prop · G203153 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.l978/79:153 Regeringens proposition om förbättrat studiestöd till 18-19-åringar i gymnasialutbildning; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att18-19-åringar i gymnasial utbildning som flyttat hemifrån och brutit denekonomiska gemenskapen med föräldrarna t.v. ges rätt att gå över frånstudiehjälps- till studiemedelssystemet om de själva så önskar. Genom att gåöver till studiemedelssystemet kan de själva finansiera sina studier. De eleversom anser sig tillhöra föräldraekonomin bör alltid, oavsett om de bor kvar hossina föräldrar eller inte, ha rätt att kvarstå i studiehjälpssystemet upp till20 års ålder. Rätten att kvarstå i studiehjälpen är väsentlig främst för de eleversom kommer från hem med svag ekonomi och som skulle kunna gå miste om betydandebidragsförmåner om övergången till studiemedelssystemet vore ovillkorlig i detfall man flyttar hemifrån. Därför föreslås i propositionen att de återbetalningspliktigastudiemedel som kan utgå inom studiehjälpen höjs för 18-19-åringar frånnuvarande maximalt . Rätten till dessa medelföreslås vara behovsprövade i förhållande till föräldraekonomin på samma sättsom . 1978/79:153 2 Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973: 349)' dels att 4 kap. 2 § skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nyaparagrafer, 3 kap. la§ och 4 kap. 2 a §, av nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 kap. Studiehjälp får inte utgå för tidför vilken studiemedel enhgt 4 kap. redan har beviljats. Om verkan av att den studerandebeviljats studiehjälp och studiemedel finns bestämmelser i 4kap. 2 a §. Studiemedel utgår även till studerandevid de läroanstalter och utbildningslinjer som omfattas av förordnande enligt3 kap. 1§. Studiemedel vid sådan läroanstalt eller utbildningslinje utgårdock för visst läsår eller del därav endast till studerande som fyller lägst20 år under det kalenderår då läsåret böljar. Studiemedel utgår även till studerandevid de läroanstalter och utbildningslinjer som omfattas av förordnande enligt3 kap. I§. Studiemedel vid sådan läroanstalt eller utbildningslinje utgårdock för visst läsår eller del därav till studerande som ej stadigvarande bor hos sinaföräldrar och som fyller lägst under det kalenderår då läsåret börjareller 2. fyller lägst under det kalenderårdå läsåret börjar. Med förälder avses dels fader ellermoder som har vårdnaden eller, ifråga om studerande som fyllt , senast harhaft vårdnaden om den studerande, dels fader eller moder som stadigvarande sammanbormed sådan vårdnadshava-re. I fråga om fosterbarn gäller vad som sägs omföräldrar 1 stället fosterföräldrarna. ' Lagen omtryckt 1975:359. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel får inte utgå för tidför vilken studiehjälp enligt 3 kap. redan har beviljats. Beviljas studerande studiemedel ochstudiehjälp JÖr gäller tredjefemte styckena. Den studerande får inte uppbära vadhan har beviljats I studiehjälp. Har han redan uppburit sådan studiehjälpskall det belopp som han har uppburit avräknas från studiemedelsbeloppet förnämnda tid. Avräkningen sker från de belopp som har beviljats i studiebidrag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning 1 nu nämndordning. Avräknat belopp skall Jämställasmed studiebidrag, återbetalnings-pliktiga studiemedel och resekostnadsersättning1 den omfattning som avräkningen avser motsvarande studiestödsform. Belopp som inte kan avräknas skallåterkrävas. Därvid tillämpas 9 kap. 2 § tredje stycket. Denna lag träder i kraft . Prop.1978/79:153 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , ,, Proposition om förbättrat studiestöd till 1819-åringar igymnasial utbildning Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet, statsrådet , tio sakkunniga' för att utredadet studiesociala stödet. De sakkunniga antog namnet studiestödsutredningen (U1975:16). överlämnadei betänkandet (SOU 1977:31) Studiestöd-Alternativa