prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen framhåller, som nämnts, att enkonsekvent genomförd decentralisering av kreditbesluten på kapitalmarknadenförutsätter att institutens verksamhetsområde i hög grad sammanfaller så attinstituten därigenom kan konkurrera, men konstalerar all detta förhållande förnärvarande inte föreligger. Fullmäktige instämmer med utredningens bedömning attinstitutens utlåning skulle kunna ske till mer varierande villkor beträffandesäkerhet, löptider, återbetalning och räntesatser. De sammanslagningar avprimär-och sekundärinstitul som ulredningen förordar ingår som ett nalurligtled i en marknadsorienterad utveckling av institutens upplåning och utlåning.Fullmäktige ansluter sig sålunda till ulredningens förslag om sammanslagningav Induslrikredit och Företagskredit, och tillstyrker även sammanslagningen avprimär- och sekundärinstituten i Lantbrukskredit enligt de av ulredningenangivna linjerna. Utredningen föreslår även en sammanslagning avSkeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa. Fullmäktige villhänvisa till de nämnda institutens betydande roll vid finansiering av denmindre skeppsfarten. De svårigheter som varvsindustrin och rederinäringarnaför närvarande genomgår och som gör det sannolikt att finansieringsfrågoma kanfå en definitiv utformning först på någon sikl utgör därför enligt fullmäktigesmening inte något vägande skäl för att uppskjuta en sammanslagning av de tvåinstituten enligt den av utredningen angivna modellen. Fullmäktige förutsätteratt de nuvarande borgenärema vid samtliga sammanslagningar av primär- ochsekundärinstituten erhåller betryggande säkerhet. 1978/79:165 Bilaga 3 242 Fullmäktige har lämnat synpunkier på Sverigesinvesleringsbanks funktion och ställning på kapitalmarknaden i ettremissyttrande lill industridepartementet . Synpunkter påSvensk Exportkredits verksamhet har redovisats i ett remissyttrande tillhandelsdepartementet . Angående riksbanksfullmäktiges övriga synpunkter påmellanhandinsli-luten, se avsnitt 1: 5, De i betänkandet framförda förslagen avser huvudsakligendels renl organisatoriska förändringar för vissa kreditinstitut och delsförändringar i placeringsreglema för bl.a. försäkringsinrättningar. Förslagenär enligt fullmäktiges mening ägnade att höja den institutionellaeffektiviteten och bidra till en ökad flexibilitet pä kapitalmarknaden.Fullmäktige tillstyrker således ulredningens förslag i dessa delar. 8.10 AP-fonden, förstatredje fondstyrelserna Tillskapandet av särskilda mellanhandsinstitut påkapitalmarknaden har avsetls tjäna tre huvudsyften: all decentraliserakreditbesluten, att vara riskbuffertar för långivarna samt att transformeraupplånade medel till krediter med för låntagama väl anpassade villkor.Kapitalmarknadsutredningen har gjort en grundlig genomgång av institutensverksamhet. Enligt utredningens mening är del inle befogat att företa någragenomgripande förändringar vad gäller stmkturen av mellanhandsinstitut.Fondstyrelserna kan å sin sida konstatera att mellanhandsinstituten i stortväl har uppfyllt de uppställda målen. När det gäller finansieringen av mellanhandsinstitutensverksamhei förulser kapitalmarknadsutredningen att instituten måste räkna medatt i växande omfattning finansiera sin verksamhet på marknaden utanför AP-fonden.Fondstyrelsema inslämmer häri. Oavsett AP-fondens utveckling måste det varariktigt att instituten har en bredare långivarkrels. Utredningenskonstaterande alt institutens upplåningskostnader härigenom kommer all varieramer, såväl vad avser löptider som kostnader, finner fondstyrelsema naturligt.Utredningen uttalar vidare att önskemålen om ökat utbud av krediter med en mervarierande sammansättning skulle kunna tillgodoses också genom en motsvarandeanpassning av AP-fondens villkor vid utlåningen till instituten.Fondstyrelserna delar uppfattningen alt delta kan visa sig erforderiigt ochrikligt, Fondstyrelsema instämmer även i utredningens resonemang vad gällerinstitutens utlåningsvillkor. Enligt utredningen är institutens strävan i dagatt minimera uflåningsräntoma (ulom Investeringsbanken och i viss mån SvenskExportkredit). Denna strävan grundas enligt utredningen på ett delvis förenklatsynsätt. Utredningen redovisar att överläggningar med olika intressenter hargett vid handen att företagen i allmänhet är beredda att erlägga en något högreränla om delta är prisel för mer flexibla och behovsanpassade kreditvillkor.Strävan att minimera räntemarginalerna bör därför balanseras mot andra önskemålbeträffande lånens utformning. För tre av mellanhandsinstituten gäller att de äruppdelade i samförvaltade primär- resp. sekundärkreditinstitut, vilketmöjliggjort atl kreditvillkoren har kunnat varieras något med avseende på deerbjudna säkerheternas art. (AB Industrikredit resp, AB Företagskredit,Lantbruksnäringarnas Prop.1978/79:165 Bilaga 3 243 primärkredit AB resp. Lantbruksnäringamas sekundärkreditAB samt resp. Skeppsfartens sekundärlånekassa),Kapitalmarknadsulredningen föreslår att resp. primär- och sekundärinstitulslås samman. Ett skäl härför är att sekundärkreditgivningen inte visat sigmedföra ett högre risktagande. Ett annat skäl är att del torde vara enföruisättning för att instituten skall anpassas till de flexiblareupplånings-och utlåningsformer som utredningen förordar, all de slrikta mallarsom tillämpas i primär- och sekundärinstituten upplöses. Vid en sammanslagningkan en något varierande ränta tillämpas beroende på riskbedömningen.Fondstyrelserna har gjort den bedömningen, atl skäl inle föreligger förstyrelsema att motsätta sig detta förslag. Beträffande Industrikredit/Företagskredil innebärkapitalmarknads utredningens förslag sammanfattningsvis följande. Fondstyrelsema har i princip inget att erinra mot vadutredningen sålunda föreslagit. Styrelsema konstaterar att upplåningsrätten,som uppgår till , enligt förslaget vidgas till 12,4miljarder kr. Beträffande Lantbrukskredit föreslår utredningen likartaderegler. Den kreditavgift som instituten tar ut på /lån böravskaffas. Aktiekapitalet (20 milj. och garantifonden (75 milj. )behöver enligt utredningen inte ökas förrän en vidgning av institutelsverksamhetsområde kommer lill stånd. Ulredningen ullalar sig för atl en sådanbreddning av verksamheten kommer till stånd. Inte heller mot utredningens förslag rörandeLantbrukskredit har fondstyrelserna i princip någon erinran. Styrelsemakonslalerar dock atl upplåningsrätten enligt nuvarande regler uppgår till ca3,. - av vilken mindre än hälften hiltills lagits i anspråk -men skulle enligt de föreslagna reglema begränsas till . Enökning av garantifonden med 30 milj. kr. skulle ge en oförändradupplåningsrätt. Särskilt yttrande inom tredje fondstyrelsen av suppleantenAndersson: Lantbrukskredils verksamhetsområde har efter förhandlingarfasflagts av statsmaktema (prop. Departementschefen anförde beträffandeinstitutets ändamål att rationaliseringar är angelägna från såväl producenternassom konsumenternas synpunki inom de företag som bygger sin verksamhet påprodukter från jordbruket och skogsbruket eller binäringar från dessa och sommed ett gemensamt namn kan betecknas som lantbruksnäringama. Särskiltunderstryks att någon formeU branschavgränsning icke skall gälla.Lantbrukskredits verksamhet har varit av oerhört stor betydelse för atttillföra lantbruksnäringama långfristigt kapital. Institutet hardärvid välfyllt sina uppgifter i enlighet med bolagsordningen. Jag kan därför ej i detta avseende dela utredningensuppfattning, vilken lämnals ulan erinran av fondstyrelserna, beträffandeinstitutets verksamhet. I resonemangen om del eventuellt önskvärda i atl etableraflera hel- eller halvslatliga kreditinstitut synes KMU bortse från att bankemai många fall fyller en funktion som är likartad mellanhandsinstitutens.Utredningens tendens att nedvärdera nyttan av formelll kortfristigabankkrediter leder enligt bankföreningens uppfattning till enöverdriven betoning av betydelsen av den formellt långfristiga utlåningen iraellanhandsinstituten. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 244 är angelägen att betona, att de factolångfristiga bankkrediter för ett företag i allmänhet är ett fullgottsubstitut för eventuella lån Denna uppfattning får också stöd på sidan 657 i betänkandet.-- tillstyrker utredningens förslag att slåsamman Industrikredit och Företagskredit och godtar också den föreslagnaupplåningsmultipeln på 15. Om det bedöms nödvändigt med en förstärkning avinstitutets soliditet anser bankföreningen att i försia hand garantikapitaletbör höjas. Störte hänsyn bör också tas till möjlighetema att öka fonderingengenom störte rörelseöverskotl. Utredningen har föreslagit atl skallfå rätt att ge lån utan särskild säkerhet för belopp motsvarande avaktiekapitalet. är positiv till förslaget men vill förordaatt man går något längie genora att sälta gränsen för blancokrediter vid 50procent av aktiekapitalet. Detta skulle vara till nytta särskilt för mindreföretag med brist på lämpliga säkerheter, och endast i obetydlig mån höja dengenomsnittliga risknivån för SEK:s totala utlåning. Utredningen har föreslagit en sammanslagning av delslantbruksnäringamas kreditinstitut, dels skeppsfartens kreditinstitut och delsInduslrikredit samt Företagskredit. Vi tillstyrker dessa förslag. Med hänvisning bl, a, till vad vi sagt under avsnittet ombankcertifikat vill vi understryka utredningens slutsats att det bör skapasutrymme för en flexiblare upplåningspolitik hos mellanhandsinstituten. bör således ha möjlighet att transferera kapital från såväl de svenskaoch internationella kapitalmarknaderna som från den kortfristiga svenskamarknaden. Det är i detta sammanhang väsentligt att mellanhandsinstituten fårmöjlighet att pröva olika former av upplåningsinstrument. Förbundet tillstyrker utredningens förslag orasammanslagning av Lantbrukamas primär- och sekundärkredit AB underförutsättning att multipeln för upplåningsrätten sätts så att det sammanslagnainstitutets kreditkapacilet inte minskar. Utredningens föreslagna raultipel om15 innebär en minskning av upplåningsrätten. En oförändrad upplåningsrätlinnebär att multipeln raåste sättas till 18, vilket föreslås av förbundet. Mot de av KMU föreslagna förändringama avmellanhandsinstiluten inom näringslivssektorn har LO inget att invända. 1978/79:165 Bilaga 3 245 Utredningen konstaterar alt mellanhandsinstiluten fylleren myckel viktig funktion för näringslivets kapitalförsörjning. 1 synnerheigäller detla för mindre företag, vilka inte har tillgång tillobligationsmarknaden för långfristig finansiering. Deras roll är ocksåbetydande för sådana finansierings-ändamål, där obligationsmarknaden inte kankomma i fråga. Utredningens förslag innebär inga störte förändringar imellanhandsinstitutens verksamhet. Den specialisering som gäller för vissainstitut anses ändamålsenlig (exportkreditgivning, farlygsfinansiering), medanför mer konventionell kreditgivning institutens verksamhei inte bör varaspecialdestinerad, TCO delar denna uppfattning och biträder förslaget att Lantbrukskreditskreditgivning breddas. Instituten bör i större utsträckning än vad hiltills varitfallet ge lån lill små företag. TCO delar ulredningens uppfattning på dennapunkl. Utredningen föreslår vidare alt instituten bör erbjuda mervarierande lånevillkor, anpassade till de individuella låntagamas behov, ochäven ta siörre risker i verksamheien. Behovei av en sådan siörre flexibilitet ikreditgivningen framstår enligt TCOs uppfattning som nödvändig med hänsyn lillnäringslivets framlida kapitalbehov. TCO har i andra sammanhang pekat pänödvändigheten härav, bl. a. i samband med ett yttrande över en departementspromemoriaom investeringsbankens framtida verksamhet. Vid beslutet om inrättande av AP-fondssystemet förutsattesatt ett löntagarinflytande skulle kunna göras gällande över AP-fondensplacerings-politik. tog sig bl. a. uttryck i atl löntagarorganisationernagavs stark representation i AP-fondens styrelser. Då fondmedel kanaliserastillbaka lill näringslivet, sä har dock löntagarinflytandet i väsenfligutsträckning gått förlorad. I mellanhandsinstituten är nämligen de fackligaorganisationerna inte representerade. TCO vill därför understryka att enrepresentation i mellanhandsinstituten är nödvändig, för att i linje medintentionerna vid AP-fondens tillkomst säkerställa ett löntagarinflytande. Förslaget om sammanslagningar av de parvis samförvaltadeprimär- och sekundärinstituten biträds av TCO. I fråga om mellanhandsinstituten vill /SR betonavärdet av en aktiv pluralism innebärande atl verksamheten icke specialinriktasmer än nödvändigt. Det ligger ett betydande värde i att låntagare har möjlighetatt få sina projekt prövade på flera håll. Inte minst gäller detta för de mindreföretagen som annars i brist på formella säkerheter etc. kan ha svårt att finnaerforderligt kapital. /SR instämmer i ulredningens argumentering och förslagför att sammanlägga de parvis samförvaltade instituten så all Industrikreditoch Föreiagskredil sammanläggs till "Företagskredit" samtLantbruksnäringamas primärkredii och sekundärkredit på motsvarande sättsammanförs. Motsvarande gäller även och Skeppsfartenssekundäriånekassa. Föreningen har inga invändningar mot förslaget att slåsamman Induslrikredit och Företagskredit eller den föreslagnaupplåningsmultipeln på 15. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 246 Föreningen tillstyrker också en ökning av aktiekapitalet.Det erforderiiga beloppet får diskuteras mellan aktieägarna. Hänsyn bör härvidtas till alt fonderingen bör öka genom större rörelseöverskott. Föreningen tillstyrkerockså förslaget att institutet skall få ge lån utan särskild säkerhet inlillett belopp motsvarande halva aktiekapitalet. Förslaget att Svensk Exportkreditskall fä rätt atl ge lån utan särskild säkerhet till belopp motsvarande avaktiekapitalet vill föreningen också tillstyrka. Utredningen har inte ansett att något behov föreligger avytterligare mellanhandsinstitut. Industrikredit och Företagskredit föreslåsistället bli sammanslagna till ett institut. Det sammanlagna institutetföreslås få möjlighet att erbjuda mera varierande lånevillkor anpassade tillindividuella låntagares behov. Särskilt har ett ökat risktagande poängterats.Vidare har utredningen anseti att institutet bör eftersträva att ge lån tillmindre belopp. LRF tillslyrker i allt väsenUigt utredningens förslag. Beiräffande Lantbrukskredit har utredningen bedömtverksamheten vid institutet som otillfredsställande. LRF vill framföra motsattuppfattning och understryka vad Lantbrukskredit anfört i sitt remissyttrande. Lantbrukskredit inrätiades som ett resultat avjordbruksprisförhandlingar . Institutets verksamhet blevfastlagd i bolagsordningen. Departementschefen anförde beträffande institutetsändamål att det är väsentligt att en inriktning sker mot lantbruksnäringen,även om ändamålet inte innebär någon formell branschavgränsning, Lantbrukskredilsverksamhet har varit av oerhört stor betydelse för att tiUföra lantbrukskooperationenlångfristiga lån. Institutet har därvid väl fyllt sina uppgifter i enlighetmed bolagsordningen. De ekonomiska föreningama har ej samma möjlighet somaktiebolag att tillföras långfristigt kapital. LRF kan därför ej delaulredningens uppfattning beträffande institutets verksamhet. Utredningen syneshärvid, enligt LRFs uppfattning, ha gjort misstaget att bedöma verksamheten medutgångspunkt från alltför generella antaganden. Detta rör särskiltuppfattningen om bolagets ändamål. Utredningen har även riktat kritik motinriktningen mot större företag. LRF vill här fästa uppmärksamheten på attnågon kategoriindelning ej återfinns i den av regeringen fastställdabolagsordningen, vilket är fallet i fråga om Industrikredit. Det börframhållas att även om lånen har en hög genomsnittlig storlek har instituteten väsentlig uppgifi att kanalisera krediter till företag som ej själva kanutge obligationslån p. g, a. den rekommenderade gränsen . De mindrelantbrukskooperativa föreningama är med andra ord helt beroende avLantbrukskredits kreditgivning, LRF vill också framhålla att de störreföreningama redan nu utnyttjar