prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — fordras atl samhället tar den del av kostnaderna somöverstiger de företagsekonomiska intressena. anser att utredningen föreslår en riktigkombination av skogspoliliska medel främsi skogsvårdslagen, statsbidrag samtinformations- och rådgivningsverksamhet Därtill bör angränsande lagstifiningrörande exempelvis jordförvärv och skogsbeskailning få en sådan utformningatt en önskvärd skogspolitik inte motverkas. 3.13 i : Enförstärkning av rådgivningsresurserna är en nödvändighet för atlrealisera program 2. 3.14 :----------------------- Förbunden vill ----- understryka vikten av att ålgärder vidtas för att fåtill stånd en ba lanserad prisutveckling som möjliggör en satsning på intensiva utveck lingsåtgärder, utan all induslrins inlernationella konkurrenskraft holas. 3.15 : Redan nu måste uttaget anpassas så att sysselsättningen garanteras in ochnågon ytterligare sänkning av virkesförrådet kan inte accepteras. Styrelseiianser att en spärr mol överavverkning måste införas i skogsvårdslagsiifiningen. 3.16 : Kan alternativ 2 förverk ligas, skulle detta gradvis tillåta ett högre kapacitetsutnyttjande och sanno likt även viss virkesförbrukande nyutbyggnad. Effekten av ett praktiskt genomförande av altemativ 2 är dock endast till mindre del på förhand dis- konterbar och kan följaktligen inle i vad avser kapacitetsutvecklingen inom industrin föregripas genom ytterligare nya utbyggnader krävande ökad nettoförbrukning av svenskt virke under det närmasle årtiondet. Del bör vidare observeras alt den av utredningenredovisade virkestill gången är baserad på den biologiska potentialen under det att den ekono miska tillgängligheten kan vara en annan. Under rådande förhållanden måsle för den närmasleframtiden alterna tiv 1 bli vägledande när del gäller bedömningen av skogsindustrins virkes försörjningsmöjligheter. Samarbetsulskollel vill---- framhålla att det nukonstaterade läget kan föranleda en omprövning av den mycket detaljeradereglering av skogsindustrins virkesförbrukning som föreskrives enligt 136 a 8BL i den lydelse den fått genom riksdagsbeslut . Statsmaktensprövning av utbyggnader inom skogsindustrin ur råvarusynpunkt bör primärt kunnainskränkas till de fall där det rör sig om verkligt ny utbyggnad som medförväsentlig ökning i respektive företags netloförbrukning av virke. Den återhållsamhet i virkesförbrukningen som kanvisa sig erforderiig bör företrädesvis åstadkommas genom frivillig samverkaninom ramen för en sålunda förenklad lagstiftning. Långtgående förberedelser förett avtal om sådan samverkan har vidtagits. 3.17 riksför bund: ---- Det måste------ vara ett samhällsintresse att stimulera de kombinerade jord- och skogsbruksföretagen. Framförallt börsjälvverk-samhelen ökas. Samhällel bör därför bidra till en intensifieradsatsning på rådgivning, information, utbildning, forskning ochutvecklingsarbete inom detla område. Prop.1978/79:110 138 har tendensen till passivt ägande inomprivatskogsbru ket förstärkts.--- Vi förväntar därför att jordförvärvslagstiftningen och de skogspolitiska åtgärderna får en sådan utformning attaktivt ägande och brukande underlättas och stimuleras. I detta sammanhang kanockså skattelagstiftningen spela en framträdande roll. 3.18 : Eneventuell subventionspolitik för att intensifiera virkesproduktionen, t. ex.för skogsodling efter dikning av lorvmarker eller för atl främja effeklivareskogsodlingsmetoder får inle leda till att virkesproduktionsintresset övervägernaturvårdens bevarandesynpunkter. 3.19 : Detsvaga utbudet av slutavverknings-skog är av två skäl oroande. Delsunderförsörjs sågverksindustrin, med produktionsbortfall som följd, och med enorimlig priskonkurrens mellan köparna om utbjudet virke, dels kommer pågåendeinordning av skogsbmket i långsiktiga skogsbruksplaner i olag; främstrestaurering av gles gammelskog och jämn tillförsel av plantskogsarealer ibotten av omloppstiden. Utredningen borde kompletteras med en kartläggning av deolika skogsägaregruppernas avverkningsbenägenhet och orsakema till nuvarandekrafiigl neddragna akiivitei på framförallt de privata markerna. Om nämligendet låga utbudet slutavverkningar består trots, eller tack vare högatimnierpriser, måste ulbudsstimulerande åtgärder sannolikt vidtas. 