prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — De båda remissinstansernas ståndpunkt fårses mot bakgrund av all de anser att den myndighet, i första handförsäkringskassan, som har betalt ut bidragsförskott bör ha viss rätt altuppträda som part vid domstol i mäl om fullgörande av underhållsskyldigheten. Ocksåjag anser att bestämmelserna om när fastställda underhållsbidrag kan jämkasbehöver ses över. Den naluriiga utgångspunkten är enligt min mening att bådedomar och avtal om underhållsbidrag enligt allmänna grandsatser skall ligga faslför framliden. En sådan ordning är ägnad alt ge stabilitet åt parternasekonomiska planering och alt främja önskvärd eftertanke inför avtal ochrättegångar om underhållsbidrag. Detär emellertid uppenbart att man måsle tillåta ganska långtgående avsteg fråndenna utgångspunkt. Hänsynen lill barnets bästa och intresset av altbelastningen på föräldrarnas ekonomi blir rättvis och från social synpunktrimlig kräver sålunda alt underhållsbidragen anpassas lill ändrade förutsättningar. Sedanår 1977 uppställs i FB inte något krav på att en ändring av förhållandena skallvara väsentlig för all dom eller avtal om underhåll skall kunnajämkas.Självfallet kan inte varje förändring åberopas som grund för jämkning. Underförarbetena har framhållits alt en förutsättning är att bidraget med hänsyntill de ändrade förhållandena inte framstår som rimligt och att förändringeninte är tillfällig. Förändringen bör vara något så när betydelsefull. Vidarekan inte omständigheter som har varit kända eller kunnat förutses av parternanär underhållsbidraget bestämdes föranleda jämkning (LU 1975/76:33 s. 130 f).Vad som sålunda har uttalats bör enligt min mening fortfarande ha giltighet.Jag föreslår därför att den gällande bestämmelsen får bestå och att villkorenför jämkning lill följd av nya faktorer anges på väsentligen samma sätt som f.n. Iavsnitt 5.2.3 har jag framhållit att underhållsbidrag bör bestämmas på grundvalav en bedömning av barnets behov och atl behovet i allmänhet växlar underbarnets uppväxttid. F. n. iir det ofta osäkert i vilken utstriickning ändringari barnets behov har vägts in när underhållsbidrag fastställts i avtal ochdomar. Enligt 7 kap. 11 S andra stycket FB kan ändringar i kostnadema beaktaspå så sätl att underhållsbidrag bestäms lill olika belopp för särskilda Denna möjlighet torde emellertid inte utnyttjas så ofta. Omen indelning i perioder saknas torde del ligga närmast till hands atl anse altbidraget är beräknat med ledning av de genomsnittliga kostnaderna för barnelunder den lid underhåll skall utgå. Förfall då underhållstiden sträcker sig över många årär enligt min mening engenomsnittsberäkning för av kostnaderna för barnel mindre välförenlig med strävandena atl anpassa underhållsbidragen efter de verkligaförhållandena. Vill parterna inte från början differentiera underhållet medhänsyn lill barnets åldersperioder bör perspektivet begränsas framåt itiden när bidraget bestäms. Jag anser all FB bör ge vissl stöd för en sådanordning genom en föreskrift som ger part frihet all begära omprövning av domeller avtal om underhåll när bidraget, bortsett från indexändringar, har utgåttmed oförändrat belopp under en längre lid, förslagsvis . Även i övrigtkan det te sig befogat att eftersa pass medge fri omprövning av ellfastställt underhållsbidrag. I och för sig torde förhållandena då ofta haändrats på ett sätl som motiveraren jämkning av underhållsbidraget. En part sombegär omprövning skall emellertid i fortsättningen inte uttryckligen behövaåberopa ändrade förhållanden för atl en omprövning skall komma till stånd.Vidare bör domstolen ha frihet all jämka underhållsbidraget ulan atl angeändrade förhållanden som grund. Jagvill understryka all den nu förordade omprövningsregeln inte innebär att självaavtalstiden förkortas. Påkallas inte någon jämkning, när sex är har förflutit,utgår bidraget som förut. Inte heller får den nya omprövningsmöjlighetenåberopas till stöd för en mer restriktiv bedömning av frågan, om