obligationsmarknaden. Den översyn av problemen på obligationsmarknaden för vissasektorer som förordas av utredningen finner LRF väsentlig. Därvid förutsättsatt de problem sora här påpekats beträffande lantbruksseklorn får erforderiigöversyn. Del är emellerlid ej möjligl all därav dra den slutsatsen atl ellflertal av låntagama vid Lantbrukskredit skulle kunna utnyttja obligationsmarknaden,LRF kan sammanfattningsvis ej se något skäl i att ändra institutetsverksamhet, Ulredningen föreslår att de nuvarande primär- ochsekundärkreditinstituten sammanslås till ett institut. Som utlåningsmullipelföreslås 15. LRF anser att en sammanslagning bör innebäraadministrativa fördelar, men som utredningens förslag utformats medförsamraanslagningen en Prop.1978/79:165 Bilaga 3 247 LRF vill därför endast tillstyrka en sammanslagning underförutsäitning all upplåningsrätten hålls oförändrad. Enligt Lantbrukskreditsoch LRFs beräkningar bör multipeln bestämmas till 18. Videventuell övergång lill ett nytt återiånesyslem måste Lantbrukskredits utlåningsmöjligheterstärkas för att mindre och medelstora lanlbrukskooperativa föreningar ej skallmissgynnas. Fördet sammanslagna institutet - Företagskredit har utredningenföreslagit en kraftig höjning av aktiekapitalet och garantifonden. Lantbrukskredilsuflåningsmöjligheler har försämrals genom den förelagna sänkningen avkreditramen 1978 . Lånekön vid institutet överstiger f n.400 mkr. LRF vill påtala vikten av en stärkt upplåningsrätt mol bakgrunden avde kapitalbehov som föreligger hos berörda låniagarkalegorier. Som utredningenkonstaterat (sid. 620) kan reversupplåning ske i Lantbrukskredit genom attrespektive enhet inom lantbrukskooperationen pantförskriver säkerheter. Detlaunderstryker det angelägna i att verksamheten vid Lantbrukskredit förstärks dåandra av utredningen föreslagna förändringar av kapitalmarknadens funktionssättmed all sannolikhet ej förbättrar upplåningsmöjlighetema förlanlbrukskooperativa företag. LRF tillstyrker förslaget att den särskildakreditavgiften vid Lantbrukskredit avskaffas. LRFvill även som framgått av föregående avsnitt framhålla sin oro för denbegränsning som utvecklingen i kapitalbildningen vid AP-fonden kommer altmedföra om en ändring eventuellt åstadkommes. Utredningen anför attmellanhandsinstiluten alltmer bör få en inriktning mot andra finansiärer. Idetta hänseende vill LRF framhålla vikten av att förbundets förslagbeträffande försäkringsbolagen beaktas. Förslaget atl ge bankema möjligheterall utge egna obligationer bör enligt LRFs mening bedömas med hänsyn lillobligationsmarknaden i övrigt. LRF vill också underslryka belydelsen av atlmellanhandsinstiluten deltar i uppgiften atl kanalisera kapilal frånutlandsmarknader till företagen. Industrikredii-Förelagskredit är därvid avbetydelse för de mindre företag som ej själva har möjlighet att ta del av dennakapitalmarknad. Lantbrukskredit bör likaledes få möjlighet till upplåning påutlandsmarknaden. LRFhar noterat att utredningen ej funnit anledning att föreslå någon ändring iSveriges Allmänna Hypoteksbanks eller Landshypoteksförening-amas verksamhet.Även om denna bedömning är av institutionell karaktär, bör som påtalats ovan,lånekön vid institutet ses som en brist i kapitalmarknadens funktionssätt. LRFhemställer att institutet medges emissionstillstånd som geren väsentligförbättring av utlåningen. Utredningenanser att Industrikredit och Företagskredit bör slås samman till ett institut,som tillförs ytterligare resurser. Det nya institutet, kallat Företagskredilför att markera en bredare inriktning än på renodlad industri, föreslås ocksåkunna erbjuda mer varierade lånevillkor, anpassade till de individuellalåntagamas behov, och även ta något större risker i sin verksamhet, KF tillslyrkerhär utredningens förslag. Utredningenförordar också att övriga s, k. mellanhandsinslilut, lantbruksnäringensprimärkredit och sekundärkredit saml ochSkeppsfartens sekundäriånekassa parvis slås samman. KF delar denna uppfattning. 