3.20 : SSR vill också ta upp frågan om tillskapande av en särskild fond till vilken skogsbmketskall avsätta medel att användas inom rennäringen för atl bestrida kostnaderför den tillskottsutfodring och annat som är nödvändig att vidtagatill följd av del betesbortfall skogsbruket åsamkar rennäringen. 3.21 : Någon samhällsekonomiskanalys som stöd för del förordade produktionsprogrammet och de föreslagna förändringarna av skogsvårdslagen och den statliga stödpolitiken till skogsbmkel har ----- inte genomförts av skogsutredning. har emellertid genomförls av den tidigare skogspolitiskautredningen. Mot bakgrund bl. a. av denna utrednings analys står det enligtverkets uppfattning klart alt starka samhällsekonomiska skäl talar för enmindre restriktiv regleringspolitik på skogsområdet - inte för en skärpning avdenna politik. Induslriverkel tillstyrker utredningens förslag attbehålla kravet på koncession för nya skogsindustrier (Byggnadslagens 8 136 a),men anser att prövningsgrunden bör ändras från att avse förbmkningen avträfiberråvara till att avse en bedömning av de samhällsekonomiska effekternaav anläggningens tillkomst. Förslaget till skogsvårdslag har fått ett i huvudsakpositivt mottagande. Kritiska synpunkter och ändringsförslag rör främstdetaljer som t. ex. den inledande bestämmelsen om skogsvårdens allmännainriktning och bestämmelsen om hur skogsmarken och därmed tillämpningsområdetskall avgränsas. 1978/79:110 139 4.1 Hovrätten för nedre : Allmänt. - - - Hovrättenvill då det gäller förslaget till ny skogsvårdslag. från de synpunkier hovrätten när mast har alt företräda ifrågasätta behovei av en helt ny lag. Deltor de ----- vara så att påtalade brister i den nuvarande skogsskölseln inte är atl tillskriva en olämplig lagstiftning utan främstsammanhänger med bris tande resurser hos skogsvårdsstyrelserna. Till detta kommer att de flesta av de föreslagna lagändringarna i och för sig skulle kunna vidtagas inom ra men för nu gällande skogslagsliftning. Hovrätten vill emellertid inte direkt motsätta sig att1948 års lag ersattes av en ny lag, varigenom den ökade satsningen påskogsvården kommer till bättre utiryck. Den föreslagna lagstiftningen synes på ett lämpligt sätlge de grundläggande ramföreskrifter för skogsbmket som erfordras mot bakgrundav de mål som uppställts. Hovrätten tillslyrker därför den föreslagna lagen medde erinringar som nedan anföres. Reservationsvis anser sig dock hovrätten börapåpeka att lagen är ämnad alt ingå som en viktig del i den föreslagnaskogspolitiken, där andra väsentliga delar utgöres av regler om statligt stödtill de i flera avseenden mycket långtgående förpliktelser, som enligt lagenoch dess tillämpningsföreskrifter är avsedda att åläggas de enskilda markägarna.Utan att dessa bidragsmöjligheter närmare regleras bör åtgärder somej kan anses företagsekonomiskt betingade ej åläggas markägare i lag. / § Hovrätten har i och för sig inget att erinra mot att lagen inleds med en mera allmänt hållen paragraf. Det är angeläget attriktlinjer av ovan angiven art ej erhåller en snävare utformning än somavsetts och inte i alltför hög grad binder skogspolitiken vid mål som iframtiden kan komma att frångås. Beträffande såväl kravet på varaktighet somhög virkesavkastning har sålunda utredningen anfört att det ej under allaomständigheter kommer att kunna ställas krav på åtgärder som fullt utkrävs för att uppnå dessa mål. Detta bör enligt hovrällens mening även kommatill uttryck i lagtexten genom angivande av att målet för skogspolitiken börvara en i huvudsak varaktig och hög virkesavkastning. ----- För att inle alltför ensidigt binda den framtidaskogspolitiken bör ------ riktlinjerna utformas så att i såväl lagen som desstänkta tillämp