prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — T.ex. framhåller SÖ att tolkarna bör ha utbildning isocial- och arbetsmarknadstolkning. påtalar bl.a.behovet av ivåspråkig personal vid förläggningarnas barnstugor. Arbetsgruppens förslag omen utvärdering av den undervisning i svenska som ges vidflyktingförläggningarna Ullstyrks av såväl SoS som SÖ och AMS. SÖ anser attutvärderingen bör göras i samband med den totala översyn av svenskundervisningensom planeras. Enligl särskillbemyndigande skall AMS bistå flyktingarna under deras första tid i Sverige.Arbeisgruppen anser atl detta ansvar inte kan gälla hur länge som helst efterdet att flyktingen har fått uppehållstillståndet och föreslår därför attansvaret skall upphöra därefter. AMS och flera länsarbetsnämnder delararbetsgmppens uppfattning i frågan om tidsbegränsning, men anser att dennainte bör gälla AMS möjligheter att ge bidrag till flyktingars resa till annatland för bosättning där. I avsnittet omulplacering i arbete ges olika förslag till åtgärder i syfte att underlätta förflyktingarna atl komma ut på arbetsmarknaden bl.a. genom förbättrad informationom den svenska arbetsmarknaden, fortbildning av arbetsförmedlare och yrkesvägledare,högre yrkesinriktade kurser etc. AMS m.fl. anser, i linje med arbetsgruppensförslag, att utplaceringen i samhället bör ske med utgångspunkt i flyktingensindividuella fömtsättningar, planer och önskemål och att den bör göras i närakontakt med arbetsgivare och fackliga organisationer. Särskilt viktigt är,enligt bl. , SÖ och /SR, att flyktingar med utbildning bakom sig kanfå adekvat sysselsättning och/eller vidareutbildning. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 237 svenska bör då vara ett verksamt medel för att ge dessaflyktingar en chans atl kunna utnyttja sina kunskaper här. SÖ och tarvidare upp de problem som är förknippade med svårigheterna atl vid behörighetsbedömning rätt värderautländska examina. UHÄ uppmärksammar i detta sammanhang möjligheten förflyktingama att utnyttja kombinationen av lidigare utbildning ochyrkesverksamhet vid tillträde till högre utbildning. Arbetsgruppenföreslår att s. k. näringshjälp, som utgår tillhandikap-pade och äldre ochsom enligt förslag i betänkandet Arbete med näringshjälp (SOU 1977:22)skall kunna utgå även till arbetshandikappade, också skall kunna ges tillflyktingar. AMS har invändningar mot förslaget och menar att näringshjälp utgår i den mån det bedömsvara en bra lösning för personer urde nämnda kategoriema som inte kan finna lämpligt arbete på den öppnaarbetsmarknaden. Styrelsen anser det däremot inte lämpligt att utöka kretsen näringshjälpsberättigade medflyktingar. I avsnittet omulplacering i utbildning förs fram olika förslag som syftar till attöka flyktingamas möjligheter att få utbildning. Förslagen las i allmänhet emot positivt av remissinstanserna. Delgäller också förslagen om intensifierad yrkes- och studievägledning. SÖframhåller att dessa insatser börsättas in på ett tidigt stadium. Många, bl. SÖ, instämmer i de övervägandensom arbelsgmppen gör om betydelsen av att stimulera flyktingar att utnyttja arbetsmarknadsutbildningens resurser.Både SÖ och kommenterar i positiva ordalag förslaget om att försök börgöras att slussa in flyktingar, som har bristande läs- och skrivkunnighet, igmndutbildningen för vuxna(alfabetiseringsundervisning) inom den kommunala vuxenutbildningen. Såväl SÖsom tar upp frågan om studiesocialt stöd i samband medalfabetiseringsundervisning och menar att flyktingar som deltar i denna helst bör få sådant utbildningsbidrag somutgår till studerande i arbetsmarknadsutbildning. SoS framhåller vikten av attbamtillsynen ordnas för deflyktingar som deltar i alfabetiseringsundervisning. AMS anser attförslaget om att utnyttja folkhögskolomas resurser i högre grad än hittillsär positivt och bör prövas, särskilt för ungdomar med avbrutna studier. Rädda Barnens Riksförbundvill särskilt fästa uppmärksamheten på flyktingbarnens skolgång och hurväsenfiigt det är att den hjälp i val- och krissituationer som dessa ungdomarbehöver, måste ges av människor med både adekvat utbildning och djup kunskap omkultur och livssyn i det land somflyktingungdomama har kommit ifrån. Arbetsgruppenpåpekar att statsbidragsbestämmelsema for gymnasieskolans stödundervisning isvenska f. n. är mindre generösa än vad som gäller för gmndskolan. SÖ anser ilikhet med arbelsgmppen att statsbidrag bör kunna utgå efter samma principer som i gmndskolan. Från flera hållunderstryks kraftigt vikten av att åtgärder vidtas för att förbättra flyktingamas möjlighet att fåbostad. Situationen har på senare tidförsämrats av den minskade tillgången på bostäder i kombination med Prop.1978/79:100 Bilaga 15 238 det svåra arbetsmarknadsläget. anser attolika former av posiliv särbehandling kan bli nödvändig, t. ex. förtur ibostadskön. Såväl som SoS pekar på svårigheten alt skaffa bostäder åtbarnrika familjer saml menar att möjligheten att hyra ut villor borde kunnautnyttjas i större utsträckning. De remissinstanser som berör bostadsfrågornaär eniga med arbelsgmppen om vikten av atl flyktingarna redan under introduktionsperiodenfår ordentlig information om de regler och normer som gäller i ett svensktbostadsområde. Behovet av bostadssociala insatser är stort efter inflyttningen.Bostadsslyrelsen fömtsätter härvid alt det bostadssociala råd, som inom kortknyts till styrelsen, kommer att ta upp även frågor om invandramas och därmedflyktingarnas boendesitualion. En särskild kategori avflyktingar utgör ? icke arbetsföra flyktingarna, för vilka SoS haransvaret efter den i . Arbetsgmppens överväganden rörandederas situation lämnas utan större erinringar. För personer ur gruppen ickearbetsföra kan SoS enligt ett bemyndigande ge lån till anskaffning avbostadsrättslägenheter. SoS har, till följd av den hårdnande bostadsmarknaden,tvingats använda denna befogenhet i större utsträckning äntidigare. Arbetsgmppens förslag i kap.8 om att utvidga bemyndigandet till att omfatta alla flyktingar tillstyrksav bl.a. . AMS och understryker betydelsen av att bostadsanskaffning m. m. sker inära och förtroendefullt samarbete med de kommunala myndigheterna.Kommunförbundet menar att kommunernas möjligheter att ge flyktingarna en godlivsmiljö i hög grad är beroende av den förhandsinformation som AMS,länsarbetsnämnderna och SoS kan ge om flyktingarnas bakgrund,familjeförhållanden etc. Arbetsgruppens förslag omlokala projektgrupper som kan förbereda mottagandet i kommunerna tillstyrkseller lämnas utan erinran. Arbelsgmppen framhåller den stora betydelse som dereligiösa frågorna har för många flyktingar och anser alt de berördamyndighetema bör ägna dessa särskild uppmärksamhet, eftersom de ofta saknar ennaturlig huvudman. Detla understryks av med , som anser atl åtgärder för atl underlättaflyktingamas möjligheter till religionsutövning i stor utsträckning bör varaett statligt ansvar. Arbetsgruppensöverväganden och förslag vad gäller statsbidragsfrågorna behandlas utförligtav flera remissinstanser. Samtliga som kommenterar frågorna är posiliva lilletl störte ekonomiskt åtagande från statens sida både vad det gällerflyktingar, som redan har fått tillstånd att stanna här, och utlänningar somväntar på besked om sådant tillstånd. Det föreligger däremot olikauppfattningar om hur långt detta åtagande skall sträcka sig. SoS och AMS finnermajoritetens principiella inställning tillfredsställande, medan andra bl. a.SIV, , ett flertal kommuner och TCO ansluter sig till deidéer som det särskilda yttrandet ger uttryck Prop.1978/79:100 Bilaga 15 239 RPS anser del under alla förhållanden varaolämpligt att polisen som i vissa fall har ansvaret för utlännings uppehälleunder väntetiden. RRV upplyser om atlverket i sitt remissvar över kommunalekonomiska utredningens förslag harframhållit att man bör överväga att slopa det nuvarande specialdeslineradestatsbidraget til socialhjälpskostnader för flyktingar. I stället bör kommunersom har kostnader för socialhjälp lill flyktingar, som bedöms vara påtagligtbetungande för den kommunala