prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Flyktingströmmen från har dock intenått samma omfattning som från Zimbabweeller . De sydafrikanska flyktingarna har en jämfört med denamibiska och zimbabwiska flyktingarnaförhållandevis hög utbildning och kommer företrädesvis från storstadsmiljö.Omfattande utbildningsinsatser behövs inte desto mindre för dennaflyktingkategori. långvariga och goda samarbetemed befrielserörelserna i södra ger oss ett särskilt ansvar när detgäller bistånd och andra insatser för en förändring 1 området. I ett senareavsnitt kommer jag att redogöra för bidrag till FN:s biståndsprogramför , det s. k. Nationhood Programme. Det är ett välplanerat ochsammanhållet program, som borde kunna vinnaefterföljd även vad gäller långsiktiga insatser för det framtidaZimbabwe och . Jag fömtsätter en aktiv svensk medverkan i arbetet påatt få till stånd ett växande internationelltstöd till befrielserörelserna i södra , som tar sikte på de berördaländemas framtida behov. Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. För /80 förordar jag entotal ökning av biståndsanslagen med 500milj. De samlade anslagen för internationelltutvecklingssamarbete skulle därmed uppgå till 4 370 milj. kr. Anslagen har beräknats så att de skall motsvara något mer än innevarandebudgetårs nivå på av bruttonationalprodukten till marknadspris. Vid eninternationell jämförelse kan konstateras att de svenska bi-Ståndsanslagen relativt sett liggerpå en högre nivå än för något annat OECD-land. utbetalningar avoffentligt utvecklingsbistånd ökade relativt kraftigt och uppgick räknatsom andel av BNP till . Detta är den högsta siffran bland samtliga medlemmari (). Närmast följer och medandelar på resp. . Som jämförelse kan nämnas att DAC-ländernastotala utbetalningar av offentligt utvecklingsbistånd uppgick till14,. Detta innebär en minskning, räknat som andel av BNP,från till . Det är den näst lägsta andel, som har noterats, sedaninsamlingen av biståndsstatistik över dessa biståndsflöden inleddes vid mittenav 1950-' talet. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 Den föreslagnaanslagsökningen faller på anslaget C 1. Bidrag tiU internationella biståndsprogram med 121milj. och anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete med 371,5 milj. kr.De relativa andelarna av totalanslaget för multilateralt och bilateraltbistånd beräknas därmed till resp. för /80. Planeringsramarna för biståndsanslagenbör i förhållande till nuvarande förslag till anslag schablonmässigt kunnaökas . Jag förordar därför att planeringsramarna för vart och ettav budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknas till 4 500 milj. kr. resp. 4 635milj. Härigenom erhålls ett tillfredsställande underlag för planeringen avutvecklingsbiståndet. Planeringsramar för budgetåren 1979/801981/82 Budgetår milj. kr. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Anslag Förslag Planeringsramar Bidrag till internationella biståndsprogram 1295,0 1416,0 1458,0 1 500,0 Bilateralt utvecklings samarbete 2 464,6 2836,1 2 920,0 3 010,0 Förvaltning, rekrytering, utbildning, information m.m. 110,4 117,9 122,0 125,0 3 870,0 4 370,0 4 500,0 4 635,0 4 374,0 8 766,1 Av de 13 505 milj.kr. som enligt förslaget utgör den samlade planeringsramen för perioden /801981/82 beräknas 4 374milj. disponeras för bidrag till internationella biståndsprogram, medan 8766 milj. kr. utgör planeringsram för det direkta samarbetet med i första handprogramländerna. För förvaltning, rekrytering, utbildning och information m.m. beräknas 118 milj. kr. för /80 och 122 resp. 125 milj. kr,för budgetåren 1980/81 och 1981/82. Fördelningen av planeringsramarna påanslag är liksom tidigare budgetår att anse som preliminär. Förskjutning i denena eller andra riktningen mellanandelarna för anslagen Bidrag till internationella biståndsprogram ochBilateralt utvecklingssamarbete måste nämligen kunna ske för att hänsyn skallkunna tas till omständigheter, som inte nu kan förutses. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 39 Bidrag till internationella biståndsprogram 1977/78 Utgift 1038 840 691 Reservation 1178 456 498 1978/79 Anslag 1 295 000 000 1979/80 Förslag 1416 000 000 Anslaget Bidrag till internationellabiståndsprogram föresläs /80 öka till 1 416 milj. kr. Dettainnebär en ökning med 121 milj. kr. ellermed i förhållande till innevarande budgetårs anslag. Dennaökning ger utrymme för en försiktig uppräkning av våra bidrag till de internationella biståndsprogrammen. Jag vill i detta sammanhangsärskilt peka på några punkter. I flertalet organisationer, exempelvisFN:s utvecklingsprogram (UNDP) och (), i vilka ,relativt sett, är mycket stora bidragsgivare, föreslås ökningen av de svenskabidragen bli lägre än den genomsnittliga ökningstakt, som organen har räknat medför de totala bidragen. som våra bidrag ökar i absoluta tal ochorganisationerna som helhet förutsätts få ökade resurser, skulle den svenskabidragsandelen i dessa program sjunka något. bör fortsätta sina strävanden attinternationellt främja långtidsutfästelserför de internationella organen. Våra egna åtaganden gäller numera . medgivande till sådana långtidsåtaganden är den gmnd, somregeringen behöver, för att kunna ta initiativ, som syftar till att säkra en långsiktig finansiering av demellanstatliga biståndsprogrammen. Anslagsförslagetger utrymme för ökade bidrag via de internationella organen till mycket fattiga u-länder.Detta sker bl. a. genom den föreslagna ökningen av det särskilda bidraget tillde fattigaste länderna i UNDP, det s. k. MUL-bidraget. FN:skapitalutvecklingsfond, som är verksamenbart i de minst utvecklade länderna, föreslås också få ökade bidrag.Vidare deltar med betydande insatser i den påfyllnad av den afrikanskautvecklingsfonden (ADF), som överenskoms och som ger ADF ökaderesurser för insatser i fattiga länder i . Under posten Övriga multilaterala bidragkommer jag att redogöra för program, som f. n. är under förhandling i deinternationella organisationerna. Vissa av dessa har stor politisk betydelseför relationerna mellan i- och u-länder.Hit kan exempelvis hänföras frågan om den gemensamma råvarufonden, tillvilken det kan bli aktuellt att med biståndsmedel bidraga till det s. k. andrafönstret, och ett globalt system för stabilisering av u-ländernasexportintäkter. De resultat, som framkommer i dessa och andra förhandlingarunder budgetåret, kan komma att föranleda avsevärda bidrag för svensk del. Dettaanslag kan behöva öka snabbare under påföljande budgetår. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 40 bl.a. som en följd av de nu inledda förhandlingarna om den sjätte påfyllnaden avinternationella utvecklingsfonden () och påfyllnadsförhandlingar under år1980 avseende den internationella jordbruksut-vecklingsfonden (). Debeslut, som kan komma att fattas under /80 i samband med , och det arbete, som pågår för att utarbeta en nyutvecklingsstrategi för tiden fram , kan också komma attföranleda ett medelsbehov. FN:sutvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) /79 358 000 000 /80 397 000 000 Ordinariebidrag till UNDP 300 000 000 Bidrag till UNDP:sverksamhet i de minstutvecklade 30 000 000 Kapitalutvecklingsfonden 25 000 000 Befolkningsfonden 42 000 000 syftartill att främja mottagarländernas utveckling genom tekniskt bistånd, främst iform av kunskapsöverföring och förinvesteringsverksamhet. UNDP:s finansiellaresurser utgörs av frivilliga bidrag från FN-systemets medlemsstater. UNDP utgör FN:s centrala källa förfinansiering av tekniskt bistånd. UNDP:s verksamhet i ärlandprogrammerad. Fem-åriga landramar fastställs av styrelsen och ligger tillgmnd för planering av programmen. Dessa långsiktiga utfästelsertill mottagarländerna motsvaras dock endast av ettåriga utfästelser om bidragfrån givarländema. har varitpådrivande för att ge UNDP en mer stabil finansiering. Vi har ansett detnödvändigt att UNDP i likhet med exempelvis får utfästelser omfleråriga bidrag från sina givare. Ett steg framåt i detta avseende togs vidUNDP:s styrelsemöte . På svenskt förslag fick då programmets