prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Slutsatsernaav det sagda kan sammanfattas sålunda. Den av fastlagdainriktningen av energipolitiken bör inle nu radikalt ändras. En begränsad omprövning avenergiprogrammet bör ske i samband med de energipolitiska besluten varjebudgetår och fortlöpande alli efiersom nya rön görs. Ett mera defintivt val avlångsiktig handlingslinje kan sannolikt göras . Det slutligaställningstagandet för eller emot kärnkraft bör anstå tills vidare. Underiaget förställningstaganden och beslut bör stegvis förbättras genom fortsattautredningar, forskning, utveckling och demonstration. Kommissionen har i detföregående framhållit att i likhet med andra länder befinner sig iinledningen av en övergångsperiod vad avser energiförsörjningen. Detta gäller iflera avseenden. Övergången karaktäriseras främsi av en ökande knapphet påoQa, ökande miQöförstörelse genom förorenande utsläpp från förbränning av oQaoch kol och av osäkerhet om när och i vilken utsträckning de framtidaersättningsalternativen kan tas i bruk i stor skala. MiQö- och säkerhetskravmåste dessulom ges en allt större tyngd. Manbör så långt möjligt bibehålla handlingsfrihet inför framtida beslut. Angelägnabeslut bör dock inte skjutas på framliden. Därför måste arbetet på enutvärdering av effekterna av vidtagna åtgärder förstärkas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 65 Långtgåendeätgärder för energihushållning och förstärkta insaiser för forskning,demonstration och slorskaliga försök med förnyelsebara energikällor ökarhandlingsfriheten och minskar oQeberoendet. DFrågan om skatteomläggning uireds enligt den i bilaga 3 diskuteradekonstruktionen - en beskattning inom mervärdeskattens ram i kombinalion med enenergiskatt i import- och producenlledel. Särskilt bör möjlighelen beaktas attmarkera energiskattens siyrmedelsfunklion genom skattesatsdifferentieringar ochundantag i syfte att dels tillgodose en samhällsekonomiskt avvägd beskattningmed hänsyn till miljöeffekter, försörjningstrygghel m. m., dels underiätta introduktionenav mottryckskraft och nya energikällor. 1 samband härmed bör utredas vilkaprinciper som i framliden bör lillämpas för prissättningen inom energiområdet. nEnergiprognosarbetet vidareutvecklas och fördjupas. Energislatistiken, särskiltbeträffande bränslen, förbättras. nEnergisektorns kapilalförsöQning kan komma all erbjuda stora problem. a.finns stora skillnader vad belräffar finansieringsmöjligheter inom olikadelar av energiområdet. Förslag till ålgärder för att rätta till sådariaskillnader bör utarbetas. nEn utvidgad energiplanering är under uppbyggnad. Kommunema bör ävenkunna ta ett ökat ansvar för insatserna för energisparande. DDet är angeläget att närmare utreda förutsättningarnafören varaktig icke-tillväxt i energianvändningen som underiag för en värderingav konsekvenserna av en sådan politik för bl. a. sysselsättning, produktivitetoch handelsbalans. DStödet till energibesparande åtgärder i anslutning till befinlliga industriellaprocesser bör utvärderas. I samband därmed bör övervägas om detnuvarande bidragssystemet bör kompletteras eller ersättas med ett lånesysiem. DSlödel till prototyper och demonsirationsanläggningar inom energiområdet byggsul. Slöd bör även kunna ges lill kommande anläggningar som använderförnyelsebara energiråvaror såsom sol, vind, energiskog samt avfall. nInformation och utbildning samt rådgivning lill näringslivet bör utökas. nFortsatt utredningsverksamhet rörande induslrins - särskilt de energilungabranschernas - energianvändning och energisparmöjligheier bör genomföras. DDen energiprövning som sker enligt 136a § byggnadslagen bör ses över.Därvid bör övervägas all utsträcka prövningen till atl omfatta såväl Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 66 nyasom befinlliga anläggningar på liknande säll som inommiQöskydds-lagsiiftningen. DLånglgående restriktioner mot privatbilism införs i de siörre tätorternas innersladsområdepoch specielll inom de tre storstäderna. Kollektivtrafiken prioriteras, byggsul och görs bekvämare för trafikanterna. nObligatorisk ekonomiirimning övervägs för en ökad effektivitet hos befinlligabilar. DFör nytillkommande bilar införs normer för maximal specifik bränsleförbrukning. DInformation och utbildning för bilister förbättras. Körskoleundervisningenlägger särskild vikt vid körsätl och underhåll för alt minskabränsleförbrukningen. DÅtgärder vidlas som möjliggör användande av andra bränslen än bensin ochdieselolja. DEn differentiering av bilskatten lill förmån för lättare och bensinsnåla bilargenomförs. DLångväga godstransporter överförs från lastbil till tåg. Särskilda åtgärder förenergisparande inom laslbilsseklorn initieras. DSjöfarten lar en större andel av transportarbetet. Kust- och kanalsjöfarienstimuleras. DEnergihushållningen i nytillkommande bostäder och lokaler styrs i första handgenom Svensk byggnorm. 1 takt med ökad kunskap och erfarenhet av olika byggnadsiekniskalösningars energihushållande effekter kompletteras byggnormen. DFinansieringen av energihushållande åtgärder i befintlig bebyggelse säkerställsför fastighetsägarna. En ulvärdering av hittillsvarande låne-och bidragssystemföretas. 1 samband därmed prövas alternativa utformningar av del ekonomiskastödet. nKommunernas verksamhei rörande service och rådgivning lill fastighetsägare ochfasiigheissköiare försiärks kraftigt. DEn uiredning tillsätts för atl skyndsamt överväga sådana ändringar av byggnadsstadganall t. ex. byggnadsnämnd får möjlighet atl inspektera byggnadersenergihushållning. Om påpekande och rådgivning inte räcker bör möjligheter lillålägganden att vidla särskilda ålgärder övervägas av ulredningen. DEtt sysiem för bränsledebilering som innebär atl hyresgästerna debiteras defakiiska bränslekosinaderna införs. Delta bör innefatta kontroll av atluppvärmningsanordningarna drivs så effeklivi som möjligl och allhushållningsåtgärder vidlas av fastighetsägarna. nEn utredning av de lekniska och administrativa problem som är förknippade meden övergång lill individuell varmvatlenmätning genomförs. DMöjlighelerna lill anpassning lill soluppvärmning av uppvärmnings-system ifrämst nytillkommande hus som lämpar sig för cenlrala solvärmesystem utreds.Slöd ges lill utveckling av komponenter och system för soluppvärmning. Krav påobligalorisk soluppvärmning i vissa sammanhang, t. ex. av simbassänger,övervägs. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 67 DÖkad vikt läggs vid energihushållningsaspekler inom samhällsplaneringen. Dellagäller säväl vid planeringen av nya områden och byggnader som vid förbättringoch sanering av befintliga områden. Lämpliga vägar för detta inom ramen förplanlagstiftningen uireds. nFör att effektivisera användningen av el i hushållen införs energideklaralionav hushållsapparater. Ålgärder genomförs inom den statliga bostadslånegivningenför att stimulera en övergång till energieffektiva apparater. n Effeklivare armaturer i gatubelysningen bör användas. DAlternativa och kompletterande uppvärmningsformer lill elvärme i fritidshusuireds. DInsatserna beiräffande information till och från allmänheten och utbildning ienergifrågor förstärks. Inle minsl gäller della skolundervisningen. DOljeområdei kännetecknas av ett temporärt överulbud på råoQa, vilkel har verkatdämpande på priserna. En bälire hushållning bör eftersträvas som manbör slimulera lill övergång till alternativa bränslen. Statsmakterna bör undersökavilka ålgärder som kan vidtas härför. exempel kan vara all införa enförsörjningsmotiverad avgift på oQa. sådant system utformas så attoQepriserna inte tillåts sjunka under någon viss nivå. Kommersiella garantierskapas därigenom för dem som satsar på introduktion av alternativa bränslentill oQa. Del är av avgörande belydelse atl klara och långsikliga incitamentskapas för önskade utvecklings- och omslällningsålgärder. n Insatserna för prospektering efter olja ulomlands bör kraftigt höjas. DFörvärv av andelar i redan konstaterade fynd och dellagande i invesleringarför utvinning är en snabbare och säkrare väg lill förbättradförsörjningstrygghel. kräver stora ekonomiska resurser. Den statligakreditgaranti om 2 000 milj. kr. som finns tillgänglig för bl. a. sådaniändamål, höjs. DSverige bör även sträva efter att sluta långsikliga avtal om leveranser avråolja och produkler från vissa oljeproducerande länder. Inledda förhandlingarmed fullföljs snarasi. Inilialiv bör tas lill förhandlingar även medandra oQeproducerande länder. DÅlgärder bör snarasi vidlas för all söka säkra den inhemskaraffinaderi-kapaciteten. nPlanering genomförs sä att redan anvisade åtgärder för bättre hushållning,övergång till alternativa bränslen och oljepolitiska ålgärder kan påskyndas ochulvidgas. nEn bedömning av om naturgas bör införas i är avhängig av bl. a.varifrån sådan gas skulle komma och vilka kostnader den skulle betinga.Förhandlingar, insatser för all föQa den inlernationella utvecklingen ochsiudier av olika uibyggnadsaliernaliv bör fullföQas. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 68 DÄven om del vore tekniskt möjligt och ekonomiski motiverat bör en störreövergång lill kol inle inledas . Men insatser för atl senaremöjliggöra en omfattande kolanvändning i vårt land bör göras. nEn kraftig satsning bör ske på främst forskning, utveckling och demonstrationav förbränningsteknik och rökgasavsvavling. Dessa åtgärder bör göras i inlernalionelllsamarbete. Bestämmelser bör införas om alt nytillkommande siörre eldningsanläggningarredan från början ulformas så aii eldning kan ske med fasta bränslen såsom kol,torv och biomassa. Även befinlliga eldningsanläggningar görs på siklomställbara för fastbränsleeldning. D1 sy fte att bl. a. bygga upp den inhemska kompetensen på kolområdet och vinnapraktiska erfarenheter genomförs redan nu en viss ökad användning av kol.Exempelvis görs någon eller några el- och/eller värmeproducerande anläggningarkoleldade. DDen inlernationella kolmarknaden föQs genom kontakt med olika producentländer.Möjligheterna till framtida längtidskontrakt undersöks. Detsamma gällerdellagande i prospektering och utvinning av kol, t. ex. genom förvärv avandelar i gruvor. DEn fortsatt uranprospektering genomförs. Utvinning av uranfyndigheterförbereds, förutsatt att brytning efter vederbörligt tillstånd kan ske på ettmiQömässigt acceptabelt sätt. DEtt centralt lager för mellanförvaring av utbränt kärnbränsle uppförs för attkunna tas i drift under något av de försia åren . DAnläggningar för övriga verksamheter inom kärnbränslegången, exempelvis föranrikning eller upparbetning, bör f. n. inle uppföras i vårt land. DMarkresurser lämpliga för torvutvinning och senare odling av energiskogkartläggs. En satsning på utveckling av torvteknik och torvförädling förframtida tillämpningar genomförs. bör redan etablerad leknik UtnytQasför att starta en torvindustri för energiutvinning. Sålunda uppförs någravärme- eller kraftvärmeanläggningar som använder torv. Initiativ tas för attgenom organisatoriska åtgärder förbereda produktion, förädling och handel medtorv. Ett ökat tillvaratagande av skogsavfall, lövved', halm, vass m. m. skullekunna ha stor betydelse. DInsatser av främst organisaiorisk art bör initieras av statsmaklerna ochgenomföras i samarbele med skogsindustrin, skogsägare, jordbrakare, kommuneroch industriföretag. Utveckling av förbränningsteknik bör bedrivas. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 69 GDe miljömässiga och ekologiska konsekvensema av energiskogsodling måste bättrebelysas och utvärderas. Härför krävs att ett flerårigt forsknings- ochutvecklingsprogram genomförs. DUtredningar om lämplig teknisk och organisatorisk uppbyggnad av sysiem förenergiskogsproduktion och -användning påbörjas. DEtt utvecklingsprogram i enlighel med vad som skisserats utvärderasförhoppningsvis inom för mer definitiva avgöranden om i vilkenomfallning odlad energiskog kan utnytQas för energiändamål. DForsknings- och utvecklingsarbete genomförs för att finna en lämplig leknik förförgasning av inhemska biobränslen och eventuellt skiffer. Halv- ochslorskaliga försök och demonstration görs med sikte på att i första handframställa metanol. Biokemiska meioder för framställning av metanol undersökssåsom komplement eller alternativ. nEn inhemsk produktion av syntetiska drivmedel redan under 1980- och 1990-talenur kol och högsvavliga restoljor förbereds. Möjligheler att importera ickeoQebaserade drivmedel och drivmedelskomponenter studeras. nInsatser genomförs i syfte att utveckla en flexibel fastbränsleförgasareanvändbar för olika bränsleråvaror. DTillvaratagande av vallenkraft från små vatterikrafiverk stimuleras. kanske genom all de lokala eldistributörerna åläggs att till visst pris ta emotkraft från sådana kraftverk och även från andra lokala produktionsenheter,exempelvis vissa vindkraftverk. nEn utredning görs om möjlighelerna att förse sydväsira , Göteborgsområdetoch Uppsala-Stockholmsområdel med Qärrvärme från kärnkrafivärmeaggregal iBarsebäck. Ulredningen mäsle också i sinaöverväganden beakla den pågående och planerade verksamheien vid OKG:skraftsliaiion vid Simpevarp. DOm utredningarna ger positivt resultat bör fullföQas somkärnkraftvärmeverk eller med avtappningsturbin i slället för kondensverk. Medhänvisning till att många människor, företag och kommuner, är berörda är detnödvändigt alt utredningsarbetet bedrivs med slörsla skyndsamhel så atl beslutkan fattas senasi . Denföreslagna utredningen bör innefatta: - tekniska värderingar avaviappningstekniken och långväga hetvatten-transporter - ekonomiska, organisaioriska ochsäkerhetsmässiga bedömningar. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 70 Utredningsresultatetbör bli styrande för kommande förhandlingar och beslut rörandekärnkraflssystemels fortsatta utbyggnad. värderas från teknisk, ekonomisk, säkerhetsmässig ochorganisatorisk synpunkt. Kommissionen rekommenderar en ingående utredning varsresultat får bli vägledande för inriktningen inom området kärnvärme. nEn ulvärdering av svensk kärnindustris utvecklingsmöjligheter genomförs. Denskall omfatta såväl kärnkraftindustrin som kärnbränslecykeln.Säkerheisutveckling och avfallshantering bör ingå som viktiga delar. DGaraniier måste skapas för att underhålls- och serviceorganisationen förkärnkraftverken upprätthålles, liksom kompetensen hos de övervakandemyndighelerna. DStatsmakternas och kraftförelagens långsiktiga planering kompletteras medplaner av br-edskapskaraktär som visar hur ell omfattande och långvarigtbortfall av kärnkraft lämpligen kan mötas. DUtvecklingsarbetet för vindkraft drivs vidare. Fullskaleprototyper byggs påolika håll i landet. Föratt kännedomen om vindförhållanden i landet skallförbättras bör ökade resurser ges till och andra organisationer som kanutföra motsvarande undersökningar. byggs i tätorter där Qärrvärmenätels omfattning är sådani altvärmeunderiagei samhällsekonomiskt moiiverar en kraftvärmeutbyggnad. I syfteatt stimulera en sådan utbyggnad ordnas en förbättrad finansiering förkraftvärmeverk. Samarbele mellan den etablerade krafiin-duslrin och kommunernastimuleras. DInstallation av mottrycksanläggningar i anslutning lill industriella processererhåller även fortsättningsvis ekonomiski slöd. nSpillvärme tillvaratas från industriella processer. Evenluella hinder avföretagsekonomisk eller inslilulionell natur för atl detta skall ske undanröjssnarasi. DDirekta restriktioner mol elvärme avvisas. Genom den kommunala energiplaneringenundviks elvärme i områden där Qärrvärme kan bli aktuellt. Utveckling av värmepumpsystem baserade på t. ex. yQordvärme, industriellt ochkommunall avloppsvärme m. m. och anpassade för svenska förhållanden stimuleras. DFjärrvärmenät och lokala hetvattennäl ulformas så alt en övergång tillsoluppvärmning möjliggörs. En förbättrad finansiering av Qärrvärmeutbyggnadergaranteras långsiktigt. DKännedom om solförhållandena förbättras genom insamling och bearbetning avbasdala av m. fl. nFör all möjliggöra en successiv utbyggnad av soluppvärmning lillses allvärmedistributionssysiemen i slörsla möjliga utsträckning är vattenburna ochlämpligt dimensionerade. Solvärme rekommenderas för siörre system som medgeratt värmeupptagning och värmelagring kan ordnas på ekonomiskt fördelaktigtsäll. DEtt brett upplagt program innefattande forskning, utveckling och praktiskdemonstration läggs upp för atl ulveckla solvärmetekniken. Äv stor belydelse äratl värmelagringstekniken förbättras. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 71 D Introduktionen av solvärmetekniken befrämjas genomorganisatoriska åtgärder och slöd främsi lill kommunerna. Det bör övervägas omsolvärmeinslallationer kan inkluderas i den statliga bostadsfinansieringen. Informationoch utbildning om solvärme utökas. Tillverkning av komponenter stimuleras genomatl viss avsättning garanteras. Exempelvis kan staien upphandla solvärmesystemför vissa offentliga byggnader. D Kommissionen föreslår att i vederbörligainlernationella organisationer verkar för normer och överenskommelser förhantering och kontroll av kärnkraftens fredliga utnyttjande. D För att förbättra säkerheten mot olyckshändelser inomenergiförsörjningen föreslår kommissionen bl. - organisaiioneroch resurser när det gäller beredskap mol stora olyckshändelser av alla slagses över, - forskningen påriskområdet ges ökade resurser, - iinternationell samverkan verkar för skärpta bestämmelser beträffande utvinningoch iransporl av oQa till havs samt konstruktion av säkrare tankfartyg, - beredskapen motstora oQeutsläpp, framför allt i , förbättras och effeklivare meioderför att samla in och ta upp löskommen olja utvecklas, - bestämmelserbeträffande lagring och hantering av blytillsalser för motorbensin ses över, - riskerna medhantering och lagring av LNG studeras ingående före ell eventuellt beslut omimport, - olika tänkbaraföriopp som kan leda lill en härdsmältning i en kärnreaktor studerasytterligare och olika åtgärder som kan minska sannolikheten och verkningarnaav reaktorolyckor utvecklas för både nya och befintliga reaktorer, - beredskapen vidreaktorolyckor ses över varvid evakuering av befolkningen och ålgärder vidradioaktiv markbeläggning studeras särskilt. n Vadgäller del högaktiva avfallet föreslås bl.a. alt - organisationenbeträffande avfallshantering och avfallsförvaring ses över, - det arbele somKBS utfört och utför fullföQs dels med insatser av utvecklingskaraktär, delsmed insatser för att successivt öka detaljeringsgraden för nödvändigaanläggningar, - verkarför all internationellt accepterade normer för säkerhei och kvalitet förslutförvar utfärdas och att kontrollen av nukleärt material skärps ochregleras i internationella avtal. D Beträffandeavfall från kol och olja föreslås att - system utarbetas för insamling av sot och askafrån oQe- och kolför bränning vid små anläggningar. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 72 - studiergenomförs av långsiktiga effekier från askupplag. DBeträffande utsläpp av föroreningar från bränslen föreslås bl. - bilavgasutläpp frånfordonsdrift på metanol, blandningar av metanol och bensin samt s. k.wide-cut-bränslen studeras, - åtgärder vidtas för attstimulera teknik för avskiQning av kvicksilver ur rökgaser frånskifferförbränning, kolförgasning och koleldning, - kväveoxidernas bidrag tillförsurningen av mark och vatten fastställs, - sambandet mellan försurning ocheffekier av tungmetaller i mark och vatten studeras, - verkar för ytterligareinternationella forskningsinsatser beträffande effekter av en ökadkoldioxidhalt i atmosfären. nFör att skapa framtida valfrihet föreslås att lämplig organisation ges ansvaretför att flödesenergi och därmed sammanhängande energisystem studeras ochutvecklas så all detta på ett rättvisande sätt kan beaktas vid fortsatta beslutom långsiktig inriktning av energipolitiken. DBeiräffande strålning i bostäder föreslås bl. - olika byggnadsmaterialsbelydelse för radonhalten undersöks och att lättbetonghus med särskilt högaktivitet lokaliseras, - forskningsinsatser beträffandehälsorisker av strålning i bostäder förstärks. Kräverytteriigare utbyggnad av vattenkraften. Anger ett antal utbyggnads-objekt iNorrbotten och pekar bl. a. på de sysselsättningsskapande effekterna. Menaratl de samhällsekonomiska mål som finns angivna i kommissionens direktiv kräveratt både vallenkraflen och kärnkraften utnyttjas mer, snabbare och effektivareän kommissionen förutsätter. Kraftfull uibyggnad avkärnkraften. Satsning på ett integreratkärnkraftprogram med sikte pä ca /. Principbeslul om inhemskuranproduklion. Inhemsk anrikning ochupparbetning utreds. Anser inle alt man med framlagt bakgrundsmaterial som grund kan utgå från attsäkerhetsriskerna på kärnkraftsområdet är acceptabla. 1978/79:115 Bilaga1.1 Industridepartementet 73 tagandelill säkerhetsfrågorna måste därför anstå till dess att slutrapporten frånsäkerhets- och miQögruppen är färdigställd. Avvisaren fortsall satsning på kärnkraft och anser att knappheten på investeringsresursergör alt det är viktigt att prioritera investeringar i energihushållning ochförnyelsebara energikällor eftersom en fortsatt satsning på kärnkraft fördröjeroch försvårar övergången lill ett energisystem som baseras på de förnyelsebaraenergikällorna. Därför bör bl. a. ytteriigare installation av direktverkandeelvärme begränsas. Stöderinle heller majoritetens förslag beträffande utredning om Qärrvärme frånkärnkraftsanläggningar, värmereaktorer och utvidgad uranprospektering. Vill ejta ställning för ett cenlrallager för mellanlagring av använt kärnbränsle.Anseratt frågan om att ta aggregaten 7 till 10 i drift och en avveckling av deaggregat som redan är i drift är avhängig prövningen av kärnkraftenssäkerhetsproblem och möjlighelerna alt uppfylla kraven i villkorslagen. Avvisarmajoritetens ullalande beträffande tolkningen av villkorslagen. Avvisarmajoritetens åsikt alt definitivt beslut på kämkraftsområdet inte kan tasförrän om . Kommissionen borde klarareuttrycka att det är ett väsentligt samhällsintresse att nå lägreenergianvändningsnivåer än enligt industriverkets referensprognos. Detta föratt ulformningen av styrmedel skall få tillräckligt hög ambilionsnivå. Beionaratt det är väsentligt att låne- och bidragssystemet utformas så atl skillnadermellan privalekonomisk lönsamhet och samhällsekonomisk lönsamhet överbryggas. Pekar på möjlighelerna att fåbetydande bidrag till energiförsörjningen genom atl snabbi fä tillstånd en omfatlande satsning på förnyelsebara energikällor Konstaterar att ellenergisystem som bygger på de förnyelsebara energikällorna ger enbättre försörjningstrygghel än övriga alternativ. Vill starkare betona viklenav atl organisaioriska åtgärder snabbt kommer till stånd för en utveckling avförnyelsebara energikällor. Anseratt rekommendationer beiräffande aggregaten 11 och föQande borde anstå tillkommissionens slutbetänkande då bätire underiag föreligger angåendekärnkraftens säkerhetsproblem. Hanreserverar sig också mot rekommendationen att uppföra ett centrallager föranvänt kärnbränsle. Villha ett principbeslul om successiv avveckling av kärnkraften samt ett omedelbartbeslut om stopp för fortsatt utbyggnad. Delarinte majoritetens syn på reaklorsäkerhels- och avfallsfrågorna. Lämnar i ellsärskilt yllrande förslag på hur en planmässig avveckling av kärnkraften kangenomföras under 1980-talel. Kräverett planmässigt program för hushållning i befinlliga byggnader. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 74 förslag otillräckliga när det gäller att spara siörre mängderoQa. Anserall elvärme i de flesta fall innebär slöseri med en högvärdig energiform.Föreslår förbud eller långlgående resiriktioner mol fortsall utbyggnad avelvärme. Motsättersig en energiskatieomläggning (lill moms.) som kommissionen föreslår skalluiredas. Invändermol att inte utrett vissa sociala aspekier på valet avenergiförsörjningssystem. Invändermot att inte genomfört någon egenilig analys avenergiförsörjningen . LedamöternaBjörn Kjelbtröm och Fer Kågeson: