prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 119 ulredningens typ kan inte lösa varje enskildlänsstyrelses administrativa problem. Däremot har del varit utredningens önskan allskapa bättre förutsättningar för atl lösa dessa. Elt uttryck för dettaär all på ulredningens initiativ ell hundratal studiecirklar /78 hardiskuterat problem som har rörl den egna administration. Utredningens förslag kan kort beskrivas på följande sätt: - Uppgifiernapå den administrativa enheien bör renodlas till att omfalta i huvudsak administrativa frågor ochenhetens serviceroll bör framhållas jämsides med samordningen. Utredningenföreslår att ell anlal arbetsuppgifter förs bort från den administrativaenheien. Det rör sådana frågor som utbetalning av vissa statsbidrag, vård av vissa säkerheter,restitution av bensinskatt samt uppgiften att fora älgslatislik. Vidare markerasservicerollen genom att vissa beslutsbefogenheter läggs på linjen och lokalamyndigheter samt att dessa för ökat budget- och kostnadsansvar. Såledesföreslås atl avdelningar eller motsvarande bl. a. förformell beslutanderätt i vissa ijänstetillsätiningsfrågor. Uiredningen föreslårvidare att de lokala myndigheterna får egen budget samt rätl att fatta vissatjänstetillsättningsbeslut. Utredningen hargjort en relativt detaljerad genomgång av administrativa enhetens olikaarbetsuppgifter och försökt att precisera ansvarsfördelningen mellan linjen ochden administrativa enheien. I en särskild skrift presenteras detta material. Denna skrift kan ligga lillgrund för eget arbete atl förbättra den administrativa effektiviteten. En mera markeradserviceroll står ej i konflikt med enhetens samordningsroll. Samordning avadministrativa frågor kan ske utan formella beslutsbefogenheter. Debefogenheter som ligger i att besluta är enligt utredningens mening inteavgörande för den administrativa enhetens möjligheter atl i önskvärdutsträckning samordna administrationen. Utredningen anser att det i första handär kvaliteten i beredningsunderiag av olika slag och de kontakter enhetenbygger upp som är avgörande för en god samordning i administrativa frågor. - Utvecklingsarbetet bör säkras och samordnas. Utredningenföreslår atl en ny funktion för organisationsfrågor inrättas vid flertaletlänsslyrelser och att ny kompetens bör tillföras för atl stödja denadministrativa chefen, funktionscheferna och linjen i utvecklingen avadministrationen. Funktionen för organisationsfrågor kan ses som etlinstitutionaliserat forum genom vilket utvecklingsåtgärder inom områdena administrativrationalisering, ekonomiadministrativ och personaladministrativulveckling lättare kan vägas mot varandra och samordnas. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 120 - Utredningenförordar all man överväger en mer långlgående förändring av den administrativa enhetens organisation. Utredningenbeskriver ett mer långlgående alternativ lill omorganisalion av administrativaenheten innebärande i huvudsak atl organisaiionsfunk-lionen - uiöver igrundförslaget angivna arbetsuppgifter - även bör handlägga frågor rörandeanslagsframslällning och budget, diarie- och arkivfrågor samt arbetet medblanketlkonslruklion, alt personalfunktionen även bör handha arbetsmiljö- ochde personaladminislrativa frågorna i vad avser lokalvårdsorganisationen i länet saml attekonomifunktionen bör tillföras övriga uppgifterfrån nuvarande servicefunktionen. Eftersom delta förslag framkommil och utarbetats i ulredningens sluiskede hardet inte diskuterats med länsstyrelserna.Enligt utredningens mening har emellertid denna mer långlgående lösning påtagliga fördelar. Den bördärför diskuteras närmare inför genomförandel av omorganisaiionen, - Restriktionerfrån centralt håll bör begränsas i möjligaste mån för att öka länsstyrelsernas handlingsutrymme iadministrativa frågor. a. att de cenlrala myndigheternas inflytande i samband medijänstelillsätlningar begränsas till obligatoriskt samråd i fråga om chefstjänster inom resp. central myndighetsverksamhetsområde. Vidare föreslåsatl i samarbete med berörda intressenter får i uppdrag bl. a. atl dels se över länsstyrelsernasekonomiadministrativa system i sin helhet, dels undersöka möjligheterna tillatt lilldelas en budget med mindre inslag av detaljrestriktion och till att någon form av reservationsanslag införs, dels uireda möjligheterna atl begränsaomfattningen av specialdeslinerade medeltill och alt sådanamedel anvisas direkl i regleringsbrevet. Även på andra områden bör utredas på vilket sätt förutsättningarna för administralion kan förbättras. LONoch RSV föreslås därför få uiredamöjligheterna atl renodla ansvarsfördelningen i administrativa frågor inom exekutionsväsendet. Vidare bör isamarbete med bl. a. utredamöjligheterna atl förenkla och samordna föreskrifter och anvisningar förarkivvård samt begränsa omfattningen av det malerial som skall arkiveras. Uiredningen anser det vidarebetydelsefullt atl en översyn av lönegaranlilagen kommer till stånd ochall ärendenas organisatoriska hemvist utreds. Kameral- och uppbördsavdelningen i Organisationen förde administrativa frågorna vid i Slockholms län avvikerfrån övriga länsstyrelsers genom att de administrativa funktionerna ingåri en avdelning - kameral- och uppbördsavdelningen - som dessutom har uppgifter inomskatteförvaltningen. Förutom rentadministrativa uppgifter finns en grupp allmänna förvaltningsärenden som iStockholms län handläggs inom kameral- och uppbörds- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 121 Utredningen föreslår att dessa ärenden försöver lill förvaltningsavdelningen, Uiredningen föreslår vidare altorganisationen av de administrativa frågornai Slockholms län organiseras i likhel med ulredningens förslag om en mera långlgående förändring av organisationen förövriga länsstyrelser. Utredningen föreslårdärför alt uppbördsenhelen vid kameral- och uppbördsavdelningen sammanförs medskatteadministrationen i övrigi. I samband härmed och med hänsyn lill konsekvenserna avell antal pågående utredningar föreslår uiredningen attskatteadministrationen i ses över. Tidpunkten för uppbördsenhetens förändradeorganisatoriska placering kan anslå tills resultatet av denna översyn föreligger. Dataenheten pålänsstyrelsen i Slockholms län bör tills vidare bibehållas inom den nuvarandeavdelningen. Organisatoriskakonsek'venser av utbrytningen av länsdomstolarna Utredningenkonstaterar alt del finns elt uttalat behov av en kvalijicerad juridiskkompetens på . Den pågående utvecklingen inom lagstiftningenmedför en övergång till s. k. generalklausuler och krav på allmänna helhets-och skälighetsbedömningar. Denna utveckling ställer ökade krav på den juridiskakompetensen på . Uiredningen anser vidare att den offentliga förvaltningens ochdärmed inle minst samhällsplaneringens tillväxt ur många synpunkter varit tillfördel för medborgarna. Men detfinns emellerlid härvidlag även risk för all den enskilda medborgarens inlressen kan komma i bakgrunden för allmänintresset. Det är därför nödvändigl med en god juridisksakkunskap vid avvägningen mellan allmänintresset och den enskildesintressen. Utbrytningen avlänsdomstolama antas medföra både en begränsning av anlalet ärenden somkräver juridisk prövning och en minskning av den personal som har juridisk kompetens.Föratt säkra möjligheterna lill juridisk ulbildning och träning i praktiskhandläggning av juridiska frågor och för atl skapa förutsättningar för en tillfredsställande rekrytering av personermed juridisk kompelens bör så mångaärenden som möjligt av juridiskt intresse samlas till en särskild organisatoriskenhel,som betecknas rällsavdelning. En sådansamlad funktion förbättrar också personalens utvecklingsmöjligheter. Utredningenunderstryker vikten av att planeringsavdelningen tillförsäkras god juridiskservice. Vidare anser utredningen det angeläget att organisationen utformas så atträtlsavdelningens formbundna deltagande i ärendena och den mera formlösarådgivande rollen som konsult i olika ärenden kan utföras i lillräcklig omfattning och utan onödigbyråkrati. Utredningen harbedöml etl flertal o/'o/7/5o//o«xo/fe/77flf/v och därvid funnit atl en organisationsom innebär atl återstoden av allmänna enheten saml juridiska enhetenbildar en organisatorisk enhel kallad rättsavdelning bäst Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 122 motsvarar krav på en bärkraftig juridiskfunktion. Härigenom stärks myndighetsutövningen på , servicen lillallmänhelen samordnas och möjligheterna all effektivt utnyttja länsslyrelsernasjuridiska kompetens förbättras. Densamlade juristfunktionen förbättrar möjligheterna till rekrytering av personal med juridisk kompetens och blir ocksåen naturlig kontaktpunkt mellanlänsstyrelsen och förvaltningsdomstolarna. Då man inte börtillskapa nya beslutsvägar bör del slulliga avgörandet i ärenden som hänförstill planeringsavdelningen ligga kvar inom denna avdelning även om rättsavdelningens jurist harannan uppfattning än chefen för planeringsavdelningen. För alt säkraplaneringsavdelningens tillgång till juridisk expertis bör någon eller några jurister från rätlsavdelningenlokalmässigt kunna placeras inom planeringsavdelningen. För länsstyrelsernai och föreslår utredningen atldessa länsslyrelser själva avgör om en rättsavdelning är lämplig för demeller om de efter utbrytningen av länsdomstolama vill bibehålla den nuvarande organisationen i övrigi. För länsstyrelsernai och föreslås ingen ändring i nuvarande organisation i vad avser denjuridiska funktionen. Planeringsavdelningen och vissa verksledningsfrågor Utredningenföreslår atl en stab tillskapas för verksledningen. Uppgifterna för staben bör i huvudsak vara alt svaraför styrelsesammanträdena, ge service åt verksledningenoch ha ansvaret för den externa informationen. bör enligt ulredningens mening tilldelas en särskildtjänst för informationsverksamheten.Denna tjänst bör lillhöra staben. Den personal somskall ingå i verksledningens stab bör i normalfallet placeras hoslandshövdingen men del bör stå fritt alt låta verksledningens staborganisatoriskt lillhöra planeringskansliet. För atl fullgörastabsfunktionen både för verks- och avdelningsledning krävs enliglutredningen två tjänster pä kvalificerad nivå, dvs. ytterligare en utöver nuvarandechefen för planeringskansliet - en handläggartjänst pä planeringskansliet bör omvandlas lill en sådan tjänsl. Utredningenkonstaterar vidare att landshövdingen i sin funktion som verkschef har behov avett samarbetsforum. För sådan verksamhei är enligt utredningens uppfattning endirekiion lämplig. Utredningen föreslår atl direktionen skall bestå avlandshövdingen, avdelningschefer eller motsvarande och administrativachefen. Direktionen föreslås inte fö några formella beslutsbefogenheter ulan skall fungerasom etl forum för diskussionfrämst av verksinterna frågor. Utredningen harlagil upp vissa administrativa problem som är särskilt aktuella förplaneringsavdelningen, Uiredningen föreslär sålunda alt en särskild genomgång görs avprojektverksamheten i syfte att förbättra Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 123 planerings- och styrningsmeloderna. Utredningen föreslårvidare att en del avde utomplansanställda successivi bör föras över lill personalplanen. Cenlrala myndigheler bör enligl utredningens mening samråda med innan de ger ul för länsstyrelserna bindandeföreskrifter, råd eller anvisningar. Elt huvudintresseför uiredningen har varit att renodla planeringskansliets roll som stabsorganför alt möjliggöra en bättre samordnings- och stabsfunktion. 