ningsföreskrifter utrymme ges för såväl kvantitets- som kvalitetstänkande. ----- Del förhållandet att önskemålen om skogsproduktion ivissa fall får vika för andra inlressen bör om möjligt komma tillklarare utiryck i lag texten som i nu föreslaget skick alltför markerat framhåller kravet på virkesavkastning och därigenom ger en alltför ensidigbild av de riktlin jer som man vid skötsel av skogsmark bör rätta sig efter. I första hand bör enligt hovrättens mening, på sätt nu gäller, stadgaiidet om hänsyn till na- turvårdsinlressen ingå som en del i första paragrafens allmänna riktlinjer. Inledande bestämmelser.--- Hovrätten vill helt ansluta sig till utred ningens förslag att göra skogsvårdslagen tillämplig på all skogsmark Hovrätten vill----- peka på att vissa ändringarbör göras i lagen (1970:939) om förvallning av kyrklig jord, om denföreslagna skogsvårds- lagen blir tillämplig även på kyrkans jord. Exempelvis bör de i nämnda lags 14 8 angivna allmänna riktlinjerna vad beträffar skogsskötseln utformas så atl de överenssiämmer med riktlinjerna i den nu föreslagna skogsvårds lagstiftningen. Därjämte bör- de samordningsfrågor lösas som kan uppstå i anledning av att olika organ enligt lagoch enligt den före slagna skogsvårdslagen skall handha lillsynen. Angivna förhållan den talar för att skogsvårdslagen ej bör göras tillämplig på kyrkans jord Prop.1978/79:110 140 utan att angivna frågor löses och kyrkomötets samtyckeerhålles. ----- I betänkandet framhålls--- i specialmotiveringentill 5 8 att inte heller den nya skogsvårdslagen innebär någoninskränkning i samernas rätt till skog enligt rennäringslagen. Hovrätten anseratt det även i en ny skogsvårdslag kan vara motiverat att uttryckligen erinrahärom i lagtexten, lämpligen i anslutning lill lagens inledande paragrafer. Anläggning av ny skog. Innehållet i förevarande paragraf(9 8) torde lämpligen sammanföras med bestämmelserna i 21 §. Tillsyn.------ 1 lagtexten bör klart anges från vemtillsynsmyndigheten har rätlatt erhålla upplysningar och handlingar. ----- Genom att ej längre som riktlinje för skogsskötselnange atl skogsbruket skall ge tillfredsställande ekonomiskt utbyteför den enskilda markägaren kan krav på framförallt intensivare beståndsvårdsom den nya lagen ställer medföra att situationer uppkommer, där markägarenålägges atl vidtaga åtgärder som ej kan anses företagsekonomiskt försvarbaraeller som får anses särskilt betungande för honom. Utredningen har mot bakgrundhärav uttalat att statligt stöd under sådana förhållanden bör utgå förerforderiiga åtgärder. Hovrätten delar helt denna uppfattning och anser för sindel att detla även bör komma lill ullryck i lagtexten. Det kan ske på så sättatt under rubriken tillsyn lämpligen införes ett stadgande om att för de fallskyldighet att vidlaga åtgärder enligt skogsvårdslagen med hänsyn tillomständigheterna skulle framslå som oskäligt betungande, skall skogsvärdsstyrelseej äga rätt att ålägga markägaren eller annan ansvarig att vidtaga åtgärden,därest skäligt bidrag till kostnadema ej kan erhållas. 1 ansvarsbestämmelserna har utredningen valt att ihuvudsak straffbelägga brotl mol direkta föreskrifter som utfärdats i enlighel med be myndiganden i lagen och ej straffbelägga förseelser mot de genomgående generella reglema i den ramlagstiftning skogsvårdslagen är avsedd att va ra. Mot ett så utformat sanktionssystem finns enligt hovrättens mening ingenting att erinra.-- Frågan om utdömande av förelagt vite som an svars- och förverkandefrågor kommer att handläggas vid domstol med ta lerätt endasl för allmän åklagare. Hovrätten har ej heller något att erinra mol detta. ----- Förverkande kan bara ske av virke somnågon olovligen avverkar och ej om någon fälls till ansvar förandra brott mot skogsvårdslagen. För det fall en utvidgning av möjligheten attförverka virke ej är avsedd - något som hovrätten för övrigt ej förordar - bördet i den föreslagna lagtexten klart anges vid vilka brott förverkande kankomma i fråga. -------- Ansvarsbestämmelserna bör-- enligt hovrättensmening ut formas så atl det framgår att jämte markägare jämväl annan som äger för foga över skog och virke skall kunna fällas till ansvar för brott mot bestäm melserna i skogsvårdslagen. Övrigt.-------- Hovrätten------ anser för sin del att detkan vara moti verat att i lagen ge anvisningar för fullföljd av talan . 4.2 : Inledande bestämmelser.Fortifikations förvaltningen motsätter sig inte, alt-- produktiv skogsmark tas in un der skogsvårdslagen under fömtsättning att vid lagens tillämpning hänsyn tas lill rådande förhållanden. Förvaltningen fömtsätterdock att öv- ningsimpediment ej hänförs till skogsmark i lagens mening. 4.3 Kammarkollegiet: Allmänt. Kammarkollegiet tillstyrkeri princip för slaget till ny skogsvårdslag.- 1978/79:110 141 Kollegiet har övervägt humvida - ienlighet med vissa sliflsnämnders önskemål - en specialregel rörande ansvarighetenför kyrkans skog skulle i förtydligande syfte behöva intagas i skogsvårdslagen.Med hänsyn lill bestämmelsen i 4 8 kyrkliga förvaltningslagen hur kollegietemellertid funnit en sådan specialreglering kunna undvaras. Avverkning.----- En utvidgning av begreppet bmkningsenhelhar på gmnder som närmare utvecklats i specialmotiveringen till14 § ansetts kunna ske efter särskilt tillstånd. Förutsättningar för en sådanutvidgning fär----- ansesföreligga för kyrkans del med dess inom stiftet enhetliga Kollegiet utgår från att entillfredsställande reglering av enheternas storlek kan ske stiftsvis med stödav blivande tillämpningsbestämmelser. 4.4 Statskontoret: / fi. 1texten till den föreslagna skogsvårdslagen finns del inget krav på lönsamhetsberäkningar. Del krav pålönsamhet som likväl ytterst måste finnas är av samhällsekonomisk natur.Statskontoret tillstyrker att skogsvårdslagen ulformas i enlighel med dennaprincip. framhåller att kraven på en riktigskogsskötsel givetvis måsle anpassas lill vad som är ekonomiskt rimligtStatskontoret utgår ifrån all denna anpassning kommer till utiryck i generellariktlinjer för lill-lämpningen av skogsvårdslagen. Del bör inte vara möjligtatl medge undantag från produktionskravet i individuella fail med hänvisningexempelvis till en rådande lågkonjunktur med tillfälligt låga virkespriser. Avverkning.------- Det är enligt statskontorets meningangeläget att an mälningsplikten bibehålls. Det nuvarande domstolsförfarandel för att kommatill rätta med överträdelser av skogsvårdslagen är krångligt och föga effektivtDel föreslås ersatt med ett administrativt förfarande som gerskogsvårdssiyrelserna rätt atl ulfärda förelägganden. Dess genomförande bör kunna underlättaskogsvårdsstyrelsernas lagtillsyn. För att undvika atl det drar onödigt långlut innan skogsvårdsätgärder genomförs, bör del enligt statskontorelsmening även i fortsättningen vara möjligt att träffa överenskommelser med markägarna. 4.5 : Allmänt. RRV delarutredningens uppfattning att en ny skogsvårdslagsliftning lämpligen kan utformas som en ramförfatl ning innehållande grundläggande föreskrifier och alt denna kompletteras med en tillämpningsförfattning med mera detaljerade bestämmelser. Enligi RRVs mening är det ocksålämpligt att, som utredningen föreslår, de grundläggande bestämmelserna i en nyskogsvårdslagstiftning görs tillämpliga på all skogsmark. Det kan dock noterasall en sådan förändring kan få vissa organisatoriska konsekvenser genom atttillsynsmyndigheternas ansvarsområde utökas. Tillsyn.----- RRV finner utredningens förslag på dennapunkl vara väl 4.6 : Inledande bestämmelser. RSV haringen erinran mot definilionen av skogsmark i 2 §. Definitionen överenssiämmer i praktiken med den skogsmarksdefinition som finns i skogsvärderingsinstruktionen vilken tillämpas vid fastighetstaxering. RSV vill emellerlid i sam manhanget framhålla vikten av atl erhålla dels klara avgränsningar mot i annan lagstiftning definierade ägoslag och dels enhetlig utformning av före kommande ägoslagsdefinitioner.------ Prop.1978/79:110 142 RSV har ingen erinran mot definitionen avbrukningsenhet i 14 8. Definilionen överensstämmer i princip med den indelning i taxerings enheter man använder vid fastighetstaxering. Angående tidpunkten för skogsvårdslagensikraftträdande får RSV anföra följande. Reglema för allmän fastighetstaxering1981 kan antas komma att i förekommande fall hänvisa till ägoslagsdefinitioneri annan lagstifining saml lill härför meddelade lillämpningsanvisningar. Del ärdärför angelägel att berörda myndigheler hinner utarbeta dessa anvisningar såatt de kan beaktas vid fastighetstaxering. 4.7 Lantbruksstyrelsen: Inledande bestämmelser. Enligt 2 8i lagförslaget skall pröva fråga om mark är atl anse som skogsmark. Flera lantbruksnämnder-- anser att samråd mellanlantbmksnämnd och skogsvårdsstyrelse bör äga mm i tveksamma fall ellerdå marken alter nativt synes kunna användas för jordbruksproduktion. Lantbruksstyrelsen instämmer i detta--- . Lantbruksstyrelsen har---- inga erinringar mot förslagetatt all skogs mark, och då även lantbruksnämndernas egna innehav underordnas Anläggning av ny skog. Lantbmksstyrelsen ansluter sig tillutredningens De skärpta kraven kan förväntas ha enpositiv effekt ur struktursynpunkt genom att passivi ägande forsvåras. Lantbmksstyrelsen kan biträda förslaget atttillämpa jämnhetskravet för varje brukningsenhet, men vill peka på vissaproblem som kan uppkomma vid ägarbyten. När en viss fastighet som byter ägareoch läggs till en annan fastighet, bildas en ny bmkningsenhel och avverkningsmöjligheternapå den förvärvade fastighetens område förändras. Om området läggs till enmycket stor enhet kan all slutavverkningsmogen skog få avverkas, medanavverkningsrestriktionerna kan komma att skärpas om del läggs lill en mindre,utvecklingsbar enhet. Följden härav blir att den mindre enheten som kanske bästbehöver göra tillköp, kommer i ett sämre konkurrensläge, genom att det blirsvårare att finansiera förvärvet med av-verkningsinkomsler. Finansieringsproblem kan också uppkomma vid förvärv isamband med generationsskiften eller vid nyelablering. Under elableringsskedetär av-verkningsbehovel normalt större än vad det är under senare delen av innehavstiden. Enligt styrelsens mening har utredningen inte beaktatdessa förhållanden tillräckligt i de föreslagna undantagen från de allmännaavverkningsreglerna. Särskilt tillstånd till avverkning bör enligt styrelsensbestämda uppfattning utöver vad som föreslagils kunna få medges vidfastighetsförvärv för strukturrationalisering eller nyetablering påfamiljeföretag. Genom att strukturförhållandena varierar mycket kraftigtmellan olika delar av landet finner lanlbruksstyrelsen skäl alt inle låsa denundre gränsen för tillämpningen av jämnhetskravet till ett och samma beloppför hela landet. 4.8 Styrelsen för : Allmänt.Styrelsen biträder i allt väsentligt utredningens förslag, men vill ifrågasätta om inte lönsam hetsmomentet borde betonas starkare i själva lagtexten. Styrelsen anser att den anfördadefinitionen av skogsmark i vissa fall kan leda lill komplikationer. Detta kanillustreras med del fall att en markägare inom en avverkningstrakt t.ex. villslutav- 1978/79:110 143 verka ett bestånd på s. k. bergimpedimenl, dvs. mark somproducerar mindre än en skogskubikmeter per hektar och år. Här föreligger enligt för slaget till skogsvårdslag inget återväxttvång och inle heller är lagförslagets 8 22 angående nalurvårdshänsyn direkt tillämpbart. Mot denna bak gmnd vill styrelsen ifrågasätta om det inte vore lämpligt att utvidga skogs mark sbegreppet till att exv. innefatta all mark nedanför fjällgränsen, som ej i väsentlig utsträckning används för annal godtagbart ändamål. Inom denna vidare ram kan sedan skogsvårdslagens tillämpningsområde före skrivas på ett mer flexibelt och ändamålsenligt sätt än vad som är möj ligt. 4.9 : 1 §.- Då kravet om hög avkaslning ävenkan sä gas inrymma hög sysselsättning inom skogsbruket och rationellt markut nyttjande är del enligt mening rimligt, atl de restriktioner, som framför allt kommer att påverka valet av ambitionsnivå i skogspolili ken återspeglas i lagtexten nämligen de ekonomiska fömtsättningama och hänsynen lill nalurvården. Med ekonomiska fömtsättningar måste avses sådana som harsåväl sam hälls- som företagsekonomisk anknytning. även generellt avses endast långsiktiga och varaktigaförhållanden, så att inte ambitionsnivån i skogsskölseln tillåts fluktuera medtillfälliga konjunktursvängningar. Skogsbmket bedrivs också f. n. påicke produktiv skogsmark. Vissa former av avverkningar kommer således att kunnaske på impediment. Drivningsvägar, virkesupplag och skyddsdiken på impedimentär naturliga delar i skogsdriften. Del är----- enligt mening angeläget att ensamordning mellan olika lagstiftningar i definitionsavseende sker.Olika definitioner på samma eller likartade begrepp kan verka förvirrande både for allmänheten och vid lagtillämpning.--- Enligt uppfattning fyller det föreslagnaskogsmarksbe- greppel ej de krav som tidigare redovisats. Ett vidare skogsmarkbegrepp än del ulredningen föreslagil skulle bättre överensstämma med gängse språkbruk och därmed underlätta tolkning och tillämpning av lagen. Inom ett vidare skogsmarksbegrepp skulle skogsvårdslagens alla bestämmelser undantaget de för anläggning av ny skog kunna lillämpas. föreslår att 2 8 utformas enligt följande. Med skogsmark avses i denna lag mark, som ej i väsentligutsträckning ulnylljas för annal godtagbart ändamål, och utgörs av 1. produktiv markvarvid menas att den enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera igenomsnitt minst en kubikmeter virke per hektar 2. impedimentbelägna nedom trädgränsen 3. mark på vilkendet bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mol altfjällgränsen flyttas ned. Lagens 6- 10 88 äger ej tillämpning på impediment. Utredningen föreslår att omläggning av skogsmark ej längreskall vara beroende av tillstånd från . Skogsvårdsstyrelsema an ses ändå fä möjlighet att ingripa genom att avverkning som görs för om läggning skall anmälas.- Även texten i lagens 2 8--- bör verka i den riktningen attskogsvårds- styrelserna får ett större inflytande över markanvändningsfrågoma. Tillsammans ger detta intrycket av atl utredningen menaratt markan- Prop.1978/79:110 144 vändningsfrågor vad gäller skogsmark har en störrebetydelse och att skogsvårdsstyrelserna skall få störremöjlighet att påverka dessa. delar denna uppfattning men menaratt det då vore konsekvent atl i lagen eller förordningen geskogsvåtrdsstyrelserna en ökad rätt till prövning av omläggning. ----- För de fall omläggning är aktuell för störreområden, exempelvis dämningar, kraftledningsgator, gruvbryining, vägbyggen,bebyggelse etc. vore det värdefullt om samrådsförfarandet vore inskrivet ibestämmelserna. Vad gäller inhägnad av skogsmark för vilt är nuvarandebestämmelser ej fulll tillfredsställande. Skogsvårdsstyrelserna bör beredasmöjlighet att delta i samråd och beslul även i en sådan markanvändningsfrågaoch aktuella bestämmelser bör utformas i den riktningen. ----- Inte mycket synes vara att erinra mot att denreproduktionsplikl som blir en följd av en avverkningsrättsinnehavaresavverkning läggs på skogsmarkens ägare. Att däremot lägga hela ansvaret på skogsmar kens ägare för att avverkningsbestämmelserna följs kan vara tveksamt. ----- Ansvarsbestämmelserna borde indirekt även göra detmöjligt att straffa avverkningsrättsinnehavaren för medhjälp. Anläggning av ny skog.-- tillstyrker deförslag som utredningengjort i detta avseende. instämmer i ulredningensbedömning atl det i ännu högre grad än vid den nuvarande lagens tillkomst är angeläget att ge nom lagbestämmelser ransonera den äldre skogen. Enligt förslaget skall också den nya lagen reglera vilkahuggningsformer som ska vara tillåtna i den äldre skogen. Detta är en angelägenändring av lagsiiftningen, då olämpliga genomhuggningar i äldre skog blivitallt vanligare vilket har medfört atl virkesförråden och därmed den löpandevolymtillväxten sjunkit. ansluter sig helt till utredningensframförda förslag till skäl för särskilt tillstånd.--