prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — framhäller atl inom humaniora ochsamhällsvetenskap är en bred kunskapsbas av vital belydelse för enframgångsrik forskarinsats, och i del inlernationella perspektivet framstårredan nuvarande fordringar som anmärkningsvärt låga. avvisar sålundaförslaget om 80 poäng som allmän behörighet. SFS avstyrker förslaget att dela upp behörigheten i enallmän och en särskild del. I stället bör för varje ämne respektiveinstitutionsstyrelse ställa upp ett antal behörighetskrav. Dessa skallfastställas av fakultetsnämnden. Behörighelskraven bör delas upp i tre delarnämligen fördjupning, kommunikationsämnen och stödämnen och uttryckas i poäng.SFS förordar atl kravel på fördjupning som regel skall vara 60 poäng ellermotsvarande. avstyrker besläml FUN:s förslagtill förändrat behörighetssyslem med dels allmän, dels särskild behörighet.MUF kan inte på något sätl inse fördelarna med ett sådant system. Den allmännabehörigheten (i princip utbildningslinje om minsl 80 poäng) kommer i flertaletfall att behöva kompletteras med omfatlande särskilda behörighetskrav, vilketleder lill alt den allmänna behörigheten i stort sett saknar värde. Atl uppnåallmän behörighel för forskarstudier men inle vara reellt behörig förforskarstudier i något ämne kan knappast uppfattas som positivt från denenskildes utgångspunkt och del tjänar inte heller någon informativ funktion.Från informationssynpunkt kommer systemet att bli synnerligen otympligt.Förbundet förordar ett behörighetssyslem som utformas så likartal som möjligtinom skilda ämnesgmpper. Till skillnad från den grundläggande utbildningenstår, framhåller förbundet, den presumtive forskarstuderanden sällan inför ettval mellan forskamtbildning inom vitl skilda ämnesområden, varför ettenhetligt behörighetssyslem för all forskamtbildning inte behövs. FUN:s förslag om särskilda kurser för atl uppnå särskildbehörighet för siuderande från linjer som saknar forskningsanknyining,överbryggande kurser, berörs endast i ett mindre antal yttranden. a. FRN, centralorganisationen och atl särskilda medel bör anslås för sådana kurser. Statskontoret framhåller alt denna kursverksamhet måstekoncentreras till en eller ett fåtal orter för att erhålla ett tillräckligtstuderandeunderlag. Prop.1978/79:119 148 Enligt RRV torde den övervägande delen av sädankomplettering som de forskningsförberedande kurserna avser kunna ske inom ramenför befinlligt kursutbud. LantbruksuniversUetet påpekar att kurser för erhållande avsärskild behörighet för nya kategorier forskarstuderande kan komma att bli svårgenomförbaraoch resurskrävande. Bl.a. NFR och centralorganisationen tillstyrker FUN:sförslag alt urval och antagning till forskarutbildning skall behandlas avantagningsnämnd på institutionsnivå. VÅRD 77 anser att det skulle vara av värde om i en sådanantagningsnämnd ingick också allmänrepresentanler och företrädare för destuderande. förordar att FUN :s förslagnyanseras. I de fall en institution är så stor att det verkligen är fråga om ett antal forskarstuderande fyller säkert en antagningsnämnd en vikiigfunklion. Inom lanlbmksuniversilelel finns många institutioner som antar endastnågon eller ett par forskarstuderande per läsår. Denna antagning bör lika gärnakunna ske enligt nuvarande bestämmelser av institutionsstyrelsen. Det bördärvid föreskrivas att samråd skall ske med handledarna inom institutionen.Nuvarande förordning medger dämtöver alt institutionsnämnder kan inrättas. Deinstitutioner som så önskar skulle därmed ha möjlighel atl införaantagningsnämnd. Svenska handelskammareförbundetoch tycker att en särskild antagningsnämnd förforskarutbildning bör avvisas. Del är fullt tillräckligt att institutionsstyrelsernahandhar antagningsfrågorna. TCO anser alt UHÄ bör utfärda anvisningar för den lokalaantagningen som betonar viklen av nytänkande och okonventionell bedömning av desökandes meriter. VÅRD 77 vill atl forskamtbildningsnämnden meddelarriktlinjer för antagningsnämndens verksamhet. föreslår att sjukvårdshuvudmännen fåryttranderätt beträffande urval och antagning till forskamtbildning ochpåbyggnadsutbildning vid antagningsnämnd/motsvarande. De flesta remissinstanser som har uttalat sig om FUN:sförslag avseende breddal utbildningsutbud anser atl det är angeläget attpåbyggnadsutbildningar kommer lill stånd. Dit hör UHÄ, ,i , arbetarskyddsstyrelsen, , planverket,, delegationen för energiforskning, NFR, VÅRD 77, LO,centralorganisationen och . Flera remissinstanser pekar på problem i sammanhanget.Lantbruksuniversitetet framhåller alt möjlighelerna att genomförapåbyggnadsutbildning beror på i vilken utsträckning resurser kan tillföras.Naturvårdsverket anser alt påbyggnadsutbildningar är lämpliga förmiljövårdsområdet, men ett problem är svårigheten atl åstadkomma lämpliga utbildningspakel.En lösning är att skapa ett system av frislående kurser. TCO, och läkarförbundanser att förslaget är oklart. TCO menar alt detta särskilt gällergränsdragningen till grundutbildning och forskamtbildning, men alt ävenutredningens tankar beträffande mål, innehåll och form är svåra att följa. 1978/79:119 149 att en försöksverksamhet med utveckling av päbyggnadsutbildningkommer till ständ. anser atl i ett system med återkommandeutbildning kan påbyggnadsutbildning utgöra värdefulla komplement tillgrundläggande utbildning. anser atl skillnaden mellanenstaka kurser, överbryggande kurser och påbyggnadsutbildning är oklar. SCBframhåller att det för analysändamål är önskvärt med en klar gränsdragningsåväl mellan grundläggande utbildning och päbyggnadsutbildning som mellan päbyggnadsutbildningoch forskarutbildning. SFS föreslår en differentiering avpåbyggnadsutbildningarna i två olika typer, dels påbyggnadslinjer som skallknyta an till genomgången grundläggande högskoleutbildning och ses somvidareutbildning eller specialisering, dels specialistutbildning, som läsesparallellt med forskamtbildningen, men är tidsmässigt kortare och inriktad moten specifik arbetsmarknad. Vissa remissinsianser tillstyrker all päbyggnadsutbildningaranordnas, men framhäver att de inte får bedrivas på bekostnad av resurser förforskarutbildning eller grundutbildning. hör , ,centralorganisationen , , , samt mot cancer. framhåller att päbyggnadsutbildningbör bygga på en stabil efterfrågan från arbetsmarknaden. Sociologförbundetmenar all päbyggnadsutbildning kan vara en lösning på arbetsmarknadens behov,där det är möjligt atl definiera ell sädanl. Risken är dock alt man skapar utbildningarsom är omoderna och inte ger arbete. FOA är Iveksam till påbyggnadsutbildning: "Gränsenmellan päbyggnadsutbildning och doktorandulbildning kan i många fall bliflytande när del gäller utbildningens användbarhet för framlida yrkesverksamhetoch del kan då diskuteras om man för de befattningar som avses bör eftersättakraven på vetenskaplig skolning och ett självständigt forskningsarbete. FOAifrågasätter om man därför inte i första hand bör satsa på doktorandprogramsom är inriktade på yrkesverksamhet utanför högskolan utan alt för den skullkompromissa med utbildningens vetenskapliga kvalitetskrav." De mål och kriterier som ulredningen har ställt upp för påbyggnadsutbildningarnaaccepteras av de flesta remissinsianserna. Den lägre tidsgränsen om 1,5 åranses dock onödig av flera instanser, t. ex. UHÄ, VÅRD 77, ,LO och centralorganisationen . VÅRD 77 pekar på atl vårdutbildningarnaofta är kortare än . och LO anser alt längden börstyras av samhällets behov och utbildningens mäl. Centralorganisationen SACOISRmenar att man undantagsvis bör acceplera utbildningar som inte är längre änett år på eller motsvarande deltidsstudier. Många remissinstanser har behandlat sambandet mellanpåbyggnadsutbildning och forskamtbildning. i ochcentralorganisationen anser att vissa kurser bör kunna vara gemensammaför forskarutbildning och påbyggnadsutbildning. ,och anser attbehörighetskraven skall vara desamma som för forskamtbildning. , geologiska undersökningoch statsve-tarförbundet föreslår att påbyggnadsutbildningen skall kunnaavslutas av en mellanexamen eller maslersexamen. 1978/79:119 150 ningmot atl viss påbyggnadsutbildning skall kunna uigöra en mellanexamen iforskarutbildningen. Även IVÄ anser atl påbyggnadsutbildningen skall kunna uigöraen etapp på väg mol doktorsexamen. föreslår att någon formav päbyggnadsutbildning kan fungera som meriigivande avlänkning för dem sommisslyckas med forskarutbildning. Avde remissinstanser som har yitral sig om studiefinansieringen för päbyggnadsutbildningaranser RRV och atl samma regler bör gälla som för gmndutbildningen,nämligen alt studiemedel skall utgå. VÅRD 77 anser däremot atl päbyggnadsutbildningeni della hänseende bör jämställas med forskamtbildningen. framhålleratt arbetsgivarens villighet att bevilja ledighet för studier med lön kommer atlbli avgörande för möjligheten atl genomgå påbyggnadsutbildning. FUN:sförslag alt regionstyrelserna skall åläggas del övergripande ansvaret förplanering och inrättande av päbyggnadsutbildningar har kriliserals av ellstort antal remissinsianser. Det enda remissorgan som uttryckligen tillstyrkerförslaget är , som ser regionstyrelserna som en garanii för altsektorsansvariga organ ges stor möjlighet att påverka innehållet iutbildningarna. UHÄanser atl päbyggnadsutbildningen organisatoriskt bör vara en del av den gmndläggandeutbildningen och att det nuvarande systemet med påbyggnadsUnjer i stort sett ärändamålsenligt. UHÄ föreslår i konsekvens härmed att de lokala högskoleorganen,främst högskolestyrelserna får ansvar för initiering av nya påbyggnadslinjer.Mer bestående utbildningsbehov av rikskaraktär bör enligt UHÄ tillgodosesgenom inrättande av allmänna påbyggnadslinjer. ÄvenRRV, statskontoret, MFR och anser att högskoleslyrelsenbör ha del övergripande ansvarei för påbyggnadsutbildningarna.Centralorganisationen SACOISR och föreslår atl UHÄ fårdet övergripande ansvaret medan högskoleenheterna skall vara förslagsslällande.SFS och föreslår alt UHÄ får ansvar för samordningenav päbyggnadsutbildningen medan övriga uppgifier skall åligga linjenämnderrespektive fakultetsnämnder, beroende på om ulbildningen är anknuten tillgrundutbildning eller forskarutbildning. FUN:sförslag om ett särskilt anslag för påbyggnadsutbildning tiUstyrks avcentralorganisationen . UHÄ:s förslag till organisation av päbyggnadsutbildningeninnebär att det nuvarande anslagssystemet bUr tillämpligt även förpåbyggnadslinjer. Medel för dessa kommer dä att anvisas under sektorsanslagen samlunder anslagen för lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Under enövergångsperiod bör, enligt UHÄ, under respektive anslag medel specialdestinerasför utveckling och drifl av nya påbyggnadslinjer. TCO anser alt frågan om anslagskonstmk-tionenbör övervägas ytterligare. FUNföreslår atl samhällets särskilda studiestöd inom forskarutbildningen i sinhelhet ulformas som utbildningsbidrag för doktorander. Assistent-och amanuenstjänstemai nuvarande form avvecklas. I stället kompletteras tjänsteorganisationen inomhögskolan med en ny halvtidstjänst som assistent, som kopplas till studiefinansieringssyslemetinom forskamtbildningen. FUN:s förslag tillstyrks av , , ,centrala , , , lantbruksuniversnet,i , NFR, statens råd för byggnadsforskning,, och statens 1978/79:119 151 historiska museer, VÅRD 77, och . kan utifrån ettprioriteringsresonemang ansluta sig till alt det särskilda studiestödet förforskarstuderande tills vidare i princip endast skall kunna utgå för forskarulbildning.CSN utgår från att i ell framtida studiefinansieringssyslem kommer alla somantagits till forskarutbildning att erhålla det särskilda studiestödet tillforskarstuderande. Vidare anser studieslödsnämnden alt nuvarande beloppsnivånpå utbildningsbidraget för doktorander är relativt väl avpassad och att en beloppsmässigdifferentiering av det särskilda studiestödet till forskarstuderande ärolämplig. Förslaget atl omvandla hittillsvarande assistent- ochamanuenstjänster till en ny form av ijänsl avsedd att kopplas lill finansieringssystemetbör enligt genomföras. SCB vill i likhel med utredningen understryka belydelsenav sludiefinan-sieringen. Nya studier av SCB:s register över studerande iforskarutbildning visar att till exempel examinerade /76 i siörre ulsiräckningän samtUga siuderande haft stipendium/utbildningsbidrag och någon typ av tjänstvid /högskolan före examen. Skillnaderna varierarmellan fakulteterna, de är lägsl vid medicinsk fakultet och högst vidhumanistisk fakultet. har examinerade 1975/76 närmasi föreexamen i lägre utsträckning haft så kallad övrig förvärvsverksamhet, det villsäga tjänst utanför universiiet och högskolor. Studiefinansieringen harsåledes stor belydelse som styrfaktor både ur rekryterings- och studielidssynpunktframhåller SCB. Liknande synpunkter framförs av , VÅRD77, statens råd för byggnadsforskning och . VÅRD 77 vill stryka under möjlighelerna alt användastudiestödet i rekryleringsfrämjande syfte, inte bara när det gäller all slimulerarekryteringen till vissa områden, utan också för all slimulera nya grupper avstuderande alt söka sig till fortsatt högskoleutbildning. och statens historiska museer delarutredningens uppfattning att studiestödet skall ge ekonomisk och socialtrygghet, som är likvärdig den som gäller för andra jämförbara gmpper och all stödelskall kunna förenas med yrkesverksamhet utom högskolan. Många yrkesverksammainom samhällssektom kulturminnesvård - museer saknar möjlighel att fäekonomiskt slöd för forskarutbildning från arbelsgivaren. En fömtsättning föratt fortsatt utbildning av tillräcklig omfattning skall komma till stånd inomsektorn är därför alt studiestöd kan erhållas. Möjligheten att kunna bedriva studiemahelt eller delvis på deltid bör underlätta en rekrytering av redanyrkesverksamma. Tillgången på forskarutbildade har under del nuvarandeexpansionsskedet för kulturminnesvården inle svarat mot efterfrågan. Inom sektomfinns därför ett uppdämt behov av utbildning på forskarnivå. Hänsyn bör,enligt , tas till detta förhållande vid dimensionering avstudiestödet. NFR anser att med det föreslagna systemet kan klararegränser dras mellan forskarutbildning och instilulionemas övriga verksamhet. NFRanser det mycket angeläget att fortbildningen av doktorerna utöver föreslagna ålgärderstärks genom inrättande av tidsbegränsade stipendier av typen "post doctorfellowships" för studier vid andra högskolor framför allt i andra länder. kan i huvudsak tillstyrkautredningens förslag till studiefinansiering men anser att studielön i elllängre perspektiv skall införas. De föreslagna assislentljänslema kan innebäravärdefulla 1978/79:119 152 komplement till utbildningsbidragen somtjänsterna är nyttiga tillskott i tjänsteorganisationen. RRV tillstyrker i princip utredningens förslag. RRV villemellertid understryka de nuvarande assisienttjänsternas betydelseför den löpande adminislralionen vid framför allt större institutioner. Assislentljänslemautgör vid sidan av sludievägledarijänsterna och uppdragsbefattningarna prefektoch studierektor oftast de enda administrativa tjänsterna pä institutionsnivå.För att institutionernas ekonomiadministrativa uppgifter skall kunna fullgöraspå ett ändamålsenligt sätl, kan det därför, enligt RRV, vara rimligt att vidstörre institutioner undanta vissa resurser från kravet pä anknytning lill utbildningsbidrag. Förslaget all samhällets särskilda studiestöd inomforskarutbildningen i sin helhet utformas som utbildningsbidrag tillstyrks ocksäav lanibuksuni-versitetet. En klarare uppdelning av de olika uppgiftema somåligger en assistent - forskning och undervisning - är nödvändig. Möjlighetenatt skapa assistentljänster ulan knytning lill utbildningsbidrag fördoktorander måste dock finnas kvar, anser . I finner utredningens förslag ihuvudsak vara väl avvägda. Det kan dock råda viss tveksamhet om förslaget atlamanuens- och assislenltjänster skall vara högst halvtid och förbehållasforskarstuderande som tilldelats utbildningsbidrag. Därigenom kan i vissa falltjänsterna låsas i onödan. anser att den tjänstgöringsform somutredningen föreslagit i kombinalion med utbildningsbidrag för doktorander haralltför liten sjukvårdsanknytning för all kunna användas inom klinisk forskamtbildning.Förbundet finner del svårt atl överblicka konsekvenserna försjukvärdens del av föreslagna förändringar för studiefinansieringen och förstudiestödets användning säsom dimensionerings- och rekryleringsinstrumenl förforskarutbildningen. Härför fordras en genomgång av förhållandena pä varjesärskild sjukvårdsklinik. finner att dedimensioneringsproblem som förslaget lill koppling mellan innehav avutbildningsbidrag och innehav av tjänst ger upphov till för såväl forskarulbildningsom gmndutbildning inte är tillfredsställande behandlade. är tveksam inför utredningens konstmktionav studiefinansieringen. Utbildningsbidragen kommer all fördelas på ämnen istället för på individer, vilkel starkt försämrar möjligheterna all satsamedlen på de bästa forskarbegävningarna och att använda resurserna där de bästbehövs. understryker också betydelsen av att institutionerna kananställa siuderande på arvodesbasis före antagning lill forskarutbildning förarbete inom gmndutbildningen. Detta har visat sig vara av betydelse bl. a. inomden medicinska fakulteten. De speciella förhållandena mellan preklinisk ochklinisk utbildning inom den medicinska fakulteten torde kräva ytterligareutredning, framhåller . Negativa till FUN:s förslag om studiefinansiering är MFR,centralorganisationen , , , ,, . Svenska handelskammareförbundet.Svenska arbetsgivareföreningen. mot cancer, statskontoret,geologiska undersökning. Den koppling utredningen gör av systemet med assistentljänsteroch det införda systemet med utbildningsbidrag finner statskontoret ej tillräckligtunderbyggd för atl kunna bedöma värdet och konsekvenserna 1978/79:119 > 153 De studiesociala och studierekrylerande motiv som tidigarefunnits för ett system med assislenltjänster knuina lill den gmndläggandeutbildningens dimensionering synes rimligen bortfalla vid en utbyggnad av detnya systemet med särskilda utbildningsbidrag inom forskarutbildningen. Ulredningensförslag lill ijänstekonstmktion för assistenter innebär även ändrade villkorför institutionerna inom sädana funktioner som bmkar ulföras av assistentermed heltidsförordnande, framför allt allmänt institutionsarbete. Behovei avdenna tjänstetyp som ett kompletterande, extra studiestöd inomforskarutbildningen diskuterar utredningen mer i förbigående. Dess förslag omen ny typ av halvtidsljänstgörande assistenter med utbildningsbidrag innebär enform av särskilt studiestöd för deltidsstudier, vars mer långsiktigakonsekvenser för dimensionering av forskarulbildning och forskarkarriär hade varilvärda siörre uppmärksamhet. , och påpekar atl förändringar av dagens assistentljänsteroch skärpta villkor för bisyssla för dem som uppbär helt utbildningsbidrag ienlighet med FUN:s förslag skulle medföra kraftigt sänkta inkomsler och ökadarbetsbelastning för forskarstuderandena och därmed försämrade möjligheter allrekrytera dugliga studerande lill forskarulbildning. En sädan minskad tillströmningskulle i sin tur få allvarliga effekier på grundutbildningen, framför allt vidde lekniska och medicinska högskolorna där huvuddelen av övningsmomenten ledsav assistenter. MFRpäpekar att det inom medicinsk fakultet är regel att presumtiva doktoranderprövar pä forskningsarbele innan frågan om registrering som doktorandaktualiseras. Amanuens- och assistenttjänster har här varit en utomordentlig lillgång. Vid de prekliniskainstitutionerna har inlresserade siuderande förordnats på amanuenstjänster ochkunnat arbeta på deltid med forsknings- och undervisningsarbete parallellt med studiema.Först efter några terminer har frågan om registrering som doktorand blivitaktuell. Fördelarna med ell sådant system är enligt MFR uppenbara. Den presumtivedoktoranden har kunnat bilda sig en uppfattning om vad forskarutbildning