prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbundet ifrågasätter om inte en rationeUare uppdelning av de trestatskonsulenternas arbetsområden är att låta dessa saraman-falla medverksamhetsområdena för de tre odlingsinriklade avdelningarna . En sådan uppdelning bör raed tidengenomföras. 1967 ärs riksdagsbeslut angående lantbruksnärandernas organisaiionm. innebar, alt en byrådirektörstjänst inrätiades vid lantbruksstyrelsens Prop.1978/79:136 130 avdelning för trädgårdsärenden. Denna befattningshavare skuUeha till uppgift alt insamla och sammanställa tiUgängliga statistiska data oraträdgårdsproduktionen och dess ekonomiska utveckling inom olika produktionsgrenaroch företagstyper, om Irädgårdsprodukternas avsättningsförhållanden, om importoch export av trädgärdsprodukter m. ra., genomföra vissa statistiska undersökningarsora underlag tUl prognosverksamhet beträffande den fortsatta utvecklingeninom trädgårdsnäringen, följa trädgårdspolitiken i andra länder samt biträdasektionschefen i hans arbete. Arbetsbelastningen på lanlbruksstyrelsens trädgärdsenhethar emellertid hittUls varit så stor, atl möjlighet inte förelegat atl i någonstörre utsträckning fullgöra aUa dessa uppgifter. Därför saknas f. n.bevakning inom flera av dessa för näringens utvecklingsmöjligheter mycketvikliga fält. Förbundet anser, alt lantbruksstyrelsen bör tilldelasresurser, så att en kvalificerad tjänst kan avdelas att hell ägna sig ät attfullgöra här avsedda uppgifter. En alternativ lösning kunde vara, all lanlbmksuniversitetetskonsulentavdelning utökas med en tjänst som slatskonsulent i Iräd-gårdsekonomi.Under /78 fanns där en befattningshavare i IrädgärdsodUngensdriftsekonomi, finansierad genom ett särskilt anslag. En ytterligare motiveringtill alt en perraanent tjänst på området inrättas är, att denne statskonsulentförutom att belysa den strukturella, tekniska och ekonoraiska utvecklingen ikonkurrerande länder även kunde åläggas att följa utvecklingen och sammanställamaterial på den ekonomiska forskningens område. Vissa samordnings- och samråds frågor Utredningen framför vissa förslag i samordnings- och samrådsfrägor,som vi hoppas skall resultera i att praktiska yrkesutövare skaU få ökademöjligheter att framföra näringens synpunkier på rådgivningen. Redan i sambandmed alt specialkonsulenter infördes för den yrkesmässiga trädgårdsodlingen,framförde den dåvarande trädgårdsnäringsulredningen bl. a. följande:"Enligt utredningens uppfattning är det av stor vikt attrådgivningsverksamheten utformas i intim kontakt med företrädare förträdgårdsnäringen. För att trygga näringens raöjligheter att påverkaverksamhetens utformning bör vid lantbruksstyrelsen finnas en rådgi vandenämnd i trädgårdsfrågor, varvid i denna nämnd bl. a. bör ingå re presentanterför näringens yrkesorganisationer". En dylik rådgivande nämnd har också tillskapats inomlantbruksstyrelsen och TRF anser liksom ulredningen, att denna i ökadomfattning bör engageras i de övergripande policyfrågorna och dä framför allt irådgivnings- och stödfrågor. : Utredningen uppger, att detstörsta antalet specialiserade företag finns i distrikt I och där främst iSkåne 1978/79:136 131 samtvidare att förutsättningarna för en långtgående specialisering är sämre iövriga distrikt. Även om delta är generellt riktigt, vill förbundet dock framhåUa,att en betydande specialisering växt fram även i distrikt , där bl. a.Östergötland, län och ingår. Sälunda har i Östergötlandspecialisering skett pä toraat-, kål-, bär- och prydnadsväxtodling raed ERFA-klubbarinora resp. odlingsområden. Enligt fördelningsplanen försvinner inom distrikt tvårådgivningstjänster i allmän odlingsteknik. Däreraot tillkommer enrådgivningstjänst i vardera: odling under glas, ekonomi samt frukt och bär,vilket är positivt. Förbundet finner att minskningen i allraän odlingsteknikbör begränsas till en tjänst. frarahålla att tjänsten som lantbrukskonsulent pä trädgärdsområdetvid lantbruksnämnden i under länga tider har varit obesatt. De sominnehaft tjänsten har dessulom av olika skäl endast stannat nägra år.Förtroendet för rådgivningen har genora detta förhållande minskat och odlarnahar därigenom inte vågat satsa så mycket på trädgårdsodUngen som eljest bordevara raöjligt. Medhänsyn tiU del anförda och Gollands geografiska läge anser förbundet detsynnerligen angelägel alt utöver konsulenttjänsten tilldelas enassistenttjänst. Förbundetstöder förslaget om ändrad distriklsindelning med de fyra nordUgaste länen iett femle distrikt. Förbundet vill också understryka angelägenheten av att detfemte distriktet erhåller ännu en odlingstek-nisk rådgivare. Föratt förbättra bevakningen av forskning och försök föreslår utredningen inrältandelav en stalskonsulenttjänst för grönsaksodling under glas. Förbundet stöder detlaförslag raen viU saratidigt peka på angelägenheten av en motsvarande tjänst i markbyggnadsfrågor.En sådan Ijänsl torde kunna medföra stora besparingar för konsumenterna avträdgårdsanläggningar och en värdefull tillgång tUl rådgivning och servicetill olika kaiegorier trädgärdsanläggare. Förbundetfinner angeläget atl möjligheten till utnyttjande av specialiserade rådgivareinom distrikten förbättras. Krilik har i skilda sammanhang riktats mol attspecialisterna lill övervägande del utnyttjas i de län placeringsorten ärbelägen. TUl en del torde delta vara betingat av kostnadsskäl. Detta innebärsåledes ett väsentligt hinder för ett rationellt utnyttjande av specialisterna.Enligt förbundets mening bör detta avhjälpas genom att de lantbruksnämnder soraär hänvisade till att utnyttja andra nämnders specialister tUldelas medel förtäckande av därmed förenade kostnader. Förbundetanser, att trädgårdsnäringen bör vara bättre företrädd än hittiUs ilantbruksnämnderna. Alldeles särskUt gäller delta ora beslutsfattandet iinvesteringsfrågor i högre grad än hiltills delegeras till näranderna. 1978/79:136 132 CentralorganisationenSACO/SR har översänt remissen till Agrifack för besvarande. Förbundetanser att rådgivningsverksamhetens anknytning till lantbruksverket fungerarväl. Ett fortsatt nära samarbele med och desskonsulentavdelning bör eftersträvas. Utredningensförslag ora en central för trädgärdsrädgivarna i tillstyrkes.Därvid förutsätts att centralen på ett sraidigt sätt kan inordnas ilantbruksverkets organisation och erhåller erforderliga resurser. Förbundetansluler sig till förslagen beträffande rådgivningsdistrikten. Därvidförutsätts dock alt viss hänsyn tUl personliga förhållanden ra. m. kan tas vidplacering av personal pä olika distrikt. Enytterligare delegering av beslutanderätten i slödärenden är önskvärd. Det bördock diskuleras närmare hur denna delegering bör genomföras bl. a. motbakgrund av ekonomirådgivarnas placering. Inuvarande länsprograrrmämnden har som regel ingått representanter förträdgårdsnäringen. Länsprogramnämnderna kommer att ersättas av mera informellaarbetsgrupper och den föreslagna beredningsgruppen bör kunna fungera som ensådan arbetsgmpp. Utredningens förslag på denna punkt tillstyrks därför. F. n.är lantbruksnärandernas reseanslag raycket knappa. Detta medför allvarligainskränkningar bl. a. i rådgivningsverksamheten på trädgårdssidan, som avnaturliga skäl blir relativt "reseintensiv". Problemet ökar ocksågenom längre gående specialisering sora föreslås i utredningen. En utökning av rädgivarkärenraåste därför resultera i minst motsvarande utökning av reseanslaget. Denrekvirerande lantbmksnäranden bör enligt utredningen svara för resekostnaderna.Förbundet tillslyrker delta under förutsättning att detta kan ske genom en förrådgivarna enkel administration, t. ex. genom avräkning internt mellan berörda lantbmksnämnder. Vissareraissinstanser har tagit upp frägor av iniresse för ulredningens fortsattaarbete. SverigeslantbruksuniverstUet: Avslutningsvis vill styrelsen åter-komraa till frågan oraen jämnare lönsamhetsutveckling och därmed ocksä en större trygghet förträdgårdsnäringen. Styrelsen belraklar nämligen detta som en huvudfråga förden framtida samhällspolitiken på trädgårdsområdet. Utan en sådan trygghet kandet t. ex. bli svårt för näringen att dra lill sig det nya kunnande och detnya kapital som tillsammans krävs för att säkerstäUa en fortsatt gynnsamutveckling. StyrelsenvUl dä peka på att en jämnare lönsamhetsutveckling och en 1978/79:136 133 störretrygghet kan tänkas bli uppnådda på flera andra sätt än de som utredningen haranalyserat. Sälundaborde raan enligt styrelsens uppfattning även pröva möjligheterna att införaökade möjligheter tUl resultatuljämning pä företagsnivå av det slag som tiUärapasinom skogsnäringen (skogskonto). Manborde vidare pröva om behovet av ökat stöd i form av speciella driftslån tUlsådana trädgårdsföretag sora råkar i likviditetskris tUl följd av ogynnsara raarknadsutvecklingoch sora därför behöver hjälp till atl ställa om sin produktionsinriktning. Härkan jämföras med insatser sora redan gjorts i samband med"energikrisen". Manborde dessutom ytterligare undersöka raöjligheterna till speciella slabUiseringsätgärderinora varje produktoraråde för sig t. ex. av den typ som utredningen berör iförbigående för fruktodlingen. Styrelsenanser sålunda att frågor av hilhörande typ bör ägnas stor uppraärksamhet i detfortsatta utredningsarbetet. Länsstyrelseni län: För fruktodlare är lönsamhetsvariationerna större än förandra företagare inom trädgårdsnäringen. Delta sammanhänger i avgörande män medfruktodlingens starka beroende av väderleksförhållandena. Denna situation för fruklodlarnabör enligt mening mötas med speciella ätgärder. Det bör förfruktodlarna lämpligen införas ett konto för inkomstutjäraning i likhet medvad som redan finns inom skogsbruket. En sädan ålgärd torde leda till en ökadoch jämnare takt i saneringen av fruktodlingarna. Länsstyrelseni : Utredningen berör frågor rörande samverkan inomträdgårdsnäringen, bäde den primära produktionen och marknadsföringen.Länsstyrelsen vill understryka betydelsen av denna samverkan. Det är förnäringen angelägel med ytterligare effektivisering av marknadsföringen. Det ärdärför värdefullt att utrednmgen skall ta upp distributions- och marknadsfrågori ett särskilt betänkande. Det är viktigt att detta arbele slutförs raöjligt. : LRF anser att de variationer sora finns i fräga omproduktionspriser och importpriser päverkar konsumentpriserna i förvånansvärtliten omfattning. Vi ser därför med tillfredsställelse atl utredningen skallnärmare studera utvecklingen hos priserna från producent till konsument. Utredningenbetonar behovet av en samordnad handel och riksförbundet vill instämraa ibehovet av att odlama ges raöjligheter att utveckla sina kooperativaförsäljningsorganisationer. En del av den nu efterlysta pris- och avsättningsstalistikenskulle bl. a. kunna inhämtas från mer utbyggda trädgårdsekonoraiska föreningar.Vi fömtsätter att ulredningen i sill fortsatta arbete vad beträffarmarknadsföringen bl. a. noterar de stödåtgärder som inom EG står tUl buds viduppbyggande av ekonomiska föreningar. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening: Med utgångs- 1978/79:136 134 punkti ett beräknat konsumtionsvärde av trädgärdsprodukter i konsumtionsledet på 7000 milj. kr. har en sammanställning gjorts av de olika ledens ersättning försina insatser, utvisande för import och svensk produktion 2 200 milj.kr., fördistribution och handel 3 600 milj.kr. och mervärdeskatt 1 200 milj. kr. (s.177). Av konsuraenlkronan går enligt utredningen säledes tillproducenterna (raotsvarande), till distribution och handel och tiUskatt. Hur konsurations-värdct beräknas fraragår inte. Gissningsvis har dettaskett genora en multiplicering av en uppskattad konsumtion per invånare raedbefolkningsstorleken (s. 138). FelkäUorna är i så faU uppenbara enligt våruppfattning är med utgångspunkt från produktion och import konsura-tionsvärdetsannolikt lägre än det angivna, i varje fall ora i konsumtionsvärdet inteinräknas den hemmaproduktion, som handeln inte tar befallning med. Vi skullemed den kännedom vi har om distributionskostnaderna beräkna konsumlionsvärdetav en produktion och import på 2 200 milj.kr. till något i storleken av mindreän 6 000 milj.kr. Men oavsett detta är det är det knappastrikligt att ulan närmare kommentar ange en total procentsats för ersättningentill handel och distribution, eftersom denna varierar högst avsevärt raedhänsyn till olika hanteringskostnader för skUda producenter i ett oenhetligtsortiment. Attfrakt representerar en betydande kostnad för sådana produkler som bl. a. tomat,gurka och frukt, vilka enligt utredningen tUl odlas i och avhandeln skall distribueras över hela landet, är uppenbart. I själva verketligger i handelns insatser man skulle med fog kunna liksom inomtillverkningsindustrin tala om ett förädlingsvärde för handeln ingår enmångfald skiftande, nödvändiga funktioner. Utan anspråk på fullständighet kanvissa funktioner här anges (främst för partihandelsdelen av kedjeföretagen), näraligenbehovsanalys, in-köpsverksarahel, sortimenlssammanställning, förhandlingar,förpackningsutveckling, kvalitetsutveckling, intransporter, kylning/lagring/puts-ning/förpackning,prisinformation, reklam/aktivisering/försäljningsar-bete, reklamationer,transporter från distributions- eller lagercentral till butik, UtbUdning,recept/provsmakningar, inredning i butik/skyltar m. m. osv. HärtiU komraerdetaljistens insatser i fråga ora konsuraent-packning, prismärkning etc. föruiomdel egentliga försäljningsarbetet. Preliminära beräkningar, sora vi låtit göraför enstaka produkter inom grönsaksorarådet, visar en ersättning till odlarenav av konsuraenlkronan. Konsuraentkronans fördelning på olika funktionerbelyser i sin mån ett modernt samhälles organisation för att få fram bra varori läraliga kvantiteter, rikt urval och till skäliga priser. Utredningenskall i fortsättningen behandla distribution och marknadsföring. Att vi pånuvarande stadium uppehåUit oss så jämförelsevis utförUgt vid vad utredningennu i kompriraerad form anfört i ämnet, beror pä att vi som antytts finner detlaägnat att föra in läsarna pä felak- 1978/79:136 135 ligaspär i bedöraning av handelns ersältning. Konklusionen att "tiUdistribution av varorna utgår således merparten av vad varorna kostar konsumentema"påminner tyvärr i sin brist pä nyansering om den vulgärpropaganda, som tidigareförekom i debatten mol meUanhänder sora skodde sig på bekostnad av konsumenteroch producenter. 1978/79:136 136 Proposilionenshuvudsakliga innehåll ....................... 1 Bilaga 1 Anmälan tUlproposition om trädgårdsnäringen såvitt av ser verksamhetsområde .... 3 1 Inledning ....................................................... 3 2 Föredragandens överväganden .......................... 4 2.1 Översikt av förhållandena inomnäringen............ 4 2.2 Riktlinjer för en svenskträdgårdsnäringspolitik..... 8 2.3 Rationaliseringsverksamheten ......................... .. 13 2.3.1 Riktlinjer................................................ .. 13 2.3.2 Statligt finansieringsstöd ....................... .. 14 2.3.3 Statsbidrag tUl energibesparandeätgärder .. 20 3 Heraställan ................................................... .. 25 4 Anslagsfrågor för budgetåret1979/80.................... .. 26 Bilaga2 Anmälan till proposition om trädgårdsnäringen såvitt av ser verksamhetsområde ...... .. 28 1 Inledning ....................................................... 28 2 Föredragandens överväganden ........................... 28 3 Upprättat lagförslag ....................................... 37 4 Heraställan ................................................... .. 37 BUaga2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1977: 975) med tull taxa ................................................... .. 38 Bilaga3 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1978: 51) Svensk trädgårdsnäring:Produktion, rationalisering och internationella förhållanden Bilaga4 Betänkandet (Ds Jo 1978: 13) Svensk trädgårdsnäring: Rådgivning BUaga5 Sammanställning av remissyttranden