1978/79:165 Bilaga 3 248 Vi tillstyrker sammanslagningen av Industrikredit ochFöretagskredit under benämningen Företagskredit. Vi tillslyrker också en ökning av aktiekapitalet i det nyainstitutet. Det erforderliga beloppet får diskuteras mellan aklieägama. Hänsynbör härvid tas till möjligheterna att genom större rörelseöverskotl ökafonderingsmöj-ligheterna. Vi tillstyrker vidare de av utredningen föreslagnaåtgärderna för att öka det nya institutets möjligheter att i sin utlåning tastörre risker. AB Induslrikredit och AB Föreiagskredil Organisationerna tillslyrker ulredningens förslag om ensammanläggning av AB Industrikredit och AB Företagskredit till ett institut,kallat AB Företagskredit. Likaså tillstyrkes en ökning av aktiekapitalet ochatt upplåningsmultipeln fastställes till 15. Det ärenligt organisationernasuppfattning önskvärt alt det sammanslagna kreditinstitutet skall vidga sinlånekrets från nuvarande grupp av medelstora företag till att även i ökad utsträckningomfatta mindre företag. har endast verkat och det ärdärför som också utredningen frarahåller för lidigt atl ullala sig besläml omdess effektivitet. Enligt organisationernas bedömning bör detta speciellakreditbolag ges möjligheter alt utvecklas och vidga sin verksamhei bl.a. isamband med generationsskiften. Som också utredningen framhåller är möjlighetenatt trygga de mindre företagens försöijning med ägarkapital i försia hand avhängigaav beskattningsreglernas utformning. De förslag om förbättringar i dessaavseenden, som framförts i samband med remissen av företagsskatteberedningensbetänkande, måste därför realiseras. Om så sker bör Företagskapital ABkunna spela en aktivare roll och enligt ulredningens förslag medverka till attfå till stånd en godtagbar kapitalstruktur i de företag, där institutetengagerar sig. Ulredningen förordar atl AB Svensk exportkredit ges visslutrymme för kreditgivning utan särskild säkerhet. Denna blancokreditgivningföreslås molsvara av aktiekapitalet. Organisationerna tillstyrkerutredningens förslag dock med den ändringen att kreditgivningen bör kunna uppgåtill av aktiekapitalet, vilket är . Ökadkreditgivning via AB Svensk exportkredit är av speciell betydelse för de mindreoch medelstora företag som i ökad utsträckning söker gå ut på nya intemationellamarknader. investeringsbank AB bedriver en differentieradverksamhei, som omfattar såväl myckel stora krediter som lån till små företag,rörelsekrediter, krediter för investeringsändamål, exportkrediter samt garantigivning.Det samarbete, som har inletts med företagareföreningarna och somhar gett möjligheler atl kombinera direktlån från företagareföreningama medkompletterande lån via Investeringsbanken, har varit till nytta för mångaexpansiva mindre och niedelstora företag. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 249 av värde om denna finansieringsform kan bibehållas mellande regionala utvecklingsfondema och Invesleringsbanken. Enligt organisationemasuppfattning borde Investeringsbankens samverkan med de regionala utvecklingsfondernakunna uigöra ett föredöme för affärsbanker och andra kreditinstitut. Förbundet släller sig tveksamt till raden kreditändamål. Förekomsten av dessa mellanhandsinslilutinnebär risker fören icke marknadsmässig kanalisering av kredilema ochFörbundet hyser den förhoppningen atl de mellanhandsinslilut som ägs av detaUmänna efterhand kan bringas atl upphöra med sin verksamhet. Utredningens förslag om sammanslagning av vissa instituttillstyrkes av Förbundet. 8.23 Föreningen auktoriserade revisorer () Utredningen föreslår att de f n. starkt specialiserademellanhandsinstituten bör erbjuda mer varierade lånevillkor, anpassade till deindividuella lånlagarnas behov, och även ta något siörre risker i sinverksamhet. De parvis samförvallade instituten föreslås slås samman, FARtillstyrker utredningens förslag. I detta sammanhang vill FAR yrka på att möjligheter skapasför mindre och medelstora företag att få lån med längre amorteringstid än 15 åroch som bätire molsvarar avskrivningstiden för de belånade tillgångarna.