prop · G20358 · 1978-12-31 00:00:00 — Person, som underbeskattningsåret tillhört främmande makts härvarande beskickning eller lönadekonsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning och som icke varitsvensk medborgare, så ock sådan persons make, barn och enskildatjänare, om de har bott hos honom och icke har varit svenska medborgare, ansesdäremot vid tillämpningen av vad i första stycket vid 3) är stadgat icke havarit här i riket bosatta. I fråga om deklarationsskyldighet för oskift dödsbo efterskattskyldig, som avlidit under beskattningsåret, skall tillämpas vad somskolat gälla för den avlidne. Denna lag träder i kraft och tillämpassåvitt avser 4 § första gången vid taxering och i övrigt vid 1980 årstaxering. Lag om ändring i lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt skall hanedan angivna lydelse. A svenskmedborgare, som tillhört svensk beskickning hos utländsk makt eller lönatsvenskt konsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning och som pågrund av sin tjänst varit bosatt utomlands, skall tillämpas vad i denna lagstadgas angående här i riket bosatt person. Vad nu sagts g'äller jämväl sådan persons make samt barnunder , därest de varit svenska medborgare och bott hos honom. På svenskmedborgare, som tillhört svensk beskickning hos utländsk makt, svenskpermanent delegation hos mellanstatlig organisation eller lönat svensktkonsulat eller beskickningens, delegationens eller konsulatels betjäning ochsom på grund av sin tjänst varit bosatt utomlands, tillämpas vad i denna lagstadgas angående här i riket bosatt person. Detsamma gäller sådan persons makesamt barn , om de har varit svenska medborgare och har bott hos ho- Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 859. 2 Senaste lydelse 1974: 859. 1978/79: 58 13 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , , , , , Propositionom ändring av reglerna om folkbokföring och beskattning av personer anställdautomlands i svenska statens tjänst, m. m. och utrikesförvaltningens har hosbudgetdepartementet föreslagit att reglerna angående folkbokföring ochbeskattning av tjänstemän inom utrikesförvaltningen m. m. ändras. Förslagetinnebär bl, a. att den som är anställd av svenska staten och som tjänstgör utomriket skall kyrkobokföras tillsammans med medföljande make och barn i denförsamling i vilken han före utflyttningen senast har varit eller hade bortvara kyrkobokförd. Vidare föreslås att kyrkobokföring skall kunna ske i annanförsamling, till vilken han har personlig eller annan anknytning samt att medmake skall jämställas den som sammanlever med tjänstemannenunder äktenskapsliknande former. Förslagetinnebär också att de anställda i UD som är bosatta utomlands skall varaskattskyldiga kommunalt för sin inkomst av denna anslällning. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av (), (), () och statens ut-landslönenämnd (UtN). Fråganom folkbokföring och beskattning av UD-personal har också behandlats avhemvistsakkunniga i samband med utredningens förslag om ny folkbokföringslag (SOU1976: 39). Detta förslag har ännu inte föranlett lagstiftning bl, a, beroendepå att grundläggande frågor inom folkbokföringen inte ansetts böra prövas innanställning tagits i kyrka-statfrågan. Jagavser att nu ta upp de frågor som berörs i UD-personalens framställning. 1samband härmed berör jag också beskattningen av svensk 1978/79: 58 14 medborgare,som har tillhört svensk permanent delegation hos mellanstatlig organisation. RSVhar föreslagit ändrade besfämmelser om beskattningsort m. m. för personer somtillfälligt vistas i . Vidare har och hos budgetdepartementet begärt att folkpensionär som är bosattutomlands vid beskattningen får grundavdrag, extra avdrag och vissa allmännaavdrag. Jag tar nu upp även dessa frågor. 