prop · G2037 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1978/79: 7 medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll,årsredovisning för för . Skr.1978/79; 7 Skr, 1978/79: 7 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , . Skrivelsemed överlämnande av årsredovisnuig för Medanledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor gav sinmening till känna beträffande redogörelse tiU för den statliga varvskoncemeninnebärande att samma regler bör gälla för sådan redogörelse som förStatsföretag (NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343). I enlighet härmed börårsredovisningen för överlämnas tiU riksdagen.Redovisningen för tiden t. o. m. fogas till protokollet idetta ärende som bilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnarredovisningen för för till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. , auktoriserad revisor ,auktoriserad revisor , auktoriserad revisor ,auktoriserad revisor ,, , vVD Koncernens verksamhet i sammandrag (Mkr)" Rörelseresultat före finansiella poster - varav produkter i arbete Investeringar i anläggningar och skepp Antal anställda på balansdagen ' började sin verksamhet sommoderbolag för de tre varvsföretagen AB , och KariskronavarvetAB vars aktier tillfördes bolaget . Hela verksamhet ide tre bolagen ingår emellertid i koncernens siffror. Siffrorna ochtidigare år utgörs av material hämtat från respektive bolags redovisningar utanbeaktande av koncernredovisningsaspekter. Se vidare not 19. 1978/79: 7 4 Koncemenhar funnits som företagsgrapp sedan den men de flesta avdotterbolagen har varit verksamma . Beslutom att sammanföra alla statliga varvsindustriella företag under ett moderbolagfattades av . Moderbolaget bildades därefter den Ijuli 1977. I den nya koncernen sammanfördes AB , , samtliga med dotterbolag. Detäldsta bolaget inom Svenska Varv är som grandades 1679 ochsåledes har byggt fartyg under . Varvet var från början heltinriktat på att täcka den svenska örlogsflottans behov av underhåll,reparationer, moderniseringar och nybyggen.. Efter andra världskrigetgenomfördes en omorganisation på grund av marinens minskade behov av tjänsteri fredstid. De produktiva enhetema inom örlogsvarvet sammanfördes tillMarinverkstäderna i . inleddes en omstrakturering avverksamheten mot en mer civil produktion. 1961 ombildades företaget till KariskronavarvetAB och blev ett rent civilt varvsbolag i syfte att ytterligare stärka den civilaproduktionsinriktningen. förvaltades aktiema i företaget avFörsvarsdepartementet. 1970 överfördes så tillIndustridepartementet och gick upp i det då nybildade Statsföretag AB.Omfattande investeringar har genomförts i anläggningarna framför allt under1970-talet då i princip ett helt nytt varv byggts upp. UddevallavarvetAB grundades av skeppsredare . Thor-dén. Företaget utveckladessnabbt och var ett av världens tio största varv. 1958 övertogsvarvet av en stiftelse med representanter för staten, stad och fyrastörre affärsbanker. Bakgrunden var att företaget i samband med investeringarråkat i likviditetskris. träffades en överenskommelse mellanstaten och Mek. om att de skulle bli hälftendelägare iUddevallavarvet. Avtalet skrevs men det sades upp av staten i maj1971. Uddevallavarvet blev då helt statsägt som dotterbolag i Statsföretag AB.Under senare år har ett omfattande investeringsprogram genomförts vid varvet,som bl. a. fått en byggdocka för fartyg på upp till 800000 dwt och nyaverkstäder. ABGötaverken grandades 1841 av skotten som en mekanisk verkstad"för förfärdigande af allehanda machiner, redskap och gjutgods utaf jerneller andra metaller". Det första fartyget, ångslupen KÄRE, levererades1847. har i byggts omkring 900 fartyg. Det ursprangliganybyggnadsvarvet vid har förvandlats till ett av störstareparationsvarv. Fartygsbyggandet i har iställetkoncentrerats till , som blev klart . Det1915 grundade Öresundsvarvet i kom 1941 i ägo och blevdärmed den första enheten utanför . Ett av de äldsta företagen iSvenska Varv är i . Varvet kom till ochknöts till 1974. ingick i koncernen ocksåGötaverken , grandat . På industrisidan kompletteradesde tidigare enheterna inom - Ångteknik, Motor och Byggaluminium -1976 med installationsföretaget som är verksamt över helaSverige såväl som utomlands. AB utvecklades successivt till att blimoderbolag i en koncem som till slut omfattade elva större rörelsedrivandeenheter vil- Skr.1978/79:7 5 katillverkade fartyg, utförde reparationer och ombyggnad av fartyg eller bedrevannan industriell verksamhet. Underslutet av försämrades lönsamhet, något som1971 ledde till ett ägarskifte varvid dåvarande tog överföretaget. träffades en överenskommelse mellan regeringen ochSalénrederiema AB om att den ingick somaktieägare i med 9,av aktiekapitalet. Den ökadesdet statliga engagemanget till enligt ett ramavtal mellan staten och SaléninvestAB. övertog AB det 1853 grundade , där nybyggnadsverksamheten kommer att upphöra i början av 1979.Den 1 juli 1977 blev helstatlig. Efterandra världskriget skedde en mycket snabb ekonomisk utveckling främst iVästeuropa, och . Sjötransportema ökade kraftigt och väridensvarvskapacitet expanderade snabbt särskilt i . 1 mitten av 1960-taletkunde ett mindre överskott av varvskapacitet skönjas. Under denna periodbörjade långa redarkrediter bli ett av de avgörande konkurrensmedlen.Finansieringen av dessa blev en snabbt växande belastning för varven och soliditetenförsämrades kraftigt. Densvenska varvsindustrins utbyggnad fortsatte för att kunnatillgodose redamas efterfrågan på allt större fartyg, där de svenska varven föratt kunna konkurrera med de japanska satsade på serieproduktion avstandardfartyg. Underperioden ökade efterfrågan på fartyg i en utsträckning som överstegutbudet, vilket medförde höjda fartygspriser och långa orderstockar förvarven. Denna extremt goda varvskonjunktur blev kortvarig och visade sigefterhand ha varit starkt överdriven. har efterfråganpå fartyg minskat och priserna sjunkit. Den långvarigt svaga fraktmarknadenhar för många redare medfört svårigheter att fullfölja ingångna avtal, vilket isin tur ökat pristrycket på såväl nybyggt som andrahandstonnage. Denjapanska varvsindustrin hade redan tidigare ökat sin produktivitet, bl. a.genom investeringar i nya stora varv, i en sådan utsträckning att relationenmellan de japanska och de svenska produktionskostnaderna kraftigt försämrats.Japan har därefter varit prisledare för den internationella varvsindustrinfrämst vad gäller tank- och bulkfartyg. Detta har ytterligare förstärkt densvenska varvsindustrins strukturproblem. Denkrissituation för de svenska varven som uppkom under 1976-77 krävde ettstatligt ingripande. fastställde därför ett stödpaket för den svenskavarvsindustrin som det beslöts att skullebildas . Staten övertog Saléninvests aktier i , somtillsammans med de helstatliga varven och UddevallavarvetAB sammanfördes till ett moderbolag. Detta fick i uppgift att styra ochsamordna koncernens totala verksam- Skr.1978/79: 7 6 het samt att svara för att de strukturella problemen inom koncemenlöstes på ett rationellt sätt. I samband med att Svenska Varv bildades startades en omstraktureringav AB i syfte att ombilda resultatenheterna Aren-dal,varvet och till aktiebolag. Dennaomstrukturering slutfördes /78 i och med att AB Götaverkenbytte namn till . Götaverkenkoncernen upplöstes därvid ochAB Göiaverkens större dotterbolag överfördes till . Samtidigtbildades ett utvecklingsbolag. SvenskaVarvkoncernen består därefter av moderbolaget samt 14 dotterbolag. Dotterbolagen bedriver sin verksamhet självständigt inomde ramar och med beaktande av de anvisningar som ges av styrelse ochkoncernledning. Styrningen av koncernen sker främst genom att mål, långsiktsplaneroch budgetar för dotterbolagen fastställs och kontrolleras. Moderbolaget ansvarar för koncernensfinansieringsverksamhet inklusive upptagande av lån i dotterbolagen samt förhuvudparten av nybyggnadsvarvens försäljningsverksamhet. Uddevallavarvetsvarar dock självt för sin fartygsförsäljning liksom de mindre nybyggnadsvarvenKarlskronavarvet och . Den ytterligare försvagade sjöfartskonjunkturenoch de fortsatta förändringarna av valutakurserna föranledde, sedan etablerats, en omedelbar revidering av koncemens prognoser t. o.m. 1980 för resulat och kapitalbehov. Dessa nya beräkningar visade pä storanegativa resultat för hela perioden. Efter Svenska Varv AB:s redogörelse för sitt ekonomiskaläge beslöt regeringen att tillsätta en utredning för attkartlägga den svenska varvsindustrins situation och framtid. Utredningen kommeratt resultera i två propositioner till varav den första propositionenframlades och behandlar erforderligt kortsiktigt kapitaltillskott. Denandra propositionen, som behandlar de långsiktiga konkurrensmöjligheterna ochvarvsindustrins framtida straktur, planeras bli framlagd förbeslut under höstriksdagen. Koncernens omsättning uppgick till ' ochresultatet före värdegarantier, bokslutsdispositioner och skatt till -2242 Mkr.Koncernen kan tillgodogöra sig i statliga värdegarantier förproduktion i egen regi, vilket förbättrar resultatet i motsvarande mån. Rörelseresultatet efter avskrivningar men förereserveringar, dvs. resultatet av levererad orderproduktion och upparbetadlagerproduktion värderad till självkostnad, uppgår till . Den negativa marknadsutvecklingen nödvändiggör dock storareserveringar för kundrisker och föriustrisker i pågående arbeten. De fattade besluten att producera fartyg föregen räkning, s.k. lagerfartyg, har genom utvecklingen på fartygsmarknadenvisat sig vara olyckliga. Eftersom marknadspriser för lagerfartygen idagväsentligt ' Samtliga uppgifter omfattar . Skr.1978/79: 7 7 understigersjälvkostnaden, har resultatet belastats med avseende förlustreserveringför pågående produktion. Mot bakgrund av marknadsutvecklingen har tidigareplanerad produktion av lagerfartyg, som mest 18 fartyg, genom beslut under åretytteriigre reducerats med 3 till 9 fartyg. Eftersom dessa beslut i några fallfattats i ett relativt sent skede ingår i förlustreserveringen avseende annulleringskostnaderav förbeställt material. Dessa kostnader understiger väsentligt de kostnaderkoncernen hade åsamkats vid lagerproduktion till rådande marknadspriser. Vidarehar resultatet belastats med avseende reserveringar förkundfordringsrisker och avseende borgensåtaganden. Dessa reserveringarhar gjorts mot bakgmnd av att ett antal kunder på grund av rådande dåligafraktkonjunkturer inte kunnat, och inte heller beräknas kunna fullföljaräntebetalningar och amorteringar av erhållna krediter. Rådande extremt lågapriser på andrahandsmarknaden för fartyg har vidare drastiskt minskat värdet averhållna säkerheter i form av fartygsinteckningar. Valutaförlusterbelastar resultatet med varav är realiserade. Vid bedömning avdenna post bör beaktas att de genomförda svenska devalveringarnagivit förluster på ca . Den stora exponeringen i Sfr samt Sfr-kursenskraftiga uppgång från till per 100 Sfr svarar förresterande belopp. Av totala valutaförlusten svarar för ,för samt Uddevallavarvet för . Rederiverksamheten har påverkat extraordinära kostnader med -genomnedskrivning av eget fartygsinnehav till marknadspris. Somframgår av ovanstående påverkas resultatet mycket kraftigt av gjorda reserveringarför i stor utsträckning orealiserade förluster. Koncernens ovissaframtidsutsikter samt extremt riskfyllda situation har givit styrelsen ochverkställande direktören anledning att i detta bokslut använda jämförelsevisförsiktiga värderingar. I korthet har följande väsentliga värderingsprincipertillämpats: - produkter i arbete har förlustreserveratsmed den bedömda totala slutliga förlusten för respektive objekt värderat tillmarknadspris - dock har reserveringen begränsats till upparbetade kostnader.Detta innebär att en stor del av väntade förluster för färdigställdalagerfartyg tagits i årets bokslut, - eget fartygsinnehav respektiveandelar i fartyg - redovisade som anläggningstillgångar - har värderats tillbedömt marknadspris. Koncernen kan mot bakgrand av bedömd framtidamarknadsutveckling och kapitalförbrukning tvingas reali.sera de förlustriskersom beaktats vid värderingen av fartygsinnehavet, - för samtliga osäkra fordringarhar reserveringar gjorts med skillnaden mellan utestående fordran ochsäkerhetens värde värderat till mar-kadspris. Vid värdering av sådana riskerdär koncemen genom egna andelar kontrollerar rederiet har använts ett beräknatavkastningsvärde som givit något högre värden än marknadspris, - fordringar och skulder ifrämmande valutor har värderats till den lägsta respektive högsta avanskaffningsdagens och balansdagens kurser utan någon form av periodisering.Kvittning av kursvinster och kursförluster har skett i den mån amorteringar avfordringar och skulder i samma valuta ligger inom samma kvartal. Skr.1978/79: 7 Av koncernens resultat före finansiella intäkter ochkostnader. -, svarar de stora nybyggnadsvarven för - enligtföljande: (1131)' 623 (734) 517 (120) -1 (-173) 60 (-36) 11 (-33)-106 (-23) (-46) (84) 10 (-206) -46 (0) -109 (0) -308 (-50) (-25) (84) -98 (-206)-354 Vid en bedömning av och Öresundsvarvets resultatbör beaktas atl dessa enheter haft en gemensam försäljningsorganisation.Fördelningen av order mellan varven har skett av koncernledningen i samarbetemed respektive varv. Dessutom måste beaktas att i och Uddevallavarvetsresultat ingår respektive varvs rederirörelse med - 10 respektive -2 Mkr.Resultatet för och varvets rederirörelser ingår i Zenit. Resterande del av resultatet före finansiella intäkter ochkostnader, -, fördelar sig på följande sätt: (-7) (-70) (-117) ' Siffrorna inom parantes avser 1976. 2 Avser pensionsavsättningar o. dyl. ,koncernmässiga föriustreserveringar , internvinster , ej fördeladeavskrivningar , centrala kostnader , övrigt . Kommentarer till respektive enhet återfinns i den följanderedovisningen av enheterna. Redan när koncernen bildades var soliditeten låg och åretsföriust har mer än förbrukat det egna kapitalet. För att undvikatvångslikvidation erfordras ett kapitaltillskott. I den proposition som offentliggjorts, proposition1977/78:174, för beslut under vårriksdagen föreslås att koncernen tillförstotalt fördelat enligt föjande 1978/79: 7 9 - I som garantier mot kundfordringsriskeroch föriuster på la gerproduktionen att utbetalas i takt med att förlusten realiseras, - kontantkapitaltillskott som utbetalas i takt med att reserveringar förvalutaförluster realiseras, - somkontant kapitaltillskott. Föreslaget stöd ger koncernen ett tillskott till det egnakapitalet med ca utöver förlust. Koncemens prognostiserade föriust uppgår förevärdegarantier, bokslutsdispositioner och skatt till ca . Genomutnyttjande av tidigare beslutade värdegarantier på , kommer dockresultatet att förbättras i motsvarande mån. Resultatprognosen är baserad på följande väsentligaförutsättningar - verksamhetsvolymenvid varven följer de nivåer som fastslogs i föregående varvsproposition(1976/77:139). Eftersom order jämte redan beslutad lagerproduktion inte fyllerdenna kapacitet ingår dessutom i prognosen förluster på produktion avospecificerade objekt alternativt merkostnader för outnyttjad arbetskraft ochandra kapacitetsförluster, - oförändradextremt dålig fraktmarknad med åtföljande låga fartygspriser och fortsattabetydande kundrisker, - fortsatta valutaförändringar med risk förytterligare kursförluster. Detta skulle innebära att likvidationsskyldighet kommeratt föreligga vid Å andra sidan framgår av nu lagdproposition att koncernen, i den kommande proposition som behandlar denframtida strakturen i svensk varvsindustri, föreslås erhålla en soliditet somär lämplig med hänsyn till verksamhetens omfattning. Koncemens likviditet är tillfredsställande.För 1978 förutses dock ett betydande lånebehov som till största delen måsteske i främmande valuta med därav följande valutarisker. har personalfrågoma kommit att spela en viktigroll inom koncernen. De av beslutade produktionsnivåernavid nybyggnadsvarven innebär väsentliga minskningar av antalet anställda. a. av det besväriiga läget på arbetsmarknaden i övrigt har strävanvarit att åstadkomma den nödvändiga personalminskningen genom s. k. naturligavgång, dock med undantag för bolagen i , där varsel har måsttillgripas med anledning av nedläggning av . Den pågående omstraktureringenhar medfört att omskolnings- och vidareutbild-ningsfrågoma kommit i förgmnden.Detta blir också fallet under de närmast följande åren. Personalarbetet inom koncernen är starkt decentraliserat.De 14 dotterbolagen sköter genom sina personalfunktioner självständigt detegna personalarbetet. Den 1976 inledda sammanläggningen av ochGötaverken har satt sin prägel på personalarbetet vid bolagen iGöteborg. Denna samordning jämte nedläggningen av varvsverksamheten vidLindholmen och medför att över 6000 arbetsplatser vid varven i Göteborgförsvinner . Den beslutade produktionsminskningen harunder året medfört uppsägning av ca 270 tjänstemän vid 1978/79: 7 10 bolageni , där också 380 tiänstemän och arbetsledare erbjudits förtidspension. Sammanlagthar antalet anställda inom koncernen minskat med drygt 2 500personer. Endast en mycket måttlig nyrekrytering har skett. På tiänstemannasidanhar externrekrytering varit aktuell endast i undantagsfall och avsett vissaspecialbefattningar. Koncemensframtidsutsikter domineras av problemen på fartygsmarknaden. Under de närmasteåren bedöms kapacitetsöverskottel inom världens varvsindustri bestå med priserunder svensk självkostnad främst vad gäller tank- och bulkfartyg. Möjlighetemaatt med rimlig kostnadstäckning konkurrera internationellt om order på sådanafartyg torde därför vara utomordentligt små. Svenska rederier väntas inteheller tillföra svensk varvsindustri order i enomfattning tillräcklig för att täcka nuvarande produktionsvolym även om statengenom olika åtgärder kraftigt skulle verka för dylika beställningar.Investeringsviljan är i nu rådande situation låg och de närmaste årensutveckling av fraktmarknaderna förväntas ej ändra detta förhållande. Attbelägga nybyggnadsvarven med lönsam produktion av standardfartyg är såledesinte möjligt även om konjunkturmässiga förhållanden kange enstaka lönsamma order på tank-/bulkfartyg. Svenska Varvs produktsortimentmåste därför kompletteras med produkter inriktade på nya marknadsområden därnya problemlösningar eller ny teknik kan skapa konkurrensfördelar som gerlönsamhet. Möjligheterna att med produktion av specialfartyg och med alternativproduktion täcka hela volymbortfallet på standardfartygssidan får dock ansesuteslutna. Produktionsvolymen vid de svenska nybyggnadsvarven måste därförreduceras kraftigt . Denna volymminskning är ekonomiskt nödvändig,trots atl den leder till avsevärda neddragningskostnader och i vissa fall direkt kapitalförstöring. Beslut om dimensionering av nybyggnadskapacitetenförväntas fattas av under innevarande år. Ävenreparationsvarvens framtida utveckling är osäker. Vid en förbättring avsjöfartskonjunkturen efter 1980 torde dock reparationsmarknaden förbättrassnabbare än marknaden för fartygsbyggen. Av stor betydelse för den framtidakonkurrenskraften är också resultatet av det rationaliseringsprogram somGötaverken Cityvarvet har påbörjat. Industribolagensprodukter exklusive fartygsmotorer är föga beroende av sjöfartskonjunktureraa.Götaverken Motor försöker långsiktigt minska beroendet av produktion avfartygsmotorer genom breddning av produktprogrammet till andra produktområdenexempelvis komponenter till den petrokemiska industrin. Inomdet nystartade drivs ett antal affärsutvecklingsprojektvilka tillsammans med varvens eget omorienteringsar-bete bör kunnatillföra koncemen nya verksamhetsfält utanför varvssektom. Ett av de störreprojekten avser pråmbaserade petrokemiska fabriker. Den potentiella marknadenför dylika fabriker bedöms vara relativt god. 1978/79: 7 11 Under1950- och 1960-talen, då den japanska varvsindustrin snabbt byggdes upp,etablerades successivt nya konkurrensmedel vid försäljning av fartyg. Vid sidanav låga priser offererade de japanska varven fördelaktiga betalningsvillkorför att öka sina marknadsandelar. Rederierna erbjöds mot slutet av 1960-taletåttaåriga krediter med ränta. Eftersom denna form avfinansiering var väsentligt billigare för rederierna än lån på den internatonellakapitalmarknaden, ökade leveranskrediterna från varven mycket snabbt. Utvecklingenmed kraftigt ökad kreditvolym och den instabila valutamarknaden orsakade tvåtyper av problem för varven: - stora ränteförluster påkundkrediter, eftersom konkurrensen från ej tillät varven att ta ut marknadsmässigaräntor, - svårigheter att para fordringaroch skulder i samma utländska valuta och med samma förfallotider. Varvenskunder hade som regel sina intäkter i dollar och ställde därför normalt krav påatt teckna nybyggnadskontrakt i denna valuta. Endast i situationer med mycketstark efterfrågan hade varven möjlighet att teckna kontrakt i svenska kronor.Så länge det gällde kreditkontrakt kunde varven dock inte i någotdera falletundgå valutarisker. Dåett kontrakt tecknades i dollar t. ex. före leverans, vilket var en normaltidsrymd, hade varvet med hänsyn till att merparten av kostnaderna togs isvenska kronor valutarisker fram till leverans. Vid leverans kunde denframtida kursrisken elimineras genom att varven tog upp ett motsvarande lån idollar för refinansiering av kundfordran. Togså andra sidan ett kontrakt i svenska kronor hade varvet ingen valutarisk fram tillleverans, men i händelse en refinansiering i kronor visade sig omöjlig, uppstoden kursrisk efter leverans mellan kronor och refinan-sieringsvalutan. Någrakurssäkringssystem för att minska eller eliminera dessa risker fanns ej. Valutarelationernavar dock relativt stabila och risker förknippade medkursförändringar utgjorde inget allvariigt problem för varven. Under1970-talet har bilden drastiskt förändrats med kraftiga förskjutningar mellanolika valutor. Dollarkontraktingångna medförde i många fall stora föriuster genom attdollarkursen kraftigt föll efter det att kontrakt tecknats. För att undvikarisker för ytteriigare kursförluster tecknade varven i den goda marknaden1972-1973 ett stort antal kontrakt i svenska kronor. Detta resulterade i flerafall i att varven gick miste om valutavinster när dollarn senare förstärktesgentemot svenska kronan. av varvens kundfordringar i svenska kronor kunde refinansieras hos svenskabanker och framför allt hos . Den svenska kreditmarknadenvisade sig dock snabbt helt otillräcklig för varvens stora och växlande refinansieringsbehov.Varven tvingades därför att i hög grad utnyttja de intemationellakreditmarknaderna och ta upp lån i främmande valutor. Under1971 och 1972 refinansierade varven sina kundfordringar till en stor del i Sfr.1973 och första hälften av 1974 var varvens upplåningsbehov i utländska valutorlitet i relation till de stora försäljningar som ägt rum under perioden.Varven var överlikvida på grund av storaförskottsinbetalningar. Dåvarven på nytt tvingades börja låna på den intemationella marknadenföll valet för vissa av varven återigen på Sfr. 1samband med upplåningen vidtog speciellt i Götaverken- 1978/79: 7 12 koncernenen konsolidering av låneskulden på så sätt att stora kortfristiga krediterersattes av lån med löptider . Sfr:svärde har nära nog fördubblats jämfört med svenska kronan. Varvens Sfr-lånhar därigenom resulterat i mycket störa förluster eller förlustrisker som giviten genomsnittlig årskostnad på Sfr-lånen uppgående till , varav dennominella räntesatsen svarar för . Nyupplåningav Sfr upphörde och den utestående skulden för de varv som ingåri var då I 800 milj. Sfr. Pågrandval av de risker som Sfr-skulden innebar inleddes en successivavveckling av Sfr-lånen. Underhösten 1977 fattade Svenska beslut om återbetalning av Sfr-låneni snabbast möjliga takt med utnyttjande av de möjligheter till förtidsinlösensom låneavtalen ger.