prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — De föreslår atlden nuvarande, inte direkt utsagda, möjligheten all bestämma periodisktunderhållsbidrag las upp som huvudregel. Bidraget skall dock kunna bestämmasatl utgå med ell engångsbelopp, om makarna är överens om del. Om särskilda skälföreligger skall rätlen dock även mot den ena makens vilja kunna bestämma ettengångsbelopp. Jagbiträder förslaget som inte har mött någon erinran under remissbehandlingen. 5.3.4Underhållsskyldigheten vid den underhållsberäitigades omgifte Enligt11 kap. 14 § andra stycket GB upphör skyldigheten att betala periodisktunderhållsbidrag efter äktenskapsskillnad när den underhållsberättigade gifterom sig. Ett engångsbidrag behöver däremot inte till någon del betalas tillbakaäven om den som har uppburit beloppet gifter om sig kort lidefterskilsmässan.Sammanleverden underhållsberättigade med annan under äktenskapsliknandeformer ulan att gifta om sig, upphör inte bidragsskyldigheten automatiskt. Omdet visas atl den underhållsberättigade genom sammanlevnaden har uppnätt enförbättring i sina ekonomiska förhållanden kan dock jämkning ske. Desakkunniga har ansett det angelägel att reellt likartade fall behandlas lika.De finner del emellertid knappast vara en framkomlig väg alt jämställaäktenskapsliknande samlevnad med nytt äktenskap på det sättet all underhålleti båda situationerna utan vidare faller bort. I stället vill de gå den motsattavägen och slopa den nuvarande bestämmelsen om att bidraget alltid upphör altutgå vid omgifte. Denna regel är enligt de sakkunniga inte sakligt berättigad.Del far i varje enskilt fall - med tillämpning av allmänna jämkningsregler-prövasom parternas ekonomiska förhållanden har ändrats så atl jämkning är motiveradnär den underhållsberättigade gifter om sig eller bor tillsammans med en nypartner. Parterna bör emellertid ha frihet att i avtal bestämma att underhålletskall upphöra under vissa angivna förhållanden, t. ex. vid omgifte. Fleraremissinstanser tillstyrker uttryckligen de sakkunnigas förslag. Ett störreantal intar emellertid en avvisande hållning. Enligt några av dessa harförslaget knappast förankring hos allmänheten. Del görs vidare från något hållgällande att de fall då underhållsskyldigheten bör bestå efter ett omgiftesäkert är få. Föregen del vill jag först fästa uppmärksamheten på det samband som föreligger medde nya bestämmelserna om när underhållsskyldighet över huvud taget kommer ifråga efter äktenskapsskillnad. 1978/79:12 144 Deförslag som jag nu har redovisat har i allmänhet lämnats utan Allmän invändningunder remissbehandlingen. Jag förordar att de genomförs. Jag motiveringföreslår dock så lill vida en avvikelse som det enligt min mening bör varamöjligt att för förfiuten tid jämka oskäliga avtal även på annal sätt än genomalt obetalda bidrag sätts ner eller faller bort. Jag vill tillägga all vad jagföreslår i fråga om anpassningen av terminologin angående jämkning av obilligaavtal till generalklausulen i avtalslagen samt om möjlighelerna lill retroaktivjämkning motsvarar de ändringar i FB som jag under 5.2.6 har föreslagitbeiräffande underhåll lill barn. Enligtgällande rätt kan dom eller avtal om engångsunderhåll inte jämkas på grund avändrade förhållanden (11 kap. 15 S andra stycket GB). De sakkunniga föreslåralt denna ordning skall beslå för framliden. Förslaget har inte mött någonerinran under remissbehandlingen. Liksomde sakkunniga har jag fiirslåelse för atl makarna kan önska göra upp om sinamellanhavanden en gång för alla. Ett engångsbidrag bör därför inte kunna jämkastill sitt belopp på grund av ändrade förhållanden. Inte heller bör denunderhållsberättigade under åberopande av atl förhållandena har ändrats kunnakriiva ytterligare ett engångsbelopp eller ett periodiskt bidrag utöverengångsbidragei. Jag ansluter mig alltså till de sakkunnigas förslag. Jag villtillägga att avtal om engångsbidrag givetvis bör kunnajämkas om del äroskäligt. 