsta hand bör tillgodoses genom byggnadslovsgranskning. Det kan erinras om atlslyrelsen med stöd av arbeismiljölagen kan meddela föreskrifter omförhandsgranskning av t. ex. uppvärmning och veniilalionsinslallalioner. Ävenom slyrelsen sålunda är tveksam till vilken roll byggnadslovsgranskningen påsikt bör spela i del akluella sammanhanget vill slyrelsen framhålla all dengranskning som sker i samband med byggnadslovsprövningen i och för sig är avstort värde ur arbetsmiljösynpunkt. StatensinsUtut för byggnadsforskning uttalar sammanfallningsvis alt det finns skäl somtalar för och emot den föreslagna ändringen. Det är vikligl att manuppmärksammar del utökade resursbehov för byggnadsnämnderna som en ändringskulle komma att medföra. 61och 64 §§ BS - ansvarig arbetsledare Denföreslagna ändringen avser uiseende av ansvarig arbetsledare för sådant icke byggnadslovspliktigiändringsarbete som avsevärt påverkar byggnaders energihushållning ochbestämmelser om atl den ansvarige arbetsledaren skall avsyna arbeten som utanall vara byggnadslovsplikiiga skall ledas av honom. Tillde inslanser som lämnar förslaget hell utan erinran hör ,statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckUng, statens provnlngsanstah,energisparkommittén, statens brandnämnd, länsstyretsen I län.Hyresgästernas riksförbund. , , hantverks- och industriorganisation -familjeföretagen och . och 34 1978179. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 530 Lerumskommun lämnar förslaget om ändring i 61 § utan erinran. Till de inslanser somavstyrker förslaget hör fortifikationsfbrvaUningen, byggnadsslyrelsen,, , , statens institut förbyggnadsforskning, I , I ,i , I ,.föreningen , föreningen arkitekters riksförbund, , och . ,, kommun, kommun, kommun.Örnsköldsviks kommun, kommun, kommun, , och . och avslyrkerföreslagen ändring av 64 §. ForiifikaiionsförvaU-ningen anför följande. En väseniligförändring av en energihushållning torde vara ell lika kvalificerat arbelesom övriga i 61 § angivna byggnadsförelag. Tillgången på för ändamålei lämpadearbetsledare som uppfyller de formella kraven är dock begränsad. Den föreslagnaändringen kan därför medföra fördröjning av den önskvärda snabba förbättringenav energihushållningen i landet. Även om det synes välbetänkt att åtgärder somväsentligt påverkar en energihushållning bör bli föremål för någotslag av avsyning eller slutbesiktning av sakkunnig person vill dock fortifikationsförvaltningenanmäla principiella invändningar både mol förslaget att kräva ansvarigaarbetsledare för arbete som inle erfordrar byggnadslov och mol förslaget auansvarig arbetsledare skall avsyna egel arbete. anVör attden föreslagna ändringen i 61 § skulle medföra stor risk fören alltföromfattande ärendehantering för byggare och byggnadsnämnder.Riksantikvarieämbetet anför all slutbesiktningen bör ske genom kommunensförsorg. anför att ändringen enligt förslagen skulle medföra enonödig byråkratisering av den kommunala granskningsverksamheien. Kraven påarbetsledare och besiktningsmän skulle Iroligen medföra alt bestämmelsernanonchaleras eftersom de sannolikt korn mer att framstå som onödigi kompliceradeför den enskilde fastighetsägaren. Enligt bosiadsslyrelsen bör ansvarigaarbetsledare inte erfordras för sådani byggnadsarbete som faller utanförbestämmelserna i 54 § om byggnadslov. Vidare anför styrelsen att värdet av attbyggnadsarbete avsynas av samma funktionär som har ansvaret för att del uiförspä ett riktigt sätt kan ifrågasättas. för byggnadsforskninganför all del är olämpligt all föregripa del förslag som kan komma att lämnasinom ramen för pågående bygglagulredning. i anföratt det ej synes vara lämpligt att förutom byggnadslovsförfarandel införa ytteriigareett prövnings- och tillsynsförfarande knutet till rekvisitet "avsevärtpåverka byggnaders energihushållning": Om åtgärden är av den omfattningenall tillsyn krävs bör byggnadslovsskyldighet föreligga. 1 Ålvsborgslän anser föreslagen föreskrift i 64 § oklar och ifrågasätter lämplighelen avall kräva ansvarig Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 531 arbetsledarevid icke byggnadslovsplikiiga ålgärder. i anförall ändringarna ej synes vara angelägna med hänsyn lill föreslagen ändring av54 §. i anför atl utvidgningen av byggnadslovsplikleni 54 § medför att ansvarig arbetsledare bör kunna ulses i de flesta fall avåtgärder för förbätirad energiförsörjning. Rörande föreslagen ändring av 64 §påpekas vidare all den ansvariga arbetsledaren vid felaktigt ulfört arbete ivissa fall lorde kunna bli skadeståndsskyldig. Föreningen anför atl ändringarna skulle medföra att man skulle prövaoch godkänna arbetsledare för arbele över vilkel man inle har någon tillsyn ochdär man alltså inle kan ulöva förutsatt stickprovsmässig kontroll över atlarbetsledare fullgör sina skyldigheler. Föreningen aU konstruktionen förefaller svår all hantera administrativt ochpraktiskt. Om man vill kontrollera hilhörande ålgärder är del lämpligare allkräva byggnadslov för dem. anför att delförefaller motiverat all kräva ansvarig arbetsledare för energisparäigärder somej kräver byggnadslov. och svenska byggnadsindutriförbundetanför all de önskade effekierna kan på ett enklare säll erhållas genom lämpligtutformade villkor för ekonomiskt stöd eller genom att öka funktionsansvaret förden entreprenör som utför arbeiei. Ändring i 64 § skulle leda lill all ansvarigarbetsledare blir personligen belalningsansvarig för alla dé framlida skadorsom kan uppslå på grund av felaktigt ulfört eller felaktigt projekterat arbete.Svenska kommunförbundet anför all ändringarna skulle medföra föriängdahandläggningslider och en i övrigi tillkrånglad administrativ miin som inle lordebefrämja energisparmålel. Byggnadsnämnderna skulle bli tvungna att göra enprövning av byggnadslovshandlingarna som i stort överenssiämmer med vanligbyggnadslovsprövning för au kunna ta ställning om ansvarig arbetsledare behövseller ej. Med all sannolikhet skulle fastighetsägarnas motivation förenergisparåtgärder minskas i väsenilig omfallning om de föreslagna ändringarnagenomföres. anser att de föreslagnaändringarna skulle leda till ökade koslnader, krångel och byråkraiisering efiersomockså mindre åtgärder som kräver byggnadslov kommer au hanteras som byggnadslovspliktigåtgärd.