administratöri uppdrag att fortsätta konsultationerna om hur en långtids-finansiering skallkunna uppnås. I samma beslut vädjade styrelsen till alla regeringar att geökade bidrag och underströk behovet av en jämnare fördelning av bidragen. Ijuni 1979 skall administratorn rapportera om hur en säkrare finansiell grundför UNDP skall kunna uppnås. UNDP har bemästrat sina kortsiktigafinansiella problem och har återhämtat sig års finansiella kris. Enreserv i likvida medel byggs åter upp i snabb takt. UNDP har i stället förlikviditetsproblem ånyo problem med att genomföra sina insatser i iplanerad takt. På kan dock finansiella svårigheter åter uppstå. 1978/79:100 Bilaga 6 41 Styrelsenhar bemyndigat UNDP att i sin utgiftsplanering räkna med en årlig ökning av bidragen underinnevarande femåriga programperiod, som omfattar åren 19771981. Underde första två åren har bidragsökningen dock stannat under de planerade perår medan ökningen för det tredje året kan beräknas till . Ett förslag till ett nytt redovisningssystem föreliggeroch syftar bl. a. till att ge UNDP bättre kontroll över sina utgifteroch förbättrad planering av verksamheten för att undvika såvällikviditetskriser som en alltför låg grad av projektgenomförande. Ett flertal länder inkl. harsedan länge kritiserat UNDP:s höga administrativa kostnader. a.verkat för att de administrativa ersättningar, som utgår till fackorganen närdessa genomför projekt åt UNDP, skall minska. En vid förra styrelsemötettillsatt arbetsgrupp håller på att utarbeta ett nytt system för att ersättafackorganen. Avsikten är att ett förslag till ny ersättningsordning skallframläggas vid styrelsemötet . En rapport från angående biståndsexperters roll i utvecklingssamarbetet hardiskuterats . Denna studie, som hartillkommit på svenskt initiativ, behandlar dels fördelningen av ansvarför biståndsprojekt mellan mottagarlandets regering och verkställande FN-organ,dels möjligheten att på olika sätt nedbringa kostnaderna för det multilateralaexpertbiståndet. Gmndtanken i studien är att själva bör få ökatansvar för genomförande av de projekt, som UNDP finansierar. Studiens rekommendationerstöddes i stort sett av de nordiska länderna. Enhällighet kunde emellertid inteuppnås inom styrelsen utan i stället uppdrogs åt administratorn att närmarestudera konsekvenserna av studiens förslag samt att förelägga styrelsenresultatet av sitt arbete vid nästa möte. Det svenska bidraget till UNDP (/79) uppgick till 280 milj. kr. Totaltberäknas de allmänna bidragen till UNDP ha stigit från 523 milj. dollar år 1977till ca 589,7 milj. dollar , dvs. en ökning med 12,. Enligt UNDP:s beräkningarvar den svenska andelen av bidragen , vilket gör till den tredje störstabidragsgivaren efter och . I linje med svenska initiativ attåstadkomma en stabilare grund för UNDP:s finansiering har regeringen, medförbehåll för godkännande, vidFN:s bidragskonferens gjort en minimiutfästelse ombidrag till organisationen fÖr . Förutom långsiktigheteninnebär utfästelsen att det svenska bidraget ökar under vart och ett av deaktuella åren. Regeringen har sålunda, med tidigare nämnda förbehåll, utfästsig att till UNDP:s ordinarie verksamhetbidra med 300 milj. kr. (/80) ochmed ytterligare sammanlagt minst 660 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 6 42 Jag föreslår att regeringenbegär godkännandeför de gjorda treåriga utfästelserna på sammanlagt 960 milj. kr. Efter bidragskonferensen beräknas deordinarie bidragen till programmet för till 683 milj. dollar, vilketinnebär en ökning . Denna ökning skall ses i relation till den tidigarenämnda planerade bidragsökningen på . Med ett bidrag på 300 milj.kr. (70 milj. dollar) skulle andel av bidragen till UNDP under år 1979uppgå till . UNDP:s resurser fördelas iökad utsträckning till de fattigaste . Under innevarande femårsperiodberäknas gå till med en BNP per capita, som uppgår till mindre än200 dollar jämfört . De stora biständsbehoveni denna ländergrupp motiverar emellertid ytterligare svenska bidrag till densärskilda verksamheten till