5.3.6 Preskriptionav fordran på underhållsbidrag Desakkunniga har föreslagit samma regleri GB om preskription av fordran påunderhållsbidrag till make som de har föreslagit i fråga om underhållsbidraglill barn. De skäl som de sakkunniga har åberopat för ändring avpreskriptionsbesiämmelserna i FB har ålergetts i avsnitt 5.2.8. Skälen gällerenligt de sakkunniga i tillämpliga delar också i fråga om underhållsbidrag tillmake. Jaghar tidigare anslutit mig till de sakkunnigas förslag lill ändradepreskriplionsbestämmelser i . Motsvarande ändringar bör enligt min meninggöras också i GB. 5.3.7 Indexändringarnaoch underhållsbidrag tiU make Debestämmelser om indexreglering av underhållsbidrag lill bam som jag harredogjort för i del föregående (avsnitt 5.2.7) gäller också underhållsbidragtill make eller förutvarande make. Bidragen ändras alltså i regel åriigen den 1april med del procenttal med vilket, basbeloppet för mars månad har ändrats sedanmars föregående år. De sakkunniga anser alllagstiftningen fortfarande bör tillhandahälla ett automatiskt syslem för allvärdesäkra underhållsbidrag till make. Efter all ha konstaterat att den metodför begränsning av storleken av de generella ändringarna som de sakkunniga harföreslagit beträffande bidrag till barn inte kan tillämpas på bidrag till makestannar de sakkunniga för all inte föreslå någon ändring av gällande regler ominflationsskydd för bidrag lill make. Till stöd för denna ståndpunkt åberopasbl. a. all det är relativt sällsynt med långvariga bidrag. annal huvudskälär att bidrag till make ändå kan behöva omprövas ofta i en jämkningsprocedurmed tanke på svårighetema att från början förutse underhållsbehovet. Dessutomfår skatteavdrag alltid göras med del fulla beloppet när det gällerunderhållsbidrag lill make. Desakkunnigas förslag har lillslyrkls eller lämnats utan erinran av del fåtalremissinstanser som har yttrat sig i saken. Del kan synas ligga näralill hands alt jämka nuvarande besiämmelserom inflationsskydd förunderhållsbidrag till make på samma sätt som jag har föreslagit i fråga ombidrag till bam. a. vinner man den från praktisk synpunkt värdefullafördelen att alla slag av familjerätlsliga underhållsbidrag höjs med sammaprocentsats. Pä några punkterföreligger del emellertid enligt min mening avgörande skillnader mellanunderhållsbidrag lill barn och bidrag till make. Till en början saknas, som desakkunniga också har påpekat, i fråga om underhållsbidrag lill make dengaranti för en minimistandard som erbjuds barn genom del fullt utindexreglerade bidragsförskottet. Vidare finns inte som vid underhållsbidraglill barn någon beloppsmässig begränsning i rätten all vid beskattningen göraavdrag för bidrag. De automatiska uppräkningarna slår därför mindre hårt molden som betalar underhåll lill make. Av betydelse är också att, enligt vad jaghar föreslagit under 5.3.5, möjligheten all efter prövning i del särskildafallet få till stånd ändring av bidrag till frånskild make på grund av ändringi förhållandena bör vara begränsad. Sådant bidrag föreslås nämligen inte kunnahöjas utöver lidigare högsia belopp, om inte synneriiga skäl föreligger. Skulledet visa sig all den generella bidragshöjningen är för låg i förhällande tillpris- och löneutvecklingen, skulle alltså den underhållsberättigade maken fåmycket svårt atl åstadkomma rällelse genom all inleda en jämkningsprocess. Med hänsyn till delanförda och lill de skäl som de sakkunniga i övrigi har åberopat föreslår jagatt reglerna om indexomräkning av underhållsbidrag till make och förutvarandemake lämnas oförändrade. Dock bör inte heller i fråga om sådana bidraguppräkning göras när bidraget har fastställts föredagen för den generella ändringen, . Makarna bör även ifortsättningen kunna avtala om annan indexreglering än den som följer av lagen. 10 1978/79. 