prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Invundrude ungdomar, som vill sluderu sill hemspråk påhögsiudiel, kun alllså med SÖ:s förslag få ivå möjligheler häriill, antingengenom ull välja del som lillvalsämne eller genom atl läsa del enligt skolförordningen. Det mesi cenlrulu i SÖ:s förslug är emellertid ull med ellfjärde ultemu-liv, som preliminärt benämns "kommunikalion" sökabemöla olika behov av språkutveckling hos elevema. kan ske genom atl de imindre grupper får ökad lid alt ulveckla sin förmåga till kontakt med andramänni- Prop.1978/79:180 144 skor med hjälp av ell brett regisier av uttrycksmedel.Träningen i all själv uitrycka upplevelser, idéer och åsikter med hjälp avolika uttrycksmedel såsom ord, bild, rörelse och musik bör ske inom vurierudesukomiäden och i oliku former. Arbelel i lillvulsämnel "kommunikulion" skullfrämja elevernas sociulu och språkliga utveckling. Elevema skall vänja sig vidatt aktivi använda språket i oliku sociala sammanhang, så all deras språkliguförmågu frigörs och utvecklas. En föruisättning för atl sludiernu i lillvulsämnel"kommunikulion" verksaml skall bidra lill elevernas språkliguutveckling är ull arbelel fortlöpande ger dem nyu erfarenheler, som hjälperdem alt bätire förslå och handskas med omvärlden och sin egen siiuaiion.Innehållet i studierna måsle både vara och upplevas som angeläget för eleverna.En annan förutsäuning är all arbetssältel ger eleverna lillräcklig lid lillhandling, reflektion och egel skapande. Lärarna hur unsvur för ull urbelet läggs upp sä ullelevernu helu liden ulvecklar sin förmåga all samlalu, ull urgumenieru ochlösu problem, ull ge ullryck åt sinu känslor och sin vilju och all la del avandras ärgumenl och känslo- och viljeullryck. Del är viktigt ull elevemu isamråd med lärarna får välja lemu eller problem ull urbeiu med för korlareeller längre lid. SÖ föreslår alltså ull lillvulssystemel begränsus lillallemuliven frunska, lyska, hemspråk och "kommunikalion". Ulrymmei för tillval minskar därmed jämfört med Lgr 69.När man bedömer vilken tid som erfordras för studier i franska eller lyska börman se problemel i ell perspekliv av livslängl lärunde. Mun kun inte begränsasig till att se pä ungdomsskolans möjligheter härvidlag - än mindre lill enbartgrundskolans. Vuxenulbildningens expansion har under den senaste tioårsperiodenvaril omfaUande. Enligi SÖ:s mening bör alllså de nuvarande ämnena ekonomi,konst och leknik utgå som lillvalsaliernativ. Innehållet i dessa ämnen bör kommaalla elever till godo. SÖ kompletterar därför förslagen till kursplaner förvissa obligaloriska ämnen med väsentliga delar av innehållet i ekonomi, konsloch leknik. 1977/78: 85 om ell nylt siaisbidragssyslemfördel allmänna skolväsendel ingår i basresursen för årskursernu 7, 8 och 9fyra lärurvec-kolimmur per kluss för att ge erforderlig resursökning förgruppindelning i allernalivkursämnen och lillvalsämnen. SÖ:s förslag lill nylt lillvalssystem innebär visserligenfärre valalternativ för eleverna än vad nuvarande lillvalssyslem gör, men delspråkligi-kom-munikativa alternativet rymmer i sig flera olika möjligheler tilluppläggning av undervisningen. Del är rimligi all räkna med att arbete i mindregrupper i della allernaiiv blir relalivi vunligt. Del får till följd atlresurser måste ställas lill skolomas förfogande så alt flera grupper med"kommunikalion" kan anordnas i varje årskurs. Kostnadema förhemspråksundervisning