prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Emellertidär behovet av riskspridning endasi en anledning bland andra lill förvärv avmindre innehav. Innehaven av aktier i andra förelag fyller i försia hand ocksåandra mera konkreta funktioner vilka beaktas. Deföreslagna stränga reglerna för mindre innehav mäsle lolkas som elt ullryck fören teori, att den företagsekonomiska betydelsen för det egna bolaget avaktieinnehavet i ell annat varierar i någol slags proportion lill innehavetsbråkdel i det andra bolagel. Småandelar i andra förelag skulle enligl dennateori ha föga värde ur organisatorisk synvinkel och därför böra ses som renakapitalplaceringar. Prop.1978/79:210 317 Dennateori syns jävas av verkligheten. Del visar sig, alt förelag placerar medelockså i hell obelydliga andelar i andra förelag i uppenbart kommersiellt syfte.Ett samarbele grundas ofta på sädana innehav. Samarbetet kan gälla produklion,inköp, försäljning eller annan gemensam aktivitet. annat exempel från enspecialbransch kan nämnas. Banker fär enligl lag - bortsett från vissaspeciella fall - endasi förvärva aklier i bolag . Tillstånd lill sådant förvärv ges avregeringen (55 § lagen om bankrörelse), öm del vore så, att småandelarindikerade kapilalplaceringssyfte, skulle tillstånd till förvärv av sädanaandelar givelvis ej meddelas. Aklieförteckningarna i t. ex. de tvä störstasvenska affärsbankernas årsredovisningar visar emellertid, atl antalel småandelarhos bankerna är beiydande. Om innehav av sådana andelar av regeringen befunnitsmotiverat på grund av gagnelighet för branschen eller det allmänna, kan sådaniinnehav rimligen icke vara mindre gagneligt i annan verksamhei än bankrörelse. Delsagda innebär, alt den föreslagna utvidgningen av kedjebeskatiningen ocksåkommer att rikta sig mot aktieförvärv, som i företagets eller det allmännas iniressebör komma till stånd. Vi kan inle finna attberedningen framfört något principielll skäl för kedjebeskattningensbibehållande och ej heller att beredningen tillräckligt beaktat ovan angivnasammanhang. Vi föreslär därför att kedjebeskatiningen avskaffas. Bibehålles enbegränsning är det ej ens frän beredningens ståndpunkt motiverat all utöverandel i röstetalet anknyta till en molsvarande andel av aktiekapitalet.Beredningen har ockå tvingats argumentera efter en hell annan linje, nämligen"alt förhindra obehörigt uinyttjande av aklier med olika rösträtt". Detlauttalande utgör inget skäl då fråga är om en bestämning av etl förelags rörelsebetingadeinnehav. Rent praktiskt skulle införandel av kravet på 25 procents andel ävenav aktiekapitalet som en ny förutsällning leda lill helt meningslösa tillköp avaktier. Ett sådant ytteriigare innehav skulle inte pä något säU förändra denfaktiska siluationen. I många fall skulle också sådana tillköp vara teknisktsvåra att genomföra med hänsyn lill marknadsläge m. m. Övergångsregler skulledå också behöva uppställas för att undvika relroaktivitel. Vi anser vidare attbevisregeln för skattefrihet vid innehav understigande de liksom fn. bör knytas lill aktieinnehav som är betingat av ägarbolagets rörelse.Utdelning pä dessa aklier bör sålunda liksom vara skattefri. ÄvenSveriges redovisningskonsuhers förbund föreslär atl kedjebeskatiningen slopas hell. Vadberedningen föreslagit beträffande fömansbolagens aktieinnehav har kommenteratsendasi av ett fötal remissinstanser. Länsstyrelseni län, som avstyrker förslaget, anför: Vadgäller fåmansbolag skiljer man mellan utdelande (vita) och inteutdelande (svarta) bolag. Etl vilt fåmansbolag är inte skattskyldigt förutdelning på andra aktier än sädana som innehas i kapilalplaceringssyfte. Skallefrihelföreligger exempelvis för utdelning från ett fastighetsförvaltande dotterbolag.Ett svart bolag är emellertid skattskyldigt för utdelning pä alla 22 1978/79. 