1978/79:12 146 5.4 Underhållsskyldighetenmot föräldrar Allmän motiveringLiksom en förälder enligt gällande rält har all efter förmåga bidra till vuxet sjuktbarns underhåll, när barnet inte kan försörja sig självt, är också ell bam underhållsskyldiglmot en förälder som av sjukdom eller annan sådan orsak intekan försörja sig (7 kap. 3 S andra slyckel FB). Desakkunniga har föreslagit all också denna regel om underhållsskyldighet skallupphävas. Vad som utgår från del allmänna till äldre, sjuka ellerhandikappade ersätter enligt deras mening väl de ekonomiska skyldigheter som fn. lagligen åvilar barnen. De sakkunniga betonar dock att förslaget inte skalltolkas så alt barnens moraliska skyldighet alt i övrigt bistå och hjälpavårdbehövande föräldrar skall försvinna. Deremissinstanser som har yttrat sig över förslaget har tillstyrkt del ellerlämnat del ulan erinran. Endasl hovrätten för Nedre Norriand har avstyrktförslaget. Enligt hovrätten bör underhållsskyldigheten mot föräldrar inteuppfattas endasl som en moralisk skyldighet ulan ses som ell uttryck för dencentrala roll familjen och familjebildningen alftjämi har i samhället. Medhänsyn till omfattningen av de förmåner som enligt den allmänna försäkringenoch i annan ordning utgår vid sjukdom, invaliditet och ålderdom anserjag attden nuvarande juridiska skyldigheten för ett barn att i särskilda fall utgeunderhällsbidrag lill förälder kan undvaras. Någon direkt ekonomisk belydelselorde den knappast ha. Jag kan inte heller se att ett upphävande avskyldigheten negativt skulle påverka familjesammanhållningen. Liksom desakkunniga vill jag poängtera atl del är angelägel all de äldre får hjälp ochstöd av sina barn. Behovet är emellertid inte av ekonomisk art ulan avserfrämst den personliga omsorgen. Ellupphävande av underhållsskyldigheten medför den nackdelen atl ett barn, som harunderhållit sin far eller mor, kommer all sakna underiag fören regressialan motsina syskon. Delta är en följd som får godtas. a. gäller all krav påregressrätt har bedömts restriktivt i hittillsvarande rättstillämpning. Avskaffasunderhållsskyldigheten mot föräldrar, får det rättsliga konsekvenser utanförFB:s område. Jag hänvisar lill vad jag i denna del har anfört i avsnitt 5.2.1angående underhållsskyldigheten gentemot vuxet barn. Jaghar redan i avsnitt 5.1.3 berört frågan om vilka kostnader för det allmänna somde föreslagna reformerna kan leda lill. Efter samråd med chefen försocialdepartementet skall jag gå ytteriigare in på detla spörsmål. Deföreslagna grunderna för hur underhållsbidrag skall fastställas lorde iåtskilliga fall leda till att sådana bidrag för framliden bestäms lill lägrebelopp än f n., något som ju också är åsyftat. Jag vill särskilt erinra omrätten för den 1978/79:12 147 bidragsskyldigeall förbehålla sig vissa belopp av sin inkomst för underhåll ät Allmän sig ochsin familj. En sänkning av bidragen kan i sin tur få till följd all delmotivering allmännas intäkter i form av återbetalade bidragsförskott minskar.Del är emellertid mycket svårt att uppskatta de budgelmässiga verkningarna avdenna del av reformen. För delta fordras en ganska säker bedömning av hur storaunderhållsbidrag som skulle komma att bestämmas om någon ny lagstiftning integenomfördes. En sådan bedömning försvåras av all praxis f n. skiljer sig i ejobetydlig utsträckning mellan olika domstolar och av att praxis dessutomfortlöpande ändras. Till detla kommer all lindringen i underhållsbördan oftastbetyder endasl en avlastning av ett krav som den underhållsskyldige inte kanfullgöra, i varje fall inte utan störningar i den sociala situationen. En merverklighetsnära anpassning av underhållsskyldigheten lill den ekonomiskabärkraften torde tvärtom ofta - direkt och indirekt - ge besparingar för delallmänna, t. ex. i form av minskning av socialhjälpen och minskadeadminislralionskoslnader. Vadjag har sagt nu har i allt väsentligt tillämpning också på förslagen om endämpning av indexhöjningarna av bidragen och om en ökad användning aveftergiftsinstitulet i bidragsförskottslagen. Genom sin generella karaktär kanändringen av normerna för indexregleringen möjligen mer än de övriga åtgärdernavara ägnad att medföra ett bortfall av återbetalningar avbidrags-förskoltsbelopp. Bortfallet blir givetvis beroende av hur basbeloppetutvecklas i framliden. Endaslförhållandevis få lorde ha vall den nya möjligheten för föräldrar sominte är gifta med varandra att ha gemensam vårdnad om sina barn. I den mån denföreslagna rätten till bidragsförskott vid gemensam vårdnad skulle fä lill följdatl fler tar institutet i anspråk, behöver det i och för sig inte medföra någonökning av utgifterna för bidragsförskott. Barnen i fråga torde nämligen i deflesta fall ha varit berättigade till bidragsförskott även om vårdnaden hadelegat hos endasl en av föräldrarna. Den risk för missbrak som de nya reglernakan inrymma motverkas genom de föreslagna tilläggsreglerna ibidragsförskottslagen. Rättenför en bidragsskyldig atl vid återbetalning av bidragsförskott få räkna sigtill godo kostnader som han har haft medan barnel har vistats hos honommotsvaras enligt departementsförslagel av en reduktion av de bidragsförskottsom utbetalas. Med tanke på all en del av de återkravsbelopp som faller bortgenom alt avdrag medges ändå inte skulle ha eriagts, uppkommer här sannolikt enbesparing för det allmänna. Jaghar uppehållit mig vid det allmännas utgifter i förhållande lillenskilda. Också frågan om resursbehovet för de myndigheter som berörs avförslaget måste emellertid beaktas. Del torde främst vara riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna som utsätts för ökade administrationskostnadernär förslagen skall genomföras. Särskilt hanteringen av det Prop.1978/79:12 148 nyaavdragssystemel för bidragsförskott lorde kräva en del insatser. Sålunda Allmänfår man räkna med engångskostnader för systemutveckling inom riksförsäk-motivering ringsverkels ADB-system och för utbildning av personal vidförsäkringskassorna. Vidare har man att förutse tehov av en visspersonaiförsiärkning vid främst försäkringskassorna för handläggning av delöpande ärendena. Också handläggningen av ärenden om bidragsförskott vidgemensam vårdnad lorde medföra vissa, fastän föga betydande driftskostnader,liksom den förväntade ökningen av ärenden om eftergift av återkrav påbidragsförskott. Ävenför andra myndigheter kan kostnader uppkomma. Sålunda kan tillströmningen avjämkningsmål vid domstolarna bli siörre. Också kronofogdemyndigheterna kan fåmerartete till följd av de nya reglerna om avdrag på underhållsbidraget isamband med att umgängesrätt utövas. I gengäld kan andra av de föreslagnaåtgärderna minska arbetsbelastningen hos de exekutiva organen, t. ex.förkortningen av preskriptionstiden för fordringar på underhåll. De fastarenormerna för beräkning av underhållsbidrag kan också leda till att antalettvister vid domstol blir mindre. Förall de framlagda förslagen skall få åsyftad verkan krävs särskildainformationsinsatser. Informationsbehovet gäller inte bara personal vidmyndigheter och andra som handlägger underhålls- och bidragsförskottsfrågor.Det är också angelägel all den berörda allmänheten i lättillgänglig form fårupplysning om vad reformen innebär. Det gäller t. ex. rätlen lill avdrag vidutövande av umgänge med barnel, möjligheten lill bidragsförskott vid gemensamvårdnad och förkortningen av preskriptionstiden. Medel får alliså avdelas förutbildning och information. Fördagen är jag inte beredd att ange till vilka belopp de olika kostnadema kanuppgå. Med hänsyn lill vad jag i del följande (avsnitt 5.7) föreslår om närförslagen bör genomföras lorde endasl begränsade kostnadsökningar aktualiserasunder detta budgetår. Frågan om medelsbehovel för liden därefier får prövas ianslutning till de åriiga anslagsfrågorna. 