prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Inomdet s. k. studeras möjligheterna att förse och medfjärrvärme från block 1 och 2 i . Enligt utredningar utfördaav den s. k. Sydvärmegmppen har projektet god lönsamhet under vissafömtsättningar, bl. a. att fortsatt baskraftut-byggnad i landet inte sker med fossilkondens.Altemativet till värme från är utbyggnad av fossilbaseradekrafivärmeverk i och . Preliminära utredningarhar genomförts av berörda intressenter beträffande möjlighelerna att förseUppsala/resp. med Qärrvärme från Forsmark resp. Ringhals.Resultatet av dessa utredningar liknar resultatet av Barsebäcksutredningama. 4 Faktorer som motverkar kraftvärmeutbyggnad Underde har få beslut om utbyggnad av nya kraftvärmeverk fattals. Enrad orsaker av olika karaktär och belydelse har motverkat en expansion påkraftvärmeområdet. Orsakema varierar beroende på organisatorisk form förägande och drift av kraft värme verket. Nedan diskuteras olika återhållandefaktorer vid fyra olika altemativ för samverkan mellan kommun ochråkraflleverantör (kraftföretag). a.Kommunen äger ensam anläggningen Lönsamheten hos en kraftvärmeutbyggnad är beroende av värme-lastens storlek,som i sin tur beror på fjärrvärmerörelsens omfattning och energiförbmkningen iden anslutna bebyggelsen. Finansieringsproblem eller andra faktorer som verkaråterhållande på fjärrvärmeutbyggnaden påverkar alltså direkl möjligheterna attbygga ekonomiski bärkraftiga kraft-värmeverk. Föratt möjliggöra anslutning av ett kommande krafivärmeverk måste vidarefjärrvärmenälel ofta ges en för stunden överstor utbyggnad med t. ex. i vissafall grövre kulvertledningar än som annars vore nödvändigt. För atl skapa etttillräckligt värmeunderiag för ett kraftvärmeverk kan det vidare i vissa fallvara nödvändigt att koppla ihop separata Qärrvärmenät. Vinsten medkraftvärmeverket måste i detta fall kunna ekonomiskt mofi-vera hopkopplingen.Överdimensionering av Qärrvärmenätet och eventuella kulvertar för hopkopplingbidrar på sina håll till att öka finansieringsproblemen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 490 Utbyggnadenav fjärrvärmeanläggningar får i den kommunala budgetplaneringen konkurrera medövriga anslagsbehov i kommunen och därvid ofta stå tillbaka för andra åtgärdersom åligger kommunerna eller som bedöms vara mer angelägna. En avgörande faktorför beslut om utbyggnad av fjärrvärme är då att finansieringsproblemen kanlösas. a 2.Finansieringssvårigheter påverkar även möjlighetema att bygga kraftvärmeverk. a 3.Vid bedömning av lönsamheten hos ett kraftvärmeverk måsle kommunen jämföraverkels produktionskostnader med kraflköp från råkraflle-verantören. Även omett krafivärmeverk vid en jämförelse med andra kraftslag skulle visa sigförmånligt kan kommunens företagsekonomiska kalkyl visa att verket inte börbyggas. Omkommunens eltariff sätts med hänsyn till den allernaliva kosinaden förkraftinköp från råkraftleverantören och inte med hänsyn till den verkligaproduktionskostnaden i det egna kraftvärmeverket kan man räkna med attlikviditeten blir särdeles problematisk. Detta kanverka återhållande på investeringsviljan. Kommunen måste avtala med råkraftleverantören om Särskiltkostnaderna för maskinskadekraft har av kommunerna upplevts som ett hinder förkraftvärmeutbyggnad. Samkömingen med råkraflleve-rantörer kan inrymmaekonomiska problem och vara adminisirativi betungande. Ett kraftvärmeverk innebär i allmänhet en mycket stor investering för enkommun. Kostnadskalkylerna kan vara osäkra bl. a. lill följd av hög inflation.Den framtida bränslekoslnaden är osäker. En inveslering i ett krafivärmeverkinrymmer därmed ofta ell risktagande. a 6.Om kraftvärmeverkel planeras för oljeeldning kan rent försörjningsmässiga skälinge betänkligheter hos beslutsfattama. Härtill kommer osäkerheten om framtidaoljepris. a 7.Utnytijandet av spillvärme från industrier kan i vissa fall minska potentialenför utbyggnad av kraftvärmeverk. Det är tänkbart att man avvaktar klarare besked från slalen