1978/79:210 318 aktierulom sådana som innehas .som elt led i organisationen av bolagets jordbruk,skogsbruk eller rörelse. Beredningenföreslår att den nuvarande gränsdragningen mellan svarta och vita fåmansbolagbehålls endasi i de fall utdelningen härrör från ett fastighetsförvaltandebolag. För utt utdelningen i ett sådunt fall ska vara skuttefri krävs dels allägarföretaget äger och röstar för minst 25 96 av aktiekapitalet, dels allägarföretaget visar atl dess vinstmedel i skälig omfattning använts förutdelning till aktieägarna. I andra fall, dvs. om del utdelande bolaget driverrörelse, jordbruk eller skogsbruk, bör dock enligt beredningen - om 25-procentvillkorenär uppfyllda - utdelningen vara skattefri även hos ett fåmansbolag som intedelar ut sina vinstmedel i skälig omfattning. Anledningentill beredningens förslag alt utdelningen ska vara skattefri även för svaria fåmansbolagsom uppfyllt 25-procentvillkoren, synes vara atl sådana bolag kan undvika kedjebeskatininggenom alt tillämpa reglerna om koncernbidrag. De föreslagna reglerna innebärdock alt utdelning frän fåmansbolags dotterbolag kan tas ul i form av lön avmoderbolagets ägare. innebär ett väsentligt avsteg från principen attaktiebolags vinster normall ska dubbelbeskattas. Reglema om inskränkningar iaktiebolags skaliskyldighel för utdelning har kommil till för atl undvika kedjebeskatiningdvs. att ell aktiebolags vinst beskallas fler än två gånger. För atlupprätthålla principen om dubbelbeskattning bör, enligt länsstyrelsensuppfattning, den nuvarande uppdelningen mellan svarta och vita fåmansbolagbehällas. Däremot bör reglerna om koncernbidrag ändras sä att dessa regler integör del möjligt atl kringgå uldelningsreglerna. Länsstyrelseni begär förtydligande på vissa punkter: Beredningenföreslär vidare att den nuvarande gränsdragningen mellan svaria och vita fåmansbolagbehålls endasi för del fall utdelning härrör från elt fastighelsförvallningsförelag.Förutom kravet på ägarandel skall visas att vinstmedel utdelats i skäligomfattning för all utdelningen skall bli fri från skall. har den erfarenhetenall såväl ullrycket "skälig omfattning" som begreppel "fastighetsförvaltandeföretag" har en någol oklar innebörd. Det vore därför av värde om enprecisering kunde ske genom motivultalanden. Liknandesynpunkter framförs av i : Förslagetinnebär även atl s. k. "svaria" fåmansföretag jämställs med andraförelag utom belräffande utdelning från fastighetsförvaltande dotterföretag.Härigenom behålls de två begreppen "svaria" och "vita" fåmansföretag.Med "svart" fåmansföretag avses förelag, som ej utdelar vinstmedel iskälig omfattning. Vid nuvarande rättstillämpning har det visat sig svårt atlavgöra vad som menas med skälig omfattning. Enligt vår uppfattning bör därföruttrycket "skälig omfattning" ges en klarare utformning lämpligengenom ell molivultalande. Idelta sammanhang anser vi vidare, all begreppet fastighetsförvaltande förelagbör definieras närmare. Enligl nuvarande praxis anses i allmänhel aktier i elt fastighetsförvaltandedollerbolag uigöra organisaiionsakiier, om moderbolaget driver rörelse i denfastighet, som ägs av dotterbolaget. Om fasligheten används även för annaländamål kan dock bedömningen bli den motsatta. Man måste därför på samma sällsom nedan anförs beträffande Prop.1978/79:210 319 koncernbidragklargöra under vilka omständigheter en fastighet ska anses använd imoderföretagets rörelser. Länsslyrelseni lar upp frågan om beskattningen vid s. k. Lundinlransaklioner: Beredningenhar inte diskuterat del förhållandet alt s. k. Lundintransaktioner fortfarandeförekommer i viss omfattning. Lundintransaklionerna byggde som bekant på atlutdelning kunde lämnas skattefritt lill det bolag som köpt aktierna (ellerandelarna) i del utdelande bolagel. Genom införande av reglerna om svarta respeklivevila bolag i femte slyckel § 54 KL omöjliggjordes dessa transaktioner för fåmansbolag.Fortfarande kunde emellerlid transaktionerna genomföras av s. k. vita bolageller flermansbolag. var anledningen till all man sedermera förde inregeln att skallefrihel ej fick åtnjutas för utdelning på aktier i bolag somvid förvärvstillfället ej för köparen representerade en tillgäng av verkligtoch särskilt värde (se sjunde slyckel § 54 KL). I praktiken innebär detla allutdelning av vinstmedel som finns i ell s. k. skalbolag - dvs. ell bolag varitillgångar t. ex. en fastighet utköpts mol revers före överlåtelsen av bolaget-aldrig kan ske skattefritt till det köpande bolaget. Då en revers inte är entillgäng av verkligt och särskilt värde kan mottagaren aldrig lyfta utdelningfrän "reversbolagel" utan alt beskattas härför. Omman i stället överlåter aktierna medan fasligheten är kvar iaktiebolaget blir utdelningen i regel skattefri. Del märkliga resultatet äralltså atl om man säljer aktierna per bokslutsdatum ochhärefter utköper fastigheten efter bokslutsdatum uppstår full skallefrihel förde vinstmedel som ligger i bolagel. öm man däremoi försl utköper fastighetenföreligger vid samma förutsättningar full skatteplikt. Enligt uppfaUningbör denna olikhet rättas lill. Länsstyrelseni tar upp beskaltningskonsekvenserna i två speciella fall: Isamband med den pågående översynen av koncernbeskaltningen vill emellerliduppmärksamma elt fall där bestämmelserna om koncernbidrag och aktiebolagsskattskyldighet för utdelning synes leda lill beskallningsresullat som knappastkan ha varil avsedda. AB A är etl rörelsedrivande bolag (börsnoterat eller s.k. vilt fömansbolag). AB A äger samtliga aktier i som fömtsättes vara etl fastighetsförvaltandebolag. Del antages vidare all B:s fastighelsinnehav består av en eller fieraschablontaxerade villor som uthyres till befattningshavare i det rörelsedrivandemoderbolaget. AB A torde kunna lämna koncernbidrag lill AB B och erhålla avdraghärför i förvärvskällan rörelse. AB B redovisar som enda förvärvskälla annanfastighet och torde pä grund av bestämmelserna i 24 § 2 mom. KL inte komma atlbeskattas för bidragel (villaschablonen). Pä detla sätl kan vinstmedel komma atlackumuleras hos dotterbolaget som sedan kan utdela dessa medel lillmoderbolaget utan atl beskattning sker av utdelningen hos sisinämndabolag. Härigenom uppkommer definitiva skattevinsler innebärande atl den del avmoderbolagels överskott som lämnas som koncernbidrag lill dotterbolaget ipraktiken endast blir föremål för enkelbeskaltning (nämligen som utdelning hosaktieägarna). ömförutsättningarna ändras såtillvida att moderbolaget antages vara ett"svart" fåmansbolag blir skattevinsterna inle av samma karaktär.Koncern- Prop.1978/79:210 320 bidragkan visserligen lämnas av moderbolaget till del fastighetsförvaltandedotterbolaget men utdelningen från dotterbolaget lill moderbolaget beskattas.Det blir i stället fråga om en skatlekredil scm börjar när bidraget lämnas ochupphör när dotterbolaget verkställer utdelning till moderbolaget. Bankinspektionentar upp konsekvenserna av det ändrade organisationsaktiebegreppet förbankföretagen. Beredningenförordar vidare vissa ändringar i den s. k. kedjebeskatiningen. Den skallefrihelsom föresläs är inte lika omfattande för banker som för vissa andra företag.Liksom skall en bank som bedriver fastighetsförvaltning genomdotterbolag sålunda - även om dotterbolaget är helägt - beskattas för utdelningfrån dotterbolaget. Är däremoi dotterbolagets fasligheter avsedda förbankrörelsen anses innehavet utgöra ell led i organisaiionen av bankens rörelseoch utdelning blir då liksom skattefri. Emellerlid innebär de reglersom beredningen föreslår också all en bank som förvärvar mer än 25 96 av aktiernai ell rörelsedrivande bolag för all skydda en fordran mol bolagel - även omnågot organisatoriskt samband inte föreligger -frikallas från skattskyldighetför utdelning på de förvärvade aktierna. Beredningen menar all i praktikentorde fall av delta slag spela en myckel lilen roll. Vårbanklagstiftning bygger som bekant på principen atl bank inle skall engagerasig i företagsamhet på annal sätt än som kreditgivare. Banks rält all förvärvaaktier till skyddande av fordran ulgör ett klart undanlag. Karaktären avundanlag markeras ocksä av lagens krav på alt sådan egendom "skallavyttras så snart det lämpligen kan ske och senast när del kan äga rum utanförlust för bolagel". Vidare skall förvärvet ofördröjligen anmälas hostillsynsmyndigheten. Inspektionen kan alltså inle dela beredningens bedömningalt del är fräga om "teoretiskt sett en viss förändring". Verkel mäsiedärför motsätta sig att skattelagstiftningen ändras så alt innehållet kommer istrid med en av de bärande principerna i banklagstiftningen. Inspektionenförordar sålunda all nuvarande regler på områdei belräffande banker bibehållesi deras helhet. framhåller atl ömsesidigt skadeför-säkringsakliebolag-liksomf n. försäkringsaktiebolag-bör vara frikallat från skattskyldighet förutdelning på aktier och andelar som innehas som eu led i bolagetsförsäkringsrörelse. Liknandesynpunkter framförs av försäkringsinspeklionen. 7Koncernbeskattningen (avsnitt 11.15) Förslagetatl avdragsräii för koncernbidrag skall föreligga endasi om moderbolaget enliglaktiebolagslagens regler kan kräva inlösen av älersiåen- 1978/79:210 321 deaktier i dotlerbolagel lämnas ulan erinran av det slora flertalet avremissinstanserna. På samma säll mottas förslagel rörande rätt förvärvskällaför inkomstredovisning av koncernbidrag. Förslagenlillslyrks uttryckligen av länsstyrelserna i och och Värmlandslän samt . Vadberedningen föreslagil beträffande ömsesidiga sakförsäkringsbolags räll all,med verkan i skattehänseende, ge och ta emot koncernbidrag lillstyrks av försäkringsinspeklionenoch . Näringslivetsskatledelegation avstyrker förslagen saml tar upp vissa andra näriiggandefrågor: Beredningenföreslär atl fömlsällningarna för avdragsräii för koncernbidrag anpassas tillnu gällande aktiebolagslag. Vi har viss förslåelse för denna önskan atl anknytaskattereglerna till det civilrätlsliga systemet. Med hänsyn lill den diskussionsom pågår på detla område ävensom de offentliggjorda tilläggsdirektiventill bolagskommilié (Dir. 1978:12) kan dock med skäl ifrågasättas dellämpliga i alt uppställa hell kongmenta regler för de tvä rättsområdena. Viförordar för dagen att någon ändring ej vidtages av skattereglerna. Frågan omen anpassning lill civilrätten bör diskuteras försl sedan eventuella ändringari aktiebolagslagen genomförts. Vi avstyrker sålunda beredningens framlagdaförslag i della hänseende. Däremot tillstyrker vi atl reglerna skall gälla ävenömsesidiga sakförsäkringsbolag. Införandet av en endataxering av aktiebolags och ekonomiska föreningars inkomst medför attförenklingar kan vidtagas även i fräga om den laglekniska regleringen av öppnakoncernbidrag. Redan nu vill vi förorda atl för skogsindusirin skogsbrukhänförs lill förvärvskällan rörelse. Härigenom vinnes väsentliga förenklingarutan att hinder reses fören lämplig ulformning av den egentliga skogsbeskaltningen.Såsom vi lidigare anfört bör därjämte, sedan beslul tagits om systemet medendast en laxering av dessa juridiska personer, en mera fullständig maierielrältsligoch redaktionell genomgång ske av kommunalskattelagen m. fl. Enliglsjätle stycket 2 mom. 2 § Si äger regeringen under vissa förutsättningarmedgiva avdragsräii även i annat fall än de i lagen uttryckligen reglerade.Inom flera branscher bedöms de framtida investeringarna vara av sådanstorleksordning au samgåenden av olika slag måste komma till stånd. En redan nudiskluerad lösning är och kommer än mer all vara atl två eller flera friståendeföretag bildar etl gemensaml aktiebolag i vilket man verkställer en planeradinvestering. Enligt nu gällande regler kan ägarbolagen ej erhålla avdrag förkoncernbidrag lill del gemensaml ägda bolaget och ej heller kan regeringenefter dispens medgiva sådan avdragsräii. Vi flnner del erforderiigt allnuvarande dispensrätl utvidgas till all avse relaterade fall, dvs. där tvåeller flera bolag av företagsekonomiska skäl gäll samman i ett gemensamtdotterbolag. Ianknytning till vad nu anförts vill vi fästa uppmärksamheten vid dendispensregel i 54 § 6 st. KL som föreskriver