prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Behovet av markreservationer förSturups flygfält är enligt tillgodosett i den kommunala planeringsom har genomförts i och Lunds kommuner. En ny utredning har gjorts omflygbullerzonen kring fältet. Den nu avgränsade zonen, som är arealmässigtmindre än den tidigare angivna, bör inarbetas i kommunöversikterna för deberörda kommunerna . framhåller i redovisning angivna bullerzonen kring Slurup bygger påett av flera möjliga lägen för ny tvärbana. I den fysiska planeringen förområdet kring Prop.1978/79:213 Bilaga 1 171 Slurupbör hänsyn las även till alternativa lägen. Läget för en eventuell andra banakommer enligt planerna att fastställas /1979. Flera områden för försvarets fredsverksamhel berörnaturvårdens och friluftslivets intressen. De naturvårdsförordnanden som harföreslagils för vissa övnings- och skjulfält bör enligt länsstyrelsengenomföras. Bestämmelsema torde enligt länsslyrelsen kunna ulformas så attbåde försvarets och naturvårdens intressen kan säkerställas. Överbefälhavaren framhåller atl naturreservat ellernaturvårdsområden som syftar lill alt tillgodose friluftslivets intressen intebör komma ifråga inom försvarets övnings- och skjutfältsområden. Denvetenskapliga naturvårdens intressen och andra bevarandeintressen i dessaområden bör enligt överbefälhavaren kunna säkerställas genom föreskrifter somutfärdas av försvaret. 1 samtliga sex kommuner i antogkommunfullmäktige program för hur den fysiska riksplaneringensriktlinjer avsågs bli fullföljda i den kommunala markanvändningsplaneringen ochgenom andra åtgärder. Regeringen tog ställning till programmen genom beslut länför län . För fattades beslut . Samtliga kommuner i har redovisat sittarbete under planeringsskedet med att fullföQa riktlinjema för hushållning medmark och vatten. Redovisningarna har behandlats i kommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet utom harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter.' Av fullmäktige antagna kommunomfattandemarkdispositipnsplaner har redovisats av och kommuner. 1 omfattas kusten saml sjöama Lygnem,och av den fysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer. Länetberörs även av det primära rekreationsområdet . Riktlinjema för kustområdet berör samtliga kommuneri länet utom kommun. , och kommuner harredovisat av kommunfullmäktige antagna markdispositionsplaner för kustområdet.Laholms och kommuner har i sina kommunomfattandemarkdispositionsplaner gjort särredovisningar för kustområdet. Dessasär-redovisningar har godkänts av fullmäktige i resp. kommun. 'har faUat beslut om kommunöversikt . 1978/79:213 Bilaga1 172 har tillsammans med kommuni gjort en sammanställning av planeringsförutsätlningama för sjönLygnem och dess omgivningar. har på grundval av dennasammanställning utarbetat och antagit en markdisposilionsplan för sin del avområdet med undantag för en mindre del av bräcka. Kommunen har därefterbeslutat att utarbeta en särskild områdesplan för området vid bräcka sominnefattar det i nämnda markdisposilionsplan undantagna området. med representanter för ,och SvenQunga kommuner har utarbetat ell förslag till gemensamtställningstagande lill markanvändningen kring sjön . SvenQunga kommun iÄlvsborgs län har reserverat sig mol kommitléns förslag. harmed utgångspunkt från förslaget upprättat och antagit en markdisposilionsplanför sin del av området. För sjön och dess omgivningar har enplaneringskommitté med representanter för , . och Ljungbykommuner utarbetat etl program för markdispositionsplanering i kommunerna.Hylte kommun har godkänt programmet. För det primära rekreationsområdetKullaberg-Hallandsåsen har och kommuner gemensamt medBåstads, och ÖrkelQunga kommuner i län och Höganäskommun i redovisat elt program för planering av området.Fullmäktige i har godkänt programmet. Enligt riktlinjerna för hushållning med mark ochvallen bör mark reserveras på Väröhalvön för sådan industri som behandlas iden fysiska riksplaneringen. har för industriläget Väröredovisat en av kommunfullmäktige godkänd särredovisning av denkommunomfattande markdispositionsplanen. Av fullmäktige behandlat program för hushållningmed jorbruksmarken har redovisats av . , ,och kommuner har redovisat av fullmäktige behandlade arbetsprogramför upprättande av program för hushållning med jordbruksmarken. Av fullmäktige godkända redovisningar för ålgärdersom kommunerna har vidtagit eller avser atl vidta för all genomföra den fysiskariksplaneringens intentioner har lämnats av samtliga kommuner i länet. i har ställt samman ochutvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande till ämbetsverken ochregeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbetet underplaneringsskedet. Preliminärt sammanfattande yttrande har avgetls avlänsslyrelsen . Detta har tillsammans med länsstyrelsensövriga redovisning sänts för yttrande till och för kännedom tillkommunema. Slutligt sammanfattande yttrande har avgelts av länsslyrelsen den 27oktober 1977. 1978/79:213 Bilaga 1 173 Till redovisning harfogats yllrande från , försvarsområdesbefälhavaren för Hallandsförsvarsområde, försvarsområdesbefälhavaren för och Bohusförsvarsområde, . landsantikvarien, lantbruksnämnden ochskogsvårdsstyrelsen samt från i ochNäringslivskommiltén i . Yttranden över det redovisadematerialet har lämnats av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnill 1.). har yttrande kommit in från . Kommunerna har beretts tillfälleatt komma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsemas,landstingens och ämbetsverkens yllranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts lillfälle att komma in rned synpunkter på verkens yttranden. har synpunkter lämnats av . , och kommuner samt gemensamt för samtliga kommuner i länetgenom länsavdelning av . Allmänt om planeringsskedels utfaU Kommunernas redovisning av arbetetunder planeringsskedet tillgodoser enligt så gott som helt debeslut som fattades under programskedet. Genom att arbetet med den fysiskariksplaneringen har prioriterats av kommunerna har efterföljandedetaQplanearbete underlättals. Den överblick ochplaneringskapacitet som kommunerna har skaffat sig, är enligt ettav de bästa resultaten av arbetet med den fysiska riksplaneringen. framhåller emellertidatt flera planeringsproblem kvarstår att lösa, som arbetet underplaneringsskedet har blottlagt nya intressekonflikter. Detta gäller framföralll i kustområdet, där många intressen konkurrerar om etl knappt markutrymmeoch där också vattenfrågorna kräver sin lösning. Konkurrensen om marken längskusten har enligt inte kunnat belysas fullständigt, främslberoende på att lätortemas markanvändning och markanspråk endasl har kunnatredovisas schematiskt. Länsslyrelsen anser alt det finnsett påtagligt behov av samordning mellan fysisk riksplanering ochregionalpolitisk planering. Elt av de viktigaste samordningsinstrumenlen mellandessa planeringsformer är jordbruksmarksprogrammen. Det krävs dock enligtlänsslyrelsen mer ingående analyser av bl.a. tätortemas struktur, varvid såvälfysiska som regionalekonomiska aspekter måste beaktas. betonarhärvid behovet av såväl tidsmässig samordning som samordning av mål förplaneringen och 1978/79:213 Bilaga 1 174 bedömningar av resursanvändningen. betonar altplaneringsproblemen är mycket stora längs . Kustområdet är avstort naturvetenskapligt och kulturhistoriskt inlresse och innefattarsamtidigt delar av länels bästa samt områden av betydelse förförsvaret. De slörre tätorterna ligger inom kustområdet liksom huvuddelen avlänets fritidsbebyggelse. Del mest intensiva friluftslivet är också riklat molkusten. En särskilt omsorgsfull hushållning med återstående marktillgångar ikustområdet är därför motiverad. På Väröhalvön kompliceras bilden ytterligareav lokaliseringen av mlQöstörande industri. Kommunerna har enligt länsstyrelsenen god överblick över planeringsproblemen längs kusten. De kompliceradeförhållandena kräver dock ett fortsall utvecklings- och