utvecklingslinjer.En redogörelse för gällande ordning samt en sammanställning av utredningensförslag rörande 18- 19-åringar bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av statskontoret, (),(), (), (), utredningen (S 1977:10) om ADB inom den allmänna försäkringen (ALLFA),, , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),centrala (), (),(), statens invandrarverk, , familjelagssakkunniga (Ju 1970:52), datalagsstiftningskommittén (Ju1976:05) (DALK), socialpolitiska samordningsutredningen (S 1975:02), 1976 årskommunalekonomiska utredning (Fi 1976:06) (KEU-76), 1974 årslärarutbildningsutredning (U 1974:04) (LUT74), forskarutbildningsutredningen (U1974:06), utredningen (U 1975:14) om studiedokumentation och statistik förhögskolan ' , ordförande, , , , , UlfW. , ,, och . 1978/79:153 5 (STUDOK),folkbildningsutredningen (U 1975:19), gymnasieutredningen (U 1976:10),sysselsättningsutredningen (A 1974:02), byråkratiutredningen (Kn 1976:05) ochdatainspektionen. Vidare har yttranden avgetts av ,, i (LO), CentralorganisationenSACO/SR, (), (), och Skola (RHS), SverigesFörenade Studentkårer (SFS), , , Sverigeselevers centralorganisation (), folkhögskoleelevers förbund (SFEF),sjuksköterskeelevers förbund (SSEF), (),(), (),Kommunistisk ungdom (KU), (),(), (),(), Moderata samlings partiets kvinnoförbund(MSKF), , (),, , , allmännyttiga bostadsföretag. Svenska ochSveriges skolkuratorers förening. Dessutomhar yttranden avgetts av studentkår. , , , gymnasiekuratorer inomÖrebro län, Statens skola för vuxna i , Teknologsammanslutningen vidLunds tekniska högskola. Elevkåren vid sociala linjen i , Örebrostudentkår. , Högskolan för lärarutbildningar -förskollärarlinjen, institutionen i -, Skolkuratorer inom kommunalvuxenutbildning och i , Studentkåren vid iStockholm, . Elevkåren vidkommunala vuxenutbildningen i , för vuxenstuderande(), Elevsektionen på Tekniska högskolans arkitektursektion i ,(U 1970:60) för högre musikutbildning (OMUS) och Pajalakommun. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillregeringsprotokoll i detta ärende som bilaga 2. 1 sin anslagsframställning för /80har centrala () tagit upp frågan om ett förbättratstudiestöd till 18- 19-åringar och lagt fram ett förslag som i vissa avseendenavviker från studiestödsutredningens förslag. CSN:s förslag bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. 1skrivelse till CSN har givit CSN iuppdrag att utreda möjligheterna att decentralisera handläggningen avansökningar om återbetalningspiiktiga studiemedel till 18-19-åringar samtberäkna kostnaderna för en sådan hantering. Förslag från CSN inkom tillregeringen och bör fogas till regeringsprotokoll i dettaärende som bilaga 1. 1978/79:153 6 1978/79:100 bil. 12, s. 665 anförde jag attjag ansåg det motiverat att, redan innan studiestödsutredningen avslutat sittarbete och ställning kunde tas till samtliga förslag, med förtur behandlaförslagen rörande 18-19-åringar. Jag aviserade också att jag avsåg attåterkomma till regeringen med förslag om att förelägga vidinnevarande en proposition i denna fråga. Jag anhåller nu att få ta uppdenna fråga. Gränsdragningenmellan studiehjälps- och studiemedelssystemen Det studiesociala systemet är uppdelat ihuvudsakligen tre olika stödformer-studiehjälp, studiemedel och särskiltvuxenstudiestöd. Det särskilda vuxenstudiestödet berörs inte av de förslag somjag i det följande lägger fram. Jag kommer därför inte att fortsättningsvisbehandla detta stöd. Det avgörande skälet till nyssnämnda uppdelningmellan studiehjälp och studiemedel är de skillnader i olikastuderandekategoriers ekonomiska situation som normalt föreligger. Denviktigaste skillnaden är betingad av om eleven tillhör föräldraekonomin ellerinte. Det administrativt enklast användbara kriteriet vid bedömningen av omeleven tillhör föräldraekonomin eller inte har ända sedan nuvarandestudiesociala system infördes varit elevens ålder. Fram hargränsen mellan studiehjälps- och studiemedelssystemen sammanfallit