prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Fritidsfastigheterna ärendast undantagsvis anslutna till va-näten och vad gäller sophämtningen råderredan en hög kostnadstäckningsgrad. anser i likhet med utredningen att likartade villkor föravgiftsdifferentiering bör gälla vid ålderdomshem och långtidsvård. framhåller att det är viktigt attsnarast möjligt få ett ställningstagande och påpekar att en differentieringskall prövas inom efter samråd med landstingsförbundetenligt överenskommelsen om vårdavgifterna åren 19781979. i och kommuntillstyrker KEU:s förslag. Inte heller i harnågon, erinran mot förslaget förutsatt att patienterna garanteras rimliga beloppför personliga levnadsomkostnader. Differentierade avgifter även i långtidsvårdeninnebär också att lämpligaste vårdform ålderdomshem eller långfidssjukvård kan aktualiseras mer flexibelt, utan ekonomiska sidoblickar på den enskUdesekonomi. Flertalet landstingskommuner delar KEU:s uppfattning atten differentiering bör prövas. Enligt landstingskommun är detinte en eventuell intäktsökning som bör vara det huvudsakliga motivet för enavgiftsändring utan att enhetliga avgiftsregler införes för ålderdomshem ochlångtidsvård. Detta är önskvärt framför allt ur rättvisesynpunkt för deenskUda individerna, men bör även underlätta överföringen av patienter mellanlångtidsvård och primärkommunal äldrevård. Liknande synpunkter framförs av fleraav de övriga landstingskommunerna. läns landstingskommun instämmer inte i KEU:sförslag utan hävdar att den bästa lösningen för de utförsäkrade finns inom sjukförsäkringensram. Differentierade avgifter ger ett obetydligt tillskott inkomstmässigt ochförorsakar en betydande administration. Dessutom kommer det att visa sig svårtatt skapa rättvisa mellan olika inkomstlägen. Enligt läns landstingskommun är det mycketsvårt och dessutom olämpligt att med avgifter påverka efterfrågan på vård ochpå så sätt styra utvecklingen. En översyn av avgiftssystemet bör behandla helaproblemkomplexet med patient- och vårdavgifter i öppen och sluten vård ochersättningen från . 6 Förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget Förslaget tiUstyrks allmänt, bl. a. av kammarrätten iStockholm, RRV, (), . ,Svenska kommunförbundets åtta sydsvenska länsavdelningar, TCO, FöreningenSveriges Kommunalekonomer och demokratisk samling. RSV konstaterar att gällande regler för beräkning avkommunernas skatteunderlag och kompensation till följd av skattereformär mycket komplicerade. Utöver taxeringen till inkomstskatt sker två"skuggtaxeringar", där man med hjälp av dator räknar ut vad Prop.1978/79: 95 74 denbeskattningsbara inkomsten skulle ha blivit för varje skattskyldig, dels omsjukpenning m. m. inte beskattats, dels om regelsystemet vid taxeringför grundavdrag, avdrag för sjukförsäkringsavgift och extra avdrag förfolkpensionärer skulle ha gällt fortfarande. Gällande regler har betydandenackdelar. De är administrativt betungande och kommunerna har inte någon reellmöjlighet att kontroUera skatteunderlaget. RSV anser därför att den förenkladeberäkningen bör genomföras . RRVfinner att den föreslagna förenklingen är angelägen. Administrativa fördelartorde vinnas. Enligt RRV bör staten dock inte förlora på ett utbyte avpenningströmmarna. Reglering bör ske via andra statsbidrag eUer viaskatteutjämningen. RRV pekar på att den föreslagna förändringen avskatleunderlagsberäkningen innebär att eventuella framtida förbättringar avsjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen m. m. automatiskt kommer att ökakommunernas inkomster. Enligt RRV:s uppfattning bör effekterna härav beaktasvid framtida Överläggningar mellan regeringen och kommunförbunden. framhåller att vad som påförs i kommunalskatt självfallet börtillfaUa kommunerna och inte staten. KEU:s förslag innebär att nästan allakommuner får ett tiUskott av skatteunderlag. Därutöver uppnås en betydandeförenkling och rationalisering i taxeringsförfarandet. Omläggningen är ocksåadministrativt enkel att