prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Avtaletförlorar sin giltighet om ej den godkänner detsamma senast1979-06-30. Sådant godkännande är i sin tur avhängigt danskt godkännande avtransitering av gasen genom . Regionaldistribution och marknadsföring av gasen i utreds av regionaladotterbolag till . Ett av dessa, AB , har förberett distributionoch marknadsföring i av gasen från . Dennarapport omfattar huvudsakligen Swedegas redovisning till Industridepartementetom fömtsättningama för en naturgasintroduktion baseradpå . Denekonomiska utvärderingen visar att oljepriset i i utgångslägel ligger påungefär samma nivå som naturgaspriset i enligt . Denkapilaliserade merkostnaden för gas jämfört med olja kan därför mycket grovtanges som investeringen för rörledningen till den del dennabelastar projektet i form av transportavgifter. Denna investering uppgår tillstorleksordningen . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 315 Enligtmer detaljerade beräkningar baserade på antaganden om enreal kalkylränta på och en real oljeprisstegring på /år underkalkylperioden, , blir merkostnaden vid ensamhällsekonomisk bedömning av naturgasprojektet jämfört med fortsattoljeanvändning. Uttryckt i lågsvavlig eldningsolja 4 motsvarar detta, idagsläget, /Gcal (eff) eller ca /m. Samtligasamhällsekonomiska "intäkter" är inte gripbara vid försäljning avgasen till kunder. Kunder med samma uttagsvolym gas men med olika alternativbränslekostnad fömtsattes t. ex. betala samma pris för gasen. Det verkligamedelsbehovet för stöd av gasprojektet blir av sådana skäl större än denberäknade samhällsekonomiska merkostnaden. För att klarlägga detta harsärskilda medelsbehovsberäkningar utförts på företagsekonomiska grundvalar.Ett antal alternativ presenteras. Gmndalternativet -med kommersiellfinansiering av investeringsbeloppet - visar ett till nuvärdeuträknat stödbelopp på . Mot detta belopp kan ställas gasintäkternamed ett nuvärde under samma period uppgående till ca 10000 Mkr.Uttryckt i lågsvavlig eldningsolja 4 motsvarar stödbeloppet ca /Gcal(eff) eller ca /m. Internationelltbmkar kalkyler för naturgasprojekt baseras på 25 å leveranser trots attbindande leveransavtal i allmänhet ej finnes för så långa perioder.Utvärderingen av ekonomi har emellertid baserats på leveranserav naturgas . Kalkylen utgår från att Swedegas endera utnyttjaroptionen i om oförändrade leveranser efter 1993, dåleveransavtalet upphör, eller att Swedegas inköper gas från annan leverantör. Detekonomiska resultatet är mycket beroende av oljeprisutvecklingen och irapporten belyses detta närmare i olika utvecklingsalternativ. Ju högreoljepriset blir desto bättre blir resultatet för gasprojektet och vice versa. Igrundalternativet har räknats med skattemässig neutralitet mellan olja ochnaturgas och oförändrade kostnader för beredskapslagring. Till miljövinster,förbättrad försörjningstrygghet eller andra ej kommersiellt gripbara faktorerhar hänsyn ej tagits. Ensammanställning av bedömningar har gjorts av gasens miljövärde jämfört meddagens oljeförbmkning. Denna sammanställning visar för Sydgasområdet attnaturgasens miljöfördelar kan vara en väsentlig faktor vid den samhällsekonomiskabedömningen av projektet. Detta förhållande bör dock avvägas mot andra sätt alluppnå samma miljöfördelar. 1rapporten redogörs vidare för modellstudier för 4 å 5 miljarder m' naturgas,motsvarande ca 4 ä 5 miljoner m' olja, i västra och östra delarna av landet bl.a. baserade på pågående förhandlingar och diskussioner med potentiellaleverantörer. Studierna har utförts enligt de synpunkter som framförts avovannämnda arbetsgrupp i Industridepartementet. Utredningar omförutsättningarna för naiurgasintroduktion i dessa områden pågår. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 316 Ställningstagandetill /påverkas emellertid ej direkt av dessaförutsättningar. 