prop · G203127 · 1978-12-31 00:00:00 — a. har föreslagits atthögskolan i skall tillföras särskilda medel för att vid de skildainstitutionerna utveckla projekt som kan leda till industriell produktion.Högskolan har arbetat fram ett program för regional utvecklingsverksamhet.Programmet omfattar bl. a. utveckling av produktidéer inom arbetsmiljöområdet.Att genomföra programmet beräknas kosta ca 3 milj. kr. Utveckling av produktidéer vid högskolan i på ihuvudsak det sätt som har föreslagits, ser jag som ett viktigt komplement tillde åtgärder som har beslutats för att främja utvecklingen av nyaindustriföretag i -. Jag finner det emellertid naturligt att projektsom skall stödjas prövas av ett organ som har erfarenhet av industrielltutvecklingsarbete. Norrlandsfonden har sådan erfarenhet och kan dessutom medsina ordinarie resurser stödja företagsutveckling och t2 1978/79.1 saml. 1978/79:127 12 forskning.Jag förordar därför att ytterligare 9 milj. kr. anvisas Norrlandsfonden påstatsbudgeten för /80 för att ge fonden möjlighel att underperioden /801981/82 siödja industriella utvecklingsprojekt vid i förstahand högskolan i . Anslaget Medelstillskott till Norrlandsfonden bördärför las upp med 39 milj. kr. Enligtvad jag har inhämtat avser olika regionala institutioner alt gemensamt bilda enstiftelse för att ulveckla till färdiga industriprodukter de produktidéer somhögskolan tar fram. Riksdagenbeslöt (prop. 1976/77: 125, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345) om medelstUlskoUtUl för att finansiera bildandet av ett till () knutet investmentbolag. Bolaget som heter (Regioninvest) tillfördes 25 milj. kr., varav 3 milj. kr. iaktiekapital och 2 milj. kr. i reservfond, samt 20 milj. kr. i aklieägartillskottfrån NJA. Medelstillskottet föranleddes av den regionala obalansen och detbesvärliga sysselsättningsläget i samt av beslutet att skjutaStålverk 80-projeklet . Bolagethar till uppgift att stimulera industriell utveckling i . Detbörjade sin verksamhet under slutet av och har i första hand sökt efterutvecklingsbara företag i syfte att öka verksamhetens omfattning genomlämpligt slöd. Bolaget har också sökt nya produkter som kan tillverkas i befintiigaeller nya företag. Bolagetsengagemang (exkl. borgen) och nedlagda kostnader (exkl. löner till bolagetsanställda) t. o. m. uppgår till 8,7 milj. kr. Därtill kommerborgensförbindelser på 13,5 milj. kr. Omkostnadsbudget (exkl. projekt) för år1979 uppgår till 3,3 milj. kr. Närmare 200 personer är på skilda sätt berördaav bolagets verksamhet. Regioninvesthar i skrivelse redovisat vissa erfarenheter av denbedrivna verksamheten. Enligt bolaget har det inte funnits förutsättningar attflytta industriell verksamhet från andra delar av landet till Norrbotten.Bolaget har därför främst inriktat sig på att söka nya produkter som kantillverkas i samt alt stödja företag som finns i länet. Bolagetframhåller vidare att det ofta inte varit möjligt att finna en partner som ärvillig att bli majoritetsdelägare på vanliga affärsmässiga villkor förtillverkning av nya produkter. Regioninvest har därför ofta tvingats bliensamägare för att kunna starta ny verksamhet. Regioninvestskall enligt sina riktlinjer främja sysselsättningen i hela Norrbotten.Hittills har verksamheten dock främst rört området nära kusten. Detta kanförklaras av att Regioninvest har skapats med särskUd 1978/79:127 13 uppgiftatl medverka tiU att lösa problem i samband med uppskjutandet av 80.Ökade resurser krävs enligt bolaget för att det mera aktivt skaH kunna arbetamed länet som helhet. Bolaget föreslår vidare i skrivelsen atl det egnakapitalet ökas till totalt 125 milj. kr. vari inräknas nuvarande tiUgångar på25 milj. kr. Regioninvesthar gjort belydande insatser i vissa företag för att inte befintligaarbetstillfällen skall försvinna tiU följd av bristande finansieUa eller andraförutsättningar. Förhandlingar pågår enligt vad jag erfarit om engagemang i ettantal företag som arbetar som underleverantörer till . Ibetänkandet (SOU 1978: 85) Statiigt företagande i samhällets tjänst föreslås aftRegioninvest ges ökade resurser och att vissa förändringar sker i verksamheten.Betänkandet remissbehandlas f. n. Enligtmin uppfattning har Regioninvest, under den relativt korta tid bolaget verkat,gjort värdefulla insatser för att stimulera den industriella utvecklingen iNorrbotten. Att verksamheten under rådande besvärliga konjunkturläge till stordel har inriktats på att Irygga sysselsättningen i befinlliga företag anser jagvara väl motiverat. Ettinvestmentbolag som Regioninvest är ett naturligt instrument i regionalpolitikeni regioner där nya företag måste utvecklas. Regioninvest har också svarat förföretagsbildningar som har varit en följd av produktutvecklingen vid högskolani inom projektet i Norr. En sådan funktion behövs även iframtiden som en naturlig fort sättning av arbetet i den stiftelse som jag harnämnt i det föregående. Fortsatt verksamhet vid Regioninvest förutsätter emellertidmedelstillskott. Jagberäknar Regioninvests medelsbehov till 75 milj. kr. t. o, m. utgången av år1981. Jag förordar att detta belopp anvisas på statsbudgeten för budgetåret1979/80. Medlen, son» bör tillföras Regioninvest i form av ägartillskott frånStatsföretag , bör användas för ägarengagemang, rörelsekapital,borgensförbindelser, förlusttäckning samt för Regioninvests administration. Medelstillskottetbör ge bolaget goda möjligheter att i enUghet med ursprungliga riktlinjer främjasysselsättningen i hela . Jag utgår från att styrelsen får engod förankring i länet. De utökade resurserna bör vidare ge utrymme för Regioninvestatt söka finna ersättning i för den sysselsättning som försvinnergenom avvecklingen av AB Eisers verksamhet där. Jag har i övrigt med tUlfredsställelsenoterat att Statsföretag i skrivelse har förklarat sigvilligt att med centi-ala resurser stödja den fortsatta verksamheten inom Regioninvest. Verksamhetenbör utvärderas så att underlag för beslut om företagets vidare verksamhet finnsföre utgången av . Statligainsatser genom investmentbolag sker f. n. i olika former och 1978/79:127 14 meddelvis olika syften. Jag avser att senare återkomma med förslag om statligainvestmentbolag som medel för att främja nyetablering och sysselsättning, Sedanden finns i varje län en regional utvecklingsfond. Fonderna, somhar övertagit de förutvarande företagareföreningarnas verksamhet, är stiftelsermed staten och resp. landstingskommun som huvudmän. Riktlinjerna för fondernasverksamhet beslutades av (prop. 1977/78: 40 bU. 1, NU 1977/78:34, rskr 1977/78: 110). Fondernas huvuduppgift är att genom kreditverksamhetoch företagsservice främja småföretagens utveckling. Strukturförändringarnainom basnäringarna i har medfört minskad sysselsättning både hosstorföretag i de direkt berörda näringarna och hos småföretag som t. ex. iegenskap av underleverantörer är beroende av de siörre företagen. SärskUdastödåtgärder bör nu vidtas som syftar till att dels avhjälpasysselsättningsproblem i småföretagen, dels stimulera utveckling av småföretag,så att de kan öka sin sysselsättning. Med hänsyn till de problem förelagen f. n.har i malmfältskommunerna är insatser där speciellt angelägna. Det ärangeläget att utvecklingsfonden i sin verksamhet ägnar uppmärksamhet åt problemeni detta område. Genomde ålgärder som jag har redogjort för ökar förutsättningarna att etableraoch utveckla företag i . Statsföretag har i skrivelse den 9 februari1979 aktualiserat särskilda åtgärder i fråga om marknadsföring av produkterfrån enskilda och statliga företag i bl. Förslaget innebär attStatsföretag skall bUda eller förvärva ett marknadsföringsbolag. Ett sådantföretag avses samordna försäljning från flera mindre tillverkare vid storaleveranser till kunder i och utomlands. Företaget skulle också med sinkunskap om olika marknader kunna förmedla uppslag tiU nya produkter som kantillverkas vid företag i sysselsättningssvaga regioner. Jagdelar uppfattningen att ett företag av detta slag utgör en väsentligförstärkning av näringslivet i . Statsföretag bör därför gesmöjlighet att förvärva eller bUda ett dyUkt bolag. skall kunna få tillräcklig styrka och kunna erbjuda ett brettsortiment av produkter såväl konsument- som industriprodukter kan dessverksamhet inte begränsas till . Företaget bör emeUertid under enförsöksperiod ägna särskild uppmärksamhet åt företag iNorrbotten. Resultatet av försöksverksamheten får visa om verksamhetensinriktning därefter skall ändras. 