1 detta syfteföreslår uiredningen alt vissa serviceuppgifter först bort från kansliet, bl. a.viss löpande ärendehandläggning och det administrtiva ansvarel för hemkonsulenterna. Utredningen harockså uppmärksammat frågan om ställföreträdare (eller vikarie) förplaneringsavdelningens chef. Härvid framhåller utredningen att grundkriteriel förutseende av ställföreträdare bör vara all vederbörande besitter godkännedom om avdelningens inriktning och arbele. Chefen för planeringskansliethar i sin funktion vanligen en sådan överblick över avdelningen. Utredningenanser det lämpligt att en ständig ställföreträdare föravdelningschefen utses, varvid syftet är att avlasta avdelningschefen. Det bördock understrykas att syftet inte är atl skjuta in ytteriigare en nivå mellan avdelningschefen och enhetscheferna(motsvarande). I fråga omhemkonsulenterna föreslår utredningen alt de - under förutsättning att förslagen ibelänkandel Regional konsumentpolitisk verksamhei antas avstatsmakterna - bör bilda en konsumentpolitisk grupp inom den regionalekonomiska enheten. Utredningen har ävenövervägt priskontoreis ställning och placering i . Utredningen föreslårall man undersöker möjligheterna att med bibehållande av SPKs funktion som huvuduppdragsgivarege rätt att mera självständigt utnyttja priskontorets personal. Om undersökningenemellerlid skulle utvisa alt etl sådant utnyttjande inte är möjligt börpriskontorel flyttas till den nya rätlsavdelningen. Utredningen harägnat särskild uppmärksamhet åt naiurvårdsenhetens inre organisation.Utredningen har ej funnit tillräckliga skäl för en delning av enheien menföreslår alt ansvarsfördelningen mellan funktionerna för allmän naturvård och förmiljöskydd utformas klarare. Vidare förordar utredningen att särskildapersonalresurser för administrativa göromål skall finnas på naturvärdsenhetenvid flertalet länsstyrelser. Slutligen förordar utredningen atl länsstyrelsernages möjlighet atl själva avgöra om naiurvårdsenhetens diarium skall föraspä planeringskansliei eller på enheien. I fråga omlänsstyrelsen i Slockholms län är utredningens förslag till ändringari planeringsavdelningen endasi delvis tillämpbara. 1 vissa delar harförhållandena vid i tjänat som ulgångspunkl för utredningensförslag. När del gällerGotlands län berör ulredningens förslag i olika grad. Uppgifierna för den föreslagnaverksledningsstaben bör vid denna Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 125 Sammanställningav remissyttranden över betänkande (SOU 1978:58)Organisatoriska frågor inom länsstyrelserna. Utredningensförslag och överväganden har fött ett blandat mottagande underremissbehandlingen. Skiljaktiga meningar föreligger i stor utsträckning, främstbeträffande organisationen av den juridiska funktionen. Etl stort antalremissinstanser har avstyrkt ändringar i länsstyrelsernas organisation eller menar attändringarna på grund av utredningsförslagen bör göras så små som möjligt. Man hardärvid hänvisat till lämnade eller kommande utredningsförslag, som på ett avgörande sätt kankomma att påverka länsstyrelsernasverksamhet. Flera remissinstanser har därför även föreslagit övergångsvisa lösningar och i några fall har man,med hänvisning till oklarheter ifråga om länsstyrelsernas framtida roll, inte ansett sig kunna ta ställningtill utredningsförslagen. Remissammanställningenföljer i huvudsak uppställningen i belänkandet. Mångaremissinstanser har framhållit att administrativa enheten har otillräckligaresurser. Enheten har belastats med en rad nya arbetsuppgifter efteromorganisationen 1971 utan att motsvarande resursförstärkning har skett. Blandannat noteras den nya lagstiftningen inom arbetsrättens område ochlönegarantiärenden. Löpande arbetsuppgifter som inte kan eftersättas måsteprioriteras före andra i och för sig angelägna uppgifter som administrativutveckling, organisationsfrågor, arkivvård m. m. Förslaget omresursförstärkning för u t v e c k I i n g s f r å g o r har fött ett gynnsamt mottagandemen meningarna har varit delade om hur en funktion förorganisationsfrågor bör inlemmas i administrativa enheten. En stor del av remissinstansernahar avstyrkt utredningens förslag om en mer långtgående förändring avenhetens organisation eller anfört att del bör utredas ytterligare. Statskontoretförordar att det mer långtgående alternativet utvecklas mera. Utvecklings- ochorganisationsfunktionen bör tillsvidare inordnas i den nuvarandefunktionen för ekonomiadministration. Vidare anser statskontoret attresursförstärkningen bör begränsas till en årsarbetskraft vid en medelstor länsstyrelse.Denna bedömning grundar sig på åsikten att huvuddelen av ansvaret för initiativ och samordning i utvecklingsarbetetmåste ligga på administrativa chefenoch avdelningscheferna, att utvecklingsarbetet främst bör bedrivas i projektgrupper och att länsstyrelserna i mångafall bör kunna påräkna stöd frånorganisationsexperlis vid'och berörda centrala Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 124 länsstyrelse lämpligast lösas med resurser inomplaneringsavdelningen. Vidare föreslär utredningen atl elt adrhihistrativtsamarbeie bör ske mellan naturvårdsenhetenoch . Utredningen föreslåratt de förslärkningar som utredningen anser bör tillföras länsstyrelserna prioriterasså att i första hand organisationsfunk-lionen vid administrativa enheien byggsupp saml därefter stabsfunktionen älverksledningen. Utredningen föreslåratl en särskild arbelsgrupp tillsätts som får lill uppgifi alt arbeta framerforderligt underiag för all den föreslagna reformen skall kunna genomföras . Särskilda yttrandenhar avgetls dels av , och , samt avGeron och i fråga om tjänstetillsättning, dels av ArneGranholm när det gäller avsnittet om dataenheten i , dels av ochLars i fråga om utredningens förslag alt bilda en särskildorganisatorisk enhet av allmänna enheten och juridiska enheien, dels av GunnarNorling i fråga om naiurvårdsenhetensinre organisalion m. m. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 125 Sammanställningav remissyttranden över betänkande (SOU 1978:58)Organisatoriska frågor inom länsstyrelserna. Ulredningensförslag och överväganden har fött ett blandat mottagande underremissbehandlingen. Skiljaktiga meningar föreligger i slor utsträckning, främstbeträffande organisationen av den juridiska funktionen. Ett stort antalremissinstanser har avstyrkt ändringar i länsstyrelsernas organisation eller menar attändringarna på grund av utredningsförslagen bör göras så små som möjligt. Manhar därvid hänvisat till lämnade eller kommande utredningsförslag, som påett avgörande sätt kan komma alt påverka länsstyrelsernas verksamhet. Flera remissinstanser har därför ävenföreslagit övergångsvisa lösningaroch i några fall har man, med hänvisning lill oklarheter i fråga om länsstyrelsernas framtida roll, inte anseti sigkunna ta ställning lill utredningsförslagen. Remissammanställningenföljer i huvudsak uppställningen i betänkandet. Mångaremissinstanser har framhållit atl administrativa enheten har otillräckligaresurser. Enheten har belastats med en rad nya arbetsuppgifter efteromorganisationen 1971 ulan att motsvarande resursförstärkning har skett. Blandannat noteras den nya lagstiftningen inom arbetsrättens område ochlönegarantiärenden. Löpande arbetsuppgifter som inte kan eftersättas måsteprioriteras före andra i och för sig angelägna uppgifter som administrativutveckling, organisationsfrågor, arkivvård m. m. Förslaget omresursförsiärkning för utvecklingsfrågor har fött etl gynnsamt mottagande men meningarna har varit delade omhur en funktion för organisationsfrågor bör inlemmas i administrativa enheten. En stordel av remissinstansernahar avstyrkt ulredningens förslag om en mer långtgående förändring avenhetens organisation eller anfört att det bör utredas ytterligare. Statskontoretförordar att det mer långtgående alternativet utvecklas mera. Utvecklings- ochorganisationsfunktionen bör tillsvidare inordnas i den nuvarandefunktionen för ekonomiadministration. Vidare anser statskontoret attresursförstärkningen bör begränsas till en årsarbetskraft vid en medelstorlänsstyrelse. Denna bedömning grundar sig på åsikten att huvuddelen av ansvarelför initiativ och samordning i utvecklingsarbetet måste ligga påadministrativa chefen och avdelningscheferna, att utvecklingsarbetet främst bör bedrivasi projektgrupper och att länsstyrelserna i mänga fall bör kunna påräkna stödfrån organisationsexpertis vid och berörda cenlrala Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 126 förordar att detmer långtgående alternativet till organisation bearbetas vidare med utgångspunkt ilänsslyrel-seorganisationens framtidaroll. har inget att erinra mot föreslagen resursförstärkningmen framför som sin uppfattning atl de olika linjeenhelerna har det primära utvecklingsansvaret. Enresursförsiärkning bör ses främslsom en ökad möjlighel för administrativa enheien atl ge melodsiöd till linjeenhelerna. Vidare anser verkel all de redovisade riktlinjerna tillalternativ organisation bör fullföljas. i Slockholms län anför alt administrativ utveckling har elt närasamband med verksamhetsplanering, arbele med anslagsframställning, budgeteringoch uppföljning samt utvecklingeninom dessa områden. Dessa uppgifter bör därför föras samman. Länsstyrelsentillstyrker ulredningens förslag om en mer långtgående förändring, Enligllänsstyrelsen i län synes utredningens alternativa förslag, vilket börutredas ytteriigare, ge en mera kompakt och slagkraftig intern organisation avden administrativa enheien, som samiidigt underlättar för enhetens ledning och för verksledningen atl samordna utvecklingsarbetet. i Södermanlandslän anser atl ett genomförande avdet mer långtgående förslaget bör anslå i avbidan pä ylterligare utredning.Länssiyrelsen i förordar atl de tre nuvarande funktionerna behålls men ges uiökade resurser samtatt utvecklingsfrågorna läggs pä enIjärde funktion med uppgifi att handlägga enbart sådana frågor. iJönköpings län framhåller atl den administrativa enheten organisatoriskt fungerar förhållandevis väl i dagmen lillslyrker, med hänvisning till ett ständigt behov att vidareutvecklaadministrationen, att en särskildfunktion inrättas för utvecklings- eller organisationsfrågor. En merlånglgående förändring av administrativa enheten avstyrks. iKronobergs län anser atl enheten bör delas upp pä tre funktioner, personal-, ekonomi- och organisalionsfunktion. Den nuvarandeservicefunktionens och vissa andraarbetsuppgifter, t. ex. utbildning, bör fördelas pä funktionerna enligl varje enskild länsstyrelsesbestämmande. Enligt i Kalmarlän bör den nya utvecklingsfunktionen inte arbeta med löpande uppgifter och sålunda bindas vid sakuppgifter.Länsstyrelsen anser även att enlåsning av ijänster tillorganisatiönsfunktionen emellertid kan vara tveksam med hänsyn tilladministrativa enhetens totala behov av personalförslärkning. Länsstyrelserna i och tillstyrkerförslaget om en mer långtgåendeförändring av organisationen. i län framhåller atladministrativa enhetens nuvarande funktionsindelningbör bestå. Även om en organisationsfunktion tillskapas måste det slutliga ansvarel för utvecklingsarbetet inomekonomiadministrationen åvilaekonomifunktionen. Enligt i l\4almöhus län har administrativa enheten fungerat i stortsett väl. Resurser behövs dock för utvecklingsarbete. förordar,med ett eget förslag till organisation,en indelning i tre funktioner. i menar attdet med en mer långtgående förändring av administrativa enhetens Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 127 organisalion föreligger stor risk allorganisatiönsfunktionen blir så belastad med handläggningen av löpande arbetsuppgifter atl del angelägna utvecklingsarbetet kommer atl få stå lillbaka.Länsstyrelsen ifrågasätter därför om delta alternativ är lämpligt attgenomföra vid en mindre länsstyrelse. Länsstyrelseni finner att en särskild funktion enbart fördessa frågor ej är nödvändig. Det bör stå varje länsstyrelse fritt alt pålämpligt sätt funktionsanknyla de resurser som tilldelas för utvecklingsarbete.Länsstyrelsen anser också all man bör ha kvar en indelning med tre funklioner inom administrativa enheten ochrespektive län lämnas möjlighel att med hänsyn till lokala förhållandenfördela arbetsuppgifter mellan funktionerna. Beträffande den beskrivna merlånglgående förändringen tillstyrkerlänsstyrelsen atl denna närmare utreds. Även enligl i .Ålvsborgs län bör varje länsstyrelse få bedömavar ijänster för organisatoriskt utvecklingsarbete lämpligen börplaceras.