prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Somkompleilering lill den redovisning av förslag lill ålgärder beträffandegodslrafiken som ges i anslutning lill godslrafikplanen skall vidare anges deålgärder som erfordras för au lillgodose eventuellt förekommande persontrafik. Ifråga om flygplatser anges i anvisningarna au utgångspunkten är atl det i varjeirafikregion bör finnas tillgäng lill fiygplats som medger inrikes linjefart päprimärlinjenäiei. I de regionala cenlra som ligger på ell avstånd av mer än catvå limmars bilresa frän sädan flygplats bör härutöver finnas flygplats som medgeranslutningsflyg till primäriinjenätet. Behovei av utbyggnader - enligtlänsslyrelsernas bedömningar - skall kunna uppfyllas. Länsstyrelsernahar vid sin genomgäng av vägnätets funktionella uppbyggnad i resp. län funnil,atl de vägar som beijänar intertegionala förbindelser och vikligare regionalaförbindelser - varmed i senare fallel avses förbindelser som knyter sammankommuncenirum med regionalt centrum, regionall centmm med primärt centrum ochkommuncenirum med primärt centrum - normalt ingår i och lill sior delsammanfaller med huvudvägnälets ulsiräckning i länei. På molsvarande sällhardet visal sig all 1978/79:99 179 devägar som beijänar övriga regionala förbindelser - varmed avsesivärförbindelser mellan närliggande kommuncentra eller regionala centra - i deflesta fall ingår i del sekundära vägnäiei, lill den del de inle ingår i huvudvägnätei. Vissa ivärförbindelser betjänas dock endasl eller lill övervägandedel av vägar lillhörande del tertiära vägnäiei, vilkel har föranlelllänssiyrelserna all i vissa fall yrka på en uppklassning av sådana regionalpolilisklbeiydelsefulla vägar. \'adgäller de mål som uppställls för berörda vägars framkomlighets- ochbärighetssiandard, har länsstyrelserna i regel anslutit sig lill de i anvisningarnaangivna riktlinjerna. I frågaom bärigheten hardock flera länsstyrelser-molbakgrund av bl. a. från olika remissinsianser framförda synpunkier-understrukit del önskvärda i all på sikl även andra, mera lokallbetydelsefulla vägar, försiärks så all de kan tåla 10/16 lons axel- ochboggiiryck under hela årei. a. för all tillgodose jord- och skogsbrukelstransporter. Vadbeiräftar förslagen lill åtgärder pä berörda vägar har länsstyrelserna i deflesla fali haft lillgång lill och utgått från de preliminärabehovsinventeringar för , som sammansiällls avresp. I övrigi har uigängspunkien varil vägverkelsreviderade behovs-invenieringar för perioden fram lill saml gällandelånglids- och flerårsplaner för vägbyggandet. Länsstyrelserna har genomgående isina förslag till trafikplaner lämnat en utföriig redovisning av de olikaombyggnads-, förslärknings- och förbättringsarbeten som bedömts erforderiigaför alt uppnå eller bibehålla de uppslällda målen i fräga omtransportslandarden pä berörda vägar. I regel haremellertid ingen klarl utialadprioriiering gjorts av de olika ålgärder och byggnadsprojekt som redovisas. Inågra fall har dock vissa projeki särskilt förordats eller avvikelser anmältsfrån den prioritering som gjorts i gällande långlidsplaner. I övrigi har fleralänsstyrelser bl. a. förordat eu öka regionalpolitiskt hänsynslagande ivägplaneringen. Denna fråga behandlas dock utförligare i annat sammanhang. De av länsstyrelserna föreslagnaeller ifrågasatta ätgärderna vad avser järnvägsnälel syftar i försia hand lillatl öka kapaciteten. Närdet gäller anläggningar tillhörande affärsbanenätel framhäller iStockholms län alt vissa kapacitelsbegränsningar föreligger på SJ-näiei inomStockholmsområdet, vilkel innebär inskränkningar i möjlighelerna au lillgodoselokalirafikens krav på lurtäthel och lokalisering av stationer. Länsiyrelsenmenar, au en ny spårförbindelse lill är en väsentlig fråga för regionensirafikförsörjning. Länsstyrelsernai Västernortlands och aktualiserar en annan kapaciieisfräga.nämligen byggandet av dubbelspår på bandelen Bräcke-.Ange iJämtlands län anser dessutom atl nya lågmötesplaiser kan komma an erfordras på bandelenLångsele-Bräcke. Viden forisaii uiveckling av järnvägsnälel ifrågasätter i Värmlandslän. om inte en järnvägssiräckning direkt mellan Karistad och \ålberg voremotiverad. Härigenom skulle resvägen mellan Karislad och Prop.1978/79:99 180 Gmmssaml orter där bortom avkortas med och järnvägens atlrakliviiet ökas. Länsstyrelseni anser atl vissa investeringar i närställverk ochbangårdar mäste göras för alt klara dagens irafik till och frän Skandiahamnen.På lorde även en ny broförbindelse över vara nödvändig.Vidare anser del nödvändigt med en ny containerierminal vidGöleborgs Norta och utbyggnad av spär och bangårdar på . Länsstyrelseni anser, all en höjning av axeltryckei från 20 lon till 25 lonbör ske på sträckan dock försi i och med au eu tyngrevagnmaleriel än del på banan använda anskaffas. Länsstyrelseni finner det motiverat au banslandarden på slräckanÖslersund-Bräcke höjs så all lokdragna låg skall kunna framföras med enhastighet av och atl banslandarden skall höjas lill vad somkrävs försnabbiågsirafik. i anseratt flertaletberörda siräckor inom länel, nämligen Boriänge-Ävesta ochSior-vik-Falun-Borlänge-Ludvika, bör ges en sådan siandard, alt en hastighet av120 km/lim blir möjlig. 1fråga om det ersättningsberättigade järnvägsnätet framförs i iraflkpla-nernabl. a. önskemål om höjning av lillålna axellryckei och av lillålna hastighetenpå olika banor saml en breddning av smalspärsbanor lill normalspår. Såledesframhåller flera länsstyrelser alt axeltryckei bör höjas lill det normala vidSJ, nämligen 20 lon, på ell flertal bandelar Del gäller t. ex.Ulricehamn-Landeryd, , , ,, , Holing-Forsmo ochÄrvids-jaur-Sioruman-Hoiing. Länssiyrelsen i framhåller dock,auen höjning av axeltryckei på berörda banor i länet innebär stora koslnader, sommåsle vägas mol kalkylerade merinläkler och/eller andra samhällsekonomiskafördelar. Länssiyrelsen i menar,atl en axeltryckshöj-ning påbandelen Holing-Forsmo bör vara avhängig av frågan om möjligheler till ökade iransportvolymeroch när i så fall sådana kan bli akluella. Ålgärderför alt höja den högsta tillåtna hastigheten och därmed förkorta restiderna påolika ersättningsberättigade bandelar har föreslagils av flera länsstyrelser.Som regel har länslyrelserna därvid anslutit sig lill de riktlinjer som angellsi anvisningarna, dvs. atl banoma skall lillåta minsl /lim. iKalmar län anser emellertid att linjen / bör ges ensådan siandard att hastigheten kan höjas lill / tim. Vidare föreslårlänsstyrelsen i alt bandelen ges en siandard sommedger en hastighet av , medan i föreslären siandard molsvarande /lim för bandelen . Länsstyrelseni lar upp frågan om ökad kapacitet genom nya lågmötesplaiser päbandelen . Utöver tvä nya sådana erfordras på denna bandel enligtlänsstyrelsens mening föriängning av mölesspår pä 1978/79:99 181 vissastationer och upprusining av signalulmstningen med hänsyn till bl. a. den ökadegodslrafiken pä järnväg via Ysiad lill, frän och via . Länssiyrelseni Göleborgs och län berör vissa kapacitets- och bangärdsfrågor ianslutning till . Med hänsyn lill den väntade kraftiga ökningen avprodukiionen fram lill omkring är 1985 vid de peirokemiska induslriema iSienungsund lorde del säledes enligt länsslyrelsens mening bli nödvändigi allbygga en hell ny bangård där. Slräckan Stenungsund-Göieborg lorde ocksä behövautmstas med fjärtblockering. tar även upp vissainduslrispårsfrågor och framhåller au om yiierligare ell raffinaderi kommerlill stånd i erhålls goda förutsättningar för samordnadeoljetransporler med järnväg. Delta fordrar dock alt industrispår byggs tillraffinaderiema och atl förslärkningsarbelen görs på bandelen . Fleralänssiyrelser tar upp frågor rörande upprusining och breddning avsmalspärsbanor. Länsstyrelserna i och län anser såledesall bandelen bör breddas till normalspår. Samma önskemålhar länsstyrelserna i och län vad avser bandelenLandsbro-Järnforsen. Utöver della vill man atl banan skall föriängas lillMålilla och all ell induslrispår anläggs mellan och Paulisiröm. Länssiyrelseni föreslår all frågan om breddning på sträckan las upp lill prövning. Länssiyrelsen i länbedömer del som nödvändigi att den smalspåriga linjen föremål för en allmän standardhöjning, så all såväl axeltryckei somslörsla tillåtna hastigheten kan höjas. i anserstarka skäl tala för au bandelen breddas lill normalspär ochlänsstyrelsen i framför förslag om breddning avNordmark-Klarälvens järnvägar på sträckan . menarattDejeoch härigenom skulle få en snabbare förbindelse med Karlslad.Dessulom skulle godstransporterna lill och från underiättas. 1några trafikplaner tas även upp andra frågor rörande uppmstning och uibyggnadav järnvägsnätet. i län vill säledes ha liil stånd enallmän upprusining av sträckan för all på sikl såvälperson- som godslrafiken mellan och skall kunnaledas denna väg i stället för via . Åtgärder för ändring avtransportvägar föresläs också av i som anser atl enny spårförbindelse bör ordnas i Herrhult och au bandelen Herthult-Kristinehamnbör elektrifieras, varigenom irafiken på skulle kunna ledasdirekt lill eller via . Länsstyrelseni anser att en uiredning bör göras av möjligheten all framförapersonlrafiken pä bandelen viaRamnäs-Surahammar-Hallsiahammar-Kolbäck-Västerås. Trafikunderiagel på denföreslagna sträckningen är enligt betydligt siörre än på 1978/79:99 182 nuvarandesträckning och den ev. restidsförlängning i relationenLudvi-ka-Fagersta-Västerås som förslaget innebär, får enligi länsslyrelsensmening inie undanskymma den förbällrade service som berörda kommuner längs denföreslagna slräckningen skulle få. Länsstyrelseni framhåller med hänvisning lill önskvärdhelen av alt enökad andel av de lunga godslransporlerna sker påjämväg, att arbetet på detinduslrispår från till som diskulerals ochutretts snarasi bör igångsättas. Förulsäuningarna för en induslrispår lillHusum har sedan början av är 1971 uirells inom en arbelsgrupp medrepresenianier förbi. a. AMS, SJ och berörd induslri. redovisadeSJ på uppdrag av Kungl. Maj: t en förnyad kostnadsberäkning av ell länglinduslrispår mellan Amösvall och . Kosinaderna beräknades, i prislägetjuli 1974,lill 66 milj. kr. förspåretoch 2 milj. kr. fören induslribangärd iHusum. SJ har på basis härav och en företagen företagsekonomisk bedömningingivit ansökan alt få utföra byggnaden av indusiri-spärei somberedskapsarbete. Eumed en ev. utbyggnad av induslrispår till delvis sammanhängande projekt,som dock inte ullryckligen behandlats i några regionala trafikplaner,ärenförlängning av ostkuslbanan. Enligtbeslul av riksdag skulle en klargörande utredning göras angäende enföriängning av ostkuslbanan (TU 1971:14, rskr 1971:237). En sådan utredningborde i första hand ta sikle på att i stora drag klarlägga kosinaderna för ochlänkbara lekniska lösningar vid olika uibyggnadsaliernaliv. För bedömningenhärav borde enligt uttalande erforderiiga irafikprognoser ochlönsamhetsberäkningar ulföras. framhöll vidare, att det erhållnautredningsmaterialet skulle kunna läggas till grund för en bedömning avhuruvida en mera fullständig och detaljerad uiredning av utbyggnadsprojektenborde komma till stånd och borde vidare - innan konkreta utbyggnadsförslagpresenterades - föreläggas . Kungl.Maj:i uppdrog åt att utföraifrågavarande uiredning med en uibyggnad av en järnvägslinje mellanHärnösand/och . SJöverlämnade sin utredning till chefen för kommunikationsdepartementet.Utredningen visade, att en föriängning av ostkuslbanan skulle kräva direkiainvesleringar på totalt ca 870 milj. kr i 1973 ärs pris- och lönenivå ochenligt SJ:s mening resultera i ett behov av driftbidrag av allmänna medel,somfördel i utredningen valda jämförelseårei 1985 kunde beräknas uppgå till ungefär52 milj. kr. SJframhöll också, atl större delen av de uppskattade merintäkterna beräknade manäven kunna erhålla genom enbart späransluining av vissa industrier inom områdetför den nya linjen. Delta skulle kunna ske -oberoende av en förlängning avostkuslbanan - genom atl anordna industrispär med ansluining lill nuvarandejärnvägslinjer under förutsättning au detta skulle visa sig transportekonomisktlönsamt. Prop.1978/79:99 183 .Ävenvissa kapaciieishöjande följdinvesieringar lorde enligi SJ:s mening blirnödvändiga på linjen förden ökning av tågantalet på dennalinje, som en ev. förlängning beräknas resultera i. För bandelen Gävle-Uppsalauppskattades investeringskostnaden lill ca 2,5 milj. kr. För bandelenUppsala-Stockholm anför SJ, att pendellågslrafiken Stock-holm-Märsia kommerlill följd av den irendmässiga ökningen av fjärrtrafiken all på längre siklkräva en utökning med ytteriigare ett dubbelspår på delsiräckanMarsia-Ulriksdal. Den snabbare ökningen av låganialel vid oslkuslbanansförlängning lorde enligt SJ medföra behov av en viss tidigareläggning avspåruibyggnaden. Tidpunklen och kosinaderna härför anser SJ emellerlid f n.vara svårbedömbara. Beiräftandeftygplais- och hamnfrågornas behandling i den regionala trafikplaneringenhänvisas lill kapiilei nedan och bilaga 8. Deregionala traflkplanernas behandling av flygplatssystemet Uigängspunkiennärdet gäller flygplatsers lokalisering, utformning och kapacilel bör enligtanvisningarna vara au åstadkomma ett funktionellt uppbyggt flygplatssystemanpassat till trafik-, regional-, närings- och miljöpolitiska målsättningarsaml lill flygtransporternas ekonomiska och tekniska förutsättningar. 1 tabeU 1redovisas en indelning av flygplatsnätet efter olika funkiionsklasser somansluter sig tUt den indelning som gjons För den regionala trafikplaneringen.Av tabellen framgår de samband som finns mellan funkiionsindelningen och denlekniska banklassindelning som lillämpas av luftfarisverkei för godkändaflygplatser och de planeringssamband som finns mellan funkiionsindelningen ochflygplatsernas geografiska lokalisering. Den funktionella indelningav landels flygplatser som föreslås i tabellen innebär au flygplatser förinternationell lång- och mellandislanstraflk - s. k. storflygplatser-nalurligen bör flnnas i landels storstadsregioner. I varje trafikregion börfinnas en flygplats av läns flygplats-standard om irafikunderiaget medgerdetta. Länsflygplatser bör vara av klass ll-slandard och lokaliserade ianslutning lill primära centra saml vara tekniskt utmsiade föratt medgeinrikeslrafik med jetflygplan. 1 vissa fall kan beroende bl. a. påirafikunderiaget och trafikregionens stmktur mer än en länsflygplats varaakluell. Somett komplemenl lill länsflygplatser förutsätts i några län en eller flera region fly g plåt ser för inrikes linje- och matartrafik med propellerflygplan.På sikl kan regionalflygplalser aklualiseras i regionala centra som inte liggerinom stor- eller länsflygplalsers upptagningsområde. Induslri- ochlurisinäringens behov av flyglransporter saml behovei av flygplatser förräddnings- och ambulansflygel bör kunna tillgodoses genom I o k a I fl y g - Tabell1 Funktionell indelning av flygplatser och mellandistanslra-Hk samugkesirafik med jeiilygplan chartenrafik med vissa jetflygplan lerflygplan saml regelbunden irafik med lälta flygplan under in-sirumenivädertorhål-landen (bruksflyg och privatflyg innefåiiande af-färsflyg) Piper PA-34 Beach B-58 p1 a t s e r av klass 1 V-typ. Ianvisningarna erinras om att avgränsningen av en flygplats upptagningsområdeär en kompromiss mellan ett antal - delvis motverkande - fakiorer. För all t.ex. en länsflygplats skall kunna erbjuda en varaktig trafik och en rimligtrafikservice krävs eu förhållandevis stort irafikunderlag. I promemoriankonstateras att det inte är möjligl att enlydigl i tidshänseende avgränsaomlandet för varje enskild flygplats. I planeringssammanhang torde dock för flertaletlänsflygplatser omlanden kunna avgränsas som den area vilken faller inom 45minuters färd till/frän resp. flygplats. 1 de relativt glesl befolkade delarnaav landet måsie upptagningsområdena göras störte för atl trygga eu tillräckligttrafikunderlag. 1flertalet av de av länsstyrelsema lämnade regionala trafikplanerna behandlasfrågan om ny- eller utbyggnad av flygplatser. Länsstyrelsernai och län diskuterar allmänt frågan om den framtidalokaliseringen av flygverksamheten i . anser au länel har sä goda förbindelser med kringliggandeflygplatser att det inte finns något behov av någon siörre flygplats i länet.Markförbindelserna med Arianda anses dock behöva förbättras. iÖstergötlands län framhåller aU en Prop.1978/79:99 185 förbättringav flygkommunikalionerna i länel främst vad gäller linjeslräck- ning och lidtabell är önskvärd. Behovei av en ny regionflygplals är slort eftersom de nuvarande arrangemangen vid den existerande länsflygplatsen - - inte enligt kan bedömas som lillfredssiällande för all lillgodose de framlida behoven. 1 del fall en ny flygplats byggs börden enligt lokaliseras lill området mellan och Linkö ping. Enligtlänsstyrelsen i finns inte något behov av ytterligarelänsflygplatser i länet. anser vidare atl den militäraflygplatsen i uianför bör byggas ut och au en klass IV-flygplaisbör anläggas i Eckerda utanför . På bedömer länsstyrelsenalt det finns behov av en klass IV-flygplais i i Eksjö-Nässjö-regionen.Länsstyrelsen finner del angeläget au planerna på en klass IV-flygplats iTranas-regionen inle ytteriigare skjuls pä framtiden. framhållerall frågan om flygplaislokaliseringar bör övervägas i ett störte sammanhang.Länsstyrelsen i anser au del inle föreligger behov avyiierligare flygplatser med länsflygplaissiandard i länet efter del alt den nyaflyglalsen i Öjaby uianför lagiis i bmk i seplember 1975. iKalmar 1 ä nanser au samiligalrafikflygplalseri länel f\ller myckel vikligafunklioner för såväl näringslivet som allmänheten. Behov av ytterligareflygplatser som medger insirumentinflygning föreligger inte. anser atl vissa flygoperaiiva resiriklioner bör införas förattminska flygbullersiörningama i . Enligt IBlekinge län synesdel trafikunderiag som finns och som lorde komma alt finnas i länet inte geekonomisk bärkraft för mer än en länsftygplats i länel. iKrisliansiads län framhäller alt de tre fiygplatser med länsflygplaissiandardsom finns i ligger sä placerade att övervägande delen av båda länensbefolkning har mindre än en timmes restid till närmaste flygplats med inrikeslinjetrafik. Planer finns på all föriägga en kompletterande lokalflygplais inärheten av . i 1 ä n anser au en samordning avresurserna på Kastmp och Slump skulle vara trafikmässigt och ekonomiskifördelakligl. Länsstyrelseni behandlar frägan om flygplats i ochdel förslag som framlagls av en flygfältskom-miiié om att anlägga ett flygfältmed 1 800 m rullbana i Finngärdsred vid . redovisarvidare de planer som finns pä att anlägga en flygplats avsedd för allmänflyg iLysekil och au bygga ut Näsinge flygplats i . iÄIvsborgslän menar all länel kommer au vara väl lillgodosetl med flygplalser för inrikeslinjelrafik när blir klarl och i del fall Finngårdsreds flygplatsbyggs. i anseratt en flygplats medlänsflygplaissiandard på sikl kan bli akluell i länet. En sådan flygplats harpreliminärt ansetts böra lokaliseras til! Viglunda ca en mil nordost om vidare bör dock arbelet i länet Prop.1978/79:99 186 inriklaspå all bl. a. utnyuja befinlliga och planerade nygfäii i länel för laxi-och affärsflyg.Länssiyrelsen föreslår an en riksplan för flygtrafiken uiarbelas i samband medsialsmakiernas utvärdering av den regionala irafikplaneringen. redovisar del förslag som framlagls av en flygplaiskommillé omall bygga en flygplats vid som ersäuning förden nuvarandelänsflygplatsen i . Länssiyrelsen finner det rimligt all samiligaregionala cenlra i länel, ulom Krinsiinehamn, som på grund av närhelen tillKarislad inle har samma behov, på sikl får tillgång lill en regionflygplats.Mest angelägen är en uibyggnad i Hagfors- och Säffie/ Åmälsregionerna.Länssiyrelsen i län redovisar planer pä an anlägga ell flygfäli av klasslll-slandard i , ca 1 mil sydväst om , avsell i försia hand för laxiflygoch malartrafik. Enligt länssiyrelsen i innebär närheten lillSiockholm och de goda järnvägsförbindelserna alt nägot