ändradeförhållanden gör del befogat all jämka bidraget innan har gått. Vadjag har sagt i det föregående mynnar alltså ul i förslag om alt dom och avtalom underhållsbidrag bör kunna jämkas för framliden när ändring i förhållandenaföranleder del. Omprövning bör alltid kunna begäras när bidrag har utgått medett och samma belopp , frånsett indexuppräkning. Dessutom bör ettavtal kunnajämkas om det redan vid tillkomsten var oskäligt. Till denna frågaåterkommer jag strax. Med tanke på de vidsträckta möjligheter som sålundaöppnas att ändra fastställda underhållsbidrag hyser jag inte någrabetänkligheter mot förslaget att underhållsavtal - liksom underhållsdomar-iövrigt görs bindande inte bara förden underhållsskyldige utan också för denunderhållsberättigade. Jämkningav avtal om engångsbidrag Somjag lidigare har föreslagit i avsnitt 5.2.5 bör del även i fortsättningen varamöjligt atl träffa avtal om engångsbidrag. Möjligheten bör stå öppen för allabarn och inte som förbehållas barn till dem som inte har varit gifta medvarandra. Prop.1978/79:12 118 Enligtgällande rätt (7 kap. 8 § andra slyckel FB) kan avtal om engångsbi- Allmändrag inte jämkas på grund av all förhållandena har ändrats. De sakkunniga motivering har emellertid föreslagit all också sädana avtal skall kunnajämkastill förmån för den underhållsberättigade. Remissinstanserna har anslutit siglill förslaget. Ävenjag biiräder förslaget i den delen. Kommer t. ex. den underhällsskyldige sedanavtalet har träffats i en bättre ekonomisk situation, bör del finnas möjlighelför barnel all få ytteriigare bidrag, antingen i form av ett nytt engångsbidrageller som ett periodiskt bidrag. Däremot bör den underhållsskyldige, sedanbidraget väl har eriagts, inte kunna kräva all få tillbaka en del av bidragetom förhållandena ändrar sig lill hans nackdel. Del är troligt alt denföreslagna ordningen leder till en minskning av antalet fall där bidrag bestämsatt utgå med ett enda belopp. Liksom de sakkunniga ser jag emellertid deltanärmast som en fördel. Desakkunniga har som nämnts föreslagit all också bestämmelserna om jämkning avuppenbart obilliga avtal om underhåll ändras. Bestämmelsema gäller avtalsom makar har träffat inför en föreslående äktenskapsskillnad (7 kap. 9 § FB).Talan om jämkning måsle väckas . Desakkunniga har ansett all det även i de fall då barnets föräldrar inte är ellerhar varit gifta med varandra kan finnas behov av en regel som innebär atlobilliga avtal kanjämkas. Med avtalslagens generalklausul som förebild, dvs. 36§ lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättensområde, föreslår de att jämkning skall kunna ske när avtalet är oskäligt medhänsyn till omständigheterna vid dess tillkomst och övriga omständigheter. Delföreslås också atl den särskilda preskriptionsregeln slopas. Förslaget harmottagits positivt under remissbehandlingen Generalklausulen,som trädde i kraft , är formellt inte tillämplig påfamiljerättens område. Del hardock förutsatts att bestämmelsen kan tillämpasanalogivis (prop. 1975/76:81 s. 113). Om den föreskrift om ändring av oskäligaavtal som de sakkunniga föreslår genomförs, medför den i förening med bestämmelsenom jämkning på grund av ändrade förhållanden all man i FB får en uttryckligoch uttömmande reglering av jämkningsgrunderna. Jag förordar att den föreslagnaregleringen genomförs. Delta innebär att möjligheterna alt få ett underhålljämkat på grund av omständigheter som har förelegal redan när avtalet slötsblir desamma som gäller för rent förmögenheisräiisliga avtal. Vid prövningenkan sålunda beaktas om motparten har fått igenom avtalet genom aggressivtuppträdande, överraskningstaklik eller annal missbruk av förhandlingsläget. Detbör också vara möjligt att jämka ell avtal som har grundats på oriktigauppgifter, oavsett om dessa har lämnats i god tro eller inte, om avtalet medhänsyn till omständigheterna även i övrigt är oskäligt (jfr prop. 1975/76:81 s.126). Jämkningav bidrag Jör förfluten tid Vadsom gäller i fråga om möjligheten att få lill