planeringsarbete. Tätortsutvecklingen bör enligt studerassärskilt inom ramen för den kommunomfattande markdispositionsplaneringen ochgenom områdesplanering. Efterfrågan på tomtmark inom kustområdet är slor.Falkenbergs kommun har föreslagit ett större tillskott av fritidsbebyggelse vidkusten och motiverat detla med att kostnaderna för ett utbyggt vatten-ochavloppssystem skall kunna bäras av ett tillräckligt antal fastigheter. Kommunenhar vidare föreslagit utbyggnad av en ny tätort i Ugglarp. Kostnadema för dennödvändiga saneringen av vatten- och avloppsnätet kan enligt länsstyrelsenmotivera en viss komplettering av bebyggelsen. Utbyggnaden inom det s. k.Bobergsområdet samt av en ny tätort i Ugglarp bör studeras ytterligare avkommunen. Vissa planeringsfrågor i kustområdet, främst beträffandemark och anläggningar för turism och friluftsliv, bör enligt länsslyrelsenbehandlas i en för länet samordnad planering. Härvid bör bl. a. behandlascampingplatser och småbåtshamnar samt väg- och parkeringsfrågor. Den korta nytljandeliden, de höga markprisema etc.begränsar enligt möjligheterna att bygga slugbyar och vandrarhemi kustområdet. Efterfrågan på campingplatser längs kusten är slor ochmöjligheterna atl anlägga sådana bör klarläggas. Den stora efterfrågan påcampingplatser samt hänsyn till bevarandeintressen innebär att andraalternativ till lokalisering än i strandnära områden också kan behövaövervägas. Detta gäller enligt bl. a. i och Laholmskommuner där föreslagna campingplatser kommer i konflikt med andra intressen.Länsstyrelsen föreslår vidare atl reservområden för camping tillfälligtanordnas för alt möta efterfrågan under högsäsong. Det är enligt svårt att finna lämpliga lägenför utbyggnad av småbåtshamnar i den södra delen av länets kustområde. I dennadel kan olika begränsningar av småbåtslrafiken vara motiverade med hänsyn tillkuststräckans altraktivitet för bad. Förutsättningarna för hamnar i Landa- 1978/79:213 Bilaga 1 175 bukteni och i Busör i samt en vidare ulbyggnad iStensjöhamn i bör enligt länsslyrelsen utredas varvidinverkan på landskapsbilden bör uppmärksammas. Den föreslagna utbyggnaden vidFylleåns mynning i är olämplig bl. a. med hänsyn tillfågellivet. Tillgängligheten till stränderna för allmänhetenbegränsas enligt genom att vägnätet är dåligt utbyggt och tillstor del består av enskilda vägar. Länsslyrelsen anser att väghållningen ikustområdet i slörre omfattning bör övertas av slalen. Ett förslag tillregionall basvägnät bör utarbetas. I samband därmed börparkeringsmöjligheterna utredas. anser att del största och svårasteplaneringsproblemet i kustområdet gäller fritidsbebyggelsen. Länsstyrelsenkonstaterar att antalet fritidshus i enligt lantmäterietsinventering /uppgick till ca 26500. Det stora flertaletav fritidshusen - - är belägna i kustområdet. Vissa strandnäraområden, främst i den norra delen av länets kustområde, är till föQd av denomfattande fritidsbebyggelsen inte tillgängliga för allmänheten. Inom områden med fastställda detaQplaner finns enligtlänsstyrelsens beräkningar ca 4000 obebyggda tomter för fritidsändamål.Kommunerna bör enligt länsslyrelen undvika ytterligare planering för enskildfritidsbebyggelse i kustområdet. Planmässig utbyggnad av sådanfritidsbebyggelse bör enligt kunna ske inom vissa av länets inredelar. Inom länets kustområde pågår en omfattandeomvandling av fritidshus till permanentbostäder. Omvandlingen innebär enligtlänsslyrelsen alt de begränsade friylor som finns kvar måste tas i anspråk förutbyggnad av vägar och service för helårsbebyggelse i stället för alt kunnadisponeras för anläggningar som ökar allmänhetens tillgång till stränderna.Omvandlingen innebär vidare atl man får en oplanerad lätortstillväxt som oftager kommunerna etl ökat serviceansvar i områden som från kommunalekonomisksynpunkt inte borde utvecklas för helårsboende. anser att det ärangeläget att kommunerna ges medel för att motverka en oönskad omvandling. Denöversyn som pågår av detaQplaneområden som endast delvis eller inte alls hartagits i anspråk för bebyggelse bör enligt fullföljas.Kustkommunerna bör vidare erhålla statsbidrag för inlösen av obebyggd markinom fastställda planer. anser atl den samordnade regionalaplaneringen för vård och skydd av sanddynområdena vid kusten bör fortsätta. Enförutsättning för ett konlinueriigt statligt slöd är enligt atldynerna skyddas enligt naturvårdslagen. Länsslyrelsen konstaterar att kommuninte har föreslagit någon bebyggelseutveckling inom en zon av från Råörymdobserva-torium. Elt särskilt skyddsområde bör emellertid enligtlänsstyrelsen avgränsas kring rymdobservatoriel och bestämmelser börformuleras för det- 1978/79:213 Bilaga 1 176 taområde så alt kravet på störningsfrihet tillgodoses. I avvaktan härpå börriktlinjema i kommunöversikten uttrycka en stark restriktivitet mot tillkommandebebyggelse. För att man skall kunna komma till klarhet omorsakema lill de stora algförekomsterna i anserlänsstyrelsen att de pågående vattenundersökningarna bör fortsätta. Enfortsall hög algförekomsl skulle enligt spoliera buktens värdeför friluftslivet, naturvården och fiskreproduktionen. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom de högexploaterade kustområdena redovisas i avsnitt 4.2. anförs därutöver föQande. anser att kustområdet i börbetraktas som i princip fullbyggt med enskild fritidsbebyggelse. konstaterar alt det enligt lantmäterietsinventeringar fanns ca 4000 obebyggda tomter i . Verketanser att kommunerna bör ges möjlighet atl påskynda genomförandet av sådanafastställda, ej utbyggda byggnadsplaner som inte bör upphävas eller omarbetas.Härigenom skulle berörda kommuner få lid att på ett samlat säll la ställningtill omfattning och inriktning av ytleriigare fritidsbebyggelse. All tillkommande permanent bosättning i dehögexploaterade kustområdena bör enligt planverket ske i enlighet med en avkommunerna anlagen målsättning för framtida bebyggelse- och tälortsstruklur.Delta bör uppmärksammas av bl. a. och kommuner, där enomfattande utveckling av helårsbebyggelse sker eller planeras utanförbefintliga tätorter. Kostnader för vatten- och avloppssanering kan enligtverket motivera en begränsad komplettering av bebyggelse men bör inte ledatill omfattande nyexploateringar i de högexploaterade kustområdena. 1 de högexploaterade kustområdena finns en radgolfbanor i attraktiva slrandnära lägen. bl.a. i och Halmstadskommuner i . Nya golfbanor bör enligt planverket inte komma lillstånd i strandnära lägen. Vissa omdisponeringar bör vidare kunna göras inombefintliga banor i syfte alt öka tillgängligheten till strändema förfriluftslivet. Möjligheten att öka tillgängligheten för friluftslivet till demilitära övnings- och skjutfälten bör enligt verket undersökas ytterligare påregional nivå. och anser liksomlänsstyrelsen att stal och kommun bör la ökat väghållningsansvar för att tryggaallmänhetens tillgång till stränderna inom kustområdet. är detta särskilt angeläget i . Enligt krävs särskildaskyddsförordnanden och vårdåtgärder för områden som är av riksintresse förnaturvården och friluftslivet i kustområdena. En utbyggnad av småbåtshamnarvid skulle enligt komma i konflikt med denkänsliga na-turmiQön. En utvidgning av hamnen i skulle innebära konfliktermed såväl naturvårds- som friluftslivsinlressen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 177 anser atteventuella campingplatser inom befintliga eller planerade naturreservat samlinom Hökafältet i bör utredas med hänsyn lill konsekvensema pånaturmiQön. Verket anser liksom alt sanddynområdena längs kustenbör ges etl särskilt skydd. betonar medanledning av de statliga myndigheternas yttranden vikten av en utbyggdsamhällsservice i kustområdet. Enligt kommunen saknas resurser för atlgenomföra den påbörjade inlerkommunala planeringen. Kommunen anser inte alt enutbyggnad av småbåtshamnar vid Fylleån strider mot nalurvårdsinlressena. anser althelårsbosättning i kustområdet är nödvändig eftersom en utbyggnad av tätorternai kommunens västra delar begränsas av god jordbruksmark. Statlig väghållningeller särskilda statliga bidrag är enligt kommunen en förutsättning för att manskall kunna genomföra den pågående planeringen av campingplatser och basvägnät.Kommunen framhåller också atl man har en god planberedskap för fritidsbebyggelsei de inre delama av kommunen. Det finns enligt kommunutrymme för ytterligare fritidsbebyggelse inom kustområdet i kommunen. Enutbyggnad av fritidsbebyggelsen skulle ge underlag för atl genomföra denplanerade utbyggnaden av vatten- och avloppsnätet. Den föreslagna utbyggnaden iUgglarp skulle enligt kommunen bl.a. förbättra ortens servicenivå.Möjligheterna till utbyggnad av angränsande tätorter är dessutom begränsade.Kommunen framhåller atl man genom utbyggnaden i vill söka förhindra enomvandling av fritidshus till permanentbostäder inom övriga delar av kustområdet.En ulbyggnad av småbåtshamnen i skulle enligt kommunen få storbetydelse för hela kuststräckan mellan och , där det iövrigt nästan helt saknas skyddade småbåtshamnar. Sleninge Natur- och MiQöföreninganser atl oexploaterade delar inom kustområdet i bör behandlasmed stor varsamhet. Föreningen motsätter sig särskill planerna på båthamn,camping etc. vid Busör, som har slor betydelse för djurlivet. anger atl samråd harsketl med länsstyrelserna i och belräffande detprimära rekreationsområdet vid och . Det är enligt länsslyrelsenangelägel att det förväntade ökande intresset för rekreation på Hallandsåsenmöts med en förutseende planering. Förutsättningarna för turism iområdet bör enligt länsslyrelsen klarläggas ytteriigare. I flera primära rekreationsområdenhar enligt planverket ordningsproblem och slitageproblem uppkommit som vållarkostnader och olägenheter för kommuner och markägare. Omfattande oregleradcamping i strandområden, trafikfarlig och miQömässigt olämplig uppställning avhusvagnar, 12 1978/79. Prop.1978/79:213 Bilagal 178 nedskräpning och skadegörelse på naturmiQön förekommer. Iflera fall överskrids också kapaciletsgränserna för befintliga vallen- ochavloppsanläggningar. Problemen bör enligt verket inte mötas bara medordningsregler och effektivare tillsyn utan ställer också krav påinvesteringar i campingplatser, uppställningsplatser för ,upprustning av allmänna eller enskilda vägar till attraktiva friluftsområden,iordningställande av leder, badplatser, småbåtsbryggor, sopmajor, toaletter m.m. understrykerviklen av alt fritidsfiskets intressen beaklas i planeringen inom områdetKullaberg-Hallandsåsen. Enligt länsslyrelsen har samrådskett med övriga berörda länsstyrelser om planeringen för områdena kringsjöarna . Länsstyrelserna har också deltagit isammanträden med de inlerkommunala planeringskommittéerna för dessa områden. Planeringsområdena är till störstadelen skogsbevuxna och skogsbruket är enligt ell myckel starktmarkanvändningsinlresse i områdena. Vattenkvaliteten i sjöarna är hög och delär angeläget alt den bevaras med hänsyn till sjöarnas slora belydelse förvattenförsörjningen saml med hänsyn lill fritidsfisket och friluftslivet. Dessaintressen har enligt beaktats i den kommunala planeringen. Markdispositionsplanen förLygnernområdel är enligt länsslyrelsen inriktad på att pågående markanvändningskall fortsätta, atl vissa bevarandevärden skall säkerställas och alt ålgärderskall vidtas för friluftslivet. Ingen ny fritidsbebyggelse planeras. OmrådetFjärås bräcka är elt angeläget bevarandeobjekt med hänsyn lill vetenskaplignaturvård, friluftsliv och kulturminnesvård. Den planerade utvidgningen avgmsläklen bör enligt inte få påverka bräckans krön. Också markdispositionsplaneringenför Fegenområdel är inriktad på atl pågående markanvändning skall fortsälla.Några större planeringsproblem föreligger inte enligt länsslyrelsen. Det äremellertid angeläget att del inlerkommunala samarbetet fullföljs. Ellsäkerställande av riksintresset kräver att kommunerna kommer fram till enenhetlig syn på markanvändningen inom Fegenområdel. anser attden fortsatta planeringen för Fegenområdel bör inriktas på atl säkerställariksintresset för naturvård. 1 planeringen för Bolmenområdetundersöks enligt bl.a. om ca 1 000 nya fritidshus, varav drygt100 hus i kommun i . kan tillkomma av15-20 år utan atl övriga intressen motverkas.' Antalet nya hus synes enligtlänsstyrelsen vara godtagbart med hänsyn till planområdels storiek. Det äremellertid angelägel atl ålgär- ' Kommunerna har redovisat ett gemensamtförslag till markdisposi-tionsplan för Bolmenområdet - "78". 1978/79:213 Bilaga 1 179 der vidtas även för turismen och friluftslivet och attmarkreservalioner görs för dessa intressen. anser att anläggningar för friluftsliveti Bolmenområdet bör prioriteras framför ytleriigare fritidsbebyggelse. Länsslyrelsen bedömer altavvägningen mellan tätortsutbyggnad och hushållning med jordbruksmark kommeratl bli det svåraste planeringsproblemet i länet under de närmaste åren.Åkermarken utgör ungefär en Qärdedel av länets totala areal och är koncentreradlill kustområdets slättbygder där godhelsklasserna i en översiktlig graderingvarierar mellan 5 och 8 i en 10-gradig skala. Endast en fjärdedel av riketsåkerjord är av klass 5 eller bättre. Länets största och mest expansiva tätorterligger inom dessa för jordbruket primära intresseområden. Arbetet med kommunala program förhushållning med jordbruksmarken har enligt påbörjats men intehunnit färdigställas. Efter samråd med länsslyrelsen har den kommunalaredovisningen inriktas på en redogörelse för uppläggning och tidsplan förfortsaU arbete. Programarbetet är enligt också svårl atlgenomföra så länge tydligt formulerade mål för framlida lälortsslruklursaknas. Samtliga kustkommuner avser emellertid atl under de närmaste årenupprätta kommunomfattande markdispositionsplaner. Inom ramen för del arbetet kommerdel enligt atl bli möjligl all närmare behandla olikautbyggnadsinlres-sen som därefter får vägas mol del redan starkt uttaladeintresset alt bevara värdefull jordbruksmark. anser atlmarkhushållningsfrågorna inte kan lösas på etl tillfredsställande sätl utan enmera ingående analys av ortsstruklur och av sambandet mellan tätorterna i länetsom helhet. En sådan analys bör innefatta såväl de regionalekonomiskaaspeklerna, t. ex. arbetsplatsernas läge, befolkningsfördelning ochkommunikationer mellan orterna, som markanvändningsfrågorna. Enligt lantbruksnämnden harriktlinjerna till skydd för jordbruksmarken i kommunöversikterna fått entänjbar utformning och ger därmed inte elt gott skydd för jordbruket.Tätorlsutvecklingen bör redovisas i realistisk omfattning och inte grunda sigpå överskatlningar av befolkningsutveckling och ulrymmesstandard.Lantbruksnämnden stryker under atl de kommuner som inte har utarbetatjordbruksmarksprogram bör göra delta. Näringslivskommiltén i länanser att man vid avvägningen mellan kravet på markhushållning och behovel avmark för boende och näringsliv inte alllid bör prioritera jordbruketsintressen. iHallands län anser all del är nödvändigt att den fysiska och denregionalpolitiska planeringen samordnas. 1978/79:213 Bilaga 1 180 konstaterar atl frågan om tätorlsutvecklingen upptar enslor del av kommunernas redovisning av arbetet under planeringsskedet.Konflikter mellan mark avsedd för lätortsutbyggnad och jordbruksmark finns iflera fall. Prioriteringar i en konfliktsituation gynnar enligt förbundet intesällan endasl tälortsintressel utan att motiv för detla presenteras elleralternativa förslag till tätortsutbyggnad övervägs. Ulbyggnad av tätorternasker i en del fall på kommunernas bästa . Förbundet anser att deltastrider mot riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. De kommuner i som intehar färdigställt program för hushållning med jordbruksmark bör enligtlanlbruksslyrelsen och planverket göra delta. I de kommuner där man ännu inte hartagit ställning lill expansionsrikl-ningar och lätortsstruklurens framtidautformning kan enligt lanlbruksslyrelsen stora expansionsområden ge utrymmeför olika alternativ.