prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Ett sådani syslem skulle ställa utomordentliga kravpå försäkringskassorna, säger verket. Detla gäller såväl den renautredningsverksamheten som den sociala bedömning som måste göras i varjeenskilt fall. Det framstår för verket som uppenbart atl schabloner måsleanvändas om systemet över huvud tagel skall kunna genomföras. Men även med ellsådani schablonsystem måste utrymmet för individuella hänsynslagande blibetydande, eljesl skulle syftet med reformen gå föriorat. Enligt verkels meningmåste emellertid riktlinjerna för sådana individuella hänsynstagandenpenetreras ytteriigare. Förslaget innebär emellertid en angelägen reform. Delär därför enligt verket önskvärt all den fortsatta ulredningen sker skyndsamt.Sammanfattningsvis anser verket att ytteriigare överväganden oundgängligenbehövs inte enbart beiräffande del materiella innehållet i förslaget ulan äveni fråga om konsekvenserna för socialförsäkringens administration. bör i fräga om de föreslagna reglerna om återkrav avbidragsförskott resultatet av utredningen om samhällets stöd lill ensamståendeföräldrar m. m. avvaktas. 1anslutning lill förslaget om en självsiändig och fortlöpande prövning hosförsäkringskassorna av den underhållsskyldiges återbelalningsförmåga såvittgäller utbetalda bidragsförskott har de sakkunniga föreslagit också allbarnavårdsnämndens skyldighet att enligt 7 kap. 2 8 tredje stycket FB se tillaitl barnet tillförsäkras underhåll upphävs. Enligt de sakkunniga bör dockbarnavårdsnämnden alltjämt inom ramen för sin stödjande och rådgivandeverksamhei biträda, i förekommande fall efter samråd med , medall upprätta avtal om underhällsbidrag. Förslaget har mottagits övervägandenegativt av remissinstanserna. , som dock inte har fört fram någon erinran mol förslaget,betonar i sitt yttrande viklen av ell nära samarbete mellan kassorna och bl. a.de sociala myndighetema om barnavårdsnämndens särskilda skyldighet skulle utgåur lagtexten. I däremot anser attförsäkringskassan, om de sakkunnigas förslag i övrigi antas, helt bör la överansvaret för all upprätta avtal om underhållsbidrag, efiersom den samladeerfarenheten och bedömningen så långt det är möjligt bör finnas på ell ochsamma ställe. Likaså anser nämnden all skall vara skyldig atthjälpa den underhållsberättigade med kravet av underhållsbidrag, som överstigerbidragsförskottet. sociala centralnämnd redovisar i sitt yttrande allnämnden och familjerältsbyrån i Prop.1978/79:12 271 Malmöhär har olika uppfattningar. Medan familjerältsbyrån anser allRemiss-barnavårdsnämndens skyldighet att biträda vissa barn i underhållsfrågorbör yttrandena vara kvar, anser nämnden all skyldigheten bör utgå. Som skäl fördetia anförs följande. Nämnden har den bestämda uppfattningen altfamiljerådgivning och stöd i familjerältsliga frågor är vikliga delar avsocialvården. Rätten lill bistånd är f ö. en central fråga i socialulredningensförslag lill ny lagstiftning. anser liksomfamiljerältsbyrån alt det är viktigt att socialvården kan tillgodose de behovav bistånd som uppkommer. Men nämnden har en annan uppfattning om pä vilka grundersocialvården skall medverka. Ytterst är del frågan om en tilltro lill detjänster socialvården erbjuder. Detta förutsätter att den enskilde har sådanakunskaper om verksamheten att han själv tar initiativ till kontakt. årssocialvårds-debatt har i hög grad just handlat om allmänhetens tilltro lillsocialvården. Enligt sociala centralnämnden stärks allmänhetens tilltro tillsocialvården allt efiersom verksamheten kan bedrivas på frivillig grund isamförstånd och i erbjudande form. Nämnden menar att socialvårdens stöd ochrådgivning bör slå öppen för alla och att verksamheten bör frigöras frånanknytningar till i vissa fall i lag angivna specialindikationer. Inomfamiljerällsområdei var avskaffandet av barnavårdsinslilutionen ell förstaviktigt sleg i denna riktning. 1 konsekvens härmed anser sociala centralnämndenatl barnavärds-nämndens skyldighet att sörja för vissa barns underhållsfrågorbör utgä enligt de sakkunnigas förslag. Förslagetinnebär all biträde kommer atl ges endasl i de fall där medverkan begärs, sägerKommunförbundet. Någon uppsökande verksamhei kommer således inte att finnas.Vissa barns rättsliga ställning kommer atl inskränkas. ansersig inte f n. vara beredd all ta ställning lill all slopa bestämmelsen, utananser atl en bedömning kan göras först i samband med ett ställningstagande tillutredningen om barnens rätt. Övrigaremissinstanser som har yttrat sig i saken ar kritiska mot attbarnavårdsnämndernas skyldighet las bort. Hit hör , länsstyrelseni , utredningen om barnens rätt, sociala centralnämnderna iGöteborg och , Familjerättsassistenierna i norra Barnens rätt i samhället. Enligt utredningen om barnens råd kan maninte bortse från all bestämmelsen även framledes kommer atl ha viss praktiskbetydelse. Frän barnets synpunkt är det viktigt att barnavårdsnämnden har dennalagliga skyldighet att se lill alt det får underhållsbidrag. Ulredningen kaninte heller se några nackdelar med att bestämmelsen slår kvar. Av samma skälbör också rätten för barnavårdsnämnden enligt 7 kap. 11 S FB all i vissa fallföra lalan om underhåll till barn slå kvar. 1 Göteborganser det helt oriktigt att ansvaret för att bamet tillförsäkras underhåll inteskulle åligga barnavårdsnämnden. Ansvaret bör i stället utvidgas att avse allabarn oavsett föräldrarnas inbördes civilrältsliga relationer. Om skyldighetenatt ansvara för underhållsfrågans 1978/79:12 272 lösningtas bort, kommer detta atl leda till mindre kunnighet hos nämndensRemiss-tjänstemän, säger centralnämnden. All upphäva barnavårdsnämndens skyl-yttrandena dighet kan, säger föreningen i samhäUet, bli ell led imyndigheternas önskan atl bevilja sig själva ansvarsfrihet och en fortsättningpå den nedskäming av samhällets stöd lill individen som påbörjades närbarnavårds-mannainslitulionen av ekonomiska och personella skäl skars ner ochfick frivillig prägel. Efiersom samhällets ulslagningsmekanismer blir allt svårareatl möta för den enskilde och barnens och de ensamslående föräldrarnassituation även kan antas bli pressande, är det angeläget all barn ibl. a. ekonomiskt avseende fär behälla det skydd som myndigheternas lagligaansvar för barnens levnadssilualion parallellt med vårdnadshavarens ger. Mångaremissinstanser kommer in på organisationsfrågorna och betonar särskilt atl desakkunnigas förslag, om del genomförs, kommer atl kräva atl personalenförstärks kraftigt och atl den är utbildad och kvalificerad för sin uppgift.Bland dessa instanser är , länsstyrelserna I Östeigöilands ochNorrbottens län, utredningen om barnens rätt, de sociala centralnämnderna iStockholm och , vid de aUmännaadvokatbyråerna. i stryker kraftigt under att detär en absolut förutsättning för alt försäkringskassorna skall kunna anförtrosde föreslagna uppgifierna all de får tillräckliga resurser. 1 uttalar alt behovet av kompetent personal med gedigensocial utbildning och erfarenhet gäller inte endasl försäkringskassorna utanockså , som i betänkandet föreslås bli besvärsinstans.Nämnden pekar också på den kostnadsökning som det måsle innebära alt de socialamyndigheterna med nödvändighet kommer att få ulföra vissl dubbelarbete medförsäkringskassan även om ansvaret för barns underhåll inte ligger kvar hosbarnavårdsnämnden. Nämnden framhåller särskilt att frågor om underhåll intimthör samman med barnels övriga situation. Med den skyldighet barnavårdsnämndenenligt barnavårdslagen har alt bistå barn och vårdnadshavare kan man där inteavvisa sådana frågor. 