atl RSV skall kunna medge att förvallningsbolagsom är moderföretag i en koncern och som ombesörjer vissa gemensamma uppgifierför koncernens räkning inte skall behandlas som förvaltningsföretag. Dessamoderbolag blir sålunda i beskatlningshän- 1978/79:210 322 seendeatl anse som rörelsedrivande bolag. Koncernbegreppet är oklart formulerat i detlastadgande och vi hemställer, för all uppnå önskade samarbelsmöjligheter, altdispens skall kunna medgivas om moderbolagels innehav överstiger . ÄvenSHfO, och Lantbrukarnas skatledelegation avstyrkerförslagen med hänvisning lill del ulredningsarbele som pågår på del civilrätlsligaområdet. SHIO och förordar vidare en vidgning avtillämpningsområdet för dispensregeln i 43 § 3 mom. femte stycket KL. Länsstyrelseni begär förtydligande på en punkl: Enligtförslaget skall öppna koncernbidrag (2 § 3 mom. lagen om statlig inkomstskatt)redovisas som en särskild förvärvskälla om verksamhelerna inte är atl anse somen enda förvärvskälla. Om fastighetsförvaltning bedrivs föreligger inormalfallet särskild förvärvskälla utom dä fastigheten i givarbolagel användsi moiiagarbolagets rörelse. För atl undvika gränsdragningsproblem bör närmareanges när en fastighel skall anses använd i moiiagarbolagets rörelse. Enligl värmening bör del exempelvis inte anses tillräckligt atl endasi en mindre del avfasligheten eller mindre kvalificerade utrymmen i denna används i delmottagande bolagels verksamhet. Länsstyrelseni tar upp frägan om s. k. återiäggning: Länsslyrelsenvill emellertid ta upp de problem som kan uppkomma närelt bolag i förluslutjämningssyftelämnar koncernbidrag lill ett koncernbolag beläget i annan kommun. Enligltillämpad praxis kommer mottagarbolagei inte all beskallas i givarbolagetskommun i del fall det förra bolagel inle redovisar någon till kommunalinkomstskatt skattepliktig inkomsi av sin förvärvsverksamhel. Grundregeln häravi 57 § KL innebär alltså att den kommun där givarbolagel är beläget för finnasig i det skattebortfall som koncernbidraget medför. Delta är huvudregeln. Ivissa fall sätts emellertid huvudregeln ur spel. Praxis stöder sig härvid pä etlyttrande av departementschefen i prop. 1965:126 sid. 77 nämligen all del Hr överiåiaspå rältstillämpande myndigheter all "bedöma om en föriustuljämning börtillåtas eller om del mottagande bolaget skall beskattas i givarförelagelskommun för siörre belopp än som motsvarar dess behållna inkomst". Sådanbeskattning i givarförelagets kommun har kallats för återiäggning. I praxis harfrågan lösts på så säll att iniegrationssambandei mellan förelagen har ansettsvara avgörande för om återiäggning skall ske. Föreligger ej något sådanisamband, sker återiäggning. Huruvida integra-lionssamband föreligger eller ejär ofta en bedömningsfråga. Med tanke på atl del ofta kan vara mångmiljonbeloppsom på detta sätt kan bli föremål för beskattning är del enligt länssyrelsensuppfattning olyckligt atl reglerna blivit sä vagt utformade. Beredningennämner (sid. 573, st.) flyktigt återiäggningen och anför att detta problemi framtiden kommer atl bortfalla om beredningens förslag all aktiebolag ochjuridiska personer skall beskattas med en enhetlig skattesats (avsnitt 8.3.3)genomförs. Om emellertid förslaget inte genomförs kvarstår problemen. 1978/79:210 323 Beredningensförslag om skärpta villkor för överföring uv kommissionärs-förelags resullattill kommitlenlföretag hälsas överiag med tillfredsställelse eller lämnas uianerinran av de fiskala myndighetemu. Naringsliv.sorganisa-tionerna ställer sigdock i allmänhel avvisande. Remissinstansersom tillstyrker förslagen. Avuttalanden under förarbelena till 1965 års lagsliftning om koncernbidrag m.m.,.som även omfattade bestämmelsen i 43 § 2 mom. KL om kommissionärsbolag, synesframgå alt departementschefen menat atl lagstiftningen inte borde H utnyttjasför uppnående av obehöriga skallelältnader, prop. 1965:126 s. 65. RSVanser emellerlid alt della uttalande inte förmått förhindra atl den, från