prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad särskilt gäller specialslraffrälisligaföreskrifter lorde förslagets uiformning ge underlag för en gränsdragning avungefär samma slag som lagrådsutredningen har föreslagit: om ett lagförslaginle av annan anledning bör remitteras till lagrådet, bör den omständighelenatt siraffmaximum inle översliger fängelse ell år kunna leda lill all förslagetanses i grundlagsregelns mening inle vara "viktigt" för enskilda. Särskildaöverväganden synes vara påkallade i fråga om skaltelagarna. Härom villutredningen anföra följande. Somlagrådsuiredningen har påpekat (s. 295) är del lika angelägel all skattelagtillgodoser rimliga krav på rättssäkerhet, konsekvens och klarhel som all annanlag gör del. Skattelagarna upplevs av många som djupt ingripande i deraspersonliga och ekonomiska förhållanden. De innefattar ofta komplicerade frågor,inte minst av lagleknisk natur. Förslagetinnebäratt skaltelag bör granskas av lagrådet, om den är viktig för enskildaeller från allmän synpunki. Remiss till lagrådet kan emellerlid underlåtas delsom dess hörande anses sakna belydelse på grund av frågans beskaffenhei, dels omdel anses fördröja lagstiftningsfrågans behandling så, atl avsevärl men skulleuppkomma. Teknisktföres skattelagarna till granskningsområdei genom en hänvisning lill 8 kap. 3 Sregeringsformen och genom att lag om beskattning nämns särskilt; sådanlag regleras för grundlagens vidkommande i 1 kap. 7 S och 8 kap. 5 S. 3 S faller inte bara lag om skall ulan också lag om "belungande"avgifter, dvs. sådan avgifisföreskrift som "gäller åligganden för enskildaeller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga ellerekonomiskaförhållanden". Del blir då i delta sammanhang inte nödvändigt atl närmareuppehålla sig vid gränsen mellan skatt och belungande avgift, inle hellermellan direkl skall och indirekt skatt. Det är vidare fulll klart alt tullar iregeringsformens mening är skaller. Uianför 8 kap. 3 S faller däremoi sådanaavgifier som inte är betungande i angiven mening. Om exempelvis en avgiftlill slalen erläggs frivilligt som ersättning för en vara eller en prestationoch avser atl bidra lill eller helt läcka statens kostnader på området, falleravgiften under regeringens kompetensområde och alltså uianför 8 kap. 3 S (seprop. 218 f). Gränsen mot sådana avgifter lorde dock i förevarandehänseende inle orsaka siörre problem. Är del tveksamt, om en avgifi fallerunder lagkravet, lär det mera sällan finnas skäl atl inhämta lagrådetsyttrande. Vadsom gör lagrådsgranskning påkallad på delta område är inte främsibestämmelsernas konjunklurpoliliska eller samhällsekonomiska konsekvenser utanderas betydelse i andra hänseenden. Medtanke på lagrådels roll såsom bevakare av rättssäkerhetens krav finns 144 Lagrådet SOU 1978:34 detanledning alt här försl peka på skallereglernas belydelse för fördelningenmellan enskilda av skattebördan. Självfallel åsyftas då inle fördelningen isiort mellan personer i skilda inkomst- eller förmögenhetslägen, såsomfördelningen av siatsskaiien mellan direkl och indirekl skatt, skatteskalornasuppbyggnad med avseende på progressivitei eller grunddragen av reglerna omavdrag vid den direkia beskattningen - sådani måste hell vara en fråga för depolitiska organen - utan de meioder, med vilka kravel på likformighet vidbeskattningen skall säkras. Beslämmelserna i laxerings- och uppbördslagarna omförfarandel eller om skilda lyper av ivångsmedel bör givelvis från dennasynpunkt som regel granskas av lagrådel. Del kan påpekas all dessa lagarinnehåller vissa principiellt betydelsefulla regler av civilrältslig art ochandra sådana regler av närmast straffrätlslig eller repressiv art. I delförslnämnda hänseendel åsyftar ulredningen bl. a. regler om del subsidiärabetalningsansvar för innehållen preliminärskatl som enligt 77 a Suppbördslagen åligger ställföreträdare för juridisk person. I det senarehänseendel vill ulredningen fästa uppmärksamhelen på de bestämmelser omförseningsavgifi