prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna är dock härbegränsade till avtal som makar har slutit med avseende på föreståendeäktenskapsskillnad. De sakkunniga anser atl en regel om jämkning med hänsyntill omständigheter som förelåg redan då avtalet slöts börgälla generellt,oberoende av föräldrarnas civilstånd. De föreslår också att regeln utformas inära anslutning till den s. k. generalklausulen på förmögenhetsrättens område(36 S avtalslagen) och får den lydelsen alt jämkning kan ske "när avtaletär oskäligt nnxl hänsyn till omständigheterna vid dess tillkomst och övrigaomständigheter". Den nu gällande, ettåriga preskriptionsregeln föreslåsbli slopad. De sakkunniga anser vidareatt det finns skäl att redan i jämkningsmålel ställa den möjligheten tillförfogande att äldre, obetalda underhållsbidrag kan sättas ned eller heltjämkas bort. En sådan regel kan vara praktisk redan med hänsyn till all denunderhållsskykliges skuldbörda aren väsentlig faktor då det gäller atl bedömahans eller hennes betalningsförmåga. Den retroaktiva jämkningen bör kunna görassåväl då jämkning sker på grund av ändrade förhållanden som då ett avtal jämkaspå grund av att det är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst och övriga omständigheter. 4.2.7Indexändringarna och underhållsbidrag UU barn Deregelbundet återkommande höjningarna av underhållsbidragen enligt indexlagenhar, yttrar de sakkunniga, med hänsyn lill försämringen av penningvärdet undersenare tid blivit betungande förde underhållsskyldiga, vars ekonomiska situationmånga gånger inte har förbättrats i samma takt. De sakkunniga anser emellertidalt det måste vara till fördel för både underhållsskyldiga ochunderhållsberättigade atl bidragsbeloppen på något sätt påverkas avförändringarna i penningvärdet. Del bör därför inte gärna komma i fråga atthelt avskaffa indexregleringen. Ä andra sidan finner de sakkunniga del inteheller vara någon god lösning att lämna indexlagen helt oförändrad i sambandmed den pågående översynen av underhållsreglerna, även om de nya möjligheternatill jämkning vid ändrade förhållanden nu gör del väsentligt lättare för den avparterna som är missnöjd med utfallet av indexuppräkningarna alt få bidragetändrat. Desakkunniga diskuterar härefter olika metoder för alt söka begränsa storleken avde årliga ändringarnid. Ett alternativ är att sätta ett tak för de årligaprocentuella höjningarna. Detta alternativ innebär dock enligt de sakkunniga enstel och opraktisk lösning. Den största svårigheten skulle vara alt finna enlämplig gräns som redan på förhand kan sägas vara ändamålsenlig. Även om denövre grän:>en relaterades till de nuvarande åriiga höjningarna och avse baraen del därav skulle det vara svårt att bestämma denna andel. Också tanken attindexhöjningarna skulle beräknas på det Prop.1978/79:12 67 ursprungligenbestämda bidragsbeloppet och inte på det senast utgående Familjelags-avvisas.En sådan ändring skulle i allmänhet ge en alltför blygsam förbättringsakkunniga för de underhållsberättigade. De sakkunniga föreslår i stället enlösning som innebär alt man låter den del av underhållsbidraget som kan sägasmotsvara de nödvändiga kostnaderna för barnet följa förändringarna ipenningvärdet och följa dessa helt. Den del av bidraget som ligger ovanfördenna nivå skulle däremot inte träffas av någon förhöjning enligt lagen. Desakkunniga finner det naturiigt att här anknyta lill bidragsförskotten så attden del av ett underhållsbidrag som motsvarar förskottet ändras i anslutningtill detla. Vad som ligger ovanför bidragsförskottet skulle däremot utgå förframtiden som ett fast belopp. Desakkunniga pekar på atl del förslag som de har lagt fram om nyttålerkravssyslem inom bidragsförskottssystemets ram löser problemet medindexhöjningar för den grupp underhållsskyldiga som inte har förmåga atl betalahögre underhållsbidrag än som motsvarar bidragsförskottet. Skyldigheten allbetala tillbaka utgivet bidragsförskott kommer nämligen atl ställasi relation till den underhållsskyldiges betalningsförmåga. För övriga grupperskulle förslaget innebära en rimligare anpassning till prisnivån. Här erinrarde sakkunniga om alt underhållsbidrag till barn vid inkomsttaxeringen äravdragsgilla endast med begränsat belopp. 