prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Rätt till avdrag på grund av avyttring av skogtillkommer t. ex. endasi ägare av jordbruksfastighet. I den fortsattaframställningen förutsätts att den skattskyldige äger fastigheten. Inkomstav jordbruksfastighet skall vid beskattningen i princip redovisas enliglbokföringsmässiga grunder. Redovisning enligt den s. k. kontantprincipen kanemellerlid med slöd av särskilda övergångsbestämmelser förekomma t. o. m. Vid redovisning enligtbokföringsmässiga grunder skall hänsyn las inle bara till kontantatransaktioner ulan dessutom till s. k. balansposter, t. ex. lager, fordringaroch skulder vid beskattningsårets början och slul. Avskrivning på inventarier,som används i skogsbruk, får ske med hänsyn till äriig värdeminskning enligtsamma regler som tillämpas i inkomstslaget rörelse eller enliglrestvärdemeioden. Ominkomsten redovisas enligt bokföringsmässiga grunder kommer värdet av lager avavverkat virke vid beskaiiningsårets in- och ulgång atl 1978/79:204 147 Däremoi för virke pä rot, dvs. den växande skogen, intebetraktas som lagertillgäng. Skogen anses i stället som tillbehör tillfastighet och för skrivas ned endast enligl särskilda regler i KL om avdrag förminskning av den växande skogens ingångsvärde eller minskning i dess ingåendevirkesförråd. Dessa avdragsregler är oberoende av skatlemässigredovisningsmetod. Eftersom den växande skogen sålunda inle räknas somlagertillgång blir värdel av årlig skogstillväxl inle inkomslbeskattal varje ärför sig. Tillämpar denskaltskyldige kontantprincipen skall som bruttointäkt för visst beskatiningsärlas upp under årel erhållna kontanta likvider och värdet av gjorda uttag avandra skogsprodukler än vedbränsle. Endasi intäkter, som har varit lillgängligaför lyftning under beskattningsåret, och värdet av förmåner, som uinyitjalsunder , beakias i inkomstredovisningen. Har den skallskyldige exempelvisupplåtit avverkningsrätt eller säll avverkat virke mot likvid, som är uppdeladpå , inkomstredovisas endast den under beskattningsåret influtna delenav likviden. På samma sätl fär avdrag för driftkostnader i skogsbruket görasendast med belopp som betalats kontant under beskattningsåret. Kostnader föranskaffning av inventarier i skogsbruket för vid kontantmässig redovisning drasav lill den del kostnaden avser anskaffning för atl ersätta inventarier somsålts eller utrangerats. Avdrag får däremot inte göras för kostnad förnyuppsättning av inventarier. 3.2Intäkter och kostnader i skogsbruk Somintäkt av skogsbruk anses försl och främsi inläkt genom avyttring avskogsprodukter (leveransvirke) och genom upplåtelse av avverkningsrätt tillskog (rotförsäljning). Även benefika upplåtelser av avverkningsrätt föranlederbeskattning. Avverkningsrätten betraktas i delta fall som avyttrad genomkontantförsäljning för ell pris molsvarande rättighetens allmänna saluvärde.Värdet av skogsprodukter (utom vedbränsle), som den skattskyldige tillgodogörsig för underhäll eller förbättringsarbeten pä fasligheten eller för egen ellersin familjs räkning, anses ocksä som skogsinläkt. Som sädan intäkt räknas ävenvärde av skogsprodukter som tas ut för atl användas i någon annan av denskaltskyldige bedriven verksamhet. Tidigarekunde avyttring av en skogbärande fastighet ge upphov till skogsbeskaitning.Efter 1976 års omläggning av realisationsvinsibeskatt-ningen kan emellertidnågon beskattning i inkomstslaget jordbruksfastighet aldrig förekomma pä grundav avyttring av skogbärande mark. Enligl 22 § KL för fränbruttointäkt av jordbruksfastighet göras avdrag för omkoslnader som är att ansesom driftkostnader. Till driftkostnader hänförs bl. a. lön till anställd personal,ränta på lånat kapital som nedlagts i fastigheten eller använts för dess drift,kostnader för reparation och underhåll av driftbyggnader, markanläggningar ochinventarier, kostnader för värd och Prop.1978/79:204 148 underhållav skog samt kostnader för virkets huggning, tillredning, utdrivning,flottning m. m. Kostnad för skogsplantering anses utgöra en driftkostnad omplanteringen görs på mark som lidigare varit skogbärande. Kostnad förnyplantering är däremot inte avdragsgill. Har den skattskyldige avyttrat skog,kan avdrag medges för minskning av skogens ingångsvärde eller av skogensingående virkesförråd. Dessa avdragsregler behandlas närmare i det följande.Kostnader för anskaffning av maskineroch andra för stadigvarande bruk avseddainventarier, byggnader och markanläggningar får normalt inle dras av omedelbartulan genom årliga värdeminskningsavdrag. Vid lillämpning av kontantprincipenär emellertid, som lidigare nämnts, avdragsrätten för inventarier begränsadlill kostnader för ersättningsanskaffningar. 3.3Avdrag for värdeminskning av skog Avdragenpå grund av avyttring av skog (avverkning eller upplåtelse av avverkningsrätt),vanligen kallade värdeminskningsavdrag, bygger på en jämförelse mellan å enasidan skogens verkliga värde eller volym efter en avyttring och ä andra sidanskogens för ägarens gällande ingående värde eller volym. Avdrag medges endastom och i den mån skogens värde eller volym efter avytiringen understiger delför ägaren gällande ingående värdel eller volymen. Denavdragsmeiod som utgår från minskningen av skogens värde kallas värdemeiodenoch den melod som utgår frän minskningen av volymen kallasvirkesförrådsmetoden. Förtillämpning av värdemetoden är det nödvändigl att känna lill skogens för ägarengällande ingångsvärde, vilket ulgör skillnaden mellan ägarens ursprungligaingångsvärde och summan av de värdeminskningsavdrag som ägaren åtnjutit vidtidigare laxeringar. För en skogsägare, som inte föll någotvärdeminskningsavdrag, sammanfaller alltså det ursprungliga ingångsvärdet meddet för honom gällande ingångsvärdet. Skogensursprungliga ingångsvärde utgör i allmänhet del värde varmed växande skog kananses ha ingått i fastighetens värde, när ägaren förvärvade fastigheten (punkl7 andra stycket av anvisningarna till 22 § KL). Med fastighetens värde förståsvid köp, byte eller därmed jämförligt föng det vederiag som eriagts förfasligheten. Vid annat förvärv anses fastighetens värde i princip motsvarataxeringsvärdet. Avdragenligl värdemetoden medges då den växande skogens återstående värde efterskogsutlaget understiger det för ägaren gällande ingångsvärdet. Avdrag för däske med belopp som svarar mot skillnaden mellan det för ägaren gällandeingångsvärdet och det återstående värdet. Avdragei för dock inle överstiga vederiagetförden avyttrade skogen. Utredning mäste här göras om såväl ingängsvärdei somvärdet på den skog som finns kvar. För fastighetsägare, som blivit ålagd altbetala likvid enligt 5 kap. 10 § fastighets- Prop.1978/79:204 149 bildningslagen(1970:988, FBLjoch som säljer skog föratt finansiera likviden, gäller docksärskilda avdragsregler. Fastighetsägaren kan i elt sådani fall få avdrag medbelopp molsvarande rotvärdet av den sålda skogen utan alt behöva förebringautredning om skogens återstående värde. Avdragei får inte överstiga nämndalikvid. Värdemeiodenkan belysas med följande exempel. A köper en jordbruksfastighet och avyttrarsamma år skog för . Vid taxering året därpå bedöms alt . avköpeskillingen belöpte på växande skog och all återstående skog vidbeskattningsårets utgång hade ell värde av . Avdrag medges med (70000./. 30 000 =). och av beloppel . blir alltså endast ellnettobelopp av . anses som omplaceringav viss del av det ingående skogskapilalei och beskattas således inte. Detursprungliga ingångsvärdet, som från början var , har därmedskattemässigt gäu ned till . Sisinämnda belopp utgör det för ägarengällande ingångsvärdet. Somnyss nämnts utgår man vid beräkning av del ursprungliga ingångsvärdet normaltfrån fastighetens värde - eriagd köpeskilling eller taxeringsvärdet - vid dentidpunkl då den skaltskyldige förvärvade fastigheten. I fyra fall beräknasemellerlid ingångsvärdet på annal sätt (skyldemansregeln). Del första är dä denskattskyldige fött fastigheten i gåva av make eller skyldeman, som förvärvatfastigheten