prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 1979/80 Förslag 10210000 ärett vetenskapligt forsknings- och utredningsorgan med uppgift att följa ochanalysera den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet, utarbeta prognoserför den svenska ekonomin och bedriva forskning i anslutning härtill. Chef för är enöverdirektör. Institutels uppgifter är fördelade på tre verksamhetsområden:forskning, löpande verksamhet och administration. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal + 118000 (+ 25000) Inslilulel begärytterligare medel för dels inrättande av en tjänst som biblioteksassistent,dels inköp av kopieringsutrustning för . Konjunkturinstitutetbegär för särskilda undersökningar . arbetetmed de s.k. konjunkturbarometrarna, . systemarbete och maskinellabearbetningar, . arbetet med en allmän kortfristig prognosmodell förden svenska samhällsekonomin samt . för arbetet med en studie avfinanspolitikens verkningar uppbyggd kring en effektmodell. I besparingsalternativetförordar institutet att utgivandet av skriften Konjunkturiäget - The SwedishEconomy - upphör. skulle innebära försämrade möjligheter för utländskaiakttagare aU följa den ekonomiska utvecklingen i . Jag kan inte biirädakonjunkturinstitutets besparingsförslag om nedläggning av den engelskaversionen av skriften Konjunkturlägel. Skriften bör som även utkomma i engelsk översättning. Vid min anmälan avanslagel : Statistik, register och prognoser har jagförordat att uppdragsfinansierar undersökningarna omhushållens inköpsplaner. Under anslagspost till Särskildaundersökningar har jag beräknat . för detta ändamål. Jag har iövrigt, utöver kompensation för pris- och löneökningar, inte beräknat någrautökade medel för institutets verksamhet. Med hänvisning ull sammanställningenberäknar jag anslagel till . 5 1978/79. 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 46 Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillKonjunkturinstitutet för /80 anvisa ett förslagsanslag av10210000 kr. är centralförvaltningsmyndighet för myntväsendet med uppgift att tillverka mynt. I mån avresurser får verket ge ut medaljer och mol ersättning utföra även andraarbeten. Chef för myntverket är enmyntdireklör. Inom verket finns tre enheter, nämligen en för administrativaärenden, en för tillverkning av mynt och medaljer samt en för materialkontroll. Kostnaderna förmyntverkels verksamhet bestrids från tre anslag, nämligen förslagsanslagenMyntverket: Förvaltningskostnader och : Uppdragsverksamhet samtreservationsanslaget : Utrustning. På driftbudgetens inkomstsida ärunder rubriken istatens verksamhet upplagen en inkomsttitel Inkomst av myntning, vilkeninnevarande budgetår beräknas uppgå till 133 milj. kr. Delta belopp avservärdet av vid myntverket producerade mynt med avdrag för materialkostnader.Värdet av producerade mynt sätts därvid till det nominella värdet av deutväxlade mynten. De formella besluten om storleken på myntpräglingen meddelasi de myntningslov regeringen beviljar efter förslag av myntverket. 1977/78 Utgift 5 259454 1978/79 Anslag 5 937000 1979/80 Förslag 6287 000 För /78planerades myntproduktionen uppgå till 280 miljoner mynt. Med utgångspunkt iefterfrågan och lagerstorlek har myntverket minskat den budgeteradeproduktionsstorleken till 260 miljoner stycken. Den totala myntproduktionenunder budgetåret uppgick till 261,5 miljoner stycken bruksmynt och 2 miljonerstycken minnesmynt. I förhållande till planerad produktion har framför alltproduktionen av femkronemyntet minskal eftersom efterfrågan fortfarande ärliten på detta mynt. Under /78 har i stort efterfrågan på nyamynt kunnal tillgodoses. 1 fråga om enkronemyntet har efterfrågan under andrahälften av /78 minskat kraftigt i förhållande till motsvarandeperiod budgetåret innan. För budgetåren 1978/79och 1979/80 planeras en produktion av 280 milj. mynt. bedömer attdetta kan ske med oförändrade reala resurser. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet Beräknad ändring 1979/80 (därav utrikes resor) (21 000) (+ 4000) (+ 2 000) Inkomst av myntning somredovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i slatens verksamheiberäknas till 146 milj. kr. 1 förslaget, som stämmeröverens med besparingsalternativet, förordar verket en minskning avlönekostnaderna under förevarande anslag genom överföring av lönekostnader frånanslags- till uppdragsfinansierad verksamhet. I övrigt föreslås besparingar vadavser kosinader för resor, underhålls- och förbrukningsmateriel, mynlutväxlingoch expenser. räknar med atl den planerade myntproduklionen kanuppnås även om de föreslagna besparing-såtgärderna kommer till stånd. För nästa budgelår börmedel för myntverkets verksamhet beräknas med utgångspunkt i besparingsalternalivet. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag att regeringen föreslår att till Myntverket:Förvaltningskostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av6287000 kr. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1 000 1979/80 Förslag 1000 1978/79:100 Bilaga10 Ekonomidepartementet 48 Under detta anslagredovisas inkomster och utgifter för myntverkels uppdragsverksamhet. Dennaomfallar främsl tillverkning av medaljer. Uppdragsverksamhetenskall inte belasta statsbudgeten med några net-louigifter. finns anvisat för redovisningen av verksamheten. Myntverketdisponerar en rörlig kredit i riksgäldskon-lorel iniill . Kredilen fåranvändas för att lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem ellerför att tillgodose uppkommande behov av etl ökat rörelsekapital.Uppdragsverksamheten sysselsätter f. n. åtta anställda. Genom den ökadeuppdragsverksamheten beräknas antalet tjänsier under anslaget öka medytterligare en. Under budgetaret 1977/78uppgår intäkter och kostnader för uppdragsverksamheten till . resp.3 443 306 kr. är avsevärt större än planerat.Orsaken härtill är en oväntat hög försäljning vad avser medaljer. Ävenförsäljningen av förpackade samlar-mynt - mynt av god kvalité - har varit hög.Under /79 och 1979/80 beräknas intäkterna komma all uppgå till3,5 milj. kr. resp. 4,3 milj. kr. För ettvari av de båda budgetåren beräknasmedaljtillverkningen omfalta 28 000 medaljer och förpackningen av samlarmyntuppgå till 75 000 myntset. Anslaget bör /80 föras upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår all till Myntverket:Uppdragsverksamhet för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 154801 Reservation 643600 1978/79 Anslag 220000 1979/80 Förslag 755 000 Från anslaget bestridsutgifter för anskaffning av mera kostnadskrävande maskiner och apparater tillmyntverket. Under /79planeras en ny myntpräglingsmaskin installeras som skall ersätta en redanskrotad maskin . Verkets maskinpark består av 18myntpräglingsmaskiner. För att uppnå den planerade myntproduktionen om 280miljoner mynt under /80 behövs en ny myntpräglingsmaskin till en beräknad kostnad av 540000 kr.Denna skall ersätta en maskin av äldre typ . 1 övrigt upptas underanslaget utgifter för större underhåll och återanskaffning. anvisas för /80 under förevarande anslag. 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 49 Jag biträder myntverkets förslag med avseende påinköp av en myntpräglingsmaskin. Med hänsyn härtill beräknar jag medelsbehovetför /80 till . Jag hemställer all regeringen föreslärriksdagen att till Myntverket:Utrustning för /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78 Utgift' 9263000 1978/79 Anslag" 9030000 1979/80 Förslag 1 000 ' Avser anslagenAvsättning till banktillsynens fond. Avsättning till fondlillsynens fond,Avsättning till jordbrukskassetillsynens fond och Avsättning till sparbanks-tillsynens fond. Bankinspeklionen ärcentral förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att utöva tillsyn överbankinstituten, dvs. bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker(jordbrukets kreditkassor jämte riksorganisation). På bankområdet ingår detvidare i inspektionens uppgifter att följa verksamheten såväl i svenskabankers etableringar i utlandet som vid utländska bankers