förmån för de minst utvecklade . Sverigesstöd till denna verksamhet uppgick /79 till 20 milj. kr. /80 föreslår jag ett svenskt bidrag på högst 30 milj. kr. ärunderordnad UNDP och fick sin nuvarande inriktning fastlagd . Fondensinvesteringar och övriga verksamhet är inte landprogrammerad utan avserenskilda projekt uteslutande i de minst utvecklade . harfonden finansierat mindre projekt inom områden som jordbmk, bevattning, småindustri,byskolor, yrkesskolor, hälsovård och kooperation. De totala bidragen tillfonden uppgick till 18 milj. dollar och förväntas uppgå till ca25 milj. dollar. är, med en bidragsandel på , fondens näststörste bidragsgivare efter . utfäste, med förbehåll förriksdagens godkännande, vid ett bidrag på 25milj. för vart och ett av verksamhetsåren 1979 och 1980 (budgetåren 1979/80resp. 1980/81). Jag föreslår att regeringen begär godkännande fördessa utfästelser och bemyndigande att göra en liknande utfästelse för verksamhetsåret1981 (/82). FN.s befolkningsfond (UNFPA) ärunderställd . Den finansierar huvuddelen av FN-systemets biståndpå befolknings-området. Verksamheten bygger på frivilliga bidrag från FN:s medlemsländer.Nästan hälften av fondens medel används för familjeplaneringsprojekt. Andraviktiga områden, som fonden lämnar stöd till, är folkräkningar, demografiskforskning och utbildning i befolkningsfrågor. Intresset för befolkningsfrågor har vuxitkraftigt . Världsbefolkningsåret och FN:s befolkningskonferensår innebar befolkningsfrågans genombrott inom FN-systemet. Konferensenbidrog till att sprida insikt om befolkningsfrågans samband med ekonomiska Prop.1978/79:100 Bilaga 6 43 ochsociala förhållanden samt med resurs- och miljöfrågor. har visat ettökat engagemang på området och deras framställningar till fonden om bistånd harvuxit markant. UNDP-styrelsen har beslutat att koncentrera UNFPA:s resursertill ett 40-tal länder som är i särskilt behov av stöd på befolkningsområdet.Målet är att dessa länder skall erhålla två tredjedelar av UNFPA:sbistånd till enskilda länder. UNFPA har i dessa länder inlett studier för attbistå dem med att definiera sina mest akutakapacitetsbrister och behov på befolkningsområdet. uppgick de frivilligabidragen till UNFPA till ca , en ökning jämfört med bidragen . bidrag till fonden var 38 milj. kr.vilket motsvarade av de sammanlagda bidragen. För verksamhetsåret1979 har styrelsen godkänt en verksamhetsnivå på 120 milj. dollar. Vid utfäste ,med förbehåll för godkännande, ett bidrag om 42 milj. kr.till UNFPA för vart och ett av verksamhetsåren197981 (budgetåren 1979/801981/82). Jag föreslår att regeringen begärriksdagens godkännande för de gjorda utfästelserna. Totalt beräknar jag för budgetåret1979/80 ett medelsbehov av 397 milj. kr. under denna anslagspost. Av dessamedel utgör 300 milj. kr. ordinarie bidrag till UNDP, 30 milj. kr. bidrag tillUNDP:s särskilda verksamhet i de minst utvecklade , 25 milj. kr.bidrag till och 42 milj. kr. FN:sbarnfond () /79 100000 000 /80 110 000 000 () lämnar biståndtill insatser för att förbättra situationen för de barn och mödrar,som är i störst behov av hjälp. Fonden söker i första hand tillfredsställa demest gmndläggande behoven av mödra- och barnavård och söker få den lokalabefolkningen att själv delta aktivt. Verksamheten omfattar undervisning,hälso- och sjukvård inkl. upprättande av barnavårdscentraler, familjeplanering,program för att få fram dricksvatten samt åtgärder för att förbättra kosten förbarn och mödrar. söker nå ut till barn och mödrar, som lever i områden,där social service i form av sjukvård och skolor saknas. strävar efteratt särskilt bistå barnen i de minst utvecklade . Fonden bidrarpåtagligt till att förbättra barnens levnadsförhållanden i Prop.1978/79:100 Bilaga 6 44 är också en viktig förmedlare av katastrofbistånd. Vid sidan av denordinarie verksamheten genomför fonden särskilda insatser utanför den reguljära budgeten. Ar 1979 har av FN proklamerats som detinternationella barnåret. Genom ett särskilt sekretariat samordnar FN:saktiviteter under detta år. Någon