som lillval skall enligt SÖ:s uppfattning rymmas inom desärskilda resurser som disponeras för hemspråksundervisning. Därvid måste enavvägning ske mol behoven av hemspråksundervisning på övriga stadier. Mot bakgrund av erfarenheter av elevernas nuvarande val avtillvalsämne räknar SÖ med all grupper i "kommunikation" ochfranska/tyska kommer att anordnas vid alla högstadier. Någon regel om attgrupp skall anordnas vid visst elevanlal föreslås därför inte från SÖ:s sida.Om inle särskilda skäl föreligger bör undervisning i dessa lillvalsämnenanordnas vid alla skolor i enlighel med elevers och föräldrars val. 1978/79:180 145 Någoi av del vikiigasie som händer med skolverksamheteni Iandel är decenlraliseringen uv unsvur och beslul. Dessu förändringur börsällu sin prägel även pä ulformningen av lillvulssysiemcl. Däriör hur SÖslrävui eller ell lillvulssyslem som ger en vissl ulrymme för beslul på lokulnivå när del gäller ;itl näimurc ulformu innehållei i lillvulel. En dellrågu inom översynsurbelel har gälll omalieinuiivkursemu. som inlördes med läroplan i Iranska, lysku,engelska och mulemalik på högsladiel. skall bibehållas eller inle. Som framhålls i proposiiion 1975/76: 39 bestårskillnaderna mellun kurs-allernalivcn fiämst i vulel uv lärostoff, grudcn uvkonkretion och inlärningslid. Efiersom läroplanen föruisäiier ull de enskildueleverna alltid skull hu en undervisning lillrällulugd efier sinuförulsäiiningur kun del ifrågusällus om del finns någru pedugogisku skäl lillull fördelu elevernu på ul-lernulivu kurser. 1 samma proposition anförs vidaie:'Inom ramen lorden sammunhållnu klussen i kombinuiion med de oliku möjlighelerlill gruppundervisning och undru särskildu åtgärder som bör varu möjligu ullvidtu i ell syslem med friure resursunvändning, kun en långtgåendeindividualisering åstudkommus." SÖ unser ull skoluns differentierings- ochindividuuliseringsproblem hell bör göras till en inre-pedagogisk fråga och inieförbli en frågu av udminislruiiv orgunisulorisk url. De uliernuiivu kursernubör därför avskaffas. Fördelurnu med ullernalivkurser ligger främsi i atl desom regel ger ökad lärurtäihel i berörda ämnen. Derus svughel ligger i uti muninle heller med ullmän och särskild kurs kun lillgodose dc vurierunde behovenav individualisering i dessa ämnen och all de däribr är en ulllför stel formuv resurstilldelning. Dessutom är även vulen uv allernutivkurs oftu sociullbelingu-de. Av elever med liku godu förutsutlningur i muiemulik och främmandespråk lenderar elever från lägre socialgrupper all välju del lällare alternutiveimedun derus sociull mer gynnade kamraler väljer del svårure. Enligi SÖ:s mening är frågun om aliernaiivkursemu uvskolpoliiisk nalur. Inför ell slällningslagande kun mun naluriigivis inlebortse från del molslånd mol eu avskaffande av aliernaiivkursema somfinns hos berörda lärargrupper. Delta molslånd har rapporterats från och Läruiiörbund och del avspeglas också i skrivelser sominkommii lill SÖ med uniedning av urliklar i frågan införda i Läroplansdeball.Del finns i huvudsuk ivå skäl till dellu motstånd. Det ena skälet torde vara en oro för all inle ilillräcklig mån få del av försiärkningsresursen för undervisningen i denuvarande aliernalivkurs-ämnenu, när resurser för gruppuppdelning inle längregenom centrult meddelade besiämmelser skulle bli speciuldeslinerude till ämneli frägu. Dessa farhägor delar inte SÖ och unser inte ull de kan