prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — om läroplan för m.m. Regeringen föreslår all anta de förslag som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll denna dag. 1 proposilionen läggs fram förslag som berör grundskolansläroplan, sambandet mellan grundskola och gymnasieskola och belygsällningen igrundskolan. Utgångspunkt för förslagen är (SÖ:s) i april1978 överlämnade Förslag till förändring av läroplan och 1973 årsbetygsutrednings belänkande (SOU 1977:9) Beiygen i skolan. Gymnasieskolans språkprogram och inlagningsbestämmelser ärså ulformade att elevemas val i årskurs 6 av altemalivkurser iengelska och matematik och av tillvalsämnen i realiteten blir avgörande förderas senare möjligheler alt välja främst ireåriga linjer i gymnasieskolan. Iproposilionen föreslås att sambandei mellan gmndskola och gymnasieskola skallutformas så, atl olika val i skall ge alla samma möjlighel attvälja studievägar i fortsalt utbildning. Därigenom upphör tillvalsämnen ochaltemalivkurser alt skikta eleverna på olika studievägar. 1 propositionen betonas att jämlikheten i skolan mästeinnebära en rätt lill goda kunskaper och färdigheter. Stor vikt läggs vid altvarje skola söker ge alla elever goda färdigheier i alt tala, läsa, skriva ochräkna. Diagnostiskt material skall ställas till skolomas förfogande för atlvara en hjälp vid fördelningen av insatser och slöd lill olika elever. Ökaderesurser för all möjliggöra arbele i delad klass i basfärdighelsämnen föreslåslillföras skolan. Ökad mångsidighel i innehåll och arbelssäil ses som enlillgång för atl få fler elever alt uppleva skolan posilivi och grundläggainiresse för fortsatt utbildning. Ett fritt studieval betonas. På ulla studierskall eleverna ges tid 1 1978179. 1978/79:180 2 förintressevalda fördjupningsstudier inom de obliguloriska ämnenas ram. Påhögstadiet föreslås dessa studier, som benämns temastudier, uppta avlolv veckotimmar som riktvärde. Påhögstadiet ingår dessutom ell tillvalsblock i det friasludievalet. 1 lillvulsblockel skall vid alla skolor erbjudas ireåriga kurser ityska och franska (B-språk). Storvikt läggs också vid decentralisering. Skolslyrelsen förslås därför få beslulaom vilka kurser som skall förekomma i lillvalsblockei ulöver kurser i B-språk.Sådana kurser kan bl. a. vara kurser i hemspråk eller kurser som innehållermoment frän mer än ell av de obligaloriska ämnena. SÖ föreslås få i uppdrag attsom service till skolorna ularbeta kursplaner för tillvalskursema men ocksålänsskolnämnd, skolstyrelse och reklor kan utarbeta sådana kursplaner.Kursemas längd föreslås kunnu variera från en termin lill ire år. Kursema färej uigöra parallellkurser eller överkurser lill de obligaloriska ämnena. Enviss resursökning, relativt setl siörre vid små högstadieskolor, föreslås föratl fler elevintressen än nu skall kunna lillgodoses. Utövertemasiudier och tillvalsämnen finns för icke timplanebundnaverksamheier, i propositionen benämnda fria aktiviteter. Tillsammans kommerlemastudier, tillvalsämnen och fria aktiviteter att svara för avstudietiden pä högsladiel. Friaaktiviteter föreslås också införas på mellanstadiel genom att dentimplanebundna tiden minskas med tre veckolimmar. Dessulom föreslås atlhemkunskapsmomenl om minst en veckotimme införs på lågstadiet och att tekniskamoment skall ingå i orienleringsämnena också på låg- och mellansladierna. Påhögstadiet föreslås teknik bli obligatoriskt för alla inomramen för orienteringsämnena. Tiden för dessa utökas. Barnkunskap föreslåsockså införas som särskilt ämne med utökad tid till en veckotimme.Musikundervisning föreslås ske i delad klass i ställetför som i helklass . Allemativkursemai malematik och engelska föreslås vara kvar. Genom försöksverksamhet skallfördelar och nackdelar med andra grupperingar utprövas. 1 B-språk föreslåsalternalivkurserna avskaffas fr. o. m. 1985/86. Ändringar i läromedel ochbehovet av ett metodiskt ulvecklingsarbele motiverar en femårig övergångstidfr. Iproposilionen konstateras en stor samstämmighet i remissinstansernas synpunkterpå arbetssätten i skolan. Sä långt möjligt bör ett undersökande ochexperimentellt arbetssätt eftersträvas. Teori och praktik, förklaring ochtillämpning bör varvas. Sambandet mellan skola och arbetsliv bör successivibyggas ut så att den nu påbörjade försöksverksamheten med praktiskarbelslivsorientering under 6- /83 omfattar allakommuner. Ett ställningstagande beträffande arbetslivsorienleringens framtidaomfattning bör göras senasi . Prop.1978/79:180 3 ungdomar mellan 16 och 18 är, den s.k. ungdomsgarantin,föresläs ulökad. Betygsättningi inskränks enligt proposilionen till årskurserna 8 och 9. Betygenskall ges i en femgradig skala, där medelbetyget är tre. Övriga belyg skall gesmed hänsyn till elevemas preslalioner. Någon given proportion för de olikabetygsgradema skall inle finnas. Betyg som grund för urval till fortsatt utbildningskall kompletteras med arbetslivserfarenhet, förutbildning, rangordning avval, upprepad ansökan sumt könstillhörighet. Försöksverksamhet med belygsfriinlagning till gymnasieskolan skall inledas. Frågan om betyg i gymnasieskolanskall utredas av gymnasieutredningen (U 1976: 10). Läroplunensutformning föreslås bli en unnun än . Till en kortfattad allmändel som innehåller mål och riktlinjer, timplaner och kursplaner knyts ettkommenlarmalerial som beskriver allemaliva sätl all arbela. Inom varjerekiorsområde skall ulformas en arbelsplan som blir ell uitryck för denenskilda skoluns ambilioner. lillförsreklorsområdena en särskild resurs för plunering. Läroplanen föreslås genomföras läsårel 1982/83. Prop.1978/79:180 4 Lag om ändring i skollagen (1962:319) Därigenom föreskrives all 9 och 20 c §§ skollagen(1962:319)' skull ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen tydelse Skolslyrelsen skall beakla den allmänna uivecklingen påskolväsendels område, följa skolväsendets lillsiånd inom kommunen och lugaertbrderli-ga inilialiv för au bereda barn och ungdom i kommunenlilifredsställande utbildning. a) i den månsådani ej lillkommer annan enligi besiämmelser som regeringen meddelar ellerenligi beslul som avses i 3 kap. 14 ij kommunallagen (1977:179), ombesörja deangelägenheler avseende skolväsendel i kommunen, vilka äro all hänföra lillförvaltning och verkställighet, b) lillse allverksamheien vid skolorna fortgår enligi gällande föreskrifter, och sörja församordning av och enhetlighet i verksamheien, c) främjapedagogiska försök c) främja pedagogiska försök ochlärarnas fortbildning sann och lärarnas fortbildning, d) verka för samarbete mellan d) verka för samarbete mellan hem och skola. hem och skola sami e) verka för jämsiälldhel mellan kvinnor och mån. skall beakta den allmänna utvecklingenpå skolväsendets område, följa tillståndet i landstingskommunemasgymnasieskola och taga erforderliga initiativ för att bereda ungdom ilandstingskommunen tillfredsställande utbildning i gymnasieskolan.Utbildningsnämnden skall vidare a) i den månsådant ej tillkommer annan enligt beslämmelse som regeringen meddelar ellerenligt beslul som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179), ombesörja deangelägenheler avseende landstingskommunens gymnasieskola, vilka äro althänföra till förvallning och verkställighet, b) lillse, attverksamheten vid landstingskommunens gymnasieskola fortgår enligt gällandeföreskrifier och sörja för samordning av och enhetlighet i verksamheten, c) främjapedagogiska försök c) främja pedagogiska försök ochlärarnas fortbildning Mwf och läramas fortbildning, d) verka för samarbele mellan d) verka för samarbete mellan hem och skola. hem och skola samt e) verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna lag iräder i kraft . Lagen omtryckt 1970:1026. 2 Senaste lydelse 1977:194. 3 Senaste lydelse 1977:194. Prop.1978/79:180 5 Närvarande: slatsminisler , ordförande, ochslalsråden . Mundebo, Wikslröm, , , , ,, , Winlher, De , , , Bondeslam Föredragande: slalsrådet . Proposition om läroplan för m. m. Regeringen lämnade resp. vissauppdrag till (). Uppdragen avsäg dels en läroplansöversyn,dels vissa ålgärder rörande praktisk arbelslivsorieniering inom . SÖ har lämnat Förslag lill förändring avgrundskolans läroplan, I förslagei berör SÖ också den prakliskaarbetslivsorienleringen. Del huvudsakliga innehållet i SÖ:s förslag har av SÖsammanfallals i en till den 16 februari 1979överlämnad promemoria. Sammanfattningen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga I. Efterremiss har yuranden över förslaget avgeits av (),statskontoret, socialstyrdsen, länsskolnämnderna i , ,, , , , , ,, Krisliansiads. , och , ,, , , , , ,Väsiernorriands, Jämilands, Väslerholiens och Norrbollens län, universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), arbetsmarknadsslyrelsen (AMS), ,statens personalnämnd, , , statensinstniii för läromedelsinformation (SIL), brottsförebyggande rådet (BRÅ),gymnasieuiredningen (U 1916:\0), decenlraliseringsulredningen (Kn \915:f)l),jämställdhetskommittén (Ju 1976:08), slatskonirollkommntén (Kn 1976:06),kommittén om vuxenutbildning (U \91S:04), folkbildningsulredningen (U1975:04), omsorgskommittén (S 1977:12), delegationen för ungdomenssysselsättningsfrågor (A 1978:01), statens invandrarverk (), statens Prop.1978/79:180 6 Tjänstemännens centralorganisalion (TCO), Landsorganisaiioneni (LO), Ceniralorganisaiionen SACOISR. Svenska arbeisgivarejöreningen(SAF), Industri- och (SHIO - Familjeföretagen),, , , , , , . Pajala.Kalix, , , . ,, , , , , , Åre,, . , , , , ,, , , , , , . ,, , , . ,, , , , Hallsiahammars, Kimgsörs, . , , Kumla. , , Hallsbergs.Arvika. Karlsiads, , , , , Siorfors,, , , , , , , Marieslads, Töreboda.Tibro. Gölenc, , GiUlspångs, Åmåls, . ,, , , , , , ,. Lerums, Ale, Fårjdanda, , , , ,, Göleborgs, Tanums, Tjörns, Parlille, , , ,, , , , Ysiads, Eslövs, ,, , , , , , , ,, , , , Krisliansiads, Båsiads,, Klippans, , , , , , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , . ,, , , Ålviåabergs. , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,Söderlälje, Siockholms, Solleniuna, , , , ,, , , och kommuner.Landstingsförbundet, Utbildningsnämnderna i , ochVärmlands läns landsiing. (), (), Kommunistisk ungdom (KU), (KDU), Moderata ungdomsförundei (MUF), (), . , FredrikaBremerförbundei, elevers centralorganisation (), Elevförbundel,och Skola (RHS), ().Handikappades ceniralkommillé (HCK), , , Unga 1978/79:180 7 , Sliidlejörbiindel Vuxenskolan, , . ungdomsråd,skolkuraiorers förening. Svenska jörbiindel för specialpedagogik,Biologilärarnas jörening. Föreningen lärare i religionskunskap. Föreningenlärare I samhällskunskap, , . för lärarna i malemaiik,,fysik och kemi.Riksföreningen för lärare i modema språk. Svenska gymnasiiklärarsäUskapei,, Föreningen . Nordiskakidliiisekrelariaiet i samt Svenska naliir-skyddsföreniiigen. Däruiöver har ell slori antal synpunkier i ärendei lämnalsav lärarutbildningsuiredning (LUT 74). skolstyrelser,föräldraföreningar, orgunisalioner, skolpersonal och elever m.fl. En sammanfattning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detiu ärende som bilaga 2. Maj:l bemyndigade dåvarandechefen för ulbildningsdepariementei all tiUkalla sju sakkunniga med uppdragull pröva frågan om betygsättning i grundskola och gymnasieskola. De sakkunnigaantog benämningen belygsulredning. Ulredningen avlämnade i april 1977sitt belänkande (SOU 1977:9) Beiygen i skolan. Ulredningens sammanfattning avsill förslag bör fogas till proiokollei för della ärende som bilaga 3. Efter remiss har yttranden över förslaget avgetts avsocialsiyrelsen, slaiisliska centralbyrån (SCB), () efterhörande av länsskolnämnderna, universitets- och högskoleämbelei (UHÄ), statensungdomsråd, (), 1974 urs lärarulbildningsulredning(U 1974:04) (LUT-74), gymnasieuiredningen (U 1976:10), Svenska kommunförbundei,Landsiingsförbundei. Siockholms, , och , ochVäslerholiens läns landslingskommuner, Boikyrka, , , ,, , , , , , ,, , Gollands. ,, Halmslads, Göleborgs, , , , ,, , , , , , , ochPajala kommuner, Landsorganisaiionen i (LO), Tjänsiemännensceniralorganisaiion (TCO). Centralorganisationen SACOISR, Svenskaarbeisgivarejöreningen (SAF). och Skola (RHS), Elevförbundel,elevers centralorganisation (), ,Husmodersförbundei Hem och Samhälle, , , , , , . ,socialdemokratiska ungdomsjörbund och . Prop.1978/79:180 8 Däruiöver har ell slorl antal synpunkier i ärendei lämnutsav skolstyrelser, föräldruföreningur, organisationer, skolpersonul och eleverm.fl. En summanfatining av remissylirundenu bör fogas lillproiokollei i della ärende som bilaga 4. 