medmyndighetsåldern. Därefter har myndighetsåldern , medangränsen mellan de studiesociala systemen legat kvar vid . Dettaförhållande har kritiserats, framför allt från elevhåll. Kritiken har framförallt riktat in sig på det förhållandet att 18- 19-åriga och således myndigaelever i gymnasial utbildning, som brutit sig loss från föräldraekonomin,saknar möjligheter att själva finansiera sina gymnasiala studier. Kritiken harväxt i styrka i takt med att antalet myndiga elever i gymnasial utbildning somlämnat föräldrahemmet successivt har ökat . Enligt min mening är det nu uppenbart att nuvarandestudiesociala system inte i tillräcklig utsträckning förmår tillgodose behovenhos denna, i stor utsträckning nya, studerandekalegori. Jag kommer därför i detföljande att föreslå sådana förändringar som möjliggör för dessa elever att,oberoende av föräldraekonomin, själva finansiera sina studier. Jag vill emellertidförst något beröra de principer och mål som har gällt och enligt minmening även bör gälla för studiehjälpssystemet och dess avgränsninggentemot studiemedelssystemet. Målet för studiehjälpen är alltjämt att den skallingå som ett led i samhällets utbildningspolitik. Studiehjälpen skall vara ettstöd i strävandena att inom ramen för skolorganisationen ungdomar,oavsett social och ekonomisk bakgrund och oavsett bostadsort, möjligheter tillden utbildning för vilken de har förutsättningar och intresse. 1978/79:153 7 diehjälpen en del av samhällets stöd till barnfamiljerna.Tillsammans med andra åtgärder inom familje- och skattepolitikens områden skallden bidra till att utjämna kostnaderna för barnens uppfostran och utbildning. Vidare bör fortfarande denprincipen gälla att ungdomsstudier på gymnasial nivå skä)l kunna genomförasutan att den studerande skall behöva skuldsätta sig i någon nämnvärdomfattning. Ytterligare en viktig princip är att gränsdragningen mellanstudiehjälps- och studiemedelssystemen skall vara lätt att administrera ochenkel att förstå för den enskilde eleven. 1 direktiven tillstudiestödsutredningen anförde dåvarande chefen för ,statsrådet att en utgångspunkt för utredningens översyn av detstudiesociala systemet skulle vara att det även borde finnas ettsärskilt stöd till de yngre eleverna i gymnasial utbildning samt ett särskiltstöd till högskolestuderande. Dessa båda stöd borde, enligt direktiven, skiljasig åt vad gäller den totala nivån, vilket hänger samman med att de studerandesekonomiska situation är olika vid gymnasie- resp. högskolestudier. Yngre eleveri gymnasial utbildning är normalt beroende av föräldrarnas ekonomi och harendast undantagsvis försörjningsbörda. Det motsatta förhållandet råder vanligtvisför högskolestuderande. Utifrån bl.a. denna utgångspunkthar studiestödsutredningen i betänkandet (SOU 1977:31) Studiestöd -Alternativa utvecklingslinjer utföriigt diskuterat för- och nackdelar med olikaframtida gränsdragningar mellan studiehjälps- och studiemedelssystemen. I sinaöverväganden har utredningen ansett att framför allt följande två pinciper börläggas till grund för en framtida gränsdragning. För det första börmyndighetsåldern utgöra den gräns efter vilken det skall vara möjligt att medhjälp av det statliga studiestödet själv finansiera sina studier. För detandra bör de ungdomar som kommer från hem med svag ekonomi inte behövaskuldsätta sig, i vart fall inte i högre utsträckning än , för att skaffasig en gymnasial utbildning. Med ledning av bl.a. dessa principer harutredningen föreslagit att gränsen mellan studiehjälps- ochstudiemedelssystemen även dras , men attmyndighetsåldern ändå får utgöra den gräns efter vilken den studerande fårlyfta så stort sammantaget stöd att det räcker för att på egen hand finansierastudierna. 1 likhet med det övervägandeantalet av remissinstanserna delar jag de principiella bedömningar som liggertill grund för utredningens förslag om den framtida gränsdragningen mellan debåda studiesociala systemen. De förslag utredningen har diskuterat i det nyssnämnda betänkandet avser långsiktiga förändringar av det studiesociala stödet.