prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad kommunernaålagts är att inom ramen för den planering som de eljest bedriver ta särskildhänsyn till den aspekt som energihushållning och en säker och tillräckligtillförsel av energi utgör. 1976/77: 129 med förslag till lag om energiplanering, m. m.framhålls (s. 50) bl. a. att del ligger i sakens natur att kommunerna i sinplanering måste ta ställning till hur byggnader, anläggningar m.m., inomkommunen skall försörjas med energi. Detta gäller oavsett om kommunen har ettdirekt engagemang i distribution eller produktion av energi eller inle. Statligt stöd tillbyggandet utgår bl. a. som bostadslån och som lån och bidrag tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Bostadslån utgår enligtbostadslånekungörelsen (1967:552) och bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) för ny- eller ombyggnad av hus till den del det i färdigt 25 Riksdagen1978179. 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 386 skickinnehåller utrymmen för bostadsändamål eller för vissa andra ändamål.Bostadslån utgår enligt 9 a § bostadsfinansieringsförordningen endast underförutsättning bl. a. att huset ansluts till befintlig Qärrvärmeanläggningeller annan kollektiv värmeanläggning, om anslutning är möjlig och det intefinns särskilda skäl som talar mot en anslutning. Bostadslånetsstoriek gmndas på ett låneunderlag som länsbostadsnämnden fastställer.Bostadsstyrelsen utfärdar anvisningar för det. I anvisningarna sägs bl. a. attanslutningsavgift för direkt elvärme inräknas med redovisad kostnad. Enligtförordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder ibostadshus m. m. kan energisparbidrag eller energispariån utgå för åtgärd somsyftar till bättre hushållning med energi eller användning av annat bränsle änolja vid uppvärmning av bostadshus eller hus för vissa andra ändamål. För attbidrag skall utgå krävs att huset innehåller bostadslägenhet som är avsedd attanvändas till årsbostad eller som används och uppvärms under vinterhalvåretutan att vara årsbostad såsom vissa institutionsbostäder och bostäder ianslutning till kursgårdar. Bidrag eller lån utgår inle för hus som är avsettför fritidsändamål. Med bostadshus jämställs anläggning för värme ochvarmvatten som är gemensam för sådana hus. Energisparbidrag och energispariånutgår för bl.a. ackumulering av varmvatten och anslutning av fastighet tillQärrvärmeanläggning. Genomlagen (1976:838) om allmänna Qärrvärmeanläggningar har distributionen avQärrvärme i viss utsträckning blivit lagreglerad. Enligt lagen skall statensindustriverk på ansökan av den som driver en Qärrvärmeanläggning kunnaförklara anläggningen för allmän, om det finns behov av anläggningen frånallmän synpunkt. bestämmer härvid visst område utöver vilkelanläggningens verksamhetsområde inte får utsträckas. Inom detta område kanverket utesluta t. ex. storförbrukare med befintliga uppvärmningsanläggningarsåsom sjukvårdsinrättningar och större industrier beiräffande vilka del redanfrån början står klart att uppvärmning genom Qärrvärmeanläggningen inte medförnågra fördelar därför att de har möjlighet att själva ordna en effektivvärmeförsörjning som inte innebär några nackdelar från allmän synpunkt jämförtmed anslutningsalternativet. Lagengäller endasl för allmänna Qärrvärmeanläggningar. Huvudman förQärrvärmeanläggning är i regel kommunen. Lagen reglerar inte kommunensskyldighet att engagera sig i Qärrvärme utan detta är liksom tidigare en frågasom kommunerna själva kan avgöra. Enligt8 § lagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar har ägare av fastighet inomanläggningens verksamhetsområde rätt att få fastigheten anslulen tillQärrvärmenätet, om fastigheten behöver anordningar för värme saml behovet intekan med större fördel tillgodoses på annat sätt. Å andra sidan är sådanafastighetsägare i princip skyldiga att betala avgift enligt taxa somhuvudmannen fastställer (9 §). Avgifterna får inte överstiga det belopp som Prop.1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 387 behövsför att täcka kostnaderna. Avgifterna skall vidare fördelas mellanfastighetsägarna på ett rättvist och skäligt sätt. Huvudmannen är skyldig attutge ersättning för anläggning för värmeförsörjning som blir onyttig till följdav alt allmän Qärrvärmeanläggning kommer till stånd (16§). Närdet gäller att avgöra om en fastighet behöver anordningar för värme och ombehovet inte kan med större fördel tillgodoses på annat sätt än genomQärrvärmeanläggningen skall enligt uttalande i förarbetena (prop. 1975/76: 149)objektiva grunder tillämpas. Det är fastighetens belägenhet, användningssättoch möjlighetema atl lösa uppvärmningsfrågan på fördelaktigare sätt än medQärrvärme som skall läggas till gmnd för bedömningen. Fastighetsägarens egenuppfattning saknar självständig betydelse. Även om fastighetsägaren avstår frånatt begagna anläggningen kan han åläggas att betala avgift. Tvistermellan huvudman och fastighetsägare skall prövas av statens va-nämnd, som ävenprövar motsvarande frågor enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar. Yttrandenöver betänkandet (Ds I 1977:9) Restriktioner för uppvärmning med elradiatorerhar avgetts av kammarrätten i , , ,, , överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF), , , statens råd förbyggnadsforskning, , statens planverk,statens va-nämnd, statens industriverk, , styrelsen förteknisk utveckling (STU), länsstyrelserna i , , Göteborgsoch , , och , delegationen (11975:02) för energiforskning, energisparkommittén (1 1974:05), AB Atomenergi,AB Järnkonst, AB Takvärme, Backer elektro-värme AB, Centrala driftledningen(CDL), Centralorganisationen /SR, , (), , , , , ,, , , , , ,, , , , , Ystads, Ömsköldsviks och Östersundskommuner. användning (FERA), , . Hyresgästernas Sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), (),i (LO), . Riksförbundeteldistributörerna REL, . 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 388 ,allmännyttiga bostadsföretag , ,, villaägareförbund.Tjänstemännens centralorganisation (), VVS-information, och "", Svenska elgrossist . Länsstyrelseni har överiämnat ett yttrande från Göteborgsstadskontor. i har överlämnat yttranden frånMellersta Kraftverk och handelskammare. Näringslivetsbyggnadsdelegation och Näringslives energidelegation har överlämnat ettyttrande från . Ettstort antal remissinstanser avstyrker eller ställer sig tveksamma tillutredningens förslag. Förslagen avstyrks således bl. a. av statens planverk,statens industriverk, och en del länsstyrelser. Fleraremissinstanser anför att valet av värmesystem bör kunna styras av kommunernapå frivillighetens väg genom nuvarande lagstiftning på området och kommunernasplaneringsansvar i energifrågor. Många av de remissinstanser som avstyrkt ellerställt sig tveksamma till den föreslagna lagstiftningen anser att utredarensintentioner kan nås på ett enklare sätt än att en särskild lagstiftning skallbehöva tillskapas. Ett antal remissinstanser anser att förslaget, om detgenomförs, kan leda till ökat oljeberoende. Byggnadsstyrelsenanser att val av uppvärmningsform är en viktig del av den framtidaenergipolitiska planeringen. Detta framgår bl. a. av gällande lagstiftning omkommunal energiplanering, lag om allmänna Qärrvärmeanläggningar samtbyggnadslagstiftningen. I flera yttranden harbyggnadsstyrelsen diskuterat frågan om val av uppvärmningssystem. Verket hardärvid förordat en restriktiv inställning från statsmakternas sida mot elvärmesom uppvärmningsform. anvisningar ansluter också väl tillden grundsyn som redovisas i direktiven för elvärmeutredningen. påpekar att en ändrad inriktning av bostadsproduktionen motflerfamiljshus skulle ge det bästa resultatet ur miljösynpunkt om enbegränsning av el anses önskvärd. Frånberedskapssynpunki anser ÖEF alt det är angelägel att anläggningar föruppvärmning av bosläder m. m. utformas så atl omställning kan ske tillanvändning av inhemskt bränsle i händelse av minskad eller utebliven tillförselav importbränsle. Varje ålgärd som medger ökad flexibilitet iuppvärmingssystemen är värdefull från beredskapssynpunkt. Restriktioner ianvändningen av direktverkande el verkar i denna riktning. 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 389 Arbetsmarknadsstyrelsenlar inle ställning till de tekniska lösningar utredningen föreslår. Styrelsenunderstryker betydelsen av att med en långsiktig energiplanering och fungerandeenergiförsöijning främja en stabil utveckling på arbetsmarknaden. Byggforskningsrådetavstår också från att gå in i den föreslagna lagstiftningen. Rådet finner detvara lämpligt att anpassa den av utredningen föreslagna lagstiftningen tillfrågor som behandlas i den pågående utredningen vidstatens planverk. har en liknande uppfattning och anser attinga beslut skall fattas innan planverkets utredning föreligger. begränsar sig i sitt yttrande i huvudsak till synpunkter pålagförslaget och dess innehåll. har sålunda - med hänvisning tillden avgränsning av utredningsuppdraget som direktiven anger -inte funnitanledning att ta upp näriiggande principiella frågeställningar av stortintresse såsom val av uppvärmningsform med hänsyn till angelägenheten av godenergihushållning, beredskapsaspekter, angelägenheten av flexibilitet,anpassning av värmesystem till nya energikällor etc. Även planverket erinrar omregeringens uppdrag till verket att närmare utreda frågan om anpassningsbaravärmesystem. anserdet inte meningsfullt att yttra sig över lagförslaget utan att taställning till om restriktioner för uppvärmning av elradiatorer bör införaseller ej. Därvid bör enligt verkets uppfattning dels motiven för restriktionemaanges, dels den eventuellt eftersträvade effekten kvaniifieras, innan lämpligform för restriktionerna bestäms. Om restriktioner för uppvärming skallgenomföras bör det enligt verkets uppfattning ske på andra vägar än genom denföreslagna lagstiftningen. Energisparkommitténhar i sitt yttrande behandlat energihushållningsaspekter sedda på kort ochmedellång sikt och endast ytterst summariskt berört frågor somberedskapsaspekten vid olika krisfall, miljökonsekvenser eller inverkan påsysselsättningen inom de berörda branschema. Aktiebolaget i målsättningen att begränsa direktverkande elvärme inom områden därQärrvärme eller liknande system är lämpligare alternativ och anser det varaangeläget att effektiva styrmedel utvecklas for detta ändamål. Utredaren hardock ej bedömt åtgärdens önskvärdhet med hänsyn till andra mål förenergipolitiken, exempelvis ett minskat oljeberoende, eller med hänsyn tillför- och nackdelar med olika uppvärmningsformer ur konsumentens synpunkt medalternativa antaganden om framtida energipriser. Lagstiftning, kommunalavärmeplaner, utformning av byggnormer samt taxepolitik är olika styrinstrumentsom syftar till atl tillsammans få en ändamålsenlig inriktning till stånd förval och utformning av uppvärmningssystemet. Del är av största vikt att dessastyrmedel koordineras och får samverka för att kunna uppnå den allmännaenergipolitiska målsättningen. 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 390 SACOISRfinner att inga besparingseffekter på oljeförbrukningen kan uppnås i ett förbudmot elradiatorer utöver de restriktioner som f n. gäller på grund av denkommunala planeringen. Tvärtom framtvingar ett förbud investeringar ikomplicerade system med sämre verkningsgrad och reglerbarhet. framhåller att det är fel att stifta en lag somförbjuder användningen av en energiform som i och för sig kan produceras ierforderlig mängd inom landet utan oljeimport. finner att det f n. råder stor osäkerhet om den framtidaenergiförbmkningen. Det förefaller därför inte särskilt angeläget att snabbtinföra en ny lagstiftning som enbart riktar sig mot en speciell form avuppvärmningsanordningar. IVA framhåller att decentrala avsnitten i dagens svenska energidebatt, dvs. frågan om kärnkraftensroll och möjligheten att utnyttja inhemska energitillgångar direkt berörfömlsältningarna för den föreslagna lagen. Även om denna enligt uiredarenendast väntas leda till en marginell minskning av elförbrukningen föruppvärmningsändamål kommer lagen med stor sannolikhet att få icke önskvärdabiverkningar. LO finner en ny lagknappast motiverad. Man skulle genom ett förbud i vissa områden utestänga ettalternativ som trots högre energiskatt på el ter sig ekonomiskt mestfördelaktigt. TCO framhåller att delviktigaste problemet f. n. är att minska oljeberoendet. Från såväl miljö- ochsäkerhetssynpunkt som ekonomisk synpunkt bör därför i framliden både el ochvärme produceras i slorskaliga kraftverk. Detta gäller oavsett omkraften produceras av fossila bränslen, kärnenergi eller förnyelsebaraenergikällor. Därmed kommer mycket elkraft att stå till buds ochenergidistributionen bör följaktligen ske genom Qärrvärme och el. Det finnsenligt TCO ingen anledning att motverka elproduktion och eldistribution. Vattenfallsverketfinner det vara angeläget att klarlägga om den allmänna energipolitiken kommeratt förändra leveransförhållandena för de olika energibärarna på ett sådantsätt, att elradiatorer skulle bli oförmånligare relativt övrigauppvärmingsmetoder f n. Verket har gjort en analys av den sannolikaframtidsutvecklingen för de aktuella, alternativa uppvärmningssystemen försmåhus. Med de gjorda antagandena blir energitillförseln för nytillkommandesmåhusbebyggelse lägst för elradiatorer, om elproduktionen fortsättningsvis kanbaseras väsenlligen på kärnkraft eller mottryckskraft. Om elproduktionen, motgällande utbyggnadsplaner, baseras väsentligen på oljekondens, ger Qärrvärmenden lägsta energitillförseln vid tät småhusbebyggelse, medan däremot denindividuella oljeeldningen ger lägre energitillförsel vid glessmåhusbebyggelse, dock i form av 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 391 Fjärrvärme och elradiatorer ger i detta fall ungefär sammaenergitillförsel. Medhänvisning till analysen finner vattenfallsverket att det från energi-politisksynpunkt inte finns anledning att principiellt förbjuda elradiatorer. Sannoliktkommer detta uppvärmningssystem att vara förmånligare än Qärtvärmen för dendominerande delen av småhusbebyggelsen även vid begränsning avkärnkraftutbyggnaderna. Om elproduktionen baseras på kärnkraft ger elradiatorerde lägsta kostnaderna för praktiskt taget all småhusbebyggelse. Även för detalternativ, att kondenskraftproduktion blir avgörande för elvärmenskonstnadsnivå ger denna lägre kostnader än Qärrvärme för individuella småhus.Den vattenburna elvärmen ger högre kostnader än elradiatorer men dock ej högreän för den individuella oljeeldningen, då hänsyn ej tas tillenergibeskattningen. uppfattning bör huvuddelen av bostäderna uppvärmas med elenergi elleranslutas till Qärrvärme. Flexibiliteten för utnyttjning av olika energikälloråstadkoms därvid främst genom användning av lämpligt bränsle iproduktionscentralema hos dessa system och ej genom förändring av de enskildabostädemas uppvärmningssystem. Föratt hålla möjligheten öppen att anpassa bostädemas uppvärmning till eventuellahelt nya uppvärmningsmetoder bör emellertid bostäderna planeras på ett sådantsätt, att en framtida ombyggnad av uppvärmningssystemen underlättas. Det ärsåledes möjligt att till relativt begränsade kostnader byta ut elradiatorertill ett vattenburet system anslutet till Qärrvärme. Vattenfallsverketpåpekar att elvärmen ger en betydande frihet åt planeringen avbostadsbebyggelsen. Elvärmen kan, i motsats till Qärrvärmen, utan försämring avenergihushållningen användas även i glesare bebyggelse. ställer sigalla energibesparande åtgärder fördelaktigare för elvärmda bostäder, medanenergihushållande åtgärder blir mindre ekonomiska vid anslutning tillQärrvärme. Det är bl. a. mot bakgmnden av dessa förhållanden angeläget attåtgärder ej vidtas som försvårar användningen av elvärme för småhusbebyggelse.Sannolikheten för att en ombyggnad överhuvudtaget behövs är liten för detdominerande småhusbeståndet. kan det inte anses osannolikt att dagensvattenbuma system även måste byggas om för att anpassas till de framtidaförhållandena. Mot denna bakgrund ter det sig helt omotiverat att införa ettprincipiellt förbud mot elradiatorer för småhusbebyggelse. STUpåpekar alt de uppvärmningssystem som används samtliga innebär ettslöseri med resurser som knappast kan accepteras . Det är därförangeläget att försöka finna acceptabla alternativ. Att i nuvarande läge väljaut ett enstaka system och förbjuda detta är knappasl motiverat även om detsystem man förbjuder är något sämre än övriga. Valet står egentligen intemellan el eller olja för uppvärmning utan mellan olika typer av värmepumpsystemeventuellt med el eller olja som drivmedel. Uppvärmning med vanligaelradiatorer innebär visseriigen stora för- 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 392 lustermen systemet har den fördelen att investeringen i varje hus blir liten, vilketinnebär liten kapitalförstöring den dag man måste byta system. Från dennasynpunkt kan man ifrågasätta om det inte vore riktigare att t. v. förbjudaQärrvärme för att inte binda stora belopp i anläggningar som kanske visar sigolämpliga . Inom energiforskningsprogrammet pågår ett flertalprojekt med syfte alt ge underlag för val av framtida uppvärmningsmetoder. Deresultat som kommit fram är emellertid ofullständiga och måstekompletteras innan de kan användas som beslutsunderiag. STU har under hösten1977 undersökt möjligheterna att påskynda detta arbete och funnit att dettorde finnas goda fömtsättningar för att få framett användbart underiag för jämförelse mellan olika uppvärmningsalternativ.Att avvakta detta underiag innebär en i detta sammanhang obetydlig fördröjning. STUvill därför föreslå att man avvaktar med lagstiftning med förbud mot användningav elradiatorer och i stället intensifierar arbetet med att fömtsättningslöstbelysa vissa frågor på uppvärmningsområdet. finner att förslaget för bmkaren innebär stor trygghet eftersom vattenburna(eller luftburna) värmesystem ger större frihet och flexibilitet vid val avenergikälla. Full handlingsfrihet för producenterna fås, nu och ,om man hos nyttjaren av energi för uppvärmning väljer vattenbuma värmesystem.Förbundet hänvisar också till att forskning och utveckling i viss mån redan harframbringat lösningar, som bygger på fömyelsebara energikällor, vilka ärlämpade för lokal användning. pekar också på utvecklingen mot allt mer energisnålt byggandeoch det pågående arbetet för att ta tillvara bl. a. sol-och jordvärme,vindkraft och s. k. spillvärme. Utformningen av värmesystem blir beroende avdenna utveckling. Energisparkommitténanser alt flexibla uppvärmningssystem för småhus ej endast får begränsas tillutbytbarhet mellan vattenburen elvärme och Qärrvärme. i ett längretidsperspektiv och mot bakgmnd av att de hus som byggs har en livslängdav bör - så långt möjligt är förberedelser för utnytQande av deförnyelsebara energikällorna vidtas. FERA framhåller attdirektverkande elvärme och Qärrvärme är varandra kompletterandeuppvärmningssystem, som beroende på ett antal fakiorer har sina givna områden.Direktverkande elvärme med elradiatorer har en rad fördelar som andra uppvärmningssystemsaknar. Sådana uppvärmningssystem synes därför uppfylla alla rimliga anspråkpå rationell elanvändning. ger uttryck för enliknande uppfattning och anser all den direkia elvärmen även i fortsättningenhar och bör få ha ett belydande användningsområde. Elvärme bör inte ses som enkonkurrent till Qärrvärme eller framlida solvärmesystem m. m. Den samhällsekonomisktbästa lösningen, som även bidrar till ett minskat oljeberoende, är enkombinalion där avvägningen ej bör slöras genom en med nödvändig- 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 393 Föreningen ser positivt på möjlighetema att övergångsvisanvända vattenburen direkt elvärme i avvaklan på Qärrvärmeanslutning där sådanmed stor sannolikhet kan förutses inom rimlig tid. 3.4Behovet av särskild lagstiftning ÖEFpåpekar att utredningen inte har haft i uppdrag att ta ställning till frågan omuppvärmning med elradiatorer bör begränsas eller ej utan endast att föreslå lämpligaformer för att åstadkomma en sådan begränsning. Mot lagförslagets utformningsom sådant har överstyrelsen ingen annan invändning än att den administrativahandläggningen synes bli relativt komplicerad, varför ett förenklat förfarandesynes böra övervägas. Med hänsyn till den energipolitiska anknytningen synesdet enligt överstyrelsens mening vara motiverat att ifrågavarande bestämmelsertas in i en särskild lag. uppfattning saknas motiv för restriktioner för uppvärmning medelradiatorer, om inte beslut fattas om att snabbt avveckla kärnkraften. Länsstyrelseni har intet att erinra mot i utredningen föreslaget förbud motelradiatomppvärmning inom vissa områden. Förbudsområdenas anknytning tilldetaljplaneområden samt prövningsförfarandets samband medbyggnadslovsprövningen föranleder inte heller någon erinran. Därmed ställerlänsstyrelsen sig tveksam till den lagtekniska lösning utredningen valt. Med utgångspunkt frånsamhällsplaneringen i övrigt vill ifrågasätta om en särskild lagför reglering av elradiatomppvärmning erfordras. De sektorintressen somrepresenteras av energipolitiska målsättningar inom plan- och byggnadsväsendettorde få en betydligt vidare omfattning än den utredningen berört.Detta förhållande synes i första hand tala för en utbyggnad av lagen omkommunal energiplanering för reglering av energiområdets sektorintresse. Reglerför tillgodoseendet av dessa intressen inom plan- och byggnadsväsendet bördärutöver införas i del nya förslag till bygglag som är under utarbetning.Härutöver skulle råd och detaljbestämmelser kunna införas i svensk byggnorm påsätt som skett ifråga om andra lekniska anordningar inom byggandet. Länsstyrelsenär sålunda inte beredd att tillstyrka ett genomförande av det framlagdalagförslaget i nuvarande utformning utan vill i stället föreslå att dettaöverses i nära anslutning till pågående arbete med förslag till den nyabygglagen. Inteheller planverket, industriverket, vattenfaUsverket, , , m.fi. remissinstanser ar)ser delvara motiverat med en särskild lag. 1 länkonstaterar att lagen kommer att få en liten praktisk betydelse. Mot dennabakgrund finner att en lagstiftning om förbud mot elradia- 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 394 torerär tveksam med tanke på det administrativa merarbete en sådan lag medför för dekommunala planeringsorganen och de statliga gransknings-instanserna. har kommunema goda möjligheter att styra val utav uppvärmningsform genombebyggelseplanering, genom lagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar, lagen omkommunal energiplanering och ellagen. Liknande synpunkter framhålls också avFERA som anser att den föreslagna lagstiftningen är onödig. Riksförbundeteldistributörerna REL finner att utredarens intentioner bör kunna tillgodosesgenom tilläggsdirektiv för kommunerna i deras egenskap av ansvariga förenergiplaneringen. LO har en liknande uppfattning. framhåller att lagen bör genomföras om statsmakternaönskar att mera direkt styra utvecklingen på uppvärmningsområdet mot enminskad elanvändning och i stället med vissa förbehåll styra utvecklingen motmer flexibla vattenbuma system. Om avsikten är att förstärka kommunernasposition, allmänt och i fullföljandet av den kommunala energiplaneringen synesbehov av lagen f n. inte föreligga. Energisparkommitténanser att förslaget har en oviss inverkan ur energisparsynpunkl och finnerdärför den föreslagna lagstiftningen f n. inte motiverad. Nuvarandelagstiftning som berör energihushållningen torde stimulera till att en önskvärdQärrvärmeutbyggnad kommer till stånd. Dessutom bör de förbättradefinansieringsvillkoren för Qärrvärmeanläggningar ha en positiv inverkan. Omsärskild återhållsamhet gällande elenergi för uppvärmningsändamål måsteiakttagas, torde det likväl vara för tidigt att en ny lagstiftning införs innanerfarenheter vunnits från omnämnda lagstiftning samt från de förbättradefinansieringsvillkoren för Qärrvärmen. Av dessa skäl vill därförenergisparkommittén förorda att frågan om restnktioner för uppvärmning medelradiatorer bör behandlas först .