ekonomin, kunna söka extraskatteutjämningsbidrag. Så gott som allaremissinslanser som berör arbetsgmppens förslag i fråga om slalsbidrag m. m.tillstyrker alt vissa frågor, främst de administrativa problemen med nuvarandeåtersökningsförfarande, utreds närmare. SoS menar emellertid att beslut iprincipfrågan om ett totalt statligt övertagande av kostnadsansvaret när detgäller personer som väniar på tillstånd kan las ulan vidare utredning.Praktiska frågor som sammanhänger härmed kan enligt SoS sedan lösas i denföreslagna utredningen. (socialförvaltningensekonomiavdelning) menar alt varken arbelsgruppens förslag eller förslagel idet särskilda yttrandet förenklar del administrativa förfarandet och framförsynpunkter på hur ett sådani bör vara konstruerat. Förslaget om ökademöjligheter till särskilda slatligaålgärder i extraordinära situationer tillstyrks överlag. Vidare är alla enigamed arbetsgruppen om atl kortare handläggningstider i utlänningsärenden ärnyckeln till en bältre situation för dem som väniar på att tillstånds fråganskall avgöras. i Slockholms län m.fl. uppmärksammar härbetydelsen av att polisen i egenskap av utredande organ har lillräckligaresurser. (socialförvaltingens ullänningssektion) anser dockatl även andra åtgärder måste till för att göra väntetiden drägligare, bl.a.möjligheter alt bereda de väntande plats i flyktingförläggning, hälsokontroll,personalutbildning m. m. Förslaget om atl inrältaett organ för samråd i flyktingfrågor tillstyrks av nästan samtligaremissinstanser. SoS ifrågasätter dock om inte samrådet bör ske på högre nivåän som föreslås eller i former som ger det samordnande organet störrebeslutande befogenheter. SAF är ä sin sida tveksam till att skapa samrådsformerför flyktingfrågor som är särskilda i förhållande lill vad som gäller förandra invandrarfrågor. Närdetgällersamrådsgmppenssammansättning anförs från flera håll att andra myndigheter och organisationerän de föreslagna bör knytas till denna. a. menar och RIB atlLandstingsförbundel bör ingå i samrådsgruppen. Även Kyrkan bör vararepresenterad menar kommun. Statskontoret understryker å andrasidan atl antalet fasta representanter i samrådsorganet ej bör vara alltförmånga. förordararbetsgruppen forskning och ulredningsverksamhet i ökad omfattning, för att ökakunskapen om effektema av insatserna för flyktingar. Behovei av forskningtillstyrks av de remissinstanser som be- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 240 EIFO betonar särskilt vikten av attstudera förhållandena för de utländska medborgare som har kommit tillSverige utan att i förväg ha fåttuppehålls- och arbetstillstånd. Sådana undersökningar bör enligt EIFO bl. a. inriklas på hur 2 § utlänningslagenhar tillämpats och vilka konsekvensernahar blivit av att utländska medborgare i vissa fall inte har tilllåtitsatl arbeta i i avvaktan på ett slutligt beslut itillståndsfrågan. 1978/79:100 Bilaga 15 241 20 A. Arbetsmarknadsdepartementetm.m. 21 2.Kommittéer m. m. 21 4,Intemationellt samarbete 15 876000 13 758000 200000 7 5800002715000 40129000 23 23 29 40 43 49 5868 86 86 89 92 95 97 100 101 BArbetsmarknad m. m. Kontant stöd vid arbetslöshet 5 480 836 000 102 107 112 113 1)5 117 131 134 135 2 208 971 000 Allmänna synpunkter Slalens invandrarverk Åtgärder för flyktingar Ålgärder för invandrare Översältningsservice Bilaga16 till budgetpropositionen 1979 Prop. Till bostadsdepartementethör ärenden angående bostadsförsöining. fysisk riksplanering ochbebyggelseplanering saml byggnads-, lanlmäteri-och karlfrågor. Departementet ärorganiserat på fyra sakenheter, en för bosladsväsendet m. m., en förbyggnadsväsendel m. m.. en för planväsendet m. m. saml en för fysiskriksplanering. Inom den sistnämnda enheten bereds bl. a. ärenden angåendeprövning av industriuibyggnader m. m. enligt 136 a§ byggnadslagen (1947:385)samt lantmäteri- och kartärenden. Enligt gällande ärendefördelning ankommer delpå departementschefen, statsrådet , all inom regeringen svara för vissalagstiftningsfrågor som hör till Juslitiedepartemenlel. beslutaderiksdagen om en energisparplan för befintlig bebyggelse (prop. 1977/78:76, CU1977/78: 31, rskr 1977/78: 345). Beslulel innefattar riktlinjer förenergihushållning i befintlig bebyggelse fram lill . Riktpunkten skallenligl beslutet vara, all netloenergiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd år1988 skall vara ca lägre än f.n. En omprövning av programmet skall skeefter . Sparplanen innebär en stegvisuppbyggnad av insatserna för energibesparande åtgärder. Investeringsbehovetför de byggnadsåtgärder som föranleds av programmet har beräknais lill ca . för budgetåret1978/79, ca . för /80 samt ca 3,6 miljarder kr.för /81. Beräkningama har gjorts i 1978/prisläge.Investeringsbehovet fördelas på insatser inom såväl somindustridepartementets ansvarsområden. /79 har den lolalainvesteringsvolymen inom område beräknats till 1,4miljarder kr. inkl. enplaneringsreserv om 400 milj. kr. Med användande av planeringsreserven hargenom beslul den 24 augusli 1978 300 milj. kr. ställts lill förfogande förbidrag och lån till energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse utöverursprungligen anvisad ram om 864 milj. kr. Bostadsministern har medstöd av regeringens bemyndigande tillsatten särskild delegation för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse 1 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 16 2 (Bo 1978:03). Delegationen har till uppgifi attleda och samordna arbetet med energisparplanens utveckling, genomförande ochuivärdering. Regeringen har under innevarande budgelår även givitbostadsstyrelsen i upp-diag all i samarbeie med planverket utvärdera hitlills utdelat energisparstöd . Regeringen avser attförelägga förslag avseende behov av medel för slalligl stöd tillenergibesparande åtgärder m.m. i särskild proposilion . Bosiadsförsöijning m. m. Inom det bostadspolitiskaområdet har bostadsbyggandets omfattning, kostnadsutvecklingen i byggande ochförvaltning saml möjligheterna att öka de boendes inflytande varit framträdandefrågor under del gångna året. Också skattesystemets utformning och deförutsättningar för kostnaderna som beskattningsreglerna skapar för olikafastighetsägarkategorier och besillningsformer har ägnats skärpl uppmärksamhet.Även frågor om spekulation i boendel har debatterats. Bostadsbyggandet harsjunkit år under hela 1970-lalet. Det nådde i millen av decenniet en sålåg nivå alt tecken på bostadsbrist började skönjas på flera lokalabostadsmarknader. För all vända den nedåtgående trenden har regeringen vidtagiten rad ålgärder. Dessa har lell lill avsell resultat. Bostadsbyggandet är nu påtagligt på väg upp ur de senareårens svacka. Ocksä ombyggnadsverksamhelen har salt fart . Detfinns dock risk för alt nivån allljäml ligger för lågt för alt svara mot denlångsiktiga efterfrågan. Uppmärksamhet måste därför ocksä i framliden ägnas defaklorer som har belydelse för bostadsbyggandets förlopp. Del gäller i fråga ombåde nybyggande och modernisering. Den kommunala planeringen liksom kostnadsutvecklingenär centrala faklorer i detta sammanhang. Regeringens medvetnasatsning på atl begränsa inflationen har lett till atl kostnadsökningarna inombostadsbyggandet har dämpats påtagligt. Bo-siadslångivningen har bältre äntidigare anpassats lill de faktiska produktionskostnaderna. Däremot uppvisarkostnadsutvecklingen i förvaltnings-ledet oroande tendenser. Driflkoslnadernahar stigit avsevärt snabbare än konsumentpriserna, under tioårsperioden1968-1978 jämförl för konsumentpriserna. Genom atlkostnaderna för drift och underhåll har ökat belydligl snabbare änkapitalkostnaderna har de kommit all få större betydelse för boendekostnadernaän tidigare. De ökade kostnaderna fördrifl och underhåll har pressat upp hyresnivån. Genom bostadsbidragenhar dock effekterna av hyresökningarna kunnat begränsas för många hushåll medsmå och medelstora inkomster. För barnfamiljerna höjdes bostadsbidragen den 1april 1978. Nya höjningar sker den . har på förslag av regeringen(prop. 1978/79: 66) be- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 