andrasynpunkter tilltalande, bolagsformen kommissionärsbolag kunnat användas förskilda syften som inte varit avsedda av lagsliftaren. RSV vill särskiltframhålla vikten av att de av beredningen uppställda formkraven i fråga om kommissionärsavialelsaml kravet alt oförändrai ägarförhållande under hela beskattningsåret skall harått etc. arbetas in i lagstiftningen. RSV tillstyrker även beredningensförslag att reglerna utformas sä alt överensslämmelse med förutsättningarnaför öppna koncernbidrag uppnäs. Under förulsätlning alt en lagstiftning om enallmän skatteflykts-klausul kommer lill stånd och en sädan lagstiftning bedömskunna dra en gräns mellan etl behörigt resp. obehörigt användande av kommissionärsboiagsformenär emellerlid RSV berett att - om etl sakligt behov därav anses föreligga - accepieraatl bolagsformen utnyttjas även om anknytning lill koncernkraven inteföreligger. Slutligenvill RSV peka pä del förhandsbesked rörande kommissionärsbolag som publiceratsi RSV/FB Dl 1978:1. Särskiltangeläget är del all villkoren för kommissionärsbolagskonslmk-tionen regleras(11.15.3). Jag för i della sammanhang peka pä atl sedan beredningen avlämnadesitt belänkande har ytteriigare ell stötande fall godkänts (RSV/FB Dl 1978:1). Uiövervad beredningen föreslår vill jag här föra fram ylterligare ett krav som bör slällas.Med hänsyn lill den ovisshet som gäller belräffande kommissionärs- och kommiltentföretagensskyldigheler gentemot utomstående, vore det rimligt atl begära atl ellingånget kommissionärsförhällande offentliggörs genom registrering l. ex. hos . Härigenom skulle ocksä retroaktiva avtal kunna förhindras. Ävenlänsslyrelserna i , och samt läntillstyrker förslaget. Prop.1978/79:210 324 Remissinstansersom huvudsakligen avstyrker förslagen. Beredningenföreslär en beiydande skärpning av förutsätlningarna för att ell skaliemässiglgodtagbart kommissionärsförhällande skall anses föreligga. Man föreslår sålundaall kommittentföreiaget i princip skall äga av aktierna i kommissionärsföretaget.Som skäl pekar man bl. a. på alt tillämpningen av nuvarande beslämmelser påsenare tid blivit alllmer "vildvuxen". Kammarrätten är tveksam omberedningens skäl verkligen väger sä lungl att en drastisk åtstramning ärmotiverad. Kammarrätten delar dock beredningens uppfattning alt det skallkrävas etl skriftligt avtal för atl eu kommissionärsförhällande skall godtas iskattehänseende. Motivenlill de av beredningen föreslagna reglerna är att mindre seriösa företag kananvända sig av kommissionärsbolagsreglerna för att uppnå otillbörliga skallelältnader.Dessa transaktioner omöjliggörs inle av beredningens förslag i detla avseende.Vi hävdar att någon ändring inte bör vidlas, då tillräckligt slarka skäl inleföreligger att begränsa möjlighelerna för de seriösa förelagen att med skatlemässigverkan arbeta med kommissionärsbolag. FARfinner ej någon ändring av nuvarande praxis rörande kommissionärsföretagbefogad. En ändring bör i varje fall ske försl efter utredning av de civilrättsligtoklara regler som finns rörande kommissionärsförhållanden. Företagsskatleberedningenhärockså behandlat de införda reglerna om beskattning av s. k. kommissionärsbolag.Med sädana bolag avses aktiebolag eller ekonomisk förening, som bedriverrörelse i egel namn uleslutande för annal aktiebolags eller ekonomisk föreningsräkning ulan att i övrigl driva verksamhet i nämnvärd omfaltning. Enliglgällande regler fär inkomslen av verksamhelen i sådana fall följaktligenredovisas hos del andra förelaget. Några spärrar har visserligen uppställts mengrundtanken har varil all huvudföretagei anses ha bedrivii kommissionärsbolagelsrörelse. En sädan beskattning hade långt innan bestämmelserna kom lill lillåiiisi praktiken. Om kommissionärsbolagel bedrivit rörelsen från fast driftställeanses delta ha utgjort fast driftställe för huvudföretaget. Dess inkomst skalli kommunalt hänseende till denna del alllså beskattas i den kommun där kommissionärsbolagelsdriftställe är beläget.