prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Även om utsikterna förandra är utomordentligt osäkra, kan det därför inte uteslutas,att en viss förbättring i ekonomin kommer tillstånd redan före nästa årsskifte. 1 genomsnitt väntasproduktionstillväxten i dämpas till 2ä3%. De stimulansåtgärder somär i kraft i fr. o.m. ingången av 1979, får sinstarkaste effekt under första hälften av året. Höjningen av mervärdesskattenmed en procentenhet som sker kommer visserligen att fåett dämpande inflytande på den privata konsumtionens tillväxt, men sammantagetinnebär stimulansprogrammet ett visst nettotillskott till efterfrågan även . En viktig fråga är i vilken utsträckning ensjälvbärande konjunkturuppgång kan skapas det framförliggande året. Onekligentedde sig utsikterna för den västtyska ekonomin fördelaktiga under senaredelen av 1978, med en stadigt förbättrad ordersituation och tecken på enförstärkt utveckling av den tidigare svaga investeringsverksamheten. Medhänsyn till att stimulansprogrammet läggs till denna gynnsamma underiiggandetrend förefaller utsikterna för en mer varaktig uppgång relativt goda. 1978/79:100 36 bakgrund väntas en ökning i totalproduktionenmed 1979. Det kan emellertid inte uteslutas alt utvecklingen undergynnsamma betingelser kan visa en förstärkning under loppet av 1979 och atldärför tillväxten i genomsnitt för året rentav kan bli ännu högre. Den förutsedda gynnsammautvecklingen i den västtyska ekonomin 1979 väntas leda till en successivtförstärkt konjunktur också i övriga . Förutsättningen att kunnafölja med i en uppgång varierar dock kraftigt mellan skilda länder. Frankrikekan anses ha goda möjligheter att uppnå en högre tillväxt än 1978. Enrestriktion härvidlag utgör dock den kvardröjande höga takten iprisstegringarna. Å andra sidan innebär den oförmånliga trenden iarbetslösheten, att behovet av en snabbare tillväxtökar. Av central betydelse för utvecklingen i den franska ekonomin är också näringslivetsinvesteringar, vilka underåterhämtningen ökat mycket svagt. Under förutsättning att läget förbättras idetta avseende torde tillväxten av totalproduktionen kunna komma attförstärkas något 1979. För delpekar det mesta på alt expansionen i ekonomin dämpas något det framförliggandeåret. Ökningen i den privata konsumtionen 1978 har klart överstigit del långsiktigautrymmet i ekonomin. Trots den mycket snabba konsumtionsökningen finns detklara indikationer på att löneökningarna ej håller sig inom de ramar somangivits i regeringens pris- och inkomstpolitik. Därmed försämras ocksåutsikterna beträffande inflationen. En svagare utveckling av de realadisponibla inkomsterna, som under alla omständigheter är att förutse, väntasleda till en lugnare tillväxt av den privata konsumtionen och därmed av dentotala produktionen. Den tillväxttakt om 2 å som förutses ligger i linjemed målsättningarna att ytterligare nedbringa inflationen och bibehålla denexterna balansen. I utgör såväl detansträngda statsfinansiella läget som den alltjämt höga inflationstakten starkabegränsningar för en uppgång av efterfrågan. Däremot pekar trenden ibytesbalansen i riktning mot ökande överskott. Det anses förenligt med destabiliseringspolitiska målsättningarna att söka nå en tillväxt 1979 istorleksordningen . De ekonomisk-politiska åtgärder som beslutats under1978, särskilt ett ambitiöst program för offentliga investeringar, siktar moten tillväxt i denna omfattning. De mindre västeuropeiskaekonomierna, med stort handelsutbyte med , tordegenerellt sett komma att få uppleva bättre konjunkturer under 1979.1 flera avdessa länder utgör dock bytesbalansunderskotten fortfarande en viktigrestriktion för en expansion av den inhemska efterfrågan. För vissa länder kandetta till en del sättas i samband med gradvis apprecierande valutor. a.gäller detta för , där ytterligare restriktiva åtgärder vidtagits under1978. På grund av den uppgång i den inhemska efterfrågan som förutses iframför allt väntas tillväxten i som helhet öka markant från1978 till 1979. 