stånd jämkning förförfiuten lid av underhållsbidrag kan inte anses helt klart. Jämkning på grundav ändrade förhållanden torde dock inte kunna ske för tid som har förfiutitinnan jämkningsfrågan aktualiseras (NJA 1929 s. 35; jfr dock SvJT 1936 rfs.65). Desakkunniga har föreslagit atl jämkning så lill vida skall kunna göras medretroaktiv verkan all obetalda bidrag får sältas ned eller helt falla bort,oavsett om jämkningen beror på att förhållandena har ändrats eller att avtaletär oskäligt. Däremot har de ansett atl bidrag som har betalts i behörig ordninginte skall kunna krävas tillbaka. Samtiiga remissinstansersom har yttrat sig i saken ställer sig positiva till de sakkunnigas förslag.Även jag anser del värdefullt om möjlighel öppnas all helt eller delvis sällaned äldre obetalda bidrag. När bidragsskyldigheten prövas måsle en bedömninggöras av föräldrarnas framlida ekonomi. Blir den underhållsskyldiges ekonomisämre än som förutsågs, innebär del all han kan få svårt all fullgöra sinskyldighet. Förhoppningar inför framliden kan göra att han dröjer med atlbegära jämkning. Skuldbördan kan under liden växa lill betydande belopp. Främstmed tanke på sådana situationer föreslår jag att, om förhållandena har ändratssedan underhållsbidraget bestämdes, jämkning får ske av förfallna belopp sominte har blivit betalda. Jämkningsmöjligheten bör naluriigtvis begagnas medtillböriigl beaktande av den underhållsberättigades intresse av alt ha kvar sinfordran. Rättalt få bidrag för förfiuten tid nedsatt bör föreligga inte endasl när denunderhällsskyldige begär jämkning för framliden. Även jämkning enbartför förfiuten tid bör kunna ske. Om en sådan fristående rält lill jämkninginförs torde man bl. a. kunna vinna den fördelen all en underhållsskyldig inteav rädsla för att annars gå miste om jämkningsmöjligheten påkallar nedsättningför framliden så snart bidragsförmågan försämras. Möjlighetenalt medge jämkning för tid innan talan har väckts bör, som jag framhöll,begagnas med återhållsamhet. Frågan bör prövas efter omständigheterna i detenskilda fallet. Jag anser därför inte att det finns skäl att -såsom har föreslagilsunder remissbehandlingen - särskilt begränsa den tid för vilken jämkning kangöras. Till detta kommer atl jag i det följande ämnar föreslå en förkortning avpreskriptionstiden för fordran på underhållsbidrag. Enremissinstans har ansett att det ibland kunde vara motiverat att på grund avändrade förhållanden också höja bidrag retroaktivt. Något angelägel behov avalt införa en möjlighet härtill kan dock inte an.ses föreligga.Underhållsbidrag tjänar i första hand syftet alt tillgodose det löpande behovetav medel för uppehälle. Enligt min mening får det an.ses tillräckligt om denunderhållsberättigade har möjlighel alt få höjning av bidraget från den dagtalan om jämkning väcks. Detla bör gälla oavsett om fråga är om periodiskabidrag eller om engångsbidrag. Jämkning av avtal förförfiuten lid bör kunna komma i fråga även i fall då avtalet är oskäligt medhänsyn lill omständigheterna vid dess tillkomst och övriga omständigheter.Eftersom det här gäller förhållanden som förelåg redan när avtalet slöts bör,som en remissinstans har påpekat, möjlighet finnas både att låtabidragsskyldigheten helt upphöra eller sätta ner den och atl bestämma allbidrag skall utgå med högre belopp än som framgår av avtalet. I praktiken lordedel knappast bli aktuellt all förordna om återbetalning av redan eriagdabidrag, men möjligheten härtill bör inte uteslutas. Sammanfattningsvisföreslår jag alltså att underhållsbidrag skall på grund av ändrade förhållandenkunnajämkas för tid innan talan har väckts på så sätt att obetalda bidrag sättsner eller faller bort. Är bidragsavial oskäligt med hänsyn tillomständigheterna vid tillkomsten, bör det i princip kunnajämkas enligt vad somgäller i fråga om avtal på förmögenhetsrättens område. Föratt man skall få en smidig anpassning av underhållsskyldigheten till deverkliga förhållandena är det inte nog all de materiella bestämmelserna i möjligheter all jämka fastställda underhållsbidrag. Man måsle också sökase lill att jämkning i praktiken kommer till stånd i önskvärd omfattning. Avsärskilt intresse är vilka möjligheter som erbjuder sig atl beakta växlingar ide bidragsskyldigas betalningsförmåga inom ramen för bidragsförskottssystemet. Familjelagssakkunnigasförslag om en självsiändig prövning från försäkringskassornas sida avskyldigheten atl betala tillbaka bidragsförskott har fördelar i det hänseendesom nu diskuteras. Försäkringskassorna skulle enligt förslaget fortlöpande ochpå egel initiativ kunna höja och sänka återkravs-beloppen efter ändringar i denunderhållsplikliges inkomster och andra ekonomiska förhållanden. Jämkningsprocesserskulle bli onödiga så länge det inte är fråga om bidrag som ligger över nivånför bidragsförskott. Man skulle också undgå olägenheten med den konstladepartsställning som föreligger i jämkningsmålen. F. n. har denunderhållsberättigade ofta inget annal intresse av utgången i processen än attförekomma atl sätter ner bidragsförskoilel med hänvisningtill all underhållsbidraget och därmed det allmännas anspråk på återkrav är förlågt. Somjag har konstaterat förul bör emellertid de sakkunnigas förslag till nyttålerkravssyslem inte leda lill lagstiftning f. n. Frågan är då om man på annatsätl kan främja de syften som ligger bakom förslaget. Under remissbehandlingenhar några instanser föreslagit atl försäkringskassa skulle få rält all uppträdasom part gentemot den underhållsskyldige vid avtal och rättegång omunderhållsbidrag upp till bidragsförskottsnivån. Förslaget är enligt min meningvärt att pröva som ell alternativ till den ordning som de sakkunniga harföreslagit. Också denna prövning bör emellertid anslå i avvaktan bl. denpågående översynen av bidragsförskottslagen, Andraremissinstanser anser att man redan inom ramen för gällande ordning kan någanska långt på vägen att anpassa återbetalningsskyldigheten förbidragsförskott lill betalningsförmågan. De syftar då i främsta rummet påmöjligheten enligt bidragsförskottslagen att besluta om eftergift av återkrav.Enligt 18 § i lagen kan efterge del allmännas krav, om delärskäligimed hänsyn lill anden underhållsskyldige har varit sjuk, arbetslös,omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda. Eftergift kanmeddelas också om del av annan anledning framstår som skäligt. Detär också min åsikt att eftergiftsinstitulet i ganska stor omfattning kananvändas som ell medel alt rätta ålerbetalningsskyldigheten efter ändringartill det sämre i den bidragsplikliges förhållanden. Redan de gällandebestämmelserna ger goda möjligheter lill detla. Del har dock satts i fråga omeftergift kan beviljas enbart eller i huvudsak av ekonomiska skäl (se RuneLavin, , s. 66 fQ. Denna osäkerhet bör undanröjas.Jag har förordat all domstol skall kunna sätta ner eller slopa underhållsbidragför förfiuten lid när det föranleds av ändring i förhållandena. På motsvarandesätl bör, som en remissinstans har framhållit, helt ellerdelvis kunna efterge återkrav när del i efterhand visar sig all det fastställdaunderhållsbidraget blev för högt därföratt den underhållsskyldiges förhållandeni själva verket inte blev sådana som man från början hade antagit. Videftergiflsprövningen bör kassan hämla ledning från de riktlinjer som jag hartalat om i avsnitt 5.2.3. Av särskild belydelse för bedömningen blir deföreslagna föreskrifterna i FB om vilka belopp som den underhållsskyldige börkunna förbehålla sig när underhållsbidrag bestäms. Jagförutsätter att försäkringskassorna i den utsträckning som tillgången påpersonal och hänsynen lill andra arbetsuppgifter tillåter själva uppmärksammarde fall då äterkravseftergift är befogad. Närmare föreskrifterom detta kanmeddelas av . gäller att försäkringskassornaäven ulan framställning från den underhållsskyldige kan pröva frågan omeftergift. En erinran om detta har också tagits in i de verkställighetsföreskrifterlill bidragsförskottslagen som har utfärdat. Eftergiftsinstituletbör i och för sig