prop · G20387 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 87 Regeringen föreslär att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föresläs att fär etttillskott av 700 milj. kr. för att genomföra en finansiell rekonstruktion av Luossavaara-Kiimna-vaaraAB(). Medlen är avsedda att täcka förlust i och mötafinansiella påfrestningar som kan uppstå . Vidare föreslås ettanslag av 135 milj. kr. för investeringar och andra sysselsättningsfrämjandeåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid . Genom dessa åtgärderavses ca 530 personer av den personal som bedöms bli övertalig vid bolaget attfå sysselsättning under . Prop.1978/79: 87 1978/79:87 2 Närvarande: statsminislern Ullslen, ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , ,, Bondeslam. Föredragande: slalsrådet . Proposition om finansiellt stöd till Luossavaara-KiirunavaaraAB () bildades är 1890.Riksdagen godkände ett avtal mellan ,som ägde samtliga aktier i , och staten, enligt vilket staten skulle övertahälften av aktierna i och ha inlösenrätt till resten. Efter inlösen är1957 innehade staten 95,av aktiekapitalet. Grängesberg-Oxelösundbehöll 4,. Statens aktier i överfördes tillStatsföretag vid dess tillkomst. inlöste Statsföretag resterandeaktier i . verksamhet består i huvudsak av produktion ochförädling av järnmalm. Av försäljningsintäkterna hänför sig till dennaverksamhet. Utvecklingen under lägkonjunklurären 1975-1978 inomstålindustrin har medfört bl. a. atl drabbats av svårigheler att avsättasin malmproduktion. Företaget kunde emellertid trots stålkrisen åren 1975-1976redovisa vinsler. Detla har sin förklaring i atl förelaget under tidigare årkunnat bygga upp betydande finansiella och tekniska resurser. Åren 1977 och1978 uppstod emellertid betydande förluster och förluster kan förutses ocksäunder . förutsättningar för företagsekonomiskt lönsambrytning och försäljning av järnmalm fram harutretts av en arbetsgrupp bestående av företrädare för Statsförelag, ochberörda personalorganisationer. Arbetsgruppen, som antog namnet StrukturutredningLKAB 1978, redovisade resultatet av sitt utredningsuppdrag i enrapport. Ett sammandrag av rapporten bör fogas lill proiokollei i detta ärendesom bilaga I. 1978/79:87 3 Slatsförelag häri skrivelse lämnal enredogörelse för uivccklingen inom och begärt all slalen skall medverka ien finansiell rekonstruktion av . Statsföretag har vidare begärt statlig finansiellmedverkan i investeringar och andra sysselsältningsskapande åtgärder för attupprätthålla sysselsättningen vid . 2.1 Världsmarknaden för Järnmalm Efter en period av knapphet pä malm i mitten av 1950-lalelexpanderade kapacilelen i järnmalmsgruvorna inom Atlantområdet genom nya gruv-etableringarunder 1960-lalels början och därefter. Detta skedde genom atl dessa nya gruvoroch även äldre gruvor byggdes ul. Under senare hälfien av 1960-lalet ökade gmvinvesleringarnai Västauslralien krafiigl. Högkon-junklurären 1973 och 1974 ingavmalmförbrukarna farhågor om en framtida knapphet på malm. Mol denna bakgrundgjordes nya gruvinvesleringar runt om i världen. Järngruvenäringen är nu etablerad på alla kontinenter. Förexportändamål har först de kustnära reserverna utnyttjats men efter hand haräven stora, rika fyndigheter längre in på kontinenterna tagits i anspråk. Världens totala exportkapacilet för järnmalm bedöms uppgå lillca 500 milj. lon in på 1980-lalet jämfört med 430 milj. ton år 1977.Överskottskapaciteten inom gruvnäringen beräknas till ca 80 milj. lonexportmalm. Konkurrenssituationen för järnmalm har skärpts av att ny exportkapacileti storleksordningen 50-60 milj. årslön malm har tillkommit på världsmarknadenunder . Övemlbudel pä malmmarknaden väntas bestå ytterligareett antal år. Bättre balans väntas först i millen av 1980-lalet. aktuellamarknadsbedömningar för 1980-talet anger världens exportkapacilet för järnmalmtill ca 600 ä 650 milj. lon i slutet av nämnda årtionde. Överutbudet pä malmmarknaden har lett till att priserna.sjunkit . Efterfrågan på järnmalm är helt beroende av utvecklingeninom järn- och stålindustrin. Lågkonjunkturen har drabbat deneuropeiska stålindustrin mycket hårt. Råstålsproduktionen inom Europeiska Gemenskaperna(EG), som nådde 155 milj. ton, har under de därefter följande årensjunkit till en nivå omkring 130 milj. ton. Den hårdnande konkurrensen frånländer uianför , framför allt , har pressat ned stålpriserna, imänga fall under de löpande driftkostnaderna. Lågt kapacitelsutnyttjande ochstegrade produktionskostnader medför all stålföretagen redovisar mycket stora föriuster.Förhållandena är likartade även för stålindustrin i bl. 1 EG, Förentastaterna och står nu sammanlagt inemoi 150 milj. ton råstålkapacitetoutnyttjad av en total 1978/79:87 4 kapacitet om ca 500 milj. ton. redovisades en världsprodukfionför stål av 673 milj. ton att jämföras med 710 milj. lon . Den exporterande järngruveinduslrin har utsatts för storaekonomiska påfrestningar på grund av minskad efterfrågan på malm. Deninternationella handeln med järnmalm sjönk från knappt 400 milj. ton år 1974till ca 340 milj. ton är 1977. svarade , ochJapan för av världens totala efterfrågan pä importmalm och dessa regionerberäknas även under 1980-talel dominera marknaden med en marknadsandel avungefar . En låg produktionstak! inom ståltillverkningen slår oproportionellthårt pä konsumtionen av pellets, d.v.s. brända kulor, som tillverkas av nedmaldmalm. Detta beror på att stålverken i försia hand ulnyttjar sin egen siniringskapacitel,d.v.s. möjlighel alt genom upphettning binda samman malmpulver till siörrestycken. har, särskilt inom pelletssektorn, gjorts betydandeutbyggnader . Resultatet härav är alt pellelsverken ärstarkt undersysselsalta och i några fall har produktionen hell upphört. Olika internationella prognoser pekar på all världensstålbehov kommer all öka om än i långsammare läkt än under 1960-lalet ochbörjan pä 1970-talel. En stor del av produktionsökningen kommer att ske iländer som har en liten stälkapacitet men som är stadda i kraftigutbyggnad. Områden som EG, och väntas komma upp till1974 års stälproduktionsnivå först ett siycke in pä . Inom Östersjöområdeträknar man med en fortsatt ökning av stålproduktionen och därmed ell ökatmalmbehov. uppgift är atl "efterforska, utvinna ochförädla mineraliska tillgångar och driva därmed förenlig rörelse".LKAB är statens mineralföretag med tyngdpunkt pä produktion och förädling avjärnmalm i . Företaget är en av världens större järnmalmsexporlörer.Vikliga kundländer härför är /, , och FörbundsrepublikenTyskland. Största inhemska kund är i . Ulöver järnmalm produceras inom LKAB-gmppen bl. a. bly-,zink- och volframsliger, induslrimineral och sprängämnen. Vidare bedrivs malm-ochmineralprospektering och internationell konsultverksamhet. leveranser och produktion har successivt ökat fränca 10 milj. ton till som mest kring 30 milj. tonår 1974. Utvecklingen har utmärkts av en fortlöpande Ullväxt påverkad av periodensregelbundna konjunkturrörelser. Leveransvärdel för järnmalm ökade från ca 440 milj. kr. år1950/51 till drygt I 940 milj. kr. Även om kvantiteterna successivthar ökal har detta inte gälll malmpriserna. 1978/79:87 5 har dessa i löpande penningvärde varit konstanta ellersjunkande. Under de Ivå senasle åren har genomsnittspriset sjunkit med närmare25%. Trots ofördelaktig prisutveckling var del genom tekniskutveckling, rationaliseringar och ökad volym möjligl att under 1950- och 1960-talenupprätthålla vinstnivån. Nettovinsten efter skatt låg under 1950-talel på igenomsnitt 185 milj. kr. uppgick skallen lill igenomsnitt 190 milj. kr. Under 1960-lalet uppgick nettovinsten efterskall lill i genomsnitt 130 milj. kr. och den åriiga skallen lill igenomsnitt 130 milj. kr. fram uppgicknettovinsten efter skatt lill ca 35 milj. kr. och skatten till knappt 60milj. påverkades nettovinsten genom att LKABlämnade koncernbidrag lill Slatsförelag och dess dotterbolag med i genomsniiica 75 milj. kr. Frän förslalligandet har lämnat utdelning ochkoncernbidrag