5.6 Följdändringari andra författningar Attbidragsskyldigheien mol barn enligt vad jag lidigare har förordat uttömmandeskall regleras i FB föranleder ändringar i utsökningslagen (1877:31 s. 1) ochinförsellagen. Förslaget om ändrade preskriptionsbestämmelser föranleder ävenannan ändring i utsökningslagen. Vissa redaktionella ändringar erfordras även ibarnavårdslagen (1960:97) och i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall förunderhållsbidrag. Delär givelvis angelägel att den föreslagna reformen i fråga om denfamiljerätlsliga underhållsskyldigheten får träda i kraft . Behovetav att åstadkomma lättnader för de bidragsskyldiga är påtagligt. Å andra sidanmåsle myndigheter och andra som sysslar med underhållsfrågor lå rimligt rådraminför ell ikraftträdande. Riklinjer för beräkning av underhållsbidrag m. m. somskall tjäna lill vägledning för försäkringskas-soma och barnavårdsnämnderna börockså finnas färdiga när ändringarna skall börja tillämpas, helsl i så god lidatl de kan ligga lill grund för utbildning av personalen. Arbetet medriktlinjer kräver . Tidsmässigt utrymme måste också finnas förall ställa samman och förmedla behövlig information lill allmänheten. Medhänvisning lill vad jag nu harsagt föreslårjag alt ikraftlrädandedagen iprincip sätts till . På så sätl blir det också möjligt all inomramen för den ordinarie budgelbehandlingen la upp de anslagsfrågor som aktualiserasinför genomförandel. Blandde förslag som bör träda i krafl kan nämnas de som gällervaraktigheten av underhållsskyldigheten mol barn, rätten för denbidragsskyldige lill förbehållsbelopp vid bidragsberäkningen, underhållsskyldighetenefter skilsmässa, rätten till jämkning av underhållsbidrag, de nyapreskriptionsbestämmelserna och de processuella bestämmelserna om gemensamhandläggning av mål om underhållsbidrag lill barn. Vidare skulle också de nyabestämmelserna i bidragsförskottslagen om underhållsbidrag resp.bidragsförskott vid gemensam vårdnad börja tillämpas vid den tidpunkten.Delsamma gäller ändringen i bestämmelserna om eftergift av återkrav avbidragsförskott. Skallockså förslaget till ändring i indexlagen träda i kraft den , kommerändringen att fa verkan först vid den generella justering av underhållsbidragensom kan komma att äga rum . Det är emellertid önskvärt atl en dämpningav indexhöjningarna av underhållsbidrag till barn kan slå igenom redan vid deländringstillfälle som kan inträffa den . I denna del bör reformendärför träda i kraft . Dennadag bör lämpligen väljas för ikraftträdande också i fråga om de föreslagnaprocessuella förenklingarna av handläggningen av vårdnads- och umgängesfrågor. Somjag har berört i avsnitt 5.5 kräver införandet av en rätl lill avdrag påunderhållsbidrag när barn vistas hos den bidragsskyldige ett ganska omfattandeförberedelsearbete för och de allmänna försäkringskassornasdel. Skall syslemutvecklingsarbele och andra förberedelser kunna ulföras ulanen forcering som leder lill betydande kostnader måste, enligt vad jag harinhämtat, av minsl från det att har beslutat i sakenslå lill förfogande. Del kan knappast komma i fråga alt sälla de civilrättsligabestämmelserna i i kraft utan att de far slå igenom beträffande deunderhållsskyldiga som betalar sina bidrag lill försäkringskassorna. Med hänsynlill detla föreslårjag att de regler i FB och i bidragsförskottslagen somgäller ävdragsrällen får träda i krafl först den 1 1978/79:12 150 Åtskilligaav de föreslagna lagändringarna kräver särskilda övergångsbe- motiveringsiämmelser. Familjelagssakkunniga har i sitt betänkande gjort vissa uttalandenom vilka principer som bör liiggas till grand vid övergången till ny lag ifråga om den familjerältsliga underhållsskyldigheten. De sakkunniga anser allnya ändringar på familjerättens område måste tillåtas lå viss effektomedelbart, om syftet med ändringarna skall nås. Utgångspunkten bör därför varaatt nya bestämmelser om underhåll skall tillämpas från ikraftträdandet, även omden underhållsrelation som del är fråga om har uppkommit lidigare. Ett annalsynsätt är emellertid enligt de sakkunniga befogat när underhållsrelationenvid ikraftträdandet redan har resulterat i atl ett underhållsbidrag harfastställts. I denna situation kommer de synpunkter in som har lett till pä förmögenhetsrättens område har velat bevara rättigheter som haruppkommit i hägnet av