1 bör de ekonomiska utsikterna bedömas motbakgrund av två Diagram 2:2 Utvecklingen av effektiva kurser fördollar. D-mark och yen 1977-oktober 1978 Procentuell avvikelse frånläget /1977 I J 11 I I I I I X_J iJ I I I ............................ I I I varandra motverkande faktorer. Yenensappreciering, och de därav förorsakade försiktiga prognoserna för exporten,måste vägas mot den hävdade utvecklingen av den inhemska efterfrågan sominleddes . Vid bedömningen måste hänsyn tas också till destimulansåtgärder som är i kraft och som får sin största betydelse underbörjan av 1979. Hur den inhemska efterfrågan utvecklas därefter blir i hög gradberoende av i vilken utsträckning regeringen är beredd att fullfölja denexpansiva ekonomiskpolitiska kursen. Det har antagits att ytterligare åtgärderkommer att sättas in , med hänsyn till den japanska regeringensutfästelserom en fortsatt hög tillväxttakt. Sammantaget för helaOECD-området skulle detta innebära en jämfört med i stort sett oförändradproduktionstillväxt det framförliggande året, dvs. i storleksordningen 3,5%.Detta genomsnitt döljer dock den väsentliga förskjutning i expansionstakten mellanolika länder och länder-områden som behandlats i det föregående. Medantillväxten i sålunda väntas i det närmaste halveras jämförtmed 1978, förutses en tydlig förstärkning för del. Vad gäller olikaefterfrågekomponenters betydelse för konjunkturförloppet, framstår det somsannolikt att utvecklingen kommer att förete 1978/79:100 38 stora likheter med 1978. Således väntas denprivata konsumtionen fortsatt utgöra den viktigaste tillväxtskapande faktorn.Emellertid kan man förutse att näringslivets investeringar efter hand får enökad betydelse för efterfrågans utveckling. Detta gäller särskilt devästeuropeiska länderna, där en viss förbättring, visserligen från en lågutgångsnivå, redan börjat skönjas. En viktig faktor bakom en sådan uppgång ärden förbättring av företagens vinstläge som noterats i flera länder under 1978.Med undantag för är emellertid kapacitetsutnyttjandet ännualltför lågt för att ställa någon investeringsleddkonjunkturuppgång i sikte. För bostadsbyggandet är troligen en viss försvagningatt räkna med. Denna förklaras huvudsakligen av den nedgång som förutses iFörenta staterna, medan bostadsbyggandet väntas tillta i omfattning i andra länder däribland FörbundsrepublikenTyskland. Vidare förutsätts att lagerrörelserna generellt sett inte kommer attfå någon större inverkan på produktionstillväxten. Detta förklaras av denanpassning av lagren i riktning mot önskade nivåer som fortgått under 1978.Slutligen förutses att den externa efterfrågan kommer att få en i stort settneutral effekt för OECD-området totalt sett. Inom detta genomsnitt döljer sigdock betydande skillnader för olika länder, vilket berörts i det föregående. Ett orosmoment iutsikterna är utvecklingen av sysselsättningen. På grund avbefolkningsmässiga faktorer ökar utbudet av arbetskraft i en snabb takt.Huruvida denna ökning kan absorberas av en stigande efterfrågan är osäkert. Ennyckelroll i detta sammanhang har produktivitetsutvecklingen. Vid nuvarandelångsamma tillväxt av produktiviteten i flertalet länder, skulle en uppgång iproduktionen föra med sig en klar ökning av sysselsättningen. 1 den mån densvaga ökningen av produktiviteten är ett utslag av atl arbetskraften behållitsinom förelagen trots vikande efterfrågan, är det troligt att produktionen kanökas ulan alt nyanställningar behöver ske i någon större utsträckning.Sysselsättningen skulle då stiga klart långsammare än produktionen. 1 dettafall måste man befara en kvardröjande hög arbetslöshet även i de länder därkonjunkturen förbättras, som den stiger i länder där tillväxtensaktar av. Den genomsnittligaprisutvecklingen inom blir i hög grad beroende av i vilkenutsträckning de amerikanska åtgärderna för att dämpa inflationen blirframgångsrika. 