prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 73 lydelse inom ADB-driften på beskattnings- ochfolkbokföringsområdet och förordar att dessa tjänster inrättas hosriksskatteverket. Jag beräknar medeli enlighet härmed. De förändringar avriksskatteverkets organisafion - permanenta och tillfälliga - som jag nu har förordat isamband med avvecklingen av medför all behovet av anslagsmedel minskar medca 2,4 milj. kr. i förhållande till vad som har anvisats för innevarandebudgetår. Jag har därvid bortsett från den tillfälliga förstärkningen inför1981 års allmänna fastighetstaxering. Den 1 maj 1978infördes en skatt på vissa resor (prop. 1977/78:98, SkU 1977/78:45, rskr1977/78:222). är beskattningsmyndighet för reseskatten. Jag beräknar medel fören handläggartjänst för ärenden om dennaskatt (2.5). Vid föregående (prop. 1977/78:100 bil. 11, SkU 1977/78:26, rskr 1977/78:144) beslutades ocksåatt kilomelerskatle-nämnden skallupphöra vid utgången av och att nämndens verksamhet därefter skall övergå till riksskatteverketsom ju är den myndighet som har detcentrala förvaltningsansvaret för vägtrafikbeskattningens båda grenar,dvs. fordonsskatten och kilometerskatten. Jag anförde i samband med min anmälan av detta förslag atl riksskatteverket- i likhet med kilometerskattenämnden- på grund av det tekniska inslaget i kilometerbeskattningen borde få tillgångtill särskild teknisk expertis och att verket borde tillföras en handläggartjänst för de nytillkommandeförvaltningsupp-giflema. Vidare borde en rådgivande nämnd förkilometerbeskattning knytas tillriksskatteverket för behandling av frågor av allmän betydelse och störreräckvidd. Till nästa budgetår beräknar jag medel för en sådan nämnd och för de personalförstärkningar som riksskatteverkethar föreslagit (2.4). Jag har ävenberäknai medel för den ökade informationsverksamhet m. m. som behövs med anledning av ökade befattningmed kilometerskatteärenden. Riksskatteverketsförslag om en förstärkning av uppbördssektionen för frågor rörande socialförsäkrings- ochegenavgifter (2.3) kan jag biträda. Jagberäknar även medel för den tillfälliga förstärkningen av valsektionen undernästa budgetår (2.8) enligt verkets förslag. I sittbesparingsallemativ har vidare föreslagit atl en lelefonisttjänstdras in (2.1), att fem amanuensbefaltningar inom skattekontrollen utgår ur organisationen (2.7) och attverkets tillgång till medel för atlanlita utomstående konsulter minskas med sammanlagt . (2.9). Jag har tagit fasta på dessa förslag vidmin medelsberäkning för nästa budgelår. Däremot är jag med hänsyn fill detangelägna i atl man kan tillhandahållapraklikplalser inom statsförvaltningen inte beredd att biträda förslagetom en minskning av antalet platser för notarieaspiranter hos verket. Jag har heller inte beräknat medel förnågon stadigvarande förstärkning avmellankommunala skatterättens kansli (2.2). Jag är, bl. a. i avvaktan på ställningstagande till förslagen från företagsskatteberedningen, inte beredd atl nu förorda att en sådan utbyggnadkommer till stånd. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartementet 74 Riksskatteverkethar vidare i sitt besparingsalternativ föreslagit inte obetydliga minskningarunder anslagsposterna till reseersättningar, lokalkostnader och expenser. Riksskatteverkethar därvid beträffande reseersättningarnaanmält att besparingen inte nödvändigtvis behöver drabba kontroll- ochrevisionsverksamheten även om en viss återhållsamhet måste gälla även på detta område. Jag beräknaranslaget till nästa budgetår enligt besparingsaltemativet. Vidare har verketföreslagit vissa besparingar under anslagsposten Utbildning ochinformation. Jag har beaktat även dessaförslag. I del sammanhanget är dock värt atl notera alt behovei av medel för utbildning av personal inomskatteförvaltningen minskar kraftigt genomatt den omfattande särskilda utbildningsverksamhet, som riksskatteverkethar bedrivit i anslutning till de stora tillskotten av tjänster inom den nya taxeringsorganisafionen i första instans,i allt väsentligt har avslutats till nästa budgetår. Härigenom har betydandeökningar av utbildningsverksamheten i andra avseenden kunnat inrymmas även ibesparingsalternativet. Dettagäller främst olika former av specialutbildning, såsom kurser i taxerings- ochskatterevision och i internationell beskattning, vidare fortbildninginom beskattningsområdet och utbildning av funktionärer inomtaxeringsnämnderna. Riksskatteverketdisponerar under innevarande budgetår . för tillfällig personal utandirekt anknytning till särskilda arbetsprojekt m.m. Jag förordar att verket får förfoga över dettabelopp även under /80. Med hänvisning fillvad jag har anfört och till sammanställningen beräknar jag anslaget lill189468 . för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att till för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78 Utgift 2611212 1978/79 Anslag 2958000 1979/80 Förslag 3 158000 Från anslaget bestrids kostnader förriksskatteverkets, postverkets och bankinspektionens befattning med stämpelväsendet. Enligt stämpelskattelagen (1964:308) ochexpeditionskungörelsen (1964:618) harriksskatteverket tillsyn över viss del av stämpelväsendet. svarar för tillverkning ochförsäljning av stämpelmärken. Bankinspektionen är tillsynsmyndighet i fråga omden särskilda stämpelavgiften vid köp och byte av fondpapper. Jag vill i dettasammanhang erinra om att jag efter bemyndigande av regeringen har tillkallaten särskild utredare för att se över reglerna om stäm- Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 75 pelskattoch expeditionsavgift, m.m. (B 1977:06). Översynen syftar i första hand lill att få till stånd ettförenklat och mer lättöverskådligt system än del nuvarande. Behovei av förenkling är särskilt påtagligt i fråga omexpeditionsavgifterna. Utredarenskall undersöka möjligheterna genomgripande förändring av denavgiftslista som finns fogad tillexpeditionskungörelsen. Vid sidanom användande av grövre schabloner skall övervägas om prestationer för vilka expeditionsavgift nu tas ut istället kan beläggas medkostnadstäckande avgifter. Vidare skall möjlighetema till rationalisering avstämpelmedelsuppbörden undersökas. Utredaren skall även överväga om stämpelmärkena, som redan i huvudsak har avskaffats fördomstolamas skatte- och avgiftsredovisning, bör mönstras ut ur etl framlidasyslem. Kostnaderna förstämpelväsendet under nästa budgetår beräknar jag enligt följande. Beräknad ändring 1979/80 - 10000 + 175000 + 35000 Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag atl regeringen föreslår att till Stämpelomkostnader /80 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader for årlig taxering m. m. 1977/78 Utgift 98887 371 1978/79 Anslag 102000000 1979/80 Förslag 97000000 Från detta anslagbetalas f. n. bl. a. ersättningar till ordförande och kronoombud itaxeringsnämnder samt bidrag till kommunernas kostnader för medverkan itaxeringsarbetet enligt 16 § 2 mom. taxeringslagen (1956: 623). harbeslutat om en ändrad organisafion av taxeringen i första instans (prop.1975:87, SkU 1975: 31, rskr 1975:229). Beslutet innebär i huvudsak följande. Deklarationer skallgranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av särskilt utbildadetjänstemän vid länsstyrelserna eller de lokala skattemyn-dighetema. Enenklare kontrollform vid sidan av taxeringsrevision införs 1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet 76 (taxeringsbesök). Möjlighet att i samband meddeklarationsgranskningen utföra revision av deklarationsunderlagel tillkommerockså. Lekmannain-flytandet vid laxeringen förstärks genom att antaletförtroendevalda taxeringsnämndsledamöter ökas och att mandatperioden föriängs.Taxeringsnämndernas beslutsområde utvidgas tillatt omfatta även ärenden om skal-tefillägg, förseningsavgift och ackumuleradinkomst. Vidare förlängs taxeringsperioden frän till den 30november och möjligheterna lill anstånd med avlämnande av deklaration utvidgas.För att rationalisera taxeringsarbetet tas ADB-tekniken i anspråk.Deklarationsgranskningen skall inriktas på att upptäcka fall av väsentligtskatteundandragande och undvika bagalelländringar. ordförandefår rätt att ensam besluta i fråga om otvisliga deklarationer och avvikelsermed småbe-lopp. Nämnden som helhet får på så sätt mer tid för behandling avsvårbedömda fall. Flertalet lönlagardeklarationer och andra mindre svårkontrolleradedeklarationer granskas av personal placerad hos de lokala skattemyndigheterna,medan de mera svårkontrollerade deklarationerna skall granskas regionalt avkvalificerade handläggare hos länsstyrelserna. Antalet lokalataxeringsnämnder, som f. n. uppgår till ca 5000, kommer att minska väsentligt.Enligt principbeslutet bör antalet nämnder uppgå till mellan 2000 och 3000.Liksom f n. skall det finnas lokala och särskilda nämnder. De lokala nämnderna,som f. n. endast taxerar löntagare, skall i forlsällningen taxera även vissarörelseidkare och jordbmkare. De särskilda nämnderna skall taxera juridiskapersoner och fysiska personer med mera invecklade inkomstförhållanden. Reformen var urspmngligenavsedd att i huvudsak genomföras till taxering och personalresursernahar successivt byggts ut sedan principbeslutet vid . Underden etappvisa uppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen hargranskningspersonalen deltagit i det årliga taxeringsarbetel. Vid riksmötet1976/77 beslutades all den nya taxeringsorganisationen skall träda i kraft vid1979 års taxering (prop. 1976/77:138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346). Under föregåenderiksmöte reglerades formerna för den nya taxeringsorganisationen i första instansnärmare (prop. 1977/78:181, SkU 1977/78: 55, rskr 1977/78: 362). Den nya taxeringsorganisationen kommer atlpåverka medelsbehovet under detta anslag. Flera faktorer medverkar lill detta.Antalet taxeringsnämnder minskar avsevärt. Ordförandens uppgift blir i förstahand att planera och leda nämndens arbele och i den omfattning det ansespåkallat föredra ärendena. Han skall vidare granska deklarationer i den utsträckningsom behövs för en noggrann och fillföriillig taxering och vid behov begäraeller själv företa ytterligare utredning i ärenden. Arbelel med den normaladeklarationsgranskningen övergår däremot till tjänstemän inom skalteförvaltningen.Särskilt förordnade kronoombud kommer inte all finnas kvar. Å andra sidankommer taxeringsnämndernas verksamhei att utvidgas i olika avseenden och atlsträckas ut över nästan hela årel. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 77 get kommer de kostnader för taxeringsorganisationen sombetalas från detta anslag alt minska. Det är emellerlid ännu inle möjligt atlgöra några noggrannare beräkningar av denna effekt, särskilt inte innan det nyataxe-ringssyslemet är helt utbyggt. kommer särskilt istorstadsområdena en del taxeringar atl göras enligt hittillsvarande ordning, parallelltmed det nya systemet. Härigenom kommer besparingarna fill en börjanatl bli av begränsad omfattning. Med beaktande härav beräknar jag medelsbehovetför nästa budgetår, som avser taxering, fill ca 97 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Kostnader för årlig taxeringm.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79 Anslag 3 000000 1979/80 Förslag 35000000 Enligt 12 §kommunalskattelagen (1928:370) skall allmän fastighetstaxering äga mm vartfemte år. Föregående allmänna fastighetstaxering gjordes . Genomatt anta en särskild lag (1977:455) om tid för allmän fastighetstaxeringhar emellerfid beslutat att allmän fastighetstaxering nästa gång skall äga rum (prop. 1976/77:145, SkU 1976/77: 52, rskr 1976/77: 347). Jag vill i dettasammanhang erinra om att reglerna för fastighetstaxering f. n. ses över av1976 års fastighetstaxeringskommiité (Fi 1976:05). Kommittén väntas 1979 lägga fram förslag lill ändrade regler vid allmännafastighetstaxering. Enligt vad jag har inhämtat kommer kommittén därvid attta upp bl. a. frågan hur fastighetstaxeringen bör anpassas tillden nya organisationen av inkomsttaxeringen i första instans. Kommittén avseratl