på loiall drygl 1 700 milj. kr. Utdelning lämnades senast för är1976. investerade totalt ca 830 milj. kr.,loiall ca 1 660 milj. kr. och under 1970-lalel t. o. m. är1977 loiall ca 2 660 milj. kr. 1 Kirunaområdet bryis f. n. Kiirunavaara och Leveäniemi ().1 Kiirunavaara bryls malmen pä ca 450 melers djup. Produklions-kapacilelenligger med nu Ullämpad skiftgäng inom den närmaste 15-ärsperioden på drygl 20milj. Malmen är en blandning av låg-och högfosformalmer. Fosfornkan avlägsnas ur vissa typer av högfosfor-malm genom anrikning vilken ger enfinkornig slig som medelst hoprullning och bränning omvandlas till hårda kulor,pellets. Pellelskapaciteten är 2 milj. ton. I bryts malmen idagbrott. Årskapaciteten för färdiga produkter ar 3,5 milj. ton, varav 3 milj.ton pellets. Transporten av Kirunaprodukter sker mol med järnväg, som ärbyggd för 25 lons axeltryck och kan ta högst i varje tåg. I bryls malmen under jord på 450 meters djup.Samtliga är av mellanfosfortyp och hela produktionen anrikas till lågfosfor-produkter.Kapaciteten är totalt 8-9 milj. ton , inkl. en pelletskapa-citet av drygl4 milj. ton . Malmbergsprodukter transporteras både mol och mol är byggd för 18 lons axel-iryck. Slörsla laslvikl är 2 500lon. Med nuvarande anläggningar är gruvkapacitet totaltca 33 milj. ton färdiga produkter inkl. pelletskapacilet på ca 9 milj.lon. Försäljningen sker genom , som till lika delar ägs av . Leveransvolymen uppgick till 19,3 milj. ton vilketvar en onormalt läg nivå. sleg leveranserna till 24,5 milj. ton. Dennaökning berodde bl.a. på att järnmalmsproducenler i andra länder hade leverans- Prop.1978/79:87 6 svårigheter, förbättrade marknadsandelar för ochtillkomst av nya kunder. Priserna låg i genomsnitt lägre än är 1977. Föralt utjämna konjunktursvängningarna har i betydande utsträckningupprätthållit produktionen och byggt upp lagren, varigenom ett jämnaresysselsättningsläge kunnai uppnäs. Produktionen fick dock främsi under är 1978kraftigt begränsas eftersom lagernivån hade nått den övre gränsen för vad LKABkan lagra. Järnmalmsproduktionen uppgick 18,5 milj. ton mot 21,3milj. ton är 1977. Malmlagren minskades frän 15 milj. ton lill 8milj. Av en leveransvolym är 1977 på 19,3 milj. ton exporterades18,1 milj. lon. av exporten, eller 14,3 milj. ton, gick det året till EG-området,vilket motsvarade av import av järnmalm. Motsvarande andelför var 19,, då den loiala leveransvolymen uppgick lill 32,2milj. leveranser har sjunkit proportionellt mer än minskningen avimporten bl. a. på grund av att den fosformalmba-serade stålproduktionen iEuropa har haft särskilt svårt alt hävda sig. stålkrislåg lyngdpunklen av leveranserna på fosforrika inom vilken sektor LKABmötte föga konkurrens. I och med att tidigare förbrukare av fosforrik malmövergick till fosforlåga produkter möttes emellertid av hela väridsmarknadensulbud, som i kvalitets-hänseende ofta var lika bra som fosforläga malm. arbetar för att behålla och vidga sin marknad.Marknadsföringen byggs ut. Företaget konkurrerar med kvalitet och nya produkteroch försöker finna nya marknader för järnmalmen. I målsättningen för marknadsansträngningarnaingår att leveranserna skall hållas på en hög och jämn nivå. Kapacitetenutnyttjas därmed bättre. Del totala marknadsutrymmel för LKAB-malmen begränsas avprodukt-sammansättningen. Marknadsutrymmel för högfosformalm och pellets ärbegränsat. Företaget har gjort bedömningen att marknaden för högfosformalmkommer att krympa ytterligare. För pellets ökar däremot marknaden och bör vidmitten av 1980-lalet ha lell lill balans mellan lillgång och efterfrågan. LKABanser atl möjligheterna att sälja lågfosformalm är goda, och målel är atlproducera så stor kvantitet därav som möjligl. möjligheler att konkurrera effektivt påmalmmarknaden hämmas av att kostnadslägel jämfört med konkurrenterna ärogynnsamt. Produktionskostnaden per lon järnmalm i och Australienligger betydligt lägre än i . Den huvudprognos som har gjort omleveransutvecklingen och som återfinns i utredningsrapporten innebär en visskvantitetsökning till en total leverans av ca 26 milj. ton järnmalmsproduklerår1983. Bedömningen grundar sig på antagandet alt råstålsproduktionen i.Europakommer att öka till nivå . Prop.1978/79:87 7 detta avseende stämmer väl överens med andrainternationella prognoser, bl. a. den som EG publicerat. Vid sidan av järnmalmsrörelsen är koncernen organiserad iföljande verksamhetsgrenar. AB Statsgruvor som bryter sulfidmalm och iBergslagen, AB Forshammars som bryter industrimineral i Bergslagenoch och som tillverkar sprängämnen i . 1977 bildades som bedriver prospekteringsverk- samhet och som bedriver internationell konsult verksamhet. och samverkar beträffande prospektering,forskning och utveckling kring de svenska alunskiffrarna. Samarbetet sker genomett till lika delar ägt bolag, AB Svensk Alunskiffemtveckling. De senasle årenhar stora satsningar gjorts för att finna vägar för ett kommersiellt utnyttjandeav landets stora tillgångar på alunskiffer. Former härför har sökts somtillfredsställer såväl företagsekonomiska som miljömässiga krav. Intresset harvarit speciellt inriktat på Billingenområdet med Ranslad, för vars utveckling ellsärskili bolag har bildals , vari även Sludsvik EnergileknikAB medverkar. För forsknings- och ulvecklingsar-betet har fastställts etttreårigt program. försäljningsintäkter för järnmalmsprodukterberäknas för år 1978 till 1 700 milj. kr. Den långvarigalågkonjunkturen och den allvarliga krisen inom järn- och stålindustrin har successivt försämrat resul tat och finansiella ställning. Fram t. o.m:-år 1976 har föriuster kunnat undvikas men föråren 1977 och 1978 redovisas förluster före bokslutsdispositioner och skatt pä630 milj. kr. resp. prel. 860 milj. kr. Bakgrunden är i första handutvecklingen på malmmarknaden, som lett lill lägre priser och minskadeleverans- och produktionsvolymer, vilket i sin tur betytt högre kostnader perton producerad malm. En annan bidragande orsak är kosinaderna för järnvägsfrakterna,som trots minskad fraklvolym ökal starkt på senare är. I rörelseförlusten för ingår en extra nedskrivningav anläggningstillgångar. Denna nedskrivning, som uppgår till 214 milj. kr.,avser anläggningar som inte bedöms alt utnyttjas under överskådligframlid. Föriuslen för kan lill en del läckas av disponibla reserver.Den beräknade nettoförluslen efter skatt uppgår till 617 milj. kr. Upplåningenhar ökat snabbi och sammanhänger bl.a. med senare års rörelseförluster ochomfattande investeringar i såväl lager som anläggningar. Upplåningen har underår 1978 kunnat hållas tillbaka till följd av stor lagerreduktion. Den ökadeupplåningen har i sin tur resulterat i att soliditeten urholkats. Sedan år 1974har soliditeten sjunkit från till beräknat . Prop.1978/79:87 8 Som villkor för tidigare upplåning på den svenskaobligationsmarknaden gäller att summan av upplåning och vissaansvarsförbindelser men exkl. förlagslån från Statsföretag och kortfristigupplåning, icke får överstiga företagels egna kapital. Om så sker ägeremissionsbankerna rält att förklara resp. län förfallet till belalning. Utan finansiellrekonstruktion av kan sådan uppsägning förväntas i anslutning tillbokslutet för . Vissa uppgifter om redovisas i ensärskild tabell. Tabellen bör fogas till protokollet i detla regeringsärendesom bilaga 2. Förbättring av konkurrenskraften och diversifiering För atl minska förlusterna har vidtagit en rad ålgärder.Produk-lionsvolymen har begränsats. Detta har inneburit bl.a. alttillverkningen av den högst förädlade produkten, pellets, reducerats starkt. Pellelsverketi har varit stängt , medan verket i Svappavaarakörts med starkt beskuren produktion . Samma gäller detstörsta pellelsverket i som de mindre, äldre verken därvarit helt avstängda. Högfosformalmens andel av brytningen har minskal.Produktionsinskränkningarna har kombinerats med åtgärder för att sänka denallmänna kostnadsnivån. De totala investeringarna har under är 1978 begränsatstill ca 300 milj. kr., vilkel innebär i det närmaste en halvering jämfört medåren 1976 och 1977. Produktiviteten i gruvorna, som sleg under 1960-talel, harhaft en ogynnsam utveckling under senare är, påverkad av den lågaavsättningen. Olika åtgärder har satts in för att sänkakostnaderna och höja företagets effektivitet. Dessa åtgärder har haft positivaeffekter på kostnaderna. har kunnat kompenserakostnadshöjningen till följd av inflationen och dessutom kunnat göra vissaytterligare kostnadssänkningar. De olika insatserna i kostnadssänkande syfteväntas medföra successiva förbättringar i kostnadsläget . kostnadsläge och därmed konkurrenskraft är ijämförelse med konkurrenterna f. n. otillfredsställande. Det är därförnödvändigt att företaget med kraft fullföljer det pågående effektiviseringsprogrammel. har också för avsikl alt utveckla nyaverksamhetsgrenar som kan ge företaget en ny ekonomisk bas för sinverksamhet. Järnmalms-röreisen befinner sig i ett skede där det finns risk förstagnation. har ell värdefullt kunnande inom gruvhantering och därtillgränsande aktiviteter. En förstärkning av företagel sker därför naturligastutifrån dessa kompetensområden. För gruvrörelsen är bl.a. prospekteringsverksamhe-tenen viktig bas. Bolaget samverkar även med Statsföretag samt kommunala,statliga och fackliga organ för att bredda verksamheien framförallt i gruvorterna. olika åtgärder all ulveckla nya verksamhelsgrenarhar redan medfört atl vissa nya rörelsegrenar har tillkommit. Prop.1978/79:87 9 gående projekt finns t.ex. investeringurna i ett apatitverki och förberedelse för kopparmalmsbryining i Viscaria. Som exempel kanäven nämnas olika projekt inom energiområdet med inrikining på produktionoch utnyttjande av fasta energirävaror. Marknadsutsikterna för är 1979 är enligt bedömningosäkra. Några tecken på en snar förbättring av konjunkturlägel för deneuropeiska stålindustrin finns inte. räknar därför inte med någon höjningav leveranserna utöver nivå. Under föruisättning atl uppnådda marknadsandelarkan bibehållas räknar med en leveransnivä pä 24 milj. lon för . Del är ännu sä länge svårt atl göra en säker prognos överresultatutvecklingen för . Osäkra fakiorer som lillsammans medmarknadsutvecklingen påverkar resultatet är bl.a. prisutvecklingen ochvalutakurserna. räknar med stora förluster även för . De storaunderskollen leder lill alt förelagel ulan finansiella stödåtgärder mol slutetav kan komma all närma sig gränsen för upprättande av likvidalionsbalans-räkning. Kosinaden för järnvägsfrakler hör lill de poster som har ökalsnabbasl under de senasle åren. Den är nu en av de slörsla koslnadsposlerna förförelaget. och () har träffat ett nytt fraktavtal . Del nya avtalet ger möjlighet till anpassning av Iransporlkapaciletenlill variationer i transportbehov. Avtalet innebär även en sänkning avfraktkostnaden. Uppgörelsen mellan och SJ omfattar dessulom ettrationaliseringsavtal. Genom kostnadssänkande investeringar och effektiviseringi driften av skall fraktkostnaden successivt sänkas underavtalsperioden. 1utredningen om framtida verksamhet har utifrän ett antal alternativahändelseförlopp gjorts en bedömning av resullatutfallel för järnmalmsrörelsenunder den närmaste femårsperioden. Med de förutsättningar som räknar medi huvudalternativet beträffande leveranser, kostnader och priser redovisas ettpositivt rörelseresultat före avskrivningar . De successivtstigande planenliga avskrivningarna medför att rörelseresultatet efteravskrivningar blir positivt först . Den stora räntebördan, som till sinhuvuddel härrör från den belydande upplåningen , medför atlresultatet efter avskrivningar samt finansiella och extraordinära intäkter och koslnaderblir positivt först mot femårsperiodens slut. Osäkerheten i de faktorer som påverkarframlidsutvecklingen är belydande. har i olika utredningsalternativförsökt täcka in en rimlig del av osäkerheten beiräffande avsättningensstorlek. Den ekonomiska utvecklingen påverkas dock i lika hög grad av denframlida pris- och dollar-It Rikidagen 1978179. Prop.1978/79:87 10 Spännvidden i resultat mellan en alternativprisutveckling på högre eller lägre prisnivå kan uppgå till ca 800milj. Av samma storleksordningar skillnaden iresultatpåverkan av alternativa avsätlningsvolymer. Skulle leveransernastagnera nivå, leder detta till belydande underskott i rörelseflödet,åtminstone . Även om den största osäkerheten ärkoncentrerad lill marknadssidan finns även inom osäkerhetsfaktorer. Dettagäller framför allt det egna effektiviseringsprogrammel. En utebliven effektiviseringleder till en kraftig försämring . Osäkerheten i prognoserna för den angivna femärsperiodenförsvårar självfallet bedömningen av järnmalmsrörelsens utveckling under de närmasteåren. En sammanvägning av positiva och negativa faktorer visar dock enligtutredningen alt del sannolika utfallet innebär en successiv resullalförbällring. Moderbolagets verksamhet omfattar till övervägande deljärnmalmsrörelsen. Moderbolaget uppvisar därför iallt väsentligt samma resultatutveckling som denna. Möjligheten att genomanvändande av obeskattade reserver minska förlusterna efter skatt är begränsadoch spelar någon roll endast förår 1978. Detta innebär att de närmasteåren kommer alt redovisa förluster som måste balanseras. Den negativa resultatutvecklingen får självfallet kraftigainverkningar på balansräkningen. Genom de stora förlusterna förbrukas snabbtdet egna kapitalet. Koncernens resultatutveckling är i huvudsak densamma som moderbolagets. På motsvarande sättöverensstämmer koncernens skulder och egna kapital väl med moderbolagets.Genom atl koncernen finansiellt inte skiljer sig väsentligt från moderbolagetbör det senare vara utgångspunkten för en finansiell rekonstruktion avverksamheten. Som redan har anförts redovisas för preliminärt enförlust före dispositioner och skatt på 860 milj. kr. Förlusten efter skattuppgår till 617 milj. kr. Det egna kapitalet beräknas därmed utanrekonstruktion uppgå till ca 595 milj. kr. och om hänsyn tas till obeskattadereserver till ca 915 milj. kr. Sedan utredningen om framtida verksamhetgenomfördes har prognoserna i denna justerats med hänsyn tillleveransutvecklingen, aktualiserade antaganden om valutakurser och det nyafraktavtalet med . Den aktuella bedömningen omfattar däutvecklingen därefter får anses vara alltför oviss. Den väntaderesultatutvecklingen för innebär atl företaget utan en finansiellrekonstruktion kommer all redovisa föriuster efter skatt som uppgår till ca 480milj. för , ca 600 milj. kr. för och ca 455 milj. kr. för år1981, totalt ca I 535 milj. kr. anser atl företagel inte kommer att hamöjligheter att själv 1978/79: 87 11 täcka dessa förluster. En tabell med moderbolagetspreliminära resultat utan rekonstruktion är 1978 och budget förär 1979 börfogas lill protokollet i della regeringsärende som bilaga 3. Statsförelagsgruppens resultatutveckling bedöms bli sädan atlinte heller moderbolaget anser sig ha några möjligheler att täcka föriuster eller i övrigi bistå i finansiellt avseende.Statsföretag har hemställt atl staten skall medverka lill en finansiellrekonstruktion av . Statsföretag framhåller bl.a. att den finansiellarekonstruktionen bör utformas sä, att åtskillnad kan göras mellan de redankonstaterade förlusterna för och den mer osäkra utvecklingen åren därefier.Staisföretag anser alt den önskvärda skillnaden uppnäs bäst genom dels ett medelstillskollför alt täcka underskott, dels ett län med villkoriig återbelalningskyldighelför att läcka de väntade underskollen . Med anledning härav begär Statsförelag ett tillskott pä700 milj. kr. för föriusttäckning för är 1978. Slatsförelag begär vidare ettlän lill pä I 100 milj. kr. med villkorlig älerbelalningsskyldighet. Länetskulle lyftas under åren 1979- 1981 och förutsätts vara ränlefrill under ireår. Sialsföreiag har i sin framställning även lagit upp fråganom värderingen av aktierna i i Statsförelags balansräkning. Del bokförda värdelav dessa aktier uppgår till 1 330 milj. kr. eller till ca en tredjedel avStatsföretags tillgångar.