prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Medhjälpande make har nämligen försl fr.o.m. 1977års taxering själv beskattats för rörelseinkomsi och kunnai få egna anser alt en övergångsbestämmelse i ämnet bör tas in iriksförsäkringsverkels tillämpningsföreskrifter. 4.2.2 Närmare förutsäliningar för pension Förslaget att egenföretagare måste minska sin arbetstidmed minst hälfien och därefter arbeta minst 17 limmar godias av Lanibrukarnas i /79. Prop.1978/79:69 34 Svensk induslriföreiiiiig.Sveriges hantverks- och indusiriorganisalion och . Hantverksorganisalionenanser dock atl möjlighet till dispens bör finnas för den som kan anförasärskilda skäl för annan arbetslidsminskning. Även riksre-visionsvcrkeiifrågasätter om inte viss valfrihet borde kunna medges. Enligt verkei måstealla arbelstidsminskningar ändå konlrolleras på samma sätt, och även önskemålom likställighet lalar för alt tillämpa samma regler som gäller för anställda.De skäl som anför mol en enhetlig reglering anses dockrimliga. delar hell riksförsäkringsverketsuppfattning all arbetslagarnas fingraderade nedlrapp-ningsskala inte kananvändas av företagarna och tillstyrker förslaget. SAF anmärker all enminskning av arbetstiden med hälften i vissa fall kan medföra att rörelsen intelängre ger någon vinst. I fråga om kraven på minskning av arbetstid l']nner försäkringsdomsiolenatl ett sysiem med skilda regler för olika slags förvärvsarbete kan fungeraulan komplikationer endast om biandfall inte förekomnier. Med uigångspunki iförslaget att allt förvärvsarbete skall grunda rätt lill delpension uttalardomstolen tveksamhet i detla avseende och anser alt andra vägar bör prövas. Au den som efter arbetstidsminskningen har s. k. blandadinkomst skall behandlas som rörelseidkare lämnas i allmänhet ulan erinran avremissinstanserna och biträds bl. a. av . Försäkringsdomsiolenhar förståelse för förslaget men påpekar atl det jämfört med dagens regler ombisyssla innebär en påtaglig försämring för arbetstagare som dessulom drivermindre jordbruk eller rörelse. Domstolen finner därför atl del bör övervägas ominte en arbetstagare skulle kunna få ha kvar vissa sådana biinkomster, vilketockså antas ge administrativa fördelar. Domstolen påpekar vidare atl den somhar trappat ned till ett blandat deltidsarbete torde kunna förlora den räu lillslöd vid arbetslöshet som kravel på 17 timmars deltidsarbete avser atlgarantera. Även riksrevisionsverkei anser att konsekvenserna av alt slopanuvarande regler om bisyssla inte har redovisats tillfredsställande. a. LOoch Försäkringskasseförbundei liWslyrker däremot att de reglerna utgår. Försäkringskasseförbundei instämmer i vadriksförsäkringsverket har anfört i fråga om föriäggning av deltidsarbete förarbetstagare, uppdragstagare och egenföretagare. Riksrevisionsverkei anser all arbetstiden vid delpension iprincip bör vara jämnt fördelad och att likslällighetsskäl talar föratt samma beräkningsperiod för ulfört deltidsarbete används för allaförvärvsarbetande. Svenska kommunförbundei anser också att det för alla måstekrävas all deltidsarbetet bedrivs kontinuerligt, om inte alldeles särskildaskäl motiverar annal. säger sig inte ha någotatt invända mol utredningsförslaget att fördelningen mellan arbete och ledighetskall regleras hårdare än f. n. 1978/79:69 35 Vadgäller kravet att egenföretagare måsie utföra deltidsarbete kontinuerligt underen tolvmånadersperiod påpekar försäkringsdomsiolen atl försäkringen kommer attstå öppen för arbetstagare med säsongarbete men inte lor rörelseidkare medmotsvarande arbeie. Med erinran om att rikslorsiikrings-verket inte vill tillålaegenföretagarna mer än sex veckors avbrott i deltidsarbetet ifrågasätterdomstolen om del angivna motivet har bärkraft. Det skulle vidare uppstå enpåtaglig försämring för säsongarbetande arbeisiagare som har bisysslor. Domsiolenanser därför all dessa frågor bör bli föremål för närmare överväganden.Förslagen kritiseras också av . och Svenska försäkringsbolags riksförbund.Bland remissinsianser som godtar förslagen finns hantverks- och Industriorganisalionoch . Ifråga om anställdas deltidsarbete hänvisar försäkringsdomsiolen lill socialförsäkringsuiskotlelsav godtagna betänkande 1976/77:24. Med utgångspunkt i detta anserdomstolen atl förslag om en iremånadersperiod förberäkning av genomsnittlig arbetstid för anställda är för långtgående. Domstolenkan vidare inte avgöra om verkei har avseit alt det skall vara möjligl attkoncentrera arbetstiden till en kort del av . Om så ärfallet, finner domstolen alt förslaget står i strid mol ullalande.En tremånadersprövning tillstyrks däremot av bl. a. LO, som tillägger atleventuellt undantag från tremånadersberäk-ningen med hänsyn tillarbetsförhållandena i det enskilda fallel måsle vara tillstyrkt av den fackligahuvudorganisationen. Även SAF lämnar förslaget ulan erinran. Förslagetall egenföretagares delpension skall beräknas på grundval av skillnaden mellan åena sidan lidigare inkomsi enligt genomsnittlig ATP-poäng för de fem senasteåren och å andra sidan antingen schablonmässigt hälften av den inkomsten ellerfaktisk högre deltidsinkomst blir tillslyrki eller lämnat ulan erinran av mångaremissinstanser, bl. a. av . villdock förkorta femårsperioden till , medan Försäkringskasseförbundei anserall en förlängning av perioden bör övervägas. har däremot starka invändningar mol den föreslagna beräkningen av heliidsinkomsienoch anser att denna liksom för anställda skall bestämmas av den sjukpenninggrundandeinkomsien. I andra hand kan förbundet länka sig atl man liksom vid ATP-beräkningmed s. k. aniagandepoäng använder medelinkomsten för de två bästa av de fyra senasteåren. Den sistnämnda lösningen föreslås även av Svenska företagares riksförbund.Enligt hantverks- och industriorganisalion bör man i stället medförebild från egenförelagarnas arbetslöshetskassor utgå från den Prop.1978/79:69 36 högsta av de senaste tre årens ATP-grundande inkomster,vilket dock kan få ersattas med en genomsnittsberäkning om dessa inkomstervarierar betydligt. Försäkringsdomsiolen, som inte motsätter sigriksförsäkringsverkets förslag, för också fram alternativet medarbetslöshetskassornas metod. Vad åter gäller förslaget om schablonberäkning avdeltidsinkomsten anser hantverks- och industriorganisalion allförsäkringskassan efter särskild prövning även bör kunna la hänsyn lill en deltidsinkomslsom understiger schablonbeloppet. anser atlschablonen för deltidsinkomsl inte bör överges, inte ens i fall där arbetstidsminskningenöverstiger 50 '-'n med bred marginal. 4.2.4 Uppdrag, jåmansjöreiag m. m. förslag atl inom dclpensionsförsäkringenjämställa uppdragstagare med arbetstagare tillstyrks av , Landsiingsförbundei,Kooperationens pensionsansiali och . Förslaget lämnas också utan erinranav bl. a. , Försäkringskasseförbundei och hantverks-och Indusiriorganisalion. Svenska kommunförhundel har inte heller något atlinvända men vill dock fästa uppmärksamhet på att förslaget för förbundets delhuvudsakligen avser kommunala förtroendeuppdrag. Del väntas därvid i mångafall bli svårt all ange arbetstider m. m. Förbundel ulgår från att särskildatillämpningsföreskrifter kommer att bli nödvändiga. Riksrevisionsverkei anserliksom all arbetstiden för uppdragstagare kan behövaberäknas schablonmässigt i vissa fall. Försäkringsdomsiolen menar alt någonnormal arbetstid enligt reglerna för anställda inte kan fastställas beiräffandeuppdrag. Domstolen finner det också önskvärt all lagstiftaren lar ställning lillhur behövlig beräkning av genomsnittstid bör göras. Förslaget all företagsledare i fåmansakliebolag skallbehandlas som rörelseidkare liksom enligt kommunalskatielagen tillstyrks eller godiasav bl. a. riksrevisionsverkei, Försäkringskasseförbundei, ,. och haniverks- och Indusiriorganisalion.De två senare företagarorganisationerna avstyrker dock anslutande förslagbeträffande företagsledarens närstående. och riksskalteverkeiförordar alt särreglerna sträcks ul även till andra fåmansföretag enligt kommunalskatielagenän aktiebolag. Rlksskaiieverkei undrar om försäkringen även skall omfattadelägare i handelsbolag eller kommanditbolag samt inkomsi av fastighei eller avrörelse i utlandet. Verkei påpekar också att kontrollproblem kan uppstå i frågaom makar som gemensami driver rörelse eller jordbruk. 