prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Förutsatt alt denlokala planerinpen ställer de krav pä HBS 80, som FoB-utredninpen presenterat,skulle del. inöver de arbetsinsatser utredninpen anpivit, ocksä erfordrasomfattande assistans frän kommunens sida till upppiftslämnandc företap, däutredninpsplanen skulle erfordra specialrepler för kodning av näringsgren ocharbetsplats för stora grupper av anslällda, som lidigare diskuterats. Viifrågasätter starkt om en sädan inredningsplan, trots extraordinära insatserav kommunerna, ända skulle kunna garantera godtagbar kvalitet i statistikenöver dagbefolkning och pendling, om den skall redovisas ocksä pä underenheterav kommun. FoB-utredninpen föreslår att närinpsgrenskodninpen avfrämst vissa företagare (ca lOOOOO) sker via en särskild uppdateringsrutin avlokal skatte-myndiphet (LSM) eller taxerinpsnämnd (TN) i samarbete med kontaktmänneni kommunerna. Utredninpen nämner i sitt systemförslag inte näpol om behovei avatt engagera LSM, TN och/eller de kommunala gransk-ninpsorpanen förarbetsuppgiften att beträffande gruppen företapare utöver närinpsgren ocksäkomplettera personuppgifterna med upppift om lokaliseringskod. Kan utredningenha tänkl sig alt populationen företagare generellt skall redovisas som""hemarbetare"" eller att gruppen eveniuelli helt skallutgä ur dagbefolkningsstalistiken och pendlinpsstalistiken? FoB-utredninpen säger sip inte ha haft möjlighetatt praktiskt pröva KU som statistikkälla, men våpar göra den bedömninpen, attföretapen har goda förutsättninpar att kunna lämna efterfräpadesiatistik-upppifter. Av redan anförda erinringar mot utredningsförslagetframgår alt vi från vär sida funnit ett flertal inslag i undersökningsplanenbristfällipa sett ur kvalitets- och användarsynpunkt. Sekretess- och i ntegritet sfrägor. Organisationerna villförst erinra om det sekretesskydd, som jämlikt 19 a S sekretesslagen gäller föruppgifter ur SCB:s centrala företagsregister (CFR) om antalet anställda ellerarbetstimmar hos ett företag visst är. Med den konstruktion ulredningen givitåt sitt system- respektive lagförslag blir i praktiken detta sekretessskyddverkningslöst. Vi förutsätier emellertid att det av utredningen föreslagnasärskilda arbetsställeregislret skall likställas med CFR i sekretesslagensmeninp, om den nya varianten av företagsregistret överhuvud taget är nödvändigatt lappa upp och organisera som ett från CFR fristående register. föreslär också en användning avfastighetskoordinater for den rumsliga redovisningen av HBS-resulialen (se 8 S,andra siycket, lagförslaget). Ulredningen förordar att SCB, för de län därfastighetskoordinater kommer att finnas 1980, pes rätt att tillhandahållasädan statistik pä uppdrapsbasis. Orpanisationerna avstyrker utredninpensförslag i denna del och hänvisar därvid till värt gemensamma yttrande tilljustitiedepartementet, , över FADAK (SOU 1976:57), där vi bl.a.anförde följande: "De integritetsproblem, som av mänga upplevs somallvarlipa i och med tillkomsten av de stora centrala registren, har förfastighetsdatasystemets del ännu inte behandlats pä ett slutligt, godtagbartsätt. Prop.1978/79:128 59 det koordinatsatta personbandei. det med stöd avfastighetsrepisler-kiinpörelsen uppräitade koordinalrepistret över landetsfastigheter och länsslyrelsens personband över lolalbefolkninpen bildadesärskilda registret med syfte atl ulnylljas för samhällsplanering. Bortsettfrän att ett sä vapt och allmänt repisierändaniäl frän räitslipa ochprincipiella synpunkier inte kan podtapas. kan tillskapandet av det registeröver lolalbefolkninpen som det här päller inte accepteras fränintegriletssynpunkl. Ett sådant register är dessutom icke godlapbart av detskälet, att de upppifter som an-seils inga i det koordinatsatta personbandet iväsentlig män insamlats för bestämda administrativa ändtimäl utan anpivande avdet nu tänkta register-ändamiilet. Genomanvändning av läpesbestämda koordinater för varje särskild fas-liphet päpersoniipppifter av olika släp skapas förutsättningar, som datainspektionenbeskrivit pä följande sätl i skrivelse till justitiedeparienientet. 