världskonferens kommer inte att arrangerasutan aktiviteterna kommer huvudsakligen att ske på nationell nivå. Regeringenhar tillsatt en beredningsgrupp, som skall verka dels för att förbättrabarnens situation i , dels för att skapa ökad förståelse för barnensspeciella situation i . får bidrag både från regeringaroch enskilda organisationer och bidragsgivare. De sammanlagda bidragen till år1978 var 175 milj. dollar, vilket innebar en ökning med jämfört medföregående års nivå. har räknat med en årlig totalinkomstökning på . Detta innebär att bidragsmålet är 200 milj. dollar förår 1979 och 240 milj. dollar för . För att säkra en fastare grund förfondens verksamhet beslutade styrelsen på svenskt initiativ att fr. o.m. införa ett rullande långsiktigt arbetsprogram som baseras påu-ländernas behov och på bedömningar av framtida bidrag. Sverigesförslag, att också i införa enlångtidsfinansiering med flerårsutfästelser, har resulterat i att 1978års styrelsemöte uppmanade exekutivdirektören att fortsätta söka efter enmodell till en sådan finansiering och lämna rekommendationer om detta vidstyrelsemötet . Det svenska regeringsbidraget till UNICEFuppgick till 100 milj. kr. (/79). Detta motsvarar enandel på av regeringsbidragen och av de totala bidragen. ärnäst största bidragsgivare. De nordiska länderna svarar tillsammans för av regeringsbidragen. Densvenska UNICEF-kom-mittén bidrog dessutom /78 med ca 3milj. Dessa medel kom tillstörsta delen från behållningen av julkortsförsäljningen. Vid hösten 1978beräknades de ordinarie regeringsbidragen till för till 130milj. dollar, vilket innebär en ökning med . Med övriga inkomster, dvs.bidrag från enskilda givare och regeringsbidrag för särskilda insatser, räknarUNICEF med att nå det totala bidragsmålet på 200 milj. dollar för . Regeringen meddelade att det svenskabidraget till för (/80) skulle medförbehåll för godkännande höjas till 110 milj. kr., dvs. en ökningmed 10 milj. kr. Därmed skulle andel av de totala regeringsbidragen Prop.1978/79:100 Bilaga 6 45 tillUNICEF alltjämt uppgå till . Med sammaförbehåll har också utfäst sig för ett lika stort bidrag förverksamhetsåren 1980 och 1981 (budgetåren1980/81 resp. 1981/82). Regeringen bör begära godkännande avde gjorda utfästelserna. /79 413 033 833 /80 413033 833 Internationella utvecklingsfonden ()finansierar utvecklingsprojekt i . För medlemskap i krävs attett land också är medlem i (). De två institutionerna hargemensam ledning och personal. Tillsammans utgör och den viktigaste internationella källan för obundenoffentlig kreditgivning till . /uppgick under /78 totalt till 8,4miljarder dollar brutto. Härav svarade för 2,3 miljarder dollar.Nettoutbetalningarna från Världs-banken/till uppgick däremotendast till , varav svarade för . Det låga nettoflödet förklaras av deräntor och amorteringar på lånen som måste betala till Världsbanken.Eftersom bankens kapitalanskaffning sker genom upplåning på de internationellakapitalmarknaderna sker bankens utlåning på kommersiella villkor. IDA:s verksamhet finansieras däremotgenom gåvobidrag från i första hand de industrialiserade medlemsländerna samt imindre omfattning från vissa OPEC-länder. Bidragen från OPEC-länderna har ökatunder senare år. lDA:s utlåning sker på synnerligen mjuka villkor. Lånen har enlöptid , varav är amorterings-fria. De löper utanränta men med en mindre administrationsavgift. De olika källorna för kapitalanskaffningåterspeglas i resp. IDA:s fördelning av resurser på länder. Detär låntagarlandets ekonomiska situation, som avgör humvida banken eller IDAskall svara för finansieringen av ett visst projekt. Det förekommer dock attbåde och finansierar projekt i ett och samma land. Störredelen av lån lämnas till relativt sett mer utvecklade u-ländersamt till ett fåtal länder i . Under /78 avsåg 38 %av bankens utlåning länder med en nationalinkomst överstigande 1 000 dollarper invånare. De största låntagarna under /78 var (), (), (), () och (). För att ett land skall få låna från IDAbör inkomsten per invånare i det landet inte överstiga beräknat i1975 års priser. Huvuddelen av lånen går till fattigare med eninkomst per invånare understigande . Prop.1978/79:100 Bilaga 6 46 av IDA:s utlåning till denna grupp. IDA:s största låntagare under det senasteverksamhetsåret var (), (), (), () och (). och finansierarutbyggnad av jordbraks- och industriutvecklingsprojekt samt infrastruktur. Enmindre del av utlåningen avser s. k. sociala projekt inom sektorernautbildning, vatten och avlopp samt familjeplanering. Ett utmärkande drag ibankens och lDA:s utlåningspolitik har varit en strävan att ökastödet till de fattigare befolkningsgrupperna. Antalet projekt, som är direktinriktade på att förbättra levnadsstandarden för eftersatta grupper pålandsbygden, har sålunda stigit kraftigt. IBRDs och IDAs utlåning budgetåren 1975/761977/78fördelat i procent på ämnesområden Sociala sektorer (utbildning. familjeplanering, vatten och Program- och sektorlån, tekniskt svarar jordbruks- ochlandsbygdsutvecklingssektorn 1 både och för den största enskildaandelen av den totala utlåningen. Banken och har också inlett ettbegränsat program för stöd till de fattiga i städerna. De nordiska länderna haraktivt verkat för att och skall öka sina insatser till förmånför de fattigare befolkningsgmppema. De stora i-ländema har i kraft av sinakapitalinsatser en dominerande del av röststyrkan i världsbanksgmppen. Sverigehar länge verkat för att skall få ett ökat inflytande över demultilaterala utvecklingsinstitutionernas verksamhet, bl. a. med hänvisningtill de resolutioner, som FN:s sjätte och sjunde extra generalförsamlingar harantagit rörande ökat inflytande för i världsbanksgruppen. Hittillshar dock inga förbättringar genomförts. och de andra nordiska ländernaär beredda att fortsätta driva kravet på en ökad röststyrka för . Detbör dock framhållas att förutsättning- Prop.1978/79:100 Bilaga 6 47 arnaför att vinna gehör för dessa tankar, inte minst på grund av motstånd från destora medlemsländerna, måste betecknas som begränsade. Vid årsskiftet1978/79 inleddes förhandlingar dels om en allmän kapitalhöjning i , dels om ensjätte påfyllnad av IDA:s resurser. Beträffande kapitalhöjningen harVärldsbanken föreslagit en fördubbling, vilket skulle innebära ca . Av detta belopp torde högst inbetalas av medlemmarna. ochövriga nordiska länder har uttalat sig positivt för en kapitalhöjning, sommöjliggör en ökning i reala termer av bankens utlåning . De medel, som genom riksbankenhittills har inbetalat till kapital, uppgår till ca200 milj. kr. Sjätte påfyllnadenav avser att tillföra resurser för verksamheten åren 1980/811982/83.Från svensk sida har inför dessa förhandlingarframhållits att vi inte kommer att kunna påta oss den höga bidragsandel på som har gällt under denfemte påfyllnaden. Vi har understrukit att detta inte får sessom ett uttryck för ett minskat förtroende för . Vi har i stället anförtbudgetmässiga begränsningar som skäl och har betonat att vi anser att vårbidragsandel är för hög. Denna uppfattning får också stöd av beräkningar, somIDA har gjort. Dessa visar att nuvarande andel ligger avsevärt mycket högre än vad som skulle ha varit fallet vid enbördefördelning baserad på gängse ekonomiska indikatorer. Andra ochstörre länder bör enligt svensk uppfattningpåta sig en ökad andel. som vi önskar sänka den svenskaandelen, förordar vi en betydande ökning av IDA:s resurser för den kommandepåfyllnadsperioden. Man får därför räkna med att det svenska bidraget, trots ensänkt andel, kommer att öka i absoluta tal jämfört med vårt bidrag under nupågående femte påfyllnad. bidrag till den nu pågåendefemte påfyllnaden av uppgår rill 1 239,1 milj. kr. för budgetåren1977/781979/80 fördelat med ca 413 milj. kr. på vart och ett av de trebudgetåren. Den tredje inbetalningen under den femtepåfyllnaden av IDA:s resurser utfaller under /80. Medelsbehovetför detta budgetår uppgår till . /79 86 844 080 /80 128 422 000 varav: Afrikanska () 25 000 000 Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) 71 836 000 Asiatiska (AsDB) 1 000 000