3 slutat införa lån för underhåll av hyreshus (CU1978/79:6. rskr 1978/79:114). Lån kan utgå . Stödel harmedfört att hyreshöjningarna för har kunnal begränsas väsentligt. De mer långsiktiga frågorna om underhåll avhyresfastigheter, formema för finansiering av underhåll och förvaltning avunderhållsmedel samt inflytandet för hyresgästerna i dessa frågor uireds f.n.av en särskild utredare (1978:0.5). Föratt stärkahyresgästernas ställning päbostadsmarknaden och för alt öka likställdheten för boende i olikabesillningsformer i fråga om möjligheterna att utöva inflytande över sina boendeförhållanden beslöt vidföregående (prop. 1977/78:175, CU 1977/78:32, rskr 1977/78:347) om enhyresförhandlingslag (1978:304). Den trädde i krafl den Ijuli 1978. Även om hyresgästernasuccessivt har fått och kommer alt få etl ökal inflytande kan flertalet av deminom överskådlig tid inte få det inflytande som del ekonomiska ansvarel medförför dem som bor med bostadsrätt eller äganderätt. Regeringen snävar därförefter atl underlätta för hyresgäster som vill bilda bostadsrättsförening medkommunal insyn och förvärva sina bostadsfasligheter att kunna göra det. Genomde lån för förvärv, som vidgades till att avse ocksåbostadsrättsföreningar, har ca 4 000 lägenheter förts över från privatafastighetsägare till kooperativ ägo. tillsattes en kommitté (Bo 1978: 06) meduppgift att överväga behovet av åtgärder som ytterligare kan medverka lill enutveckling mot ökad upplåtelse av lägenheter med bostadsrätt. Utredningen skallstudera vilka metoder som är lämpliga för atl underiätta finansieringen avhyresgästernas faslighelsförvärv och belysa behovei av speciellalånemöjlighe-ler för hushåll med låga inkomster. Därutöver skall uiredningenöverväga behovet av statliga åtgärder för atl påverka prisulvecklingen avbostadsrätter och möjligheterna alt medge förköpsrätl för hyresgästerna. Skillnader ibeskattningsregler mellan olika besillningsformer och fastighetsägarkategorierger olikheter i koslnadsförutsätlningar dem emellan. Statsmakterna har sedanlänge sökt motverka delta genom all lägga fasl olika garanterade räntor inomden statliga bostadslångivningens ram. Syftet har nåtts endast delvis,huvudsakligen beroende på den tidigare höga inflationslakten. Chefen förekonomi- och budgetdepartemenlen har därför tillkallat en särskildutredare (1978: 07) med uppgift att undersöka möjlighelen alt utforma etlbeskatlningssystem där inkomstberäkningen ger ett riktigt resultat oberoendeav den fakiiska infiationstakten och dess variationer, dvs. ett syslem med realbeskattning av räntor och kapitalvinster. Utredaren skall också belysamöjligheterna och förutsättningarna för ett realt finansieringssystem. För att motverkaspekulation och oskäliga kapitalvinster i fråga om statligt belånade småhussom bebos av låntagaren föreslog regeringen höslen Prop.1978/79:100 Bilaga 16 4 1978 (prop. 1978/79: 55) alt den s. k.köpeskillingskontrollen skulle vidgas lill all omfaila överlåtelser som skerinom från utbetalningen av det statliga bostadslånet. Kontrollen skulle dessutom vidgas till utt omfatta intebara griippbyggdu småhus ulan även styckebyggda. har beslutat ienlighet med regeringens förslag (CU 1978/79: 7. rskr 1978/79:119). har vidareunder innevarande beslutat om ändrade regler för uppskov medbeskattning av realisalionsvinsi pä grund av fastig-hetsavyiiring (prop.1978/79: .54, SkU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 86). På förslag av regeringen(prop. 1977/78: 93) beslöl imder föregående riksmöle om rikllinjerför ansvarsfördelningen inom bostadsförsörjningen m. m. (CU 1977/78: 28, rskr1977/78: 263). Genom beslutet slogs fast att bostadsslyrelsen skall kvarstå somcentral sektorsmyndighei med ansvar för hela bostadssektorn. Denbostadspolitiska organisationens arbele har fått en mer utåtriktad karaktär.Dess rådgivande och informaliva uppgifier har betonals tydligare än . Två råd har knutils lill , ett förbelånings- och värderingsmetoder och elt för bostadssociala frågor. Inom