'Datainspektionenserfarenhel visar all, även om en prövning av samköming mellan olika repisterskall ske frän fall till fall, innebär existensen av ett basrepisier av dettaslag att - av ekonomiska och rationella skäl -starka krav kommer att ställas påatt fä utnyttja registret för samhällspla-neringsändamäl, som kräversamköming.' Orpanisationerna anser för sin del mot denna bakgrund attde personsat-la koordinatband som upprättats försöksvis för tre län inte börtillåtas."" Seu ur intepriletsskyddssynpunkt innebärutredningsförslaget väsentliga nyheter jämfört med i tidiparefolkräkningssammanhanp tillämpad praxis. Utöver det atl personiipppifter skalllämnas av den enskilde själv skall upppifter om honom/henne enligt förslaget nuocksä lämnas av annan, nämligen i förekommande fall av arbetsgivaren på KU.Innebörden av denna speciella nyhet har emellertid inte analyserats närmare avutredninpen. Detta är så mycket mer anmärkninpsvärt som de nyapersonupp-pifterna är oprecisa och följaktligen inte svarar mot prundläpgandekrav på bl.a. kvalitet. FoB-utredninpenhar inte diskuterat möjligheten att anställd - med ledning av eget KU-exemplar- kan komma att ha erinringar att anföra mot innehållet i exempelvis lämnadeuppgifter. Vi föruisätter att arbetsgivare blir skyldiga att - i efterhand -kunna informera den anställde om innebörden av lämnade arbetstidsuppgifter ochi förekommande fall även beträffande innebörden av uppgivetarbetsställenummer. Frågan om och hur - den anställde skall fä sinaeventuella rättelsekrav tillpodosedda pentemot de registeransvariga, dvs. RSVoch SCB samt eventuellt även arbets-pivaren. har utredningen följaktlipen inteheller övervägt. Utövernämnda mycket viktiga principiella respektive systemtekniska problem inrymmerKU-ansatsen i FoB-iiiredningens förslag också viklipa fräpor som rör derättsliga grunderna för uppgiftslämnandet. Företagens Uppgiftsplikt beträffandeanställd personal mäste kunna avvägas och utformas sä atl företag intebelastas med uppgiftskrav, som kan leda till tvist mellan arbetsgivaren(uppgiftslämnaren) och den anställde om vad som är riktig uppgift. Kombinationenuppgiftskrav av mjukdata-karaktär beträffande anställda och straffsanktioneraduppgiftsplikt skulle företag/arbetsgivare för egen del kunna uppleva som ettreellt intepritetshot. Det ovansapda skall ses mot bakgrunden av att de av utredninpen föreslagnavariabelbegreppen vad gäller sysselsätlningsuppgift och uppgift förarbetsställeidentifierinp ännu inte är bestämda vare sig till tidsrymd ellerinnehåll. (Se utredningens lagförslag, I §, sista stycket.) Prop.1978/79:128 60 Orpanisationerna kan givetvis inle tillstyrka förslap tillnya iipppiftskrav och nya slatlipa informationssystem i de delarrättssäkerhetsrisker för uppgiftslämnare eller "tredje part" kanförekomma (explicit eller implicit). I andra sammanhang har man - främsi frän datainspektionenssida - lill skydd för den enskildes personlipa intepritct krävt attpersoniipppifter. som viss myndighet insamlat, avidentifieras före inlämnandelill annan myndighet. Organisationerna finner det erforderligl av såvälintegritets-som sekretesskäl att föreslå, att det i förutsättningen förföreiapens medverkan i uppgiftslämnandet i anslutninp lill HBS 80 skall inpå,atl person-upppifter, som utlämnas av arbetspivare avseende anställda till RSVför överlämnande lill SCB avidentifieras av RSV vid utlämnandet. Orpanisationerna vill i detta sammanhang göra detprincipiella påpekandet atl det ur intepriletsskyddssynpunkt voreändamälsenlipt om det bland villkoren för överförinp av personuppgiftermyndipheter emellan penerellt ingick kravet på avideniifiering, i de fallpersonupppifterna härrör ur företagens uppgiftslämnande beträffande anställdpersonal. Om denna repel inle kan pes generell giltighet vore del enalternativ väg att gä att tillämpa den ordningen, alt alli externtregisterutnytljande av en myndighels personregister endast fick äga rum underdenna myndighels ansvarighet. Förekommande sambearbetninpar i HSB 80 mellan del s. k.inkomstregistret (eller dess källregister inom det skatteadministrativasystemet) och KU-beständet för genomförandet av sysselsättningsundersökningenbör enligt vår uppfattning följaktligen arrangeras i skatteverkets regi. Sammanfattningsvis vill vi frånorganisationernas sida framhålla, att vi finner plan försysselsättningsdelen i HBS 80 vara varken väl underbyggd eller ändamålsenlig.Enligt vår bedömning skulle den framlagda planen inle medge en utformning avrationella systemlösningar och inte sådana kvalitativt godtagbara mätningar,som bör kunna förutskickas ske i en totalundersökning av sysselsältningen. Vianser vidare att utredningen lämnat helt orealistiska beskrivningar avförutsättningarna för det särskilda uppgiftslämnande, som ulredningen föreslårskall åläggas företag och andra arbelsgivare, och vill uttala farhågor för attden föreslagna samordningen med statistikuppgifter pä KU kan komma att medföraej acceptabla störningar i företagens uppbördsrutiner. Vi avstyrker därförutredningens förslag i denna del. Vi vill i della sammanhang tillägga, alt ulredningenenligt vår bedömning valt en mindre lämplig metod för mätningen avsysselsättningen, eftersom den släller onödigi stora anspråk påuppgiftslämnandet. Ulredningen har vidare inte ägnat frågorna om integritets-och sekretesskyddsbehovet för person- och företagsuppgifter den behandling ochomsorg, som ärendet enligt vår uppfattning kräver. Nedan lämnar vi ett egetförslag till alternativa rutiner för en molsvarande studie vid HBS 80, där KUinte behöver belas-, tas med särskilda statistikuppgifter. Alternativ plan för sysselsätiningsundersökningen vid HBS80 Här framlagda förslag kan ses som en modifiering avFoB-utredningens plan och utgår från samma principlösning som skisserats avutredningen vad gäller anlitat källmaterial. Alternativet skiljer sig däremot iföljande avseenden: Mätperioden föreslås utsträckttill att avse hela inkomståret (1980). Populationen förvärvsarbetande avgränsasprimärt ur inkomstregistret. Som förvärvsarbetande i HBS 80 föreslås 1978/79:128 61 att varje inkomsttagare räknas, som har en taxerad inkomsiiippgäende lill minst ett basbelopp. Som företagare och självsländiga yrkesutövare avgränsasden populalion bland de förvärvsarbetande, som har en anställningsinkomstenligt KU-materialet, som är lägre än hälften av den taxerade inkomsten. Övrigaförvärvsarbetande klassificeras som anställda. Med ledninp av inkomstuppgiften kan vid behov de för enanalys av sys-selsättninpsförhällandena mera intressanta delpopulalioner medläg årsinkomst avgränsas, exempelvis grupper i inkomstintervallel 1-2basbelopp respektive intervallet 2-3 basbelopp. Genom att välja inkomstbelopp som underlag förfastställande av förvärvsverksamhet (eller viss ekonomisk aktivitet), erhållesen systematisk grund och en enhetlighet för olika slags tvärsnittsstudier ochför framlida länpdsnittsstudier. Genom det material som framställts av SCB i det s. k.SPINK-projekiet (sysselsättningsstatistik baserad pä inkomststatistikensmaterial) torde det bli möjligt att på ett godtagbart sätt länka tidigareFoB-data med framtida sysselsättningsdata framtagna enlipt här förordade modellav KU-ansatsen. Enligt FoB-utredninpen levereras fr. o. m. hösten 1978successivt uppgifter från till länsstyrelserna ""omförändringar i för-värvsintensiteter avseende åren 1975 och framåt""(sid. 199). Sysselsättningsdelen i en modifierad HBS80 föreslås omfatta följande särskilda variabler: - förvärvsarbetande/ejförvärvsarbetande (härledd uppgift ur föregående variabel) - inkomstuppgiftenligt respektive förekommande KU - arbetsplatsensbelägenhet enligt SCB:s arbetsställeregister per respektive KU (företagsvisregistrering erfordras vid flerarbetsställeföretag) - näringsgren(enligt arbetsställeregislret) per KU. Enligt det här framlagda förslaget erfordrar en HBS 80således inte att uppgifter inhämtas i särskild ordning från arbetspivarna omförvärvsarbetets omfattning beträffande varje anställd (eller annan för vilkenKU skall lämnas), utan frågan om graden av förvärvsaktivitet härleds direkt urin-komstregistrets uppgifter. Som framgått av det ovan sapda kan HBS80 genomföras ulan att uppgift om veckoarbetstid eller motsvarande arbetstidsuppgifterinfordras pä KU. Uppgiften om arbetstid är onödig för identifiering avförekomst av förvärvsaktivitet och bör därför inte infordras frånarbetsgivarna. FoB-utredninpen utpär ifrån alt SCB:s arbetsställerepisterkommer att kunna samköras med KU-beståndet via organisationsnummeridentitetenför påföring av uppgifter om arbetsplatsens belägenhet och näringsgrenskod.Denna rutin kan gälla beträffande företap med ett arbetsställe. Förflerarbetsställeföretag föresläs att arbetsslälleidentiteterna påföres berördaKU individuellt företagsvis. Det ärnödvändigt att finna andra och mer rationella former för registrering avarbetsslälleidentiteterna än de föreslagit. Anpivande avarbetsställenummer på varje enskild KU-blankett måste betraktas som ett heltorealistiskt systemförslap. Om det överhuvud taget skall bli möjlipt förföretapen att rapportera de begärda identitelsuppgifterna, böruppgiftslämnandet fä ske i ett arbetsmoment, som inte stör företagens,ordinarie KU-rutiner, som redan nu regelmässigt torde få lov att utföras understark tidspress. Prop.1978/79:128 62 SCB:s arbetsställeregisier (dvs. nuvarande CFR) är ettstaiistikregister, där förekommande underindelningar för beslämning avarbetsställeenheter sker enligt viss schablon. Erhållna enhelsuppdelningarlorde ofta vara svära all identifiera för de berörda företapen, när de skallbetraktas som särskilda funktionellt (branschspecifikl) och peoprafiskl klartavgränsade enheter. Vidare päller beträffande här aktuellaflerarbetsslälleföretag atl CFR repelmässigt inte är uppdaterad medinformationer om akluella orpa-nisalionsförhällanden vid del tilirälle KU skalllämnas. Därtill kommer svärigheten att knyta vatje anställd (eller KU) tillvissl sådant "arbetsställe". Oklarheter torde bli lepio. Tidsutrymmeför specialutredningar torde saknas i anslutninp lill KU-rapporterinpen, varförriskerna kan förutses vara stora för omfattande partiella bortfall avarbetsställeuppgifter. Anförda omständipheier päfordrar ett alternativtförtärande, om föreiapens medverkan överhuvud tapet skall påfordras. Vi föresliir atl uppgifter om arbetsställe - som är ettuppgiftskrav som enbart berör flerarbetsslälleföretag - insamlas i särskildordninp och fristående frän KU-rapporterinpen. Denna särskilda arbetsställerapporterinpkan då bepränsas till att avse en personnummerförteckninp över anställda (inkl.övriga, för vilka KU skall lämnas) med förekommande arbetsställe-identitetermarkerade. Rutinen bör tidsmässipt inplaneras efter KU-rapporterinpen. Alternativet innebäratt arbetsställeupppifterna kan lämnasutan att man riskerar att skapa nägra störningar i den för företagen mycketkänsliga KU-proceduren. För många företag torde detta vara ett villkor för attöverhuvud laget kunna medverka i en arbelsslällerapportering enligtHBS-niodellen och att praktiskt kunna effektuera uppgiftsplikten i fråga. Vi ifrågasätter i detta sammanhang om påett godtagbart sätl kunnai avväga kostnaderna för framställninpen av statistiköver dapbefolkninpen och pendling på lägsta repionala nivå (s. k.nyckelkodom-räden) mot behovet eller värdel av denna statistik. Kostnaderna förframställning av en kvalitativt acceptabel statistik stiger här mycket brantvid en ökning av detaljeringsgraden i statistiken. Vi förordar att detordinarie programmet i HBS 80 begränsas till framställning av statistikavseende pendling över kommungräns och till statistik över dagbefolkning pålägst kommunnivå. För flerarbetsställeföretagens vidkommande skulle förslagetinnebära att arbetsställeredovisningen enligt det obligatoriska programmetkunde begränsas till företag med branschskiljande verksamhet (förSNI-kodninpen) och/eller med arbetsplatser i flera kommuner. Vi föreslår atlenskilda kommuner ges möjlighet att välja alt på egen bekostnad och underberörda företags frivilliga medverkan låta framslälla molsvarande statistik pålägre regional nivå. De cenlrala bearbeiningsrutinerna. De centrala bearbetningarnaskulle sannolikt komma att skilja sig åt i ett flertal avseenden för de båda alternativen,dvs. för FoB-utredninpens propramförslap respektive här framlagda variant avmätförfarandet. Den viktigaste avvikelsen torde gälla belastningen på detskatteadministrativa systemet. förslag föruisätter att KUkompletteras med uppgifter om både "arbetad tid" och"arbetsställenummer", vilkel innebär krav på ändring avKU-blanketten och rutinerna för indataregistrering, indatakontroll m.m. Vårtförslag skulle kunna genomföras med bibehållande av den ordinarie KU och medregistrenngsrutinerna för KU helt intakta. Det tillkommer i vårt alternativ en registrering av arbesställeidenliteier 1978/79:128 63 för anställda i nerarbetsställeföretag. men dennaregistrering bör kunna ske avgränsat frän KU-rapporterinpen. Det föreliggerdärvid goda möjligheter att rationalisera denna repistrerinp enlipt olikamodeller, sä alt arbetet med bäde upppiftslämnandel och den centrala repistrerinpenbepränsas. I övript saknas underlag för en jämförelse mellan de badaalternativen beträffande vilka olika släps bearbetninpsprocesser som de skullekunna initiera. Alternalivet sett ur kon su m e nt sy n pu n k t. Dengrundläggande skillnaden mellan utredningens förslag och här förordatalternativ gäller valet av definition av begreppet""förvärvsarbetande"". Det är därför av avgörandebetydelse vilken definition och vilket mätföriarande som är mest ändamålsenligtsett ur stalistikkonsumenternas synvinkel. Vi har föreslagit att mätperioden för samtligaförvärvsarbetande utsträcks till hela inkomståret samt att frägan om graden avförvärvsaktivitet härleds direkt ur inkomstregistrets inkomstdata. Förfarandetatt bestämma förekomst av förvärvsarbete av viss omfattning direkt pä basis avregisterdata som anger aktiviteter i ekonomiska termer ger inte bara enpraktisk, operationell definition av begreppet "förvärvsarbete""ulan också en definition som är mycket ändamålsenlig sett ur olikaanvändningssynpunkter. Den främsta fördelen med den valda definitionen är attden inte ert"ordrar särskilt uppgiftslämnande och däripenom inför onödip osäkerheii mätförfarandet. Här föreslagen definition har vidare delvis prövats i det s.k.SPINK-projektet inom SCB. KU-ansatsen i HBS 80 medger dessutom att SPINK-modellenför sysselsättninpsstudier kan invecklas och bypgas ul med hänsyn till just KU-matenaletsdetaljeringsnivå - förekomst av flera sysselsättningar kan fångas upp i KU-beståndet- samt också medge framställning av bäde näringsgrensfördelad statistik samtdagbefolknings- och pendlingsstatistik. Det skallvidare fastslås, att det väsentliga konsumentintresset för avgränsning av populationenförvärvsarbetande inte torde vara att mäta arbetstider eller"veckoarbetstider som hör samman med anställningen" ellermotsvarande data för den stora statistikgruppen heltids- och deltidsarbetande.Det centrala intresset inför en sysselsättningsstudie och det egentligamätproblemet i en sysselsällningsundersökning är att finna ett entydigt sättoch en bra metod för att fånga upp de samhällsgrupper, som har all leva med demera instabila sysselsättningsförhällandena. Dessa grupper blir felaktigt elleroklart representerade i räkningar baserade pä specificerade arbetstidsuppgifterenligt förslag och enligt tidigare tilllämpade räkningsmeloder.Väljer man i stället inkomstuppgifter pä årsbasis som kriterium förförvärvsverksamheten kan berörda gränspopulationer avgränsas på det mestadekvata och effektiva sättet bland de alternativ som erbjuds, när KU-materialetoch inkomstregistret svarar för källinformationen. Vid en replikationav HBS 80 och vid framtida längdsnittsstudier av förvärvsverksamhetensutveckling torde fördelarna med här given definition av förvärvsarbete bli ännumer markanta och självklara vägda mot osäkra och oklara arbelstidsskalor. Somtidigare berörts har ansett inkomstuppgiflen på KU såointressant, att informationen inle ens skall kopieras ur KU för HBS 80:sräkning (se lagförslaget, 7 S). Med det givna systemförslaget avhänder man sigockså möjligheterna att för förvärvsarbetande med flera KU utnyttjainkomstdala per KU som prioriteringsgrund för bestämning av ""hu- Prop.1978/79:128 64 vudsysselsättninp"" (dvs. viss arbetsplats ochbransch vid flera sysselsättningar), respektive pradera övriga anställningarpä ett systematiskt sätt och för exempelvis en särredovisning vid HBS 80 av förekomslav bisysslor, yrkesbyten etc. Vid en tillämpning av systemförslag för HBS80 kan det förutsätlas, atl man tvingas utforma vissa prioriteringsregler förval av huvudssysselsättning på basis av uppgifterna om anställningsperiod ocharbetade limmar i respektive KU. Det kan emellertid ocksä föruiskickas attvalet av viss KU att representera huvudsysselsättningen kommer alt görastämligen "slumpmässigt", vilket självfallet kommeratt återspeglas istatistikens kvalitet. Det sagda skall ses mot bakgrunden av att det är en storandel av de förvärvsarbetande som har två eller flera KU, att redovisningen avdata om anställningsperiod på KU torde generellt sett, bli mycket ojämn ochofullständig och att arbetstidsuppgifter för stora grupper av anställda kan blitämligen osäkra eller godtyckliga. På liknande sätt som beträffande val av metod förbestämning av ""hu-vudsysselsätining" kan vårt förslag anvisa enenlydig metod för avgränsning av gruppen företagare ur inkomstregistrei genomatt ställa KU-maie-rialels inkomslbelopp mol inkomstregisireis uppgifi omlaxerad inkomsi. ger däremot ingen antydan om hur motsvarande popula-tionsavgränsningskall utföras. Vad som här kan förutsättas är att utredningen inte räknat medatt utnyttja KU-materialets inkomstdata. Vad i övrigt gäller skillnaderna mellan här diskuteradevarianter av KU-ansatsen kan det för resultatredovisningens vidkommandesärskilt framhållas, att vår modell genom att välja hela inkomståret sommätperiod utnyttjar KU-materialets samlade information, vilket medger enväsentligt mer fyllig och mer allsidig statistik. Utöver"huvudsysselsättningen" (definierad enligt huvudinkomstkriteriet)kan nämligen övrigt förvärvsarbete också mätas, branschbeslämmas ochlokaliseras geografiskt på individnivå (den förvärvsarbetande knyts lill visstföretag och arbelsslälle efter relativ inkomststorlek per deltjänst ellerföretagande). KU-materialet inklusive inkomstregistrei kan således om helainkomståret väljs som mätperiod ge väsentligt fylligare underlag för HBS än FoB-utredningenoch än vad tidigare folkräkningar kunnai tillhandahålla. Möjligheterna atl ha lillgånglill uppgifter för ett hell år bör självfallet utnyttjas för en allsidig ochmera komplett beskrivning av både befolkningens förvärvsaktiviteter och för enfylligare beskrivning av näringsverksamheten på regional nivå ultryckt i HBS-termer. Sekretess- och integritetsaspekler. Vi har tidigare i detlayttrande framhållit, att vi sett del motiverat av sekreless- ochintegritetsskäl att förorda, att personuppgifter som skall tillhandahållas HBS80 och som härrör ur företagens uppgiftslämnande avidentifieras av RSV föreutlämnandet. Givetvis bör liknande principer och förfaranden tillämpas ocksåifall HBS 80 skulle baseras på en modifierad undersökningsplan enligt exempelvisden modell vi här förordal. En kalkyl av kostnaderna föralternativet måste givelvis uiarbelas i särskild ordning och för jämförbarhelenligt de principer som legat till grund för kalkyler. Här kan emellertid noteras några förhållanden som bidrartill att minska respektive öka kostnaderna om alternativet skulle ersätta FoB-utredningensplan för HBS 80. Beträffande uppgiftslämnarkostnaderna har FoB-.uiredningenuppskattat företagens uppgiftslämnarinsats till ca lOOOOO arbetstimmar.Säkerheten i Prop.1978/79:128 65 denna skalininp (är diskuleras i annal sammanhang. Härskall endasl konsialeras.