prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett sådani långsiktigt synsätt bör också iallmänhet stå i god överensstämmelse med nalurvårdsintresset. 1 underlaget (till beslut om skogspolitiken) bör bl. a.ingå en analys av skogsvårdens andel av de totala kostnaderna förskogsnäringens produkter. Skogsulredningen föreslår att skogsskötseln inriktas påhög volymproduktion av i huvudsak barrträdsvirke. Produktionen skall vara avhög kvalitet och väl differentierad i fråga om trädslag, dimensioner ochkvalitet. Statskontoret ansluter sig till dessa allmänna riktlinjer förskogspolitiken. 1.2 Styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet: Styrelsen kan i huvudsak ansluta sig till de mål som harutstakats för skogspolitiken, och vill understryka utredningens uppfattningatt skogsmarken skall ulnylljas på bästa sätt från samhällets synpunkt. En välavvägd hushållning med våra skogar är därför som utredningen framhållitnödvändig. 1.3 : Allmänt.Skogsstyrelsen har principiellt ingen avvikande mening beträffande delmålen omvaraktig virkesavkastning och hög volymproduktion med hänsyn till miljö,sysselsättning och lönsamhet saml effektivt markutnyttjande. Prop.1978/79:110 90 har långt större betydelse än den inverkan tillämpningenav naturvårdslagen har eller kan beräknas få. Betydande skogsmarksarealer harsåledes omförts och kommer att omföras till tomtmark för permanentbebyggelseoch fritidsbebyggelse, till kraftledningsgator och dämningsmark, till vägar ochskjutfålt. Med hänsyn till önskemålet om en hög virkesproduktion börinskränkningama i skogsdriften minimeras genom att i första hand lågproduktivaskogsmarker tas i anspråk. -------- Sett ur ett riksperspektiv förefallerproduktionsförlustema i av satta naturreservat rimliga med hänsyn lill naturvårdens intressen. Där i stället rekreationsaspeklerna och hänsyn tilllandskapsbilden överväger bör man söka åsiadkomma ett naturiigi samutnyttjandeav marken. 1.4 Arbetsmarknadsstyrelsen:Arbetsmarknadsstyrelsen anserdet - - värdefullt att utredningen föreslagit enökad ambilionsnivå för skogspolitiken. 1.5 : A/Zma/tr. uppfattning är utredningen så gott som helt inriktad på skogsproduktionen,medan skogsindustrin fåll obetydlig belysning. - - - Det hade varit en styrkaom skogsindustrins utvecklingsmöjligheter hade ägnats siörre uppmärksamhet somen bakgrund till presenterade mål för skogspolitiken. stöder del mål för skogspolitiken somulredningen formulerat. Utöver vad ulredningen framför, vill verket som ännuett starkt argument framhålla skogsbmks roll i ett globaltframtidsperspektiv med krav på all reproducerbara resurser utnyttjas ochbehålles i produktivt skick. På ett starkare sätl än utredningen gjort, vill verketbetona, att skogsin dustrins råvambehov inle allena får styra skogspolitiken. Skogsulredningens förslag innebär inte någotrevolutionerande nytt utan i huvudsak redan tillämpade ålgärder enligtverkels skogsvårds-och miljövårdsprogram. noierar med tillfredsställelse, all det klartuttalas, alt ett av de långsiktiga skogsvårdsmålen är hög kvalitet på virket. Verket in stämmer i detla. Så långl en bedömning är möjlig, måste det svenska skogsbruket inriklas på att producera barrvirke av hög kvalitet med stor andel sågtimmer.--- 1 ett annat skogsvårdsprogram däremot inriktat enbart påproduktion av fiber oavsett dimension och kvalitet blir möjligheten att producera sågad vara mindre och valfriheten begränsad. -------- Vi kan självfallet inte undandra oss ansvaretinför kommande ge nerationer att, sedan vi nyttjat den befinlliga skogen, anlägga ny skog, som lill kvalitet och trädslagssammansättning fyller högt ställda krav. Detta är en uppfattning, som rått i vårt land. Den omfattas av flerta let andra skogsländer på jorden och vinner f.ö. alltmera erkännande. Det handlar om hushållning med en av våra vikligaste förnyelsebara resurser. För de mycket långsiktiga skogsvårdsåtgärdema kanekonomiska ränta- bilitelsberäkningar inle få vara vägledande. Följer man anvisningar na i sådana kalkyler leder del till en dålig skogsvård och utarmning av skogsresursen. Den långsikliga skogsvården måsle i stället bedömas ut ifrån ett resurspoliliski betraktelsesätt. Domänverkei har den bestämdauppfattningen att röriigl friluftsliv och rationellt skogsbmk går att förena.En stor del av Prop.1978/79:110 91 den befintliga äldre skogen är ett resultat av skogsbmksmetoder,som inle nämnvärt avviker från dagens. Vi kan pågoda grunder vara övertygade om att människoma i del långa perspektivet kommeratt vara i starkt behov av skog och skogsprodukter. Allmänheten måste därföracceptera, att mogen skog skördas och ersattes med ny, som sedan skötes på ettansvarsfullt sätt. Inom den alldeles övervägande delen av skogsmarken behövsdå inga stora uppoffringar från skogsbmkets sida för att höja attraktionsvärdelnär det gäller landskapsbild och rörligt friluftsliv. På gmnd avläget är det ibland befogat med ett längre gående hänsynsta gande till naturvårds- och fritidsintressen. är det dock oftast fråga om relativt begränsade ekonomiska intrång. Om krav påsärskilda s. k. rekreationsskogar skall tillgodoses i stor omfallning mni bådesmå och stora tätorter, blir konsekvensema allvarliga för skogsnäringen och förskogshushållningen på lång sikt. Ett bortfall av skogsproduktion måste givetvis accepterasinom naturreservat för velenskaplig och social naturvård. Verkei finner delangeläget all en samordning av olika vetenskapliga intressen sker, och attskogsbmk tillätes så långt detta inte strider mot syftet med reservaten. Attskogsmark måste tas i anspråk för annan markanvändning - t.ex.bostadsbebyggelse - kommer naturligtvis även i fortsättningen att vara ennödvändighet. En styrning mot skogsmark med låg produktionsförmåga är därvidhögst angelägen. 1.6 Sliftsnämndeni : Allmänt. Utredningen ser som ett viktigt mål för skogsproduktionen barrvirke och sågtimmer av hög kvalité. vill kraftigt understryka vikten av denna målsättning. ----- Kommande generationer torde- vara mest betjänta avatt vårt skogsbruk inriktas på att en så stor handlingsfrihetsom möjligt skapas. En hög produktion av barrvirke av god kvalité som kanförväntas bli efterfrågad i högre grad än löv- och barrvirke av sämre kvalitébör därför eftersträvas. Markanvändningsfrågor.-- Skogsvårdens- och miljövårdensmål är Följden härav blir att inskränkningarnaför skogsbmket till följdav nalurvårdshänsyn bör bli ganska begränsade. ----- vill------ starkt understryka attallmänhetens rekrealionsverksamhetmed fördel kan bedrivas i ett rationellt skogsbmk och atl avsättning avrekrealionsskogar blir av så liten omfattning som möjligt. 1.7 Stiftsnämndeni : Skogsbmket bör arbeta med högt ställdakrav på virkesavkastning men med beaktande av de ekonomiska realiteter somgäller i vårt dynamiska samhälle. 1.8 i instämmer i betänkandets rekommendationer om den allmännainriktningen av det framtida svenska skogsbmket. 1.9 i län: Det ärsom utredningen betonar nödvändigi att skogsbmkel bedrivs på sådantsätt att virkesiillväxten blir så hög som de driftsekonomiska villkoren, debiologiska förhållandena och andra miljöförhållanden kan anses medge. Givetvisbör det även bli fråga om ett välbalanserat, optimalt virkesuttagpå en Prop.1978/79:110 92 sådan nivå som den genomsnittiiga årliga tillväxtenmedger. -------- Den glidning mot ell starkare betonande av deövergripande sam hälleliga målen, på bekostnad av de mer kortsiktiga företagsekonomiska, som utredningen förespråkar synes både naturlig och riktig. 1.10 i : Allmänt.Sett ur länets synpunkt är det viktigt all skogsbrukel inriktas på produktion av sågtimmer av hög kvalité.