prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Enöversiktlig planering av trädgårdsproduktionen saknas f. n. men torde förframtiden vara helt nödvändig för att få tiU stånd en mot efterfrågan svarandetillförsel av produkter till marknaden. Enligt TRF:s mening måste, som ocksåföreslagits av trädgårdsnäringsutredningen, uppgifter insamlas, bearbetas ochstäUas till förfogande om trädgårdsföretagens odlingsplanering. Sådanauppgifter skall utgöra grund för en fullständig överblick överträdgårdsmarknaden. HärtUl krävs emellertid samhäUets insatser med lagstiftningoch administrativ behandling under nära medverkan från näringen. Deremissinstanser som kan sägas företräda odlarna har i stort sett tillstyrktutredningens förslag när det gäller gränsskyddet. Handelns och industrinsorganisationer har framfört synpunkter som i huvudsak stämmer överens med vadsom har anförts i det särskilda yttrande som har fogats till utredningen avexperten . Några remissinstanser har framhåUit att förslaget påen del punkter strider mot svensk u-landspolitik och att det är förbundet medvissa komplikationer på det handelspolitiska området. Flera remissinstanserefterlyser en samordning av gränsskyddet för färska och förädlade produkter.En hel del remissinstanser, bl. a. kommerskollegium, Sverigeslantbruksuniversitet, , statens pris- och kartellnämndoch , framhåller att utredningen inte tillräckligt ingående harredovisat motiven för och konsekvenserna av tuUändringarna. Lantbruksstyrelsenoch vissa länsstyrelser har utan närmare kommentarer ansett att utredningensförslag kan godtas. tillstyrker att tullarna påträdgårdsprodukter justeras upp. Förbundet anför vidare: Importstoppetför utländsk frukt, som är i kraft när svenska äpplen och päron marknadsförs,blir vissa år verkningslöst genom att ansenliga 1978/79:136 32 importkvantiterlagras in strax före det gränserna stängs. Svensk frukt kan därför få säljas ihård konkurrens med utländsk, och förvinter. Effekten avimportstoppet minskas sålunda. Likasåblir oftast avsättningsförhållandena mycket besvärliga för den svenska fruktsom förblivit osåld fram tiU när gränserna åter öppnas ochdumpingpartier tas in i landet av fruktgrossisterna. Etteffektivare skydd för svensk frukt, som kvalitetsmässigt mycket väl kan mätasig med den importerade, skulle mycket påtagligt bidraga till en prismässigtstabilare marlcnad för de svenska odlarna. Nuvarandetullar har varit oförändrade , varför tullskyddet undergått enmarkant sänkning. Tullsatserna är för övrigt låga även ur internationellsynpunkt. framhåller att tullförslaget för bär och grönsaker möjligen kanuppfylla vissa minimikrav och anför: Våragrannländer och har ett effektivt införselskydd som bl. a. omfattar en kvantitativ reglering. LRF inser att det inte är möjligt att nå den skyddsnivån men anser att svensk odling åtminstone borde kunna få ett skydd som ligger i nivå med det producenterna inom EG åtnjuter.----- Svensk odling ligger närmare de aktuella växtsla gens norra cdlingsgräns och arbetskostnaderna är höga i jämfört med i konkurrentländerna. Detta är bl. a. en följd av att möjligheterna till säsongsysselsättning är betydligt större i dessa länder. Det har i det särskilda yttrandet tUl utredningen framhåUits att konkurrensen mellan producenterna i olika länder inonii EG är så stor så att prisnivån inom EG blir lägre än vad den skulle bli i med motsvarande import skydd. LRF delar inte denna uppfattning med hänsyn till EG-markna- dens stora avsättningsutrymmen som medför att lokala överskott i de flesta fall snabbt kan absorberas. tillsattes 1974 utsädes det i direktiven att tullnivån skullebibehållas på en i stort sett oförändrad nivå. har konsumentprisindexstigit med . Utredningens förslag medför enligt utredningen enhöjning av tuUen på på det ätbara området och påprydnadsväxtområdet exkl. kmkväxter. Inom t. ex. EG har producenterna undertiden skyddats av en värdetull som följt importprishöjningarna. MedanEG-producenternas