genomföra. innebär omläggningen en klar förenkling av de"snåriga" regler för beräkning av skatteunderlaget, som gäller i dag.Det är också principiellt viktigt, att den kommunala sektorn får behålla sittskatteunderlag för egen del. Reformen bör genomföras möjligt. Förbundethävdar dock att en eventuell kvittning mot det generella och det särskildabidraget (720 + 122 milj. bör tas upp i överläggningar mellan regeringenoch företrädare för kommuner och landsting. Dessa senare bidrag har ingen anknytningtill frågan om ett "rent" skattesystem. De ingår i förslaget enbartför att underlätta statens finansiering av omläggningen. Landstingsförbundetväcker också som ett altemativ tanken på att skatteunderlaget från beskattadeförmåner kvittas mot skatteunderlaget från juridiska personer. De18 länsstyrelser som uttalar sig om KEU:s förslag tillstyrker också.Länsstyrelsen i konstaterar att reformen innebär en angelägenförenkling och rationalisering av arbete. iMalmöhus län påpekar att förutom förenklingar för underlättarförslaget kommunernas ekonomiska långtidsplanering. Länsstyrelserna iSkaraborgs och framhåller att för den händelse effektema avKEU:s förslag skulle bli klart negativa för någon kommun, bÖr förhållandetbeaktas vid fördelningen av extra skatteutjämningsbidrag. Del helt dominerande antalet kommuner tillstyrker ocksåKEU:s förslag. Sex kommuner, , , Lunds, Tanums, Lerums och Varakommuner, anför emellertid att de kommer att förlora på omläggningen. Tanumskommun motsätter sig på det bestämdaste ett genomförande av förslaget såvidainte kompensation erhålles på annat sätt. Även de övriga kommunerna som drabbasnegativt förutsätter att kompensation skall utgå, exempelvis i form av extraskatteutjämningsbidrag. kommun anser att omläggningen skulle vara en klarfördel ur beräkningssynpunkt. Ur inkomstförstärkningssynpunkt för kommunerna ärmetoden mera tveksam. För kommun ger det endast marginella förändringar.Detta kan aktualisera krav på kompensation i extra bidrag jämfört med dekommuner som tjänar avsevärt på föreslagen beräkningsgrund. Göteborgskommun instämmer i att beskattade förmåner bör räknas in i del kommunalaskatteunderlaget. Däremot finner man inte kopplingen till att slopa vissaallmänna kompensationsbidrag logiskt motiverad. Liknande synpunkter förs framav . Man hävdar att nu gällande konstruktion beträffande de skattepliktigaförmånerna måste anses vara av provisorisk karaktär och strida mot tidigarevedertagna beräkningsgrunder för skatteunderlaget, medan däremot skattebortfallsbidragenär en direkt följd av åtgärder, som påverkat skatteunderlaget. Dylika bidraghar förekommit tidigare och kan således sägas ha vunnit hävd. Enligt Eslövskommun bör den kommunala skatt som invånarna erlägger rimligtvis i sin helhettillfalla kommunerna, varför en omläggning i denna del bör göras.Kompensation till kommunerna för bortfallet skatteunderlag på grund avskattereformer är en helt annan sak och bör icke sammanblandas med den kommunalskatt,som de skattskyldiga i verkligheten erlägger. är tveksam till utredningens förslag omatt det generella bidraget enligt senare års överenskommelser mellan regeringenoch kommunförbunden inte skall förnyas. Förhandlingar mellan dessa parter föröverenskommelser i finansieringsfrågor torde även i fortsättningen blinödvändiga. Även kommun anför att ett slopande av det generellabidraget bör vara beroende av den totala kommunalekonomiska situationen.Falkenbergs kommun kan acceptera att det generella bidraget slopas endast omskatteutjämningsbidraget förbättras väsentiigt. Samtliga 22 landstingskommuner som uttalar sig om KEU:sförslag tillstyrker. läns landstingskommun framhåller omläggningensstora betydelse, eftersom kommuner och landsting annars riskerar atl förlora enallt större del av skatteunderlaget på grund av t. ex. den utökadeföräldraledigheten. , och länslandstingskommuner tillstyrker under förutsättning att förslaget genomförs iett sammanhang. 1978/79: 95 76 munkonstaterar att en uppdelning av genomförandet så att skattebortfallsbidragenförst slopas och sjukförsäkringsförmåner m. m. tUlförs det kommunalaskatteunderlaget i en obestämd framtid inte är tilltalande. Östergötlandsläns landstingskommun anser att KEU:s förslag är mera elegant än om exempelvisdet generella och det särskilda bidraget skulle behållas, medan endast viss delav sjukförsäkringsförmånerna m. m. skulle tillföras det kommunalaskatteunderlaget. läns landstingskommun ställer sig däremotavvisande till förslaget om att det generella bidraget enligt senare årsöverenskommelser mellan regeringen och kommunförbunden inte skall förnyas.Rent principiellt torde det kunna anföras att det är felaktigt att kombinera enbidrags-fråga av sådan särart med en skatteunderlagsreform. Allt tyder på atttätare kontakter mellan regeringen och kommunförbunden måste tas iförhandlingar för överenskommelser i finansiella frågor. Prövning av generelltbidrag bör ske i samband därmed och anpassas efter det aktuella ekonomiskaläget. Västerbottensläns landstingskommun påpekar att det inte klart framgår hur KEU 76 tänkt siglösa avräkningsförfarandet mellan stat och kommun. Framför allt under de tvåförsta genomförandeåren är det av betydelse för landstingen vilken modell somväljs för slutreglering av förskotten enligt 1970 och skattereformersamt vilket avräkningsförfarande som väljs för det tillförda skatteunderlagetfrån de skattepliktiga sjukförsäkringsförmånerna m. m. 7 Beskattning av juridiska personer RRVförordar att endast garantiskatteunderlaget för de juridiska personernasfastigheter återförs till kommunerna. Kommunerna utanförskatteutjämningssystemet skulle i övrigt inte tillföras skatteunderlag somkompensation för omläggningen. Enligt RRV skulle företagsbeskattningen därmedutnyttjas för att finansiera andra av KEU 76 föreslagna reformer. De kommunersom kraftigt skulle komma att förlora på en sådan omläggning avföretagsbeskattningen hänvisas av RRV till extra skatteutjämningsbidrag. RRV pekarpå två nackdelar med KEU:s förslag till återföring av medel tUl kommunerna.För det första kommer flera kommuner med hög egen skattekraft att få ett ökatskatteunderlag från juridiska personer, vilket inte är ägnat att minska denkommunala utgiftsexpansionen. För det andra kommer vid en enhetlig skattesats() den statliga delen av företagsskatten successivt att minska, om denkommunala utdebiteringen fortsätter att öka. anser att endast garantiskatteunderlaget bör återförastill kommunerna vid en omläggning av företagsbeskatt- Bilaga 9 Remissyttrandena 77 ningen.Nämnden konstaterar att KEU:s förslag till återföring av medel ger mycket olikautfall för de kommuner som ligger utanför skatteutjämningen. För några kommunermed mycket högt skatteunderlag men med ringa företagsinkomster skulle förslagetleda till en ökning av skatteunderlaget bl. a. för välstäUda kommuner somDanderyd och . Det avgörande skälet mot KEU:s förslag är emellertid inte deoegentUga höjningarna av vissa välstäUda kommuners skatteunderlag utan väsentligenalt förslaget skulle innebära en framtida låsning av skatteunderlag fill helagruppen kommuner med egen hög skattekraft. Skatteutjämningsnämndenkonstaterar att vissa kommuner skulle drabbas mycket hårt av bortfallet avföretagsinkomster, varför generösa övergångsersättningar skuUe krävas.Anpassningsperioden bör enligt nämnden inte understiga tio år.Övergångsersättningama kan i utgångsläget lämpligen grundas på kommunemasinkomster av företagsbeskattningen före reformensgenomförande. Norrbottensläns landstingskommun tillstyrker den av KEU 76 föreslagna principen föråterföring av skatteunderlaget från juridiska personer. pekaremellertid på att den mest långtgående förändringen av fördelningen avskatteinkomsterna från juridiska personer skulle uppkomma om skatteunderlaget isin helhet tillfördes skatteutjämningen. Ur regionalpolitisk synpunkt voredenna princip att föredra. / reservation (c -\- fp -\- m) till yttrandet frånVästernorrlands läns landstingskommun hävdas också att de ökade inkomster somstaten får genom omläggningen bör fördelas till kommunerna i enlighet med deprinciper som gäller för skatteutjämningen i övrigt. Ändringen bör ge positivaeffekter för lokaliserings- och regionalpolitiken samt dessutom möjlighet attge företagsbeskattningen en klart regionalpolitisk inriktning. Boxholmsoch kommuner föreslår att skatteinkomsterna från de juridiskapersonerna i sin helhet tillförs skatteutjämningen. gör dockundantag för garantiskatten. För att minska de negativa effekterna för dekommuner som direkt drabbas bör kompensation utgå övergångsvis under högst femår. Enligt bör målet för ett rättvistskatteutjämningssystem vara att samtliga kommuner omfattas av systemet. Omskatteinkomsterna från juridiska personer tillförs skatteutjämningen kan dennamålsättning uppfyllas snabbare. tror inte att kommunernablir mindre angelägna att skapa goda livsbetingelser för näringslivet om dettaförslag genomförs, eftersom sysselsättningsfrågorna väger tungt i den kommunalaplaneringen och debatten. Även kommun förordar att skatteinkomsterna frånde juridiska personerna i sin helhet tillförs skatteutjämningen. Iövrigt följer remissinstansernas ställningstaganden i denna fråga i storutsträckning de partilinjer som utformades redan i företagsskatteberedningenoch KEU 76. Prop.1978/79: 95 78 Majoriteten i ochLandstingsförbundet tUlstyrker KEU:s förslag. anseremellertid att ett alternativ, där skatteunderlaget från beskattade förmånerkvittas mot skatteunderlaget från juridiska personer, bör diskuteras förkommunernas del, innan ett slutligt beslut fattas. Skatteunderlaget frånjuridiska personer (exkl. garantiskatteunderlaget) är totalt sett ungefär likastort som skatteunderlaget från beskattade förmåner. Även fördelningen mellanlandstingen är relativt lika. En kvittning av skatteunderlagen har bl. a. denfördelen att kommuner och landsting även efter omläggningen kommer att kunnaförfoga över ett skatteunderlag, som är minst lika stort som det nuvarande. (kds) tillstyrker KEU:s förslag. Föreningen anser det vara en fördel om skattesatsen för juridiskapersoner blir densamma i hela landet. Företagen kan då lokalisera sinverksamhet mera oberoende av skatten i resp. kommuner. Föreningen konstateraratt ur administrativ synpunkt torde företagsskatteberedningens förslag medföraväsentliga fördelar, eftersom man därigenom skulle undvika särskUd längdföringkommunvis och dessutom slippa att använda två skilda skattesatser i varjeenskild kommun. Föreningen avstår ifrån att ta ställning till hurskatteunderlaget från de juridiska personema skall återföras till kommunerna. Niolänsstyrelser uttalar sig också för KEU:s förslag. i Skaraborgslän anför att en enhetlig beskattning av juridiska personer innebär betydanderationaliseringar vid beskattningen. Förslaget har dessutom, åtminstone påsikt, klar regionalpolitisk betydelse och även betydelse ur allmän ekonomisksynpunkt. Genom att skatten inte görs beroende av variationer i den kommunalautdebiteringen får väsentliga faktorer som tillgång till arbetskraft m. m. ökadbetydelse vid företagens val av lokaliseringsort. i anser att betydandefördelar såväl från företagsekonomisk som taxeringsteknisk synpunkt tordeuppnås genom den föreslagna omläggningen. En förutsättning för genomförandehärav är dock att övergångstiden blir . Vidare bör det enligtlänsstyrelsen undersökas om man inte genom någon kompletterandefördelningsmetod kunde mUdra verkningarna för de kommuner som skulle förlora påen fördelning enbart efter invånarantal. i länkonstaterar att den som har fast egendom i en kommun enligt kommunallagen ärmedlem i kommunen. Den juridiska personen bör liksom alla andra medlemmar medskatter bidra till atl täcka kommunens samlade kostnader och utgifter. Deenskilda kommunerna bör därför även fortsättningsvis tiUförasgarantiskalteunderlaget för bolagens fastighetsinnehav. Övrig återföring tillkommunerna bör utformas så att den så nära som möjligt anknyter till nuvarandefördelning. Även i hävdar