Även gränsdragningen mellan studiehjälps- och studiemedelssystemen måste ses iett sådant längre perspektiv. Omedelbara åtgärder för 1819-årlngar I avvaktan på ett slutgiltigtförslag från studiestödsutredningen anser jag, i likhet med utredningen, attdet är nödvändigt att föreslå omedelbara 1978/79:153 8 åtgärderför 18- 19-åringar i gymnasial utbildning. Dessa bör gälla till dess ställningkan tas till de förslag till den framtida utformningen av det studiesocialastödet som utredningen senare kommer att presentera. förslag till provisoriskaregler för 18-19-åringar, som finns utförligt redovisade i bilaga 1, går ikorthet ut på att myndiga elever i gymnasial utbildning ges rätt att inomstudiehjälpssystemets ram låna, omräknat till dagens penningvärde, maximalt . De elever som dessutom uppbär de inkomst- och behovsprövadetillläggen skulle då, tillsammans med studiebidraget, komma upp till ett totalbeloppsom ungefär motsvarar vad som maximalt kan utgå i studiemedel. Rätten till deåterbetalningspliktiga studiemedlen skulle, för de elever som har flyttathemifrån, prövas endast mot den egna inkomsten, medan den däremot för de eleversom bor kvar hos sina föräldrar skulle prövas även i förhållande tillföräldrarnas ekonomi på samma sätt som i studiehjälpssystemet. () har tillstyrktutredningens förslag med den viktiga skillnaden att de återbetalningspliktigastudiemedlen enligt CSN bör utgå utan prövning mot föräldraekonomin församtliga elever oavsett om de har flyttat hemifrån eller inte. Jag är inteberedd att tillstyrka en sådan utvidgning av reformen. Utredningens förslag tillgodoser enligt min meningi och för sig väl de principiella krav som rimligen kan ställas. En nackdel medstudiestödsutredningens förslag är emellertid att det innebär att detstudiesociala regelsystemet ytterligare kompliceras. En rad kompletterandebestämmelser behöver införas i studiestödslagen och studiestödsförordningen. Enannan brist med förslaget är att det för merparten av dem som flyttat hemifrån,dvs. de som inte erhåller inkomst- och behovsprövat tillägg utan endaststudiebidrag, inte medger ett totalbelopp som ligger i nivå med studiemedlenutan ca . De elever å andra sidan som uppbär nu nämnda tilläggoch som dessutom får inackorderingstillägg och fria hemresor skulle enligtutredningens förslag komma upp i ett totalbelopp som överstigerstudiemedelssystemets maximibelopp med ca . nämnda skillnader istödnivån till de 18-19-åringar som flyttat hemifrån men som kvarstår istudiehjälpen resp. till de elever som är och således tillhörstudiemedelssystemet torde vara svåra att motivera. För egen del vill jag därför förorda en någotannorlunda teknisk utformning av förslaget än vad utredningen har valt. Utan att föregripa ett ställningstagande tillutredningens slutliga förslag till hur de studiesociala systemen bör utformasoch hur gränsen dem emellan bör dras förordar jag att18-19-åringar i gymnasial utbildning som stadigvarande har flyttat frånföräldrahemmet och som har brutit den ekonomiska gemenskapen med föräldrarnat.v. ges rätt att gå över till studiemedelssystemet om de själva så önskar.Genom övergången till studiemedelssystemet kommer dessa elever automatiskt attbedömas som Prop.1978/79:153 9 friståendefrån föräldraekonomin och härigenom ges möjligheter att själva finansiera sinastudier..Några särskilda bestämmelser för dessa elever är därvid inte nödvändiga.De regler som gäller för studiemedel kommer fullt ut att gälla också de18- 19-åringar som väljer att gå över till studiemedelssystemet. De elever somanser sig tillhöra föräldraekonomin bör, oavsett om de bor hemma eller inte,alltid ha rätt att kvarstå i studiehjälpssystemet . Deelever som, trots att de har flyttat hemifrån, ändå kan ha skäl att viljatillhöra studiehjälpssystemet är självfallet de som kommer från hem med svagekonomi och som uppbär de inkomst- och behovsprövade tilläggen. För