skydd varit oförändrat har således de svenska odlarnas skyddi form av vikttull i stället försämrats. Inom EG har man också i många fall enlägsta tull i form av vikttull mot lågprisimport. Utredningens direktiv kantolkas som att tull-incidensen (tuUen i procent av importvärdet) skullebibehåUas oförändrat. anser att en höjning av gränsskyddet är motiverad och nödvändigsamt att det är angeläget att de föreslagna tullhöjningarna träder i kraft igod tid års produktionssäsong. Förbundet pekar på de tullsänkningarsom har gjorts bl. a. i samband med 1978/79:136 33 GATT-och EG-förhandlingar och framhåUer att penningvärdeförändringen kraftigt harminskat gränsskyddet för den svenska trädgårdsnäringen. Dettahar blivit särskilt märkbart och då medfört storaproblem för trädgårdsodlingen i vårt land. I jämförelse med de skandinaviskagrannländerna är det svenska tuUskyddet mycket lågt. Även har iallmänhet ett högre gränsskydd för import från tredje land än vad har.Gränsskyddet i EG kompletteras dessutom av importminimipriser för deviktigaste varuslagen. Sverigeslantbruksuniversitet har anfört beträffande förslagen som syftar till nya och iregel höjda tullsatser att utredningen inte gör något nämnvärt försök attkonkretisera vare sig bakgrunden till förslagen eller de förväntade resultateni vad gäller centrala frågor som prisutvecklingen i olika led, konsekvenserför efterfrågeulvecklingen, den inhemska produktionsutvecklingen,importutvecklingen osv. Som ett resultat härav, menar lantbmksuniversitetet, ärdet svårt för att inte säga omöjligt för en utomstående instans att bildasig en uppfattning om innebörden av förslaget om de nya tullsatserna.Lantbruksuniversitetet anför vidare att en viss förstärkning av gränsskyddetkan vara ett verksamt medel, om målet är att öka den inhemska produktionensmarknadsandel som den svenska produktionen marknadsförs.Detta förutsätter dock, enligt , självfallet att det finns ennettoimport . En tullhöjning behöver dock inte leda till enstabilare inhemsk prisutveckling. framhåller att resultatet t.o. m. kan bli det motsatta om t. ex. tullhöjningen stimulerar till en inhemsköverproduktion. : Utredningens motiv för höjning av tullarna är svagtunderbyggda. I regel utgör utlandsfrakternas storlek ett ytterligare skydd förden inhemska produktionen. De svenska produkterna har genom närheten tillmarknaden också andra klara fördelar jämfört med importen, varför de svenskaproducenterna kan skapa en gentemot den prisbiUigare importen konkurrerandemarknad. En sådan konkurrens gynnar konsumenterna som härigenom också fårstörre valmöjligheter. En fördyring genom tullhöjningar av ett prisbilligtinköpsalternativ gagnar däremot inte konsumenterna. har erinrat om att det erfarenhetsmässigt har visat sig svårtatt i internationeUa handelspolitiska sammanhang vinna gehör för behovet attgenom ett gränsskydd avskärma den nationella marknaden från konkurrens utifrån,om det inte rör sig om absolut livsviktiga förnödenheter. Nämnden menar attdet för ett starkt exportberoende land som är nödvändigt att aktivtverka för så fritt handelsutbyte som möjUgt och att steg mot ökat gränsskydddärför måste övervägas noga. Nämndensberäkningar tyder på att utredningen i sin beskrivning un- Prop, 1978/79:136 34 derskattatden höjning av tullnivån i jämförelse med nuvarande situation, som blir följdenav förslaget. Även om utredningens bedömning är riktig att den reeUa tullnivåninte förändras jämfört med , innebär alUså förslaget en väsentligförstärkning av tullskyddet jämfört med nuvarande situation. Dethar av tidsskäl inte varit möjligt för nämnden att analysera utredningensförslag till förstärkt gränsskydd beträffande varje enskild produkt. Kommerskollegium:För flertalet av de positioner för vilka föreslås ändringar av tullskyddet gesi utredningen inga närmare motiveringar för skälet tUl tuUändringen. I de faUmotiveringar har lämnats är dessa i regel mycket knapphändiga. Utredningeninnehåller också mycket knapphändiga uppgifter om den svenskamarknadsutvecklingen och den svenska odlingens konkurrensläge vad gäller resp.produkter. De redovisningar som fiims är mycket översiktliga och avser somregel inte enstaka varupositioner. I avsaknad av närmare uppgifter om densvenska marknaden samt om den inhemska odlingen har det därför ej varit möjligtför kollegiet att ta något slutligt ställningstagande till de föreslagnatulländringarna. Kollegiethar ej heller på den korta tid som stått tUl förfogande kunnat göra någonavvägning av behovet av ett ökat gränsskydd ställt i relation tUl deproducent- och konsumientintressen som finns i bilden. a. torde den svenskalivsmedelsindustrin komma att drabbas av höjda råvarukostnader genom deföreslagna åtgärderna. Vadgäller hänsynen till de handelspolitiska åtaganden har iklätt sig motGATT, EG och EFTA får kollegiet anföra följande. EnligtGATT-reglerna föreligger med beaktande av mestgynnadna-tionsbehandling intenågot generellt förbud mot tullhöjningar. En begränsning i handlingsfriheteninträder först i och med att ett land i en förhandling utfäster sig att intehöja en tull eller annan gentemot importen diskriminerande avgift på en vissvara utöver en viss angiven nivå. Sådana inom gjorda åtaganden(koncessioner) blir i princip gällande gentemot alla avtalsslutande parter(enligt mestgynnadnationsprin-cipen). IV i (det s. k. u-landskapitlet) har mdustriländernavidare åtagit sig att i största möjliga utsträckning avstå från att införaeller öka tullar på produkter, som är eUer kan bU av särskilt intresse för u-ländernasexport. Förflera av de positioner för vUka föreslås en ändring av gränsskyddet är tullenbunden i . Ett genomförande av de föreslagna ändringarna kräver i dessafall en omförhandling i enligt artikel XXVIII. 1978/79:136 35 Förvissa trädgårdsprodukter uttas f. n. i tullar som är lägre än de nivåersom bundits i . En anpassning av dessa vikttullar tUl de GATT-bundna nivåernaär formellt oantastlig enligt artikel II ochskulle, förutsatt någon omvandling till värdetullar ej sker, ej kräva någonomförhandling enligt . Oavsett frågan om en sådan anpassning av tullarna ihöjande riktning är motiverad sakligt sett ställer sig koUegiet dock tveksamttill en sådan åtgärd. För dessa varor föreligger en stor import från u-länderoch flera av dessa länder har i pågående GATT-förhandlingar begärttullmedgivanden från sida. Med hänsyn till de allmänna positivauttalanden som i skilda sammanhang gjorts från svensk sida när det gäUeråtgärder till förmån för och som manifesterats i olika åtaganden iinternationella sammanhang på bl. a. handelsområdet måste det enligt kollegietföreligga synnerligen starka skäl att vidta åtgärder i annan riktning. Vadgäller svenska åtaganden mot EG och EFTA kan först noteras att inga varor hänföriiga till kap. 68 i tulltaxan omfattas av frihandelsavtal med EG medan vissa av dem omfattas av EFTA-kon ventionen. Dessutomhar genom autonoma tullkoncessioner förbundit sig att tUlämpa tullfrihet eller nedsatt tull för vissa trädgårdsprodukter vid import från EG- och EFTA-länder.-- För jordbmksprodukter varmed även avses trädgårdsprodukter utanför resp. EG-avtaletgäller vissa allmänna åtaganden. I EG-avtaletsartikel 15 har parterna sålunda förklarat sig beredda att under hänsynstagande tUlsin jordbmkspolitik främja en harmonisk utveckling av handeln med jordbmksprodukter.Vidare skall parterna i den blandade kommittén undersöka de svårigheter som kanuppkomma i deras handel med jordbruksprodukter och söka finna lämpliga lösningar. finns motsvarande allmänna åtaganden intagna i artiklarna . Enligt artikel 22 erkänner medlemsstaterna att de ras jordbrukspolitik skall syfta tiU att främja ökad produktivitet samt en rationell och ekonomisk produktionsutveckling, att åstadkomma en rim lig grad av marknadsstabilitet och tillräcklig tillgång på varor för konsu menterna till skäliga priser, samt att tUlförsäkra i jordbruket sysselsatta personer en skälig levnadsstandard. Därvid skall hänsyn tas till andra medlemsstaters intressen i fråga om export av jordbruksvaror och han delns traditionella inriktning beaktas. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening, som är ett samarbetsorgan förhandelns organisationer inom branschen, erinrar om att det i direktiven förutredningen uttalas att gränsskyddet bör bibehåUas på oförändrad nivå och anseratt utredningen har avlägsnat sig långt från direktiven i detta avseende.Föreningen anför: 1978/79:136 36 Såsomframhålls i det särskilda yttrandet saknas inte skäl att vidta vissa ändringari gällande tuUskydd både i fråga om tullarnas höjd och ändrade perioder. Mensom där undersimkits måste det stå fullt klart, att trädgårdsnäringen inte harnågon mer eller mindre automatisk rätt att få tullarna uppräknade eUereventuellt anpassade till EG:s nivå. Det måste ske en noggrann prövning av detverkliga behovet här såsom när det gäller andra tullfrågor. Mot denna bakgrundär det mycket otUlfredsställande, att utredningen valt att inte aUs eller ibästa fall ytterst knapphändigt redovisa sina motiv tiU föreslagnatullhöjningar. På några ställen finns en i sammanhanget föga nödvändig referenstill EG-tuU, något som gör att man inte kan frigöra sig från tanken, att enviss harmonisering med EG-tullarna möjligen föresvävat utredningen, även omden inte kommit till klart uttryck. Hur felaktigt detta skuUe vara av sakliga gmnderhar utförligt redovisats i det särskilda yttrandet och vi vill till fulloinstämma i vad där anförs. Detkan även förtjäna framhåUas att, när man på industrivaruområdet strävar iriktning mot en svensk harmonisering med EG-tullama, är skälet frihandeln medEG och det naturliga i att mot bakgrund av den fria marknaden ha någorlundalikartade tullförhållanden mot tredje land. En sådan likställighet ansesunderlätta ett vidgat samarbete med EG. Vad gäller trädgårdsprodukterna skulleen anpassning till EG:s tullnivå innebära en i allmänhet på grund avföreliggande leverantörsförhållanden i främsta mmmet mot EG riktad åtgärd,något som står i klar motsats till de allmänna tullpolitiska målsättningarna iSverige. Det kan eventuellt finnas anledning att syna förslagen från dennautgångspunkt, eftersom motiveringarna är så ytterst knapphändiga och stundomendast kan utläsas indirekt i det särskilda yttrandet. Utredningensynes inte ha tagit några som helst hänsyn till det skydd, som ligger i de fördessa produkter i allmänhet höga fraktkostnaderna till svensk gränshamn. Ivarje fall finns inte något nämnt härom, vilket förefaller anmärkningsvärt attunderlåta vid en allmän genomgång av gränsskyddet för en inte oväsentligbransch och som avser tullarna på ett varuområde, där deltar i enmycket betydande internationell handel. har hänvisat till och instämt i det yttrande som avgivits avSveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening, som i stort settöverensstämmer med vad som anförts i det särskilda yttrande som har fogats tillutredningens betänkande. Förbundet framhåller att det redovisade materialetangående importutvecklingen inte på något sätt underbygger uppfattningen attimporten skulle utgöra ett överhängande hot mot den inhemska trädgårdsnärhigen.Förbundet anför vidare: Fören uppmärksam odlare borde det inte ha varit svårt att bli varse denpå detta vamområde ofta med stöd av intemationella biståndsorgan framväxande konkurrensen från och för- 1978/79:136 37 utseden förändrade marknadsbilden. Det är att beklaga, att anpassnings- ochutvecklingsåtgärder inte vidtagits i ett tidigare skede, särskilt somifrågavarande odlingar i allmänhet tillfördes betydande vinstmedel under1960-talet och resurser för sådana åtgärder därför stod till förfogande. Förvår del känner vi oss tveksamma tiU att man skuUe genomföra de föreslagnatullhöjningarna på detta varuområde mot bakgrund av den ökande u-landsproduktionen.Vi vill också erinra om att i pågående GATT-förhandlingar flera harbegärt tuUättnader av för snittblommor i allmänhet och nejlikor, rosor,gladiolus och orkidéer i synnerhet. finner att utredningens krav innebär en höjning av tuUskyddet somkommer att verka fördyrande för konsumenterna som u-landsintressenaicke tiUgodosetts. KF kan i och för sig acceptera höjningar i tullnivån menföreslår att en förnyad genomgång bör ske för att komma tUl skäligatullnivåer. Statskontoretnämner att svenskt u-landsbistånd används bl. a. till att utvecklaträdgårdsproduktionen i vissa . Enligt utredningens förslag kommertullen att höjas för varor som produceras i . Statskontoret pekar påatt det här föreligger motstridighet, eftersom förslaget medför ökade problemför att få avsättning för sin produktion. Styrelsenför intemationeU utveckling hänvisar till regeringens proposition 1977/78: 135om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. och menar att deföreslagna tullhöjningarna för rosor och nejlikor är svåra att förstå. IMPODanser att det skulle ligga i linje med officiella biståndspolitik attundersöka om man inte skuUe införa tullfrihet under GSP t. ex. för sådanagrönsaker och blommor, som inte odlas kommersiellt i . Enligt IMPODföreslår utredningen höjningar med en konstruktion som särskilt hårt drabbar u-länder.IMPOD finner de synpunkter på detta område, som har framförts i det särskildayttrandet, helt relevanta. Landsorganisationeni : Utredningens förslag innebär sammantaget en väsentlig förstärkningav tullskyddet jämfört med nuvarande situation. För exempelvis köksväxter,frukt och bär innebär förslagen en ökning av tullinkomsterna med inemot 10 %vid oförändrad importvolym och för prydnadsväxter inkl. krukväxter blirhöjningen av tuUintäktema . SomLO tidigare anfört måste frågan om ökat gränsskydd behandlas med stor försiktighet.Sålunda har tillsammans med andra i-länder i olika sammanhang uttalatsitt stöd för en utvidgad produktion i av sådana varor för vilka detföreligger särskilt gynnsamma produktionsfömtsättningar i dessa länder. Enligtvad LO inhämtat har också många under de pågående GATT-förhandlingamaom dessa varor framfört önskemål om förbättrat tillträde tUl bl. 1978/79:136 38 Till detta kan vidare anföras att tullhöjningar kan ge sådanaincitament till en fortsatt produktion att nödvändiga anpassningar fördröjseller helt uteblir. En ändring av gränsskyddet för enskilda produkter bör avdessa skäl inte komma i fråga. Mångaremissinstanser delar utredningens uppfattning att tullnivåema bör värdesäkrasså att tullens skyddseffekt inte minskar i takt med inflationen. Med hänsyntill vissa kontrollsvårigheter när det gäller importen av trädgårdsprodukter avstyrkesdock en övergång till värdetullar från myndighetshåll och handeln. Förslaget omminimitullar i form av vikttullar som komplement tUl värdetullar har ocksåmött kritik från vissa remissinstanser. Ceneraltullstyrelsendelar den uppfattning som tulltaxekom-mitté gav uttryck för, nämligenatt specifika tullar är att föredra på detta område. Styrelsen har anförtföljande: Trädgårdsvaruområdetär svårbemästrat från tulltaxerings- och kon trollsynpunkt och detta oavsett vilken tullprocedur som tUlämpas. Detta beror bl. a. på att importen i stor utsträckning äger rum utom or dinarie tullklareringstid och ofta kräver en snabb behandling. Varusorti mentet varierar i hög grad beroende på bl. a. varomas art, kvalitet, odlings- och inköpsställe m. m. Fastställande eller kontroll av vikt är mot denna bakgrund avsevärt lättare än kontroll av uppgivna faktura värden. Priset för varor inom trädgårdsområdet fastställs efter tidpunkten för införseln, vUket är administrativt och kontrollmäs sigt betungande för . En rimlighetskontroll av värden ter sig för en tulltjänsteman oftast mycket vansklig. Kontroll av uppgivna fak turavärden kan visserligen göras vid bokföringsgranskning hos importö rerna men även en sådan kan inom trädgårdsvaruområdet inte ge tillfredsställande resultat. Beträffandevärdetullar som är kombinerade med minimituUar beräknade efter vikt kan sägasatt de under förutsättning att vikttullen sätts tillräckligt högt ger en biittreskyddseffekt mot prisbilliga varor än enbart värdetulldelen i en sådankombinerad tullsats. Men samma verkan mot lågprisimport erhålles givetvis medenbart viktdelen. Kontrollproblemen för värdedelen i sådana kombineradetullsatser bUr självfaUet lika besvärande som kontrollproblemen för rena värdetullar.Härtill kommer de särskilda svårigheterna i det praktiska handhavandet avkombinerade tullsatser när fråga är om sändningar med många olika slags varor.En bedömning av om vikt- eller värdetull skaU utgä i sådana fall måste görasför varje vamslag, i vissa fall t. o. m. för varje enskild 1978/79:136 39 varaför sig, exempelvis då varorna som levande växter med varierande vikt säljsefter styckepris, men den specifika tullen beräknas efter vikt. Generaltullstyrelsenssammanfattande bedömning är att vikttullar från tUlämpnings- ochkontrollsynpunkt klart är att föredra framför värdetuUar. Då härtill kommer attvikttullar är bättre som skydd mot dumpingartad eller lågprisbetonad import vUlstyrelsen förorda att vikt-tullarna bibehålls. Skulle en uppjustering medhänsyn tUl penningvärdefall anses angelägen vill styrelsen förorda ett systemmed återkommande revideringar. Kommerskollegiumerinrar om kontrollsvårigheterna och anför vidare: Ävenandra förhållanden talar enligt kollegiets mening för ett bibehållande av ettsystem med vikttullar. förekommer för härvarande produkter vanligenskiftande betalningsvillkor, rabatter, kvalitetsskUlna-der. Detta kan innebärastora variationer i priserna inte bara mellan olika leverantörer utan ocksåfrån tid tUl annan. TuUskyddet per enhet kan sålunda vid en värdetull komma attvariera starkt medan det vid vikttull är oförändrat, vilket torde innebära enstörre trygghet för den svenska odlingen. Vadgäller förslaget att införa ett system med mer eller mindre rörliga vikttullarvars nivåer med jämna mellanmm skall justeras för att upprätthålla ett ihuvudsak oförändrat tullskydd har utredningen inte närmare presenterat hur ettsådant system skall utformas. Enligt kollegiet bör emellertid eventuella tuUändringaräven i fortsättningen prövas i sedvanlig ordning från fall till fall iförhållande tUl det faktiska skyddsbehovet för produkten i fråga. Varje formav automatisk justering av tullnivåerna ställer kollegiet sig därför avvisande tUl. Utredningensförslag om en övergång till värdetullar för vissa varupositioner torde hadikterats av särskUda intresset att just för dessa varor värdesäkragränsskyddet och att detta intresse synes ha vägt tyngre än de allmännaproblemen kring en tUlämpning av värdetullar på detta område. I sistnämndahänseende har utredningen garderat sig genom förslaget med kombinerade minimivikttuUar. Vidarebör observeras att omförhandlingsskyldighet enligt artikel XXVIII även föreligger för att omvandla GATT-bundna specifika tullsatser tUlvärdetullsatser, även i de fall de senare ej överstiger framräknade incidenserför vikttullsatserna i fråga. Orsaken härtUl är att omvandlingen tillvärdetullar innebär vissa risker för en ökning av skyddsnivån beroende påpriserna på berörda varor och varifrån importen kommer. Vadgäller förslaget att för elva positioner införa minimivikttuUar 14 1978/79. 1978/79:136 40 somkombination tiU de föreslagna värdetullarna vUl kollegiet peka på att minimivikttuUarav den storlek som det här kan bli fråga om torde för flera positioner ha ettrelativt begränsat värde som skydd mot lågprisimport. Kombinerade tullar tordeäven från tullbehandlingssynpunkt vara svåra att administrera och bör enligtkollegiets mening endast ifrågakomma i mycket begränsad omfattning och dåuteslutande i fall där ett starkt behov härav föreligger. Antalet tuUar avdenna typ är också mycket begränsat i den svenska tulltaxan. pekar på vikten av en korrekt genomförd omvandling tillvärdetull i de fall då vikttullen har bundits i .