ochforskning innebär och län känna arbetsmiljön. En annan väsentlig fördel med detnuvarande sysiemel är alt doktorander medverkar i grundutbildningen. Kopplingenmellan gmndutbildning och forskning är slark inom den medicinska seklorn. MFRavstyrker sälunda FUN:s förslag alt avskaffa nuvarande amanuens- ochassistenttjänster. När det gäller utbildningsbidrag anser MFR det angeläget altliberalare regler för kombinalion av dessa med annan verksamhet införes. Statensbakteriologiska laboratorium anser att möjligheter för forskarstuderande altkombinera deltidstjänster med tjänstgöring vid statliga eller privataforskningsinstitutioner uianför universiteten har fungerat mycket väl.Ulredningens förslag att omvandla amanuens- och assistentljänster tilltidsbegränsade assistentljänster för regisirerade doktorander och lillutbildningsbidrag leder till all ell väsentligt mindre antal personer kommer atlengageras. Även geologiskaundersökning avstyrker förslaget till studiefinansiering. Den föreslagnaordningen beträffande utbildningstjänsterna skulle skapa problem särskilt vidsmå institutioner inom geosektom genom brislen på flexibilitet. Någraremissinstanser - bl.a. UHÄ, TCO, SFS, Moderata ungdoms- Prop.1978/79:119 154 förbundet föreslår att doktorandtjänster inrättas. UHÄanser i likhet med FUN atl nuvarande amanuens- och assislenltjänster böravskaffas. Ett bevarande av dessa tjänsier synes i försia hand moliveras avbehovet av arbetskraft för vissa arbetsuppgifter främsi inom de laborativaämnesområdena. UHÄ delar vidare ulredningens uppfattning att studiestödet beloppsmässigtbör vara odifferentierat men vill i likhet med flera remissinstanserifrågasätta om den föreslagna storleken av studiestödet är tillräckligt för attnå angivna syften. UHÄ gör dock för sin del bedömningen att del både är möjligtoch lämpligt alt studiestödet utformas som doktorandtjänster och förordar en sädanlösning. Tjänsterna bör enligt UHÄ inte vara förenade med andra uppgifter änforskarstudier. Däremot bör stor frihet finnas att förena deltidstjänstgöringpå doktorand-tjänst med annat arbele, inom eller utom högskolan. Närdet gäller förslaget om deltidstjänst som assistent i kombinalion medutbildningsbidrag har flera av organen inom högskolan framhållit att dennatjänstetyp inte kan ersätta nuvarande amanuens- och assistentljänster när detgäller att fullgöra viktiga uppgifier främsi inom den grundläggandeutbildningen. Enligt UHÄ kan frägan om ersättning för amanuens- ochassistenttjänster inte lösas förrän lärartjänstutredningen avgivit sina förslag.I avvaktan härpå bör tjänsteorganisationen inom högskolan inte förändras. En acceptabellösning på sludiefinansieringen kan inte bygga pä ett syslem med dels entjänstgöringsskyldighet inom ramen för en deltidstjänst, dels enutbildningsdel uianför tjänsten, anser centralorganisationen ochföreslår att det för varje forskarstuderande som erhållit utbildningsbidraginrättas en tjänst i vilken forskamtbildning och tjänstgöringsskyldighet iform av undervisning, forskning och allmänt institutionsarbete ingår. En sådantjänstekonstruktion skulle aulomatiskt ge de förmåner som är förenade medtjänsteinnehav som den gmndar rätt till ersättning frånarbetslöshetskassa. måste de problem som sammanhänger med den alllföromfattande tjänstgöringsskyldigheten angripas. Del bör vara möjligt alt inrättatjänst med tjänstgöringsskyldighet ned tUl av en arbetstid. Likasåskall studerande kunna kombinera forskamlbildningstjänst med förvärvsarbete pådeltid inom och utom högskolan. Organisationen framhåller också vikten av attstudiestödets konstmktion får en sådan flexibilitet atl det kan anpassas efterde speciella förhållanden som råder vid olika fakulteter. Som exempel anförsförhållandena vid medicinsk, juridisk och teknisk fakultet samt vissa ämnenvid filosofisk fakultet. Om speciella skäl föreligger bör deltidstjänst kunnainrättas för studerande som ej är anlagen till forskamtbildning. TCOavvisar FUN:s förslag till studiefinansiering.