prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Besparingsalternativetinnebär för domkapitlens del huvudsakligen personalinskränkningar samt beträffandesliflsnämnderna och kyrkoherdarna för döva främsl minskad reseverksamhet. Domkapitlenframhåller atl alternativets genomförande skulle medföra stora svårigheler förstiftsmyndigheterna attfullgöra sina åligganden. Denav i Slockholm begärda höjningen av anslagsposten till expenseravser bl. a. hyra av kopieringsmaskin samt renovering av stolar i sessionssalen(-1- . Domkapitleni , , , , , och föreslår, atlen halvtidstjänst som stiflsnolarie för personaladministraliva uppgifterm, m, inrättas vid resp. domkapitel (-1- ). Ärkebiskopen föreslår,att vid ärkebiskopens kansli inrättas en halvtidstjänst som l:estiftsnotarie för samordning av personalpolitiken vid domkapitlen samt enkontoristtjänst (+ ). Domkapitlen i och anhåller att IS var sin nyamanuenstjänst och i att fö en halvtidstjänst som stiftsnotarie (-1- 239 000kr.). Vidare anhåller domkapillen iLinköping och om nya kontoristljänster, i Göleborg om en halvtidstjänst som kontorist,i Sirängnäs om en tjänslsom kansliskrivare och i om en halv sådan tjänst. Sommotivering för den föreslagna uppräkningen av domkapitlens anslag tillreseersättningar anförs bl. a. behovet av medel för att läcka resekostnaderi samband med personalutbildning. Denföreslagna höjningen av expensposten under II. Övriga domkapitel innefattar bl. a.kostnader för möbler och utrustning (-(- . Enligt beslut avriksdagen (prop. 1977/78:100 bil. 18, KrU 1977/78:16, rskr 1977/78:139) för fr.o. m. innevarande budgetår ur kyrkofonden bestridas kostnaderna för sexhalvtidstjänster för personaladminislrativa uppgifter inom svenska kyrkan.Jag föreslår att ytteriigare tre sådana halvtidstjänster får inrättas. Innehavaren av en av dessatjänster bör få till uppgift att samordnadet personaladministrativa arbetet vid domkapillen. Kostnaderna förtjänsterna bör helt bestridas ur kyrkofonden. Med hänvisning tillsammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hardärvid beräknai medel för en konloristtjänst vid ärkebiskopens kansli. Med hänsyn till de kostnader förvaltningen avprästlönefondsfastigheter ochboställsskog medför för stiftskanslierna har jag vidare räknat med ett ökal medelsbehov för lillfällig personal,reseersättningar och expenser vid stiftsnämnderna. Uppbördsmedlen från nämnda förvaltning har äom jag redananfört tagits Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 93 upp endasi med preliminärt beräknade belopp. Skulle detvid den slutliga beräkningen av bidragen från denna förvaltning - vilken beräkningkan ske förstunder - visa sig att förvaltningen bör belastas med andrabelopp än jag har antagit, bör regeringen äga rätt atl besluta om den ändring av kyrkofondens bidrag somföranleds av den ändrade beräkningen. Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen att 1. till Domkapitlenoch sliflsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader för /80anvisa elt förslagsanslag av , 2. bemyndigaregeringen atl besluta om ändring av kyrkofondens bidrag enligl vad jag anförl, 3. medgeall ur kyrkofonden fr. o. m. den t. v. får beslridas kosinaderna för ytteriigare tre halvtidstjänster för personaladministrativa arbetsuppgifter inomsvenska kyrkan. Ersättningar till kyrkor m. m. 1977/78 Uigift 172 497 1978/79 Anslag 140 000 1979/80 Förslag 140 000 Detta anslagbelastas lill största delen med ersättningar till domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Ur anslaget utgår ocksåindelningsersättningar lill vissa domkyrkosysslomän. utgicksammanlagt omkring 1 500 ersättningar lill egentliga församlingskyrkorsamt vissa domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Efter medgivandeavkyrkomötet (kskr 1946:6)och enligt beslut av (prop. 1947:46, SU1947:65, rskr 1947:168) indrogs emellertid flertalet ersättningar, som hade utgått uranslagel, vid utgången av /47. Undanlag har gjorts för domkyrkorsamt de förutvarande domkyrkorna i och . Möjlighet finns förregeringen alt om särskilda skäl föreligger låta församlingskyrka behålla sin ersättningeller få gotlgörelse för denna. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt tillErsäUningar till kyrkor m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 94 1977/78 Utgift 5 050 737 1978/79 Anslag 5 051000 1979/80Förslag 5 051000 Enligt 11 §lagen(1970:940)om kyrkliga kostnader(ändrad 1975:1323)skall från slalen förvarje år utgå ersättning lill kyrkofonden med . för prästerskapets tillstaten indragna tionde m. m. Ersättningen bestrids från delta anslag, som för innevarande budgetår äruppfört med ett avrundal belopp av . Anslagel bör förnästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen atl lillVissa ersäUningar till kyrkofonden för /80 anvisa ettanslag av . Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. 1977/78 Utgift 593 027 1978/79 Anslag 702 000 1979/80Förslag 752 000 Enligtkyrkomusikerförordningen (1950:375; omtryckt 1973:681, ändrad senasi 1977:384)skall kantorstjänsl som regel vara inrättad i kyrkomusiker-distrikt med lägreinvånarantal än 5 (X)0. Kantorstjänst kan vara antingen skolkantorstjänst, dvs.tjänst som kyrkomusiker och lärare i för klass på lågstadieteller mellanstadiet, eller kyrkokantorstjänst, som är en självständigkyrkomusikalisk tjänst. I mindre kyrkomusikerdistrikt, där kantorstjänst av organisatoriska skälinte lämpligen kan inrättas eller behållas, för s. k. orgelspelare anställas. För utbildning avskolkantorer anordnas särskilda sommarkurser, som i första hand äravsedda för elever vid lågstadie- och mellanstadielärariinjeroch för lärare som genomgått utbildning vid dessa linjer. Varje kursför omfatta högst 24 deltagare. 1 anslulning till kurserna förrättas organist- och kanlorsexamen, som utgördet kyrkomusikaliska behörighetsvillkoret för anställning som kantor. För behörighel tillkyrkokantorstjänst krävs utöver den kyrkomusikaliska behörigheten en särskild pedagogisk examen förkyrkokantorer. För avläggande av denna examen anordnas särskilda kurser, vilkautgörs av brevkurser i musikhistoria och pedagogik samt sommarkurser i metodikjämte övningsundervisning. Från anslagel bestrids kostnader för arvoden, resekostnadsersättningaroch Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 95 traktamenten lill kursledare, examinaiorer och censorer samt andrautgifter i samband med kurserna ochexamina. För innevarande budgelår har vidare under detla anslag beräknais . som bidrag lill kurser för orgelspelare. Bidrag kan utgå till orgelspelarkurs, som anordnas av eller av annanhuvudman i samarbete med kommittén.Beslut om bidrag meddelas av Musikaliska styrelse, som har tillsyn över kurserna. Arvoden lillkursledare, examinaiorer och censorer utgår med av regeringen fastställdabelopp. Frågan om dessa arvoden är f. n. föremål för förhandlingar. Ersättningenkan därför komma alt regleras i kollektivavtal. Anslaget föreslåsbli höjt med . till ökadekostnader för arvoden åt kursledare och kurslärare. Vidare begär styrelsen ytteriigare . till reseersättningar och övriga utgifter vid kurseroch examina. Anslaget bör höjasmed . Jag hemsläller atl regeringen föreslår att tillKurser for utbildande av kyrkomusiker m. m. för /80 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor 1978/79 Anslag 1200 000 1979/80Förslag 2 100 000 Från anslagetbestrids innevarande år kostnader för ytlre underhållsarbeten på Storkyrkani och för restaurering av . För nästa budgetår haranslag begärts till restaurering av domkyrkorna i och . Enligt beslut avriksdagen (prop. 1977/78:100 bil. 18 s. 83, KrU 1977/ 78:16, rskr1977/78:139) skall statsbidrag utgå till ytlre restaurering av domkyrka.Kostnaderna för den yttre restaureringen har beräknats tillca 2,9 milj. kr. enligl prisläget den1 . Av dessa kostnader skall staten bestrida fyra femtedelar och församlingen en femtedel. i Skarahar tillsalt en kommitté för restaureringen. Kommittén har låtitutreda vilka åtgärder som krävs för att trygga yttre