dessaskulle en ovillkorlig övergång till studiemedelssystemet innebära att deskulle kunna gå miste om betydande bidragsförmåner, som de skulletvingas skuldsätta sig i motsvarande mån. För att inte studiemedlens avsevärthögre totalbelopp skall locka till onödig skuldsättning genom att elever sersig tvingade att gå över till studiemedelssystemet för att kunna finansierasina studier, förordar jag därför att de återbetalningspliktigastudiemedel som finns i studiehjälpen höjs för 18-19-åringar från nuvarandemaximalt . per läsår till maximalt . Rätten tilldessa återbetalningspliktiga studiemedel bör prövas mot föräldrarnas ekonomienligt de regler som gäller . Utöver den nu nämnda höjningen av deåterbetalningspliktiga studiemedlen i studiehjälpen medför mitt förslag ingaändringar för de 1819-åringar som väljer att tillhöra studiehjälpssystemet. Genom att det förslag jag nu förordar är utformatså att ifrågavarande elever under vissa förutsättningar ges möjlighet att väljaatt gå över till studiemedelssystemet men alltid har rätt att stå kvar istudiehjälpssystemet om det är förmånligare i det enskilda fallet, så får dedel av inte bara de bidragsförmåner som kan utgå i studiehjälpen utanockså de eventuella förbättringar som kan komma att genomföras . förslag skulle även de elever som flyttat hemifrån ochbrutit med föräldraekonomin ha rätt att erhålla resetillägget inom studiehjälpenför dagliga resor mellan bostad och skola. I det förslag jag nu förordarbortfaller denna förmån. I likhet med utredningen anser inte heller jag attdet är motiverat att de elever som har flyttat hemifrån skall ha rätt tillinackorderingstillägg. De elever som berörs härav kan emellertid enligt minmening anses kompenserade genom det högre totalbelopp som de får tillgång tillgenom övergången till studiemedelssystemet. De jämställs också i dessasammanhang med övriga studiemedelstagare. För att en elev skall kunna bedömas som friståendefrån föräldraekonomin och således ha rätt att gå över tillstudiemedelssystemet anser jag, i likhet med utredningen, att det bör krävasatt eleven har flyttat hemifrån och stadigvarande har annan bostad än föräldrarna.För att avgöra om eleven stadigvarande har flyttat hemifrån har utredningenföreslagit att eleven vid tiden för ansökan om studiestöd skall varakyrkobokförd under annan adress än föräldrarna. De remissinstanser som berörtfrågan om vad som ti /79. 1978/79:153 10 bör krävas för att elevens faktiska boendeförhållandeskall anses styrkt har samtliga ställt sig negativa till kyrkobokföringen somkriterium. CSN menar t.ex. att många som definitivt flyttat hemifrån ändåunder avsevärd tid fortsätter att vara kyrkobokförda på föräldrarnas adress,medan det omvänt händer att inackorderade elever låter kyrkobokföra sig påinackorderingsadressen trots att de bara vistas där under studietid men övrigatider i föräldrahemmet. RRV menar för sin del att det är svårt för myndigheteratt kontrollera att uppgiven kyrkobokföringsadress är korrekt och att man fårräkna med "vissa fall av skenskrivningar". Som jag inledningsvis anfört är uppdelningen mellanstudiehjälps- och studiemedelssystemen betingad av de olika ekonomiskasituationer som eleven befinner sig i beroende på om eleven tillhörföräldraekonomin eller inte. De elever som ingår i föräldragemenskapen bör sålångt möjligt tillhöra studiehjälpssystemet och de elever som har frigjort sigdärifrån studiemedelssystemet. Det är enligt min mening viktigt att dennagränsdragning upprätthålls. Det gäller därför att finna ett så säkert ochsamtidigt administrativt hanterligt system härför som möjligt. Med hänsyn tillvad remissinstanserna anfört är jag inte beredd att förorda utredningensförslag om att lägga kyrkobokföringen till grund för bedömningen om elevenverkligen flyttat hemifrån. Jag vill i stället förorda att en försäkran isamband med ansökan om studiestöd från den studerande skall läggas till grundför denna bedömning. Denna försäkran kommer också att utgöra grunden för etteventuellt återkrav i det fall det i efterhand visar sig att studiemedlenupp-burits felaktigt. En sådan försäkran från den studerande bör enligt min meningkompletteras med ett intyg, utlåtande eller dylikt från någon utomstående somhar möjlighet att bedöma elevens situation t.ex. skolkurator ellerstudierektor. För att inte onödigtvis försvåra den administrativa handläggningenär det vidare enligt min mening inte möjligt att låta eleven byta stödformunder pågående termin. Den stödform som eleven valt i sin ansökan får såledesbehållas hela terminen. Den risk för utbetalning av både studiehjälp ochstudiemedel som kan föreligga, bör kunna elimineras genomatt ansökningsförfarandet för de 18-19-åringar som valt studiemedel samordnasmed ansökningsförfarandet för studiehjälp på så sätt att även ansökan fråndessa elever om studiemedel inges till skolan. Det bör ankomma på regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, CSN att utfärda närmare bestämmelser idessa frågor. Jag beräknar merutgifterna för det förslag till förbättratstudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning som jag nu har förordattill totalt 82 milj. kr. för /80. De ökade utgifterna avseråterbetalningspliktiga studiemedel och belastar således i sin helhet anslagetStudiemedelsfonden. Handläggning av ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel CSN har i skrivelse den 12 januari1979 till regeringen lämnat förslag till en decentralisering av handläggningentill studiemedelsnämndema av an- 1978/79:153 11 sökningarom återbetalningspliktiga studiemedel till s.k. yngre elever. CSN har i sittförslag utgått från att förbättringarna för 18-19-åringama skulle ske inomstudiehjälpssystemets ram. Jag har förordat att myndiga elever som flyttathemifrån ges rätt att gå över till studiemedelssystemet. Mitt förslag ändrardelvis på förutsättningarna för en sådan decentralisering. Ansökningarom studiemedel handläggs av studiemedelsnämnderna. Ansökningar från de18-19-åringar i gymnasial utbildning som väljer att gå över tillstudiemedelssystemet kommer därför automatiskt att handläggas avstudiemedelsnämnderna. Några ändringar i rutinerna vad gäller dennastuderandekategori krävs således inte. Ansökningarom återbetalningspliktiga studiemedel till yngre elever som tillhörstudiehjälpssystemet handläggs av CSN. Jag anser, liksom CSN, att skälenför en decentralisering av denna handläggning är starka. Jag vill särskiltbetona vikten av att beslutsfattandet genom en decentralisering flyttasnärmare de studerande samt att CSN kan koncentrera sin verksamhet påövergripande studiesociala arbetsuppgifter. Jag är emellertid inte nu bereddatt tillstyrka en sådan decentralisering. Enligt min mening bör effektema avde nu föreslagna förbättringama i stödet till 18-19-åringar i gymnasialutbildning kunna bedömas innan ställning tas till en decentralisering.Handläggningen av ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel inomstudiehjälpssystemet bör således t.v. ligga kvar på CSN. Jag förutsätter attCSN, så fort någon erfarenhet kan dras av föreslagna förändringar, återkommertill regeringen i frågan. Jag avser att ta upp CSN:s förslag om endecentraliserad handläggning till förnyad prövning i ett senare sammanhang. CSN har beräknat resursbehovet för en decentraliseradhandläggning av samtliga ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel tillyngre elever i gymnasial utbildning till mellan 3,5 och 6,5 tjänster i hF 11.Det är enligt min mening av stor vikt att de handläggningstider som underhösten 1978 uppnåtts vid studiemedelsnämndema kan bibehållas. Det är därförnödvändigt att nämnderna tillförs resurser som svarar mot den ökade arbetsbelastningsom blir följden av det förslag jag nu förordat. Jag kommer därför senare attföreslå regeringen att medge att anslaget m.m. /80 får överskridas med . för handläggningen vidstudiemedelsnämnderna av ansökningar om studiemedel från 18-19-åringar igymnasial utbildning.