prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — kom ca 11 500 personer från Finlandjämfört med nästan 15 000 under årel innan. För turkarna var motsvarandesiffror ca I 000 resp. ca 2 750. En annan iakttagelse äratt utvecklingen avinvandringens sammansättning från relativt fä stora mot många mindremedborgarskapsgrupper fortsätter. Denarbetskraftsinvandring som tillåts vid sidan av den fria nordiska arbetsmarknadenär av mycket liten omfattning och består främsl av personer medspecialistkunskaper, vilka inte kan rekryteras inom landet. Utvecklingen molen alll slörre andel av personer som från utomnordiska länder kommer hit avandra skäl än arbetsmarknadsskäl har forlsall. Den utomnordiska invandringenbestår sålunda numera huvudsakligen av flyktingar eller nära anhöriga tillpersoner som redan bor här. Ca 3 300 personer har fått stanna iSverige av politiska skäl. De allra flesta' av dessa (mer än 2 000 personer)har kommit från . 1978/79:100 Bilaga 15 144 dringen av nära anhöriga är säkerligen ännu meromfattande och kan på goda grunder antas ha uppgåll till minst ca 8000personer. Invandringen av turkiskaassyrier har varit av belydligl mindre omfattning än under år1976 och 1977. Regeringens principbeslut (se prop.1977/78:100, bil. 15, s. 143) slår fast och har, i förening med olika ålgärderi syfte atl skärpa inresekonlrollen. haft en dämpande verkan.Invandringstrycket från denna grupp är emellerlid alltjämt slarki och antaletansökningar om alt få komma hit är slort. Ålgärderna för att ta hand om deassyrier som har fått stanna i har fortsall efter i huvudsak sammariktlinjer som . Bl.a. har kommun åter fåttsärskill statligt stöd. Antalet personer som harfått svenskt medborgarskap har varit stigande. Fråndrygt 22000 personer ökade anlalet lill över 25 000 under år1977. väntas emellertid antalet beviljade medborgarskapsansökningarstanna vid ca 21 000. iräddevissa ändringar i utlänningslagen i kraft,vilka syftar till att förkorlahandläggningsiidema i utlänningsärenden (prop. 1977/78:90, AU 1977/78:30, rskr1977/78:202). Ändringama innebär bl. a. att antalet handläggande myndigheterhar minskats - verksamhet och länsstyrelsernas befattningmed ärenden om verkställighet av avlägsnandebeslui har upphört. Omuppehållstillstånd vägras, skall enligt de nya reglerna förpassningsbeslutsamtidigt meddelas. stärktes rättssäkerheten för utlänningar på säsätt att i princip inget förpassningsbeslut skall meddelas utan att denberörde har haft möjlighet att fä hjälp av offentligt biträde. hadeutredningsceniraler för utlänningsärenden inrättats i de tre störstapolisdistrikten. Det är ännu för tidigtatt göra några säkra bedömningar av effekten av lagändringarna. På sikl bör deemellertid medföra en minskad belastning för invandrarverket i och med altflera led i handläggningen har försvunnil. Ändringarna kommer emellertid attmedföra en ökad belastning för den enhel inom somhandlägger ärenden om besvär över invandrarverkets avlägsnandebeslui och omupphävande av sådana beslul. En ökning av antalet besvärsärenden kan redannoteras. Därför har chefen för denna dagföreslagit att nämnda enhet förslärks med två handläggartjänster. 1 förra årelsbudgetproposition föreslogs ingen förstärkning av invandrarverkelstillståndsbyrå, eftersom antalet balanserade tillståndsärenden hade minskatväsentligt och verket fick behålla den lilirälliga förstärkningsom del hade fått under lidigare budgetår. haremellertid antalet oavgjorda ärenden, den s. k. ärendebalansen, hosinvandrarverket ökat med ca 2000 till ungefår 11600. Andelen kvalificerade ochsvårbedömda ärenden har också ökat. Mot denna bakgmnd kommer jag i detföljande atl föreslå en viss förstärkning av till-slåndsbyrån. 1978/79:100 Bilaga 15 145 Jag kommer vidareatt förorda all invandrarverkels samordningsbyrå tillförs en tjänst som handläggare méduppgift atl särskilt bevaka barn- och ungdomsfrågor. har underlång lid tagit emot flyktingar som på grund av politiska,religiösa eller andra skäl har tvingats lämna sitt hemland. har allt fler flyktingar kommit från avlägsnaländer med för oss främmandekulturer, språk och levnadssätt. Händelser i olika länder har medfört att har fått göra insatser för attmed kort varsel ta emot stora gmpper av flyktingar som varit i behovav en . Erfarenheterna harvisal atl det finns behov av bl. a. en större beredskap för alt la emot sådana flyktinggrupper och av en bältresamordning av berörda myndigheters ålgärder lill förmån förflyktingarna. Den arbelsgrupp somtillsattes för alt se över dessa flyktingfrågor har imaj 1978 redovisal sina överväganden och förslag i promemorian (Ds A 1978: 1)och flyktingarna. Promemorian har remissbehandlats. Remissopinionenhar varit övervägande positiv till arbetsgmppens förslag. Som en följd av förslagenkommer Jag i det följande alt förorda vissa särskilda åtgärder till förmån för flyktingarna. De viktigaste förslagen avser utökade möjligheter för statenatl genom resebidrag här, institutionaliserat samråd i flyktingfrågor mellan närmasl berördaslatliga verk och kommunerna, en nyflyktingförläggning saml riktlinjer för omhändertagande av flyktingar.Förslagen medför en ökning av resurserna inom AMS delprogram för överföring av flyktingar och för statensinvandrarverk, främst i dess egenskap av sammankallande myndighel för den samrådsgruppför flyktingfrågor som föreslås i det följande. Under budgetåret1977/78 utiogs sammanlagt ca 1250 flyktingar för överföring tillSverige inom ramen för flyktingkvolen, vilket var ungefär lika många som under föregående budgelår. De allraflesta kom från . Därutöver fick under samma lid nästan 2 200personer, som hade kommil hil på egenhand och fått stanna här som flyktingar eller därmed jämställda, samma omhändertagande som deöverförda. De svenskainsaiserna för att bistå flyklingkommis-sarie i arbetel medatl finna en åt politiskt förföljda skall fortsätta. Jag kommer altförorda insatser för överföring och omhändertagande av flyktingar av sammaomfattning som . Invandrarverketsresurser för stöd till invandrarnas egna organisalioner är betydelsefulla närdet gäller all skapa goda förutsättningar för invandrama att finna sig tillrätta här. Anslagen för bidrag lillinvandrar- och minoritetsorganisationersverksamhet och till projekt till förmän för invandrare har successivt höjts sedan tillkomsten /76 ochuppgår under innevarande budgelårlill drygt 2,4 milj. kr. resp. 3,1 milj.kr. Under innevarande år har dessutom ytterligare I milj.kr. tillförts anslagsposten projektbidragför stöd till informationsprojektinför kommunalval. 10 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 146 Organisationsbildningenbland invandrarna är under stark utveckling. Behovei av projektstöd tillfältinsatser är oförändrat stort. Med hänsyn härtill kommer jag i del följandeatt förorda ylterligare höjningar av dessa anslagsposter. Inledningsvis har nämntsatt regeringen har tillsatt enutredning (A 1978:06) med uppgift all kartlägga och föreslå ålgärder motdiskriminering och fördomar i fråga om invandrare. Bristande förståelse förinvandringen och invandrarnas situation bottnar ofta i okunskap. För att nåökad förståelse och förändra attityderna krävs tålmodigt arbete på lång sikt.Jag räknar med att utredningen kommer atl presentera underlag för en bedömningav vilka insatser som kommer alt behövas och vilka metoder som bör användas idetla arbete. Emellerlid måste ävenkortsiktiga informationsinsatser göras. har under senare årlagt stor vikt vid att i olika former informera om invandringens betydelse fördel svenska välfärdssamhällets framväxt. Delta arbete måste fortsättaparallellt med verkets insatser som samordnande och initiativtagande myndighetnär det gäller informationen till invandrare om och svensktsamhällsliv. Elt annat prioriteratområde av invandrarverkets verksamhet är insatsema för olika projekt somsyftar lill att främja samverkan mellan majoritetsbefolkningen ochminoriteter. Ett exempel är projektet somskall stimulera till kontakt mellaninvandrare och svenskar i bostadsområdena. Mot denna bakgrund kommerjag att förorda en uppräkning även av verkets anslag för informationsåtgärder. lämnade ien särskild framställning under höslen 1977 förslag till utformning ochinrikining av språksektionens framtida verksamhet. Seklionen borde enligtförslagen ges förutsättningar att verka för en i vid mening förhöjd översätlningsstandardi samhällsinformationen till invandrare. Verket menar också alt delterminologiska arbelel måste ges slörre utrymme, eftersom terminologiskutveckling är en organisk del av alll översättningsarbete. Vidare bör verketsöversättare ges möjlighel att ägna sig åt bl. a. rådgivning i översättnings-och allmänna språkfrågor. En högöversätlningsstandard för atl budskapet i samhällsinformationen tillinvandrare når silt mål. 1 det följande kommer jag att förorda en höjning avbidragel till invandrarverkets anslag för översättningsservice i syfte att geverkets översättare möjligheter att i ökad omfattning ägna sig ål bl.a.språklig ulveckling och rådgivning. 1978/79:100 Bilaga 15 147 D 1. 1977/78Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag ärcentral förvaltningsmyndighet för invandrar-och medborgarskapsfrågor i den månde inte ankommer på annan myndighel. Verkel har att fullgöra bl.a. deuppgifter som enligl utlännings- eller medborgarskapslagstiftningen eller annanförfattning ankommer på den cenlrala utlänningsmyndighel som avses i 3 §utlänningslagen. Verkel skall vidare fortlöpande bevaka behovei av saml föreslåoch samordna åtgärder lill förmån för invandrare och språkliga minoriteter. leds aven slyrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även är styrelsensordförande. Inom verkel finns fem byråer. Dessa är tillståndsbyrån,medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån, informationsbyrån och administrativabyrån. Dessutom finns en regisierenhet. Beräknad ändring 1979/80 b) Ersättning för konsultuppdrag + 331 000' (+ 1000) Invandrarverkethar under sin relativt korla existensgenomgått en rad förändringar. Ett avancerat ADB-system 1973. Omfattande omorganisationei: av verksamhelen har sketl dels år1973 och dels . har takten i verkets internaadministrativa ulveckling varit Prop.1978/79:100 Bilaga 15 148 En rad ålgärder för större effektivitet hargenomförts. Rationaliseringsvinster blir därför alll mersvåråtkomliga. Verket har valt att beräkna besparingsalternativet genom attanvända schablonavdraget pä . Det besparingsallernativsom förs fram omfatlar inte de delar av verksamheten som avser invandrar- ochminoritetspolifiska åtgärder. Stora anslrängningar måste göras för all bl.a.söka eliminera orsakerna lill och riskerna för framlida konflikter mellanmajoritetsbefolkningen och de minoriteter som uppstår ur invandringen. Altminska resurserna inom här aktuella arbetsenheter och anslag vore därför inteförenligt med de mål för invandrar- och minoritelspolitiken som statsmakternahar ställt upp. Det besparingsallernativsom föreslås innebär minskade resurser främst för handläggningen avmedborgarskapsärenden och för intern utveckling. Om allemativel genomförs lederdet till en försämring vad gäller ärendebalanserna och handläggningstidernavid medborgarskapsbyrån. Vidare skulle verkets möjligheter atl driva depersonalpolitiska frågorna och den administrativa utvecklingen framåt minska.För verksamheten vid tillståndsbyrån och registerenheten skullebesparingsaltemativet försvåra fortsatt minskning av balanser ochhandläggningstider samt minska möjligheterna atl höja kvalitén ihandläggningen. En förutsättning för att konsekvenserna inte skall bli ännuallvariigare är all tillströmningen av ärenden inle ökar. För verkels skildaarbetsenheter m.m. föreslås följande förändringar. Samordningsbyrån.Bevakningen av barn- och ungdomsfrågor kommer att kräva allt större insatserfrån verket. De unga invandrarna behöver stöd nu för att senare i livet intevara sämre rustade att ta sin del av samhällsansvaret. Samordningsbyränskonsulentsektion bör därför förstärkas med en byråassislenl för dessa frågor.Konsulentseklionen bör vidare förslärkas med en handläggare för flyktingfrågorsom en följd av förslagen i promemorian (Ds A 1978: 1) ochflyktingarna (+204 397). Informaiionsbyrån.Werketskontakter med massmedier och enskilda journalister har länge varit eftersatta.En förbättring fömtsätter en förstärkning med en biträdande pressombudsman.Verket yrkar därför en tjänst som handläggare till informationsbyrån (+114058). Tillståndsbyrån.Utvecklingen mot en allt större andel komplicerade ärenden har fortsatt /. Under budgetåret har invandrarverket handlagt ungefär likamånga ärenden som under del närmasl föregående budgetåret. Antalet ärenden ibalans var ca 11 500, vilket innebär en ökning med ca 2000ärenden . För verksamheten vid byrån yrkas ettresurstillskott med tre handläggare ( + . Verket har sedantillkomsten 1969 beviljats extra medel för förstärkning av organisationen medsammanlagt 36 ijänster. Dessa extra Ijänster har in- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-knadsdepartementet 149 Enligl SIV:s bedömning kommer alla Ijänster på tillfälliga medelatt erfordras även . Dessa bör därför, inte minst med hänsyn tillpersonalen, omvandlas till extra ordinarie tjänster. En mindreuppräkning av anslagsposten behövs mot bakgrund av belastningen under senastebudgetåret (+5 000 kr.) yrkasför tjänstemän som efter omlokaliseringen har fått behålla tidigareslalioneringsorl. För atl i slörre utsträckning kunna engagera utomståendekrafter i arbetet med invandrarfrågor krävs en väl utbyggd kontaktverksamhet.Detta förutsätter slörre reseanslag (+70000). För yrkadepersonalförstärkningar måsle vissa kompletterande inköp av maskiner,inventarier och kontorsmateriel göras. Dessulom ökar kosinadema förmångfaldigande av handlingar. Vidare begärs medel för inköp av ensorteringsmaskin samt skrivmaskiner åt handläggarna (+ 156000kr. Därulöver yrkas medel förytterligare en s.k. skrivautomat ( + ). Medel begärs också för atltäcka vissa ADB-kostnader i samband med utbetalning av löner m. m. ( +20000kr.) saml för utbyggnad av verkets biblioteksresurser (+ . bör delas i en förslagsvis betecknad delpost för kostnader förärendeanknutna översättningar och en maximerad delpost för övrigaöversätlningskostnader. Därulöver begärs, etl resurstillskott med . Det är ännu för tidigtalt säkert uttala sig om effekterna av de beslutade åtgärdernaför att nå kortare handläggningstider i utlänningsärenden. När reformen fårfull genomslagskraft bör dock arbetssituationen vid invandrarverketslillståndsbyrå bli bältre. Sammanslagningen av besluten i frågorna omuppehållstillstånd och förpassning eliminerar elt led i beredningen av varjeärende, där avlägsnande ifrågasätts. Vidare medför slopandet avutlänningsnämnden alt en remissomgång med tillhörande administrativa uppgifterförsvinner. Ökningen av anlalet ickeavgjorda tillståndsärenden, den s.k ärendebalansen, somjag har nämntinger emellertid viss oro. Ocksä ökningen av ärendebalansens andel avkomplicerade ärenden medför en större belastning för verket. För att kompenseradenna utveckling, förordar jag att tillståndsbyrån förstärks med en ijänst förhandläggare. Invandrarbarnenssituation är elt av de områden som bör ägnas storuppmärksamhet. Jag delar invandrarverkets bedömning alt det är viktigt att nustödja de unga invandrarna för att de senare i livet inte skall vara sämre rustadeatt ta sin del av samhällsansvaret. Jag förordar därför att verketssamordningsbyrå förstärks med en tjänst som handläggare med uppgift atlsärskilt bevaka barn- och ungdomsfrågor. I det följande återkommer jag till de inledningsvis nämnda förslagen på Prop.1978/79:100 Bilaga 15 150 flyktingpolitikens område, som har presenteratsi promemorian (Ds A 1978: 1) och flyktingarna. Somjag redan haraviserat kommer jag atl förorda fastare former för samråd i flyktingfrågormellan närmast berörda statliga verk och kommunerna. De ylterligaresamordningsuppgifter, som invandrarverket härigenom avses få, medför behov aven viss personalförslärkning. Utöver den handläggare för flyktingfrågor somverket har fr.o.m. innevarande budgetår bör därför samordningsbyrån nutillföras ytteriigare en tjänsl för dessa frågor. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen beräknarjag medelsbehovel under anslagel lill 39607 000kr. Jag har därvid räknal med ökade medel för bl.a. översättningskostnader.Vidare har jag vid medelsberäkningen tagit hänsyn till de förslag omsamordning av flyktingfrågoma som Jag återkommer lill i det följande. Slutligenhar jag räknat med atl luftfartsverkets andel av kosinaderna för drifien av denför de båda verken gemensamma telefonväxeln skall lillgodoföras anslagel. Jag hemsläller, atl regeringen föreslårriksdagen atl till för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1977/78 Uigift 79823000 1978/79 Anslag 70425000 1979/80 Förslag 77925000 Från anslaget bestridsutgifterna för det i programbudgeten för AMS uppiagna programmel Åtgärder förflyktingar. Programmet beslår av delprogrammen Överföring av flyktingar ochOmhändertagande av flyktingar. Från anslaget bestrids också utgifter för bidraglill hemresa för medellösa utomnordiska medborgare, som inte har fått tillståndatt vistas och arbeta här. En arbelsgrupp medföreträdare för social- och arbetsmarknadsdepartementen, ,(), AMS, slatens invandrarverk () och avlämnade promemorian (Ds A 1978: I) och flyktingarna.Arbelsgmppen tillsattes av statsrådet med uppgift alt seöver hittillsvarande former för överföring och omhändertagande av flyktingar.Arbetsgruppen skulle ägna särskild uppmärksamhel åt frågor om beredskap vidplötsliga flyktingströmmar, samordning av olika myndigheters åtgärder förflyktingar samt uppföljning av sådana insatser. 1 bilaga 15.3 återgespromemorians sammanfattning i någol bearbetad form. 1 bilagan återges ocksåpromemorians avsnitt "Föriäggning och enskild inkvartering" (kapitel6) och "Ulplacering i samhället" (kapitel 7). Promemorian har remissbehandlats. Yttranden harinhämtats från såväl 1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 151 statliga myndigheter som kommuner ochorganisationer. En sammanställning över remissinstansemas synpunkter återfinnsi bilaga 15.4. Överföring av fly klingår.Dex\ organiserade överföringen av flyktingar omfattade under budgetåret1977/78 drygt 1200 personer. Av dessa kom de allra flesta från Latinamerika.Endasi ett 15-tal personer kom från andra delar av världen. Utgifterna föröverföringen uppgick till 2,4 milj. kr. Styrelsen räknarpreliminärt med att 1 250 flyktingar kommer att överföras till /80. Styrelsen beräknar medelsbehovet för delprogrammel till4,3 milj. kr. Under /78 har förutom nämnda överförda personerytterligare 2 170 enskilt inresta utlänningar, som av invandrarverketjämställts med överförda flyktingar, tagits om hand i styrelsens permanentaförläggningar, i tillfälliga förläggningar eller i enskild inkvartering.Dessutom har AMS under /78 enligt särskilda bemyndiganden tagithand om ca 200 assyrier, främst från . Kapaciteten vidstyrelsens permanenta mottagningsförläggningar i , och harvarit olillräckliga. Därför har elt flertal tillfälliga förläggningarinrättats. Dessulom har ett stort antal flyktingar inkvarterats enskilt. För atl höjaförläggningskapaciteten har styrelsen vidare fr.o.m. hyrt ell antallägenheter av kommun. Lägenheterna, som motsvarar elt 100-talförläggningsplatser, ligger i ell bostadsområde i närheten av etl AMU-cenler,där flyktingarna bl.a. genomgår undervisning i svenska. Antaletinkvarteringsdagar uppgick under /78 till ca 558000, varav ienskild inkvartering ca 370000. Kostnaderna uppgick till sammanlagt nära 75milj. Rese- och starthjälp i samband med arbetsplacering lämnades medsammanlagt 9,5 milj. kr. För /79beräknar styrelsen medelsbehovet under delprogrammet till 67,8 milj. kr. föromhändertagande av sammalagt 2 000 1978/79:100 Bilaga 15 152 flyktingar, varav 750 väntas komma till på egenhand (+4,8 milj. Del totalamedelsbehovel under /79 för programmel Ålgärder för flyktingarinkl. programmets andel av AMS förvaltningskostnader beräknas till 75,5 milj. kr. ( + 5milj. Jag behandlar förstde överväganden och förslag som har förts fram i promemorian (Ds A 1978: I) ochflyktingarna och därefter AMS anslagsframställning. har avtradition fört en generös flyktingpolitik som i huvudsak beslår av följande element: - internationelltarbele för alt stärka skyddel för de mänskliga rättigheterna i syfte atlförhindra alt människor tvingas lämna sina hemländer; - bilateraltbistånd till länder som ivingas ta emot stora flyktingströmmar,bl.a. för att möjliggöra för flyktingar alt få en ny tillvaro i en omgivning som i socialt och kulturellt avseende liknar dende är vana vid; - omfattandemultilateralt stöd till mellanstatliga och frivilliga organisationersåväl för materiellt bistånd fill flyktingar som till strävandena alt finna en åtdessa; -aktiva insatser, främst i samarbete medFN:s flyktingkommissarie (), föröverföring till ochomhändertagande härav flyktingar,som behöver en säker tillflyktsort undan förföljelse; -en liberallagstiftning som i vissa avseenden ger flyktingar ett slarkare skydd än vad Genéve-konventionerbjuder: - mellanstatligtsamarbete, bl.a. på traktatområdet, i syfte att stärka flyk tingarnas internationella rättsliga skydd. bör som solidariskt ta sindel av ansvaret för världens flyktingproblem. Den ovan beskrivna politiken, som genomåren har vunnit aktning och respekt i internationella sammanhang, bör därför liggafast. Detta innebär att ensträvan bör vara att i första hand skapa möjligheter för flyktingar attfå en i närhelen av sina hemländer. kan bidra tilldetta bl. a. genom ekonomiskt bistånd i olika former. Jag vill här erinra om att chefen för utrikesdepartementettidigare denna dag har föreslagitökade resurser för sådant bistånd. Bidraget till UNHCR:s verksamhet föresläsbli höjt från 25 milj. kr. lill 30 milj. kr. Vidare föreslås kraftigt ökade medel för humanitärt bistånd, iform av bl.a. bidrag till näringsverksamhetoch stipendier, lill landsflyktiga latinamerikaner i . Enbetydande del av delta stöd utnyttjas för s. k. preventiv flyktinghjälp i syfte atl möjliggöra för de anhöriga till bl. a. politiska fångar att stanna kvar isina hemländer. Stöd ges också för liknande verksamhet i södra . Insatser från svensk sida i form av överföring tillSverige och omhänder- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 153 tagande här bör inriktas på flyktingar med akutbehov av räddning och på personer som själva har sökt sig hit av politiska skäl och är i behov avskydd. Tyngdpunkten i arbetsgruppens förslag ligger påfrågor om utlagning, överföring och omhändertagande av flyktingar här i landet.En rad förslag avser särskilda åtgärder för flyktingar i syfte att underlättaden ofta särskilt svåra situation som flyktingarna, på grund av sin bakgrund,ställs inför vid ankomsten lill . Del gäller att ge dem en bra start ivårt land. Utgångspunkten för de överväganden som leder fram till förslagen äralt en flykting, till skillnad från de flesla andra invandrare, ofta hartvingats att lämna silt hemland och inte kan återvända dit. De allmänna målen förinvandrar- och minoritelspolitiken, jämlikhet, valfrihet och samverkan gällernaturligtvis också flyktingar som kommer till . Det som härvid skiljerflyktingarna frän andra invandrare är att valfrihelsmålet för deras del saknaren dimension, eftersom de inte fritt kan välja att återvända hem. Mångaflyktingar flyr hals över huvud undan livshot eller svår förföljelse. De ärofta märkta av skräck och mänsklig förnedring. Det är mot den bakgrunden manbör se de särskilda insatser som positivt särbehandlar flyktingar i förhållandelill andra invandrare. Jag delar alltså arbelsgruppens uppfattning omalt del är motiverat att vidla särskilda åtgärder för att underlättaflyktingarnas situation här i landet. Del ligger också i linje med vad Sverigehar åtagil sig enligt , enligl vilken politiskaflyktingar skall behandlas som "mest gynnad grupp". Mot bakgrund avriktlinjerna för invandrarpolitiken i stort är det emellertid, enligt minmening, inte alltid lämpligt att skapa särskilda lösningar för flyktingar somgrupp.