2.1Folkbokföring av personer som tjänstgör utomlands i svenska statens tjänst Vidkyrkobokföringen gäller som huvudregel att var och en kyrkobokförs i denförsamling och på den fastighet där han är bosatt (11 § folkbokföringsförordningen(1967: 198), FBF). Förstatens utlandsansfällda personal g'äller särskilda regler. Enligt 20 § FBFskall den som är anställd på utländsk ort i svenska statens tjänstkyrkobokföras i Storkyrkoförsamlingen i med sin familj och svenskabetjäning. Regeringen kan dock medge den, som äger eller innehar fast egendomutom , att med familj och betjäning kyrkobokföras på viss fastighet iden församling där egendomen är belägen. Reglernaom var en person skall vara kyrkobokförd har betydelse i beskattningshänseende.Inkomst av tjänst m. m. beskattas i den skattskyldiges hemortskommun om han ärskatterätlsligt bosatt här i riket (59 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL). Hemortskommun är den kommun där han skall vara mantalsskriven föråret näst före taxeringsåret (66 § första stycket KL). Den som är kyrkobokfördoch mantalsskriven enligt 20 och 39 §§ FBF i Storkyrkoförsamlingen i Stockholmskall således beskattas i Stockholin. Detta medför att den skattskyldige endasti vissa fall kan utnyttja underskott på fastighet kommunalt. Underskott i enförvärvskälla får nämligen endast utnyttjas mot annan inkomst, som skall beskattasi samma kommun (46 § 1 mom, första stycket KL), och inkomst av fastighet skallbeskattas i den kommun där fastigheten är belägen (56 § KL). skattskyldige däremot fått medgivande enligt 20 § FBF alt kyrkobokföras iden församling där fastigheten 'är belägen kan han i regel utnyttja dettaunderskott mot ijänsteinkomsten. För medgivande enligt 20 § FBF krävs att densom äger eller innehar fastigheten har anställning utomlands. Är det däremotmaken som äger eller innehar denna kan medgivande inte ges. Detta medför attden som är anställd utomlands i svenska statens tjänst och vars make ägerfastighet i annan Prop.1978/79: 58 15 kommun än inte får kyrkobokföras i denförsamling där fastigheten är belägen utan i Storkyrkoförsamlingen i ,Enligt 20 § FBF skall i sådant fall båda makarna kyrkobokföras i Storkyrkoförsamlingeni , Detta gäller oavsett om den make som äger fasligheten följer medutomlands eller inte. Personalföreningarna vid UD har föreslagit att den som äranställd av svenska staten och som tjänstgör utom riket skall kyrkobokförasjämte medföljande make, barn och i familjen anställd svensk medborgare i denförsamling i vilken han senast har varit eller hade bort vara kyrkobokförd.Vidare har föreslagits att sådan utlandsanställd efter beslut av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får kyrkobokföras i annanförsamling till vilken han har personlig eller annan anknytning. Förslagetinnebär också att med make skall jämställas person som sedan minst ett årsammanlever med tjänstemannen under äktenskapsliknande former. RSV har tillstyrkt förslaget såvitt avser kyrkobokföring iförsamling i vilken tjänstemannen senast har varit eller hade bort vara kyrkobokförd.Däremot har RSV avstyrkt förslaget att han efter särskilt beslut fårkyrkobokföras i annan församling. Övriga remissinstanser har godtagitförslaget. För egen del vill jag säga följande. Reglerna förfolkbokföring av UD:s utlandspersonal har sedan gammalt varit annorlunda än demsom har gällt för andra medborgare. Detsamma gäller i fråga om beskattningsreglernasom jag tar upp i ett följande avsnitt. Gällande ordning innebär emellertid sompersonalföreningarna har påtalat vissa nackdelar för berörda personer. Jaganser det därför angeläget att man utan dröjsmål tar upp reglerna tillomprövning. Detta kan ske utan att man därigenom försvårar sådana ändringarsom senare kan komma alt beslutas pä grundval av heinvistsakkunnigas förslag. Enligt min uppfattning har den som är anställd utomlands isvenska statens tjänst regelmässigt en så stark anknytning till alt enkyrkobokföring här är motiverad. Anknytningen gäller denförsamling där han var eller hade bort vara kyrkobokförd vid ulresan härifrånriket. Det är då enligt min mening naturligt att han är kyrkobokförd i denförsamlingen och inte som i Storkyrkoförsamlingen. 1 samma församling börockså medföljande make och barn kyrkobokföras. Jag vill därföransluta mig till personalföreningarnas förslag i denna del. Jag anser dock inteskäl föreligga alt nyssnämnda regler för kyrkobokföring skall omfattamedföljande betjäning. Däremot är jag inte beredd alt tillmötesgåpersonalföreningarnas önskemål om rätt till kyrkobokföring i annan församlingtill vilken den utsände har personlig eller annan anknytning. Enligt min meningär de förutsättningar för bestämning av kyrkobokföringsorten som personalföreningarnahar föreslagit alltför obestämda för att kunna ge erforderlig Prop.1978/79: 58 16 likformighet och förutsebarhet i tillämpningen, Ä andrasidan bör den nuvarande möjligheten till kyrkobokföring i församling där denutsände har fast egendom finnas kvar. Sistnämnda bestämmelser bör emellertid justeras. Jag anseratt avseende inte längre bör fästas vid vem av makarna som äger fast egendom.För kyrkobokföring i sådan församling bör det vara nog att en av makarna ägersådan egendom. Jag föreslår att 20 § FBF ändras enligt vad jag h'är har sagt.Mitt förslag avser inte någon ändring av de förutsättningar som f, n. gäller ipraxis beträffande beskaffenheten hos den fastighet där kyrkobokföring kan skeenligt 20 § andra stycket FBF, En särskild fråga gäller den som är bosatt utomlands ochdär anställs i svenska statens tjänst för tj'änstgöring utomlands. Nuvarandebestämmelser i 20 § FBF har i praxis i vissa fall tillämpats så att sådanperson inte har kyrkobokförts i , Av lagtextens lydelse kan emellertidinte utläsas något stöd för en sådan praxis. Vidare skiftar praxis i fråga omkyrkobokföring av sådan lokalanställd som reser från för att anställasdirekt av lönad utlandsmyndighet. Jag anser att sådan anknytning till inteföreligger att tjänstemän som har sagts bör kyrkobokföras här i riket. Jagföreslår därför att bestämmelsen utformas så att den inte avser lokalanställdav något slag utan endast utsänd personal under tid för ifrågavarandetjänstgöring. Enligt nuvarande lydelse av 20 § FBF är det regeringen sombeslutar i dessa fall. Jag anser emellertid att beslut av den här karaktärenbör clelegeras från regeringen till annan myndighet, lämpligen RSV. Jagföreslår alltså att RSV ges beslutanderätten i dessa fall. 20 § FBF bör ändrasi enlighet härmed. Personalföreningarna har också föreslagit en utvidgning avden krets närstående som enligt vad jag här har sagt kyrkobokföres tillsammansmed den utlandsanslällde. Jag anser det naturligt att man i detta hänseendejämställer med makar dem som enligt 65 § sista stycket KL skall taxeras såsomgifta. Mitt förslag är alltså att gemensam kyrkobokföring bör kunna ske avsammanlevande som inte är gifta men som har varit gifta med varandraeller som har eller har haft gemensamt barn. Jag föreslår att de bestämmelser jag här har förordatträder i kraft . De kommer då skattemässigt att få verkanförst vid laxering. Den som vid ikraftträdandet redan vistats utom riket undersädana förhållanden som avses i 20 § FBF i dess nya lydelse bör enligt minmening kyrkobokföras i den församling han var eller bort vara kyrkobokförd vidtiden för utresa i samband med statsanställning utom riket. Detta bör skeautomatiskt genom kyrkobokföringsmyndighetens försorg. Sådan kyrkobokföring somskett enligt beslut av regeringen enligt 20 § Prop.1978/79: 58 17 FBFi dess äldre lydelse bör dock bestå under utlandsvistelsen såvida inte denanställde efter ansökan medges annan kyrkobokföring med tilllämpning av de nyareglerna, 2.2Beskattning av personer som tjänstgör utomlands i svenska statens tjänst m. m. Iföregående avsnitt har jag redogjort för mina förslag i fråga om folkbokföringenav den som tjänstgör utomlands för svenska statens räkning.Personalföreningarna vid UD har även begärt ändrad beskattning av sådanpersonal och då främst i fråga om inkomst av utlandsanställningen. Jag övergårnu till denna fråga. Densom är bosatt i är regelmässigt skaltskyldig här för alla sinainkomster (53 § 1 mom. första stycket a) KL och 6 § 1 mom. a) lagen (1947: 576)om statlig inkomstskatt, SI). Den som inte är bosalt här i landet beskattas iregel bara för inkomster som kan sägas härröra från förvärvskällor i ,Hit hör bl. a, lön från svenska staten. För den svenska besktckningspersonalenutomlands finns specialbestämmelser. Sådan personal beskattas nämligen intekommunalt för sin lön utan bara statligt (69 § första stycket KL), Iskattehänseende behandlas sådan personal som bosatt i (69 § andrastycket KL och 17 § första stycket SI). Enligt20 § FBF kyrkobokförs ifrågavarande personal i regel i Storkyrkoförsamlingen iStockholm, varvid mantalsskrivning även sker i församlingen (39 § förstastycket FBF), Detta gäller även make och barn om de varit svenskamedborgare och bosatta hos honom (69 § tredje stycket KL, 17 § andra stycketSI). Därvid utgår kommunalskatt efter utdebiteringen i Storkyrkoförsamlingenom vederbörande har andra inkomster än sin lön. Till den del vederbörande harinkomst av annan fastighet skall denna dock beskattas i den kommun där fastighetenär belägen. Enligt20 § FBF kan regeringen medge att kyrkobokföring under utlandstjänstgöringenfår ske i församling där vederbörande har fastighet. I så fall beskattas ävenandra inkomster i den kommun där fastigheten är belägen. Densom är anställd i svenska statens tjänst men som inte tillhör vår beskickningspersonalär alltid skattskyldig för sin inkomst av anställningen (53 § 1 mom, förstastycket a) KL och 6 § 1 mom, a) SI), För en sådan person får det betydelse omhan skall anses vara skatterättsligt bosatt här i riket eller inte. Enligtpunkt 1 av anvisningarna till 53 § KL räknas den som här har sitt egentliga booch hemvist som bosatt här i riket. Svensk medborgare kan också anses bosatthär om han alltjämt har väsentlig anknytning till . Ävende personer som avses skall i regel kyrkobokföras i Stor- 1978/79: 58 18 kyrkoförsamlingen.Om vederbörande har fastighet i annan kommun än kan regeringen medgeatt han kyrkobokförs i den församling där fastigheten är belägen (20 § FBF). Skerkyrkobokföring i Storkyrkoförsamlingen och anses den utlands-anställde skatterättsligtbosatt här i riket är han oinskränkt skattskyldig och skall beskattas iStockholm med utdebitering för Storkyrkoförsamlingen, Är han däremotinte skatterättsligt bosatt h'är i riket beskattas han i princip bara för sinlön från och då i för gemensamt kommunalt 'ändamål.Kommunalskatt utgår därvid (lagen (1972: 78) om skatt för gemensamtkommunalt 'ändamål). Har däremot kyrkobokföring skett i församling därvederbörande har fastighet får han anses ha sådan väsentlig anknytning tillriket att han anses bosatt här. Han 'är därvid oinskränkt skattskyldig ochbeskattas kommunalt efter utdebiteringen i denna församling. Personalföreningarnasförslag lill nya beskattningsregler för tjänstemän inom utrikesförvaltningeninnebär alt dessa till skillnad mot nu skall vara skattskyldiga kommunalt försin inkomst av utlandsanställningen samt att de liksom f. n, vid tillämpningenav KL skall anses vara bosatta här i riket. RRV,SAV och UtN har tillstyrkt förslaget. RSV tillstyrker förslaget i sak. Verketanser emellertid med hänsyn till hemvistsakkunnigas förslag om beskattning av utlandsanslälldpersonal m. m. att det är mindre lämpligt att nu behandla denna del av defrågor hemvistsakkunniga tar upp för att kanske senare gå vidare med övrigafrågor. Detta skulle medföra ett onödigt merarbete och ojämnhet irättstillämpningen. Förmin del anser jag det naturligt bl. a. med hänsyn till önskemålet om en föralla likformig beskattning att de särskilda skattereglerna för UD:sutlandspersonal avskaffas så långt det är möjligt. Jag är därför ense med personalförcningarnaom att den utlandspersonal som är aktuell förs in under de skatteregler somgäller för övriga inkomsttagare. De förslag jag nu avser alt lägga fram tordeinte komma alt föregripa sådan reform som senare kan komma att beslutas.Genomgående är det h'är fråga om personer som i skattehänseende kan ansesbosatta i men som för att kunna fullgöra viss offentlig tjänst måstevistas utom riket. Så snart tjänsten tillåter kan de förväntas återvända tillSverige, Genom tjänsten bibehålls så gott som undantagslöst en sådan väsentliganknytning till att de är oinskränkt skattskyldiga här i riket (punkt 1av anvisningarna till 53 § KL, 6 § 1 mom, a) och 3 § andra stycket SI). Inkomstav utlandstjänstgöringen är emellertid, som har nämnts, skattefri vidbeskattningen för inkomstskatt (69 § första stycket KL). Ettlöneavtal för utrikesförvaltningens utlandsstationerade tjänstemän träffadesden . Avtalet, som är ett modellavtal för öv- 1978/79: 58 19 rigautlandsstationerade statstjänstemän, innehåller en bestämmelse om löneavdragmed baserat på den då genomsnittliga kommunala utdebiteringen i Stockholmskommun. Denna bestämmelse tillkom bl. a. i anledning av hemvistsakkunnigasutredning om samordnade regler beträffande hemvist, beskaUning och socialaförmåner. Bestämmelsen har emellertid enligt min mening fått vissa mindrelämpliga konsekvenser. Den pensionsgrundande inkomsten sänks i vissa fall med25 %. Vidare sänks den till statlig skatt skattepliktiga inkomsten . Denkommunalt skattepliktiga inkomsten blir lägre, efiersom denna inte omfattartjänsteinkomsten. Detta medför att möjligheten att göra avdrag vid taxeringarnaofta begränsas i väsentlig mån. Dessaeffekter upphör om dessa personer görs skattskyldiga kommunalt för sin inkomstav utlandstjänstgöringen. Det förutsätts att lönerna därvid kommer attuppräknas i motsvarande mån. Jagföreslär således att den kategori tjänstemän som avses i 69 § första stycket KLkommunalt görs skattskyldig fÖr sin inkomst av utlandstjänstgöringen. Detgäller sålunda svensk medborgare som tillhört svensk beskickning hos utländskmakt eller lönat konsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning ochsom på grund av sin tjänst varit bosatt utomlands. Förslaget innebär attnuvarande 69 § första stycket KL upphör att gälla. Dennapersonal kommer till följd härav att jämställas med övriga skattskyldiga somhar skatterättsligt hemvist här i riket. I 69 § första stycket KL omnämndapersoner torde som sagts nämligen så gott som undantagslöst också fåanses ha behållit väsentlig anknytning till riket enligt KL, Jag har iföregående avsnitt föreslagit att de under utlandstjänstgöringen skall varakyrkobokförda i den församling där de var eller hade bort vara kyrkobokfördavid utflyttningen. Detta innebär att beskattningsorten även efter utflyttningenär den kommun där församlingen är belägen. På grund härav kan den nuvarandebestämmelsen om beskattning för gemensamt kommunalt ändamål i Storkyrkoförsamlingeni utgå (69 § andra stycket KL). De förmåner i beskattningshänseende,som enligt anvisningarna till 69 § KL åtnjuts vid taxering som om bosättninghar förelegat i nämnda kommun, kommer i förekommande fall att åtnjutas i beskatlningskommunenenligt vanliga regler utan särskilt stadgande. Dessa anvisningar bör därförupphöra att gälla. Ifråga om person som har varit anställd utomlands kanuppkomma tveksamhet om han skall anses vara skatterättsligt bosatt här i riketeller inte. Om han anses bosatt här i riket är han enligt vad jag harföreslagit, oinskränkt skattskyldig för inkomsten från utlandsanställningen. Iannat fall är han inskränkt skattskyldig vilket bl. a. innebär att han här intekan åtnjuta allmänna avdrag, grundavdrag m. m. För att undvika detta bör hanenligt min me- Prop.1978/79: 58 20 ning liksom f. n. anses bosatt här i riket och såledesvara oinskränkt skattskyldig. Jag föreslår att en bestämmelse införs i 69 § KLatt på förevarande kategori tjänstemän skall tillämpas vad i lagen stadgas angåendehär i riket bosatt person. Molsvarande bestämmelse finns f. n. i 17 § SI och i17 § lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt, SF. Förslaget g'äller ävenmake liksom barn om de har varit svenska medborgare och har botthos honom. Bestämmelserna i 69 § KL och 