behov av en flygplatsmed inrikes linjeiraflk inle föreligger. Mer angeläget är en daglig högfrekventkollektiv markförbindelse mellan länel och . Länssiyrelsen anser altfrågan om den framlida uibyggnaden av del svenska flygiransporlsysiemel ärav säväsenilig ekonomisk natur all frågan bör planeras i siörre sammanhang.Lansstyrelsen i K o p p a r b e T g s I ä n finner del väseniligt au denöverskollskapaciiei som finns vid las i anspråk för bälireförbindelser framför allt på långa avstånd. Härutöver finns behov avluristflygningar lill fjällvärlden. i konstaleraralt i länel finns f n. ingen regionflygplats. a. har en sådan flygplatsdiskuterats i . Länssiyrelsen framhäller angelägenhelen av all ävenövriga regionala cenlra i den norra länsdelen får lillgång lill flygplalser(lokalflygplatser) för i första hand taxi- och privalflyg. Enligilänsstyrelsen iJämtlands län är mottagningskapaciteten m. m. vid Östersundsflygplats för liten. En permanent lösning av flygplaisfrågan diskuteras ocksåmellan luftfartsverket, kommunen och . Behovet av regionflygplaiserär f n. tillgodosett genom flygplatserna i länets regionala centra - Strömsundoch . i konslalerar all länel är välförsen med klass Il-flygplaiser. De förändringar som på sikl kan bli akluellaär främsi fler direktlinjer och ulökad matarflyg-trafik. iVästerbonens län anser det angeläget au , och Slorumaninordnas i del inrikes flygnäiei. flygfäli börenligt länsstyrelsenerhålla sådan siandard alt det kan medge instrumeniinflygning. En fortsattutbyggnad av flygfält anses vara rimlig. LänsstyrelseniNorrboiiens län fömtsälter au frågan om behovet och lokaliseringen av etteventuellt flygfält i Arvidsjauromrädel saml finansieringen härav behandlas avdelegationen för samordning av miliiära och civila intressen i samband medetableringen av eu fredsförband i . Beiräffande de regionala centra ilänet utan lillgång till flygplats - och Prop.1978/79:99 187 Haparanda- bör behovei av flyglransporter kunna avvecklas över / på elltillfredsställande säu. Pä längre sikl kan en civil flygplais i cenirum avfyrkanlen (, , och ) bli akluell. När del gällerflygplalser i övriga kommuncenira i främst den östra delen av länhar del nuvarande underiaget för flygtrafik bedömis vara så begränsal atl enflygplalsulbyggnad inte synes moiiverad. Prop.1978/79:99 189 DsK 1975:9 Planering av de svenska hamnarna, sammanfattning av betänkandet ochremissyttrandena Desvenska hamnarna kan delas upp efter huvudmannaskap, varvid kommuner ochenskilda företag är de vikiigasie ägarkaiegorierna. 1 delta bortses frånfiskehamnar och smäbäishamnar. De kommunala hamnarna lorde regelmässigl varatillkomna för all fylla ell allmäni samfärdselbehov och står öppna för allmänirafik. De enskilda hamnarna däremot har ofta lill syfte all tillgodose endaslsärskilda behov - i försia hand ägarföreiageis - medan tillgängligheten för annantrafik är begränsad. Härtill kommer en s l a 11 i g hamn. 1 vissa sammanhangförekommer en indelning i allmänna hamnar och lastageplalser, vilken i storttorde svara mot uppdelningen efter ägare. Planeringeninom hamnväsendet är en fråga för i huvudsak hamnägaren. Del finns f n. ingenövergripande planering som gör det möjligl atl på ett enhetligt sätt samordnaoch prioritera olika hamnutbyggnadsförslag från trafikpolitiska,regionalpolitiska eller trafikekonomiska utgångspunkter. Investeringar i hamnsystemethar inordnats i samhällsplaneringen genom prövning enligt 136a § byggnadslagensaml vallenlagen. 1enlighel med 136a § byggnadslagen kan efter särskilt beslul av regeringen dennapröva tillkomsten och lokaliseringen av en sådan siörre hamnanläggning, som ärav väsenilig belydelse för hushållningen med energi eller med landels samlademark- och vaitenlillgängar. Prövningen är inie obligalorisk och den lar iförsia hand sikle på miljösynpunkier. Vallenlageninnehäller bestämmelser bl. a. om byggande i vatten och om grundvattentäkl (2kap. ), om vattenreglering (3 kap.) och om allmän farled och allmän hamn (5kap.).