redovisa sina överväganden om fastighetstaxeringen , bl. a.möjlighetema atl införa s. k. rullandefastighetstaxering med åriig anpassning av taxeringsvärdena till prisutvecklingen. Förberedelsema fören allmän fastighetstaxering är omfattande och pågår under flera år.Redan under innevarande budgetår har ett särskilt anslag för kostnader för1981 års allmänna fastighetstaxering förts upp på statsbudgeten.Förberedelsekostnaderna ökar i takt med att lidpunkten för fastighetstaxeringennärmar sig. Syftet med förberedelsearbetet inför allmän fastighetstaxering är i första handatl utarbeta anvisningar av olika slag.Riksskatteverket skall enligl gällande regler fastställa sådana anvis- 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 78 ningar av organisatorisk och värderingsteknisknatur som behövs för taxeringen. Vidare skall verkel lämna förslag påriktvärden och andra grunder för värdesättningen av olika slag av faslighelerinom län eller delar av län. års allmänna fastighetstaxeringutarbetade dåvarande lantmäte-ristyrelsen förslag till värderingstekniskaanvisningar och förslag till riktvärden för värdering av jordbruk, småhus ochhyreshus. Erfarenheterna från år1975 visar atl del behövs för förberedelsearbetet än vad som dåstod till buds. För att man skall uppnåett tillfredsställande resultat krävs dessutom många experter med ingående kännedomom fastighetsvärdering. Sådan värderingsteknisk personal finns inom statenslantmäteriverk, som också har lillgång till underlagsmaterial som behövs förfastighetstaxeringen, t. ex. uppgifter om aktuell fastighetsindelning.Lantmäteriverket bör därför i likhet med vad som skedde vid allmännafastighetstaxering delta i arbetet med att utforma förslag tillvärderingstekniska anvisningar och riktvärden av olika slag. Regeringen harmedgivit att anlita lantmäteriverket för detta förberedelsearbete. Riktvärdena skallanvändas vid den s. k. provtaxeringen. Vid denna undersökerfastighetstaxeringsombud om de centralt föreslagna riktvärdena medför taxeringsvärdensom framstår som rikliga. I detta sammanhang skall även undersökas vilkamarkvärden och tabeller för småhusvärden som bör tillämpas inom olika områden.Undersökningen avses sedan underställas fastighetstaxeringsnämnden i varjedistrikt. Provtaxeringen är således ett viktigt led i bestämmandet avlaxeringsvärdesnivån. Med hänsyn till denexpertis som lantmäteriverket förfogar över och att verket harmedverkat i förberedelsearbetet på ett ändamålsenligt sätt skulle åtskilliga organisatoriskaoch praktiska fördelar stå att vinna om arbetet mécl undersökningarna vidprovtaxeringen i sin helhet utfördes av lantmäteriverket. Detla lorde medföraen bättre överblick och planering av arbetel och göra det möjligt alt bedrivaarbetet snabbare än annars. Enligl vad jag har erfarit torde en sådan lösningockså komma att överensstämma med fastighelslaxeringskommitléns ståndpunkt. Medelsbehovet förförberedelser till fastighetstaxering beräknar jag lill ca 35 milj.kr. under nästa budgetår. Störte delen av detta avser kosinadema förlantmäteriverkets medverkan. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Kostnader för1981 års allmänna fastighetstaxering för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 79 Ersättning till postverket m. fl. för bestyret medskatteuppbörd m. m. 1977/78 Utgift 28776965 1978/79 Anslag 32200000 1979/80 Förslag 34 300000 Från anslagelbetalas ersättningar till postverket, banker och andra penninginrättningar förderas medverkan vid skatteuppbörden. Ersättningarna avser bl. a. uppbördoch redovisning av skatt som inbetalas genom postverket och vissa penninginrättningar,utbetalning genom postanstaltema av överskjutande preliminär skatt samtkostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten och med uppbörden av arvs- och gåvoskatt. Från anslaget betalasvidare ersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom attkyrkobokföringsmyndigheterna underrättas om permanenta adressförändringarsom har anmälts till posten. Enligt