prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — () är tillsynsmyndighet, ochstatsbidrag ulgår lill såväl anordnandet som driften. Arbetsprövning sker ocksåvid statens arbetsklinik. Arbetsprövning syftar till all genom medicinsk,psykologisk och social utredning samt prakliska arbetsprov under yrkesmässigaformer kartlägga handikappade arbetssökandens intressen och anlag, fysiska ochpsykiska arbetskapacitet, arbetsmotivation och förmåga till samarbete med arbetsledningoch arbetskamrater. Arbetsträning är en i yrkesmässiga former och underläkartillsyn bedriven systematisk uppträning av handikappade personers fysiskaoch psykiska arbetskapacitet. Verksamheten har som målsättning atl förberedaeleverna för arbete. F.n. finns 30 arbetsvårdsinstitut med sammanlagt ca 2.800platser för arbetsprövning och arbetsträning. Kostnaderna för denyrkesinriktade rehabiliteringen vid arbelsvårdsinstituten uppgick är 1976 till115 milj. kr. 1 statsbidrag utbetalades för 38 milj. kr. Ca 102 milj.kr. har investerats i byggnader och maskiner t.o.m. budgetårel 1976/77. Avdetta belopp har staten bidragit med ca 33 milj. kr. Arbelspsykologiskakonsultinsatser, främst i form av s.k. anlagsundersökningar, används av arbetsmarknadsverketsom hjälpmedel för alt siödja den arbetssökande i olika val- ochanpassningssitualioner. Anlagsundersökningar och andra psykologinsalser vidarbetsförmedlingarna uiförs av olika fristående arbelspsykologiska institut.Institutens verksamhei beräknas lill ca 90 proceni bestå av olikakonsultinsatser beställda av arbetsmarknadsverket, därav nära hälften i sambandmed yrkesinriktad rehabilitering. DelIIA:6 Skr 1978/79:103 316 1976/77utfördes ca 15.500 anlagsundersökningar på uppdrag av arbetsmarknadsverket.Statens koslnader för verksamheien uppgick /77 lill ca 24 milj.kr. Härtill kommer dock vissa koslnader för psykologmedverkan i saniband medrehabiliieringsinsatserna vid AMU-centra som bekostas från anslaget lorarbetsmarknadsutbildning. Jämsidesmed den kommunala arbetsprövningen och arbelslräningen saml denarbelspsykologiska verksamheten har vid () centra förarbetsmarknadsutbildning - AMU-centra - byggts upp en verksamhei med i viss månliknande syfte som arbetsprövning och arbetsträning. Del gälleranpassningskurserna "Omställning och träning" (OT) för vissakaiegorier svårt handikappade inom grupperna synskadade, hörselskadade,rörelsehindrade, iniellekluelll arbelshandikappade saml psykisktarbetshandikappade. Dessa kurser syftar lill all genom teoretisk och praktiskyrkesorientering, yrkesvägledning, fördjupad utredning m.m. kartlägga denhandikappades förulsältningar för arbeie eller utbildning. Kurserna skall ocksågenom allsidig träning och teknisk anpassning lill handikappet göra del möjliglför den handikappade atl lättare klara sig själv i arbele och bostad, påfritiden osv. F.n. finns 23 OT-kurser vid 19 kursorter i landet. Vid vissaAMU-centra har främst för anpassningskursernas behov inrättats avdelningar förpraklisk yrkesorientering som även stär öppna för deltagare i kurserna"Arbetsliv och utbildning". Kosinaderna för OT-kurserna /77 för SÖ lill ca 65 milj. kr. och för AMS lill ca 16 milj. kr. Inomarbeismarknadsulbildningens ram bedrivs vidare en kartläggande ochyrkesorienterande verksamhei genom de nyssnämnda kurserna "Arbetsliv ochutbildning". Uppläggningen av kurserna överensstämmer i viss ulsiräckningmed de principer som ligger till grund för verksamheten inom OT-kurserna.ALU-kurserna kan därför, i de stycken de vänder sig lill handikappade, ses somen del i den yrkesinriktade rehabiliteringen. /77 påbörjade ca 10.500elever utbildning i denna kursform. Kosinaderna för kurserna var för SÖ ca 22milj. och för AMS ca 20 milj. kr. Proposition(t977/78:30) om skyddai arbete och yrkesinriktad rehabiUtering m.m. Målsättning.Den yrkesinriktade rehabiliteringen skall enligt den av antagnaproposilionen (1977/78:30) om skyddai arbete och yrkesinriktad rehabiliteringm.m. ha en sådan organisaiion och inrikining alt den på ett effektivt sätt kananvändas såväl i arbetsförmedlingens sedvanliga verksamhei som i dessfältarbete, i anpassningsgrupperna och för att lillsammans med andrasamhällsorgan siödja och aktivera människor till arbeie. Ålgärder föriagda lillarbetsplatserna på den reguljära arbetsmarknaden bör därför byggas ut ochvidareutvecklas. Detla innebär emellertid inte all behovei av kartläggande ochförberedande ålgärder, som bedrivs vid arbeisvårdsinstiiul eller i form av OT-och ALU-kurser, skulle minska. Del uppslällda målel innebär i siällei all dessaverksamheter måste närmare samordnas med del egentliga förmedlingsarbelel ochlill vissa delar förläggas ule i arbetslivet. 1proposilionen framhålls vidare all för arbelshandikappade, som ärnytillträdande eller som under långa lider varit frånvarande från arbelsmarknadenpå grund av sjukskrivning, rehabilitering, eller andra orsaker, är 317 Kommittéer: Del II A:6 behovetsärskilt stort all få pröva sig fram i arbeie uianför institutionernas skyddadetillvaro, men ändå i former där kraven på arbetsprestation, arbetstider etc.successivt kan anpassas till arbetsförmågans utveckling. Genom ålgärder ule iarbetslivet kan också den yrkesinriktade rehabiliteringen påverka, förändraoch anpassa arbetsiillfällena lill de arbetshandikappades krav ochförutsäuningar. Enligt proposilionen bör alla människor oavsett om de i formellmening kan betraktas som arbetshandikappade eller inte få den hjälp som behövsför alt kartlägga sina arbetsförutsättningar och förbereda sig för arbetslivet. Framlida huvudmannaskapoch organisation. En bälire samordning av resurserna för den yrkesinriktaderehabiliteringen skulle ge denna bätire förutsättningar alt bli en välfungerande del av samhällets loiala rehabilite-ringsverksamhel. Den nuvarandeuppdelningen på olika huvudmän anses orationell och försvårar ett effektivtutnyttjande av samtliga resurser. En samordnad organisation bör vidare ge ökademöjligheler alt snabbi och effeklivi anpassa insatserna efterden enskildesbehov och förutsättningar och även alt fortlöpande anpassa verksamheien tillutvecklingen på arbetsmarknaden. 1 enlighel med propositionens förslag uttalarriksdagen atl en samordnad organisaiion förden yrkesinriktade rehabiliteringenbör komma till stånd under statligt huvudmannaskap men atl den närmareulformningen prövas försl sedan sysselsältningsutredningens delbeiänkande iämnet avlämnats. Enligt beslul finns det skäl som talar för attockså vissa delar av den arbelspsykologiska verksamheten samordnas och förs inunder ett statligt huvudmannaskap. beslut innebär också all utbildningsbidragskall utgå till samtliga elever i yrkesinriktad rehabilitering enligt vad somgäller för deltagare i arbetsmarknadsutbildning i allmänhet. Inom den yrkesinriktade rehabiliteringens område bedrivsforskning och metodutveckling vid olika institutioner. Statens arbetskliniksvarar för visst metodutvecklingsarbete inom arbelsprövningens område. Klinikenhar därvid huvudsakligen svarat för utarbetandet av normerande arbetsprov.Kliniken bedriver också egen provningsverksamhet. () vid bedrivsarbetsmarknadsinrikiad forskning på projeklbasis. Viss del av institutetsforskning avserden arbelspsykologiska verksamheien och finansieras genom medelfrån AMS. Även de övriga fristående arbelspsykologiska instituten arbetar medau ulveckla den arbelspsykologiska verksamheien i anknyining lillarbetsförmedlingens arbele. utvecklingsarbele sker i samråd med ochfinansieras av AMS. 1proposilionen framhölls alt den framlida organisationen av forskningen och meloduivecklingsarbeieii hög grad är beroende av hur den yrkesinriktade rehabiliteringen organiserasi sin helhet. Redan i propositionen förordades dock all eu fristående institutför forskning och metodutveckling skulle inrättas. Institutet borde få en faslanknyining till den yrkesinriktade rehabiliieringsverksamheien vidarbetsförmedlingen och på arbetsplatserna. Särskilt framhölls vikten av altmetodutvecklingsarbetet sker i direkl anknyining lill den praktiskaverksamheien inom organisationen för den yrkesinriktade rehabiliteringen.Institutet borde finansieras över statsbudgeten liksom fallet fn. är förstatens arbetsklinik. föreslogs få i uppdrag aupröva möjlighelerna au utveckla och samordna statens arbetskliniks och PTl:sresurser. Enligtriksdagens beslul borde frågan om hurden framlida forskningen och Del II A:6 Skr 1978/79:103 318 metodutvecklingenpå området skall organiseras bedömas i samband med att organisationen av denyrkesinriktade rehabiliteringen i stort prövas. Innan beslul fallas i fråganborde därför sysselsältningsutredningens delbetänkande om arbetshandikappadeavvaklas. Arbetsmarknadsinstitut.I sill delbeiänkande (SOU 1978:14) Arbele ål handikappade harsysselsäliningsutredningen lagl fram förslag lill en samordnad organisaiionförden yrkesinriktade rehabiliteringen inom ramen för ell Slalliglhuvudmannaskap. Utredningen föreslär atl del i varje län underlänsarbetsnämnden skall inrälias s.k. . Dessa skall svaraför arbetsprövning, arbetsträning, psykologmedverkan samt OT-och ALU-kurser.Uigängspunkien för utredningens förslag är tidigare nämnda beslul. skall med yrkesinriktad rehabilitering avses hela den verksamheisom syftar lill au siödja arbetshandikappades strävan au få eller behålla etiarbete. Man betonar au en stor del av dessa insaiser måsie föriäggas lillarbetsplatserna. Utredningenframhåller atl de organisatoriska förutsättningarna för verksamheten ärvikliga eftersom de kan påverka och styra inriktningen av verksamheien. Somprincipiella krav pä en framlida organisation uppställs atl den dels skall gemöjlighel till samordning av resurserna, dels skall ha nära anknytning tillförmedlingsarbelel och dels kunna leda till ett sammanhållet ansvar förrehabiliteringsprocess och arbetsplacering. Den mäste också möjliggöra närakoniaki med den reguljära arbelsmarknaden och övriga organ irehabiliteringskedjan. Särskilt framhålls belydelsen av all resursinsatsernagörs på rätt nivå och att arbeisvårdsökanden inte skiljs ut till institutionerdär andra arbetssökanden inte finns. Enheterna bör inte vara större än att deblir lätlhanieriiga och möjliggör en viss självsländighet i organisationen. Slutligenbör enligt ulredningen en framtida organisaiion skapa förutsättningar förkoniaki med ell intensifierat metodutvecklingsarbete på området. Utredningenhar prövat tre olika organisalionsalternativ. Del försia innebär att deresurser som finns splittrade mellan AMU-cenlren, arbelsvårdsinstitutenoch de arbelspsykologiska instituten samordnas vid AMU-centra i likhel med vadulredningen rörande viss yrkesinriktad rehabiliieringsverksamhet (YR) fönsslogi betänkandet (SOU 1976:38) Yrkesinriktad rehabilitering. Utredningens andraalternativ innebär alt en samordnad organisaiion för dessa resurser inordnas iarbetsmarknadsverket. Det tredje alternativet innebären anknyining lill deregionala stiftelserna för skyddai arbele. Den genomgång av de olika alternativensom gjorts måsie enligt ulredningen ses mol bakgrund av verksamhetensinriktning i stort, dvs. kravel pä nära anknyining lill den reguljäraarbelsmarknaden och betoning av del arbetsmarknadspolitiska syftet samtnödvändigheten av resursavvägningar. Sammantaget lalar delta enligt ulredningenför det alternativ som innebär alt verksamheien inordnas iarbetsmarknadsverket. Bl.a. anses del underiätta ell sammanhållet ansvar för dearbetsvårdssökande samiidigi som del möjliggör avvägningar mellan olikaresursinsatser. Dessulom är alternativet anknutet såväl tillarbelsförmedlingens verksamhet som lill den reguljära arbelsmarknaden. Däremoiskulle alternativet om det bara innebar atl de 319 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:6 nuvarandearbelsvårdsinstituten inordnades i arbelsmarknadsverkets organisation, ochmotsvarande resurser fick finnas kvar jnom AMU-center, innebära risker förresurssplittring. Del ärdärför nalurligl atl en organisatorisk lösning inomarbetsmarknadsverket också måste innebära att motsvarande resurser vidAMU-center förs över lill den nya organisationen. Enligt utredningen lorde delfinnas vinsler au hämla i au lill den nya organisationen också knyta depsykologer och den övriga personal som arbetar vid de friståendearbelspsykologiska instituten och som svarar för psykologmedverkan vidarbelsförmedlingen och inom arbetsmarknadsutbildningen. Utredningenkonstalerar au syftei med psykologmedverkan vid arbelsförmedlingen, främsi iform av anlagsundersökningar, i princip är detsamma som förprövningsinsatserna. Genom au knyta de psykologer och den övriga personal som arbetar vid de fristående arbelspsykologiska instituten till den nyaorganisationen skulle man enligt ulredningen vinna en flexibiliiet ianvändningen av psykologerna. skulle förutsättningar skapas för ennärmare kontakt mellan psykologema och del egentliga förmedlingsarbelel. Detlaskulle kunna ske genom att de psykologer som skall ingå i den nyaorganisationen får ha jourijänsigöring vid olika arbetsförmedlingar i länei. Ulredningenkonstaterar vidare att OT- och ALU-kurserna inom arbetsmarknadsutbildningenhar nära anknyining till arbetsvårdsverksamheten i stort eller lill självayrkesväglednings- och förmedlingsverksamheten. Skälen för atl dessaverksamheter skall ligga vid AMU-centren ärenligt ulredningen svära all se frånde principiella utgångspunkter som lidigare angivits. Dessa kurser föreslåsdärför organisatoriskt överförda till de nya instituten. innebär i sintur att institutens verksamhei breddas och att riskerna förarbeisvårdsstämpling därmed minskas. Del förhållandet au kurserna organisatorisktföriäggs till de nya instituten behöver emellertid i och försig inte innebäraall de också geograflski mäsle föriäggas dil. OToch ALU-kurserna kan enligiulredningen även i forlsällningen lokalmässigt anordnas decen-traliserai elleri anslutning lill de nuvarande AMU-centren. Överhuvudtaget understrykerulredningen all även med arbetsmarknadsverket som huvudman för den samordnadeorganisationen bör verksamheten geografiskt och lokalmässigt i vissa fallkunna samordnas med AMU-ceniren. Sysselsältningsutredningensorganisaiionsförslag innebär säledes au det i varje län under länsarbetsnämndenbildas ett eller flera institut som har ansvar för anlagsundersökningar,prövning och träning såväl i institutionell miljö som vid arbetsplatser på denreguljära arbelsmarknaden samt OT- och ALU-kurser. skall institutenansvara föratt psykologer medverkar vid arbetsförmedlingarna m.m. Institutenföreslås fä en självsiändig ställning under länsarbetsnämnden. markerasgenom atl instituten fär egna styrelser som i princip skall ansvara förverksamheten pä samma sätt som kursstyrelserna inom arbetsmarknadsutbildningen. Detrehabiliterande arbeie som skall bedrivas i samarbete mellan instituten,förmedlingarna och arbetsplalsema bör kunna påverkas av arbetsmarknadensparter. Representanter fördessa föreslås därför ingå i insliiulssiyrel-sen.Behovei av samordning mellan samhälleis olika rehabiliieringsresurser moiiverarockså alt representanter för kommuner, landsting och försäkringskassa blirföreträdda i styrelserna. Arbetsmarknadsinstilul föreslås som eu neutralt namnför den breddade verksamheten. Benämningen skulle också klart ange au del ärfråga om en verksamhei knuien lill arbeismarknadsver-kei. För au ytierligaremarkera della föreslås också au instituten får lillgång till alla de hjälpmedelsom arbetsmarknadsverket har till siu förfogande i Del II A:6 Skr 1978/79:103 320 i form av bidrag lill arbetsgivarna. Centraltorgan för forskning och metodutveckling. I delbeiänkandel Arbeie åthandikappade föreslår sysselsäliningsutredningen eu särskilt insiitui förforskning och metodutvecklingsarbete inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Detta skall bl.a. bygga på den nuvarande verksamheien vid statens arbetsklinikoch PTI. Ulredningen konstaterar atl orsakerna till arbetslöshet ellerutslagning bland arbelshandikappade är många och sammansatta. Ökade kunskaperom dessa orsaker är en nödvändig grund för utveckling av metoder och hjälpmedeli den yrkesinriktade rehabiliteringen. På samma sätt är del nödvändigi attfölja upp insatserna och göra de modifikationer eller förändringar som är påkallade. Utredningenfinner därför i likhet med som angetts i tidigare nämnda proposiiion alt ettcentralt metodutvecklingsinstilut bör inrättas. Inslilulel bör ha lill uppgiftatl i vid bemärkelse följa och siödja den yrkesinriktade rehabilitering som bedrivsinom arbetsmarknadsverket. Detta kan dels ske genom forskning om anledningarnatill arbetshandikapp, dels genom forskning och utveckling av arbetsmetoder ochhjälpmedel i den yrkesmässiga rehabiliteringen samt dels genom en kontinuerliguppföljning och ulvärdering av verksamheien. Dei arbeie som hiltills skett pådella område bl.a. genom statens arbetsklinik har varit otillräcklig.Utredningen finner också fördelar med en samordning av statens arbetsklinik ochPTI. Det cenlrala melodutvecklingsinstitulet föreslås bli knutet till AMS. Denprakliska anknytningen av forskningen och metodutvecklingen har såväl inomstatens arbetsklinik som PTI skett genom inbyggd praklisk verksamhei.Utredningen anseremellertid att en sådan direkt lokal samman-knytning innebärrisker för förlorad kontakt med den praktiskt inriktade verksamheten vid andrainstitut och med arbetsförmedlingar och företag. Mot denna bakgrund anser siginte utredningen kunna förorda att ett nytt institut bildas av statensarbetsklinik och PTI med blandade metodutvecklings- och praktiska uppgifter.Ett sådani insliiui skulle dessutom bli mycket stort. Ulredningen erinrar omalt arbetskliniken och i viss mån PTI prövat andra modeller föratt knyta an lill den praktiska verksamheten. Som exempel nämns arbetsklinikensmedverkan i sysselsätlningsulredningens försöksverksamhet medanpassningsgrupperna inom den offentliga sektorn. En fortsatt breddning ochutveckling av sådana kontakter med verksamheten på fältet ärenligt utredningensmening myckel angelägen. Man förutsätter också all del föreslagnametodulvecklingsinstitutet skall medverka i uppläggning och ulvärdering av deförsöksverksamheter som sysselsäliningsutredningen i annai sammanhangföreslagil. Psykologisk konsullservice för arbeismarknadsverkels räkning är en av de två dominerande verksamhetsgrenarna vid PTI. Den andra ärmeloduiveck-lingsverksamhei som gäller sludie- och yrkesvalsproblem,rehabiliiering och omskolning. Handikappfrågor behandlas vid insiiiuiei även urandra aspekter med anslag från och . Ocksåarbelsmiljöproblem i vid mening behandlas. Slutligen bedrivs sedan ett antalåren arbets- och idroilspsykologiskl forskningsprojekt. Vissa av de projekt somf n. bedrivs vid PTI har sålunda en inriktning som inte naturligt har sambandmed det forskningsoch metodutvecklingsarbete som blir huvuduppgiften vid detnya inslilulel. För dessa verksamheter föreslås en anknyining till berördasiailiga organ. Deåterstående forsknings- och utvecklingsinriklade delarna av PTI bör enligtulredningen sammanföras med arbetsklinikens resurser för metodui- 321 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:6 veckling och bilda det nya rörande yrkesinriktad rehabilitering. Uppbyggnaden börenligtutredningen ske med sikte på en breddning av verksamheien så all den kommer altomfatia hela frågan om den ömsesidiga anpassningen på arbelsmarknaden,utslagningen, anpassningsgruppernas roll etc. Anknyining lill den praktiska verksamheien inom denyrkesinriktade rehabiliteringen tillgodoses enligt utredningen dels genom denorganisatoriska anknytningen lill arbetsmarknadsverket och dels genom denbreddning av verksamheien som förordas. Det nya institutet förordas härutöverfå en direkt lokalmässig anknyining lill något prakliskl verkandearbetsmarknadsinstitut. Garantier måste emellertid som lidigare nämnls skapasför au verksamheien blir inriktad på forskning och metodutveckling och intesuccessivi glider över till atl bli ett bland andra.Samordningsproblematiken bör enligt ulredningen närmare klargöras av denkommande organisationsutredningen. Prakliskl föreslås delta kunna lösas genom auprovningsverksamheten vid statens arbetsklinik och motsvarande verksamhet vidPTI sammanförs. För arbetskliniken gäller atl ca 95 proceni av elevernakommer från . Förhållandet är ungefär detsamma för PTI. Dennasammanförda praktiska prövningsverksamhet föreslås bilda stommen i ett fjärdearbetsmarknadsinstitut inom . ställs undersamma ledning som övriga arbetsmarknadsinstilul inom regionen. Till dennaprakliska provningsverksamhet knyts lokalmässigl den nya forsknings- ochmetoduivecklingen. 1 enlighel med vad som framhållits i propositionen(1977/78:30) föresläs metodutveckling ha enfristående ställning. För atl instiiutei skall kunna ha ett samlat grepp överrehabiliieringsmetodiken i ett arbeismarknadspoliiiskl perspektiv föreslås ensärskild delegation under AMS få ansvaret för driften av institutet.Konstruktionen ses som en parallell lill vad som gäller för andra delar avarbetsmarknadsverket, t.ex. för vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen. Delegaiionen föreslås fä en bred samhälleligrepresentation med representanter för AMS, arbetsmarknadens parter,handikapporganisationerna. Tekniska högskolan och andrainstitutioner och högskolor där forskning med arbetsmarknadsinrikining bedrivs.Även kommunoch landstingsförbunden föresläs bli representerade. Till institutet bör enligt ulredningen knylas såvälsociologisk som psykologisk och medicinsk expertis. De befintliga tjänsternavid de existerande instituten börenligt ulredningen främsi kompletteras medarbetsmarknads-inriktade sociologer. Vidare betonas vikten av kontakter med denprakliska verksamheien vid arbetsprövning, arbetsträning, arbetsförmedling ochdet arbele som bedrivs av anpassningsgrupper, personalhälsovård och personalavdelningar.Forskning om olika missbrukargruppers situation i arbetslivet, medverkan vidutbildning av personal vid de nya arbetsmarknadsinstituten mm. anges somexempel på lämpliga uppgifter för institutet. Ulgångspunkier för organisalionskommitiéns arbele Till grund för organisationskommitténs arbele skall liggade riktlinjer som angivits i den av antagna proposilionen(1977/78:30) om skyddai arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. I enlighetmed vad som anfördes i propositionen bör den särskilda organisationskommittén bestå av 21 1978/79. Del II A:6 Skr 1978/79:103 322 representanterför berörda departement och ämbetsverk samt ,arbetsmarknadens parter m.fl. iniressenler, bl.a. berördapersonalorganisationer. Föruiom organisationsfrågorna bör kommittén också gesmöjlighet atl behandla frägor rörande samverkan och gränsdragning mellanyrkesinriktad rehabilitering och övrig rehabiliieringsverk-samhei. Huvudmannaskapetför den yrkesinriktade rehabiliteringen bör av de skäl jag tidigare nämntändras samiidigi med organisationsförändringarna för skyddat arbete, vilkaberäknas träda i krafl lidigast . För atl denna samtidighetskall kunna uppnås bör sysselsältningsutredningens förslag i delbetänkandel(SOU 1978:14) Arbele ål handikappade föranleda proposiiion till riksdagensenast höslen 1978. Försi härigenom ges den principiella grunden för denyrkesinriktade rehabiliteringens närmare uiformning och innehåll inom ramen förell slatligt huvudmannaskap. Efter riksdagsbeslut måste lid också ges förutarbetande av mer detaljerade organisationsplaner, personaldimensionering elc. I avvaktan på riksdagensställningstagande bör kommittén i försia hand undersöka de organisatoriskakonsekvenser som följer av redan fattade beslut om atlhuvudmannaskapet för arbetsprövning och arbetsträning skall överläs av staten.Kommittén bör härvid bl.a. biträda statens förhandlingsnämnd och statensavialsverk vid de förhandlingar som måste föras med såväl nuvarande huvudmänsom berörda personalorganisationer. har genom beslulden erhållil regeringens uppdrag att ta upp förhandlingar mednuvarande huvudmän för verkstäderna för skyddai arbeie ocharbeisvärdsinstiiuien för arbetsprövning och arbetsträning.