1fråga om underhällsbidrag som har bestämts innan de föreslagna nyauppräkningsreglerna börjar tillämpas föreslår de sakkunniga särskildabestämmelser. Höjningar som har ägt rum enligt gällande ordning måstebeaktas. De bidragsbelopp som utgår efter verkställda höjningar får tas somuigångspunki och jämföras med del bidragsförskott som gällde vid senasteförhöjning. Den del av bidragsbeloppet som motsvarar förskottet skall ifortsättningen ändras automatiskt enligt indexlagen, under del attÖverskjutande del i fortsättningen utgår utan ändring. Omdet sker en samordning mellan bidragsförskotten och höjningarna enligtindexlagen uppkommer frågan hur ofta i fortsättningen underhållsbidragen börändras enligt indexlagen. Helst bör underhållsbidrag och bidragsförskottändras , framhåller de sakkunniga. Ett alternativ vore alt fortfarandeändra bidragen endast en gång och låta också bidragsförskottet iframtiden ändras bara en gång åriigen, med underhållsbidragen. Ensådan lösning innebär dock att barnet inte lika snabbt som skulle fakompensation för penningvärdets fall. Den har dessutom samma Iröskeleffektersom den nuvarande ordningen. De sakkunniga förordar i stället attunderhållsbidragen lill bam ändras lika ofta som f. n.bidragsförskottet. De sakkunniga framhåller dock atl detta förslag kräver attallmänheten fortlöpande informeras om ändringarna av bidragsförskotten. 4.2.8Preskription av fordran på underhållsbidrag Desakkunniga har övervägt frågan om preskription av fordran på underhåll motbakgrand av det förslag till ny preskripiionslagstiftning som regeringenlade fram /(prop. Propositionen har sedermeraavslagils av (LU 1976/77:24), och någon ny generell lagstiftning påpreskriptionsområdet har därför inte kommit till stånd. Desakkunniga anser atl preskriptionsfrågan bör regleras uttömmande i FB. Enligtderas mening har man skäl att ställa sig restriktiv till krav på bidrag förförfluten tid, vare sig bidraget har blivit fastställt eller inte. I den nämndapropositionen föreslogs som huvudregel en treårig preskriptionstid. Denna tidfinner de sakkunniga väl avvägd och lämpad för preskription av fordran påunderhållsbidrag. Den treåriga preskriptionstiden bör gälla såväl fordran påfastställt som fordran på icke fastställt bidrag. Beträffandefrågan om preskriptionsavbrolt förklarar de sakkunniga att myckel talar för atträtten att göra fordringar gällande helt skall upphöra om denunderhållsberättigade inte har lyckats utverka betalningfrivilligt eller i exekutiv väg. De föreslår därföratt all rätl alt görafordran på fastställt underhållsbidrag gällande i princip skall upphöra har förflutit från förfallodagen, utan möjlighet lillpreskriptionsavbrolt. Två undantag bör dock medges. Om det förepreskriptionstidens utgång har skett utmätning på grund av bidraget börverkställigheten få fortsätta och betalning tas ul ur den utmätta egendomenäven efter tidens utgång. Likaså bör betalning för bidragsfordringen få uppbärasi konkurs om den underhållsskyldige har blivit försall i konkurs på ansökansom har gjorts före preskriptionstidens utgång. Ifråga om fordran på underhållsbidrag som inte har fastställts finns ingenförfallodag och här måste enligt de sakkunniga preskriptionstiden räknas bakåtfrån den dag krav har framställts. Förslaget innebär alltså att en form avpreskriptionsavbrolt tillåts i dessa fall. Preskriptionen bör få avbrytasendast genom att talan väcks. I målet kan underhållsbidrag dömas ut högst fören tid som ligger före dagen för talans väckande. Av domen i måletkommer alt framgå när förfallodagen inträffar, och från den löper en ny treårigpreskriptionstid. Enligtde sakkunniga bör utgångspunkten vara all de nya bestämmelserna om underhålllill barn skall tillämpas från ikraftträdandet, även om den underhållsrelalionsom det är fråga om har uppkommit tidigare. Underhållsbidrag som harfastställts före ikraftträdandet skall dock i princip utgå också för tidendärefter. 1 konsekvens härmed bör också underhållsfrågor som har väckts föreikraftträdandet prövas enligt äldre lag, även om det rör sig om fall därunderhållsbidrag inte kan dömas ut enligt de nya bestämmelserna. Enligtde sakkunniga bör emellertid även i fråga om bidrag som har bestämts föreikraftträdandet de nya reglerna om fullgörande av bidragsskyl-digheien och omjämkning gälla . Delta innebär bl. a. atl de föreslagna nyapreskriptionsbestämmelserna blir tillämpliga på dessa bidrag. I fråga om sådanaunderhållsbidrag som har stått ute obetalda föreslås dock ensärskild övergångslid om . Vidare föreslås atl de nyajämkningsbestämmelserna i två fall inte skall tillämpas på fastställda äldreunderhållsbidrag, nämligen dels när fråga arom engångsbidrag som harfastställts genom avtal, dels när del gäller bidrag beträffande vilka talan omjämkning på grund av en från början föreliggande jämkningsgrund har gått förloradföre ikraftträdandet. 4.3.1Underhållsskyldigheten under äktenskapet m. m. Desakkunniga föreslår inledningsvis ändring i den allmänna handlingsnormavseende makar som 5 kap. 1 S GB nu innehåller. De sakkunniga anser del intemotiverat atl i GB ha en paragraf som i allmänna ordalag bara talar om hurmakarna bör förhålla sig mol varandra (jfr LU 1973:20). Däremot kan de tänkasig en allmän inledning lill en mera konkret bestämmelse. De finner att ordenlojalitet och hänsyn ger ett bättre uttryck än ordet trohet för densammanhållning som bör finnas i äktenskapet. De sakkunniga är emellertid inteeniga i denna uppfattning. Två reservanterönskar behålla den nuvarandeinledningen i 5 kap. I S att man och hustru är skyldiga varandra trohet ochbistånd. Samtliga sakkunniga är dock eniga om att de konkreta bestämmelsernabör ge uttryck för att äldre tiders arbetsfördelning i familjen inte längreskall gälla, utan att båda makarna skall ta ett direkt och personligt ansvarför hem och barn. Desakkunniga ifrågasätter om det finns anledning att behålla lagens bestämmelserom makars ekonomiska förpliktelser mot varandra under äktenskapet. De finneremellertid att det finns skäl att behålla sådana regler. De pekar här påuppgifter från advokater och familjerådgivare om alt regierna kan fa betydelsevid förhandlingar mellan makaräven om det inte blir tal om att processa omunderhållsbidrag. Det är särskilt viktigt att det finns regler till skydd förden ekonomiskt svagare parten när en skilsmässa börjar bli aktuell. I vissasituationer är det befogat alt döma ut underhållsbidrag efteräktenskapsskillnad. En sådan bidragsskyldighet är svår att motivera om makarnainte har några i lag föreskrivna ekonomiska förpliktelser mol varandra underäktenskapet. Från dessa bedömningar kommer de sakkunniga fram till att det iGB bör finnas regler om ömsesidig underhållsskyldighet mellan makar. Regleringenav underhållsskyldigheten i 5 kap. GB börenligt de sakkunniga i sina huvuddraggälla också i fortsättningen. En del sakliga ändringar och moderniseringarföreslås emellertid. hörjan föreslår de sakkunniga sålunda atl 5 kap. 2 S ändras så att därföreskrivs att makarna tillsammans skall svara för den gemensamma 1978/79:12 70 hushållningenoch vardera makens personliga kostnader samt fördela utgifter Familjelags-ochsysslor mellan sig. Vidare föreslår de att den nuvarande hänvisningen tillsakkunniga makarnas förmåga utgår, efiersom en uttrycklig hänvisning kan länkasge endera maken en ursäkt alt inte fullgöra ellerdelta i sådana uppgifter somhan eller hon inte anser sig kunna klara av. Inte heller fyller det enligt desakkunniga någon egentlig praktisk funktion att ställa makes bidragsskyldigheti relation inte bara lill hans eller hennes förmåga utan också till det"underhåll, som med avseende å makarnas villkor må ansestillböriigl". Det har inte heller ansetts nödvändigt atl i GB