enpromemoria, som har upprättats inom postverket, beräknas medelsbehovet förnästa budgetår till . ersättning för postverkets arbetei samband med in- och utbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfriaförsändelser lill bl. a. länsstyrelsernas dalakonlor, bestyret medmervärdeskatt samt uppbörd av arvs- och gåvoskall, . ersättning för översändande avadressuppgifter till kyrkobokföringsmyndighetema saml 5 712 000 kr.ersättning lill penninginrättningarsom medverkar vid skatleuppbörden. Det sistnämnda beloppet inkluderarpostverkets kostnader för utbetalning av denna ersättning. Poslbefordringsavgifteroch inbetalningsavgift i postgirorörelsen har av postverket beräknats i gällandeavgiftsnivå. Vid beräkningen har hänsyn inte tagits till de ränteintäkter och räntekostnader som uppstårhos postverket i anslutning till in-och utbetalningarna. En genomgång av denna fråga pågår mellan postverket ochriksrevisionsverkel. Inte heller har någon hänsyn kunnat tas tilleventuella effekter av postverkets särskilda Iransakiionsavgift förlördagsservice. Mot bakgmnd av de av postverketredovisade beräkningarna förordar jag alldetta anslag förs upp med avmndat 34,3 milj. kr. i statsbudgeten för nästa år.Det ankommer emellertid på regeringen att sedermera besluta om ersättningsbeloppet.Detla sker på gmndval av en särskild framställning från postverket som bygger på verkets faktiska medverkan m. m. Jag förutsätteratt postverkets och riksrevisionsverkels genomgång av ränleeffek-tema har slutförts i sådan tid att resultatet härav kan beaktas vid regeringensbeslut om ersättningen till postverket. Jag vill i dettasammanhang nämna att ersättning till postverket för distribution avdebetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter betalas från del under sjätte huvudtiteln upptagnaförslagsanslaget Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser. Prop.1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 80 Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Ersättning idlpostverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m.m. för /80anvisa att förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 11 Budgetdepartcmcntct 81 D.BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1977/78 Utgift 1200332 1978/79 Anslag 1045000 1979/80 Förslag 890000 Den tolagsersättning som har utgått tillvissa städer har i enlighet med riksdagensbeslut avvecklats för samfiiga kommuner utom (prop.1964:157, SU 1964:164, rskr 1964:342). För denna kommun är avvecklingstiden bestämd till tjugo år.Ersättningar kommer att betalas ult. o. m. . Utbetalningarna för nästa budgetår uppgår till ca 890000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillErsättning till för mistad tolag för /80anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. förts upp med 3 925 milj. kr. kommunalekonomiska utredning har under år 1977avlämnat de båda delbetänkandena Kommunernas ekonomi 1975-1985 (SOU 1977:20) och Översyn av despeciella statsbidragen till kommunerna (SOU 1977:48) samt slutbetänkandet Kommunerna. Utbyggnad,utjämning, finansiering (SOU1977:78-79). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Kommunalekonomiska utredningens delbetänkandeninnehåller dels en analys av den kommunalekonomiska utvecklingen fram till år1985, dels förslag om attett antal specialdestinerade statsbidrag skall slopas och medlen överföras till skatteutjämningssystemet. I slutbetänkandelbehandlas i första hand tre huvudfrågor. För det första diskuteras detsamhällsekonomiska utrymmet för den kommunala sektorns utbyggnad och medel för att begränsa den kommunala verksamhetensexpansion. 1 detta sammanhangförordar utredningen att de senaste årens frivilliga överläggningar mellanregeringen och kommunförbunden utvecklas och får en fastare form. Däremol anserman inle att en lagstiftning om begränsning av det kommunala skatteuttaget böraktualiseras. För det andra föreslår kommunalekonomiska utredningen attskatteutjämningssysiemet reformeras i syfte att öka utjämningen mellan kommunema och förstärka det statliga stödet tillde inkomstsvaga kommunerna. För det tredje diskuterar utredningenfinansieringen av den kommunala verksamheten och koslnadsfördel- 6 1978/79. 1978/79:100 Bilagall Budgctdcpartcmentet 82 ningenmellan stat och kommun. Härvid föreslås ett antal ålgärder som kan aktualiseras om man vill öka överföringen avstadiga medel till kommunema och landstingskommunema. Betänkandena harvarit på remiss fill bl. a. samtliga kommuner och landstingskommunerunder . Beredningen av de aktuella frågorna är ännu inte avslutad.Jag avser att senare anmäla frågan om en proposition till innevarande riksmötei anledning av kommunalekonomiska utredningens förslag. I avvaktan på delta bör förevarandeanslag föras upp med oförändrat belopp i förslaget till statsbudget /80. Jag hemställeratt regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposifion i ämnet. till kommunema m. m.för /80 beräknaett förslagsanslag av 3 . Skattcbortfallsbidrag till kommuner m. fl. 1977/78 Utgift 716207423 1978/79 Anslag 500000000 1979/80 Förslag 340000000 Från anslagetbestrids skatteborlfallsbidrag till kommuner, landstingskommuner ochkyrkliga kommuner som kompensation för att det kommunalaskatteunderlaget minskade till följd av skattereform (prop. 1972:60, FiU1972:23, rskr 1972:139 och prop. 1972:130, FiU 1972:39, rskr 1972: 336).Bidragsbesiämmelserna återfinns i förordningen (1972:140) om skattebortfallsbidrag (ändrad senast1976: 328). Till grund förbidragsgivningen ligger ett beräknat skattebortfall för kommunerna på 1200milj. För beräknades dock skattebortfallet bli ca 50 milj. kr.högre eller 1 250 milj. kr. Bidragen utbetalades första gången och utgårpå grundval av fillskjutet skatteunderlag. Detla skatteunderiagstillskott fördelas mellankommunema i relation till skattekraften, beräknad som skattekronor perinkomsttagare. Kommunerna får successivt lägre skaUebortfallsbidrag i takt medatt den till följd av skattereform förlorade skattekraften återvinns. Utbetalningen avskatleborlfallsbidragen följer det gällande systemet för utbetalning avkommunalskattemedel. Under etl visst år utbetalas dels förskott på bidragetavseende inkomståret i fråga, dels slufiigt bidrag avseende inkomståret tvåår tidigare. Förskott avräknas sedermera vid utbetalningen avkommunalskaltemedel . Utbelalningama av kommunalskattemedelregleras över driftbudgetens inkomstfitel Skatt på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. För att de slufiigaskattebortfallsbidragen skall komma till uttryck i statsbudgeten finns förevarandeanslag uppfört på driftbudgetens utgiftssida. 1978/79:100 Bilagall Budgetdepartcmcntct 83 Medelsbehovet /80 avser bidrag som utbetalas under andra hälften av år 1979och första hälften av , då slufiigt bidrag utgår för halva inkomståret1977 resp. halva . För utgårskattebortfallsbidragen med omkring 440 milj. kr. och de kan för inkomståret1978 beräknas utgå med omkring 240 milj. kr. Medelsbehovet för budgetåret1979/80 kan med ledning härav beräknas till ca 340 milj. kr. Jag förordar attanslaget förs upp med detla belopp. 1976 årskommunalekonomiska ulredning har i sitt slutbetänkande (SOU 1977:78) bl. a.föreslagit en förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget. Förslagetinnebär att kommunema tillförs skatteunderlaget från skattepliktiga förmånervid sjukdom, arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning m. m. somskatteborlfallsbidragen till kommuner m.fl. i anledning av 1970 årsskattereform samt kompensationen till kommuner m.fl. i anledning av 1974 årsskattereform avvecklas. Somjag har nämnt i det föregående avser jag att senareanmäla frågan om en proposition till innevarande i anledning avkommunalekonomiska utredningens förslag. Medelsbehovet på förevarande anslagunder /80 avser slutligt bidrag för delar av inkomståren 1977och 1978. Anslaget för /80 påverkas därför inte av kommandeställningstaganden till kommunalekonomiska utredningens förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår