prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — LO beklagar dockatt de sakkunniga inte grundligare har belyst och beaktat den ekonomiska ochsociala situationen för frånskilda män, bl. a. bakgrunden lill den oroväckandeminskningen i förvärvsfrekvens bland förul gifta män. För alla bam måsle gällaatt barnen har rätl all leva på en god standard som också är rättvis iförhällande lill föräldrarnas. Kommunförbundetanser flertalet av de föreslagna ändringarna synneriigen väl motiverade. Såvittgäller försäkringskassornas prövning noterar förbundet dock all kassorna kommeratt bestämma underhållsbidraget huvudsakligen med utgångspunkt i denunderhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Enligt förbundet bör också denensamstående försörjarens uppoffringar och ekonomiska situation saml barnetsekonomiska förmåga uppmärksammas. Styrelsen ifrågasätter om det inte finnsmöjligheter alt inom nuvarande organisalionsram företa ändringar som gör delmöjligt alt la rimlig hänsyn lill gruppen underhållsskyldiga i stort och dehårdast drabbade i synnerhet och därigenom uppnå det syfte som avses medreformen. En angelägen åtgärd skulle enligt förbundet då vara all finna metoderför all underhällsbidrag fastställs på ett så enhetligt sätt som möjligt ochmed rimligt hänsynslagande till den underhållsskyldiges faktiskabidragsförmåga. Underhållsbidrag som fastställs enligt dessa principer lederlill siörre Prop.1978/79:12 238 enhetlighet,säger förbundet, och medför den liberalisering av återkrav för Remiss-bidragsförskott som även förbundet anser vara angelägen. De ändringarför yttrandena jämkning av obetalda bidrag som de sakkunniga föreslår fårenligt förbundet motsvarande effekt. framh&ller att det finns anledning uppmärksamma den situationmånga frånskilda män hamnar i närde vid en skilsmässa mister vårdnaden om barnoch därigenom också i regel bostaden. I den situationen kan även ell skäligtunderhållsbidrag medföra att den underhållsskyldige kommer i ekonomiskasvårigheter. Delta är i synnerhet fallet när en skilsmässa har en orsak i mereller mindre uttalade personliga problem. De sakkunniga har uppenbariigen iförsta hand haft dessa "mäns" situation i tankama när de har avgeltsitt förslag, säger förbundet, och utifrån dessa generaliserat deunderhållsskyldigas situation över huvud laget. Den situation den ensammevårdnadshavaren kommer i har inte i lika hög grad uppmärksammals.Vårdnadshavaren blir ensam med arbetet med bamen vilkel lätt leder till isoleringoch konlakllöshel. Om föreliggande förslag skall genomföras är det nödvändigtatl samhällets stöd till barnfamiljerna ökas och alldeles särskilt måste därvidensamföräldrarnas situation uppmärksammas. Förbundet hälsar därför medtillfredsställelse den tillsatta utredningen som har lill uppgift all se överde ensamståendes situation. Riksskatteverketbetonar särskilt att del är viktigt all den familjerältsligaunderhållsskyldigheten utformas på ett sådant sätt att såväl den underhällsskyldigessom den underhållsberättigades intressen tillgodoses. Blandde remissinstanser som anser att de sakkunniga inte tillräckligt har beaktat deunderhållsberättigades jiituation hör Familjerättsassistenterna i norraStor-Stockholm, , föreningen ,Kvinnocentrum, en grupp lill vars yttrande bl. Lesbisk front anslutit sigoch Ensamma föräldrars förening. anser all varie vuxen människa skall vara ekonomisktoberoende och att barnen är "allas angelägenhet", dvs. att samhällethar ansvar för all alla barn får samma grandläggande rättigheter ochmöjligheter. Förbundet ställer sig frågande lill om de sakkunnigas belänkandekan ses som en delreform mol ell sådant långsiktigt mål. Visseriigen befriasden underhållsskyldige från en del av sill privatansvar, säger förbundet, menså länge detla inte kompenseras av ell motsvarande siörre ansvar frånsamhällets sida blir del i praktiken den andre föräldern och barnen som fårbetala priset i form av sänkt standard. Enligt förbundet finns del en risk föratt förslaget i