äldre lag. a. kan den underhållsberättigade hainrättat sin tillvaro i föriilan på att del fastställda bidraget kommer attutgå enligt vad som har blivit bestämt. De sakkunniga intar därför den ståndpunktenall underhållsbidrag som är fastställt vid ikraftträdandet i princip skall utgåockså för tiden därefter. Vadde sakkunniga sålunda har yttrat har lämnats utan erinran underremissbehandlingen. Också jag ans:luter mig till de sakkunnigas förslag omvilka principer som bör gälla vid övergången till ny lag i förevarande fall.Del närmare innehållet i övergångsbesiämmelserna till de olika lagändringarnakommer jag att behandla i specialmoliveringen. Ienlighel med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1), 5. lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97), 6. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott, 7. lag om ändring i lagen (1966:()80) om ändring avvissa underhållsbidrag, 8. lag om ändring i införsellagen (1968:621) och 9. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning ivissa fall för utgivna underhållsbidrag. Vidupprättande av lagförslagen 5 och 6 har samråd skell med chefen försocialdepartementet. Förslagen bör fogas lill protokollet i detla ärende sombilaga 5. Prop.1978/79:12 151 7Specialmotivering 6 kap. 7-9 §§ och10a§FB 7.1 Förslaget till lag om ändring i 7 och 8 §§ Paragrafernainnehåller bestämmelser om den framlida vårdnaden om barn när barnel slår underen förälders eller båda föräldrarnas vårdnad och föräldrarna eller en av demönskar ändring i vårdnadssituationen. Som en följd av den ändring i formen förhandläggning av vårdnadsfrägor som har föreslagits (se avsnitt 5.2.9)har paragraferna ändrats redaktionellt. Som närmare framgår av 12 § andrastycket departementsförslagel föresläs de frågor som behandlas i paragrafemabli handlagda i den ordning som är föreskriven för tvistemål. För all intenågra missförstånd skall behöva uppkomma har därför ordet "ansökan" ide båda paragrafema bytts ut mot "lalan". Enligtparagrafen kan rätten pä anmälan av la upp fråga om vårdnadenom barnet, om förälder som är vårdnadshavare grovt missbrukar eller grovtförsummar sin vårdnasplikt eller om förälderns dellagande i vårdnaden annarsinnebär fara för barnels utveckling. Även dessa frågor föreslås i fortsättningenbli handlagda i den ordning som är föreskriven för tvistemål. Ordel"anmälan" har därför i departementsförslagel bytts ut mot"lalan". 1 processen avses , som väcker lalan, fåsamma ställning som part i tvistemål. Samma bestämmelser bör sålunda gälla förnämnden som för enskild part när fråga arom att fullfölja ett vårdnadsmål tillhögre rätt etc. Jag återkommer lill denna fråga i special-motiveringen till 20kap. Förslagetinnebär inte atl barnavårdsnämnden i en vanlig vårdnadsprocess mellanföräldrarna får ställning av part. I den delen kommer även i fortsättningen allgälla alt barnavårdsnämnden på begäran kan komma in med yttrande i målet.Skulle barnavårdsnämnden under sin utredning finna att särskild förmyndare börförordnas enligt 6 kap. 9 S, är det inget som hindrar atl nämnden väcker lalanom del. Denna talan skall då enligt 14 kap. 4 5 RB som regel handläggasgemensamt med del mål som föräldrarna eller en av dem har anhängiggjon. Den innehåller bestämmelser om när vårdnaden om ett barn som står undersärskilt förordnad förmyndares vårdnad kan föras över 1978/79:12 152 påföräldrarna eller en av dem. Uppkommer fråga om att entlediga en särskilt 6kap. 12 § FB förordnad förmyndare som har anförtrotts vårdnaden om barnel menär del inte fråga om att föra över vårdnaden lill barnets far eller mor, ingårvårdnadsfrågan i förmynderskapsärendel. Rätten kan besluta all vårdnaden om barnel skall överföras tillföräldrama eller till en av dem, under fömtsättning atl del är skäligt medhänsyn till barnets bästa. 1 princip har domstolen atl här göra samma prövningsom enligt 6 kap. 8 § första meningen när en förälder ansöker om all fhvårdnaden överförd på sig från den andra föräldern.