----- Naturvårdshänsynen i skogsbmket haribland i den allmänna debatten sagts vara ett hot mol rationellt skogsbruk och in nebära ett stort produktionsbortfall. anser att så inte är fal let. förutsätter atl skogsbmk och friluftsliv kansamordna sina intressen inom t.ex. tätortsnära områden och andra med ett merapåtagligt rekreativt värde. I dessa fall måste samordningen i normalfallet innebäraen modifiering inom ramen för normalt skogsbmk. Någon direkt inskränkning imarkutnyttjandel blir del således inte. Utredningen anför alt principen vid ianspråktagande avskogsmark för andra ändamål än skogsbmk bör vara atl i försia hand sådan mark väljes som från skogsbrukssynpunkl är sämst. För vissa konkurrerande intressen om skogsmarken, t.ex. fritidsbebyggelse, vägar och kraftledningar torde denna princip kunna upprätthållas, medan för naturvårdens del denna val möjlighet normalt inte står lill buds. 1.11 Länsstyrelseni län: anser att målet för skogspolitiken utformats riktigt av utredningen men altden i direktiven på talade frågan om skogspolitikens miljömässiga konsekvenser blivit mycket knapphändigt beaktad. instämmer även i utredningens be slämda uppfattning att osäkerheten om framtiden moiiverar en väl avvägd hushållning med våra skogar.- Skogsskötseln bör, som ulredningen framhåller, inriktas påen hög vo lymproduktion och på en produklion av virke av hög kvalitet. De krav som målsättningen för med sig måste vara ekonomiski skäliga. Länssty relsen vill vidare poängtera alt kraven på hög virkesavkastning bör i möjli gaste mån anpassas till naturvårdens inlressen. 1.12 Länsstyrelseni : vill inledningsvis framhålla, att den delar utredningens uppfattning, attskogsbmket skall be drivas kontinueriigt och intensivt så alt en hög produktion möjliggörs i in dustrin. > !ålet bör, som ulredningen framhåller, vara en hög volymproduk tion genom att skogsmarkens produktionsförutsätlningar utnyttjas på bäs ta sätt.---- -------- Förslaget att skogsmarken och skogen skall skötasså alt den var aktigt ger en med hänsyn till markens produktionsförmåga och övriga för utsättningar hög virkesavkastning tillstyrkes. utgår då i från att bland övriga förutsättningar inryms även de privalekonomiska förut sättningarna och att detta kommer att närmare utvecklas i lagens tillämp ningsföreskrifter. 1.13 Länsstyrelseni : Allmänt. delar ut redningens uttalande om att skogspolitikens mål liksom bör vara ett kontinueriigt och intensivt bedrivet skogsbmk i syfte atl möjliggöra en så hög produktion som möjligt. Denna målsättning ter sig tämligen naturiig 1978/79:110 93 med hänsyn lill skogsbrukets ställning sområvaruleverantör till den för landets ekonomi så viktiga skogsindustrin. Enligt mening måsleskogsbmket få samma förutsättningar som jordbmket i länet och irité enbartbelraklas som en lillgång för andra intressen. Skall högproduktivjordbruksmark bevaras kan del från nationalekonomisk synpunkt ifrågasättas ominte det är lika viktigt atl bevara högproduktiv skogsmark, inte minst ur detperspektivet atl produktionscykeln för skog är , på vissa markerännu längre. 1 varje fall är det av väsentlig betydelse atl långsiktiga målsätts upp för skogsproduktionen i den fysiska planeringen. 1.14 Länsstyrelseni : AUmänt. en mycketbetydelsefull roll i länets näringsliv och är inom vissa delar av länet dendominerande näringsgrenen. Det finns all anledning att sälla målel för svenskt skogsbmk högt och alt medbibehållen ekologisk grundsyn vidta de åtgärder som är möjliga för atl stödjadet. delar ulredningensuppfattning alt de modifieringar i skogsdriften som föreskrivs i nu gällandetillämpningsanvisningar i de allra flesta fall är tillfyllest, men ser detändå som en brisl, atl ulredningen inte ens försökt belysa konsekvensema avsådana åtgärder som mera drastiskt påverkar miljön. 1.15 Reservation inom iÄlvsborgs län: Ledamölerna Agardts-son, , och samtsuppleanten anmäldejämte naturvårdsdirektören vid beslutetsfattande skiljaktig mening innebärande följande tillägg före sista stycket tillavsnittet "Skogspolitikens mål": "Utredarna har emellertidensidigt koncentrerat sig på uppgiften att möjliggöra maximal råvamtillgång förden befinlliga industri-kapaciteten i landet. Det innebär alt frågor om t exregionalpolitik, sysselsättning, miljökonsekvenser, friluftsliv, energiskogaroch annan altemativ markanvändning ej getts tillräckligt utrymme och än mindrevägts samman med de inlressen som skogsbmket företräder. Först när en sådan ursamhälleis synvinkel tillfredsställande avvägning gjorts kan man bedöma vadsom är en på lång sikt möjlig nivå i skogsproduktionen." 1.16 i län:- länsstyrelsenanser alt den framtida skogspolitiken bör utgöra en avvägning mellan olikasamhällsintressen där även miljö- och rekreationsintressena bör ingå. När detgäller målsättningen i stort delar dock utredningensuppfattning.-------------------- - - - Skogsindustrin i länet är av sådan regionalekonomiskbetydelse alt den måste ges möjlighet att utvecklas. är medvetenom att de stora satsningarna måste göras på vidareförädlingssidan,men framhåller ändock att utrymme måste skapas för den ökade virkesåtgång somen naturlig och nödvändig vardagsrationalisering ger upphov till. 1.17 Länsstyrelseni : Svenskt skogsbmk bör vä sentligen satsa på produktion av barrträd som ger sågade trävaror och långfibrig massa och papper. är----- enig med utredningen om delövergripande må lel för samhällets skogspolitik:- Det är emellertid viktigt, att denna målsättning ej kommer i strid med markägamas krav pårimlig lönsamhet i skogsbruket. 1978/79:110 94 1.18-------------------------------------------- Länsstyrelseni : tillslyrker ----- utredningens förslag atl skogsskölseln skallinriktas på hög volym produktion av i huvudsak barrträdsvirke och att produktionen skall vara inriktad mot hög kvalitet. De allmänna kraven måsle dock på ett rimligt säll anpassas lill de enskilda skogsägarintressena. 1.19---------------------------------------- Länsstyrelseni : Atl en hög virkesavkaslning sätts som övergripande uigångspunki är atl hälsa medtillfredsställelse inte minsl med lanke på de effekier i olika produktionsledsom blir följden av vikande eller ökande råvaruproduktion. 1.20 Skogsindustriernas samarbetsutskott: A///rtän/.Utredningen bedömer all konsumtionen av skogsinduslriprodukter i världen, och främst inom vår huvudmarknad , kommer atl stiga och att det därför rim ligen bör finnas utrymme för en ökad avsättning av svenska skogsindu slriprodukter. Vi delar denna uppfattning. Våra möjligheter alt prismässigt hävda oss på världsmarknaden anser utredningen som mera svåröverskåd liga. Del är givelvis svårl all med någon säkerhet kunna uttala sig härom. Även om situationen för dagen är långl ifrån gynnsam, råder inom näring en tillförsikt inför framliden. Vår induslri är modern och slagkraftig och lä gel i förhållande till huvudmarknaden är till vår fördel. Den målsättning för skogsbrukets framtida utveckling som skogsulredningen föreslagit kan vi därför ansluta oss till. Specielll betydelsefullt är att målsättningen ger handlingsfrihet - oberoende av om skogen kom mer att sågas eller kokas, eller delvis användas för energiproduktion. Att skogsproduktionen bör inriktas mot barrvirke av godkvalitet framstår som naturiigi i den internationella marknadsbilden. För vårsågverksindustri och efterföljande förädlingsled är det av största vikt atlgod timmerråvara finns tillgänglig. För massainduslrins del väntaskonkurrensen bli hårdast för kortfibriga massor, vilka i ökande omfattningkommer att baseras på snabbväxande lövträd från kulturskogar och i viss månockså på råvara från tropiska urskogar. Möjlighetema atl vidga de globala råvarutillgångarnafår anses mer begränsade på barrirädssidan. Den snabbi växande efterfrågan i utvecklingsländernakommer troligen i huvudsak att tillgodoses genom uppbyggnader av egna industrier.Den svenska skogsindustrin bör dock ha möjligheter att öka sin avsättning ävenpå dessa marknader. Utredningen understryker att skogsbmket måste bedrivas iöverens stämmelse med ekologins lagar och på sådani sätt alt en god miljö tryggas för människor och djur. Vi delar denna uppfattning. Samarbetsulskottet vill hävda attett aktivt skogsbmk är till övervägande fördel för friluftslivet. Våra dagarslättillgängliga skogar är i hög grad en produkt av långvarig och medvetenskogsskötsel. De verkliga urskogama upptar mycket begränsade områden. Urskogarnaär av ett belydande