17 § SI liksom i 17 § SF hari praxis tillämpats också beträffande personer som har tillhört svensk permanentdelegation hos mellanstatlig organisation. Med sådan delegation avses härvidendast de utlandsmyndigheter som anges i budgetpropositionens tredjehuvudtitel, dvs. f. n. representationen hos FN, ombudet hos ochdelegationerna hos , EG och de internationella organisationerna i Geneve.Under senare tid har emellertid denna praxis ifrågasatts. Jag anser emellertidatt det inte finns skäl att i skatte-h'änseende behandla delegationspersonalenannorlunda 'än motsvarande anställda hos UD, Delegationspersonalen tillhörutrikesförvaltningen och har löne- och anställningsförmåner som motsvarandeanställda på svenska beskickningar. Jag föreslår därför att bestämmelser införsi 69 § KL, 17 § SI och 17 § SF att på den nu berörda delegationspersonalenskall tillämpas vad i lagen sägs om här i riket bosatt person. Förslaget i denna del innebär ingen ändring av reglerna ombeskattningen av övrig personal som tjänstgör utomlands i svenska statenstjänst. Det bör emellertid nämnas att den som, enligt vad jag harföreslagit, skall kyrkobokföras i den församling där han var eller bort vara kyrkobokförd,kommer att beskattas i den kommun församlingen tillhör om han anses skatterättsligtbosatt här i riket. Därvid kommer kommunalskatt att utgå efter utdebiteringen idenna församling, i stället för som i Storkyrkoförsamlingen i . Iett mindre antal fall kan inkomsttagaren emellertid komma att anses som intebosatt här i riket, I detta fall skall han liksom f, n, beskattas i Stockholmför gemensamt kommunalt ändamål, varvid kommunalskatt utgår . De ändrade skatteregler jag nu har föreslagit bör träda ikraft och tillämpas första gången vid taxering. Följdändringar bör göras i 71 § KL, 4 § och 22 § 1 mom.taxeringslagen (1956: 623) samt 12 § uppbördslagen (1953: 272), UL. Enligt 12 § UL skall i fräga om person som avses i 69 §första stycket KL preliminär A-skatt avse endast statlig inkomstskatt sombelöper på inkomsten av tjänsten om inte lokal skattemyndighet har föreskrivitannat. Med hänsyn till vad jag har föreslagit om skyldighet atterlägga kommunalskatt för denna inkomst bör 12 § UL upphöra att gälla. 1978/79: 58 21 2.3Beskattningsort för personer som vistas tillfälligt i Densom är bosatt eller stadigvarande vistas i är som har framgått av detföregående oinskränkt skattskyldig här i riket medan den som inte är bosatteller stadigvarande vistas här är begränsat skaU-skyldig (53 § 1 mom. förstastycket a), punkt 1 av anvisningarna till 53 § och 68 § KL samt 6 § 1 mom. a)och 16 § 1 mom. SI). 1 båda fallen beskattas vederbörande i för inkomstav tjänst här. Undantag härifrån har emellertid föreskrivits i en del avtaltill undvikande av dubbelbeskattning, som ingåtts med främmande stater. Medde undantag, som föranleds av dubbelbeskattningsavlal, gäller således sammaregler om skattskyldighet för inkomst av tjänst i för å ena sidan densom har varit bosatt eller stadigvarande vistals i och å andra sidanövriga inkomsttagare. För dessa båda grupper gäller emellertid olikabestämmelser rörande beskattningsort m. m. Densom har varit bosatt eller stadigvarande vistats i beskattas förtjänsteinkomsten i hemortskommunen (59 § 1 mom, KL, 14 § 1 mom. SI) medan densom inte varit bosatt eller stadigvarande vislats här i riket skall beskattaskommunalt i för gemensamt kommunalt ändamål (59 § 3 mom. KL), I detsenare fallet utgår inkomstskatt , Med hemortskommunförstås i princip manlalsskrivningskommunen (66 § första stycket KL, 3 § förstastycket SI). För den som har varit bosatt eller stadigvarande vistats i Sverigeutan att mantalsskrivningsskyldighet har förelegat skall som hemortskommunanses den kommun där han först har varit bosatt eller stadigvarande vistatsunder året (66 § andra stycket KL, 3 § första stycket SI). Skatteavdrag skall iprincip göras av löneutbetalning (39 § 1 mom, UL). beslutar om beräkning av preliminär A-skatt samt debitering avskatt.