representationskontori . Inspektionen är tillsynsmyndighet även för kreditaktiebolag,landshypoteks- och stadshypoteksinstitu-tionerna, ,fondkommissionärerna samt och fondbolag,dvs. bolag som förvaltar aktiefonder. Andra tillsynsuppgifter följer avlagstiftningen om registrering av aktieinnehav och om särskild stämpelavgiftvid köp och byte av fondpapper. Bankinspeklionen är vidareregistreringsmyndighet för bank-instituten. En särskild uppgift förbankinspektionen är att följa utvecklingen av och främja allmän kännedom ompris- och konkurrensförhållanden inom dess verksamhetsområde och att förakartellregister. Inspektionen har också tillsynsuppgiften med anledning av denår antagna konsu-mentkreditlagen. Bankinspektionen leds aven styrelse. Chef för myndigheten är en generaldirektör, som också ärstyrelsens ordförande. Inom inspektionen finns tre avdelningar - en allmänavdelning, en kreditavdelning och en redovisningsavdelning - samt en byrå föradministrativa ärenden. fanns 63 anställda. Kosinadema för tillsyneni fråga om fondstämpelavgiften täcks genom anslag från åttonde huvudtiteln.Bankinspektionens verksamhet i övrigt finansieras genom obligatoriska bidragfrån dem som står under tillsyn av inspektionen. Efter förslag av regeringen har beslutat att Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet fr. o. m. /80 införa ett nyttredovisningssystem för bankinspeklionen (prop. 1976/77: 130, FiU 1977/78: 1,rskr 1977/78: 19 och prop. 1977/78: 100 bil. 10, NU 1977/78: 57, rskr 1977/78:329). Enligl del nya sysiemel avvecklas de särskilda avsätlningsanslagvarigenom bidragen förs över lill olika fonder. För verksamhelen anvisas islällel ett reservationsanslag om . Tillsynsbidragen som erläggs avbankerna m. fi. tas inte upp pä stadsbudgetens inkomstsida utan skall i ställettillföras reservationsanslaget som uppbördsmedel. För inspektionens verksamhetskall regeringen fastställa en stat för varje budgetår. Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal Pris- och löneomräkning658400 kr. I enlighet med givnaföreskrifter har bankinspektionen presenterat ett besparingsailernaiiv. 1anslulning till della framhållerinspektionen alt de ralionaliseringsålgärder som besparingsaltemativet avsesstimulera till i allt väsentligt redan har genomförts. De ytterligareintemaralionaliserings-och effektiviseringsålgärder som är möjliga torde enligtinspektionen på sin höjd räcka till för all bemästra de nya eller vidgadearbetsuppgifter som utan inspektionens tillskyndande kan uppkomma. Inspektionenanser att etl genomförande av besparingsaltemativet skulle leda till attinspektionen inte på ett tillfredsställande sätt kan fullgöra sina uppgifter.En neddragning av lillsynsintensilelen skulle kraftigt sänka den förebyggandeeffekten av inspektionens verksamhet och gå ut över den konsumentskyddandeverksamhelen som har byggts upp. 1 detta sammanhang pekarinspektionen också på särskilda svårigheter som hänger samman med attinspektionen är etl lilel verk. Mol bakgrund av dessa skäl uttalar inspektionenstarka betänkligheter mot ett förverkligande av besparingsaltemativet. 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 51 Jag har inte funnittillräckliga skäl föreligga för en generell neddragning av inspektionensresurser i enlighet med besparingsalternativel. Min bedömning bör ses molbakgrund av de ökade uppgifter för inspektionen som kan komma atl följa av delförslag till lag om finansbolag somnyligen har varit föremål för lagrådsgranskning. Jämfört med inspektionensförslag har jag dock, som framgår av sammanställningen, beräknat ell lägremedelsbehov under enskilda anslagsposter. 