1 Motiv för naturgas i det svenska energisystemet Viktigaledmotiv för svensk energiförsörjning är hushållning, försörjningstrygghetsamt miljö- och säkerhetshänsyn. Nedan diskuteras naturgasens möjligheter attmotsvara dessa ledmotiv. Depåvisade naturgastillgångarna på jorden torde energimässigt vara ungefär likastora som de påvisade oljetillgångama', medan den årliga konsumtionen f n.begränsas till ca 1/3 av oljekonsumtionen. Även om användningen av naturgasökar, kan man räkna med att naturgas, vilken lätt kan ersätta olja somenergikälla, har dubbelt så lång uthållighet som oljetillgångarna. Övergångtill naturgas innebär således, att man minskar användningen av den merbegränsade och lättare iransporterbara och mer universellt användbaraenergitillgången oljan. Naturgas förlänger oljeepoken. Naturgasensegenskaper gör det ofta möjligt att uppnå något högre verkningsgrad än vidanvändning av andra bränslen. kan genom naturgasen billigare och mereffektiva processer komma till användning inom industrin. Sålunda kan naturgasanvändas direkt som värmekälla i vissa processer, och ånga somdistributionsform för energi inom processen undvikas. Det må dock noteras attvid konvertering av befintliga anläggningar till naturgas i undantagsfall enverkningsgradsförsämring erhålles, genom att anläggningarna från börjankonstmerats för annat bränsle. 1 andra fall kan såväl energi som andra råvaroroch arbete inbesparas genom den minskade kassation av färdigprodukter, som ärmöjlig vid naturgasanvändning. Ettav målen för energipolitiken - kanske det väsentligaste - är att minska dagensstora oljeberoende. Hushållnings- och sparåtgärder kan inte ensamma leda tilleftersträvad måluppfyllelse. Delar av oljeförbmkningen måste ersättas medandra energislag. Idealet härvid vore en substi-tuering av oljan med inhemskaenergibärare, förnyelsebara och andra. 'uppgick de påvisade naturgasreserverna i väriden till 73000 miljarder m,vartill kommer ca 157000 miljarder m' möjliga reserver, motsvarande ungefärlika många milj. molja. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 317 omläggningav dagens energisystem i sådan riktning kräver emellertid på grund avbåde de många, i systemet inbyggda, tröghetsfaktorema och det omfattande forsknings-och utvecklingsarbete, som krävs för nya inhemska energislag, innan dessa inågon väsentligare utsträckning kan ta över oljans roll. Denna energibärarekommer därför att ännu länge dominera den svenska energibilden, ettförhållande som klart belyses i betänkande. Mer än 2/3 avoljetillförseln till kommer - direkt och indirekt via västeuropeiskaraffinaderier från OPEC-länderna och därav merparten från MellerstaÖstern-området. Även om egen prospekteringsverksamhet och ansträngningarna attöka importen av nordsjöolja krönes med framgång, torde beroendet av olja frånpolitiskt mindre stabila länder bli markant . 1 dettaperspektiv framstår det som angeläget atl för täckande av det resterande importbehovetav energi söka också andra källor än oljan. En sådan möjlighet kan naturgasenerbjuda. Demöjliga importalternativen vad gäller naturgas är via rörledning ellertillförsel sjöledes i form av LNG. Swedegas har genom förhandlingar medpresumtiva säljare, det västtyska respektive Sonatrach i Algerietpenetrerat båda tillförselalternativen. Vad gäller tillförseltryggheten hos derespektive altemativen må följande anföras. Inköp av naturgas frånRuhrgas AG fömtsätter tillförsel till genom rörledning via . Ettsvenskt naturgassystem kommer därigenom att bli direkt sammankopplat med detredan nu väl utbyggda västeuropeiska rörledningsnätet för naturgas. Dettasträcker sig från till och frånAtlanten till och med förgreningar in iSovjetunionen. Det har anslutning till de stora naturgasförekomsterna iNordsjön, på "kontinenten", i , i och över fleraLNG-mottagningshamnar, även till naturgasreserver. Visserligenkommer tillförseln från OPEC-länderna att öka , menkompletterande import från exempelvis är inte helt uteslutet.Naturgastillförsel är sålunda möjlig från vitt skilda källor men framför allt frånområden, med vilka förbindelser av skilda slag sedan gammalt är välutvecklade. Gasnätetger möjligheter till lagring av gas, belastningsutjämning, gasbyten, lån avgas osv., vilket sammantaget avsevärt minskar riskerna för störningar i gasleveransema.En försening av leveranserna från Ekofisk-området med kundesålunda kompenseras med tillfälliga leveranser från andra källor anknutna tilldet kontinentala nätet så att leveranserna till de slutliga kunderna blevopåverkade. Tillförselbildeni nuläget domineras helt av naturgasproduktionen inom . Även om vidsuccessivt stigande energikonsumtion andelen västeuropeisk naturgas kommer attminska, förväntas denna dock i varje fall under innevarande århundrade kommaatt svara för merparten av det västeuropeiska tillförselbehovet. Detta innebäratt tillförselbilden till Sve- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 318 rigeur trygghetssynpunkt otvivelakrigt måste bedömas vara förmånligare förrörimporterad naturgas än förde konventionella petroleumkvaliteterna.För dessas del torde nämligen vid beaktande av koncentrationen av världensråoljeförekomster till de politiskt instabila områdena i enmotsvarande tillförseltrygghet aldrig kunna uppnås. För denna sin bedömning avden förmånligare tillförselsituationen för naturgasens vidkommande villSwedegas också åberopa de klausuler i det föreliggande avtalet med AGrörande företagets leveranser vid eventuella bristsituationer. Jämförtmed import av naturgas genom ett med det västeuropeiska pipelinesystemetanknutet inhemskt rörsystem kan en uteslutande på LNG-import baserad svenskgasförsörjning inte erbjuda den förbättring av tillförseltryggheten för denimportenergi, som ännu kommer att vara beroendeav. Visserligen fömtsätter sådan import förutom långsiktigakontraktsförhållanden med säljaren betydande investeringar av denne iskeppningslandet och kanske också i den fortsatta transportkedjan, m.a.o. ekonomiskabindningar för säljaren, som borde göra denne angelägen att fullgöra avtaladeleveranser. Presumtiva kontraktspartners för LNG-import återfinns emellertidföreträdesvis inom och norra . Även med beaktande av atlnaturgasimport från länder inom det sistnämnda området, närmast ochNigeria, inte är beroende av Suez-kanalens tillgänglighet är ändock riskernaför politiskt betingade tillförselstömingar betydande. Enensidig satsning på direktimport av LNG till anser Swedegas därför intebör komma ifråga. Ävenom de politiskt betingade osäkerhetsfaktorerna vad gäller tillförsel av LNGkvarstår, kan dock efter det att rörbunden naturgas etablerats, enkomplettering av denna med LNG visa sig berättigad. De tillförselaltema-tiv somhärvid kan komma ifråga är transitering över lämplig LNG-depå i förgasens vidaretransport till i existerande rörsystem eller direktskeppning till importdepå för LNG på svensk botlen. Ur trygghetssynpunkt kandirektimport till vara att föredraga, eftersom ytterligare eninmalningspunkt tillkommer. Detbör beaktas att 's program för fördelning avenergiresurser (lEP), inte omfattar naturgas. Med beaktande härav och motbakgrunden av ovan åberopade åtaganden från AG:s sida avseendegasleverans också i händelse av bristsituationer liksom det förhållandet attmerparten av inklusive naturgas-tillförsel underöverblickbar framtid väntas emanera från produktionskällor på denvästeuropeiska kontinenten, anser Swedegas, att ett genomförande av projektetinte bara bidrar till ökad försörjningstrygghet vid s. k. fredskriser utan ävenkan yppa möjlighet till viss tillförsel i ett avspärrningsläge. En redan undernormala förhållanden via en kontinentansluten röriedning etableradnaturgastillförsel till stärker sålunda enligt Swedegas mening våraförsörjningsmöjligheter i krislägen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 319 Detmä i detta sammanhang noteras att ett utbyggt gasdistributionssystem och tillgasanvändning anpassade konsumenter kan underlätta introduktionenav inhemska energikällor, såsom biomassa, torv och skogsavfall, liksom också avkol, sedan pågående utveckling av metoder atl framställa gas ur sådana råvarorfått kommersiell status. Även på så sätt kan introduktionen av naturgas i detsvenska energisystemet bidra till en allmänt ökadenergiförsörjningstrygghet. Sammanfattningsvisvill Swedegas understryka att en vidgning av den svenska energilillförseln tillatt också omfatta naturgas genom en röriedning ansluten till detvästeuropeiska naturgasnätet skulle dämpa importen av olja från politisktosäkra områden och medföra en ökning av leveranssäkerheten genom att dennanaturgas under överblickbar framtid i betydande utsträckning kommer frånvästeuropeiska källor. Tackvare att naturgasen är praktiskt taget fri från svavel och andra föroreningarär den ur miljösynpunkt överlägsen olja som bränsle. Detta gäller såvälarbetsmiljön, där gasen används, som den yttre miljön. Transporten ochdistributionen av gas, som sker i nedgrävda rörledningar, innebär ocksåobetydlig miljöpåverkan jämfört med sjö- eller landtransport av olja. Gas someventuellt läcker ut i naturen stiger upp i atmosfären utan att i allmänhetåstadkomma någon miljöstöming. Naturgasenär brännbar och i luftblandning i vissa koncentrationer explosiv. Enligt denomfattande internationella erfarenhet som finns kan de risker, som är förenadehärmed bringas ned till en mycket låg nivå genom lämpligt utförda ochunderhållna naturgasinstallationer. Riskerna för stora naturgasolyckor ärfrämst förknippade med transport, hantering och lagring av LNG. Dessa riskerkan hållas på en låg nivå med lämpligt valda föriäggningsplatser för terminaleretc. samt med omsorgsfullt utförande och handhavande av fartyg, terminaler etc.Frågan har belysts av . Enligten kanadensisk utredning (1119 , 1978)är de totala konsekvenserna i form av föriorade arbetsdagar ca 250 gångermindre för ett naturgassystem än för ett oljesystem. För olja beror bortfalleti huvudsak på hälsoeffekter genom emissioner vid förbränningen medan för naturgasskador vid uppförande av anläggningarna dominerar. 1underlaget till konstaterade att gasensuthållighet vid dagens förbrukning låg eller var nära dubbelt sålång som oljans. Siffran baserar sig på de påvisade reserverna. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 320 Sedemerahar mer positiva uppgifter framkommit vad avser de s.k. möjliga reserverna. Denaturgastillgångar som finns lillgängliga är tillräckliga för att säkraVästeuropas försörjning långt förbi . De reserver som påvisats och demöjliga reserver, som ännu inte säkrats genom borrningar men uppskattats pågrundval av geologiska bedömningar, uppgår enligt "Deutsche Bundesanstaltfur Geowissenschaften und Rohstoffe" till ca 230000 Gm, varav ca 73000 Gmpåvisade och resten möjliga. Det är sammantaget 170 gånger den nuvarande årliganaturgasförbmkningen i världen. Avvärldens sammanlagda påvisade och möjliga naturgasreserver ligger iVästeuropa (inkl. kontinentalsockeln), , ochSovjetunionen, alltså i områden, som vad avståndet beträffar, liggergynnsammare till för än för de andra stora energiförbmkarna iväriden, dvs. Dettainnebär, att en försörjning av med gas långt in i nästa århundradeinte behöver sättas i fråga vad mängden beträffar. Nuexisterande kommersiella långfristiga importavtal, som baseras på källor varsomfattning fastlagts med stor säkerhet, sträcker sig i allmänhet in på1990-talet och delvis förbi . Oberoendeav vilka uppgifter om naturgastillgångamas storlek som visar sig riktiga, såtorde dessa inte påverka den ekonomiska livslängd, , som används ilönsamhetskalkylen i här presenterat förslag om naturgas-import till . Tilldetta kan läggas att produktion av syntetisk naturgas (SNG) kan komma attförlänga rörledningssystemens ekonomiska livslängd väsentligt. Tillverkning avvätgas ur havsvatten antas bli ett av nästa sekels betydande tekniska framsteg,vilket ytterligare talar för utveckling mot ett samhälle med resurser atlhantera och utnyttja gasformig energi. Erfarenheterfrån befintliga naturgassystem visar, att ledningamas livslängd är betydande.I finns ca ledningar i drift. Till detta kan fogas attledningar nu installeras och underhålls med betydligt effektivare leknik änför . Några tekniska hinder för en 20-årig ekonomisk livslängd tordesålunda inte fmnas. 3 Skiss till ett svenskt naturgassystem Föreligganderapport innehåller huvudsakligen fömtsättningar för ett begränsat svensktnaturgassystem baserat på med avsättning av den inledandegasleveransen om 1,2 Gm/år inom Sydgasområdet. 1 enlighet medindustridepartementets PM får Swedegas även redovisa vissa modellertill ett mera omfattande svenskt naturgassystem. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 321 Dessamodeller är baserade på pågående förhandlingar och diskussioner med potentiellaleverantörer. Utredningar om fömtsättningama för naturgasintroduktion enligtdessa modeller pågår. /påverkas emellertid ej direkt avdessa fömtsättningar. Föratt en nalurgasförsöijning skall bli så säker som möjligt och konsekvensernaav en stöming minsta möjliga krävs att leveransen sker från flera av varandraoberoende källor och via skilda tillförselvägar. Av tekniskt ekonomiska skälkrävs att leveransema från varje källa har en betydande omfattning.Nämnda fömtsättningar är svåra att uppnå i ett isolerat svenskt naturgassystem.I vart fall gäller detta i uppbyggnadsskedet, innan naturgasförsörjningen fattnågon större omfattning. En rörledningsanknytningtill det kontinentala europeiska naturgasnätet med leveranser som är relativtoberoende av tillförseln från någon enstaka gaskälla ingår därför som ettnödvändigi element i tänkbara importmodeller. För vidare utbyggnader börleveranser direkt från specifika källor vara en ur ovannämnda synpunkter möjligväg. Lämplig målsättning för omfattningen av en fullt utbyggd svensknalurgasförsörjning kan i nuvarande utredningslägeskattas till 5 å 6 miljarder m (Gm') vilket beräknas motsvara 10 ä 15%av landets dåvarande totala förbrukning av primärenergi. Gmlår Gmnden för ett svenskt naturgassystem skulle således utgö- 1,2 rasav /, vilket innebär anknytning under första hälften av80-talet till det centraleuropeiska nätet genom leveranser via Nordgatledningenoch till . UtöverRuhrgas/skulle man kunna tänka sig följande utbyggnadssteg: I (undermitten av 80-talet) 1,8 Altemativ 1 LNG från landad på svenska Alternativ 2 D:o landad i och rörtransporterad därifrånvia Nordgatledningen och . Alternativ 3 Från i rör via Danmarkeller och . Alternativ4 Från via europeiska kontinenten och . II (underandra ) 2 ä 3 I huvudsak samma tillförselaltemativ som i I. tekniskuteckling och eventuella nya naturgasfynd kan alt. med leveranser från Nordsjönvia tillkomma ävensom sovjetiska leveranser via och Bottenhavet.Härtill eventuellt också LNG-leveranser till terminal på svenska ostkusten,under förutsättning att kan tas in i . Totalt5 å 6 Gm/år 21 1978179. Prop.1978/79:115 Bilaga l.S Industridepartementet 322 UtbyggnadsstegenI och II är redovisade enbart för att ange en tänkbarutveckling. Flera av de angivna altemativen är f n. inte tillgängliga. Kvantitetsuppgifternaär inte exakta utan indikerar enbart en tänkt storleksordning. Kombinationermellan de olika alternativen kan tänkas. 3.3Rörledningsnät och marknad inom Sydgasområdet GenomAB pågår detaljprojektering av ett rörledningssystem för mottagande ochdistribution av 1,2 miljarder m'' gas inom västra och norra ochsödra . Utbyggnaden till 1,2 miljarder m' tankes ske successivtunder motsvarande vad som avtalats i Swedegas' leveranskontrakt medRuhrgas AG. (Se 4.1 nedan). Målsättningen är att avsätta denna gaskvantitet påekonomiskt optimalt sätt med beaktande av gasens miljöfördelar ochförsörjningstrygghet. Naturgasenkan i första hand ersätta olja som bränsle i framför allt industrier och ikraft värme verk. Genomförda marknadsstudier inom utgår därför frånförbmkningen av olja hos dessa. Härvid har man i allmänhet utgått ifrån dagenssituation. Endast när klara utbyggnadsplaner föreligger har någon ökningfömtsätts. Marknadsstudierna baseras dels på enkäter och för de störrekonsumentema personliga besök och dels på tillgänglig statistik. Resultatetav studien, som utgör underlag för utformningen av rörledningsnätet samtintäktsberäkningama under avsnitt 5.1 framgår ur följande tabell. Med hänsyntill ekonomi och optimalt nyttiggörande av tillgängliga gaskvantiteter ärmålsättningen att avsätta så stor del av gaskvantiteten som möjligt förhögvärdiga ändamål. Hit räknas ej kraftvärmeverken. En viss avsättning tillkraftvärmeverk är dock önskvärd ur två synpunkter. Importen av naturgas sker avtekniska och ekonomiska skäl med relativt hög åriig utnyttjningstid. FörRuhrgasleveransen uppgår utnyttjningstiden till av perår. (Ca är ett normalt värde vid leverans direkt från engaskälla eller vid LNG-leveranser). En så lång utnyttjningstid kan icke utanstora svårigheter uppnås vid normala leveranser till industrin. Ett sätt attuppnå önskad utnyttjningstid är att under någon månad dåkonsumtionen är som störst avbryta eller reducera leveransen till kunder somutan större svårigheter kan övergå till annat bränsle. och hetvattencentralerär här lämpliga, eftersom endast ett fåtal anläggningar beröres. De har ettalternativbränsle i oljan och kvalificerad bemanning. För att uppnå önskadutnyttjningstid beräknas 200000 ä 250000 m' behöva avsättas enligtavbrytbara kontrakt. Under initialskedet innan en mer kvalificerad marknadhunnit byggas upp, räknas med att en större gaskvantitet utnyttjas ikraftvärme- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 323 Dessa anläggningar avses sålunda utnyttjas för attanpassa gaskonsumtionen till leveransen från . Ägarna av dessaanläggningar är delägare i AB . Kraftvärmeaggregat i Heleneholmsverketoch i samt hetvattencentral i fömtsattes konverteradeför gaseldning och anslutna till gasnätet. Miljarderm'/år somersattes Ärl 2 34567 8 9 10 Industri/Eol+ Gasol 0,01 0,03 0,06 0,07 0,07 0,08 0,08 0,09 0,09 0,10 lnd/Eo4LS 0,16 0,54 0,70 0,71 0,72 0,73 0,74 0,76 0,77 0,78 centraler/Eo5 LS 0,43 0,43 0,43 0,42 0,41 0,39 0,37 0,35 0,34 0,32 TotaltGm'/år 0,6 1,0 1.2 1,2 1,2 1,2 1,2 1,2 1,2 1,2 Antalkunder 30 137 216 219 221 223 227 229 232 235 Ytterligarepotential till anslutning finns i hetvattencentral och planerat kraftvärmeverki . Någonavsättning till kondenskraftverk för elproduktion torde ej erfordras. Förstnär beslut om naturgasprojektet fattats kan reella förhandlingar om leveranserupptas med tilltänkta kunder. En säkrare bedömning av fördelningen avtillgängliga gaskvantiteter mellan industri och kraftvärmeverk kan då göras,än den försiktiga bedömning som ligger till gmnd för det framlagdaprojektet. Vidförverkligande av projektet att föra värme från tillQärrvärmenäten i och () bortfaller en väsentligdel av möjlig gasavsättning till kraftvärmeverk och hetvattencentraler.Sammanfaller förverkligandet av Sydvärme- och Sydgas-projekten tidsmässigtmåste delvis andra kraftvärmeverk och hetvattencentraler än här angettsanslutas, som gasanvändningen inom industrin snabbare måste byggasupp genom större marknadspenetration eller försöijning av ett störregeografiskt område. Avsiktenmed beredskapslagring av bränslen är förutom rent militärpoli-tisk att lindrakonsekvensema för det svenska samhället av tillfälliga stömingar, politiskaeller andra, i energitillförseln. Målsättningen blir då att en vissproduktionsnivå skall kunna uppehållas trots störning eller avbrott ienergitillförseln. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 324 Enintroduktion av naturgas i medför att en del av oljeimporten ersättsmed naturgas. Sannolikheten att en stöming i tillförselsystemen för olja ochnaturgas skall inträffa måste betraktas som låg. Då härtill kommeratt konsekvensema kan bli begränsade innebär naturgasintroduktionen en ökadförsörjningstrygghel som kan motivera minskade krav på beredskapslagring förupprätthållande av samma beredskapsnivå. Dåberedskapslagring ändå är nödvändig skulle man för att undvika de svårighetersom ovan nämnts beträffande beredskapslagring för naturgas kunna tänka sigföljande konstruktion.