sin nuvarande utformning i praktiken leder till att sådanafäder som alltför litet tar ansvar för sina barn utnyttjar lagentill atl undandra sig ansvar för sina lidigare barn närde väljer alt bilda nyfamilj. vill inte principiellt avvisa de reformförslag som harförts fram av de sakkunniga. Föreningen anser emellertid alt 1978/79:12 239 vårdnadshavarensoch barnets situation med nödvändighet måste beaktas Remiss-avsevärt mer än vadsom har skett. fram tanken på en yttrandena kompletterandeundersökning. Vidare anser föreningen del nödvändigt all en mer utföriigdiskussion av förbehållssyslemels verkan pä och relation lill Ivåföräldrafamiljergörs tillgänglig för allmänheten. Slutligen föreslår föreningen att endelundersökning utförs för all belysa effekten av att det allmänna inträder ibarnets rätt gentemot den underhållsskyldige beiräffande förfallna bidrag,varvid förutsätts atl motsvarande regler om eftergift gäller som vidförbehållssyslemet. Starktkritisk mot betänkandet är föreningen . Redan genom atl vårdnadshavarnasekonomiska villkor inte har belysts pä enahanda sätt som de underhållspliktigashar man ell kvinnodiskriminerande utgångsläge, säger föreningen. Till ärde som de sakkunniga intresserar sig för av manligt kön. Om endasl det könelsintressen tillgodoses kommer motsvarande antal kvinnor alt missgynnas.Utredningsförslaget blir enligt ell lagförslag som är djuptjämslälldhelskränkande, om inte rent av grundlagsstridigl. Föreningen finnerdet ofrånkomligt med en ny utredning baserad på båda föräldrarnasförutsättningar, varvid även barnens behov och arbetsbelastning klariäggs.Liknande synpunkter med krav också på ny utredning förs fram av Kvinnocentrumoch i del yttrande lill vilkel bl. Lesbisk front anslutit sig. Tveksamheteninför kostnaderna i betänkandet är så stor, fortsätter föreningen . att enfelbedömning kommer all konservera uppkomna missförhållanden i brist påframlida resurser; inte bara därföratt underhållsplikt kommer attsubventioneras i ökad grad, ulan därför all ytteriigare antal dåligt försörjdabarn kommer all öka skillnaderna mellan olika familjer, faltiga och rika. Betänkandetvisar ett skrämmande konventionellt tänkande, fortsätter föreningen, efiersomde sakkunniga klart visar sig vilja fortsätta att dra växlar på kvinnors livoch satsning och konservera könsrollerna. Samhället håller enligt föreningen påall la över mannens förtryckarmönster. De ökade skatter som samhället lår ingenom kvinnornas dubbelarbete används i förslaget till männensfritidsverksamhet och frigörelse. Med skattemedel som stöd föreslås nämligenmännen kunna lämna familj efter familj med dåligt försörjda barn efter sig. Kvinnocentrumhar liknande synpunkter och anför all samhället inte bör stifta lagar somräknar med atl mödrar under små förhållanden stannar hos barnen och uppfostrardem, som fäders nya familjeförhållanden garanteras om de sakkunnigaslagförslag går igenom. Organisationen finner det orimligt all vårdnadshavaresvillkor inte har beaktats. Ett ökat barnför-sörjningsslöd är enligtorganisationen mera angeläget för den som sköter barnel. Vidare påtalarKvinnocentrum att ingen som helsl utredning kartlägger vilka resurser ochinkomster som de bidragsförskollerade försörjningsskyldiga lever med,som central anser all del bör klarläggas varför inte av de utgivna bidragsförskotten återbetalas. 1978/79:12 240 Dennya lagen om bostadsbidrag för den umgängesberättigade är enligtRemiss-Kvinnocentrum så pass generös att den måste samordnas med en nyyttrandena utredning som inte gör det ekonomiskt förmånligt för förälder atllämna sin familj. Må vara att vi önskade ett förenklat skilsmässoförfarande,säger organisationen, men all motivera till skilsmässa genom ett ökatekonomiskt stöd måsle vara felaktigt. Om mödrar vägrar all ställa upp enligtbetänkandets förslag kommer såväl barnen i kläm som samhällsekonomin i fara,avslutar Kvinnocenlram. 2.1De grundläggande bestämmelserna om underhållsskyldigheten Samtligaremissinstanser som har yttrat sig i saken ansluter sig lill de sakkunnigasförslag all la bort ovillkoriighelen i föräldrarnas skyldighet all stå försina barns underhåll. Bland dessa remissinstanser finns hovrätten för NedreNorriand, , , utredningen om barnens rätt,i , de sociala centralnämnderna i ,, och , /SR, TCO, . och samhälle,föreningen i samhäUet och . säger all man självfallet delar de sakkunnigas önskemål atlhänsyn i större utsträckning skall las lill föräldrarnas ekonomiskaförhållanden när underhållsskyldigheten prövas. Men, säger förbundet,uppkommer problemet vem som dä skall svara för t. ex. en elevsuppehälle om han eller hon flyttar hemifrån. Socialhjälp utgår endasl om elevenbor hemma och utgör en del av föräldraekonomin. Fredrika-Bremer-förbundetser förslaget som något positivt. Däremot anser förbundet atl de sakkunniga intetillfredsställande har belyst vårdnadshavarnas ekonomiska och socialasituation. Del faktiska förhållandet atl av vårdnadshavarna är kvinnorförbigås med lystnad. Mol bakgrund av detta faktiska förhållande befararförbundet all utredningens förslag om underhållsskyldighet mot barn trotsutredningens vällovliga utgångspunkt från jämslälldhelsaspekter får en motsatteffekt. Hovrättenför Nedre ifrågasätter om del material som de sakkunniga harpresenterat verkligen ger fog för de närmast generella slutsatser som desakkunniga har dragit om de underhållsskyldigas situation. Inte heller anserhovrätten att det kan sägas framgå vare sig av utredningens material eller avde resultat som har kommit fram i forskningsprojektet vid "Underhäll och socialförmån" att underhållen beslämls såall de överstiger den underhållsskyldiges förmåga, bedömd efteromständigheterna vid tillfället för underhällsbeslulel. Prop.1978/79:12 241 förhållandelall underhåll inte betalas innebär nämligen inte nödvändigtvis Remiss-atlbeslutet varit orikligt, anser hovrätten. Orsaken kan säkert ofta slå alt yttrandena finna i förhållanden som har inträffat först efter del allunderhållsbidraget har fastställts genom dom eller avtal. Länsstyrelseni uttalar all det lår anses framgå av en av de uppsatser som ingåri Uppsala-projeklel alt underhållsplikt inte sällan har ålagts personer somsaknat förmåga. hälsar därför med tillfredsställelse att i lagförslagetföräldrarnas ekonomiska förhållanden tillmäts avgörande belydelse, liksom ävenbarnels behov. anser att de undersökningar som har åberopats ibelänkandet visar att snara åtgärder behöver vidtas för all motverka social ochekonomisk misär för en grupp underhällsskyldiga. För Juridiska fakultetsnämndenvid framstår del som välmotiverat all i dagens samhälle tabort föreställningen om ovillkoriighelen hos underhållsskyldigheten mol barnsom inte har fyllt . De i betänkandet omtalade enkätundersökningarnahos barnavårdsnämnder, domare och advokater, vilka har genomförts i forskningsarbetetvid fakulteten, har visseriigen visat, atl man på åtskilliga håll i praktikeninte längre ålägger en person skyldighet all betala underhållsbidrag om han pågrand av sjukdom ellerannan orsak helt saknar förmåga därtill. På andra hållupprätthålls emellertid alltjämt regeln om underhållsskyldighetensovillkoriighel. 1 forskningsprojektet har det också visat sig all de lägstaunderhållsbidragen (. ) betalas sämre än denågot större, något som delvis kan bero på atl idén om underhällsskyldighetensovillkoriighel föranlett bestämmandet av underhållsbidrag som överstigitförmågan för vissa underhällsskyldiga. I vissa barnavårdsnämnder kan ocksåfinnas kvar en tendens atl inte gärna medverka lill underhållsbidrag, som ärväsentligt lägre än bidragsförskottet. Atl ta bort regeln omunderhållsskyldighetens ovillkoriighel tycks sålunda inte blott vara principielltmotiverat, säger fakultetsnämnden, utan del kan också ha praktisk betydelse föratt motverka restskulder. upplyser dock alt även om del finnsett starkt samband mellan de underhållsskyldigas årsinkomster och belalningsgradenav underhåll, del i själva verket ofta är sä alt en låg årsinkomst beror på attden underhällsskyldige haft oregelbundna inkomster; ofta har han varit utanförvärvsarbete under en del av året. De månader, som full förvärvsinkomstverkligen har uppburits har den dock i allmänhet varit tillräcklig för att heladel löpande underhållet skulle kunna betalas. Både sociala centralnämnden iMalmö och i redovisar i sina yttranden all undersökningar som hargjorts i de resp. kommunerna visat alt de underhållsskyldiga har en svårekonomisk situation. Undersökningama i har sålunda visat att defrånskilda och speciellt de frånskilda männen är mycket överrepresenteradebland socialhjälpslagarna. Enligt en studie uppbar nästan var tredjefrånskild man i socialhjälp och var fjärde frånskild kvinna. i finns det ett 16 1978/79. 1978/79:12 242 sambandmellan återbetalning av bidragsförskott och utgivande av social- Remiss-hjälp.Också sociala centralnämnden i pekar på alt den utredning yttrandenasom har utförts i kommunen om den ekonomiska situationen för föräldrar medbidragsskyldighel mol barn (1977, ser. D nr 2)med bratal tydlighet visar vilka utomordentligt svåra sociala och ekonomiskaeffekter del nu gällande rättsläget får. Enligtde sakkunnigas förslag skcill föräldrarnas underhållsskyldighet gälla endasl iden mån inte barnet på annat sätt får bidrag till kostnaderna, varmed desakkunniga avser allmänna och särskilda socialförmåner för barnel i den måninte förmånens eget syfte eller konstruktion lalar emot en minskning. FörbundetHem och samhälle anser del angelägel all bestämmelserna om underhållsbidragses över och bättre anpassas lill det sociala samhällsstödet till ensammaföräldrar. Enligt förbundet är del angelägel atl gällande ovillkoriigaunderhållsplikt mot barn ändras för all på ell rättvisare sätt anpassas lillvårdnadshavares och underhällsskyldigas ekonomiska situation och möjligheter.Enligt mening har avvägningen mellan å ena sidan föräldrarnasskyldigheter mol barnen och å andra sidan barnens rättigheter och samhälletsansvar inte blivit helt ulföriigl belyst i betänkandet. Enligt styrelsen hadedet varit angeläget all närmare motivera varför föräldrarnas ansvar iekonomiskt avseende inte bör ses som ovillkorligt. Vårdnadshavarens skyldighetall dra försorg om och uppfostra barnet saml svara för nödvändig tillsyn kan juknappast betraktas som villkoriig, anser styrelsen. iUppsala frågar om inte utgångspunkten all la bort ovillkoriighelen borde halett till en mer genomgripande genomgång av huruvida vi i den kommandelagstiftningen alls skall bibehålla underhållsskyldigheten reglerad inom ramenför FB. Ulredningen har dock på vissa punkter, säger nämnden, anammat ettsådani synsätt genom alt föreslå vissa ändringar t. ex. all slopa underhålltill sjukt barn och möjligheterna lill underhåll ur kvariåtenskap. Nämndensaknar därför en mer övergripande och grundläggande analys av rättslägel inomdet här området och vad som i den nu pågående samhällsutvecklingen varit enriktig inriktning när det gäller underhållspliktens vara eller inte vara. Kommunförbundetförklarar sig inte ha något alt erinra mol vare sig all de förmåner som numerautgår till underhållsberättigade barn genom socialförsäkring ochsociallagsliflning eller atl ändringarna i familjemönslrei direkt påverkarreglerna för underhållsskyldighetens fullgörande. anserdel angelägel all framhålla atl del är samhället som skall ha del ekonomiskaansvaret för barnens uppväxt. Med hänsyn lill alt samhällets stöd tillbarnfamiljerna ännu inte är fullständigt kan förbundet dock i stort sett ställasig bakom de förslag som de sakkunniga har fört fram. Enligthovrätten för Nedre leder den föreslagna texten i 7 kap. 1 8 förslåstycket FB närmast lill tanken atl föräldrarnas underhällsskyldighet Prop.1978/79:12 243 endaslär subsidiär lill andra - i första hand samhällets - bidrag. utgångspunklenalltjämt är atl föräldrarna har del primära ansvaret för yttrandena barnetsuppehälle och utbildning bör paragrafen formuleras om, anser hovrätten.En liknande uppfattning har föreningen vid aUmänna advokatbyråer som noterar att föräldrars principiella ansvar gentemotbarnen även ekonomiskt kunde markeras klarare i paragrafen. altmarkera att man vid bestämmande av underhållsskyldigheten även har att räknamed vad barnel erhåller från andra än föräldrarna torde del räcka med attuttala att underhållsskyldighet skall fullgöras med hänsyn lagen till barnelsbehov, anser hovrättenför Nedre . anserall den föreslagna formuleringen i 7 kap. 1 8 första stycket FB klargör alt bidragsom barnel erhåller lill kostnaderna för sill uppehälle och utbildning skallfrånräknas innan man bestämmer hur föräldrarna efter sina resp. ekonomiskaförhållanden skall dela dessa. 1sill yttrande lar vid upp fråganvilka sociala förmåner på barnels eller vårdnadshavarens sida som kan påverkaunderhållsskyldigheten. Tillägget till 7 kap. 1 8 första slyckel FB måste sålill vida bli innehållslöst, anför nämnden, att det inte kan ge ledning förfrågan vilka sociala förmåner som skall avräknas på föräldramasunderhållsskyldighet och vilka som bör uppfattas som subsidiära, vare sig debygger på behovsprövning (exempelvis socialhjälp) eller eventuellt ansesinnebära en standardhöjning för bamet utöver föräldrarnas underhållsskyldighet(exempelvis barnbidrag, som åtminstone från början tänktes ha denna funktion).Trots det föreslagna tillägget blir del alltså nödvändigt atl med hänsyn tillbl. a. syftei hos varje socialförmån avgöra om och i vad mån den skall påverkaföräldrarnas underhållsskyldighet, avslutar fakullelsnämnden. förenadestudentkårer efterlyser i sitt yttrande en samordning av de olika stöden inomdet familjepolitiska området. Det är f n. omöjligt för den enskilde att fä ensamlad bild av de olika bidragen och de olika åldersgränserna. I vissainkomstlagen förekommer stora tröskeleffekter i den disponibla inkomstensärskilt för ensamslående försörjare med bam i gymnasieskolan, säger kåren. Desakkunnigas förslag all enligt FB även barnets tillgångar skall ha betydelseför föräldrarnas bidragsskyldighel har kommenterats av några remissinstanser.Frågan om betydelsen av tillgångar hos barnet har också tagits upp i anslutninglill de sakkunnigas förslag all införa en ny punkl e) i 2 8bidragsförskottslagen (se också avsnitt 2.2). Utredningen om barnens rätt anseratt hänsyn skall tas lill barnels tillgångar endast då de är betydande.Inkomster, som bam kan skaffa sig genom att exempelvis arbeta kortare tiderunder skollov, bör inte påverka underhållsbidragets storlek. Ulredningenförordar därför att lagtexten i såväl FB som i bidragsförskottslagen utformasså alt del av den klart framgår att små inkomster, tillfälliga arbeten ellerell mindre kapital inte skall påverka siorieken av underhållsbidraget. 1978/79:12 244 synpunkterförs fram också av . Föreningen i Remiss-samhälletanser all den föreslagna lagtexten är alltför oklar. Det förhållandetyttrandena all ett barn har erhållit arv frän annan släkting eller fårperiodiskt underhåll från exempelvis mor- eller farförälder skall inte påverkaden underhållsskyldiges ekonomiska ansvar för bamel, såvida inte barnelsförmögenhet eller inkomster är oskäligt stora i förhällande till denunderhållsskyldige förälderns ekonomiska status. Även föreningen anser all detvore olyckligt om den unges egna tillfälliga inkomster under exempelvis ferierskulle påverka bidragets storlek. Delta kunde få en menlig inverkan på denunges arbetsmotivation och ställa ungdomar med icke sammanboende föräldrar i ensärställning gentemot andra jämnåriga, säger föreningen. De sakkunniga haruttalat (s. 223) alt det förhällandet alt pension utgår efter den ena förälderni allmänhet inte bör påverka den andres underhållsskyldighet, åtminstone inteså all underhållsbidraget sänks. Mol bakgrund av delta uttalande anförföreningen och rätt atl del vore orimligt om belopp av den storleksordningsom utgår inom ramen för folkpensioneringen (lägst , men vanligare400 kr. inte skulle påverka underhållsskyldigheten. Föreningen anserall