lillmäiusuvgörunde belydelse. Del andra skälet gäller konsekvenserna av de principiellauttalandena mot nivågruppering i proposilionen och utskottsbetänkandel omskolans inre arbete. Allcmulivkurserna har ju i slorl sen inneburil enleguliserad nivågruppering i de fyra ämnen som hur ullernulivkurser. Menansvurei för elcvemus gruppering hur inle åvilul skolan ulan grupperingen har vurilen följd av föräldrurnus vul uv ulternalivkurs för eleven kombinerad med vissuregler i skolförordningen. avskuffande uv ullernulivkurser medför all del blirskolan som får överlä ansvurei för hur eleverna grupperus vid undervisningen ide ukluellu ämnena och därvid - här liksom i övriga sammanhung - hur atliaktta generellu föreskrifter och unvisningur i fråga om nivågruppering. Prop.1978/79:180 146 måste man Iokull - i skolstyrelsen, rektorsområdet, denenskildu skolun och urbeisenheten - tu unsvarel för ull försiärkningsresursernasälls in där de bäsl behövs, vilkel - ulöver de första siegen all lokuliscruresursernu bl. u. lill skolu. studium, ämne - ocksä innebär ett ansvar för alllillgodose svugure elevgruppers behov, i den män dellu hur sumbund med resurstilldelning. Det kun förefalla som om oliku principer här kunde kommu ikollision med vurundru: å enu sidun sirävun atl lillgodose svugure elevgrupper(t. ex. genom mer frekveni urbeie i mindre grupp) och å andra sidun principenull undvika all gruppera eicver efter kunskapsnivå och/eller sociul bukgrund(nivågruppering). Av avsnilt 5 har framgått hur SÖ anser all mun allmänt böruppfälla och lillämpa principen om nivågruppering. Mot bukgrund bl.u. uv vad som förut sugis omlillvulssysiemcl och de möjligheler som finns ull senare i livel ägnu sig älspråksludier hur SÖ kommii lill den slutsatsen utt ulternulivkursemu i frunskuoch lysku bör upphöru vid den lidpunkt den nyu läroplunen Iräder i krafl.Motsvarande resurser bör dä föras till förstärkningsresursen. Med hänsyn lill den läraropinion som kommii till uttryckser SÖ något annorlunda på fiågan när del gäller de obligaiorisku ämnenaengelska och muiemulik. Avvecklingen uv ullernulivkursemu i dessu ämnen bör skesuccessivi efter det ull den nyu läroplanen trätt ikraft. Ämnenu föreslås dock få behålla resursen för ullmän och särskild kursinom basresursen , men resursen bör användas på flexibell säll än vad som sker inom ramarnu för ullmän och särskildkurs. Under dennu lid bör mun hinna skaft"a sig konkrela och lokalaerfarenheler dels av hur undervisningen kan läggas upp på olika säll. dels avvilka möjligheler försiärkningsresursen erbjuder. Underdenna lid bör ocksåläromedlen kunna uivecklas så ull de får bredare un vändningsområden. Redun nu bör således fallas beslul om ull resursen förallemativkursema i engelsku och muiemulik skull föras över tillförsiärkningsresursen efter . SÖ räknar med alt del finns goda förulsäliningar för enomedelbur och inlensifierud verksamhei inriktad pä en friare användning uvallernuliv-kursresurserna. Ålskilligu lokala inilialiv på skilda plaiser ilandet visar atl många lärare är beredda att prövu nyu och friurearbetssätt i sin undervisning. Det förslag som SÖ här lägger om altaliernaiivkursresuisen lills vidare fär stanna inom ämnena engelska ochmatematik skall ses som ett organisaioriski slöd fören önskad pedagogiskutveckling. 