1 de valutaslarka länderna väntas prisstegringarna bli mycketdämpade också det framförliggande året. Även i flertalet mindre industriländerbör den nuvarande inriktningen av den ekonomiska politiken bidra till enlugnare inflationstakt. För tre av de stora västeuropeiska länderna -, och - är däremot utsikterna för en nedgång iprisstegringarna tämligen osäkra. Hur utvecklingen i dessa länder kommer att tesig avgörs i hög grad av de kommande lönerörelserna. väntasråvarupriserna stiga i ungefär samma takt som priserna på industrivaror.Härigenom får man ej samma inflationsdämpande effekt från omvärlden som underdel gångna året. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 39 Dessutom är det troligt att råvarupriserna visaren tydlig uppgång under loppet av1979. Av särskilt stor betydelse i detta sammanhang är beslutet inom OPEC atthöja oljepriset successivt . De aviserade höjningarna innebär enökning i priset på råolja i dollar räknat och mätt överårsgenomsnitten. Sammantaget väntas nämnda faktorer leda till en ungefäroförändrad prisstegringstakt inom OECD-området 1979. Den genomsnittligaprisuppgången i konsumentledel förutses sålunda bli . En på helårsbasis i storti stort sett lika snabb ökning av priserna på industrivaror och råvaror, skulleinnebära ett oförändrat bytesförhållande för gentemot omvärlden. Påhandelns volymsida förutses inga större förändringar i nuvarande export- ochimporttrender till länder utanför OECD-området. Härmed är det sannolikt attden jämvikt i bytesbalanserna som nåddes 1978 för OECD-området i stort settkan upprätthållas . Efter den snabbauppgången i den internationella handeln som inträffade , har utvecklingenvarit anmärkningsvärt svag. Med hänsyn till den förutsedda, måttliga tillväxteni totalproduktionen, är inte heller någon klar förbättring i utsikt.Omsvängningen i tillväxtens fördelning med en snabbare utveckling i Västeuropasaml en förstärkt export till länder utanför OECD-området torde dock medföra ennågot större ökning av totala export. En uppgång förvärldshandeln i storleksordningen 5,förefaller trolig. Därvid torde ensnabbare exporttillväxt för de mindre länderna kunna vidmakthållas. Den alltsedan 1975pågående expansionen i den amerikanska ekonomin fortsatte . Dengynnsamma utvecklingen av den inhemska efterfrågan medförde en ökning avtotalproduktionen med . Utvecklingen under loppet av året företeddeemellertid en ojämn bild. Vid inledningen av 1978 inträffade en markantdämpning av den ekonomiska aktiviteten, huvudsakligen betingad av den strängavinterns negativa inverkan och den då pågående utbredda kolgruvestrejken.Stagnationen följdes dock av en mycket snabbåterhämtning . Totalproduktionen steg då i enårstakt av . Under årets andra hälft var konjunkturförloppet mindreryckigt. En något lugnare ökningstakt för den privata konsumtionen motverkadesav en förhållandevis kraftig uppgång i näringslivets investeringar. Liksom under deföregående åren var den privata konsumtionen en av de ledande drivkrafternabakom efterfrågeexpansionen. Hushållens reala inkomster utvecklades gynnsamt.En bidragande orsak härtill var den kraftiga ökning av sysselsättningen somägde rum. En annan positiv faktor Prop.1978/79:100 40 för konsumtionsutvecklingen var konsumenternasbenägenhet att acceptera en ökad skuldsättning. Detta gynnade särskiltförsäljningen av bilar och andra varaktiga konsumtionsvaror. När det gällerbilhandeln förklaras ökningen i försäljningen också av att ett ersättningsbehovi ökad utsträckning gjorde sig gällande. Sammantaget steg den privatakonsumtionen med . Ökningen av de offentliga utgifterna var också iungefär denna storleksordning. De fasta investeringarnasläpade länge efter i återhämtningen. Under loppet av 1978 kunde dock enmarkant förbättring registreras. Särskilt stor betydelse måste tillmätas densnabba ökning som inträffade för näringslivets investeringar i byggnader ochmaskiner. Denna utveckling förklaras till stor del av attkapacitetsutnyttjandet inom många näringsgrenar nådde en tämligen hög nivå,varför behovet av kapacitetsutvidgningar började göra sig gällande. En annanförklaring var det successivt förbättrade vinstläget