bostadsslyrelsenpågår en organisalorisk översyn som beräknas bli slutförd under innevarandebudgelår. Vidare pågår inombostadsstyrelsen en översyn av beslämmelser, anvisningar och föreskrifter somsyflar lill förenklingar ocheffeklivare handläggningsförfarande i olika ärenden. Arbetet bedrivs inom ensärskilt tillsall arbelsgrupp. Gruppens arbele beräknas vara avslutat /79. Vissa delförslag har avlämnats och föranlett ändringar avbestämmelser och rutiner. Vissa förslag lill förenklingar framförs ibudgetpropositionen. På längre sikl krävs enomläggning och utvidgning av bosladsslyrelsens dalabehandlingssyslem. avseende bl.a. utbetalning, bokföring och avise-ringav lån. En förstudie av dessa frågor pågår f. n. En utgångspunkt för utvidgningenäratt personalresurser inom och länsbostadsnämnderna måstefrigöras för all bostadsverket skall kunna fullgöra sin nya utåtriktade roll. Vid 1977/riksmötefastställde en ram om 7 710000 m våningsyta för beslut om slatligabostadslån till nybyggnad . För bostadsbyggandet utan statliga lånfanns en ram på 8000 lägenheler. Därtill kom liksom lidigare år enprojeklreserv på 10000 lägenheter jämle lokaler. Antalet lägenheler för vilkabeslut om slatliga bostadslån har meddelats beräknas ha uppgått till ca 57000. Den tillgängliga ramen har bl.a. av administrativa skäl fördelats på län isin helhet. Dessutom har del av projektreserven tagils i anspråk. Anlaletlägenheter för vilka beslul om byggnadstillstånd utan statliga lån har meddelats,del s. k. privalfinansiera-de bostadsbyggandet, har forlsall att minska underår 1978 och uppgick till ca 4 500 lägenheter. Prop, 1978/79:100 Bilaga 16 5 Anlulet lägenheter sombörjade byggas imder är 1978 torde hu uppgått till ca 58(K)0. Det är en ökningmed ca 5 000 i förhållande innan. I slorl sell hela ökningen kanhänfönis till flerbostadshusen. Den genomsnittligalägenheisslorleken har fortsall atl öka i flerboslads-husen. I småhusen härdenuppåtgående trenden brutits. Beslul om bostadslån förombyggnad torde ha berört ca 24 000 lägenheter, vilket är 6 500 fler än underår 1977. Ökningen gäller både flerbostadshus Och småhus. För flerbosladshusensdel lorde uppgången, som mätt i anlalet lånebeslui ulgör , bero bl. a. påall reglerna om ingångsvärdet nu har slagit igenom. uttalanden om allpant värdet vid ombyggnad inte skall begränsas av en avkastningsvärdekalkylsynes också ha bidragit till uppgången. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen alt bostadslån under är 1979 skall kunna medges ulan rambegränsning. F. n. kan nyproduktionen enligl myndigheternasbedömning beräknas komma all uppgå lill drygt 60000 lägenheter. För vart och elt av åren1980 och 1981 föreslär regeringen en preliminär nybyggnadsram fördel slalliglbelånade bosladsbyggandel ' våningsyta. Mol bakgrund averfarenheterna av störningarna i byggnadskreditgiv-ningen under år 1977träffade delegationen för bostadsfinansiering (DFB) en överenskommelse medbankerna om kredilgivningen med delvis annan ulformning äntidigare. Riktpunkten för fördelningen av del gemensamma åtagandet på olikabanker lades fasl. Överenskommelsen innefattade vidare en ordning för regionalbehandling av kreditfrågorna, genom vilken länsbostadsnämnderna har kommit altengageras mer än lidigare. Svårigheterna ikredilgivningen minskade Jämfört med året dessförinnan.Fortfarande ligger dock antalet anmälningar till om svårigheterall erhålla byggnadskredil på en hög nivå. De kan dock huvudsakligen hänföras lill vissa initialproblem som hänger sammanmed den nya regionala ordningen och har i huvudsak kunnat lösas utan altbostadsbyggandet har försenals. En ulredning kommer inom korlall lillsältas för all se över lagen (1974:922) om kredilpolitiska medel.Reglerna om särskild placeringsplikt för bosiadsbyggnadskrediier skallbehandlas med förtur. Avlyft avbosiadsbyggnadskrediier har kunnal ske i stort sett utan problem. Prisstegringarna inombosladsbyggandel har varit lägre än under är 1977. Den främstaorsaken härtill är den allmänna ekonomiska politik som regeringen har fört.