intresse ur forskningssynpunkt, men är för allmänhetenvanligtvis otillgängliga och svårforcerade. -------- Samarbetsulskottet slår vakt om allemansrättenoch avvisar upp gifterna om att den skulle vara hotad. De enda tillfällen då den inte kan ut nyttjas är när avverkning och skogsvårdsarbeten pågår och skogsmarken således utgör arbetsplats. En vikiig fömtsättning för att allemansrätten skall kunna upprätthållas är emellertid alt markägarens näringsulövning respekteras och alt allmänheten visar hänsyn genom att avstå från ned skräpning och skadegörelse. Prop.1978/79:110 95 Samarbetsulskottet delar uppfattningen attnäiurvårdsintressei för den övervägande delen av skogsmarken även ifortsättningen kan tillgodoses genom skogsvårdslagen och molsvarandeanvisningar. Vi kan också insiämma i ulredningens slulsaiser beiräffande denbegränsade praktiska användbarheten av institutet naturvårdsområden (19 8NVL). 1.21 Svenska pappersindustriarbetareibrbundet - : Allmänt. Förbunden anser alt följande mål skall gälla för den framtida utvecklingen inom skogs näringen; Internationelltkonkurrenskraftig industri, som kan få avsättning för sina produkler både påexport och inom landet. Förutsättningar härför är bl a all vidareförädlingenökar och att råvampriserna hålls under kontroll. Ulhålligiskogsbruk för att trygga sysselsättningen i skogen och industrinsråvaruförsörjning på lång sikl. Tryggadsysselsättning och regional balans. Bristen på råvara begränsar möjlighelernatill utbyggnader och kan i vissa fall tvinga fram nedläggningar av industrier.Samhället måste ha möjlighel alt styra utvecklingen sä att målen försysselsättning och regionalpolitiken tillgodoses. Människornas behov av alt vistas i skog och mark måste beaktas.Kemiska medels verkan på människor och miljö måsle noggranl studeras ochforskning för att få fram alternativa meioder ges ökal stöd. Uppfyllandet av dessa mål kan enligt förbundens meningendast ske genom atl samhället påtar sig ett reellt ansvar för utvecklingeninom skogsindustrin, dels genom en slallig kontroll och slyrning avvirkesförbmkning-en, dels genom en statlig övervakning och reglering avutbyggnader inom skogsindustrin med syfte atl åstadkomma en total samordning avstrukturomvandlingen inom skogsnäringen. Förbunden instämmer i den målsättning som utredningenfastslagit En förutsättning för den höga målsättningen för skogspolitiken måstedock vara alt skogsindustrins internationella konkurrenskraft kanupprätthållas. Markanvåndnlng.sfrågor.-- Förbunden anser atthänsynslagande lill berättigade naturvårdsintressen är nödvändigi och börkunna göras utan störningar i produkiionen på den alldeles övervägande delen av skogsmarken.--- 1.22 : De aktuellasvårigheler na för skogsindustrin måste betecknas som konjunkturella och får ej tas till intäkt för en lägre ambitionsgrad i det långsikliga utnyttjandet av de svens ka skogstillgångarna.- TCO förordar att del framtida skogsproduktionsprogrammelges en hög ambilionsnivå. Den höjda ambitionen vad gäller produktionen måste utvecklassuccessivt och åtföljas av lika ambitiösa skogsvårdande ålgärder. Ett definitivt ställningslagande till den föreslagnaskogspolitiken är inle möjligl utan en samtidig bedömning av skogsindustrins framtida konkur rensförutsättningar. Enligt utredningens bedömningar kommer konsumtio nen av skogsindustriprodukter i världen, och särskilt inom vår egen hu vudmarknad , atl stiga vilket bör skapa goda avsättningsmöj ligheter för den svenska skogsindustrin. Denna uppfattning delas av indu strin. Prop.1978/79:110 96 1.24 : A//mänr. Förbundsstyrelsenhar inget att invän da mol del av ulredningen angivna övergripande målel för skogspoliliken Markanvändningsfrågor.- Den anpassning till samhällets övergri pande syn på markutnyttjandet som måste ske innebär enligt styrelsens uppfattning all skogsbmkets och skogsindustrins krav på produktionsre sultat och råvamförsörjning alltid bör vägas mot markanspråk för andra ändamål, inom ramen för den samhällsplanering som bedrivs på lokal, re gional och central nivå.