inom det amerikanskanäringslivet. Dessa faktorer ledde till att ökningen i det privatanäringslivets investeringar uppgick till . Bostadsbyggandetregistrerade en tillväxttakt på , vilket måste betraktas som ett gottresultat med hänsyn till att en högnivå uppnåddes . Uppgången i bostadsbyggandet kunde äga rum trots denuppdragning i ränteläget som skett. Sammantaget ökade de totala fastainvesteringarna med inemot i volym 1978. Till skillnad från defasta investeringarna, uppvisade inte lagerinvesteringarna samma anpassningtill utvecklingen av den samlade efterfrågan. Trots en viss uppgång avlagervolymen befann sig kvoten mellan lager ochförsäljning på en historiskt sett låg nivå. Den försiktighet som detta geruttryck för kan förklaras med erfarenheterna från den föregående recessionen,då färdigvarulagren var mycket stora då försäljningen börjadeatl minska kraftigt. fick ej lagerrörelserna någon större varesig positiv eller negativ effekt på den inhemska efterfrågan. Också utrikesbalansenfick en neutral inverkan på efterfrågan. Både exporten och importen ökade i ettsnabbt tempo. Uppgången i den inhemska efterfrågan medförde en ökning iimporten med . steg exporten med . Detta var enanmärkningsvärd förbättring jämfört med , då ökningen uppgick till endastca 2,. Den gynnsammare utvecklingen kan förutom effekter av den fallandedollarkursen tillskrivas den förstärkta tillväxten i en rad utvecklingsländer,vilka tillsammans svarar för en betydande andel av den amerikanska exportmarknaden.En fortgående försämring av bytesförhållandet medverkade till atthandelsbalansens underskott ökade till , varvid ocksåbytesbalansens underskott steg. Den negativa utvecklingen av den externabalansen i löpande priser, liksom den tilltagande inflationsutvecklingen,ledde till ett minskat förtroende för den amerikanska dollarn. Vid fleratillfällen resulterade detta i betydande deprecieringar i Särskilt stora varkursförskjutningama i förhållande till den japanska yenen och D-marken. Läget på arbetsmarknadenförbättrades . Sysselsättningen ökade i en snabb takt, vilketmedförde att arbetslösheten kunde nedbringas ytterligare trots en samtidig kraftigökning av arbetskraften. Sålunda minskade arbetslösheten till vidslutet av året, att jämföra med ca 6,året innan.Sysselsättningen ökade med drygt 2 milj. personer. 1förhållande till produktionstillväxten var sysselsättningsökningen oväntatstor. En negativ effekt av detta var den svaga produktivitetsutvecklingen. En rad faktorer bidrogtill att driva på prisstegringarna. Låga produktivi-tetstal i förening medkraftiga löneökningar fick en betydande kostnads-höjande effekt.Dollardeprecieringen fördyrade importen, och trycket från efterfrågesidanverkade underlättande för prishöjningar. Mätt mellan årsgenomsnitten uppgickökningen av konsumentpriserna till . Under en periodunder våren och sommaren var inflationen dock uppe i en årstakt av , främstberoende på höjda livsmedelspriser. Oron för en tilltagandeprisutveckling samt dollarns fall var de huvudsakliga orsakerna bakom denåtstramning av den ekonomiska politiken som ägde rum under loppet av 1978. 1första hand värdet penningpolitiken som skärptes. Ränteläget höjdes efter hand,dels som en anpassning till den ökande kreditefterfrågan, dels som en medvetensträvan från myndigheternas sida att hålla tillbaka kreditexpansionen.Åtstramningen av penningpolitiken kulminerade . Efter enkraftig nedgång i dollarkursen ingrep myndigheterna med en höjning avaffärsbankernas reservkrav och en ökning av diskontot med en procentenhet till9,. Dessa åtgärder kombinerades med kraftigt utökade resurser för att kunnaintervenera på valutamarknaderna i syfte att stödja dollarkursen. Tillgång tillmotsvarande i utländska valutor mobiliserades för dettaändamål. Av dessa hänför sig 10 miljarder till emission av obligationer iutländska valutor. Dessutom utökades de s. k. swap-avtalen medFörbundsrepubliken , och . Slufligen beslöt man attutnyttja dragningsrätten i internationella valutafonden, vilket måste betraktassom en exceptionell åtgärd eftersom det var första gången detta inträffade. Också beträffandefinanspolitiken gjorde sig en ökad försiktighet gällande. Delta log siguttryck i att de i budgeten föreslagna skattesänkningarnasenarelades och minskades i omfattning. 