att en förutsättning för omläggningen är atl de kommuner som drabbas negativt avförslaget kompenseras på lämpligt sätt. Ytterligare bearbetning av utredningensförslag i detta hänseende krävs. Nio landstingskommuner och ett sextiotal kommuner ställersig positiva till KEU:s förslag. och läns landstingskommuntillstyrker förslaget även om det principiellt skulle vara riktigare att ökamedelskattekraften med motsvarande, belopp. Detta skulle dock medföra svårakonsekvenser för vissa kommuner. kommun ansluter sig i princip tillKEU:s förslag med hänsyn till de positiva effektema ur konkurrens- ochtaxeringssynpunkt. Man förordar dock en försöksperiod , varefterreformen bör omprövas med hänsyn till de effekter omläggningen fått påföretagsetableringar etc. Även anser att effekterna av enomläggning måste följas upp. Några av de kommuner som tillstyrker KEU:s förslagförordar att övergångstiden begränsas fill högst . Vissa andra kommuneranser däremot att de kommuner som drabbas negativt av omläggningen måste fåytterligare kompensation utöver KEU:s förslag. Kammarrätten i och TCO anser att den kommunalabeskattningen av juridiska personer bör bibehållas. Kammarrätten kan intefinna att de administrativa vinster som kan uppnås är av den omfattningen atttillräckliga skäl föreligger för ett ingrepp av delta slag. Enligt TCO ärreformen som isolerad företeelse riktig. Så länge inte övriga variabler avbetydelse för kommunernas inkomster utjämnas på samma genomgripande sätt måsleförslaget dock avstyrkas. TCO konstaterar att bland de kommuner som påverkas avomläggningen blir följden vid ett oförändrat utdebiteringsbehov att spridninguttryckt i kommunalskatt kommer att öka. För kommuner som har lågakommunalskatter möjliggörs ytterligare reduceringar medan kommuner med högreutdebiteringar, för att försäkra sig om en bibehållen inkomst, måste höja sinautdebiteringar. TCO avvisar också förslaget om enhetlig skattesats eftersomföretagen i likhet med övriga skattskyldiga bör bära sin del av det ekonomiskaansvaret för kommunernas ökade försörjningsbörda. i län anser också att inkomsterna från de juridiska personema även ifortsättningen skall räknas in i det kommunala skatteunderlaget. Därigenomskulle kommunerna fortfarande ha ett ekonomiskt motiv för näringslivsfrämjandeinvesteringar i industriområden m. m. LO ansluter sig tUl den uppfattning som desocialdemokratiska ledamöterna i företagsskatteberedningen och KEU 76 givituttryck för i sina reservationer till betänkandena, dvs. en kommunalbeskattning av företagen grundad på medelutdebiteringen samt en förenkladkommunal taxering. Denna linje förordas också av den socialdemokratiska minoriteteni och i . Fem länsstyrelser, bl. alänsstyrelsen i , uttalar sig också för att 1978/79: 95 80 denkommunala beskattningen av de juridiska personema bibehålls, men att den ifortsättningen grundas på medelutdebiteringen. Dekommuner som skulle drabbas negativt av KEU:s förslag avstyrker i allmänhet.Sollentuna kommun framhåUer att mot bakgrund av de kraftiga effekter somuppkommer på kommunernas ekonomi är KEU:s förslag oacceptabelt. Enligtkommunens uppfattning kan det nuvarande systemet iföretagsbeskattningshänseende ej betraktas som så administrativt tungt att detmotiverar företagsskatteberedningens förslag. Inom ramen för en i principoförändrad beskattning borde administrativa åtgärder kunna vidtas av sådantslag att man i stora drag kunde behålla det nuvarande systemet. Det är enligt Sollentunakommun mycket allvarligt att man föreslår en förändring i beskattningen sominnebär att kommuner representerande en tredjedel av landets invånarantal fåren reducering av sina skatteinkomster med ca 600 milj. kr. Det ärmycket angeläget att dessa kommuner även fortsättningsvis och särskilt i nurådande ekonomiska läge har incitament att göra kraftfulla insatser förnäringslivets utveckling. De kommuner som kommer att drabbas avföretagsskatteberedningens förslag är sådana kommuner som gjort aktivainsatser för att skapa föratsättningar för etablering och utveckling avnäringslivet. Dessa insatser har inte bara bestått i anskaffning av mark ochlokaler för näringslivets behov utan också omfattat en socialt inriktad bostadsproduktion,social service på oUka områden m. m. kommun konstaterar vidare atten del av de kommuner utanför skatteutjämningssystemet som kommer att vinna påden föreslagna fördelningen av företagens skatteintäkter är sådana kommunersom i försia hand utnyttjat sina möjligheter till en bostadsproduktion som getthöga beskattningsbara inkomster från fysiska personer och som i mindreutsträckning gjort aktiva insatser för näringslivets behov på olika områden. Stockholmskommun påpekar att bedömningen av en omläggning av företagsbeskattningen inteenbart är en fråga om vUket inkomstbortfall som en kommun kan komma att drabbasav. Frågan bör därutöver bedömas med hänsyn till vilka konsekvenser avnäringspolitisk eller strukturell art som kan bli följden på något längresikt. Erfarenhetsmässigt finns ett nära samband mellan kommunemas medvetnasträvanden att skapa goda förutsättningar för det egna näringslivets utvecklingoch de skatteinkomster som detta näringsliv genererar till kommunerna. Om dettasamband bryts, finns skäl att förmoda att allvarliga strukturproblem kanuppkomma. Detta gäller särskilt för storstadsregionerna, dvs. Risken för sådana problem hänger nära ihop med att dessaregioner bildar näringsgeografiska enheter. Detta förhållande gäller alldelessärskilt , vars näringsliv inte har något samband med dennuvarande administrativa indelningen. har kommunen som arbetsplatscentrum i regionenett betydande medansvar för den regionala närings- och sysselsättningspolitiken,bl. a. genom att kommunen måste skapa goda förutsättningar för näringslivetsutveckling. En stor andel av regionens förvärvsarbetande befolkning blir ocksåframdeles beroende av arbetsplatser i . Invånarna i regionenkommer i stor utsträckning att arbeta i , men bo och betalaskatt på sina inkomsler i annan kommun än . Om kommunens rätt attbeskatta de juridiska personerna slopas vore det ur snävt kommunalekonomiskaperspektiv fördelaktigare för kommunen att satsa på ökad bostadsbebyggelse ochdärmed ökat invånarantal/skatteunderlag. Även om det kan hävdas att fysiskamarkresurser för företagsetableringar finns tillgängliga i andra kommuner iregionen, skulle enligt en rad problem uppstå om en sådanutveckling tvingades fram. ÄvenMalmö kommun pekar på att man fått påta sig rollen som den kommun som fårupprätthålla sysselsättningen i regionen. kommun har genom aklivainsatser på olika sätt satsat på sitt näringsliv och har därigenom åsamkatsstora kostnader för att stärka sysselsättningen. Vissa kommuner i regionen hardäremot inriktat sina ansträngningar mer på att skaffa bostäder och inte påatt anordna arbetstillfällen åt sina kommuninvånare, eftersom dessa till vissdel har sin sysselsättning i kommun. Burlövskommun framhåller att man genom en aktiv näringspolitisk satsning medverkattill att bygga upp ett rikt differentierat näringsliv inom sina gränser.Kommunens service är dimensionerad för ett högsys-selsatt samhälle. Kommunen ärdärför i hög grad beroende av det skatteunderlag som tillskapas av dejuridiska personema för att kunna hålla utdebiteringen av kommunalskatt på enrimlig nivå. En inskränkning av den kommunala beskattningsrätten avseendejuridiska personer kan dessutom framkalla bristande intresse förindustrieiableringar inom den . Det blir främst mindre ochmedelstora företag, som kan få startsvårigheter. Göteborgskommun anser att inkomsterna från de juridiska personerna även ifortsättningen skall räknas in i det kommunala skatteunderlaget. Därigenomskulle kommunerna fortfarande ha ett ekonomiskt motiv för näringslivsfrämjandeinvesteringar i industriområden m. m. Även kommun motsätter sigKEU:s förslag. Antingen måste skattekraftsgarantin för kommunen höjas iväsentlig omfattning eller bör oförändrat system tillämpas beträffandeskatteunderlagsberäkning från juridiska personer.