om den framtidaenergipolitiken. b.Kraflförelaget äger ensamt anläggningen och säljer värme lill kommunen Den låga ökningstakten i elförbrukningen efter oljekrisen /74 (samt denjämfört med tidigare sänkta förbrukningsprognosen) har medfört alt del iSverige nu finns en relativt stor produktionsreserv. Uibyggnaden av baskraft,t. ex. kärnkraft, har en lång planerings- och uibyggnadsiid () och hardärför en låg flexibilitet. Prop.1978/79:115 Bilaga l.lO Industridepartementet 491 kortareplanerings- och ulbyggnadstider. När ökningslakten i kapacitetsutbyggnadenbehöver dras ner medför detta att man är benägen att avstå från sådana icke beslutadeanläggningar till förmån för dem som redan är under uppförande. Pågåendekärnkraftutbyggnad bedöms av kraflföretagen i stort sett vara tillräcklig föratt täcka behovei av baskraftutbyggnad fram till senare delen av 1980-talet.Kraflföretagen anser emellertid att en viss utbyggnad av kraftvärme i synnerhetför liden därefter kan vara väl moiiverad. b 2.1 jämförelse med en alternativ utbyggnad i form av kärnkraftverk ochhetvattencentraler kan den lotalekonomiska lönsamheten hos enbart fossileldadekraftvärmeverk vara tveksam. Vid begränsning av den fortsattakärnkraflutbyggnaden kommer dock kraftvärmeverkens konkurrenssituation attpåtagligt förbättras. b 3.För att kunna utnyttja kommunens värmebelastning för kraftvärmeproduktionfömtsätts kraftföretaget betala en ersättning till berörd kommun. P. g. a.olika värderingsprinciper, skillnader i kostnadsbedömningar osv. kan det varasvårt att fastställa samproduktionsvinstens storlek och nå en för båda parteracceptabel fördelning av denna. Som a 1. Som a 6. Som a 7. Som a 8. cKommunenoch kraflförelaget samarbetar i ett bolag med lika fördelning av ägandet.Kommunen tar hand om värmen; elproduktionen delas lika. Som a 1. Som a 2., men i mindre utsträckning. Som a 3. Som a 4. Som a 5., men i mindre utsträckning. Som a 6. Som a 7. Som a 8. Som b 1. Som b 2. Som b 3. d.Kommunen och kraflförelaget samarbetar i ett bolag med lika delning av ägandet.Kommunen lar hand om värmen och råkraftförelagel hela elproduktionen. Som a 1. Som a 2., men i mindre utsträckning. Som a 5., men i mindre utsträckning. Som a 6. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 492 Som a 7. d 6. Som a 8. d7. Som b 1. d 8. Som b 2. d 9. Som b 3. 5 Tänkbara åtgärder för att främja utbyggnaden av kraftvärmeverk Idetta avsnitt behandlas en serie tänkbara åtgärder för att stimulerautbyggnaden av kraftvärmeverk. Vissa argument för och emot olika åtgärderredovisas. Arbelsgmppens bedömningar framgår dock först i avsnitten 6 och 7. 5.1.1.Storleken av mottrycksproduktionen av el i kraftvärmeverk är beroende avsiorieken av Qärrvärmeunderlaget. I orter med befintliga krafivärmeverk är det önskvärtmed en fortsatt utbyggnad av Qärrvärmenätet för atl den årligautnyttjningstiden av verkei i mottrycksdrift skall förlängas ochkraftproduktionen därmed ökas. Det är av största betydelse förkraftvärmeverkets lönsamhet att distributionsnätet och värmeförbmk-ningen byggsul så snabbt som möjligl så alt gjorda investeringar utnyttjas till fullosnarast möjligt. 1 åtskilliga orter fordrasvidare Qärrvärmeutbyggnad för att göra det möjligt att etablera nyakraftvärmeverk. Sedan det i del enskildafallet klarlagts att ett Qärrvärmesystem är en lämplig lösning avvärmeförsörjningsfrågan i en tätort torde ofta del svåraste hindret förQärrvärmens expansion ha varit kommunernas bristande finansiella resurser ochgällande lånevillkor för kommunerna. En väsenilig del avQärrvärmeutbyggnaden finansieras med anslutningsavgifter. Fastighetsägare kanutnyttja bostadslån samt energisparbidrag och energispariån för att betalaanslutningsavgiflema. Allmänna pensionsfonden och kommunlåneinsliiuten har lett till attmöjligheterna att finansiera resterande del av erforderiigt kapital förQärrvärmeutbyggnader har förbättrats. och 1978 har kommunernaerhållit särskilda annuitetslån för Qärrvärmeutbyggnad. Amorteringstiden är och räntan uppgår f n. till . 1 fråga om krafivärmeverkkan denna lånemöjlighel komma i fråga för de invesleringar som ärhänförliga lill Qärrvärmeproduktionen men inte till elproduktionen. Någotytteriigare behov av alt förbättra systemet för finansiering av Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 493 Qärrvärmeutbyggnadtorde enligt arbelsgmppens mening f n. inte föreligga. En permanenthing avsystemet med Qärrvärmelån skulle dock innebära all finansiella fömtsättningarskapas för en långsiktig uibyggnad av Qärrvärmenät. Det bör framhållas atllånevillkoren bör gälla för hela den erforderiiga krediten även i de fall altkommunen går samman med en icke-kommunal part om utbyggnad av enQärrvärmeanläggning. 5.1.2.Fjärtvärmen konkurterar som uppvärmningsform huvudsakligen med värmepannor ivarje byggnad, blockcentraler o.d., saml elvärme i form av elradiatorer ochvattenburen elvärme. Möjligheterna till kraftvärmeproduktion hör till defaktorer som bör beaktas vid avvägningen mellan uppvärmningsformema. Frågan omall begränsa användningen av elradiatorer i områden lämpliga för Qärtvärme harutretts (se Ds I 1977:9 Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer). Efterremissbehandling bereds frågan inom . Arbetsgruppen har därförinle anledning alt behandla saken närmare. 5.2Förbättring av kraftvärmeverkens ekonomi För kraflvärmeverkens ekonomiär det av vikt att anläggningen planeras för en storlek och tidpunkt föridrifttagning som ger en god utnyttjning av investeringen och attfömtsatt Qärrvärmeutbyggnad genomförs. En väsenilig höjning avråkraftprisema i förhållande ull produktionskostnaderna skulle i ökadutsträckning göra kraftvärmeverk ekonomiskt monverade för kommunerna. Sådanaprishöjningar skulle drabba alla elkonsumenter och få negafiva effekter i fleraandra avseenden, bl. a. skulle industribranscher med stort kraftbehov få sinkonkurtenssilualion försämrad. Vidare skulle sådana innehavare av utbyggd kraftsom inle deliar i fortsatt kraftutbyggnad få ell oförtjänt medellillskolt.Dessutom kan landets totala produktionssystem bli överdimensionerat, såvidainte särskilda begränsningar införs. Som ett altemativ har förslagom en omläggning av energiskatten framförts. Denna skulle t. ex. innebära allelskatten las ul i produklionsledel och sätts lägre per kWh för mottryckskraftän för övriga kraflslag. En annan möjlighel är alt införa gynnsamma regler förbeskattningen av bränsle som används i kraftvärmeverk. Istället för minskad energiskatt kan investeringsstöd i form av direktstatsbidrag övervägas. Genom en samordnadoch planerad utbyggnad av mindre krafivär meverk i flera kommuner skulle en viss standardisering kunna åsladkom mas. Den specifika investeringskostnaden skulle därigenom kunna bli mindre än för enstaka anläggningar, särskilt om beställningarna sker i serie. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 494 Vissamindre kommuner saknar egen erforderlig kompetens för att styra konsulter för projektering och utvärdering av kraftvärmeverk. Man bör därför vidareulveckla samarbetsformer mellan kommunema och mel lan kommuner och kraftföretag så att sådan kompelens kan ställas till behövande kommuners förfogande. För alt reducera driftavbrottskostnadenvid revisioner bör en förbättrad samordning av revisionsprogrammen ske församtliga elproducerande anläggningar i landet. Med hänsyn till att alla avekonomiska skäl önskar sommarrevisioner kommer såväl egen personal somtillverkarnas revisionspersonal att vara en mycket knapp resurs. En långtgåendesamordning mellan olika driftorganisalioner i fråga om revisioner och reparationerförefaller därför vara önskvärd. Utvecklingsarbetet inomQärrvärmeområdet bör intensifieras. Som exempel kan nämnas att Qärrvärmesystemför lägre vattentemperaturer än de nu gängse bör kunna leda tillkostnadsminskningar genom att kostnaderna för rör och annan materiel minskar. Lägretemperatur skulle också medföra ökad elproduktion utan att värmeproduktionenminskar. Det förefaller därför angeläget atl få bl. a. sådan leknik utprovad. 5.3Åtgärder för att underlätta finansieringen av kraftvärmeverk 5.3.1.Kommunala bolag kan f. n. försäkra sig om lån på kapitalmarknaden förkraftvärmeutbyggnad på i stort sett samma villkor som gäller förkraftföretagen. Få kraftvärmeverk har finansierats på detla sätt under senareår. Med reservalion för en viss osäkerhet kan följande antas om utformningen avlånevillkoren. Med anläggningen eller borgen som säkerhet kan lånmotsvarande av investeringen erhållas om projektet enligt långivarensbedömning uppvisar acceptabel lönsamhet. Räntan kan beräknas till ochamorteringstiden till , möjligen ytterligare . Någrasärskilda svårigheter finns således inte i detta fall vad gälleramorteringstidens längd. Däremot finns problem i några andra avseenden. Mångakommuner disponerar inte den egna kapitalinsats på som krävs för atluppföra kraftvärmeverk. Lånemöjlighelerna är således olillräckliga. Dessulomuppstår likviditetsproblem när ett kraftvärmeverks kapacitet inle hellutnyttjas, vilket är vanligt som utbyggnad av Qärrvärmeunderlagetpågår. Kommunernaskapitalproblem i samband med kraftvärmeutbyggnad kan lösas genom alllånemöjlighelerna ökas till av investeringen. Likviditetsproblemen kanreduceras om annuitetslån med långa amorteringstider kan erhållas för dessainvesteringar. Låne- och likviditelsproblemen för ett kommunall bolag kan lösasom bolaget mot borgen får Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 495 sammalånevillkor som en kommun. Valet av företagsform påverkar i så fall intefinansiering och likviditet. Om projektet innebärdelägarskap mellan kommun och kraftföretag kan finansieringsfrågan också lösasgenom att kraftföretaget utnyttjar sina möjligheter att genom t. ex borgeneller extra säkerheter svara för en större del av finansieringen än som svararmot dess andel av kraftproduktionen. Del kan tänkas ske t. ex. genom attkraftföretaget åtar sig ett större delägarlån än som motsvarar dess andel. Finansieringsfrågan kan vidarelösas genom alt kraftföretaget ensamt äger och står för investeringen ianläggningens elproducerande delar. Ev. kan kraftförelaget också svara för denvärmeproducerande delen. Kommunen köper då hetvattnet av kraflförelaget. Vidarelämnar kraflförelaget kommunen ersättning för "värmesänkan" (dvs.samproduktionsvinsten fördelas). Olika former av driftsamarbete kan tänkas, t.ex. atl ett kommunalt företag driver anläggningen åt kraftföretaget. De nuvarande kraftvärmeverkenkan nästan undantagslöst drivas enbarl med olja. I vissa av de planeradeanläggningama är det dock aktuellt att anordna möjligheter fill koleldning. Avmiljöskäl och av trans-portkostnadskäl är dock länkbara lägen för koleldadeanläggningar mer begränsade än för oljeeldade. Investeringen för en anläggningsom kan eldas med kol blir högre än för en renodlat oljeeldad anläggning.Bränsle-kostnaden blir dock med nuvarande och troliga framtida prisrelationerlägre vid koleldning än vid oljeeldning. F.n. arbetar en kommitté (utredningen om omställbara eldningsanläggningar) medfrågan om all ulforma främst nytillkommande större eldningsanläggningar fördrift med allernaliva bränslen till olja. Enligt sina direktiv bör kommitténbl. a. överväga behovet av lagstiftning eller andra föreskrifter som gervidgad möjlighet atl föreskriva att nya värmeproducerande och elproducerandeanläggningar skall utformas så att de kan eldas med fasta bränslen. Densom av eget inilialiv eller följd av nya bestämmelser bygger ettkraftvärmeverk för eldning med kol eller andra fasta bränslen bör inte komma ien svårare situation i fråga om finansieringen än om det gäller en enbartoljeeldad anläggning. Hela merinvesteringen bör därför kunna lånefinansieras.I den mån kolalternalivel medför merkoslnader jämfört med oljeatlernativet kanbidrag behövas för att kompensera dessa. Arbetsgmppen har emellertid intetagil närmare ställning till denna fråga. Ettkommunalt kraftförelag med kraftvärmeverk behöver sluta avtal med sinråkraflleverantör om bl. a. maskinskadekraft, komplelteringskrafl ochsamkörningsprinciper. Olikheler i utgångspunkier, värderingar m. m. kan göra detsvårt att nå för båda parter acceptabla överenskommelser. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 496 Ävenfrågan om värmefallsersättning, dvs. fördelning av ev. samproduk-Uonsvinstmellan råkraftföretag och kommun, har angivils vara en stötesten förkraftvärmeprojekt. Entänkbar åtgärd för att undanröja dessa samarbetshinder är att inrätta ettsärskilt medlingsorgan som frågor av nämnda slag kan hänskjulas till. Ettsådant organ kan t. ex. vara partsammansatt saml kompletterat med en avregeringen ulsedd medlem. Osäkerheten om i vilkenutsträckning statsmakterna kommer all tillåta utbyggnad av kämkraft och andramed kraftvärmen konkurrerande kraftslag gör atl kommunerna tvekar införutbyggnadsbeslui. För all undanröja osäkerheten behöver statsmaktema fastläggariktlinjer för elförsörjningens fortsatta utveckling. Vidare finns behov avriktlinjer vad gäller bränsleval, dvs. om anläggningama skall vara enbartoljeeldade, enbart koleldade eller kunna eldas med både olja och kol. Statsmaktema skulle kunnabedöma behovet av ytterligare kraft-värmeverk och fastställa ettutbyggnadsprogram. 1 programmet anges antal och storiekar av aggregaten,lidpunkter för idrifttagning och var de skall byggas. I den mån kommunema intekan svara för utbyggnaden genomför staten den i egen regi. Staten får i dellafall ingå avtal med kommunerna om hetvattenleveranserna till Qärrvärmenäten. 6 Tänkbara åtgärder på kortare sikt Detgmndläggande hindret för en mer omfattande utbyggnad av kraftvärmeverk tordeunder perioden vara atl behovet av ytteriigareproduktionsresurser är begränsat. Kraftulbyggna-den planerades i 1975 årsenergipoliliska beslut för en förbrukning (inkl. föriuster) om år 1985.I prognoser som lagts fram senare har emellertid elförbrukningen antagits ökalångsammare. angav sålunda i en prognos år 1977förbrukningsnivån till . pågående och beslutadkraftutbyggnad är så omfattande i förhållande ull denna förbrukning atlbehovet atl starta byggande av ytteriigare kraftvärmeverk under de allranärmaste åren - utöver de beslutade - är litet. Denna slutsats gäller dockunder förutsäitning atl de kämkraftanläggningar som är under byggnad las idrifl. Avde frågor som har redovisals i det föregående har arbelsgmppen funnit delbehövligt att närmare behandla de som gäller finansiering, beskattning,statsbidrag, samarbetsfrågor samt vissa övriga frågor. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 497 Såsomframgår av bl. a. avsnitt 5.3 har kommunerna i allmänhet svårigheler atlfinansiera sin egen insats i kraftvärmeprojekt. Finansieringsproblemen gäller25-30% av den del av kostnaden som hänför sig till kommunen. För resterandedel kan, enligt vad som redovisals under 5.3.1, f n. långsiktigakreditmarknadslån erhållas mot säkerhet i anläggningen eller mot borgen.Långivare är i första hand Allmänna pensionsfonden. Lån med s. k. rakamortering ger störst belastning på låntagaren . ärmindre gynnsamt för lån till krafivärmeverk p. g. a. den i allmänhet svagalönsamheten . Kommunerna är i allmänhetinte beredda att med egna medel svara för någon del av delägarlånen ikrafivärmeverk där de fömtsätts ingå som ägare hell eller delvis. De är inleheller beredda att ta upp lån för ändamålet om deras lånemöjligheler i övrigiskulle begränsas därigenom. Dennainslällning från kommunernas sida beror på att de har att finansiera en långrad andra verksamhetsgrenar än elproduktion. En investering i ettkrafivärmeverk torde innebära att kommunen anlingen måste minska någon annanverksamhet eller höja skatten. Kommunema synes i allmänhet anse det omöjligtatt vidta någon av dessa åtgärder för att få till stånd en kraftvärmeutbyggnad.Erforderlig elkraft kan dessutom köpas från rå-kraftleverantörer. De ovan beskrivnafinansieringssvårigheteraa för kommunerna är inte helt generella. Kommuner medetablerade separata produktionsbolag har möjlighet atl utnyttjaavskrivningsmedel från befintliga anläggningar för att finansiera ökning avproduktionskapaciteten, i den mån medlen inte behöver tas i anspråk föramortering av befintliga lån eller reinvesteringar i anläggningarna. Tidigarefanns även för Qärrvärmeutbyggnadens del i fråga om de investeringar som intekunde täckas med anslutningsavgifter finansieringsproblem av samma slag somför kraftvärmeutbyggnaden. Dessa accentuerades av all kommunlånen ofta ärförenade med betydligt kortare avskrivningstider än den tekniska livslängdenför Qärrvärmeanlägg-ningama. F. n. är löptiden för långfrisiiga kommunlån hoskommunlåneinsliiuten . Fråganom finansieringen av Qärrvärmeutbyggnaden har numera lösts efter överiäggningarmellan och parterna på kapitalmarknaden (,Allmänna pensionsfonden, kommunlåneinsliiuten m.fl.). Dennalösning av kredilfrågan innebär att lämnar emissions-tillstånd förobligationslån avseende lillkommande uibyggnad av anläggningar för produklionoch distribution av Qärrvärme. Obligationerna emitteras avkommunlåneinsliiuten, dvs. och , somsedan lämnar krediter till sökande kommuner. Dämlöver svarar AP-fonden förviss direklutlåning . 1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 498 Fjärrvärmelånen är specialdestinerade och påverkar därmedinte direkt övrig upplåning. Storstadskommunema , och saknarmöjlighet att låna genom kommunlåneinstituten eftersom de kan få direkta emissionstillståndfrån . Fjärrvärmelånen läggs upp med en 23-årig annuitet. Medhänsyn till den jämfört med traditionella kommunlån långa genomsnittligalöptiden överstiger räntesatserna för Qärrvärmelånen normalakapitalmarknadslån till kommunerna med f n. Som gmnd för beslut om emissonsfillstånd av"Qärrvär-meobligationer" ligger av genomfördaenkäter till kommunema avseende planerade Qärrvärmeinvesteringar perkalenderår. Emissionsbeloppen för kommunlåneinstituten har för år 1977uppgått till 160 milj. kr. och till 250 milj. kr. Därtill kommerAP-fondens direktutlåning. Fjärrvärmelånen får användas även förproduktionsanläggningar för värme och kan sålunda utgå även för finansieringav värmeproduktionen i ett kraftvärmeverk. Lånebeloppet är i stort sett likamed kostnaden för en separat hetvattencentral med motsvarande produktionsförmåga.Ca 10% av kostnaden för ett oljebaserat kraftvärmeverk kan finansieras på såsätt. Finansieringen av krafivärmeverk skulle underlättasväsentligt om lån på samma villkor som för Qärrvärmelånen kunde disponeras del även för detta ändamål. Den nuvarande finansieringssituationen kan illustreras medföljande exempel (de angivna kostnadema är ungefärliga uppskattningar somendast syftar till atl belysa exemplen). Ett krafivärmeverk om ca 200 MW el och 300 MW värme ulförtför olje-och koleldning antas kosta i mnda tal 800 milj. kr. En kommun och ellkraftföretag avtalar om att uppföra anläggningen genom ett gemensamt bildatbolag. Investeringskostnaden för molsvarande värmeproduktion ihetvatlencentraler utmsiade för kol- och oljeeldning antas uppgå till 120 milj.kr. Parterna kommer överens om atl kommunen skall svara för denna del avinvesteringen i kraftvärmeverkel, alt resten av investeringen skall delas lika,att kommunen får hela hetvattenproduktionen och halva elproduktionen saml kraflförelagetandra halvan av elproduktionen. De satsar hälften var av aktiekapitalet om 2milj. Finansieringen kan då ordnas enligt följande: Mkr Kommun Kraft- Extema Summa Aktiekapital 1 1 2 Delägarlån 84 84 168 Fjärrvärmelån 120 120 Övriga kapitalmarknadslån (av ) 510 510 Summa 85 85 630 800 1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 499 Av en total investering om 800 milj. kr. i detta exempelgäller således finansieringsproblemet 85 milj. kr., dvs. Om man i stället fömtsätter att kommunen skall stå somensam ägare av anläggningen blir bilden följande. Exemplet fömtsätter enoljeeldad anläggning om 50 MW el för 150 milj. kr. Mkr Kommun Extema Summa Övriga lån (av 135Mkr) 101 101 Summa 34 116 150 Kommunen måste här självfinansiera avinvesteringen.