1 den slutliga utformningen uppgårskattesänkningarna till strax . Nära 13miljarder kommer inkomstlagarna till godo via sänkta skatteskalor. Restenutgörs av minskad företagsbeskattning och lägre beskattning av inkomster frånkapital. Trots dessa stimulansåtgärder beräknas dock den samlade inverkan frånden offentliga sektorn bli återhållande på ekonomins utveckling. Detta berorfrämst på ett ökat skatteut- Prop.1978/79:100 42 tag i och med att inflationen för upp löntagarnai högre skatteklasser. Som ett led i strävandenaatt nedbringa inflationen och stödja dollarkursen presenteradeadministrationen riktlinjer för framtida pris- och löneökningar.Målsättningen är att löneökningarna ej skall överstiga , och attprishöjningarna för andra varor än livsmedel ej skall bli högre än 5 3/4%.1979. Beträffande riktlinjerna för lönerna är låginkomsttagarna undantagna.Avsikten är att företag och fackföreningar frivilligt skall hålla sig inom deuppställda gränserna. Vissa möjligheter till sanktioner finns dock i de falldär riktlinjerna ej följs. Möjlighet finns också till kompensation viaskatterna för löntagare som håller sig inom riktlinjerna, om inflationen skullebli högre än väntat. Effekterna av detta program för att hejda inflationen ärsvåra att förutse. Först torde det vara möjligt att avgöra ivilken mån framgång kan nås när det gäller att begränsa prisökningarna. Vid utgången av 1978dominerade fortfarande en stabil underliggande trend den ekonomiskautvecklingen. Detta visas framför allt av den fortsatt gynnsamma utvecklingenav industriproduktionen. Emellertid pekar flera indikatorer mot en försvagningav tillväxttakten. Sålunda visar orderingången till industrin en ogynnsamutveckling, och förtroendeklimatet inom näringslivet och bland hushållen harsjunkit. Också andra faktorer talar för en avmattning av den ekonomiskaaktiviteten . En orsak är att det höjda ränteläget inverkar negativtpå de fasta investeringarna. Särskilt gäller detta för bostadsbyggandet. Vidaretorde den höga nivå för igångsättandet av nya byggen, som varit gällande desenaste två åren, vara svår att upprätthålla. En viss nedgång i volymen avbostadsinvesteringar kan därför inte uteslutas. Näringslivets investeringar iövrigt påverkas också negativt av de stigande räntorna vilket har framkommit ien rad enkätundersökningar. Emellertid är trenden i investeringsverksamhetenfortfarande väl hävdad. Trots en viss förutsedd avmattning under loppet av1979, förutses därför en ökning mellan årsgenomsnitten i storleksordningen3-4%. 1 förening med den dämpning av den offentliga investeringsverksamhetensom förutses skulle de totala fasta investeringarna därmed kunna uppgå till inemot2%. Utsikterna förutvecklingen av den privata konsumtionen är behäftad med stor osäkerhet. Densänkning av inkomstskatten som sker fr. o.m. /1979 utgörnaturligtvis ett viktigt bidrag till de disponibla inkomsterna. Å andra sidanfår inflationen en negativ inverkan. Dels medför den en begränsande faktor förökningen av de reala inkomsterna. Dels leder inflationen till att skattetrycketökar i och med skatteskalornas progressivitet. Under antagandet attinflationsutvecklingen blir i stort sett oförändrad i förhållande till 1978,skulle detta kunna innebära en ökning av den privata konsumtionen med . Som tidigare nämntsbefann sig kvoten mellan lager och försäljning på en historiskt låg nivå vidutgången av 1978. Även om den inhemska efterfrå- Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 43 gan skulle dämpas något , är därförinte någon större neddragande effekt pä totalproduktionen att räkna med frånlagersidan. Den externa balansenförutses ge ett positivt bidrag till den samlade efterfrågan. Dendepreciering av dollarn som ägt rum 1978 har inneburit