1978/79:69 37 Somhar nämnls i avsnitt 4.1 förutser många remissinstanser betydande kontrollsvårigheteri fråga om underiag för delpension till egenföretagare. Försäkringsdomsiolendelar liksom övriga remissinsianser uppfattning altbevisskyldigheten i fråga om rätt till delpension bör åvila den försäkrade.Enbart dennes egna uppgifier anser domstolen därvid inte kunna godtas sombeslutsunderlag. Domstolen påpekarail för anställda finns lagbestämmelser omhur en ansökan skall styrkas och menar därför au lagtexten i enlighel medverkets uttalanden i ämnet bör kompletteras med krav på att rörelseidkare ochuppdragstagare alllid skall lämna intyg från ojävig person eller organisationsom har god kännedom om den försäkrades arbetsförhållanden. Del måsieockså enligt bl. a. Lö:s mening krävas atl förelagarna hell och fullt kanbevisa de grundläggande förhållandena. Som har nämnts tidigare anser även S./enbevisskyldighelprincipiellt riklig men finner an den i vissa fall lorde bli omöjlig allfullgöra. Under förutsättning att uppgifisskyldigheten inte skall fullgörasmed tätare intervall än för anställda har i principintet all invända mot de föreslagna reglerna. Även hantverks- och Industriorganisalionanser de förordade principerna riktiga. När det gäller de närmare beviskravenbör enligt organisationen utgångspunkten vara de molsvarande krav som ställs avarbetslöshetskassorna. Riksrevisionsverkeiframhåller betydelsen av atl uppgifisskyldigheten utformas på ell adminisirativienkelt och så långt möjligl enhetligt säll. Enligt verkets mening blir detsvårt för de personer som skall bestyrka uppgifterna alt kontrollera rörelseidkarnasarbetslidsminskning, och bestyrkandet måste tili väsentiig del gmndas påföretagarens egna uppgifter. Riksrevisionsverkei avstyrker atl sådani intyglämnas av rörelsens revisor, eftersom delta lorde strida mot revisornsställning. Riksförsäkringsverkelsförslag all föra över vissa gmndläggande regler från verkels anvisningar lilldelpensionslagen tillstyrks bl. a. av Landsiingsförbundei, Svenska kommunförbundeioch SAF. Försäkringsdomsiolen vill gå längre och anser all alla gmndläggandeförmånsregler bör meddelas i lagen och inte genom senare föreskrifter elleranvisningar. Den enskilde skulle då lättare kunna bedöma sin rätt lill pension,och myndigheterna skulle också lältare kunna få en enhetlig rättstillämpningmed uigångspunki i statsmakternas motivuitalanden till lagtexten. I dellasammanhang betonar LO viklen av alt den centrala pensionsdelegation som harknutits till även i fortsättningen ges siarka möjlighelerlill inflytande över lagens tillämpning. 1978/79:69 38 Riksrevisionsverketoch Försäkringskasseförbundei ger särskilt slöd ål förslaget om lagreglering avalt försäkrads normala arbetstid före arbeisminskningen skall bestämmas medhänsyn till hans arbetsförhållanden som gäller för det s.k. arbetsvillkoret, dvs. i princip för de . Svenska kommunförbundeianser däremot all den observationsperioden är alltför kort i fråga om normalarbetstid och att den kan leda lill resultat som enligt förbundels mening intestämmer överens med grundtankarna bakom delpensionsreformen. Delta sägs t. ex.gälla beträffande den som efter en livslång halvtidstjänst ökar lill fullarbetstid och söker delpension från denheltidstjänsten. I likhet med vad som föreslås för egenföretagare bör enligtförbundet i stället de senaste årens uppgifterom ATP-grundande inkomsi kunnavara lill ledning. Även Landstingsförbundei ifrågasätter en skärpning avhithörande bestämmelser och påpekar all förbundets kompletterandepensionsavtal tar hänsyn till arbetstagarens sysselsättningsgrad (en s. k. tjänstetidsfakiori. i fråga om inkomstberäkning för arbetstagare inte längre bör ta hänsyn tillden s. k. 30-dagarsregeln för inkomständring vid jämförelse med sjukpenninggrundandeinkomsten godias av remissinstanserna och tillstyrks bl. a. avförsäkringsdomstolen, och Försäkringskasseförbundet.Enligt förbundel har regeln orsakat kassorna mycket arbete och ett slopande avden skulle därför underiätta utredningsarbetet. Försäkringsdomstolen anser atllagändringen bör kompletteras med vissa bestämmelser till förhindrande av spekulalion. Riksförsäkringsverketsavsikt all möjliggöra omprövning av delpension i samband med löneavtal som äveninnebär retroaktiv lönehöjning för tiden då arbeisminskningen gjordes får ocksåslöd av remissinsianserna. Bland dem som uttryckligen tillstyrker finns riksrevisionsverkei,Försäkringskasseförbundei, LO, TCO och . TCO vill dessulomall den nya möjligheten till omprövning skall gälla retroaktivt fråndelpensioneringens början . Svenska personal-pensionskassananser i motsats till utredningsförslaget atl delpensionen i förekommande falläven bör kunna justeras nedåt i samband med retroaktiv lönehöjning, dock förslfr. o. m. den tidpunkt då lönehöjningen blir känd och utanåterbetalningsskyldighet. Också SAF vill atl omprövning skall kunna göras äveni sänkande riktning. påpekar däremot all delta ivissa fall kan medföra omräkning och höjning av statlig komplelteringspension,vilket skulle innebära ell betydande merarbete för verkels del. Enremissinstans, nämligen haniverks- och Indusiriorganisalion, avstyrkerutredningsförslaget helt och anför: Närdet gäller aU ta hänsyn lill retroaktiv lön finns det emellertid anledning lilltveksamhet. Det kan visserligen vid stora retroaktiva löneökningar bli inte heltoväsentliga belopp för den enskilde. måsie man enligt SHIO:s 1978/79:69 : 39 uppfattningla hänsyn lill alt just i dessa fall motsvaras siörre delen av den retroaktivalönehöjningen av prishöjningar. För att man över huvud taget skall kunnaöverväga atl ta hänsyn till dessa retroaktiva lönehöjningar måsle man också tahänsyn till den infiation som lönehöjningen orsakar. Det är inte hell klart omRiksförsäkringsverket menar an så skall vara fallet. Hänsyn bör således lagas lillkonsumentprisindex för den månad då den retroaktiva lönehöjningen betalas ut.För en slutgiltig bedömning behövs en bätire uppskattning av vad den föreslagnaförändringen betyder i kronor för de delpensionerade och vad kostnaderna är alladministrera förslaget. Del finns vidare anledning alt fråga om intedelpensionsförsäkringen redan i dagslägel är så gynnsam för arbetslagarna attdenna marginella förbättring inte är nödvändig. avseratt slopa den inkomslbegränsande "volymregeln"i sina anvisningar uppmärksammas positivt av LO och Försäkringskasseförbundei.Förbundet uppger alt detla kommer all medföra en smidigare och enklarehandläggning av delpensionsärendena. ullalar molsvarandetillfredsställelse beträffande sina ärenden. SAFanser atl delpensionsförsäkringen i likhel med sjukförsäkringen och arbelsskadeförsäkringenäven bör kunna ersätta inkomstbortfall i skiktet över 7,5 basbelopp genom atlge en proportionellt beräknad förmån upp till den summan. skulle intebelasta samhällsekonomin utan bara innebära en mera rättvis fördelning mellan lagstadgadoch avtalsreglerad delpension. framhåller altden gjorda begränsningen till 7,5 basbelopp kan innebära nackdelar för vissa rörelseidkareoch atl del inte är lika län för dem atl på annat sätl få delpension för högreinkomster. Detla måsle enligt förbundet beaktas i delpensionslagen ellerskattelagstiftningen. 7"C0erinrar om atl de som delpensioneras under ett kalenderårfår olika stora pensioner beroende på infiation och basbelopp. Detta anser TCOinte tillfredsställande. Efiersom lönen normalt justeras endast en gång omåret, bör därför bara ett basbelopp användas för ett kalenderår, lämpligenbasbeloppet för januari liksom inom ATP. LOanser au riksförsäkringsverkels anvisningar behöver ses över på vissa punkter.LO finner det t. ex. otillfredsställande för arbetslagarna att lillfälligatjänstledigheter och korta anslällningsuppehåll skall påverka beräkningen avnormal arbetstid och normal inkomsi. Nuvarande tillämpning sägs leda till orättvisormellan olika grupper av anställda. LO finner det vidare angeläget att knytatillämpningen närmare till del regelsystem som gäller inom arbetslöshetsförsäkringen,så alt bl, a. anställda med säsongarbete kan tillgodoräknas arbetslös tid undervilken de slår lill arbetsmarknadens förfogande. LO bifogar i dessa frågor ett yllrandefrån . LO förordar slutligen också allregelbunden övertidsersättning blir delpensionsgrundande om den har utgåttunder . Några av dessa synpunkter förs även fram av ochKooperationens pensionsansiali. Försäkringsdomsiolen framhåller atl hela fråganom övertids- 1978/79:69 40 arbeteoch övertidsersättning kommer i ell nyll läge i den föreslagna reformen. Riksskalteverkeierinrar om att verkei lidigare har föreslagit regeringen (budgetdepartemeniei)all avdrag för preliminär skatt skall kunna göras på anställds delpension ävennär pensionen inte ulgör hans huvudsakliga inkomsi av ijänsl. Avdrag föreslogsske schablonmässigt med 40 96 på delpension som inie är huvudinkomst.Delpensionär som har huvudinkomst av rörelse eller jordbruk bör regelmässigtbetala preliminär B-skatt. Något skatteavdrag görs då inte. Riksskatteverkethar inte funnil anledning att föreslå någon ändring i detla avseende. 4.4Beslutande och omprövning av pension remissinsianser har intet an erinra mot föreslagen fördelning avbefogenheten att besluta i delpensionsärenden mellan tjänsteman ochpensionsdelegation. Försäkringskasseförbundei anser dock att ärenden, därgenomsnittsberäkning av arbetstid och inkomst i siörre utsträckning påverkardelpensionen negativt, regelmässigt bör prövas i delegation. Förbundet påpekarockså alt reformen medför ökat personalbehov hos försäkringskassorna. LO,och Kooperationens pensionsansiali anser alt del i fråga om egenföretagaresdelpension måste ske en kontinuerlig uppföljning för atl kontrollera atl pensionslorhållandenainte har ändrats. Riksrevisionsverkei finner det motiverat atl ha enlagreglerad skyldighet alt underrätta om omständigheter somkan påverka utgående pension men ifrågasätter huruvida del är nödvändigi atlarbetstagare och egenföretagare lämnar uppgifter varje kvartal. Enligt verkeibör del i stället prövas om uppgiftsplikien kan inskränkas lill alt gälla engång och vid tillfällen när det har sken ändringar av belydelse förpensionen. Verket ifrågasätter vidare om en egenföretagare kan lämnatillförlitliga inkomsiuppgifter för annan period än rörelsens räkenskapsår. Försäkringskasseförbundeianmärker atl nuvarande efterkontroller innebär ett omfattande arbete som endasti undantagsfall påvisar några avvikelser. De försäkrade blir också ofta irriteradeöver de upprepade kontrollerna. Därför ifrågasätter även Försäkringskasseförbundeiom inte intervallerna kan föriängas. Eflerkontrollen anses därvid också kunnagöras effektivare och meningsfullare. förutsätter alt företagare inte skall fullgöra uppgiftsskyldigheimed korlare intervall än anställda och instämmer i åsiktalt lillfälliga mindre arbeislidsavvikelser med i genomsnitt en limma i veckaninte bör föranleda omprövning av delpensionen. Förbundetframför vidare synpunkier i fråga om omprövning vid inkomständringar, liksomSvenska företagares riksförbund, SAF och försäkringsdomsiolen, som helsl seratt regelsystemet för omprövning blir lagreglerat. 1978/79:69 41 Remissinsiansernatillstyrker eller lämnar utan erinran att egenföretagare och uppdragstagareansluts lill delpensionsförsäkringen . Ävenikraftträdandet av övriga ändringar i pensionsreglerna godtas i allmänhet. Försäkringskasseförbundeiunderstryker dock vikten av all kassorna ges tillräcklig lid för administrativaförberedelser. Sådana frågor och behovet av anvisningar, utbildning ochinformation påtalas även av andra remissinstanser. Lanibrukarnas riksförbundanser det angeläget atl den föreslagna tidsplanen kan hållas. Förslageni finansieringsfrågan tillstyrks eller lämnas ulan erinran av bl. a. försäkringsinspektionen,, , . haniverks- och industriorganisalion.Kooperationens pensionsansiali och . Svenska kommunförbundei vill trotskommunernas besvärliga ekonomiska läge inte motsätta sig föreslagen avgifishöjning. Landsiingsförbundeiföreslår atl det exempelvis efier görs en översyn av finansieringen ifråga om olika kategorier försäkrade. Även försäkringsinspektionen, LO,Kooperationens pensionsanstall och finner del angeläget allriksförsäkringsverket noga följer utvecklingen av pensionskostnaderna ochavgifterna för de olika grupperna. TCO, som tillstyrker den föreslagnaavgiftshöjningen, menar däremot atl egenföretagarna redan från början måsle uigöraett särskilt premiekollektiv med egen pensionsfond. SAFmotsätter sig bestämt atl försäkringsavgiften höjs. Föreningen anför allföretagen i nuvarande samhällsekonomiska läge saknar förutsältningarall bäraett ökat avgiftsuttag och menar därför alt slaismakterna i stället får välja mellanatl begränsa gjorda åtaganden eller söka andra finansieringskällor. Även anser alt ell beslul om avgiftshöjning bör anslå med hänsyn lillrådande konjunkturläge. avråder också från altnu ålägga företagen ytterligare avgifier och menar alt liden snart är mogen fören återgång lill all dela avgifisbördan mellan löntagare och arbetsgivare. Förbundelanser dock alt avgiftshöjningen kan godtas i den mån motsvarande sänkning görsav någon annan arbetsgivaravgift. I annat fall bör beräknat fondunderskotlläckas med förskollerade statsmedel. Vihar sedan den en röriig pensionsålder inom delallmänna pensionssystemet. Som ett led i den reformen infördes en helt nysocialförsäkring för delpension i kombination med deltidsarbete (prop. 1975:97,SfU1975:15,rskr 1975:222). Delpensionsförsäkringen.som nugäller för anställda, syfiartill all ge möjlighet till en mjuk övergång från arbele lill Prop.1978/79:69 42 ålderspensiongenom en nedtrappning av arbetsinsatsen under de sista yrkesverksamma åren.Försäkringen gäller vid dellidsarbele . Degrundläggande bestämmelserna finns i lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring.DPL. Försäkringen är alltså frislående från lagen (1962:381) om allmän försäkring.AFL. Närmare föreskrifier om delpensionsförsäkringen har meddelats avriksförsäkringsverket. Förall vara försäkrad skall man som anslälld ha haft pensionsgrundande inkomstinom den allmänna försäkringen för lilläggspension (ATP) under minsl fr.o. Dessutom förutsätts alt man uppfyller det s. k.arbetsvillkoret enligt reglerna fördel allmänna arbetslöshetsstödet. Del innebäratl man i princip skall ha arbetat under minsl fem av de senaste lolv månaderna.Vid delpensioneringen skall arbetstiden minskas med minst fem limmar ,och deltidsarbetet skall omfatta minsl 17 limmar . Delpensionenersätter i princip av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen.Den försäkrades disponibla inkomster efier skatt blir därvid normalt avhans lidigare heltidslön. Liksom andra socialförsäkringar administrerasdelpensionsförsäkringen i försia instans av de allmänna försäkringskassorna ochfinansieras genom en särskild socialförsäkringsavgift från arbetsgivarna. Inom ramen för en uppdragav regeringen an följa och redovisa erfarenheterna av den nya försäkringen harriksförsäkringsverket avgetl rapporten (DsS 1977:9)Översyn avdelpensionsförsäkringen. I rapporten föreslås främst atl försäkringen skallsträckas ut lill egna företagare och uppdragstagare och således omfatta allaförvärvsarbetande. förordar vidare vissa justeringar iarbetslagarnas pensionsregler saml en höjning av de arbetsgivaravgifter somfinansierar nuvarande försäkring och en ny motsvarande egenavgift för desjälvständiga företagarna. a. i (LO) har anförl vid remissbehandlingen avrapporten har arbetstagarnas möjligheler lill delpension visal sig fylla ettstort behov och kanske utgjort det mest betydelsefulla inslaget i det systemför röriig pension.sålder som infördes . Systemet beslår i övrigi avvidgad förtidspensionering och förlida eller uppskjutet uttagav hel eller halv ålderspension .