1 summunfullningen redovisusyllrundenu i vad de berör grundskolun och inlugningen lill gymnusieskolun. Den förändring av läroplan somjag i delföljande kommer all föreslå bygger på ell förslug från skolöversiyrelsen.Diskussionen kring SÖ:s läroplunsförslug hur varil omfullunde. Även om ellslorl unial remissinstanser unförl kriiisku synpunkier på förslugel föreliggerändock en bred enighel om ull en förändring av läroplan ärnödvändig med hänsyn ull ull beslulal om en reformering avskolans inre arbele. Del är mol denna bakgrund man skall se mina förslag. Jug uvser ull lu upp dels de frågor som behundlus i SÖ:sförslag lill förändring av läroplan, dels de förslag i 1973 årsbelygsulrednings belänkande som uvser betyg i grundskolun och inlugning lillgymnasieskolan. Till övriga förslag i beiygsuiredningens belänkande avser jagatt åierkomma i samband med milt slällningslagande lill gymnasieuiredning-ens(U 1976:10) kommande förslag. I ansluining litl mina förslag angående grundskolansläroplan har jag också funnit skäl atl behandla SÖ:s skrivelse den 10 november1977 till regeringen. I skrivelsen föreslår SÖ bl.a. alt bestämmelser förs ini skollagen (1962:319) om all skolslyrelserna och ulbildningsnämnderna skallverka för jämsiälldhel mellan kvinnor och män. Jag har efter sumråd med chefen förulbildningsdepariemenlel i proposilionen behandlal vissa frågor om slulbelygfrån , avgivet inom och slutlig vuxenulbildning. Jug hurdäremot i det här sammanhanget inte tugit upp de konsekvenser som minu förslugkommer ull få för den kommunala vuxenulbildningens läroplaner pågrundskolenivå. Jag förutsätter au chefen för ulbildningsdepariemenlelålerkommer lill dessa frågor i sambund med behundlingen av förslag frånulredningen (U 1978:04) om vuxenulbildning. För överblickens skull redovisas i ansluining lill deförslag som tas upp lill behundling även vissa förslag som inle fordrar beslulav . De förslug om förändring av läroplan som SÖlagt fram är ett led i en omfattande reformverksamhet. I den har ingåll beslulom skolans inre arbete (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367)och om nyll statsbidrag till gmndskolan m.m. (prop. 1977/78:85, UbU 1978/79:180 9 1977/78:21, rskr 1977/78:260). Vidare har propositionen(prop. 1978/79:159) med förslag till lagom rätt lill ledighet för vissaföreningsuppdrag inom skolan, m.m. förelagts . Reformernas syfte har varit att ge skolan bättremöjligheter alt hjälpa elever med svårigheler, atl bredda konlaklerna mellanskola och närsamhälle och att öka det lokala ansvarei för skolan. Besluten har berört både arbetssättet i skolan och skolansorganisaiion och ledning. De har successivi trätt i kraft. Fr.o.m. innevarandebudgetår lillämpas ett nytl statsbidragssystem med friare resursanvändning.Samtidigt har samlad skoldag börjat införas efter lokala beslut. Enskolledaml-bildning startade , och påbörjades en omfaUandepersonal-lagsfortbildning, som avseraii främja samverkan inom arbetsenheterna. Läroplansförslaget måsle ses i della sammanhang. SÖ harockså inledningsvis i förslagei under rubriken uiveckling tagit uppnägra allmänna principfrågor. Även om dessa ulföriigt behandlades i sambandmed beslut om skolans inre arbete kan det finnas anledningatl åler beröra dem i den mån nya aspekter lillkommil. En ny läroplan är emellertid också ett led i enläroplansutveckling som påbörjades redan på 1940-lalet och fortsatte med 1962och läroplaner (Lgr 62 och Lgr 69). Genom dem har gmnden lagts för alla gemensam nioårig skola, som utgör den självklara utgångspunktenför all fortsatt skolutveckling. Arbetssituationen i skolan växlar mycket starkt mellanolika kommuner, skolor och klasser. Generella omdömen om arbetsmiljö ochresultat blir nästan alllid missvisande. Det finns en stark arbetsglädje ochtrivsel hos många lärare och elever, medan andra upplever mer av besvikelser ochsvårigheter. 1 många fall rör det sig om problem, som man bara kan göra någotåt i den enskilda skolan eller klassen. 1 andra fall handlar del om allmännasamhällsproblem, som hör samman med bosiadsförhållanden och familjesituation.Men del är uppenbart all åtskilliga problem också har att göra med förhållandeninom skolan som fömtsälter cenlrala beslul om ändrad organisation eller fömyaderiktlinjer för att kunna lösas. Det är exempelvis inte lillfredssiällande närundersökningar visar att av de elever som genomgåti årskurs 9inte ens läser och skriver lika bra som genomsnittseleven i årskurs 6. Delmåste vara en rättighet för varje elev att skolgång ha fåttgmndläggande kunskaper och färdigheter. Det är lika otillfredsställande att elever och föräldrarredan när bamen går i årskurs 6 ivingas göra lillval och välja kurser som sedanblir avgörande för elevernas fortsatta siudier och yrkesliv. Ett sådant systemhar i betydande omfattning missgynnat många bam och lett till en påtagligsocial snedrekryiering vid val av yrke och utbildning. Elevernas iniresse för skolan avtar ofta under högstadiet.Skoltröttheten är påfallande hos många. Del är nödvändigt att i betydligtstörre utsträck- 1978/79:180 10 ning än hiuills ta till vura lärurnus men även unnunpersonals kännedom om tonäringur. Den initiativkraft som finns ute pä skolornamäsle utnyttjas för att genom eu mångsidigt och varierat kursutbud fä elevernaull upplevu skolan som meningsfull. Att av eleverna nu lämnargrundskolan med ofullständig utbildning är en utmaning som släller krav påförnyelse av innehåll och arbetssätt i skolan. Au eleverna lillbringar lång lid inom skolun hur i mångafull lell lill un de stär främmande för del sumhälle och urbeisliv där desenare skall verku. Skolu och arbetsliv måsle durt'ör i frumiiden knylus summani belydligt siörre ulsiräckning än vad som varil möjligl hiuills. Del är bl.a. dessa förhållanden som moiiverar deläroplansförändringar jag i del följunde kommer all föreslå. Men ocksä undruåtgärder - ulöver dem som redan vidlagils som en följd uv beslul omskolans inre arbete - är angelägna för att skapa förutsäuning för en positivskolutveckling. Jag avser senare att föreslå regeringen atl föreläggariksdagen förslag om bl.a. skolstorlek och lokalplanering. 1 sammanhangetvilljag också erinra om all den s.k. normgruppen inom ulbildningsdepariemenlelnyligen presenleral en deballskrift. Skolan skall fostra, som är avsedd allligga lill grund för en bred diskussion mellan alla som har anknyining lillskolan. Innan förändringarna av läroplanen behandlas i detalj villjag markera några väsenlliga rikilinjer som bör prägla det fortsattareformarbeiei inom . Några remissinstanser har berört allmänna målfrågor.Enligt TCO kan siarka skäl anföras för en ny diskussion om en gemensammålsättning för hela barn- och ungdomsskolan. Riksförbundei Hem och Skolu (RHS)hur påpekat de motsägelser och spänningur som ligger i den ofta upprepadeformuleringen att skolan skall främja elevens allsidiga utveckling. () har belonal atl hela ungdomsskolan måsle betraktas som en endautbildningssystem. Frågan om mål berör myckel långsikligaproblem. Sedan de nuvarande målen och riktlinjerna för grundskolanursprungligen formulerades har många förhållanden i samhällel förändrais.Framför alli gäller detta arbelslivel och den arbetsmarknad tonåringar möler.Men också kunskapssynen har i viss mån ändrat karaktär och vår kännedom om människansutveckling från barn till vuxen har vidgals. Viklen av atl relalionerna mellanindividuella mål och samhälleis mål klarare ullalas har belo-nats i deballen. Mol denna bakgrund anserjag alt en samlad prövning avmålsättningen för hela ungdomsskolan och en därmed sammanhängande översyn avolika utbildningsformer inom ungdomsskolan är angelägen. Jag kommer senare atl föreslå regeringen atl gegymnasieutredningen i uppdrag att i sitl arbele överväga dessa problem. 1978/79:180 II 2.2 Sambandet mellan grundskola och gymnasieskola När infördes skapades enorganisaioriski sammun-hållen, obligalorisk skolu uv samma längd för allaelever. Del lidigare ur-valssyslemei ersalies av elevernas och föräldrarnasfriu vul uv oliku ämnen, allernulivkurser och linjer. Samiidigi bevurudes enslurk unknyining mellun elevernus vul i grundskolun och deras möjligheler lillvidare siudier i gymnasiel. I årskurs 9 utformades vissa linjer som direklgymnasieförbe-redande. Vissu lillval och allernalivkurser utgjorde förutsäuningför vidare siudier. Den reviderade läroplanen (Lgr 69) innebarmindre förändringar i dena avseende. Kopplingen mellan val av tillvalsämne ochval av senare utbildning upphävdes. Men någon förändring av gymnasieskolan somen följd av della beslul genomfördes inte. Det betyder all en elev som inleläsl franska eller tyska i , i det följande för enkelhetens skullbenämnda B-språk, i praktiken får svårare atl bedriva siudier på vissa treårigalinjer (humanistisk, samhällsvelenskapiig, ekonomisk och nalurveienskaplig)därför all de tvingas atl börja med tvä nybörjar-språk igymnasieskolans försia årskurs. Del val av tillvalsämne men också av allmän eller särskildkurs i engelska och matematik som elever och föräldrar träffar redan då elevengår i årskurs 6 har därför i realiteten stor betydelse. För all senare kunna genomgå exempelvis naturvetenskapliglinje i gymnasieskolan är del en klar fördel om eleven redan i årskurs 6väljer B-språk - även om hans inlressen i övrigi borde ha lell honom till attvälja exempelvis teknik - och han måste ha valt särskild kurs i matematik ochengelska. krävs särskild kurs i engelska förbehörighet till treåriga linjer och till flera specialkurser. Särskild kurs imalematik krävs för tvåårig leknisk linje och för naturvetenskaplig linje ochfyraårig teknisk linje jämte olika specialkurser. 1 B-språk på treåriga linjerbygger språkprogrammet på särskild kurs i . Särskild kurs är dock idetla senare fall inget formelll krav. 1 högstadiets konstruktion fmns således fortfarandeinbyggd en indirekl differentiering av eleverna. Liksom all tidigdifferentiering förstärker den en social snedfördelning. Den missgynnar barnfrän hem utan studielradi-tion. Övergången från en urvalsskola till en skolamed lillval har därför lett lill belydligt mindre social utjämning än vad mångaursprungligen förväntade sig. Det är rikligt, vilkel hävdats i debatten, alt en socialsnedfördelning i skolan innebär mindre olägenheier än tidigare, efiersomockså vissa ivååriga linjer i gymnasieskolan, kan ge allmän behörighel lillhögskolan. Trois detta kvarslår faklum att lillvalssyslemels ochallernalivkursernas samband med gymnasieskolans ireåriga linjer bidragil tillett socialt beting-al urval till en lång rad utbildningar i högskolan. 1978/79:180 12 Del nuvarande sambandei mellan vissa val på grundskolanoch vissa linjer i gymnasieskolan kan därför inle accepleras. Grundskolanmåsle få framiräda som en skola ulformad efter sina egna villkor, inte beroendeuv efterföljande skolformers inträdeskrav och konstruktion. Eleverna mäslekunna välju oliku ämnen, kurser och akliviieier under grundskoleliden ulan atldella påverkar deras senare studiemöjligheier.Därigenom knyls hela grundskolansamman med gymnasieskolan. Detla föruisäiier bl.a. all inlrädeskruven lill deIreårigu linjernu i gymnasieskolan och språkprogrammel pä dessa linjer ändrus.Ell nyll spräkpro-grum bör utformas. Förslag om ett sådant som lillgodoser dekrav jag , presenlerades av SÖ. Det visar på möjligheten alt också förbättraspråkutbildningen i gymnasieskolan. Ett nylt språkprogram breddar dessutomrekryteringen för treåriga linjer. Jug avser alt senare åierkomma till regeringen med förslagom hur språkutbildningen på ireåriga linjer och inlrädeskraven lillgymnasieskolan mer i detalj skall utformas.