genom köp, byte eller därmed jämförligt föng. I delta fall ärmakens eller skyldemannens föng avgörande för den skaltskyldiges ingångsvärdepä skogen. Det andra fallel är dä bodelning skett i anledning av makes död ochden efterlevande maken därvid tillskiftats fastighel, som han själv föreäktenskapels ingående eller under äktenskapet förvärvat genom köp, byte ellerdärmed jämföriigt fång. Ingångsvärdet beräknas härvid pä grundval av denefterievandes förvärv genom köpet elc. och inle på grundval av bodelningen. Dettredje undantaget från huvudregeln är då bodelning skett av annan anledning änmakens död och endera maken tillskiftats fastighet, som någon av makarna föreeller under äktenskapet förvärvat genom köp, byte eller därmed jämföriigt föng.Ingångsvärdet beräknas på grundval av förvärvet genom köpet elc. och inle pågrundval av bodelningen. Del fjärde fallet är då den skatiskyldige föttfastighel genom sådan gåva eller sådan bodelning, som enligl vad anförtsutlöser tillämpning av skyldemansregeln, och även den skattskyldiges föngesmanfält fastigheten i gåva av make eller skyldeman eller vid bodelning, somföranleder lillämpning av skyldemansregeln. Beräkning av ingångsvärdet skallidena fall ske som om avverkningen elleravyttringen gjorts av den som närmastföre den skattskyldiges föngesman förvärvat egendomen pä annal sätt än genomsädan gåva eller bodelning. Vid lillämpning av skyldemansregeln föringångsvärdet emellertid inte bestämmas till lägre belopp än del värde varmedväxande skog kan anses ha ingått i del taxeringsvärde som gällde förfastigheten före avytiringen av skogen. Vidlillämpning av virkesförrådsmetoden måste man känna till skogens föf 1978/79:204 150 ägarengällande ingående virkesförråd och virkesförrådets sloriek efter avyuringen avskog. Vid avytiringen medges avdrag med så stor del av ingångsvärdet som svararmot den procentuella minskningen av del ingående virkesförrådet. Del för ägarengällande virkesförrådet avser vad som ålerslär av virkesförrådet sedan avdragskelt för det virkesförråd för vilket ägaren lidigare fött avdrag. Har avdraglidigare gjorts för minskning i ingångsvärde, skall del ingående virkesförrådetanses ha nedgått i samma proportion som ingångsvärdet (punkt 7 fjärde stycketav anvisningarna till 22 §). För skogsägare, som inte fött något avdrag förminskning av ingångsvärde eller ingående virkesförråd, är alltså delursprungliga ingående virkesförrådet att anse som del för honom gällandeingående virkesförrådet. Del ursprungliga ingåendevirkesförrådet utgörs i allmänhet av den växande skogens volym i fast mått påbark när fastigheten förvärvades (punkt 7 fjärde stycket av anvisningarna till22 §). Då skogens ingångsvärde beräknas enligt skyldemansregeln, utgörs delingående virkesförrådet av den växande skogens volym i fasi mått på bark vidden tidpunkt som är avgörande för bedömande av skogens ingångsvärde. Somingående virkesförråd skall alltså i sådana fall inte tas upp det verkligaförrådet vid förvärvet ulan förrådel vid den längre tillbaka liggande lidpunklsom är avgörande för bedömningen av ingångsvärdet. Enligt förrådsmetodensaknar skogsägarens inkomst av skogsuitag betydelse för avdragsberäkningen.Avdraget kan sålunda överstiga bruttointäkten. Det sammanlagda avdragei underinnehavet föremellertid inte överstiga del ursprungliga ingångsvärdet. Förrådsmetodenkan belysas med följande exempel. A köper en jordbruksfastighet och säljersamma år skog på rot för 50 0(X} kr. Vid taxeringsåret därpå bedöms att denväxande skogens volym var 4 000 m vid förvärvet och att . avköpeskillingen belöpte på skogen. Belalning för växande skog har alltså eriagtsmed . per m.Volymen på den växande skogen vid beskattningsårets ulgånganlas uppgå till 3 000 m. Minskningen av förrådet utgör 1 000 m-* och A ärdärför berättigad till avdrag efter . per m eller med sammanlagl 15 000 kr.A beskattas för (50 000./. 15 000 =) . och det för honom gällandeingående virkesförrådet utgör därefter 3 000 m. Densom fött avdrag på grund av avyttring av skog kan medges ytteriigare avdrag omhan återigen avyttrar skog. För avdrag krävs då attskogens värde resp. virkesförråd efter den nya avyuringen är lägre än del förhonom gällande ingängsvärdei resp. ingående virkesförrådet. 3.4Avyttring av växande skog i samband med avyttring av marken Enligtde beslämmelser som gällde års omläggning av realisationsvinstbeskattningenkunde, som tidigare påpekats, intäkt av skogsbruk Prop.1978/79:204 151 uppkommainte bara vid avyttring av skog under innehavsliden ulan ocksä när skogavyttrades i samband med avyttring av marken. Därvid gällde som princip att dendel av köpeskillingen för skogsfastigheien som belöpte på växande skog skulletas upp som inläkl av skogsbruk. Avdrag för värdeminskning av skog fick idetla fall ske enligl värdemetoden, förrädsmetoden eller den s. k.schablonmetoden. Avdraget fick inte enligl någon av metoderna översliga den delav vederiaget som belöpte på skogen. Vidtillämpning av värdemetoden fick den skattskyldige avdrag med beloppmotsvarande det för honom gällande ingående värdel på skogen. Tillämpadesförrädsmetoden medgavs avdrag med den del av vederiaget för skogen som kundeanses belöpa på det för ägaren gällande ingående virkesförrådet.Avdragsbeloppei beräknades alllså här på grundval av det pris per kubikmeterväxande skog som gällde vid avytiringen. Härigenom beskattades endastskogstillväxlen och inle en eventuell värdeökning av del för ägaren gällandevirkesförrådet. Enligl schablonmeioden, som sällan kom till användning, fickavdrag frän vederlaget för den växande skogen göras med elt belopp molsvarandevärdel av del för skogen beräknade minsta producerande skogskapilalei. Deltavärde utgjordes av en multipel av fastighetens skogsmarksvärde enligt senasleallmänna fastighetstaxering. Denlagstiftning som gällde ärs omläggning av realisationsvinstbeskattningenkan sägas ha byggt på principen all skallskyldig, som avyttrade skogbärandemark, skulle ta upp skillnaden mellan vederiaget för skogen och skogensskatlemässiga restvärde som intäkt av skogsbruk. Principen hade emellertidbetydande undanlag. För det första skulle hela köpeskillingen redovisas somintäkt av rörelse om avytiringen ingick i en av den skaltskyldige bedriventomtrörelse. För det andra var skogsbeskattningsreglerna sammankopplade medbestämmelserna om beskattning av realisalionsvinst. Uppkom realisationsvinstvid fastighetsförsäljningen gällde nämligen följande. Var hela vinstenskattepliktig skedde ingen beskattning i inkomstslaget jordbruksfastighet. Vardäremot realisationsvinsten skattepliktig endast lill - någol som alltidvar fallel när fastigheten innehafts minst två är - kunde viss del avvederlaget beskattas som inläkl av skogsbruk. Den skogsinkomsi som i sä fallskulle beskattas fick emellertid tillsammans med den skattepliktigarealisationsvinsten inie överstiga hela realisationsvinsten. Detta innebar altett belopp motsvarande högst 25 9n av realisationsvinsten kunde iräffas avskogsbeskaitning. Vidare gällde den begränsningen all endasi den del avinkomslen av skogsbruk som översieg den skattepliktiga realisationsvinsten logsupp lill beskattning. Den som avyttrade jordbruksfastighet eller del däravsåsom etl led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttrerationalisering kunde dessutom få uppskov med beskattningen av skogsinkomstenenligl förordningen (1959:129) om uppskov i vissa fall med beskallning aviniäki av skogsbruk. Osäkerhelrådde länge om i vad mån skogsbeskaitning kunde förekomma om avyttring avskogbärande fastighet inte medförde någon realisalionsvinst. 