9 utformning - skoldag - timplan gällande timplaner för ålerfinns i läroplanför , s. 110-125. De är fastställda av Kungl. AvsniUelinnehåller följande timplaner: Timplan 1 lågsladiei klasslyp a Timplan 2mellansiadiel klasstyp A Timplan 3 lågsladiei klasslyp b Timplan 4 lågstadiet och mellanstadiel klasslyp B 1, B 2Timplan 5 högsladiel klasstyp A Timplan 6 högstadiet klasslyp B specialklass Prop.1978/79:180 147 Nuvarande timplaner har generell giltighet för allaelever. Samma timplaner gäller t.ex. i vanlig klass och specialklass. Vissamöjligheter finns dock all anpassa undervisningsliden lill olika elevers behovoch förulsäliningar. Nuvarandelimplaner lar upp såväl elevveckolimmar som lärarveckolimmar. Antaletelevveckolimmar anger hur mänga leklioner som den enskilde elevenskall ha. Antalet lärarveckolimmar anger hur många veckolimmur en kluss skallundervisus per vecku. Timlilldelning utöver aniulei elevveckolimmur reglerasockså genom un-märkningar lill limplanernu i vissa ämnen, i. ex. slöjd ochhemkunskap. Vid 1969års läroplansrevision var en av avsiklerna all minska den lidsmässiglsplittrade arbeissilualionen i skolan. 1 läroplan lör förordas därförlängre sammanhängande arbelspass. En ändring av säiiel all angeundervisningsliden i timplanerna övervägdes under del förberedandeläroplansarbelel men gjordes inle. 1 5 kap. 28 § skolförordningen finnsföreskrivet atl reklor får bestämma atl leklioner skall kunna läggus sammanlill längre eller delas i korlare arbetspass än 40 minuler. SÖ har 1971-05-10ulfärdal anvisningar för arbelspussens längd i oliku ämnen. Det finnsnu uniedning ull yUeriigare stimulera en utveckling som innebär all arbelet planerasmed utgångspunkt i hur man vill lägga upp undervisningen och i elevemasarbelssiluulion. Det nyaresurstilldelningssystemel leder till, att timplanen i fortsättningen skallange elevemas undervisningslid i olika ämnen och ämnesgrupper men däremoi inlereglera tilldelningen av lärarresurser. Timplanen blir mera renodlat än nu ettintrument för all ange vissa tidsmäll för elevernas undervisningstid. Dessalidsmåu skall också ingå i del vidare lidsbegrepp som utgör den samladeskoldagen. För denna måsle man av naluriiga skäl använda de för samhället iövrigi lillämpade måtlenhelerna för lid (timme = ). Utifrånpedagogiska och andru skäl - främsi behovei all bältre anpassa arbetspassenslängd efter ämne och arbelsmeiod - förordar SÖ alt man nu i limplanen avslårfrån alt kalla en enhel om 40 minuler för timme och i stället använder eljestreguljära lermer och lidsbegrepp dvs. all en limme avser . 1 allmännabestämmelser och anmärkningar lill nuvarande limplaner anges att mindre jämkningareller nedsältningar i limplanerna får göras. När beslutfållades om Lgr 69 framhöll föredraganden: "Även i ell annal avseende börenligt min mening skolstyrelserna få ell vidgai ansvarsområde. Del bör öppnasen möjlighel för skolslyrelse all göra smärre timplane-mässiga jämkningarmellan årskurserna, i första hand inom stadiet" (prop 1968:129). Det finns nu skäl atl föreslå en fortsall utveckling avden vid översyn tillkomna rälien all överföra tid för olika ämnenmellan årskurser. SÖ föreslår därför all i den nya limplanenundervisningsliden för varje ämne anges per siadium i siällei för per årskurs.Därigenom erhålls en ram inom vilken timtalet för ämnel skall fördelas påårskurserna inom siadiel. Denna fördelning görs lokall och bör omprövasfortlöpande i skolans ulvärdering av sin verksamhet. Jämkningar som innebär förskjutning mellan stadier ochundervisningstid i ämnen bör endast förekomma undanlagsvis och då allljämlbeslutas av skolstyrelsen. Den sammanlagda tiden per ämne får inte ändras. Möjlighelema till individuella timplaneförändringar börockså ökas. Prop.1978/79:180 148 försia hand bär del gälla elever på högsladiel. Behov avall anpassa limialen i oliku ämnen till enskildu elever torde emellertidfinnus i alla årskurser. har beslulal om anpassad studiegång. Dettabeslut innebär all skolstyrelsen eller efter skolstyrelsens beslutelevvårdskonferensen avses beslula i dessu frågor. Den särskildubeslutsordningen för unpassad studiegång bör regleras i skolförordningen. Behovet av förändringar i lågstadiets timplan är intesärskUt slort. Det är i första hand knulel till ämnet gymnastik. Barn i utveckling upplever, uttrycker och lär in så myckelmed hjälp av kroppen: De har behov av en återkommande och varierad fysiskiräning. Förnärvarande har ämnet gymnaslik veckolimmar fr.o.m. årskurs 3. 1 årskurs Ifinns en veckolimme och i årskurs 2 två veckolimmar. För all förbällrusituulionen i de förstu årskursema föreslår SÖ atl limtalel för gymnaslik ökarmed en limme på lågsladiei. 1 översynsarbelel har frågan om undervisningen i engelskapå lågsladiei aklualiserals. Från flera håll har utlalals önskemål om allskjuia upp ny-börjarundeivisningen i engelsku lill mellunsiudiel. SÖ hur nogaövervägt moliven förde framförda önskemålen och synpunkterna. Med hänvisning lill bl. u. resullulen av det s. k.EPÅL-projektet (Engelsku på /ågsludiei) och av SÖ gjord enkälundersökningbland 400 lärare på lågsladiei föreslår SÖ alt undervisningen i engelskanormalt skall påbörjas på lågstadiet. De kommuner som så finner befogal kundock - genom beslut i skolslyrelsen - förläggu slurlen uvengelskundervisningen lill mellunsiudiel i enlighel med de jämkningsmöjlighelersom lidigare föreslagils. Som inledningsvis nämndes har SÖ haft i uppdrag all"förulsätlningslösi pröva mellanstadiets timplan och därvid pröva om ennedskäming av unlulet undervisningslimmur är möjlig med hänsyn tillkonsekvenscrnu dels för oliku ämnen på mellunsladiel. dels med hänsyn tillundervisningen pä låg-respektive högsiudiel". De för studiernu mera generella sociala och pedagogiskamotiven fören samlad skoldug unges i beiänkundei (SOU 1974: 53) Skolansurbelsmiljö (s. 257-259). I proposiiion om skoluns inre urbeie m. m. 1975/76: 39underströk föredrugunde slutsråd ytterligare vissu allmännu motiv (s. 254 ff). SÖ vill däruiöver frumhållu följunde skäl fören samladskoldag som giltiga just för mellunsiudiel: - Del är känl ullbarn i mellanstadieåldern är realitelsinriktade. De har behov av verksumheisom ger utlopp förderus allmänt utåiriktude vetgirig-hel. - Betoningen uvkunskupsstoft'eller färdigheisiräning som sker i friare former och medpersonligl engugemung hur erfurenheismässigi sior pedugogisk belydelse och geren posiliv inslällning lill självsländiga siudier. Grunden härtill bör läggasunder de åldrar då eleverna befinner sig på lågsladiei och mellansiadiel. - Uiveckling ochfördjupning av personliga inlressen såsom föreningsarbeie bör särskilislimulerus före tonåren och puberteten. SÖ föreslår alt den summanlagdu undervisningstiden pei'vecku för mellansladiels elever minskas med 4 limmar och 20 minuler för helastadiet, vilket ungefär molsvarar en genomsnililig minskning per årskurs medtvå 4()-minuierslekiioner per vecku. SÖ föreslår vidure ull de nuvurande resurserna för delimmar som föreslås bortlagna från elcvlimplanen får ingå iförsiärkningsresursen i en- Prop.1978/79:180 149 lighel med den föreslagna principen i propositionen somskolans inre arbele m. m. 1975/76: 39). SÖ föreslåratt större delen uv del nuvurunde lillvalsämnet ekonomi bildar ell gemensumlämne tillsummuns med del nuvurande ämnel hemkunskup och utt del nya ämnetbenämns hemkunskap. Motiveringarna för della är i korlhel följande: - De flestahuvudmomenlen för lillvalsämnel ekonomi behandlas redan nu i viss ulsiräckninginom ämnel hemkunskap. Del gäller t. ex. momenl som berör den enskildeindividen, familjen och bosiaden vidare lar ämnel hemkunskap upphushållsiekniska färdigheier. - Genom all byggain delar av ämne! ekonomi i ämnet hemkunskap kan della ulökade ämne ge enhelheisbild av hushållsekonomi och fumilje-ekonomi saml bredda elevernaskunskaper i frågor som rör sambanden mellan miljö, kosl och hälsa. Del vidgade innehållei i ämnel hemkunskup moiiverur all ämneli den nya limplanen får ökad lid på timplanen. slärkning om nästan en limme. Värdefulla erfarenheler uv undervisningen i konsl unser SÖemellerlid bör komma skolarbetet i dess helhet tillgodo. Del har visat sig altundervisningen väsentligt kan bidra lill att eleverna utvecklar sin förmåga unutrycka sig och ugera all deras sociula utveckling främjas. De positiva erfarenhelerna av framför ulll urbelssällel ikonsiundervis-ningen bör kunnu tas upp i andra ämnen. I enlighetmed sitt uppdrug hur SÖ övervägt hur del nuvarunde lillvulsämnel teknik tillvissa delar kan göras obligatoriskt liksom hur en leknisk-prakiisk undervisningkan iniegreras i övrig undervisning. Som framgår av avsnittet om kursplaner(avsnilt 4) anser SÖ atl den obligaloriska leknik-undervisningen bör inga iblocket orienteringsämnen och med sill prakliska undersökunde arbelssäilförslärka undervisningen där. Moliveringurna härför är i sammanfallningföljande: - Med hänsyn tillbl.a. de myckel olikartade sludievul som pojkur och flickor visul sig göra lillgymnusieskolun och högskolan är del särskili angelägel all i framliden gegrundskolans kvinnliga elever möjlighel atl arbela med leknik. sker bäslgenom an undervisningen blir obligatorisk. - Del läder ellsamband mellan de lekniska. de nalurvelenskapliga och de sociala seklorema isamhällel. Del tekniska områdel omfaiiar delur uv både nulurvelenskup ochsamhällsveienskap. Del är då nalurligl all undervisningen i leknik iniegrerasmed skolans övriga nalur- och samhällsorienlerande undervisning. - All föiu lekniktill gruppen orienieringsämnen är nulruligi med lunke på de beröringspunktersom dessu ämnen hur. Teknisku företeelserär t. ex. ofta föiknippade medfysikaliska förhällanden och kan konkrelisera dessa för eleverna. Lärare ileknik ijänslgör vanligen också i något annat orienteringsämne. Som lidigare framförts unser SÖ ull vissu delur uvlillvulsämnel ekonomi i framliden bör sluderus uv sumlligu elever. inslug uv koniors-leknik och konlorsieknisku färdigheier. SÖ föreslår nu ullmuskinskriv ning blir ell obliguloriskl ämne med egen lid pä limplaiien. För alt undervisningen i maskinskrivning skall kunnabedrivas i mindre grupp än hel kluss mäsle resurser härför ges. SÖ föreslår allresurs för delning förs lill försiäikningsresLirser för maskinskrivning liksomför slöjd och hemkunskap. Ett deluppdrag inom läroplansöversynen har varil altbedöma vilka undervisningsmässiga fördelur som kan ligga i ull byggu in ävenämnel barn-kunskup i övriga ämnen jämfört med ull lillsummuns med delar avandra ämnen skapa särskilda ämnesblock. SÖ bedömer del vara viktigt au elevema i fåren god undervisning om barns utveckling och vård. En sådan undervisning ärcenlrul för alt förbereda eleverna för rollen som förälder, och den är ett ledi elevernas arbele med familjefrågor av skilda slag. SÖ föreslåralt barnkunskapsmomenten förs över lillorienteringsämnena (i försia hand samhällskunskap och biologi) och lill del föreslagnuvidgade ämnel hemkunskap. Därigenom tillgodoses kruven på barn- och ungdomskunskapi skolans undervisning. Enligt nuvarande läroplan väljer eleverna en avslöjdartema på högsiudiel. Dessa val har alllid givit uttryck för entraditionell könsrollsuppfall-ning. Med de mål och del innehåll som föreslåsför slöjdämnei blir del än angelägnare alt förstärka slöjdundervisningen på såsäll all båda slöjdarlema under en längre lid blirobligaloriska för alla elever. SÖ föreslår därför att tiden för ämnel slöjd ökas någoijämfört med Lgr 69 så alt den omfaiiar sammanlagt fyra limmar och atlundervisningen i slöjd för alla elever omfattar textilslöjd och trä- ochmetallslöjd. Bakom riksdagsbeslutet om en samlad skoldag ligger syftetall låta limplanebunden undervisning växla rned annan verksamhet och på såsätt åstadkomma ett varierai och ulvecklande skolarbele för eleverna. Beslul omatt införa den samlade skoldagen fattas av kommunerna, som också avgör dessnärmare innehåll och längd. Den samlade skoldagen kommer atl omfatta timplanebundenundervisning, annan verksamhet, raster och andra uppehåll. Undervisningens omfattningregleras av timplanen. Övrig verksamhei kan variera lill omfallning ochinnehåll. Genom att ange undervisningsliden per siadium bör nu deolika sladier-nas timplaner sammanföras lill en gemensam limplan. Tabell 9: 3 Förslag till ny limplan för '""TNlotsiffrorna hänvisar till"Anmärkningar till timplanen' Prop.1978/79:180 151 Den sammanlagda undervisningstiden för eleven perstadium skall fördelas på de olika årskursema enligt följande: Årskurs 12 3 4 5 6 7 8 9 Timmar 13 16 20 21 22 22 22 22 22 I orienteringsämnena ingår biologi, fysik, geografi,hisloria, kemi, re ligionskunskap, samhällskunskap och teknik. På lågstadiet ingår också ämnet bild. För undervisningen i bild på lågstadiet, se mål ochhuvudmoment under äntnesmbriken BUd. På lågstadiet ingår bildarbete i undervisningen i allaämnen, dock främst inom svenska och orienteringsämnena. Målen för ämnel bildbeaktas vid denna inlegralion. Förrörelsehindrade elever skall tid för sjukgymnastik och tid för elevernasanpassning till daglig livsföring (ADL-lräning) inräknas för andra ämneneller för annan verksamhei inom den samlade skoldagen. De direktaarbetslivskontakierna (sludiebesök och av vistelse påarbeisplaiser) skall för varje elev sammanlagl under årskurserna 1 -9 omfailasex till lio veckor. Tiden härför ersäller undervisning och annan verksamhetunder skoldagen enligt föreskrifter i skolförordningen. - "kommunikaton"' Av detsammanlagda limtalet för de obligatioriska ämnena anslås på samtliga stadiertid för studier av projektkaraktär. Undervisningeni slöjd omfattar för alla elever ivå slöjdarler, dels textilslöjd, dels trä-och metallslöjd. Längreförflyttning lill och från undervisningslokal räknas ingå i rast. Elevemasförberedande och avslutande göromål i samband med ell arbelspass räknas ingå iundervisningen.