barnpension skall beaktas när underhållsbidrag fastställs och atl deltamåsle poängleras i förarbetena. Fråganvad som bör ligga lill grund för prövningen av föräldrarnas bidragsförmågakommenteras av de flesta remissinstanser i anslutning till de riktlinjer som desakkunniga har föreslagit för försäkringskassornas prövning av denunderhällsskyldiges återbelalningsförmåga när bidragsförskott utgår. Den kritiksom generellt har riktals mol de föreslagna riktlinjerna är alt dessa utgårendasl från den underhållsskyldiges situation och att hänsyn inte las till bådaföräldrarnas förmåga. Föreningen och rätt anser del beklagligt atl delingenstans i betänkandet anges hur kostnaderna för barnels uppehälle ochutbildning skall utformas eller beräknas. Om de sakkunnigas förslag bl. a. lilländring av bidragsförskottslagen skall få den verkan de önskar måste enligt föreningenen treslegsbe-dömning företas när underhållsbidragen skall bestämmas. Förstmåste kostnaderna för barnet bedömas, därefter en fördelning ske av dessakostnader pä föräldrarna och bamet och slutligen föräldrarnas förmåga bedömasatl själva svara för resp. andel och/eller behov av eventuellt samhällsstöd.Denna ireslegsbedömning måsle också redovisas i varje beslul omunderhållsbidrag vare sig det är fiastställi i domstol eller är ett avtalmellan föräldrama i domstolen eller via sociala myndigheter, anser föreningen.Länsstyrelsen 1 anser del i stort seil välmotiverat atl somutredningen har föreslagit generellt sett la siörre hänsyn till den underhållsskyldige.Enligt borde ulredningen dock vid den avvägning som krävs ha faststörre avseende vid barnets behov. Delta kan bl. a. ske på sä sätt, sägerlänsstyrelsen, alt - med hänsyn lill barns olika konsumtionsbehov i olikaåldrar - underhållsbidrag och bidragsförskott relateras lill olika procentandelar avbasbeloppet vid olika åldrar. Liknande tankar för också fram.Även om barn kostar olika i olika familjer måste lagstiftaren få ettbedömningsunderlag och normer av regeringen för ell eventuellt fastställande,säger föreningen och räu. Föreningen stryker också med skärpa underbehovet av normer för underhållsbidrag för såväl de sociala myndigheterna ochadvokaterna som domstolarna. Även andra remissinstanser framhällerslarki dettabehov, bl. a. sociala centralnämnderna i och ozhfamiljerättsassistenterna i norra . Förbundet och samhälleframhåller all del är väsentligt atl varken vårdnadshavaren eller denunderhällsskyldiges ekonomiska förhållanden väsentligt försämras. Således måslealltid finnas garanti för att vårdnadshavaren lår ett bidrag som minslmotsvarar bidragsförskottet och all den underhållsskyldiges bidragkontinueriigt anpassas lill hans eller hennes inkomster, verkligalevnadskostnader och eventuella nya familjebildning och därmed följandeekonomiska förpliktelser. Mellanskillnader skall här givetvis läckas avförsäkringskassan, anser förbundet. I anslutning lill frågan om föräldrarnasbidragsförmåga stryker starkt under alt del arbete somvårdnadshavaren lägger ner måsle räknas med som en ekonomisk insats närmakarnas resp. underhållsskyldighet fastställs. Förbundet anser vidare atl närden underhållsskyldiges bidragsförmåga fastställs, hänsyn inte skall tas tillekonomiska transaktioner, t. ex. skuldsättning eller avhändande av egendom,som har skett senare än före den lidpunki dä underhållsbidragfastställs. Så gott som samtligaremissinstanser som har yttrat sig biträder de sakkunnigas förslag allunderhållsskyldigheten skall upphöra när barnel fyller med rätt tillföriängning lill den lidpunkt då barnels grundutbildning är avslutad. Blandremissinstanserna finns , , de socialacentralnämnderna, familjerättsassistenterna i norra , TCO,, och . anser all förslaget stämmer väl överens med principen alt varjemänniska är självständig och skall svara för sin egen försörjning. Allunderhållsskyldigheten skall slå kvar sä länge barnels skolgång inte äravslutad finner föreningen och rätt närmast som en inskrivning i lagenav gällande praxis.