prop · G203200 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:200 Regeringens proposition medforslag till riktlinjer för införande av ; Regeringenföreslår alt aniaga del förslag som har upplagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen lämnas förslag till riktlinjer för införande av , dvs. framflyttningav lidsberäkningen med . Om våra närmaste grannländer,i likhel med flertalet väst- och sydeuropeiska länder, bör enliglregeringens bedömning införas även i . Delta kan bli aktuellttidigast . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , Mundebo. , , , , , , De . Proposition med förslag till riktlinjer för införande avsommartid tillämpade varje ort sin egentidsberäkning, s. k. lokaltid, som anpassades till den lokala medelsoltiden.Den snabba utvecklingen av kommunikalionema framtvingade engemensam tidsberäkning för varje land eller större landsdel, s,k, normaltid.Under 1880-lalet påbörjades den nuvarande indelningen av jordklotet i 24 tidszoneromfattande med en timmes tidsskillnad. Vissa länder har sedermera gjortavsteg från zonindelningen bl. a. för alt fä en samordning med sinagrannländer. I infördes normaltid fr. o. m. . Dennanormallid låg före den nuvarande, som infördes fr. o. m år 1900och angavs med utgångspunkt från meridianen för del engelska centralobservatorieti . (Kungörelse 1899:44). Sommarlid, dvs. en framflyttning av lidsberäkningen med entimme , började tillämpas under avvissa krigförande stater, och har tillämpats av olikaländer. Det främsta syftet har i allmänhet varit att utnyttja dagsljuset bättreoch därigenom spara energi. Prop.1978/79:200 3 Ll Utvecklingen i och de nordiska länderna /././ 1916 årsjörsök med I likhet med många andra europeiska länder gjorde ,och gemensamt ett försök med under första världskriget.Försöket skedde på initiativ av . Det motiverades med möjligheter tillenergibesparing och svårigheter i järnvägstrafiken med som hade införtsommartid. I gällde under perioden 15 maj-30 september 1916(kungörelse 1916:124). hade som , medan hadeen något annan period. Erfarenhetema av försöket med i Sverigesammanfattades i en 1917 uppgjord promemoria.Enligtdenna hade befolkningen på landsbygden i allmänhet varit negativt inställd lillsommartid medan befolkningen i städerna hade haft en positiv inställning.Sommartiden hade haft stor hygienisk och social betydelse för flertalet invånare.Olägenheter hade i stort sett enbart drabbat jordbrukarna. Energibesparingenhade varit begränsad. Till följd av invändningar från bl. a. jordbruketupprepades försöket inte i något skandinaviskt land under de närmast följandeåren. 1.1.2 i de andra nordiska länderna I infördes på nytt ochbibehölls under skiftande årliga perioder t. o.m. 1974 antogs en lagsom gav den danska regeringen fullmakt att införa sommarlid, Någol beslut harhittills inte fattats av den danska regeringen om att på nytt införa ,I tillämpades . infördes pånytt främst med hänvisning till fördelar från hälsosynpunkt. Under år1965 motsatte sig en fortsättning av och den upphörde ioch med . hadesommartid 19391967, men införde fr. o. m. är 1968 västeuropeisk tid somnormaltid. I en rekommendation som antogs regeringarna att närmare utreda förutsättningama atl införasommartid i de nordiska länderna efter enhetliga regler. Till följd av rådetsrekommendation uppdrog den åt järnvägsstyrelsen, lanl-bruksstyrelsenoch medicinalstyrelsen alt undersöka frågan. Verksledningarna kunde inte enasom någon rekommendation. Medicinalstyrelsen tillstyrkte sommarlid medan de bådaandra avstyrkte. (Nordisk utredningsserie 1962:5). Sedan hade upphörtmed , avskrev frågan. Prop.1978/79:200 4 1.1.4 Nordiska ministerrådets utredning Frågan aktualiserades på nytt 1974, i . väckte tanken på att införa i bl. a. energibesparandesyfte. beslutade om att genomföra en utredning för alt undersökaförutsättningarna för att införa gemensam , altemativt ändradnormaltid dvs. året om, i de nordiska ländema. Utredningen lade framsin betänkande (Nordisk ulredningsserie 1974:12). Utredningen fann att del inte var möjligt att genomföra enexakt och heltäckande samhällsekonomisk kalkyl över införande av sommartideller ny normallid. Analysen försvårades dessulom av all fördelar och nackdelarinte berörde samma grupper i samhället. Utredningen ansåg sig emellertid kunnakonstalera att, vid införande av i , och underperioden den 1 april-den 1 oktober, de någorlunda mätbara kostnadema i slort sellbalanserade de mätbara fördelarna. Vid införande av ny normaltid i samma länderskulle fördelarna sannolikt överväga i varje fall i och . Omändrad tidsberäkning i de tre ländema borde genomföras eller ej torde därförenligt utredningens uppfattning bli beroende av vilket värde ny normaltideller kan ha från trivselsynpunkt. Enligt uiredningens uppfattning tydde det inhämtadematerialet på atl om endast ett av de tre länderna skulle införa ändradtidsberäkning skulle kostnaderna för de tre berörda ländema komma att varastörre än fördelarna. Utredningen ansåg det därför väsentligt, alt om ändradtidsberäkning infördes i någon form, detla skulle ske på samma sätt och vidsamma tidpunkt i de berörda ländema. Om ändrad tidsberäkning hela åretinfördes i dessa länder skulle man uppnå en med överensstämmande tidvilket skulle ligga i linje med de synpunkter som fördes fram från finsk sida. Utredningen sändes på remiss bl, a, i , Denövervägande remissopinionen var negaliv. Vid etl möte fannministerrådet atl det inte fanns förutsättningar alt gemensamt införa en ändradtidsberäkning för , och , 1.1.5 Behandlingen i svenska Motioner om alt införa eller nynormaltid harframlagts vid 1926, 1940, 1964, 1974, 1975/76 och 1978/riksdagar. De tresenaste gångerna gällde förslagen altemativt ny normaltid. Förslagenhar huvudsakligen motiverats med hälso- och trivselskäl. Även möjlighe-tematill energibesparing och större trafiksäkerhet har framhållits i förslagen.Motionerna vid tidigare års riksdagar har i samtliga fall avslagits. Vid behandlingen av de senaste motionerna hänvisadesocialutskottet till vad som hade framkommit i den nordiska utredningen och lillministerrådets beslut. Emellertid ansåg utskottet att frågan borde tas upp pånytt om den europeiska gemenskapen skulle besluta införa . 1978/79: 200 s Mot bakgrund av utvecklingen i sammanställdes hösten1977 en departementspromemoria (Ds H 1977:2) Införande av sommarlid, som redovisadebl. a. ministerrådets utredning och de svenska remissinstansernas inställningtill denna samt händelseutvecklingen . Vissa slutsatser drogs ocksårörande den situation som skulle inträffa om och infördesommartid. Promemorians slutsatser torde fogas till protokollet som bilaga I. Den övervägande remissopinionen är positiv till allsommartid införs i om så sker i och . a. deremissinstanser som företräder jordbrukels intressen framför emellerlidnegativa synpunkter. En sammanställning av remissvaren torde fogas tillprotokollet som bilaga 2. 1.2.1 Övergång till sommarlid Under 1970-talel har ett stort anlal europeiska länderinfört . Enligt tillgänglig information kommer att tillämpasunder i sammanlagt femton europeiska länder nämligen , ,, , , , , , , , . Denvästtyska förbundsdagen har godkänt en lag som ger regeringen fullmakt attinföra . Regeringen har emellertid förklarat alt den inte kommer attutnyttja fullmakten om inte införs också i . Dettamotiveras med att olika tid skulle vara en markering av delning. Dessulomskulle särskilda problem uppstå för , som omfattas av lagen. OmVästtyskland är det sannolikt att även gör det. Enligten dansk fullmaklslag kan statsministern besluta om införande avsommartid efter hörande av folkelingets näringsulskott. Utskottet hartillstyrkt införande av . Om införs i kommer del sannoliktatt ske också i . I har däremot en folkomröstning nyligenupphävt ett beslut att införa , 1.2.2 Verksamheten i internationella organisationer Frågan om har diskuterats i EG sedan år 1975.Kommissionen lade då fram ett förslag om alt skulle införas för allaEG-länder. Bland var del framför allt som avstyrkteförslaget, men även vissa andra stater var avvisande. Förslaget föll därför.Flera av ländema har sedermera på egen hand beslutat införa . Kommissionenhar därefter föreslagit en ordning där varje stat själv är fri att bestämma omden ska införa eller inte, men där man har- Prop.1978/79:200 6 moniserar den period i förekommande fall skagälla. Någon enighet har inte nåtts. Sommartidsfrågan har även diskuterats inom ochden Europeiska transportministerkonferensen (CEMT). När frågan om eller ny normaltid utreddes avnordiska ministerrådet, gälide den närmast en isolerad skandinavisk ellernordisk övergång. har införts i flertalet väst- ochsydeuropeiska länder. Om införs också i kommer Danmarkmed säkerhet att följa efter, och möjligen även . Därmed kommerfrågan i ett delvis nytt läge för del. En departementspromemoria i frågan sändes på remiss underår 1977 och en majoritet av remissorganen ställde sig positiva till attsommartid införs i om del sker i och . Det som flertalet remissinstanser anser vara del starkasteskälet för är behovel av samordning med våra grannländer. Om en övergångtill eller ny normaltid skulle ske i våra grannländer utan att detsamtidigt sker i skulle detta skapa betydande svårigheter i kommunikalionema.Del omfattande nätet av inlemalionella tåg-, färje-och flygförbindelser medinhemska anslutningar skulle mbbas. Del skulle vara komplicerat och dyrbart attgöra om de svenska tidtabellema så att den svenskainrikestrafiken fungerar tillfredslällande som internationellaanslutningar bevaras. I många fall kan det bli nödvändigt att sätta in exiraförbindelservilket medför extra kostnader utan motsvarande intäkter. Dessutom kanomläggningarna behöva ske än då trafikförelagenstidtabellsbyte normalt sker. Svårigheter skulle också uppslå i t. ex, poslväsendet.Dessutom innebär olika tid i och våra grannländer att den gemensammakontorstiden minskar, vilket kan skapa komplikationer för t. ex. handeln,bankerna och nyhetsförmedlingen. Trafikföretagen och andra som år 1974åberopade liknande skäl mot etl isolerat skandinaviskt införande av ,anser nu att dessa skäl i stället talar för införande av , om så skeri våra grannländer. Särskilt viktig är samordningen med . har ansetts tala atl det skulle ge flerljusa timmar för människor med normal arbetstid. Detta skulle gestörre möjligheter att utnyttja fritiden och därmed ökad trivsel. Det skulle gepositiva hälsoeffekter genom att människor skulle fä mera solljus och detskulle stimulera till idrott och friluftsliv i större utsträckning. Vidareskulle det ha positiva effekter på turismen och underlätta arbetet iskogsbruket. Prop.1978/79:200 7 är emellertid svåra att mäta. Det skulle även innebäravissa fördelar från trafiksäkerhetssynpunkl genom atl det blir ljust under en siörredel av den tid då trafiken är tätast. Sannolikt skulle införande av medföra en vissbesparing av energi för belysningsändamål. Emellertid kan denna besparingmotverkas av andra effekter av omläggningen, t. ex. ökat behov av uppvärmningav främst arbetslokaler och att ökad fritid torde medföra en ökad resefrekvens. Nackdelama skulle främst bli kännbara för jordbruket underskördetiden. Införande av sommarlid eller ny normaltid skulle medföra all skördearbetetpå grund av daggen måste förskjutas framåt. Jordbru-kama skulle på såsätt komma i otakt med samhället i övrigt. Ett likartat problem anses föreliggaför kustfisket, för vilket tidsförskjutning dessutom kan skapa Iransportproblem.Slulligen kan medföra vissa problem för väderlekstjänsten i fråga omobservationstiderna. De särskilda fördelarna med en ny normaltid, dvs.sommartid året om, skulle ligga i att man slipper en tidsomställning två gångerom året. Denna innebär vissa praktiska besvär och medför enligl norskaerfarenheter anpassningsproblem för en del människor under en övergångslid. Dessulomkan de fördelar från hälso-, trivsel- och trafiksäkerhetssynpunkl m.m.. som jagnyss nämnde, tillvaratas under än . Åandra sidan skulle ny normaltid innebära en ökning av antalet mörka limmarunder normal arbetstid . Detla skulle skapa svårigheter påarbetsplatser med sådant utomhusarbete, som inle kan försiggå i mörker. Dettagäller i första hand inom skogsbruket, men också flera uppgifter inom t. ex.vägverket och . Om inför ny normaltid medan ländema runtomkring har uppslår också de problem inom kommunikationssektorn somjag nämnde lidigare, men med den skillnaden att de inträffar undervinterhalvåret. De problem som skulle uppstå inom kommunikationssektorn omvåra grannländer införde utgör enligt min uppfattning del främsta argumentetför alt införa också i . De andra fördelar som harbör också beaktas. är emellertid kvällarna ändå myckellånga på våra breddgrader. Sannolikt skulle dessa effekter därför inte bli så slorasom i andra länder. Effeklen skulle bli störst och i börjanav hösten. Elt införande av skulle skapa vissa svårigheterför jordbruket genom att arbetet kan behöva förskjutas i liden. Jag vill emellerlidpåpeka alt svårigheterna bara gäller , som kan uppskattas tilltvå ä för spannmålsskörden och ungefär lika mycket för vallskörden.Vid en samlad bedömning uppväges enligl min mening svårigheterna för jordbruketav de fördelar som en enhetlig lidsberäkning skulle innebära för kommunikationssektom. För egen del anserjag att, om införs i ,är motivet Prop.1978/79:200 8 starkt för att också införa i . Det vorei en sådan situation önskvärt att en eventuell omläggning också skulle ske iNorge. Om skulle införas i som en följd av utvecklingen iVästtyskland bör därför överläggningar tas upp med de andra skandinaviskaländerna. Syftel med dessa överläggningar skulle vara alt om möjligt mellanDanmark, och få till stånd enhetlighet i fråga om både tidsperiodoch tidlängd för . Det är f n. oklart om och när kommer alt införasi och frågan i så fall aktualiseras för oss. De överläggningarsom äger rum mellan och har ännu inte lett till någotresultat. Diskussionerna inom den europeiska gemenskapen fortsätter. Om ett beslut fallas, kan det emellertid ske med kortvarsel. De svenska kommunikationsföretagen har framfört krav på enförberedelsetid . För att detta skall kunna vara möjligt är detönskvärt att ett svenskt beslut om kan fattas så snart läget påkontinenten klarnar. Om inte har någon invändning mot atl regeringenunder de förutsättningar som jag har angett beslutar om införande av ,bör de berörda myndigheterna och företagen kunna påbörja en planering så att enövergång kan som övriga länder i . 2.2 Period och tidpunkt för övergång De länder som har infört har fastställtskiftande perioder för den. Bland de länder som normalt tillämpar väst- eller mellaneuropeisktid kommer sannolikt följande perioder att tillämpas : slutet mars-slutet oktober: , : , , ,, . Samma periodhärföre-slagits i , . Även om vissa länder genomför övergången i samma vecka,sker den ibland på olika veckodagar eller klockslag. En naturiig följd av de allmänna motiv för somjag har redovisat är att , vid en övergång tiil , bör väljaden period och tidpunkt för övergång som tillämpas i andra länder och särskilti våra närmaste grannländer. Bredaste möjliga enhetlighet bör eftersträvas.Det bör ankomma pä regeringen att fastställa perioden och tidpunkten för övergångm. Som jag sade, har flertalet europeiska länder valt enperiod som sträcker sig fr. o. m. april t. o. m. september. En gemensam periodhar diskuterats inom de europeiska gemenskaperna och i har föreslagit en kompromisslösning som sträcker sig frånbörjan av april till millen av oktober. Någon enighet har ännu inte Prop.1978/79:200 9 uppnåtts och frågan kommer kanske inle atl lösas förränVästtyskland beslutar införa sommarlid. Del finns goda utsikter att deeuropeiska ländema då ska nä fram till en gemensam period. Om så inte skerkommer i alla fall alla länder utom ett på den europeiska kontinenten atltillämpa . Ett väsentligt önskemål är att perioden så nära som möjliglansluler lill de lidpunkter då flygbolagen och järnvägama byter lidtabell, dvs.månadsskiftena mars//november, resp. maj//oktober. Om man uppnår en gemensam period som omfaltarapril-september, så kommer den att sammanfalla med elt lidlabellsbyte förflygbolagen och etl för jämvägama. Perioden skulle dessutom bli så lång att mani rimlig grad kan utnyttja de fördelar som har. Veckodagen och tidpunkten för övergång till och frånsommartid har diskuterats inom en expertkommitté under , Det råderdär enighet om att övergången bör ske med liten trafik och attdet bör ske i alla länder oavsett lokal tidsberäkning.Majoriteten stödjer förslag att del bör ske morgon,kl, 01,00 Greenwich-tid, dvs, kl, 02.00 svensk normaltid. Om övergången sker innebär detta att klockanställs fram till . Timmen utgår således. Detdygnet blir alltså långt. Vid återgång till normaltid kommer tidsinlervalletmellan 01,00 och 02,00 således alt omfatla två limmar. Man kan lämpligen skiljatimmarna ål genom att ange dem som t. ex '"01.15 normaltid" resp."01.15 ". Eventuella problem rörande arbetstider i sambandmed övergångarna får lösas av arbetsmarknadens parter. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för införande av som jaghar förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposiiion föreslå att anta del förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1978/79:200 10 Överväganden och sammanfattning ur departementspromemorian(DsH 1977:2) "Införande av " 1 det följande görs en genomgång av de olika fördelama ochnackdelarna med elt införande av eller ändrad normaltid och enjämförelse av de två allemativen. Genomgången sker mot bakgrund av det fallet atlsommarlid införs i och . Besparing av energi, främst för belysningsändamål harvarit del vanligaste argumentet för , såväl när frågan aktualiseradesunder som . Dessa möjligheter har bedömtsmycket olika. I har man t, ex, uppskattat dem till av elektricitets- ochvärmeförbrukningen, i till och i till 0,1-0,,Det är också uppenbart att möjligheterna till besparingar beror på en rad faktorer.En faktor är respektive lands geografiska läge - fördelama avlar relativt settju längre från ekvatorn landet ligger. En annan är energikonsumtionensfördelning på olika ändamål - industrins konsumtion och eluppvärmning påverkasi mindre grad än belysningen. Slulligen inverkar också fördelningen mellanolika kraftkällor och det säll på vilket anläggningen genomförs. I samband med Nordiska ministerrådets utredning 1974uppskattade svenska vattenfallsverket den möjliga besparingen lill 0.5 procentav el förbrukningen vid införande av ny normaltid. skulle besparingen bli . Frågan är sedan om denna inilialabesparing motverkas av andra effekter av omläggningen. Remissinstanserna harnämnt extra låg- och flygförbindelser vid etl ensidigt nordisk införande avsommartid, ökal behov av uppvärmning av lokaler, ökat friluftsliv och därmedökat transportbehov samt artificiell torkning av spannmål. Av dessa skäl varbl. a. inte övertygad om en omläggning skullemedföra någon förändring av energiförbrukningen. Vissa remissinstanserbetvivlade också att eventuella besparingar skulle uppväga kostnadema i övrigtför en reform. Ulredningen ansåg emellertid atl även om besparingarna var smårepresenterade de betydande värden genom att de upprepades vaije år. Del torde inte vara möjligt alt med visshet fastslå om enändrad tidsberäkning medför en energibesparing och med hur mycket.Sannolikheten talar dock för alt en viss besparing sker. Denna är störst vidändrad normaltid och blir större ju som omfattas, 6.2 Hälsoeffekter, trivsel, turism Även hälsoeffekter har åberopats till förmån för sommartidoch ny normaltid. De utgjorde det främsta motivet för att infördes iNorge 1959-1965, Dessa skäl har också framförts av medicinalstyrelsen i 1962års utredning och av i dess remissvar 1974, Den ökade möjlighetentill solljus och därmed ökad dos av D-vitamin skulle ha en allmän 1978/79:200 11 konditionshöjande effekt och minskainfektionsbenägenheten. Dessutom skulle den bidra till att förmå stora delar avbefolkningen till ökad motionsverksamhet. Detta skulle ha en positiv inverkanpå det allmänna hälsotillståndet. Det skulle också vara en fördel urtrivselsynpunkt. De flesta remissinstanser som berör frågan delarsocialstyrelsens syn. påpekar dock att den ultraviolettastrålningen är svagast när solen slår lågt. Ett par remissinstanserifrågasätter om man verkligen i någon större utsträckning kommer att utnyttjadagsljuset till ökat friluftsliv. En av erfarenhetema från varalt man erhöll en tydlig förlängning av turistsäsongen och alt en stor del avseptember blev semestermånad samt att antalet utländska turister ökade. Sannolikheten talar för atl en ändrad tidsberäkning skulleha de positiva verkningar som angetts här. Del är emellertid svårt att säga ivilken utsträckning de kan uppnäs och vilken betydelse de ska tillmätas. Klartär att fördelarna skulle vara störst och september-november.Från denna utgångspunkt skulle alltså ny normaltid vara all föredra. Effekternaav blir större ju som omfattas, Av nordiska ministerrådets utredning kan utläsas atlinförande av i inte skulle medföranågon ökning av antalet mörka limmar mellan kl, 07,00 och 16.30. dåbefolkningens flertal torde ha sin arbetstid. Etl införande av ny normaltid,eller , som också omfattar , skulledäremot innebära en ökning av antalet mörka arbetstimmar . Denna ökningkompenseras delvis av en minskning mol arbetstidens slut. De mörka timmarnaföre , dä de flesta utomhusarbeten är avslutade, försvinner praktiskttaget helt nordlig bredd (). Nettot blir ändå en ökning avantalet mörka timmar under normal arbetstid. För vissa utomhusarbeten som inlekan försiggå i mörker innebär delta en minskning av den effektiva arbetstidenoch därmed ökade kostnader. Del gäller bl. a. skogsbruket samt en del avvägverkets och televerkels arbete. En särskild fråga är hur ökningen av antalel arbetstimmari mörker påverkar risken för olycksfall i arbetet. Enligt ulredningen visarundersökningar av arbetsolyckomas fördelning över dygnet att mörker jämförtmed andra faktorer inte har så stor betydelse. Man antar också atl risken förolycksfall i arbetet, liksom fallet är beträffande trafikolyckor, är större vidmörker än vid mörker om morgonen. Arbetarskyddsstyrelsen har f.ö. inte haft någon erinran mot ny normaltid. Slutsatsen av delta blir alt ny normaltid skulle ha vissaolägenheter och alt sommarlid är alt föredra ur arbelstidssynpunkl. Om eller ny normaltid införs kommer en deltrafik som sker i dagsljus att försiggå i mörker, medan påeftermiddagen en del trafik som förekommer i mörker skulle komma att äga rumi dagsljus. Eftersom trafikmängderna i regel är stöne än påmorgonen blir följden av ändrad tidsberäkning en ökning av det trafikarbete somsker i dagsljus. Erfarenheter såväl i som i andra länder visar attolycksfallsrisken är avsevärt större i mörker än i dagsljus. Risken förolyckor är dessulom större i mörker än i mörker på morgonen.In- Prop.1978/79:200 12 förande av bör därför få till följd att antalettrafikolyckor minskar. Med hänsyn till statistiska mått på trafikrisken idagsljus respektive mörker har det bedömts att antalel personskadeolyckorskulle minska med lågt räknat 60 siycken om infördes . Det motsvarar en minskning av antalet skadade ellerdödade i trafiken med över 100 personer. Därtill kommer en minskning avolyckor som bara medför egendomsskador. Vad beträffar kommunikationerna i övrigt påverkas främstflyget och järnvägen av en eventuell övergång til! 1 tidigaresammanhang har bl. SAS och SJ avstyrkt en isolerad nordisk eller svenskövergång med hänsyn till de problem av trafikteknisk,servicemässig och ekonomisk natur som uppslår för den internationella trafikenoch de inhemska anslutningarna till denna. Samma problem uppslår emellertid omEG-länderna men inle inför sommarlid. Slarka skäl talar därför för altSverige inför sommarlid om EG-ländema gör del. En samordning med ärsärskilt betydelsefull.