-- 1.25 Ingenjörsvetenskapsakademien:IVA delar den posiliva syn på skogs bmkets framlid som kommer till uttryck i utredningen. Gmndtanken är härvid all skogsbmkel och skogsindustrin anpassas efter varandra. Mål sättningen mot en högklassig vedråvara samt handlingsfrihet i ett långl per spektiv bör bibehållas.-- Målsättningen om ekonomisk bärkraft i skogsbruket får inleinnebära all skogsmarker som inte uppvisar företagsekonomisk lönsamhet undandrasfrån skogsdrift och virkesproduktion. Virkesproduktionen för industrinsråvaruförsörjning, för sysselsättning och för glesbygderna är av sådan vitalsamhällelig vikt alt ökade statliga salsningar för alt vidmakthålla och förbättrasämre skogsmarkers produktionsförmåga bör göras jämsides med en intensifieringav skogsvården inom bärkraftiga områden. 1.26 ansluter sigtill utredningens målsättning och vill understryka den belydelse somskogsnäringen härför landet 1.27 Delegationen för glesbygdsfrågor: Skogsbrukelsbetydelse från sysselsättningssynpunkt har totalt selt minskal. detla fortfarande stor betydelse i flertaletglesbygdskommuner där andra sysselsättningsmöjligheter är otillräckliga ellersvåra att skapa. Delegationen anser mol denna bakgmnd i likhel medutredningen, atl en strävan i skogspoliliken bör vara all genom en högintensitet i skogsskötseln söka behålla en hög sysselsättningsnivå i dessaområden. Det är vidare angelägel atl genom krav på jämn och varakiigavkastning undvika tvära omkastningar i sysselsättningen. 1.28 Kammarkollegiet:/l//w«n/. Kollegietkan inte finna att utred ningen med det föreslagna målet avsetl att bryta mol lönsamhetskravet. Det är med en viss förvåning som kollegietfin ner att ulredningen helt förbigått de problem som siorskogsbmkei innebär för renskölseln. är väl känd och borde därför ha be lysts. Kalhuggningar, markberedningsåtgärder såsom hyggesplöjning, löv bekämpning med fenoxisyrepreparat, skogsgödsling m. m. är åtgärder som antingen är direkl förödande för renbetningen eller i vart fall starkt oroar de renskötande.--- Eftersom utredningen helt förbigått dessa förrenskötselnmycket allvarliga problem bör enligt kollegiets mening en särskild utredningtillsättas med uppgift atl närmare belysa frågorna. De båda näringarna jordbmk och skogsbmk utnyttjar- gemensam arbetskraft och gemensamsam hällsservice. Både jord- och skogspolitiken har regionalekonomisk betydel- Prop.1978/79:110 97 se och har därför tilldelats regionalpolitiska uppgifter. Enligt lanlbruksstyrelsens mening är det med hänsyn tilldessa förhållan den av stor vikt att vid utformningen av skogspolitiken beakta dessa ge mensamma intressen så alt dess inrikining och målsättning överensstäm mer med jordpolitiken i övrigt.- Utredningen har---- formulerat en målsättning somhuvudsakligen bygger på ett samhällsekonomiskt betraktelsesätt, därindustrins råvamförsörjning väger lungt. Detta är enligt styrelsens mening enriklig ansats men mot bakgrund av de nya jordbrukspolitiska riktlinjerna finnsstarka skäl all mera beakla företagsekonomiska aspekter för deråvaruproduce-rande skogsbruksföreugen än vad utredningen gjort. Lanlbmksslyrelsen ansluler sig i övrigi lill del avutredningen angivna målet----- . Det modema skogsbmkets negativasidoeft"ek- ter på andra verksamheters användning av skogsmarken harinle behandlats av utredningen. Detla måsle betecknas som brist. Rennäringen är en verksamhei som påtagligt känner av detmoderna skogsbrukets negativa sidoeffekter . 1 lantbmksstyrelsens yttrande över den fysiskariksplaneringens planeringsskede framhåller styrelsen att konflikter mellanrenskötsel och skogsbruk i första hand bör lösas i samförstånd mellan de bådanäringarna. Lantbruksstyrelsen har också tillsatt en särskild arbetsgmpp, medrepresenianier för skogsbmk och rennäring, som har till uppgifi att just verkaför samförståndslösningar vid konflikter mellan parterna i fråga. För att samförståndslösningar skall vara möjliga krävsanpassning och tillmötesgående - från båda parter.