ha någonregel om alt barnens försörjning ingår i familjens underhåll. Desakkunniga föreslår all ockrå i fortsättningen en regel liknande den nuvarande5 kap. 3 S bör gälla om makes skyldighet alt lämna den andra pengar i lämpligaposter, när den andras tillgångar inte räcker lill. Regeln bör enligt desakkunniga avse de gemensamma och personliga utgifter som maken ombesörjer.Däremot bör man slopa den precisering som lagen nu innehåller om att utgifternaskall vara sådana som maken med hänsyn lill makarnas levnadsförhållanden enligtsed har atl ombesörja. Vidare anser de sakkunniga det inte lämpligt atl man ilagen uttalar sig om makes oförmåga atl ha hand om pengar eller ombesörja vissautgifter och av det skälet tar ifrån maken rätten att få pengar av den andraför familjens uppehälle. De föreslår därför atl den nuvarande begränsningen i 3S i makes rätt atl få pengar av den andra för familjens underhåll upphävs. Äveni övrigt föreslår de sakkunniga en del ändringar i 5 kap. Bl. a. föreslås allnuvarande bestämmelser om s. k. hushållsfullmakl upphävs. Äktenskapetsekonomiska rättsverkningar bör enligt de sakkunniga såviti möjligt inteutsträckas all gälla efter äktenskapets upplösning. Huvudregeln bör vara all defrånskilda betraktas som ekonomiskt oberoende av varandra. De sakkunnigaföreslår all denna huvudregel kommer lill uttryck i lagen. Underen övergångstid efter äktenskapsskillnaden bör det dock enligt de sakkunnigavara möjligt för make all få underhållsbidrag. Behov av underhållsbidrag kansålunda föreligga då ekonomiska förutsättningarsaknas för den frånskilde att ordna utbildning, arbete eller barntillsyn m. m.Också då man i del enskilda fallet inte kan kräva all en frånskild sätter sig iskuld med siora belopp för all få en utbildning som möjliggör egen försörjningbör underhållsbidrag kunna utgå under en viss utbildningstid.Familjelagssakkunnigas ståndpunkt sägs i stor utsträckning redan ha beaktats ipraxis. Denna praxis bör få stöd i en lagregel. Någon bestämd tidsgräns bör inieföreskrivas i GB. De sakkunniga framhåller alt de faktiska förhållandena börvara avgörande när det gäller att bestämma om underhållsbidrag. Inom rimligagränser bör sålunda var och en av makarna ha Prop.1978/79:12 71 frihetatt ordna sina arbets- och inkomstförhållanden, även om därigenom Familjelags- underhållsförmågan skulle minska. del fall skulle det enligt de sakkumiigas mening leda lill obilliga följderom man uteslöt möjligheten för en make atl få underhållsbidrag för längre tidän en övergångstid. Det förekommer fortfarande att särskilda försörjningssvårigheteruppstår efter upplösningen av ell långvarigt äktenskap. Inte enbartäktenskapels längd får emellertid vara avgörande. I första hand bör manöverväga ett tidsbegränsat underhållsbidrag för att ge den underhållsberättigadelid och tillfälle att själv skaffa sig sin försörjning. Kan man emellertidförutse att den underhållsberättigade maken inte heller efter en övergångstidhar möjligheter att skaffa sig en rimlig försörjning, bör underhållsbidragkunna dömas ut för . Som exempel på fall då särskildaförsörjningssvårigheter kan uppslå nämner de sakkunniga långvariga äktenskapdär makarna har varit överens om att hustrun skulle stå för skötseln av hus ochhem. Det kan också hända att ålder och sjukdom utesluter möjligheten att faarbete. Desakkunniga har inte velat utesluta möjligheten lill underhållsbidrag också iandra fall. a. har man att räkna med all underhåll kan ingå som ell led ien uppgörelse mellan makarna. De sakkunniga föreslår därför alt del i lagenanges alt det i övrigt skall föreligga synneriiga skäl för all underhållsbidragskall utgå än en övergångslid. 4.3.3 Periodiskabidrag och engångsbidrag Desakkunniga anser att parterna också i fortsättningen bör ha frihet att avtalasåväl om periodiskt bidrag som om engångsbidrag (jfr nuvarande 11 kap. 14 slyckel GB). Några föreskrifier utöver den att underhållsbidrag skallutgå på bestämda tider eller med ett engångsbelopp är inte påkallade. Omsärskilda skäl föreligger skall rätlen kunna bestämma ell engångsbelopp ävenmot ena panens bestridande. Något hinder mol atl bestämma både ellengångsbelopp och ett periodiskt bidrag bör inte möta, anser de sakkunniga. 4.3.4 Underhållsskyldighetenvid den underhållsberättigades omgifte Mednuvarande regler upphör underhållsskyldigheten om den som får periodisktunderhållsbidrag från sin förutvarande make gifterom sigd 1 kap. 14 S andrastycket andra meningen). Om den underhållsberättigade däremot sammanlever meden annan under äktenskapsliknande former ulan atl gifta sig upphörunderhållsskyldigheten inte automatiskt. Att reglerna om underhållsbidrag påså sätt kan inverka på frågan om man i en särskild situation bör gifta sig ellerinte anser de sakkunniga olämpligt. Faktiskt likartade fall bör behandlas lika. För alt nå likabehandlingöverväger de sakkunniga två alternativ till lösningar. Del ena alternativet är£ill äktenskaplig samlevnad jämställs med nytt äktenskap på del sättet attunderhållet faller bort helt och hållet utan prövning av de ekonomiskaförhållandena. Att i det enskilda fallet fastställa om det är fråga omäktenskapsliknande samlevnad erbjuder dock uppenbara svårigheter. Det andra alternativetall söka jämställa nytt äktenskap med äktenskapsliknande samlevnad är attupphäva regeln all underhållsbidrag skall upphöra alt utgå vid omgifte. Desakkunniga anser all del knappast är berättigat att underhållsskyldighetenalllid skall upphöra i sådana fall. De föreslår därför en ordning enligi vilkendet i varje enskilt fall skall kunna prövas om parternas faktiska ekonomiskaförhållanden har ändrats så atl en jämkning är motiverad, dvs. vanligajämkningsregler blir tillämpliga. Parterna bör dock ha möjlighet att i avtalbestämma all underhållsbidraget under vissa angivna förhållanden skall kunnaupphöra. Desakkunniga erinrar om att deras förslag lill ändring av reglerna om underhållefter äktenskapsskillnad innebär att det fordras synneriiga skäl för alt dömaut bidrag för annal än en övergångstid. Om bidrag inte har beslämls från börjantorde behov av alt döma ul bidrag under en övergångslid bara undantagsvisförekomma. Skulle del vara skäligt att döma ut bidrag i ett sådani fall börinte ytterligare hinder ställas upp. Det nuvarande kravet att synneriiga skälskall föreligga bör alltså frånfallas. F.n. gäller också att underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad får höjas utöverdet högsta belopp till vilket bidraget lidigare har varit bestämt endast omsynneriiga skäl föreligger. Här kan de sakkunniga inte finna några skäl tillatl utvidga underhållsskyldigheter, vilket skulle bli följden om höjningsförbudettogs bort. De föreslår därför att detta förbud får slå kvar. Desakkunniga erinrar vidare om atl det lidigare gällande kravet att ändringenskulle vara väsentlig för all jämkning på grund av ändrade förhållanden skullekunna komma i fråga togs bort (5 kap. 9 och 10 SS samt 11kap. 15 S föi"sta stycket första meningen GB). Att förutsättningarna förjämkning har mjukats upp anser de sakkunniga vara ett sleg i rätt riktning ochde förutsätter att domstolama vid rättstillämpningen beaktar att kraven för allfå jämkning har mildrats. Någon ytteriigare ändring av reglerna om jämkning pågrund av ändrade förhållanden finner de inte behövlig. Avtalom underhåll kan jämkas också om del anses uppenbart obilligt (5 kap. 10 S och11 kap. 16 S GB). Särskilda föreskrifter gäller dock i fråga om avtal omunderhåll efter äktenskapsskillnad. De sakkunniga anser att det inte bör görasnågon skillnad mellan sådana avtal och andra avtal om underhåll lill 1 enlighet med vadde sakkunniga lidigare har föreslagit om atl närma terminologin beträffandejämkning av familjerättsliga avtal om underhåll lill generalklausulen iavtalslagen, föreslår de att jämkning också av avtal om underhåll mellan makarfår ske "när avtalet är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst och övriga omständigheter". Förslaget innebär atl dentidsbegränsning som finns för rätlen att väcka talan om jämkning av avtal omunderhåll efter äktenskapsskillnad utgår. Inie heller föreligger det som f n.något hinder mot jämkning av sådant avtal när det har slutits efteräktenskapets upplösning. Sammanfattningsvisinnebär familjelagssakkunnigas förslag om jämkning av periodiskt utgåendebidrag att jämkningsreglerna med ett undantag blir gemensamma för allaunderhållsbidrag enligt GB. Närdet gäller fråga om jämkning av avtal om engångsbelopp Gfr nuvarande 11 kap. 15S andra stycket) har de sakkunniga förståelse för atl makarna kan önska göraupp om sina ekonomiska mellanhavanden en gång för alla. De föreslårdärförattett sådant underhåll inte bör kunnajämkas till sitt belopp på grund av ändradeförhållanden. Eftersom avtalet får betraktas som ett led i en slutliguppgörelse anser de att den underhållsberättigade parlen inte heller, underåberopande av ändrade förhållanden, bör få framställa krav även på periodisktbidrag. Har engångsbidragei redan från början kombinerats med ett periodisktbidrag, bör detta emellertid kunna jämkas på grund av ändrade förhållandenenligt vanliga regler. Jämkning bör också kunna ske om avtalet är oskäligt, ochdärvid bör ingen tidsbegränsning gälla (jfr nuvarande 11 kap. 16 S andrameningen). Äveni fråga om avtal mellan makar om underhåll föreslår de sakkunniga att jämkningskall fa göras med retroaktiv verkan på det sättet att obetalda bidrag fårsättas ned eller falla bort. Retroaktiv jämkning bör enligt de sakkunniga kunnakomma i fråga både när jämkningen sker på grund av ändrade förhållanden och näravtalet jämkas på grund av att det är oskäligt. Sammanfattningsvisföreslår de sakkunniga i fråga om underhållsbidrag såväl under som efteräktenskapet, att dom eller avtal skall få jämkas när ändrade förhållandenpåkallar det samt atl avtal får jämkas också när avtalet är oskäligt med hänsyntill omständigheterna vid dess tillkomst och övriga omständigheter. När detgäller underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad skall höjning av bidragetutöver det högsta belopp till vilket bidraget lidigare har varit bestämt dockfå ske endast om synnerliga skäl föreligger. Engångsbidrag skall vidare fåjämkasendast om bidraget har bestämts genom avtal och avtalet är oskäligtenligt vad som har sagts. 4.3.6Preskription av fordran på underhållsbidrag Desakkunniga föreslår atl samma preskriplionsbestämmelser skall gälla i fråga omfordran på underhållsbidrag till make som de sakkunniga har 1978/79:12 74 föreslagitbeträffande underhållsbidrag lill barn, dvs. en preskriptionstid av Familjelags- från förfallodagen. 4.3.71966 års lag om ändring av vissa underhållsbidrag Desakkunniga anser alt regler om automatiska ändringar av underhållsbidrag ocksåi fortsättningen bör tillämpas på samtliga fall av underhållsbidrag till make,till skydd för den svagare parlen. Desakkunniga har övervägt möjligheterna att på något sätt begränsa siorieken avändringarna men stannat för att behålla nuvarande regler. De anför två skäl fördelta. Dels är del relativt sällsynt med långvariga bidrag. Dels är denframtida utvecklingen av en vuxen persons behov av bidrag myckel svårare atlförutse än ett barn;», och därför kan bidraget behöva prövas igen av mångaolika orsaker. De sakkunniga framhåller också all de nuvarande reglerna omavdrag vid taxeringen för utgivna underhållsbidrag gör att de automatiskauppräkningarna slår mindre hårt mot den underhålls-skyldige när det gällerbidrag till make än när det är fråga om bidrag till barn. Om del finns behov avatt neutralisera eller modifiera de automatiska uppräkningarna får det ske i enjämkningsprocedur, anser de sakkunniga. Desakkunniga konstaterar all tiehovet av bistånd från anhöriga vid sjukdom ochdylika situationer har minskat genom samhällets insatser. Ocksåtilläggspensioneringen och de förbättrade folkpensionsförmånerna har reduceratbehovet av anhörigas stöd. Även andra samhällets insatser för äldre, sjuka ochhandikappade spelar in.