en betydelsefullförstärkning av den amerikanska konkurrenskraften. Härtill kommer denförändring av cyklisk position som förutses i förhållande till omvärlden. Medantillväxten av den inhemska efterfrågan i mattas av, sker enhöjning av efterfrågenivån i flera av de länder som är viktiga marknader föramerikansk export. Härigenom väntas exporten stiga med samtidigtsom importtillväxten sjunker tillbaka ned mot . Också väntas enförsämring av bytesförhållandet påverka utvecklingen av export och import inominella termer. Detta torde dock uppvägas av de positiva volymeffekterna,varför handelsbalansens underskott förutses minska. Också bytesbalansen kanväntas genomgå en klar förbättring. Den samlade bilden överde ekonomiska utsikterna i 1979 visar på en dämpning iutvecklingstakten. Hur kraftig avmattningen blir hänger nära samman medutsikterna till framgång med att dämpa inflationen. En acceleration avprisstegringarna skulle kunna medföra att myndigheterna går vidare från dennuvarande politiken med riktlinjer för pris- och löneökningar och tillgripermer drastiska medel för att komma till rätta med inflationen. 1 detta läge kanman inte utesluta en kraftigare nedgång av den inhemska efterfrågan. Åtskilligttalar emellertid f. n. för att avsaktningen i tillväxten ej kommer att blialltför kraftig. Särskilt det positiva bidraget från utrikesbalansen stödjerdenna hypotes. Förutsatt att inflationsutvecklingen ej tilltar, ter det sigsannolikt att den dämpning som under alla omständigheter var att förutse förden amerikanska ekonomin, ej för ner tillväxten av totalproduktionen under 2%1979. Tillväxten i den japanskaekonomin utvecklade sig 1978 i ungefär samma takt som under de två föregåendeåren. Ökningen i bruttonationalprodukten beräknas ha uppgått till ca 5,5 %.Emellertid ägde en viktig förskjutning rum i betydelsen av olikatillväxtskapande faktorer. hade den externa sektorn lämnatstora bidrag till den samlade efterfrågan. blev inverkanfrån utrikessektorn negativ, och i stället ökade den inhemska efterfrågan i ensnabbare takt. De fasta investeringarna ökade kraftigt som denprivata konsumtionen visade en klar uppgång. Denna utveckling hängde i hög gradsamman med de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtogs . Den gynnsammaprisutvecklingen var den främsta förklaringen till uppgången i den privatakonsumtionen. Till följd av yenens appreciering blev den viktiga importen avråvaror och energi väsentligt billigare räknat i inhemsk valuta, vilket bidrogtill den reducering av prisstegringstakten Prop.1978/79:100 44 som ägt rum. Prisuppgången dämpades från nära6,1977 till 1978. Härigenom kunde en real förstärkning avhushållens inkomster åstadkommas. minskades skatteuttaget något, menå andra sidan ökade den i internationell jämförelse redan höga sparkvoten.Nettoeffekten av dessa faktorer blev en ökning i den privata konsumtionen medca 4,. Sänkningen avinkomstskatten hade endast en begränsad betydelse för konsumtionsutvecklingen.De ekonomisk-politiska åtgärderna tog i stället sikte på att påverka i förstahand investeringsverksamheten. i de fasta bruttoinvesteringarnatredubblades . Både den ordinarie budgeten för innevarandebudgetår () och den tilläggsbudget som presenterades iseptember 1978 innehöll kraftiga ökningar av de offentliga investeringarna.Detta ledde till att den offentliga sektorns investeringar steg med ca 20. Omfattande åtgärder sattes också in för att stimulerabostadsbyggandet. Härigenom ägde en drastisk omsvängning ibyggnadsverksamheten rum. Från nära stagnation 1977, ökadebostadsinvesteringarna 1978. Också övriga privata investeringarutvecklades i en snabbare takt, även om uppgången här var mindre dramatisk.Sammantaget steg de fasta investeringarna med i volym. Den expansivautvecklingen av den inhemska efterfrågan medförde dock endast en begränsaduppgång av importen. Den ökade med 1978 jämfört året innan. Åandra sidan dämpades exporten i reala termer kraftigt. Efter att 1977 ha ökatmed , stannade exportens ökning 1978 vid 1,.