och inrebestånd och vilka ytterligare åtgärder som erfordras för alt fö Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 96 i ell byggnadsiekniskl godtagbart skick. Enligt dennaulredning erfordras för yllre restaurering av , för inrerestaurering , för gångbeläggning på plan 60 000 kr.och för kulturhistorisk konlroll . Av de redovisade kostnaderna förden inre restaureringen avser . utbyte av elektriskaledningar.Den elektriska installationen är i dåligt skick och innebär enbrandrisk för . föreslåratl statsbidraget fördelas på budgetåren 1979/80 och 1980/81. För budgetåret1979/80 anhåller om ett statsbidrag på . ISträngnäs anhåller om ett statsbidrag på 4,5 milj. kr. till reparationsarbetenm, m. på . De planerade arbetena avser bl. a. reparation av tak,fasadytor och fönster, förbättring av brandskyddet samt vissa inredningsarbetenm. m., däribland anordnande av ny skrudkammare saml konservering av altarskåpoch skrudar. Kostnaderna för dessaarbelen har beräknats lill . Riksandkvarieämbetetframhåller att de föreslagna åtgärderna för byggnadens bestånd ochden föreslagna konserveringen av inventarierna är lika angelägna samttillstyrker atl medel anvisas både för renovering av byggnaden och för konservering avinventarierna. ,som endasi yttrat sig angående de föreslagna byggnadsarbetena, föreslår medhänsyn till rådande osäkerhet om det totala behovei av ytlre reparationer på att i första handen begränsad etapp av yttre restaureringsarbelenprojekteras och genomförs. Kostnaderna för dessa arbeten uppskattas lill . En på erfarenhet grundad redovisning av fortsatta årsvisa arbeten bördärefter upprättas. Kammarkollegieterinrar om all statsbidrag enligt tidigare tillämpade principer endastbeviljals för arbeten avseende "monumentala delar". Vid densenaste restaureringen /76 utgick statsbidrag motsvarande treIjärdedelar av kostnaderna för sådana arbeten (prop. 10,KrU 1975:3, rskr 1975:45). Kostnaderna för de nu erforderiiga yttre reslaureringsarbetena kan komma alt väsentligtöverstiga de beräknade. Kollegietanser det därför inte möjligt atl nu ta närmare ställning till frågan omsiorieken av del belopp varmed staten resp. samfälligheten bör bidra tillbekostande av planerade åtgärder. Kollegietförutsätter atl denna fråga blir föremålför förhandlingar. I anslulning lillvad anfört föreslårkollegiet, att etl belopp av . anvisas av statsmedel till projektering och genomförande av en första etappav de yttre restaurerings-arbetena på . Den föreslagna restaureringenav omfattar såväl utvändigasom invändiga arbeten. För innevarande budgelår har . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 97 anvisats till förberedande ålgärder för samt ett påbörjande aven ytlre restaurering. Jag räknarför nästa budgelår med elt medelsbehov av I . för statsbidragtill den yllre restaureringen och kulturhistorisk konlroll. I den planeradeinre restaureringen ingår utbyte av elektriska ledningar till en beräknadkostnad av ca . Detta arbete är brådskande och jag tillstyrker därföratt statsbidrag får utgå med fyra femtedelar av ifrågavarande kostnader underförulsältning att tar på sig den återstående femtedelen.I övrigt är jag inte beredd att nu ta ställning till förslaget om inre restaurering av . Även vissa av deföreslagna arbetena på är av brådskande karaktär. Jag föreslårdärför att . anvisas till projektering och genomförande av en begränsad etapp av yttrerestaureringsarbeten. Jagförutsätter all församlingarna lar på sig en del av kostnaderna för dessaarbeten. Förhandlingar härom kommer att tas upp med . Ställning får senare tas tillbehovet av ytterligare restaurerings-arbeten. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med sammanlagt 2,1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till restaurering av äldre domkyrkor för /80 anvisa etl reservationsanslag av 2 lOOOOOkr. Bidrag till restaurering av klosterkyrka 1977/78 Utgift - Reservation 1800 000 1978/79 Anslag 1800 000 1979/80 Förslag 1800 000 Med stöd av Kungl.Maj:ls bemyndigande den 10december 1971 tillkallade dåvarande statsrådetMyrdal professorn som sakkunnig för att utarbeta förslag tillrestaurering av . Densakkunnige avlämnade sitt förslag (Ds U 1975:6). Av förslaget framgåratt kyrkans murverk ärallvariigt skadat av fukt, som genom bl.a. salt- och frostsprängningar försvagat den ytlre bärande konstmktionen. Restaureringen föreslås ske i två etapper. Denförsta etappen, som beräknas ta 2 1/2år, avser bl.a. utvändig dränering,uttorkning och omfogning av murverketi koret saml brandskyddsåtgärder. Den andra etappen, som beräknas ta , avser i huvudsak arbeten pålånghuset. Kosinadema för restaureringen beräknas till 9 milj. kr. Regeringen har genombeslut uppdragit åt att med utgångspunkt i nämndarestaureringsförslag projektera en första etapp av restaureringen t. o. m.bygghandlingar. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 98 beslut har regeringen medgett attbyggnadsslyrelsen får projekleraäven arbelen ingående i den andra etappen av restaureringen t. o. m. bygghandlingar. Planeringen ochprojekteringen skall ske i samråd med och Vadstenaförsamling. Vissa av deplanerade restaureringsarbetena har ansetts särskilt brådskande. Enligt etlmellan staten och träffat avtal skall av byggnadsstyrelsenföreslagna brådskande byggnadsåtgärder til! en beräknad kosinad av 1 655 000kr. i prisläget utföras på klosterkyrka.Staten skall betala nio tiondelar av kostnaderna för ifrågavarande arbelen och församlingen entiondel. Jag räknar med attbyggnadsstyrelsen skall kunna redovisa ett detaljerat restaureringsförslagmed kostnadsberäkningar . Nya förhandlingar kommer därefter att tasupp med församlingen om fördelningen av kostnaderna för restaureringen. Det är därförinte möjligt att nu ange hur stor del av kostnaderna som bör falla på staten.För / 80 räknar jag med ett oförändrat medelsbehov av 1,8milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår att tillBidrag till restaurering av för /80 anvisa elt reservationsanslag av I 800 000kr. Bidrag till ekumenisk verksamhet 1977/78 Uigift 230 000 1978/79 Anslag 270 000 1979/80Förslag 320 000 Från anslaget utgårinnevarande budgetår dels bidrag till med . tillbestridande av årsavgift till Kyrkomasväridsråd, dels bidrag till Nordiska ekumeniska institutet med . Nämnden har för är1978 beviljat Kyrkornas världsråd ett till . har betydande ekonomiska svårigheter. Mer än hälften av medlemsländerna hör hemma i fattigaländer i , , Latinamerikaoch det karibiska området. Medlemsländerna i den rika världen måste därför till en väsentlig del svara för väridsrådets budget. Den finansiella situationen har tvingat väridsrådet att trotsökade uppgifter minska staben . Medlemskyrkorna har medanledning härav uppmanats att förkommande år planera för en åriig ökning av anslagen som är tillräcklig för att kompensera verkningarna av inflationen.Nämnden anhåller för nästa budgetår om statsbidrag med . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 99 Sedangeneralförsamlingen i arbelar Kyrkornas världsråd intensivt medfrågan om de mänskliga rättigheterna. Det löpande arbetet är i stor utsträckningutlagt på regionala ekumeniska organ. För kyrkorna i är det enviktig uppgift att bevaka dessa frågor utifrån dokumenten från Konferensen om säkerhet ochsamarbete i i sommaren1975. Det regionala ekumeniska organet Konferenz Europäischer Kirchen har fattat principbeslut om att upprättaett "Kyrkornas program om mänskligarättigheter för genomförande av slutakten från ". Programmet är avsett att ha försökskaraktär och iförsta hand löpa . Kostnaderna beräknas till . Ärkebiskopen anhåller med anledning härav om ett bidrag urkyrkofonden på 50 fJOO kr. för ifrågavarande ändamål under budgetåret1978/79. Nordiska ekumeniska insiiluiet Institutet anhåller om ett oförändrat anslag på . Med anledning av ärkebiskopensanhållan om bidrag för upprättande av ett kyrkornas program om mänskliga rättigheter framhållerkammarkollegiet, att kollegiet finner det angeläget att kyrkliga insatser föratt främja respekten för grundläggande mänskliga rättigheter stöds ekonomiskt. Avprincipiella skäl avstyrker emellertid kollegiet att bidraget bestrids avkyrkofondsmedel. Däremot harkollegiet inte något att erinra mot att bidrag utgår av statsmedel. Jag tillstyrkerattur förevarande anslag för utgå som bidrag tillatt täcka kostnaderna för ettkyrkornas program om mänskliga rättigheter. Bidrag till och till Nordiska ekumeniska institutet bör utgå med oförändrade belopp. Anslaget bör alltsåför nästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag tdl ekumenisk verksamhet för /80 anvisa ett anslagav . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 100 Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna 1977/78 Utgift 190 000 1978/79 Anslag 223 000 1979/80Förslag 255 000 Enligt beslut avriksdagen (prop. 1966:34, SU 1966:51, rskr 1966:158) utgår bidrag avstatsmedel till de svenska utlandsförsamlingarna. Beslutet avsåg de svenskaförsamlingarna i , , , , , och BuenosAires, för vilka Kungl. Maj:t har fastställt kyrkoordning. Av anslaget förinnevarande budgetår utgår . som bidrag tillavlöning av kyrkvaktmäsiare ochbiträden på församlingarnas pastorsexpeditioner, medan . utgör gottgörelse åt den svenska församlingen i Londonför förlorad rätt till skeppsavgifter. De kostnader för avlöning av biträden ochkyrkvaktmäsiare som bör beaktas vidbidragets bestämmande uppgår enligt beräkningar till . Domkapitlethemställer, att bidraget för avlöningskoslnaderbestäms till hälften av dettabelopp, dvs. Vidare föreslår , att gottgörelsen till den svenska församlingen i även för nästa budgetår skall uigöra . På grund av församlingarnas ökade kostnader för avlöningav biträden och kyrkvaktmäsiare förordarjag atl anslaget för nästa budgetår höjs med . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag tillde svenska utlandsförsamlingarna för /80 anvisa ett anslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 101 Bidrag till reparationsarbeten på de svenskautlandsrörsamlingarnas kyrkobyggnader 1977/78 Utgift 50 000 Reservation 1978/79 Anslag 171000 1979/80Förslag 94 000 Från anslaget utgårinnevarande budgetår bidrag till reparationsarbeten på i . För nästa budgetårföreligger ansökningar om bidrag till arbetenpå de svenska kyrkorna i och . i SvenskaMargaretaförsamlingen i anhåller om statsbidrag med . avseendekostnader för brandskydd och förflyttning av skåp för elmätare ochsäkringar samt utbyte av fönsterkarmar, bågar och glas i kyrkobyggnaden.Kammarkollegiet har inte någol att erinra mot bifall till ansökningen. i UlrikaEleonora svenska församling i anhåller om slalsbidrag med . Av detlabelopp avser . kompensation för koslnadsökningar för tidigare utfördaarbeten på kyrkobyggnaden, . installering av nödutgångsljus och hörselslingor samt . anordnande av en irapphiss i kyrkan till hjälp förhandikappade. Kammarkollegiet anser inteatt församlingen bör få kompensation för koslnadsstegringar för tidigare arbelen. Vad gäller kostnaderna för installeringav nödutgångsljus och hörselslingorsamt anordnande av en irapphiss i kyrkan tillstyrker kollegiet att bidragbeviljas med ett till 36 000 kr.avrundal belopp. För nästa budgetår tillstyrker jag att statsbidrag förutgå med . för arbeten på i och med . förarbeten på iLondon. Anslaget bör alltså för nästabudgetår föras upp med . Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag tdl reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader för hudgetkret 1979/80anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 102 1977/78 Utgift 25 000 000 Reservation 1978/79 Anslag 27 000 000 1979/80 Förslag 28 000000 Från dettareservationsanslag utgår bidrag till religiös verksamhet (verksamhetsbidrag) enligtförordningen (1974:404) om statsbidrag lill vissa trossamfund (ändrad senast 1977:106). Verksamhetsbidrag utgår till församlingsom 1. tillhör annat kristet trossamfund än eller ingår i grupp av samverkande kristna församlingar utanförsvenska kyrkan, 2. är anslutet till frikyrkoråd eller på