1 samband med ansökan om socialhjälp och vid vissa andraproblem där familjens ekonomi är av betydelse aktualiseras en bedömning avunderhållsbidragen både avseende underhållsberättigade och underhållsskyldiga.En stor del av dessa problem lorde kvarstå även om socialutredningens förslagom socialförsäkringslillägg genomförs, säger nämnden. Om man behållerbarnavårdsnämndens skyldighet blir del inte så kostsamt med förändringar ochförbättringar inom del nuvarande systemet, säger , I en underremiss anför Sydsvenska lokalavdelningen avföreningen all innan de sakkunnigas förslag godtas, enbedömning bör göras om dess inverkan på personalbehovet vidkronofogdemyndigheterna. konstaterar för sin del all reformeninte medför någon väsentlig minskning i socialförvaltningarnas åliggandengentemot enskilda. sättsalltjämt ge service till föräldrarna genom rådgivning och vid upprättandet avavtal, säger förbundet. LO noterar all ingakostnadsberäkningar har gjorts i betänkandet men förutsätier attkostnadsfrågorna ses över. Vid översynen bör man, enligt LO, prövamöjligheterna alt närmare anknyta lill de regler för socialförsäkringstilläggsom socialutredningen har föreslagit i belänkandet SOU 1977:40. Inte minslgäller delta det förbehållsbelopp för hemmamake som de sakkunniga här räknatmed, säger . i anser sig kunna utgå ifrån allkostnaderna för försäkringskassornas nya arbetsuppgifter inte blir så höga altde nu förhindrar ell genomförande. i däremot anseratt risken med de föreslagna reglema om prövning aväterbeialningsförmågan är att de som betalar direkt till vårdnadshavaren kankomma att känna sig missgynnade, varigenom betalningsviljan kan minska. Deltakan då få till följd atl antalet bidragsförskott kommer att öka kraftigt ochdetta i sin tur medföra ökade kostnader. anser atl de sakkunnigainte tillräckligt har beaktat detla förhällande. Samma tankar framför ocksåriksskatteverket. I detta sammanhang får inte heller kostnaderna för denutökade organisationen glömmas bort, fortsätter . Den förstärkningav personalen vid försäkringskassorna, som förslaget kommer all medföra ochöver huvud taget de organisationsfrågor som måsle lösas, borde enligtlänsstyrelsen samordnas med de organisationsfrågor som sammanhänger medsocialulredningens förslag om socialförsäkringslillägg.Familjerättsassistenterna i norra frågar om återkravsverksamhelenöver huvud taget är lönande. Del är en brist, anser assistenterna, all det intehar gjorts nägon beräkning av kostnaderna för att upprätta frivilliga avtal ochdomar, hantering av bidragsförskott och införsel contra schablonbelopp ulanåterkrav. Åtskilliga remissinstanserhar lämnat synpunkter på del förslag till r i k 11 i n j e r förförsäkringskassornas provningsverksamhet som de sakkunniga har skisserat.Remissinstanserna vitsordar allmänt behovet av och det värdefulla med enhetliganormer för all bestämma bidragsförmågan. delar de sakkunnigasuppfattning atl särskilda riktlinjer bör utfärdas till ledning för bedömandetav den underhållsskyldiges betalningsförmåga. Mol del redovisade förslaget harhovrätten ingen erinran. Hovrättenför Nedre anser all riktlinjer avden art som de sakkunniga har föreslagit kan tjäna som underiag förförsäkringskassans handlande när fråga om all begära införsel eller medgeeftergift skall bedömas. 1 stort sett anser attriktlinjerna ger uttryck för synpunkter som också är vägledande för tingsrättenvid dess prövning av bidragsbeloppels storiek. finner delsynneriigen värdefullt all de sakkunniga har föreslagit riktlinjer förförsäkringskassans bedömning av hur myckel som skall återkrävas av denunderhällsskyldige. Förslaget kommer all vara en god vägledning för 18 1978/79. Prop.1978/79:12 274 domstolaroch barnavårdsnämnder vid fastställande av underhåll. Det har Remiss-funnitsett länge känt behov i vaije fall hos barnavårdsnämnderna av all yttrandenakunna ha lite mer fasta regler all tillämpa. Utredningens förslag kommer ocksåall medverka till en mer enhetlig bedömning över landet i underhållsfrägor.Styrelsen anser del emellertid svårt atl i detalj ta ställning lillutredningens förslag när del gäller beräkningen av förbehållsbelopp. Därförvore det enligt styrelsen bra om utredningens förslag kunde komma i praktisktillämpning i form av en försöksverksamhet. En sådan bör då komma till ståndomedelbart utan all lagändringarna avvaktas, efiersom förslaget redan nu kantillämpas av domstolar och barnavårdsnämnder. , som anser