inte göras till ett instrument för korrigering a vunderhållsavtal som är oskäliga eller domar som anses oriktiga. Detta hindrarinte att återkrav efterges - utöver de fall då den underhållsskyldigessituation har förändrats - när det är påkallat med tanke på hans rehabiliteringeller i andra särskilda situationer, i enlighet med vad som följer av 18 §bidragsförskottslagen i gällande lydelse (se bl. a. prop. 1974:12 s. 26 och27). Mångaav de underhållsskyldiga som har betalningssvårigheter och som pressas avunderhållsskulder kan ha ganska goda inkomster när de väl har förvärvsarbete.Deras problem kan vara atl de ofta är sjukskrivna eller arbetslösa. För dennakategori blir möjligheten för försäkringskassorna att i efterhandsätta ner eller helt efterge ålerbetalningsskyldigheten av särskilt värde.Jämkning vid domstol torde nämligen ofta inte komma i fråga, efiersom enprognos för framtiden kan peka på en ganska god förvärvsförmåga. börkunna meddela eftergift inte bara när ändringen i den underhållsplikligesförhållanden är övergående utan också när den är beslående. I det senare falletbör emellertid den underhållsskyldige uppmanas alt söka få en ändring tillstånd i den dom eller det avtal som bidragsskyldigheten grundas på. Jämkninggenom dom eller avtal är den enda möjlighel som står till buds när det är frågaom att sätta ner ett bidrag som ligger över nivån för bidragsförskottet elleröver huvud laget när del gäller all höja ett en gång fastställt bidrag. har godamöjligheter atl i ett sammanhang bedöma den underhållsskyldiges förpliktelsermol fiera bam. En sådan helhetsbedömning av underhållsbördans sioriek kan (. n.inte alltid komma lill stånd vid domstol. Domstolen kan ju endast lx;stämma ombidrag till den som i målet är den underhållsskyldiges motpart. Endasl i begränsadutsträckning är del möjligt atl i en rättegång pröva fiera mål om underhåll.Detla aren brist som man enligt min mening nu bör rälla ti II. Jag anser alltså att man bör underiäita för den underhållsskyldige atti processen dra in alla dem mot vilka han är bidragsskyldig. Jag avser attbehandla denna fråga närmare under 5.2.9. Som jag har antytttorde försäkringskassorna inte sällan ha anledning att uppmärksamma föräldrarpå möjligheten all genom avtal eller dom få till stånd jämkning av ett fastställtunderhållsbidrag. 1 flertalet fall torde emellertid jämkning bli beroende avparternas eget initiativ. Det är angelägel alt sprida information omförutsättningarna för jämkning och att motverka föreställningen alt jämkningendast är en extraordinär åtgärd. Många föräldrar är inte medvetna om atl degenom avtal kan ändra ett underhållsbidrag som har fastställts av rätten.Enligt min mening skulle del vara av värde om domar i underhållsmål alllidinnehöll en erinran om de föratsättningar under vilka del fastställda bidragetkan ändras. En sådan erinran bör också regelmässigt föras in i underhållsavtalsom upprättas under medverkan av myndighet. Del allmänna bör sörja för attinformation om jämkningsmöjligheterna också lämnas i andra former. Det ankommerpå regeringen alt ta ställning lill hithörande frågor. De åtgärder som jag harberört i detta avsnitt bör kunna leda lill att underhållsbidragen i praktikenblir bättre anpassade till faktiska behov och verklig bärkraft. Jag äremellertid medveten om alt systemet för återkrav av utgivna bidragsförskott harbrister och att på andra lösningar kanske måsle sökas.Bidragsförskotlsinsliluiel kommer all prövas i den kommitté för utredning avstödet tili särlevande föräldrar som socialministern har tillkallat. Prop.1978/79:12 J23 5.2.7Indexändringarna och underhållsbidrag till barn Allmän motivering1 lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag, den s. k. indexlagen,föreskrivs all underhållsbidrag som på grund av lag skall utgå lill bl. a. egetbarn och makes barn skall ändras i anslutning till basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring. Indexlagens syfte är att anpassa underhållsbidragen lilländringar i penningvärdet. Underhållsbidragen ändras , menendast om basbeloppet för mars med över-eller underskriderdel basbelopp som låg lill grund förden senaste ändringen. Bidrag som harfastställts i liden mellan två ändringar justeras redan vid nästföljandeändring. Gällande bidrag ändras med det procenttal med vilket basbeloppet harändrats. har bidragsbeloppen höjts enligt lagen med 14 procent.Höjningarna uppgick lill resp. . Om denunderhållsskyldiges inkomster inte har stigit i en utsträckning som motsvararhöjningen av bidragsbeloppet, kan nedsättning aktualiseras enligt de allmännareglerna i FB om jämkning vid ändrade förhållanden. Desakkunniga har ansett atl det måsle vara lill fördel både för denunderhållsskyldige och för den underhållsberättigade om bidragsbeloppen pånågot sätt påverkas av förändringarna i penningvärdet. De har därför inte velatavskaffa indexregleringen. De nuvarande regelbundet återkommande höjningarna avunderhållsbidragen har dock enligt de sakkunniga blivit betungande för deunderhällsskyldiga, vilkas ekonomiska situation inte harförbättrats i samma takt. De sakkunniga föreslår därför all siorieken av deåriiga ändringarna begränsas. Den lösning som förs fram innebär atl endasl dendel av underhållsbidraget som kan sägas motsvara de nödvändiga kostnaderna förbarnet följer ändringarna i penningvärdet. Till den del bidraget ligger ovanfördenna nivå skall däremot någon förhöjning inte göras enligt lagen. Närmarebestämt skall enligt förslaget den del av ell underhållsbidrag som motsvararbidragsförskottet ändras i anslutning till detta, medan den del som liggerovanför utgår som ett fasl belopp utan ändring. Samordningen medbidragsförskottet föreslås få lill följd att underhållsbidragen ändras likaofta som bidragsförskottet. Detta kan ändras från en månad till en annan,beroende på ändringarna i basbeloppet. Desakkunnigas förslag angående metoden att indexreglera underhållsbidragen harfått ell blandat mottagande. En majoritet av remissinstanserna är kritisk elleranser att en annan lösning bör övervägas. Några efteriyser ett syslem som larhänsyn .såväl till prisutvecklingen som till ändringar i denunderhållsskyldiges inkomst. Andra föreslår att skatteavdraget för utgivnaunderhållsbidrag höjs. Förslaget att bidragsbeloppen skall ändras vid sammatillfällen som bidragsförskotten har avvisats av fiertalet remissinstanser. Somde sakkunniga har framhållit måste del i längden vara en fördel både för deunderhållsberättigade och de underhållsskyldiga att underhållsbidragen genomen generellt verkande reglering anpassas till ändringar i penningvärdet.Del bör alltså inte komma i fråga att avskaffa systemet med indexreglering avunderhållsbidragen. Särskilt de senaste årensindexuppräkningar har emellertid medfört kännbara påfrestningar för mångaunderhållsskyldiga vars inkomster inte har ökat i samma takt. Åtskilligabidragsskyldiga hör ekonomiskt sett inte lill de mera gynnade grupperna och kanha svårt atl kompensera sig fören höjning av den allmänna prisnivån.Visseriigen är det numera betydligt lättare än när indexlagen kom lill all fålill stånd jiimkning av bidrag som har ändrats enligt denna lag. Det kanemellertid inte anses lämpligt med ell system som påkallar ell stort antaljämkningsprocesser. 1 den mån indexlagen ger sådana effekter, bör reglerna sesöver. Under 5.1.3 har jag nämntall budgetminislern lill hösten kommer att lägga fram förslag om all höjaskatteavdraget för underhållsbidrag lill barn. En sådan uppräkning är ägnad allmildra konsekvenserna för de underhållsskyldiga av en indexhöjning avunderhållsbidragen. 1 sammanhanget vill jag erinra om del infialionsskydd avskalorna för den statliga inkomstbeskattningen som har beslutat om (prop.1977/78:49, SkU 1977/78:14, rskr 1977/78:48) och som kommer att tillämpasförsta gången vid taxering. Regleringen innebär i princip alt eninkomstökning som endast avser att kompensera för prisstegringar inte somhittills reduceras genom att den reella skattebelastningen ökar på grund avskalornas progressivitei.