annat sättsamverkar med rådel och 3. tillhörsådant samfund eller ingår i sådan grupp av församlingar som betjänar minst 3 000 personer i . Tillförsamling som inte uppfyller villkorenunder I och 2 utgår bidrag om regeringen har förklarat atl det trossamfund församlingen tillhör kan komma i frågatill statsbidrag enligt nämnda kungörelse. Sådana beslut föreliggerbeträffande estniska evangelisk-lutherskakyrkan i , de förenade islamiska församlingarna i , katolska kyrkan i , de mosaiskaförsamlingarna i , de ortodoxakyrkorna i och ungerska protestantiska församlingen i . Frågan om bidragprövas av en samarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund eller grupper avförsamlingar som är anslutna till eller samverkarmed frikyrkoråd. I ärende om statsbidrag till församling inom samfund, som inle är anslutet tillfrikyrkorådet, skall samarbetsnämndeninhämta yttrande från en till nämnden knuten delegation. I denna delegation ingår bl. a. företrädare för detrossamfund som inte är representeradei samarbetsnämnden men som enligt regeringens beslut kan komma i fråga tillstatsbidrag. Ledamöterna i nämnden och i delegationen utses av regeringen. Ur anslaget utgårvidare sammanträdesarvoden och reseersättningar åt ledamöter och suppleanter isamarbetsnämnden och i delegationen samt ersättning till frikyrkorådet för information ochadministrativt arbete. De svenska friatrossamfunden har tillsammans ca 4 500 lokala församlingar med ca 306000 medlemmar. Den totala utgiftsvolymen beräknas tillca 650 milj. kr., varav täcksav statsbidrag. För många lokala församlingar är verksamhetsbidraget enförutsättning för att de skall kunna finansierabefintlig verksamhet och för att anställd personal skall fö behålla sinlönestandard. Förinvandrarsamfunden har statsbidraget ännu större betydelse. Det har inte varit möjligtatt samla in alla uppgifterom dessa samfunds totala utgifter, men allt tyder påatt statsbidraget täcker av utgifterna. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 103 Frikyrkorådel harhafl som mål atl få av samfundens och församlingarnasutgiftsvolym läckt av statsbidrag. Med tanke på det ekonomiska lägel haräskandena hållits tillbaka och det uppställda målel kommer inte atluppnås. För /80 anhåller frikyrkorådel atl anslagen lilltrossamfund räknas upp med 9 milj. kr., varav 4 milj. kr. för verksamhetsbidraget, 3 milj. kr. förlokalbidraget och 2 milj. kr. för bidrag till handikappanpassning avlokaler för trossamfund. När detta anslaginfördes genom beslul av riksdag framhöll kulturutskottet (KrU1971:15, rskr 1971:207) att bidraget borde ses som ett provisorium i avvaktanpå resultatet av arbetet inom 1968 års beredning om stat och kyrka.Beredningen föreslog senare i sitt betänkande (SOU 1972:36) att offentligrättsliga ställning skulle upphävasoch att det statliga stödet till olika trossamfund i samband härmed skulle omfördelas. I februari 1975inleddes överiäggningar i stat-kyrka-frågan mellan företrädare för staten ochsvenska kyrkan. Deltagarna i dessa överiäggningar presenterade i januari 1978etl förslag om ändrade relationer mellan staten och . Frågan omde framtida relationerna mellan staten och kommer att behandlas avkyrkomötet . Det statliga stödettill andra trossamfund än har ökat mycket snabbt.Anslagen till trossamfunden har sålunda stigit från 2 milj. kr. /72 till37,2 milj. kr. Av sistnämnda belopp avser 27 milj. kr. bidrag till religiös verksamhet och 10,2milj. bidrag lill anskaffande avlokaler för trossamfund. För nästa budgetår föreslår jag att verksamhetsbidraget räknas upp medytteriigare . I föregående årsbudgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 18 s. 89) redovisades enansökan från norska församlingen i om statsbidrag enligt kungörelsenom statsbidrag lill trossamfund. Föredragande statsrådet förklarade att dennafråga borde prövas i ett större sammanhang och att han fann det naturligtatt man i detta sammanhang också såg på de svenska utlandsförsamlingamasmöjligheter att finansiera sin verksamhet.