1 fråga om revision av sparbankernasförvaltning, som för innevarande budgetår finansieras från etl särskiltförslagsanslag, vill jag anföra följande. Från detta anslag utgår ersättning åtrevisor, ombud eller likvidationsrevisor, som har förordnats avbankinspektionen enligt 81 § eller 82 § 1 mom. lagen (1955:416) om sparbanker.För sparbankernas bidrag till dessa kostnader finns på statsbudgetensinkomstsida en inkomsttitel, benämnd Bidrag för revision av sparbankerna. Ienlighet med vad som aviserades i föregående års budgetproposition (prop.1977/78:100 bil. 10 s. 48) avser jag atl föreslå regeringen att till riksdagenlägga fram förslag om en avveckling av detta anslag. Avsikten är allsparbankerna fr. o. m. /80 i likhet med vad som gäller förbankaktiebolagen får ersätta revisorer och ombud direkt. Vad gäller de minstasparbankerna får övervägas om de nya reglerna skall kompletteras medövergångsbestämnielser. Jag utgår här från all det särskilda anslaget kommeratl avvecklas i enlighet med vad som har sagts. Till följd härav kommerrevisors- och ombudsarvoden atl betalas ut av inspektionen för sista gångenunder , varefter dessa kostnader kommer att las ut av sparbankerna.För / 80 finns således inte något behov av något anslag påstatsbudgeten för ändamålet. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag inspektionens utgifter till . 1 enlighet med vad jag har anfört om det nyaredovisningssystemet för bankinspektionen bör ulgiftsanslaget i statsbudgetenföras upp med ett formellt belopp om . Jag hemsläller alt regeringen föreslär alt lill Bankinspektionenför /80 anvisa etl reservationsanslag av . 1977/78 Utgift' 5592900 1978/79 Anslag' 6344000 1979/80 Förslag 500000 ' Avser anslagetAvsättning till försäkringsinspeklionens fond. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet Försäkringsinspektionenhar som central förvaltningsmyndighet all utöva tillsyn överförsäkringsväsendet. Chef förförsäkringsinspektionen är en generaldirektör. Inom inspektionen finns trebyråer, nämligen en för försäkringsjuridiska och administrativa ärenden, enför livförsäkringsärenden och en för skadeförsäkringsärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag ochunderstödsföreningar saml bidrag från staten. Underanslagei B 8.Bankinspektionen har redovisats statsmakternas beslut om ett nytlredovisningssystem för bankinspektionen. På motsvarande sätt skallredovisningssystemet för försäkringsinspektionen läggas om fr. o. /80. Enligt det nya systemet avvecklas det särskildaavsätlningsanslagel till försäkringsinspektionens fond. För verksamheten skalli stället anvisas etl reservalionsanslag på ett belopp som är lika slort somstatsbidraget för verksamheten. Tillsynsbidragen som erläggs avförsäkringsbolagen m.fl. skall tas upp som uppbördsmedel underreservationsanslaget utan att redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Förinspektionens verksamhet skall regeringen fastställa en stat för varjebudgetår. ; 1979/80 I enlighet med givnaföreskrifter har försäkringsinspektionen också presenterat eltbesparingsallemativ, som innebär en neddragning av utgif- 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 53 jämfört med inspektionens isammanställningen angivna beräkning för /80. Inspektionenframhåller att omfattningen av och intensiteten i den offentliga tillsynen påförsäkringsområdet aktualiserats i olika sammanhang. Iskrivelse lill regeringen har inspektionen - bl. a. mol bakgmnd avden förvaltningsrevision som företog hos inspektionen år1977 - föreslagit att en utredning tillsätts för en allmän översyn av tillsyns-lagstiftningenoch i anslutning härtill försäkringsinspeklionens uppgifter, arbetsformer ochorganisation. Inspektionen finner mot bakgrund härav det inte tillrådligt attnu sänka ambitionsnivån innan statsmakterna har tagit ställning till frågan omomfattningen av de statliga regleringsinsat-sema på försäknngsområdet. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag inspektionens utgifter till . Etl omfattande utredningsarbete pågår i fråga omden lagstiftning som gäller för försäkringsbolagen men också beträffandeförsäkringsinspektionens tillsynsverksamhet. Regeringen har på mittförslag beslutat tillkalla en kommitté med uppdrag bl. a. att se överinspektionens uppgifter, arbetsformer och organisalion. Viss betydelse förinspektionens verksamhet blir även resultatet av den översyn av lagen(1948:433) om försäkringsrörelse som en särskild utredare (1977:05) gör isyfte att anpassa lagen till den nya aktiebolags- och bokföringslagstiftningen.Vad gäller uppgifter av konsumentpolitisk karaktär kan inspektionens arbetekomma atl påverkas av bl. a. lagstiftning på grundval avförsäkringsrätts-kommitténs betänkande (SOU 1977:84) Konsumentförsäkringslag.Av det sagda framgår att inspektionens organisation och arbetsuppgifter kommeratt omprövas . Jag vill emellertid framhålla att det ärav vikt att inspektionen redan inom ramen för nu gällande tillsynsregler ägnarökad uppmärksamhet ät försäkringsbolagens villkorsutformning och hantering avskaderegleringsfrågor. Med hänsyn härtill har jag vid beräkningen avinspektionens utgifter inte ansett mig böra utgå från besparingsalternativet. Förnästa budgelår bör statsbidraget för att täcka kostnaderna för tillsynen avunderstödsföreningarna utgå med oförändrat belopp, dvs. 500000 kr.Ulgiftsanslaget i statsbudgeten bör föras upp med detta belopp. Jag hemställeralt regeringen föreslår alt lillFörsäkringsinspektionen för /80 anvisa ett reservationsanslag av500000 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 54 m. m. 1977/78 Utgift 47 139 1978/79 Anslag 60000 1979/80 Förslag 60000 Från anslaget beslridsutgifter för statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd. beräknar medelsbehovet för verksamhelen under nästabudgelår till . Enligl slatens krigsskadenämnd uppgår medelsbehovel förkrigsskadenämndens verksamhet till . Efter samråd med chefema för försvars- ochhandelsdepartementen har jag beräknat medelsbehovet för /80 förslatens krigsförsäkringsnämnd lill . och för statens krigsskadenämndtill . Anslaget bör alltså föras upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår alt till rn. m. för /80 anvisa etl förslagsanslagav . 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 55 1977/78 Utgift' 35 907 206 1978/79 Anslag" 75 500000 1979/80 Förslag 111 000000 ' Avser anslagelVinstutloltning i lönsparandet m. m. Från anslagel bestridsutgifter för olika former av lönsparande. Nya lönsparandet, numera benämntsparande på vinstsparkonlo, drar utgifter för vinstutloltning och viss del avsparpremien bekostas också av statsmedel. Efter förslag av regeringen harriksdagen beslutat om en ny form av lönsparande, s. k.skattesparande (prop. 1977/78:165, FiU 37, rskr 346, SFS 1978:423-429). Försåväl sparande på vinstsparkonto som skallesparande bestrids från anslagelutgifter för informationskampanjer. handharadministrationen av de olika formerna för lönsparande. Riksgäldskontoretsadministrationskostnader bestrids från särskilt anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Kampanjverksamheten åligger den s. k.lönsparkommiltén, som är underställd riksgäldsfullmäktige. Fullmäktige iriksgäldskontoret förordar i enlighet med framställning av lönsparkommiltén atlinformationen till de trelönsparformerna bedrivs i ungefär samma omfattning som under innevarandebudgelår och föreslår alt 3,5 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Vidberäkningen av anslaget för informationskampanjer har förutsatts att sparinslitutensom själva bekostar en väsentlig del av sparinformalionen.Informationen föreslås ges i huvudsak enligt hittillstillämpade linjer och med anlitande av annonsering samt genom broschyrer,film, TV och affischer. Inom vinstsparandet skallanordnas en årlig vinstutloltning. Utloltning-en som bekostas av staten skalläga rum närmast efter spararet. Vinstsumman skall uppgå till av saidoökningen inkl.ränta och sparpremier under spararet på samtliga konton. beräknasnämnda beräkningsunderlag till 2,4miljarder kr. Medelsbehovet för vinster i ullottningen beräknasmol denna bakgrund till 95 milj. kr. Under /80kommer vidare att utbetalas en sparpremie på av den del avsparandet som fortfarande står kvar på kontot vid utgången1976-1979. Premien bekostas av staten och bankerna med hälften vardera.Statens kostnader för sparpremiering beräknas till 12,5 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 56 Fullmäktige förordarsålunda att till Lönsparande m. m.anvisas ett förslagsanslag av . för /80. Jag har ingen erinran mot fullmäktigesberäkningar av medelsbehovel för vinstutloltning och sparpremiering försparandet på vinstsparkonlo. Med hänsyn till introduktionen av skattesparandetbör anslaget för information beräknas till 3,5 milj. kr. Det sammanlagdaanslagsbehovet uppgår således till 111 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att lill Lönsparande m.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet Register A. Ekonomidepartementet m. m. Centrala myndigheter m. m. Statistik, register och prognoser Folk- och bostadsräkning 1975/1980 m. m. Lönsparande m. m. Bilaga 11 tillbudgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 Budgetdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om skatteväsendet och samordning av alla frågor som rör statensbudget. Vidare omfattar verksamheten frågorom arbets- och anställningsvillkor i allmäntjänst samt personaladministrativa och personalpolitiska frågor för statligt anställda. Till budgetdepartementet hörett antal förvaltningsmyndighetermed uppgifter som omfattar bl. a. rationalisering och revision, skatteadministration samt lokalförsörjning. Tilldepartementets verksamhetsområde hör även frågor om skatteutjämningsbidragtill kommunerna och andrakommunalekonomiska frågor samt frågor om samhällsinformation. Frågor rörandepresstöd har överförts till utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. De förslag tillutgifter inom budgetdepartementets verksamhetsområde som läggs framför /80 omfattar ca 9962 milj. kr. Detta innebär en ökningmed ca 1 010 milj. kr. i förhållande till motsvarande utgifter under innevarande budgetår. Ökningen sammanhänger till stor delmed ett schablonmässigt beräknat medelsbehov för att täcka merkostnader förlöner och pensioner m. m. som följd av löneavtal. För nästa budgetårutgör bidragen till kommunerna liksom den största utgiftsposten. Utgifterna förbidragen ökar med ca 358 milj. kr. till sammanlagt ca 6936 milj. kr. Anslagettill skatteutjämningsbidrag har därvid förts upp med ett oförändrat belopp i avvaktanpå regeringens ställningstaganden till kommunalekonomiska utred- - ningsförslag. En proposition i detta ämne kommer att läggas fram till innevarande . Den nu redovisade ökningensammanhänger bl. a. med att kommunerna kompenseras för minskat skatteunderiagsom följd av ändrade avdragsregler fr. o. m. , vilket beräknasmedföra ökade utgifter under dennahuvudtitel med ca 510 milj. kr. Vidare ges under /80 ettsärskilt bidrag till kommuner ochlandstingskommuner i enlighet medöverenskommelsen om den kommunala ekonomin . Ett motsvarande bidrag för utgårdock ur statsbudgeten. Skattebortfallsbidragen uppgår för innevarande budgetår till 500 milj. kr. Bidragen, som avtrappas successivt, minskar med 160milj. till nästa budgetår. 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 2 fårresurser för att fullfölja dels den vid beslutadeomläggningen av skatteadministrationen och taxeringen i första instans, dels införandet av ettnytt ADB-system för folkbokföring ochbeskattning. Även den sektion inom verket som ombesörjer drifien av den centrala datoranläggningen inom dettaADB-system byggs ut. Medel föreslås ocksåbli anvisade för förberedelsearbeten års allmänna fastighetstaxering. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Syftet med bidragen är attmotverka skattekrafts- och kostnadsskillnader för olika kommuner och därmedutjämna skillnaderna i kommunernas ekonomiska fömtsättningar.Skatteutjämningssystemet är etl av defrämsta medlen för att skapa förutsättningar för en i möjligaste mån likvärdig service i olika delar avlandet. Den största betydelsen har skatteutjämningsbidragen för , förnorrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. trädde den nu gällande lagen omskatteutjämningsbidrag i kraft. Denna lagstiftning medförde en betydandeökning av bidragen från staten till kommunerna. uppgår bidragen till ca 4007 milj. kr.