och om skaltelillägg som har införts i laxeringslagen (116 a-jSS)- Man kan erinra om alt den lagrådsgranskning som hillills har förekommit påskatieområdet i huvudsak har avsell jusl förfaranderegler (t. ex.bevissäkringslagen, 1975:1027). Enannan synpunkt av iniresse är skattelagens samband med andra rällsregler,såsomkonstitutionella grundsalser, civilrältsliga regler eller andraoffenlligrällsliga regler. Den överblick över räiisordningen i dess helhet somledamöterna på en lagrådsavdelning besitter måste vara av särskilt värde närdel gäller all ta ställning i sådana hänseenden. I likhet med lagrådsutredningenföreslår rättighetsskyddsutredningen atl en lagrådsavdelning skall kunna varasammansatt antingen av två justitieråd och ell regeringsråd eller av ettjustitieråd och två regeringsråd (se närmare 6.8.4). Deverkningar som en indirekt skatt - mervärdeskatt, reklamskatt - kan ha förmöjligheterna all sprida tryckta skrifter eller eljest för vidsträcktopinionsfrihel är exempel på sambandet mellan skattelag och konstitutionellagrundsatser. Ett annat exempel är förhållandel mellan en regel omuppgiftsskyldighei inom taxeringsförfarandet och bestämmelser på yttrandefrihetensområde om skydd för meddelare eller om rätt till anonymitet. Lagrådsutredningenhar påpekat (s. 295) alt skaltelagar i många fall har anknytning lillcivilrältslig lag och att de i viss utsträckning bygger på begrepp hämtade fråncivilrätten. En granskning i lagrådel kan helt säkert främja en utveckling molen fast och enhellig terminologi och i sin mån medverka lill att reformer på skatteområdetinte utan sakliga skäl får olika verkningar för olika människor. Skattereglerom aktiebolag eller liknande sammanslutningar har ett självklarl samband medassocialionsrältsliga regler, och här lorde en granskning i lagrådel därförofta vara moiiverad. Bestämmelser om kupongskall och utskiftningsskatt samtkommunalskatlelagens föreskrifier om beskattning av s. k. vinstbolag och avparirederier kan nämnas som exempel. Siundom har problem med skilda former avs. k. skalteflykt skapal behov atl ingripa mol förfaranden på bolagsrältensområde eller inom försäkringsområdet. Lagbestämmelser omrealisationsvinstbeskattning måste i regel anknyta tillcivilrättens regler om äganderält, det må sedan vara fråga om aklier, andelar iföreningar, lösöre eller fasligheter. Här är del av belydelse atl deskatierultsliga reglerna anpassas efter innehållet i de civilrältsliga ellerall del i varie full lillses alt brisl på samstämmighet inte uppkommer utanvägande skäl. Något liknande gäller åtskilliga ändringar inom arvs- ochgåvobeskail-ningen. Eniredje synpunki av belydelse är hur invecklad och lekniskl komplicerad enskallelag är. Del har ofta framhållits att kommunalskaltelag medanvisningar och med anknytande skattelagar som helhet är synnerligensvåröverskådlig. Ändringar i dessa lagar innefattar ofta juridiskt-tekniskaproblem, som kan molivera en granskning i lagrådel. Dennu gjorda genomgången kan ge anledning all förmoda all granskning i lagrådel ärpåkallad oftare i fråga om direkia skatter än i fråga om indirekta. SåviiiUlredningen kan överblicka är della också fallel. Grunderna för uttag av enindirekl skall är generelli sell mera schemaliska och ger mindre anledning lilldiskussion från likformigheissynpunkl. En övergång lill ett nytt syslem förindirekl beskattning i stil med övergången från den allmänna varuskatten tillmervärdeskallen elleren mera genomgripande reform av en indirekl skall lordeemellerlid kunna gripa in i lagstiftningen i så många hänseenden och på sådantsätl att granskning i lagrådet allmänt sell måsle vara högsl befogad. Någotliknande gäller andra fal 1 när en indirekl skall las ul på föml icke lillämpalsätt, med ny leknik eller dylikl, exempelvis kilometerskatlen enligt 17-21 SSvägtrafikskatlelagen (1973:601). Atten skullelag hänvisas lill lagrådet skall naturligtvis inte utan vidare ledalill all lagrådel anser sig behöva granska alla föreskrifter i lagen likaingående. Del kan emellerlid, inle bara med lanke på lagrådels arbelsbörda utanockså av hänsyn lill önskemålel om en klar rågång kring lagrådetsansvarsområde, ofta vara motiverat att remissen klart anger varpå lagrådetfrämsi skall inrikla sin granskning. Dehär förda resonemangen har lagil sikle närmast på frågorna, huruvida skallelagär vikiig för enskilda eller från allmän synpunki och huruvida remiss lilllagrådel kan anses sakna belydelse på grund av frågans beskaffenhet. Den härdiskuierade bestämmelsen innehåller ännu en begränsning av den principiellaskyldigheten alt hänvisa lagförslag till lagrådel, nämligen för fall dålagrådets hörande anses fördröja lagstiftningsfrågans behandling så, allavsevärt men skulle uppkomma. Delär nalurligl all del ofta framslår som angeläget att få en skaltelag anlagensnabbi. Moliven för skyndsam behandling lorde ofta vara av konjunkturpolitisknalur. Då uppkommer i regel inga problem: ändringen beslår kanske i jusieringav en skallesals, eller lägel är eljesl sådant att inga starka moiiv för remisslill lagrådet är för handen. Gällerdet alt snabbt ingripa mol tendenser lillskatienykt, kan däremot en lagrådsgranskning ofta vara sakligt sell slarklpåkallad. Del är inle möjligl alt förutse i vilka typer av fall man kommer allkänna behov av särskilt snabb behandling av ett förslag lill skallelag. Detblir stalsmaklemas sak all väga behovei av lagrådsgranskning mol kravel påsnabbhet. 146 Lagrådet SOU 1978:34 6.8.4 Lagrådels sammansäitning och arbetsformer Lagrådsutredningenhar lagl fram ell antal allernaliva förslag lill grundlagsföreskrifter, genomvilka lagrådels obligaloriska granskningsområde skulle beslämmas. Utredningenhar försökt beräkna vilken arbelsbörda de olika förslagen skulle medföra förlagrådel men funnil en belydande osäkerhei vidlåda varje försök i dennariklning. Ulredningen har ullalal all, om del obligatoriska granskningsområdeibesläms enligt något av de framlagda alternativen, granskningen kan antasnormall la i anspråk minsl två avdelningar. Tre avdelningar antas bli del vanliga,kan fyra avdelningar behövas. Varjeavdelning av lagrådel skall enligt lagrådsuiredningen bestå av i regel treledamöier. I varje avdelning skall ingå minsl ell jusiilieråd och ellregeringsråd. Sammanlagt högst nio jusiilieråd och regeringsråd skall samtidigtfå ijänslgöra i lagrådel. Rällighetsskyddsutredningenhar byggt upp sill förslag angående områdel för lagrådelsgranskning på annalsäll än lagrådsuiredningen och vill här göra ell försök all belysa förslagetseffekier på lagrådels arbetsvolym. Någoti sirikl mening obligatoriskt granskningsområde skall enligi förslaget inlefinnas. I slället anges vissa lyper av lagar, och del sägs all lagrådetsyllrande över förslag lill sådan lag bör inhämias, innan fattarbeslut, under förutsättning dock all finner lagen vara vikiig förenskilda eller från allmän synpunki. par generellt angivna undantagsreglerskall gälla, syftande dels på fall där lagrådets yttrande är obehövligi medtanke på frågans beskaffenhei, dels på särskilt brådskande fall. Effekien av"bör"-regeln förstärks genom atl det ålägges regeringen att motiverauraktlåtenhet all till lagrådet remittera förslag lill lag av något av deuppräknade slagen. Omregeringen finner all ett lagförslag är vikligl för enskilda eller från allmänsynpunki och vidare all ingen av de två undantagssituationema är för handen, ärregeringen således principielll skyldig all inhämla lagrådets yllrande överförslaget, innan regeringen lägger fram del för . Rällighelsskyddsuiredningensförslag är uiformat så all lillämpningen visseriigen i slörsla utsträckningytterst är lagd i hand men all del likväl lar sikte på deifrågavarande förslagens beskaffenhei. 1 försia omgången skall övervägas, omlagen är "vikiig" i sladgandeis mening. Anses della vara fallel,skall man la ställning lill om det på grund av "frågans beskaffenhei"skulle sakna belydelse all höra lagrådel eller om lagrådsylirandel skullefördröja lagstiftningsfrågans behandling så, atl avsevärt men skulle uppkomma. Reglersådana som dessa är tänkta all lillämpas på samma sätt under skilda lider. Manmåsle dock räkna med atl strömmen av lagförslag ibland kan vara så slrid altundantagsregeln om brådska får vidgad tillämpning. Rätlighetsskyddsutredningensförslag angående ell särskilt kvalificeral förfarande för lagärenden som angårrällighelsbegränsningar innebär alt en ny arbelsuppgift läggs på lagrådel. Omdel i behörig ordning yrkas all della förfarande skall lillämpas, skall, omförslaget inle blir vare sig antaget med 5/6 majoritet eller förkastat,konstilulionsulskoltel för vidkommande pröva, huruvida förslagetverkligen angår en rällighetsbegränsning. SOU 1978:34 Lagrådet 147 inte kunna besvara cn sådan frågan nekande ulan all lagrådel har avgiviiyttrande i frågan. Utredningen vill emellertid hållu före ull dennaarbetsuppgift inte kommer all i högre grud påverku lagrådels arbelsbörda. Delsagda leder fram lill slutsatsen au del knappast är möjligl ull mera exaklberäkna effekierna på lagrådels urbelsvolym av de förslag somräiiigheisskyddsulredningen lägger fram. Del finns siarka skäl all organiseralagrådel så att antalet avdelningar och därmed lagrådels kvuntilaiivu kapacitetkan anpassas efter variationer i lillslrömningen av grunskningsupp-gifter. Räiiigheisskyddsulredningenhar som en uigångspunki (6.8.1) angivii all lagrådel åtminstone lill väsentligdel skall bestå av justitieråd och regeringsråd. Ulredningen har därvidåberopal bl. u. att della ger garanii för all aktuell erfarenhel avrättskipning på skilda områden kommer alt stå till lagrådets förfogande. Enannan utgångspunkt sades vara all högsl nio juslilie- eller regeringsråd skalltjänstgöra samlidigt i lagrådel. Lagrådsulredningensförslag all minska del normala antalet ledamöier i en lagrådsavdelning frånfyra lill tre får lill följd att del blir möjligt all organisera trelagrådsavdelningar utan all anlila någon ulomsiående. Räiiigheisskyddsulredningenser della som en sior fördel. Även från andra synpunkter harrättighelsskyddsulredningen funnil förslaget i denna del godtagbart. Enligirällighelsskyddsuiredningens mening bör möjlighelen atl anlila pensioneratjustitie- eller regeringsråd eller annan utomstående jurisl såsom ledamot avlagrådet ulnylljas främsi när mun undanlagsvis behöver en fiärde avdelningeller en fjärde ledamol på någon av avdelningarna. Dennu gjorda genomgången av de organisaioriska frågorna visar allräiiigheisskyddsulredningen härvidlag i huvudsak anslutersig till lagrådsulredningensförslag. Lagrådsuiredningenhar föreslagil att lagrådel vid behandlingen av visst ärende skall somsakkunnig kunna anlila person med särskilda fackkunskaper. Sådan sakkunnigtankes bli förordnad av regeringen på begäran av lagrådsavdelningen. Förslagetinnebär den ändringen i förhällande till gällande ordning all den särskilttillkallade sakkunnige inte som skall vara ledamol av lagrådel ulan biträdadella. En föreskrifi i ämnel skall enligt förslaget las in i lagen om lagrådel(10 S). Rällighetsskyddsutredningenhar självfallet ingen erinran mot atl lagrådet skall kunna förskaffa sigbiträde av utomstående sakkunnig. Del äremellerlid svårt atl se något skäl tillau en sådan sakkunnig skulle behöva förordnas av regeringen. Därmed lorde delhuvudsakliga molivet lill alt reglera frågan om sakkunnig i lag falla bort. Ilagrådslagen behöver ingeniing annat sägas i ämnet än alt lagrådet på allmänbekostnad äger anlita de sakkunniga och biiräden i övrigi som det anser sigbehöva. Självfallel skall vae avdelning kunna beslula därom för sin egen del. Iövrigi kan rällighetsskyddsutredningen i alli väseniligi ansluta sig lilllagrådsulredningens förslag om lagrådels organisaiion och arbelsformer.Räiiigheisskyddsulredningen återkommer lill vissa särskilda frågor i specialmotiveringen. 7 Förfarandet vid grundlagsstiftning Vårtnuvarande syslem för ändring av grundlag går tillbaka lill regler som tillkom isumband med att vår första tryckfrihetsförordning infördes . De gällandereglerna (8 kap. 15 S regeringsformen) innebär all en grundlagsändringförutsäUer två likalydande riksdagsbeslut och att det mellan dessa beslul skallha hållits val lill i hela rikel. Fråganom en möjlighel att genomföra ändring av grundlag snabbare än genom procedurenmed två riksdagsbeslut med mellanliggande val övervägdes i samband medtillkomsten av tryckfrihetsförordning. En sådan möjlighet avvisades då(prop. 1948:230 s. 79,101) därför alt den rådande proceduren ansågs ge säkerhetmol förhastade ändringar under oroliga tider; grundlagarnas kanhända främslabelydelse ansågs ligga i att de utgjorde en "garanti mol rubbning avlandeis konstitution saml dess grundläggande rätts- och förvallningsprinciperunder stämningslägen, som framkallats av utomordentliga inre eller yttreförhållanden". Förfaltningsulredningenföreslog (SOU 1963:16 och 17; 7 kap. 4 S förslaget till regeringsform) atl ellvilande beslul i ett grundlagsärende skulle underställas folkomrösining isamband med närmasi följande riksdagsval, om mipsl en iredjedel av riksdagensledamöier gjorde framställning om det inom viss lid efter beslutet ellerregeringen beslutade om del inom samma lid. Det vilande grundlagsbesluteiskulle förfalla, om majoriteten av de dellagande i folkomröslningen röstademot del och denna majorilel svarade mot mer än hälfien av antalet godkändarösler vid del samtidigt förrättade riksdagsvalel. En sammanslällning över deremissyttranden som avgavs över förfaliningsulredningens förslag i denna delålerfinns i SOU 1965:34 s. 24 ff Gmndlagberedningenlog i sitl förslag lill regeringsform (SOU 1972:15) inle in några regler ombeslutande folkomröstning i grundlagssiiftningsfrågor. Tre av beredningensledamöter förde emellertid i en gemensam reservalion fram ell förslag i frågansom i sak anslöl sig myckel nära lill vad förfaiiningsulredningen hadeförordal. Underremissbehandlingen av grundlagberedningens förslag uppehöll sig endasl ellfötal remissinstanser vid folkomröslningsfrågorna. En sammanslällning överyttrandena i denna del finns inlagen i propositionen 1973:90 (bil. 112 f). Fräganom beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor har vidare 50 Förfarandet vidgrundlagssiifining SOU 1978-34 behandlalsav i samband med besluiel om 1974 års regeringsform (KU 1973:26) ochbesluiel om dc nya regleri regeringsformen till skydd förde medborgerligafri-och rällighelerna som trädde i kraft den Ijanuari 1977 (KU 1975/76:56).Riksdagen avslog vid dessa lillfällen yrkanden om införande av ellfolkomröslningsinsiilui uv del slug som hade förordals av reservanlerna igrundtagberedningen. Reglermed undumål all ge säkerhei för längre bciänkeiid vid grundlagsändringöver/ägdes i samband med beslul angående grundläggunde fri- ochräuigheler (SOU 1975:75 s. 94, 219 f, prop. 1975/76:209 s. 90, KU 1975/76:56 s.16, 75 f). I reservalion till utskottsbetänkandel i urendel föreslogs all detförsia riksdagsbeslutet skulle fallas minst sex månuder före nuslu ordinarieval lill och alt del undra beslutet inle skulle fö fallas förrän tvåmånader efter valet. 7.2.1 Tidsfrist vid grundlagsändring Delligger eu belydande värde i all proceduren för grundlagsändring ger säkerhetför att förslag lill ändringar blir noga övervägda. Enligt rällighelsskyddsuiredningensmening bör man hålla fasl vid kravel på två likalydande riksdagsbeslul medmellanliggande val. Tankenatl genom en särskild lidsfrist förlänga den nödvändiga betänketiden har skälför sig. Det är också angelägel all gmndlagsändringar med stor principiell ochpraklisk räckvidd inle behandlas i mot slutet av riksdagssessionennärmasi före valel, något som har varit regel snarare ärundantag. Däremoi är del svårt all se någon siörre fördel med en tidsfristefter riksdagsvalel. Har de flesla medborgarna vid valel givit förlroende åiförelrädare för meningsrikiningar som slöder det vilande förslaget, kan oftaslinle någonting vara atl vinna på ytterligare anslånd. Enlidsfrisi före valel kan ulformas på skilda säll. Del förslag som övervägdes1976 innebarall -sex månader-skulle förflyta mellan del förstabeslutet och valet. En sådan ordning kunde få lill följd all riksdagsarbetelmed en grundlagsändring forcerades. De gynnsamma effekier man strävar eftergenom en föreskrift om lidsfrisi lorde kunna nås bälire genom en regel om atlen viss minsla lid skall förfiytu mellun ärendels väckande och valet. Härmedkan man fö större säkerhei både för en grundlig behandling i och fören omfattande offenilig deball. Någonanledning all hindra all grundlagsändring genomföres i anslutning lill extraval lill finns inle. Ett sådani val lorde snarasi ge bätire ulrymmeän ett ordinarie val för noggrann belysning av det vilande grundlagsförslaget.Inte desto mindre kan man utgå från att fiertalet grundlagsändringar kommer allgenomföras i anslutning lill ordinarie val. Om dessa, som , skall ägarum den iredje söndagen i seplember månad, bör man bestämma tidsfristen förförslag om grundlagsändring så atl normall kan slutföra behandlingensenast relalivi lidigt under vårsessionen. bör man kunna uppnå genom allbesiämma alt förslag lill ändring av grundlag skall föreläggas (anmälas i kammaren) minsl SOU 1978:34 Förfärandet vid giundlagsstiftniiig 151 liomånader före valet eller alllså, i förhållande lill ordinarie val, senasiomkring årei före vulei. Huvudsyftetmed en lidsfrisi sådan som den här förordade är alt säkra lid fören omsorgsfullberedning uv vikligu grundlugsförslug. Unduntugsvis kan del visu sig angelägetall få en grundlagsändring genomförd i samband med ell instundande val, ehurufrågan kommer upp först när mindre än lio månader återstår till valel. Rättighetsskyddsutredningenanser del olyckligl all genom en undantagslös regel hindra något sådani. Enmöjlighet alt slulföra ett senare väckt grundlagsärcnde bör finnas.Undanlagsregeln bör emellerlid ulformas så att man inle träder iniressei av enomsorgsfull ulskollsberedning för när. Del bör ligga i konslitutionsuiskolletshand all pröva frågor om undanlag från liomånadersregeln, och en förutsättningför atl undanlag skall medges bör vara all en stor majoritet av ledumölerna iuiskotiei förenar sig därom. Utredningen anser all gränsen bör dras vid femsjulledeiar av ledumölerna, vilkel vid nuviirande sammansäuning- femlonledamöier - innebär all irelion ledamöier måsle siödja tanken på undanlag. Iprukiiken kan den föreslagna undantagsmöjligheien länkas få till följd alt, vadgäller de fall då grundlagsfrågan väcks av regeringen, del ansvariga Slalsrådeti god lid under arbetel med beredningen av frågan under hand begärkonsiilulionsuiskotlels medgivande atl få avlämna förslag i ärendet. Del böremellerlid inte flnnas något hinder mol all ulskollei, vare sig framslällningengörs på nu angivel säll eller först senare, lar sluilig ställning i frågan omundanlag försl i samband med beredningen av ärendei. En föreskrift omlidsfrislen bör inflyta i 8 kap. 15 S regeringsformen. Delsaknas anledning alt i regeringsformen införa någon särskild regel ombehandlingen av förslag till grundlagsändring som väcks i mindre änlio månader före ett ordinarie val ulan atl konsiilulionsuiskotlet har medgiviteller senare medger undantag. Del bör inle finnas något hinder för riksdagehalt fatta sill försia beslul. Del andra och avgörande beslutet för emellertid isådani fall inle fattas redan efterdet bär nämnda ordinarie valel, ulan fråganför vila över näsla val,ordinarie eller extra. Del kan också inlräffa att ellexlra val hålles efter del första beslutet i grundlagsfrågan men innan liomånader har förfluiii från det atl förslaget väckles. Även i della fall förförslaget vila över det därpå följande valet. De senasi antydda komplikationernapåkallar en jämkning av 5 kap. 12 S riksdagsordningen. 7.2.2Folkomröstning om vUande grundlagsförslag Detsvenska statsskicket kan karakleriseras som en representativ, parlamenlariskdemokraii. Detta innebär bland annat all den politiska verksamheten främsiförsiggår genom partier.