1978/79:204 152 1en meddelad dom (RÅ 1974 ref 26) förklarade emellertid regeringsrällenall en sädan avyttring över huvud taget inle skulle föranleda någoninkomstbeskattning. Somframhållits i det föregående innebär bestämmelser för beskattning avrealisationsvinster alt kopplingen mellan skogsbeskatiningen ochrealisationsvinstbeskattningen brutits. Vid avyUring av faslighet kan numeraendast beskattning av realisationsvinst komma i fråga. Som en följd härav harockså förordningen om uppskov i vissa fall med beskattning av intäkt avskogsbruk upphävts. Ietl undantagsfall kan den som avyttrar skog alltjämt fö avdrag enligl någon avde alternativa metoder som tidigare fött tillämpas vid avyttring av skog isamband med avyttring av marken. Delta gäller om skog avyttrats i samband medeller med anledning av au nyttjanderätt eller servitut till mark upplåtits förobegränsad tid [punkt 10 av övergångsbestämmelserna till lagen (1976:343) omändring i KL]. Avyttringav jordbruksfasiighei med skog gav tidigare jämförelsevis sällan upphov tillrealisationsvinst. omläggning av realisalionsvinstbeskaiiningeninnebar i detta avseende en klar skärpning för skogsägarna. Skärpningen berorfrämsi på den skattemässiga behandlingen av medgivna värdeminskningsavdrag.Enligl de äldre reglerna skulle avdrag, som åtnjutits vid avyttring av skog,vid realisationsvinslberäkningen återföras med de nominella beloppen, dvs. Enligl de nya reglerna skall vid återföring avdragen omräknasmed index ur samma indexserie som används vid omräkning avanskaffningskostnaden för fastigheten. Detla medför att avyttring avskogsfastighei ger upphov lill realisationsvinst betydligt oftare än vad somvar fallet tidigare. Den evenluella vinsten är skattepliktig till hela sittbelopp. 1den proposiiion som låg till grund ärs lagstiftning omrealisationsvinster betonade föredraganden (prop. 1975/76:180 s. 150) attövergängen till fullständig realisaiionsvinstbeskauning vid avyttring avskogsfastigheier fick ses som en provisorisk lösning intill dess beskattningenav skogsinkomsier hade blivit föremål för en mer genomgripande översyn. Beslämmelserom uppskov med beskattningen av skogsinkomst finns, som inledningsvis påpekats,i skogskontolagen. Tekniskt är förfarandet utformat så all skogsinkomslernaalltid skall tas upp som inkomst i sedvanlig ordning enligt reglerna i KL.Avdrag för därefter vid inkomstberäkningen ske för belopp som sätts in på ettsärskilt konto i bank; skogskonto, i enlighet med 1978/79:204 153 vadsom föreskrivs i lagen. Kontol är räntebärande. Kontoinnehavaren får göra uttagfrån kontot tidigast efter insättningen och beskattas då för uttagetbelopp. Även ränta på kontot beskattas säsom inkomst av jordbruksfastighet,dock försl i samband med att beloppel tas ut. Uttag för avse hela inneståendebeloppet eller del därav. Deluilag får dock inte understiga . Endastfysisk person, oskiftai dödsbo och familjestiftelse har rätt all utnyttjaskogskontolagens uppskovsbestämmelser (1 §). Sädan rält tillkommer emellertidinle delägare i handelsbolag eller kommanditbolag för någon del av hansbolagsinkomst. Inle heller föreligger uppskovsräti för delägare i oskiftaidödsbo när dödsboet enligt 53 § 3 mom. fjärde slyckel KL skall beskattas enliglbeslämmelserna om handelsbolag. Uppskovsrätlenär beloppsmässigt begränsad uppåt till vad som svarar mot den beräknadenettointäkten av den jordbruksfasiighei från vilken intäkten av skogsbrukethärrör (2 §). Nedåt gäller spärregeln atl insättning som avser vissförvärvskälla för ett och samma beskattningsår inte för undersliga . (3§). Ifråga om varje förvärvskälla är uppskovet för etl och samma beskattningsårbegränsal lill 60 96 av den pä beskailningsäret belöpande köpeskillingen förupplåten avverkningsrätt och 40 96 av den pä beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för avyttrade skogsprodukter och saluvärdet av uttag till egenrörelse. Uppskovsrätlen gäller ocksä för den del av utdelning fränsamfälligheten som härrör frän inläkl av skogsbruk i samfälligheten. Viduttag av skog i samband med fastighetsreglering m. m. gäller ett undantag fränbegränsningen lill viss andel av köpeskillingens slorlek (2 §). Närskattskyldig vid fastighetsreglering tillträtt ny mark och efter tillträdettagit ul skog för alt fö medel lill framlida belalning av skogslikvid, dvs. dendel av likvid enligt 5 kap. 10 § FBL som belöper på växande skog, medges för beskattningsårunder vilket likviden ännu inte förfallit till betalning uppskov med helaköpeskillingen vid roiförsäljning och med högst av köpeskillingen vidavyttring av skogsprodukler. förflutitfrån ingången av det år inbetalning skett,skall banken återbetala inneståendemedel (6 §). Oavsell om uttag gjorts skall dock medlen tas upp till beskattningom den skattskyldige överiåter fastighel, som ulgör den väsentliga delen avförvärvskälla för vilken insättning skett. Delsamma gäller om avtal träffats omöveriålelse eller pantsättning av skogskoniomedel. Taxeringen sker för detbeskattningsår dä fastighetsöverlåtelsen ägt rum eller avtal träffats omöveriålelse eller pantsättning av kontomedlen. Beskallning oavsett ullag skallockså komma lill slånd bl. a. vid skifte av dödsbo och vissa bodelningar 9 §). 1978/79:204 154 3.6Övriga bestämmelser om skogsbeskattningen Genomalt avsätta medel till investeringsfond för skogsbruk enligt lagen (1955:256)om investeringsfonder för konjunkluruljämning kan aktiebolag, ekonomiskförening och sparbank i viss utsträckning åstadkomma uijämning avskogsinkomsterna mellan olika beskattningsår. Fysisk person, oskift dödsbo ochfamiljestiftelse kan under vissa omständigheter med stöd av lagen (1951:763) omberäkning av statlig inkomstskau för ackumulerad inkomst fö inkomst avskogsbruk fördelad . Den särskilda skatteberäkningen kan bl. a.komma i fråga om den skattskyldige drabbats av skador på skogen. Enligtlaxeringskungörelsen (1957:513) skall liggare föras hos överskattskyldiga som har fått avdrag för minskning av skogs ingående värde ellerav ingående virkesförråd (57 § 1 mom.). Liggaren upprättas enligl formulär, somfastställs av , och skall innehålla uppgift om denskaltskyldiges namn, fastighetens beteckning, tidpunkt för förvärvet ochföngels art, minskningen av skogens ingångsvärde och av ingående virkesförrådm.m. 1978/79:204 155 lämnade sitt belänkande kunde beskallning för inkomsi av skogsbrukäga rum inte bara vid avyttring av skog under innehavet utan ocksä i sambandmed avyttring av skogsfastighet. Vid den följande redogörelsen för kommitlénsbelänkande har dock i slor utsträckning de avsnitt som ändringari realisationsvinstbeskattningen saknar aktualitet uteslutits. Motsvarandebegränsning har gjorts vid redovisningen av remissyttranden över kommitlénsbetänkande. 4.2 Kommitténsanalys av skogsbeskattningssystemet enkät som kommittén låtit ulföra framgår bl. a. att reglerna förskogsbeskaltningen framstår som krångliga, svårtillgängliga och kostnadskrävandeatt tillämpa. En huvudorsak till svårigheterna är enligt kommittén att reglernai avgörande hänseenden bygger på faktorer som i praktiken inie kan bestämmasmed den noggrannhet som normall förutsätts för att en inkomsttaxering skall bliriktig. Kommittén framhåller att flertalet poster vid beräkning av inkomsi avskogsbruk grundas på faktiska belopp. Dessa kan deklareras exakt och derasriktighet kan i allmänhel kontrolleras. Däremot är sådana till beloppel sioraoch för slutresultatet viktiga poster som avdrag för värde- ochförrådsminskning i realiteten av mer eller mindre skönsmässig karaklär. Dettagäller trots att dessa viktiga poster ofta är resultatet av ulföriigaberäkningar. Till grund för beräkningarna måste nämligen alltid ligga vissaskönsmässiga bedömanden, även om den ofrånkomliga osäkerheten om resultatelsriktighet kan vara större eller mindre beroende på del underiag som stått tillbuds för bedömandena. Ölägenheterna av denna skönsmässighet har, framhållerkommittén vidare, ökat betydligt sedan tiden för den dåvarande ordningenslillkomsl. Skalteuttaget var nämligen då väsentligt lägre. Kommillénanser vidare all det är otillfredsslällande atl avdrag för värdeminskningibland kan fö ske även på grund av skogsullag som i verkligheten är attbetrakta som löpande avkastning. Som exempel nämns att två personer förvärvarvar sin skogsfastighei av lika beskaffenhet. Med hänsyn till omständigheternaär del lämpligt att skogsullag på vardera fastigheten sker ungefär vart femteår.