allstörre enhetlighet och liberalisering av ålerkraven för bidragsförskott ärangelägel, anför liknande synpunkter. Familjerättsassistenterna I norraStor-Stockholm anser alt del vore olyckligt om lagändringen leder lill all manslopar barnavårdsnämndens och domstolarnas ansvar och inför riktlinjer förunderhåll som man inte haft möjlighel all pröva. Enligt assistenterna bör deriktlinjer som assislemerna har arbetat fram för fastställande av bidrag kunnaligga til) grund för bedömningar av underhällsbidrag. Riktlinjerna har enligtassistenterna prövats av ell stort antal kommuner och visat sig varalillföriilliga. Vissa justeringar kan visa sig bli nödvändiga, men del voreändå bättre med ett redan utprövat system än ett helt oprövat. Advokatsamfundetanser all principen med en norm för underhållsbidrag är något atl eftersträva.Enligt samfundet kan de föreslagna riktlinjerna vara en god utgångspunkt förvidare diskussioner och överväganden. Kommandeanvisningar bör för all bäst tjäna sill syfte självfallet vara lättillämpade,anför . Del förefaller emellertid tingsrätten tveksamt om deangivna riktlinjerna leder till ett sådant resultat. Väsentligt synes vara så långt möjligt använder schabloner och grundar prövningen pä uppgifiersom lätt k;än kontrolleras. Del bör vara en fördel om något slags tablå kanutarbetas för prövningen av det stora fiertalet fall som kommer underförsäkringskassornas bedömning. För ett mindre antal fall som kan vara mersvårbedömda bör särskilda utredningsresurser kunna komma till användning, ansertingsrätten. vid anser att ettsystem med normer för all bestämma underhållsbidrag kan ha ell stort värde somhjälpmedel. Sammanfattningsvis uttalar fakullelsnämnden dock att möjlighetenatl ställa upp ell syslem med riktlinjer över huvud laget är så komplicerad attden bör bli föremål för en särskild utredning innan beslul fattas. Desakkunniga har dock otvivelaktigt tillhandahållit en myckel god grund förvidare överväganden. Desakkunnigas förslag innebär, enligt , all relativt inveckladeberäkningar ibland må.ste göras. Anvisningarna bör kunna göras enklare i fieraavseenden anser förbundet, som också anser att man för att undvika onödigtdubbelarbete om möjligt försöker samordna och kronofogdemyndigheternasprövningar av den underhållsskyldiges betalningsförmåga.Även för fram samma synpunkter i fråga om samordningen avförsäkringskassas och kronofogdemyndighets prövning. Också möjligheten lillsamordning med skattemyndighetens prövning av den undérhållsskyldigesinkomstförhållanden borde enligt hovrätten kunna övervägas. Ifråga omdelnärmareinnehålletidesakkunnigasutkast till riktlinjer förs följandekommentarer fram. Juridiska fakultetsnämndenvid ställer frågan i vad mån del är lämpligt all utformaett syslem som bygger pä hänsynslagande lill enbart den underhållsskyldigesaktuella familjesituation och inkomstförhäl-landen som huvudregelnenligt FB för all bestämma den familjerätlsliga underhållsskyldigheten är intebara barnets behov utan också båda föräldrarnas förmåga. Samma eller liknandekritik mol de föreslagna riktlinjernas innehåll förs fram av socialacentralnämnden i , i . ,föreningen vid allmänna advokatbyråer, föreningen ,föreningen och räu och Ensamstående föräldrars förening. som Kvinnocentrum anseratt förslaget är otillfredsställandeoch verklighetsfrämmande för ett samhälle som arbetar för jämställdhet mellankönen. Båda föreningarna kritiserar a» någon utredning inte har gjorts omvilka resurser och inkomster som de bidragsförskollsberälligadeförsörjningsskyldiga lever med. Förslaget innebär att enbart underhållsskyldigsförsörjning av barn subventioneras med skattemedel, sägs i ell yttrande lillvilket bl. a.föreningen front anslutit sig. upplyser att den genom sin familjerätisbyrå har sökt fålill stånd skäliga bidrag och därvid tagit stor hänsyn till denunderhållsskyldiges betalningsförmåga. På senare lid har familjerältsbyrån tillviss del följt schabloner som stämmer överens med familjelagssakkunnigastabellförslag. Familjerällsbyräns erfarenhet visar atl de föreslagnariktlinjerna inte ger den ensamslående underhållsskyldige några nämnvärdaförbättringar. Däremot kommer förslaget att bli speciellt förmånligt förunderhållsskyldig som har bildal ny familj och haren hemmamake, beroende på allavdrag för denne då får göras om del finns barn i hemmet. Enligtfamiljerättsbyrån har del visat sig atl ekonomiskt privilegieradeunderhällsskyldiga på så sätt har blivit gynnade. Desakkunnigas uppfattning att den underhällsskyldige bör tåla större uppoffringarju fier barn han har delas inte av sociala centralnämnden i , Nämndenanser i stället all den underhällsskyldige bör betala ett underhållsbidragoavsett antal barn. a. visar socialförvaltningens i utredning attunderhållsskyldiga med fler barn har särskilt svårt att klara sill underhåll.Genom all utgå från den underhållsskyldiges förmåga görs bedömningen av möjligtunderhåll redan vid ell barn och den underhållsskyldiges förmåga all betala etthögre underhåll blir inte siörre om 1978/79:12 276 hanblir bidragsskyldig mol fler barn, säger nämnden. Altden underhållsskyldige garanteras en miniminivå för sin egen och för yttrandenasin familjs försörjning och att bidraget bör bestämmas lill en andel avöverskjutande belopp är uppenbariigen skäligt, anser . Omminiminivån därvid skall sällas lill högre belopp än vad som gäller i annanlagstiftning för regler om existensminimum kan dock ifrågasättas, sägersamfundet. Förbehällsbeloppets storlek har tagits upp också av andraremissinstanser. Ungsrätt uttalar sålunda all del belopp somtingsrätten uppskattar för en ensamslående torde vara något mer generösttilltaget än det som anges i riktlinjerna. Däremot, säger tingsrätten, lordeenligt domstolens praxis större del av den underhållsskyldiges inkomst somöverstiger förbehållsbeloppel las i anspråk än vad som har föreslagils iriktlinjerna. i å andra sidan anser det inteinvändningsfrilt att låta den underhållsskyldiges nivå ligga över socialhjälpsnivån,om vårdnadshavaren och barnet lever pä socialhjälpsnivån. Del ger då en obalansmellan de ekonomiska villkoren för å ena sidan den underhällsskyldige och äandra sidan vårdnadshavaren och barnet. Del leder då också lillstandardskillnader mellan olika bam till den underhållsskyldige, nämligenmellan barn från en äldre relation och barn i en ny familjebildning, sägerlänsstyrelsen. i anser all en alternativ möjlighet,bättre förenlig med familjerättsliga principer, vore all bestämma ellförbehållsbelopp lill vad som anses vara existensminimum i annan lagstiftning,men atl vid bestämmandet av underhållsbidragets sioriek använda lägreprocentsatser än vad de sakkunniga har gjort. anserdel skäligt att förbehållsbeloppen ligger över existensminimum ochsocialhjälpsnivåerna. Familjerättsassistenterna i norra anseratl förbehållsbeloppel för ensamstående bör höjas lill 1,35 basbelopp ienlighel med de beräkningsgrander som assistenterna f. n. tillämpar. i ansluter sig lill de sakkunnigas alternativ att 50 %av den underhållsskyldiges överskott skall las i anspråk för underhåll lill ettbarn. Däremot är nämnden tveksam till förslaget om höjning lill för tvåbarn och fcir tre eller flera barn som sammanlagd underhållsskyldighet.Del kan nämligen ifrågasättas, om inte samboende föräldrar får en procentuelltsett högre belastning då barnantalet ökar. Om riktlinjer utarbetas, som inteskall begränsas att gälla för och därmed endast avseunderhåll upp till bidragsförskottsnivå, bör ett högre procenlultag övervägasför höginkomsttagare med underhållsskyldighet mol flera barn. Ytteriigaresynpunkter i fråga om förbehållsbeloppen förs fram. Särskilt uppmärksammasfrågan om förbehållsbelopp bör medges för den underhållsskyldiges hemmavarandemake och barn. i anser förslaget diskutabelt atl den underhällsskyldigeskall få öka sill förbehållsbelopp med 0,3 basbelopp för vartoch ell av vissa barn i hans egel hushåll. Förslaget bygger på att denunderhållsskyldige bör svara för hälften av det hemmavarande barnels försörjning.Delta försteg för hemmavarande barn att få fördel av den underhållsskyldigesinkomster genom ell förbehållsbelopp, är i och för sig högsl rimligt, anserfakullelsnämnden, även om del kan vara värt all notera att del nog innebär enavvikelse från de principer om likabehandling av alla barn lill denunderhållsskyldige, som får anses ha gällt med stöd av föreställningenom underhållsskyldighetens ovillkorlighet. När väl förbehållsbeloppet avsattsför hemmavarande barns räkning, tas emellertid en procentandel av denunderhällsskyldiges inkomster enligt förslaget i anspråk för bidrag lillunderhållsberättigat barn utan all hemmavarande barn alls beaktas vidare. Dettainnebäratt sä snart del enligt procentandelen bestämda bidraget för detunderhållsberättigade barnet överstiger förbehållsbeloppel för dethemmavarande, sä kommer i stället del underhållsberättigade barnet att få ellförsteg lill den underhållsskyldiges betalningsförmåga. Det kan visseriigensägas, all den del av inkomstöverskollel, som den underhållsskyldige färbehälla för egen del, kan användas även för en standardökning för hemmavarandebarn. Den underhällsskyldiges behållning är emellertid enligt förslaget så tillvida avsedd för honom själv, att den, när väl alla förbehållsbelopp undantagits,är oberoende av all del kan finnas hemmavarande barn. att de sakkunnigas förslag måste frångås på denna punkt, om man villundvika all hemmavarande barn får stå tillbaka för det underhållsberättigade,när underhällsbidraget överstiger det avräknade förbehållsbeloppet för barn iden senare kategorien. Omden underhållsskyldiges nya partner förvärvsarbetar skall denne enligt desakkunnigas förslag stå för hela barnlillsynskosinaden förutom vad som i övrigibehövs för det gemensamma bamet utöver 0,3 basbelopp, säger föreningen rätt. Riktlinjerna är i denna del helt oacceptabla och måsle omarbetas. Såvittgäller frågan om förbehållsbelopp för hemmamake anför Juridiska fakuhetsnämndeni att läget enligt rättspraxis är något tveksamt. Vissa avgöranden ihögsta domstolen lorde inte vara oförenliga med tanken alt hemmamake som intekan försörja sig själv bör få försteg till den underhållsskyldigesbetalningsförmåga för åtminstone minimibehov. En sådan lösning är rimlig ävendärför atl ny familj i varje fall på exekutions-stadiet (jfr 10 8införsellagen) får försteg för minimibehov. De sakkunniga vill vidare öka denunderhållsskyldiges förbehållsbelopp med hänsyn till såväl förekomsten av en"hemmamake" i ett fritt samlivsförhällande som denna andra parisbarn, allt under förutsättning all de ogifta samlevande lidigare varit giftaeller har eller har haft barn tillsammans. Förslaget avstyrks avfakullelsnämnden. Även på denna punkl kan det f ö. läggas lill att ell visslskydd för samlevnadsparlen i del fria förhållandel kommer alt gälla enligtreglerna om beneficium vid exekution hos den underhållsskyldige. Det är hellerinte orimligt all man vid bestämmandel av de civilrättsliga förpliktel- sernabortser frän blott moraliska skyldigheter, som man påexekulionssiadiel är beredd all av bil lighelsskäl tillgodose vissa minimibehovför personer som ulan juridiska anspråk varit faktiskt beroende av gäldenären,anser nämnden. En motsatt uppfattning om de samboende i ett fritt förhållandehar sociala centralnämnden I . Nämnden anser all sammanboende i olikasammanhang så långt som möjligt bör jämställas med gifta och tillstyrker därförde sakkunnigas förslag. Ällmäntkritiska mol tanken på förbehållsbelopp för den underhållsskyldigeshemmavarande make och bam är föreningen , och . Förbehållsbeloppens inkräktande på underhållsbidrag överbidragsförskottsnivån kommer att skapa klara skillnader mellan olika barn tillden underhållspliklige, anför föreningen . Ny familjebildning uppmuntrasför den som inte lar vårdnaden och gör den mindre arbetsinsatsen. Nyttäktenskap för vårdnadshavaren kan få en direkt motsatt effekt. Den nya maken idenna familj måste ju med sin inkomst bli försörjningsbelaslad i hög grad.