1978/79:127 15 behöverell medelstillskott på 20 milj. kr. för genomförandet av projektet. Dessamedel bör anvisas under ett särskilt anslag, benämnt för vissa marknadsföringsåtgärder, på statsbudgeten /80. Jag beräknar 20 milj. kr. Slål-och gruvindustrin har länge utgjort basen för utveckling. Även omde har medfört svårigheter för dessa näringar får det förutsättasatt de även fortsättningsvis kommer att spela en betydande roll för befolkningoch näringsUv i . Regeringen har föreslagit att 835 milj.kr. skall ställas tiU förfogande för finansiell rekonstruktion samt föratt täcka föriuster och trygga sysselsättningen vid företaget (prop. 1978/79:87). Genombildandet av har skapats fömtsättningar för en tryggad sysselsättning påhög nivå i . Generaldirektör erhöll i uppdragatt utreda tidigareläggning av vissa investeringar vid för atl mildra desysselsättningsproblem som kan följa av ofrånkomliga rationaliseringar inomföretaget. Som ett resultat av detla har föreslagits att ge ett lån till SSABför aktieteckning tillsammans med kommun i ett bolag som skall uppföraett kraftvärmeverk. Kraftvärmeverkel kan för framställning av kraft utnyttja masugns-ochkoksgas vid . Jagfinner det angeläget att kraftvärmeverket i kommer till stånd. Omsärskilda medel behöver anvisas för statens kostnader bör dessa tas ur densärskilda medelsram för sysselsättningsfrämjande åtgärder i , somstatsrådet kommer att lägga fram förslag om i det följande. Utnyttjandetav landets naturresurser kommer även att ha stor betydelse förvälfärdsutvecklingen i , i synnerhet gäller detla i inlandet. Det ärdärför av stor vikt att en fortsatt kraftig satsning sker inom bl. Statensinsatser för mineralprospektering i har varit mycketbetydande. geologiska undersökning (SGU) har utfört prospektering istörre omfattning . Staten har vid flera tillfällengenomfört speciella prospek-leringssatsningar, bl. a. den s. k.järnmalmsinventeringen åren 1963 1973. svarar nämnden förstatens gmvegendom för huvuddelen av den statliga prospekteringen genom bl. a.uppdrag till SGU. På regeringens uppdrag upprättade nämnden under år 1978tillsammans medberörda intressenter, huvudsakligen och , en särskildplan för prospekteringen i . För innevarande budgetår disponerarnämnden ca 12 milj. kr. för sin prospektering i . Verksamhetenbedöms få ungefär samma omfattning under nästa budgetår. Mineralprospekteringensbetydelse för har ytterligare förstärkts genom attdelar av SGU då har lokaliserats till . F. n, sysselsätts ca 160 personervid Luleåkontoret varav en stor del arbetar med prospektering i . IJokkmokks kommun behövs arbetstillfällen inte minst genom att den pågåendekraftverksutbyggnaden successivt avslutas. harföreslagit ett särskilt prospekteringsprojekt för kommun. Projektetskall dels skapa omedelbar sysselsättning genom prospekteringsarbete, dels påsikt kunna leda tUl varaktig sysselsättning inom minerälindustrin. Nämnden harutarbetat ett totalundersökningsprogram för kommunen i syfte att både maximerade direkta sysselsättningseffekterna och att sprida sysselsättningen övertiden. Enligt de urspmngliga planerna skulle projektet omfatta och kostaca 60 milj. kr. Med hänvisning till sysselsättningsläget i förordarjag att ett särskilt anslag av 40 milj. kr. för denna verksamhet anvisas tillnämnden på statsbudgeten för /80. Arbetetbör enligt min mening läggas upp så att en utvärdering av verksamheten kan skeefter . räknar jag med att prospekteringen kommer attsysselsätta ca 60 personer. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) har kraftigt ökat satsningarna pådet prospekteringstekniska området. Särskild uppmärksamhet ägnas åt geofysiskaprospekteringssystem i syfte att öka informationsutbytet och anpassa metodernatill nya prospekteringsobjekl. Vidare planeras utveckling av automatiskaanalysinstrument för att sänka kostnaderna vid prospektering samtsystemutveckling för rationell bearbetning och presentation av prospekteringsinformation.Av STU:s anslagsframställning för /80 framgår vidare att STU pålängre sikt planerar en samlad större satsning inom området djup-prospektering.Med sikte på en breddning av svensk mineralindustri och förbättradresurshushållning avses särskild uppmärksamhet ägnas åt full-prospektering, därsyftet är att värdera ett tillvaratagande av alla mineralråvaror inom ettundersökningsområde. I avvaktan på mineralpolitiska utredningens förslagplaneras för /80 intensifierade förberedelser för ettinsatsområde, bl. a, gäUande utrustning och system för borrning ochborrhålsmätning. Norrbottendelegationenhar föreslagit att en forskningsstalion i gruvbrytning inrättas medlokalisering tiU Luossavaara i . Vid stationen skall nya systemlösningarför brytning och uppfordring av malm till markytan utvecklas och prövas i syfteatt sänka kostnaderna för Prop.1978/79:127 17 underjordsbrytning.Delegationen poängterar atl gruvnäringens betydelse sträcker sig även utanförsjälva gruvindustrin. Den svenska gruv-utruslningsindustrin baseras till stordel på erfarenheter från svensk gruvhantering. Mätt i saluvärde är dennaindustri större än själva gruvindustrin. Forskningsstationen skulleinnebära att ett unikt samarbete kan etableras mellan , högskolan i mekaniska industrier i Norr- och med syfte att få fram billigaoch bra brytningssystem i gruvorna och utveckla för dessa anpassad mekaniskutrustning. Projektet kan påbörjas och beräknas under första åretsysselsätta 44 och året därefter 55 personer. Forskningsprojekten löper , varefter en utvärdering skall göras. Kostnaden uppskattas avdelegationen till 46 milj. kr. varav 25,5 milj. kr. beräknas projektet kunna skapa sladigvarande och ökandesysselsättning framför allt i de mekaniska industrier som deltar i projektet. Delegationenföreslår att regeringen uppdrar åt STU att starta förhandlingar om att bildaen stiftelse för verksamheten. Delegationen föreslår vidare att staten skjutertill och att detta sker i så god tid att verksamhetenvid forskningsstationen kan starta . Jag instämmer idelegationens förslag att en särskild stiftelse bör bildas. bör fastställas av regeringen. Styrelsen bör utses av staien genom STUoch innehålla företrädare för bl. a. gruvindustrin och högskolan. Jag avseratt återkomma till regeringen med förslag om ett uppdrag till STU att i samrådmed gruvindustrin utarbeta förslag till stadgar och forskningsprogram förverksamheten. Jag beräknar kostnaderna till 35 milj. kr.inkl. Jag har räknat med att inga ytterligare medelstillskollskall krävas över statsbudgeten efter . Jag förordar alltså att 35milj. anvisas under ett reservationsanslag, benämnt Forskningsstalion igruvbrytning, nästa budgetår. Norrbottcndelegationenhar vidare föreslagit att en projektgrupp benämnd mineralteknisktutvecklingscentrum organiseras under STU. Detta centrum skulle lokaliseras tillLuleå. Förslaget grundar sig på en utredning som på delegationens uppdraggenomförts vid högskolan i . Något avgörande hinder torde inte finnas föratt organisera den föreslagna projektgruppen. Förslaget har dock begränsadräckvidd och omfattar endast s. k. industrimineral. För att närmare utreda konsekvensernaoch alternativa stödinsatser remissbehandlas f. n. delegationens förslag avberörda myndigheter samt av mineralpoliliska ulredningen. Detfinns ytterligare mineralprojekt som kan bli av betydelse för sysselsättningeni inland. Ett projekt som diskuteras är en försöksanläggning förutvinning av industrimineral i Aitik. 1978/79:127 18 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkänna vad jag har anförtbeträffande Norrlandsfondens verksamhet , 2. lill Medelstillskott till Norrlandsfondenför / 80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett i förhållandetill prop. 1978/79: 100 med . höjt reservationsanslag av 39 000 000kr., 3. till för finansiering av Regioninvest i för budgetåret1979/80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 75 000 000kr., 4. till för vissa marknadsföringsåtgärder för /80 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 5. lill Prospektering i Jokkmokkskommun för / 80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 6. till Forskningsstation igruvbrytning för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . 3 Regionalpolitiska insatser 3.1 Regionalpolitiskt stöd Detregionalpolitiska stödet spelar stor roll i strävandena alt underlätta ennödvändig differentiering av näringslivet. Regionalpolitiskt stöd har hiltillslämnats med ca 600 milj. kr. till företag i . De företag som har fåttstöd har ökat sin personal med ca 2 700 personer. (A 1974:02) föreslår i sitt betänkande (SOU 1978: 62) Regionalpolitiskastödformer och styrmedel nya regler för regionalpolitiskt stöd. Reglerna tordeinnebära väsentiigt ökade möjligheter att genomföra sysselsättningsskapandeprojekt i de mest syssel-sätiningssvaga delarna i . Jag avser attåterkomma till frägan . Ar1977 beslöt att lokaliseringsstöd skulle kunna lämnas enligt offertprincipen(prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 88, AU 1976/77: 23, rskr 1976/77: 296). Detinnebär att det företagsekonomiska intresset kan förenas med detsamhällsekonomiska genom att staten på offert från eft företag betalar särskildersättning till företaget för att det vidtar ätgärder i regionalpolitisktsyfte, som staten önskar att företaget skall göra. Beslutet innebär att metodenfick användas bl. a. i samband med 1978/79:127 19 ansträngningarnaatt förbättra sysselsättningsmöjligheterna i Norrbollen. För verksamheienfastställdes en ram på 40 milj. kr. har endast en mindre del av ramenutnyttjats. Svårighelernaatt uppnå avsedd sysselsättningseffekt med övriga regionalpoliliska medelmotiverar att offerlförfarandet utnyttjas på ett mera systematiskt sätt änhittills. Överiäggningar har därför inletts med isyfte alt erbjuda ett antal större företag att lämna offerter för etablering avnya arbetstillfällen i . Norrbottendelegationenfortsätter sitt arbete . Jag återkommer vid minanmälan av förslag om regionalpolitiken till frågan om de utredningsresursersom därefter kan behövas för att få tinderlag för den framtidasysselsättningspolitiken i . Deregional- och sysselsättningspolitisk insatserna som görs, både när det gäller slödtill näringslivet och påverkan av den offentliga sektorns lokalisering, når iallmänhet inte ut till de mest glesbefolkade områdena. Det är därför nödvändigtatl vidla ålgärder av specieU karaktär där. Stödulgår f. n. dels i form av slöd till hemarbete och dels till de regionalautvecklingsfonderna för genomförande av specieUa projekt i syfte att främjaföretagsamhet i glesbygder. I tolv kommuner i inre stödområdet pågårförsöksverksamhet med intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS)med syfte att i försia hand ge sysselsättning åt äldre lokalt bundna personerinom det inre stödområdet. Särskilt stöd till lantbruksföretag lämnas tilllantbruksföretag och verksamhet som kan bedrivas i kombination med sådantföretag enligt förordningen (1978: 465) om stöd till lantbruksföretag i vissaglesbygder. Slöd kan utgå även till investering i byggnad som är avsedd attuthyras tUl allmänheten genom korllidsupplåtelse. Vidare lämnas stöd tillskärgårdsföretag för att främja tillkomsten och utveckling av företag iskärgårdarna enligt förordningen (1976: 208) om statligt stöd tillskärgårdsföretag. Samarbetet sker också mellan de nordiska grannländerna isyfte att förbättra gränsbefolkningens levnadsförhållanden. Somkomplettering av de glesbygdsåtgärder som f. n. vidtas föreslår jag attsärskilda medel ställs tiU förfogande för att användas till bl.a. stöd för olika former av kombinalionssysselsättningar i länets mestutpräglade glesbygder. Stöd bör även kunna utgå tUl andra företag, t. ex.småindustri och hanlverk enligt vad som gäller för skärgårdsstödet. Jag harräknat in kosinaderna för dessa insatser i den särskilda medelsram för sysselsällningsfrämjandeålgärder som enligt vad jag förordar i det följande bör slå till regeringensdisposition. Demera generellt inriktade glesbygdsinsatserna kommer jag att anmäla inom kort.Jag kommer därvid att föreslå att väsentligt ökade re- surserskall kunna ställas till länsstyrelsernas förfogande för sysselsättningsstöd iglesbygdsområden. 3.3 Medelsramtill regeringens disposition Somredan har framgått och som kommer att framgå i det följande finns det en radprojekt som har betydelse för sysselsättningsutvecklingen i och sombör genomföras men som inte är tUlräckligt förberedda för att beslut skallkunna fattas . Det gäller utvinning av torv i , kraftvärmeverk iLuleå, särskilda åtgärder i glesbygderna, insatser inom turism och rekreation,byggande av avloppsreningsverk, åtgärder inom skogsbruket m. m. För dessainsatser bör finnas en särskild medelsram, som bör stå till regeringensdisposition för senare fördelning. Jag förordar att 160 milj. kr. anvisas förändamålet under ett särskilt anslag för /80 benämnt Bidrag till sysselsällningsfrämjandeåtgärder i . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atttill Bidrag till sysselsättningsfrämjande åtgärder i /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av160 . 4 Insatser på energiområdet 4.1 Inledning Föratt stimulera sysselsältningen i har regeringen vid skildatillfällen tidigare beslutat att tidigarelägga vissa planerade arbeten inomlänet hos . Under /78 beslutades såledesatt arbeten för en kostnad av närmare 9 milj. kr skulle tidigareläggas. /79 har lidigarelagts arbeten för en kostnad av drygt600 . De tidigarelagda arbetena har medfört sysselsättning motsvarande3040 årsverken. investeringsram för innevarande budgetår (prop. 1977/78:116, NU 1977/78: 67, rskr 1977/78: 340) har kostnaderna för pågående arbeten iNorrbotten beräknats till närmare 200 milj. kr. Dessa arbeien gersysselsättning åt ca 900 personer inom länet under budgetåret. Enligtförslaget till investeringsram för vattenfallsverket för /80 (prop.1978/79: 115 bil. 1 s. 319) avser verket under nästa budgetår att i Norrbottenbedriva utbyggnadsarbeten i anslutning till be- JProp.1978/79:127 21 fintliga kraftverk i Lule älv motsvarande eninvesteringskostnad av ca 180 milj. kr. och därigenom sysselsätta 800900personer i länet. För drift m. m. av anläggningarna i Norrbottensysselsätter verket dessutom 700 personer. Ytterligare bidrag till sysselsättningen i Norrbottenskulle kunna ske genom att tidigarelägga vissa vattenkraftsutbyggnader.Möjligheterna härför är emellertid begränsade dels genom de av riksdagenfastlagda riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norraSvealand och Norriand (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78: 9, rskr 1977/78: 100),dels av att prövningen enligt vattenlagen (1918: 523) av aktuella utbyggnadsprojekttar tid och påverkar tidpunkten för byggstart. En genomgång av potentiellautbyggnader i har emellertid skett i syfte att klarlägga vilka somskulle kunna komma i fråga för byggstart . Den enda tiUkommandeutbyggnad i som har behandlats av vattendomstol är Sädvakraftstation i övre delen av . Prövning av företagetstillåtlighet ankommer på regeringen. Utbyggnaden medför visst intrång i Pieljekaisenationalpark och frågan måste underställas . I sin anmälan till prop.1978/79: 115 (bil. 2) kommer chefen för jordbmksdepartemenlet senare denna dagatt föreslå atl regeringen inhämtar bemyndigande att göra erforderligtintrång i för att utbyggnaden skall kunna genomföras. EnUgt vadjag har inhämtat av kan byggnadsarbete för dennakraftstation, under förutsättning av att så medger, påbörjas tidigastunder och slutföras .