prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — omförstärkt skydd för fri- och rättigheter m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upplagils i bifogade Uldrag avregeringsproiokoll. 1propositionen föreslås ell fiertal grundlagsändringar som innebär ett förstärktskydd för de grundläggande fri- och rättigheterna enligt regeringsformen.Dessulom föreslås andra grundlagsändringar som rör bl. a. den s. k.lagprövningsrälien, lagrådets granskning av lagförslag och formerna förstillande av grundlag. Ellvikligl inslag i förslärkningen av räilighetsskyddel är förslaget om ellsärskilt förfarande vid s. k. räiligheisbegränsande lagstiftning. Den föreslagnaordningen innebäratt förslag lill lag som angår begränsning av vissa av degrundläggande fri- och rällighelerna, i. ex. yttrandefriheien ochmöiesfri-helen, på begäran av lägsl tio riksdagsledamöler skall vila hos riksdageni minsi det får anias. Undanlag görs dockför det fallel alleu förslag vid omröslning i kammare får slöd av minsl femsjättedelar av de röstande. I så fall är förslaget antaget . Skyddelför vissa särskilda fri- och rättigheter försiärks också på annat säu. Förbudelmol relroakliv lagsiiftning som f n. bara gäller strafflag utvidgas sålundalill all omfatta också skattelag. Vidare föreslås försiärkningar med avseendepå bl. a. rälten lill ersättning vid expropriation och skyddet förmedborgarskapet. Lagprövningsrälieninnebär alt domstol eller annan rältslillämpande myndighei skall sätta t. ex.en lag ål sidan om lagen uppenbart slrider mol grundlag. Denna räll som f. n.anses föreligga utan slöd i lag skall enligt proposilionen skrivas in iregeringsformen. F.n. är del regeringen eller riksdagsutskott som frill bedömer om ett lagförslagskall granskas av lagrådet. I proposilionen föreslås all regeringsformen skallinnehålla en föreskrift om att lagrådels yttrande bör inhämias 1 Riksda\cii 1978/79. 1978/79:195 2 över lagförslag på vissa angivna områden. månregeringen underlåterati höra lagrådet över ell lagförslag inomgranskningsområdei skall skälen redovisas för . Även inrikiningen avlagrådels granskning av lagförslag föreslås preciserad i regeringsformen. Tvånyhcicr föreslås i fiåga orn rornicrna lör siifianclc av gruiullag. Dels skallCll lörslag lill iindring av grundlag väckas minsl lio niånatlcr före ilclriksdagsval, cfler vilkel del andra och avgörande riksdagsbesluiel skallfallas. Dels skall ell förslag lill ändring av grundlag kunna bli föremål förIblkomrösining, om minsl cn tredjedel av letlamöier begiir det. Föruiom iindringar i regeringsformen föreslås iproposilionen ändringar i riksikigsorclningen. Vidare innehåller propositionenlörslag lill lagar om lagrådel och om förfarandet vid Iblkomrösining i helalandci. Den n\'a lagslifiningen föreslås iräda i krafl den Ilanuari 1980. 1978/79:195 3 Lag oni ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen' dels all nuvarande 13 kap. 7-11 iji; skall betecknas 13kap. (/(* au 2 kap. 7,9,10,12,18 och 20 tJS,8 kap.1,4,7,15,16och 18 SS saml 10 kap. 5 S skall ha nedan angivna lydelse, dels all iregeringsformen skall införas två nya paragrafer, 11 kap. 14 S och 13 kap. 7 S, av nedan angivna lydelse, dels all i punkl 9övergångsbeslämmelsema hänvisningen lill "I kap. 6 S försui stycket andra punklen" skall byUis ut mol"I kap. 7 S försia stycket andra punkten". Ingen medborgare som är eller har varit bosatt i rikel får berövas sill medborgarskap i annal fall än då han är eller blir medborgare i annan slal. 2 kap. 7§ Ingen medborgare för landsförvisas eller hindrasatt resa in i riket. Ingen medborgare som är eller har varil bosall i rikel fårberövas sill medborgarskap i annal fall än då han , efter uttryckligtsamtycke eller genom att inträda iaUmän tjänst, blir medborgare i annan stal.Utan hinder härav får dock föreskrivas att barn I,fråga omsitt medborgarskap skall följa jöräldrarna dier en av dem. Vidare Jårföreskrivas all. i enlighet med överenskomiiidse med annan siai. den som sedanfödelsen är medborgare även i den andra siaien och är varakiigl bosaii därförlorar sill svenska medborgarskap vid ålder eller . 9S Har annan myndighei än domstol berövat någon medborgarefrihelen med anledning av broll eller misstanke om broll, skall denne kunna fåsaken prövad av domsiol ulan oskäligl dröjsmål. Vad nu sagls gäller dock ickenär fråga arom all lill riket överfiytta verkslällighel av frihetsberövandepåföljd som har ådömts i annan slal. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse medborgare av annan anledning iin som angives iförsta slyckel blivit oniliämlcrtagen ivångsvis, skali han likaså kunna låsaken prövad av domsiol Lilaii Dskiiligi tlröjsniål. Med prövning av domsiolliksiållcs i sådani läll priivning av nämnd, om niimndcns sammansäuning ärbeslämd i lag och oiillöranden i nämnden skall vara eller ha varil ortlinaricdomare. Hur prövning.som avses i fiiisui dier andra siyckci ickeuppdragits ål mvinlidtet som är behörig enligi föreskrifierna ilär. skall ilen(inkomma på, allmän domsiol. 10 S SlralT eller annan brouspålöljd lår icke åliiggas förgiirning som icke var belagd med broiLspålblJd. niir den förövades. Ej hellerfår svårare brouspålöljd åliiggas för giirningcn iin den som var föreskrivendå. Vad nu sagls om brouspålöljd gäller iiven lbrverk:mde och annan särskildrättsverkan av broll. Skall dlcrsiatligavgift fårej inlagas i vidare mån än somföljer av jöreskrifl. som gällde när den omsländighel inträfjäde som iiilösieskaii-dler avgifisskyldighctcn. Finner särskilda skål påkalla dci.får dock lag innebära an skott dier statlig avgUi uiiages irols att lagen intehade trän i kraft när nyssnämnda omsländighel iniräffade. om regeringen ellerliksdagsuiskoii då hade läiniiaiJörslag härom llll . Med jörslagJämsläUes en meddelande i skrivelse Jrån regeringen lill om an sådantJörslag är on vänta. Vidare jår Jöreskriva undanlag från Jörsiameningen, om ftnner all del är påkallal av särskilda skål i sambandmed krig. krigsfara eller svår ekonomisk kris. Prop.1978/79:195 5 Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 12 S De fri- och rälligheler som avses i 1 § 1-5 saml i 6och 8 §§ och i 11 § andra slyckel får, i den utsträckning som 13-16 §§medgiver, begränsas genom lag eller genom annan författning efter bemyndigandei lagenligt 8 kap. 7§ försia Slyckel 7 eller 10 §. Begränsning som avses i första stycket får göras endaslför atl lillgodose ändamål som är godiagbarl i ell demokratiskt samhälle.Begränsningen får aldrig gå ulöver vad som är nödvändigi med hänsyn lill detändamål som har föranlell den och ej heller siräcka sig så långl alt denutgörett hol mol den fria åsiktsbildningen såsom en av folkslyrelsensgrundvalar. Begränsning får ej göras enbarl på grund av politisk, religiös,kulturell eller annan sådan åskådning. Förslag lag som avses i försia siyckei eller lill lagom ändring eller upphävande av sådan lag skall, om det ejförkasias avriksdagen, på yrkande av lägsl lio av dess ledamöter vila i minst tolv månaåerfrån det all del försia uiskottsyitrandet över förslaget anmäldes i riksdagenskammare. Utan hinder härav kan antaga förslaget, om minst femsjättedelar av de röstande förenar sig om beslutet. Tredje slyckel gäller icke,jörslag lag om Jonsongilii,dici i högsi av lag. Del gäller ej heller jörslag lill lag somenban angår JÖrbud all riija sådani, som någonhar cijarii i allmän ijänsl eller under uiövande av ijänsieplikl och varsheinlighållaiide är påkallal av hänsyn lill iniresse som angives i 2 kap. 2 iryekfrihelsförordningen. 2. husrannsakaneller liknande intrång eller 3. friheissiraffsom påföljd jör viss gärning. Konsiilulionsuiskotlet prövar Jör vidkommande huruvidairedje slyckel är lillämpligl i jråga om vissl lagjijislog. Varje medborgare skall vara tillförsäkrad ersiiliningenligt grunder som beslämmes i lag /öi del jall an hans egendom lages I anspråkgenoin exproprlaiion eller annen sådani, förfogande. Varje medborgare vilkens egendom ia,i:es i anspråk genomexproprlaiion eller annal sådani föriogande skall vara tillförsäkrad ersäiining/w/ö/-liisien enligt grunder som beslämmes i lag. Ullänning här i rikel är liksiälld med svensk medborgare ifråga om 1. skydd mot ivångatt dellaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration ellerannan meningsytlring eller all lillhöra trossamfund eller annan sammanslutning(2 S andra meningen), 2. skydd moldödsstraff, kropps-straff och tortyr saml mot medicinsk påverkan i sylte allframtvinga eller hindra yllranden (4 och 5 SS). 3. räu lilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av broll eller misslanke ombroll (9 S första slyckel). 4. skydd molretroaktiv brollspå-följd och annan relroakliv rättsverkan av brotl (10 S), 5. skydd motinrättande av domstol i vissa fall (11 S första stycket), 6. skydd molmissgynnande f)å grund av ras, hudfärg eller elniski ursprung eller på grund avkön (15 och 16 SS), 7. räll lillfackliga slridsålgärder (17 S), 8. räll lillersältning vid expropriation eller annal sådani förfogande (18 S). Ullänning här rikel är liksiälld med svensk medborgare ifråga om 1. skydd mot tvångall dellaga i sammankomst lor opinionsbildning eller i demonstration ellerannan meningsyttring eller all lillhöra trossamfund eller annan sammanslutning(2 S andra meningen). 2. skydd moldödsstraff, kropps-straffoch loriyrsami mot medicinsk påverkan i syfte auframtvinga eller hindra yllranden (4 och 5 SS). 3. rälttill domstolsprövning av frihetsberövande med anledning av broll ellermisslanke om brott (9 S första och tredje styckena). 4. skydd molrelroakliv broilspå-följd och annan relroakliv rättsverkan av brott saml molleiioakiiv skall eller avgifl (10 S). 5. skydd molinrällande av domstol i vissa fall (IIS första stycket), 6. skydd molmissgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund avkön (15 och 16 SS), 7. räll lillfackliga slridsålgärder (17 S), 8. rätl lillersältning vid expropriation eller annai sådani förfogande (18 S). Om annal icke löljcr av siirskilda lörcskrifier i lag, iirulliinning hiir i rikci iiksuilkl med svensk medborgare iiven i fråga om 1. yltrandefnhei.inrormalionsfri-hci,möiesfrihci, dcmonsiraiionsfri-hei, Ibrcningslrihci och religions-Irihei (I S), 2. skydd mol ivångatl giv;i till känna åskådning (2 S försia meningen), 3. skydd molkroppsligt ingrepp även i annal lall iin som avses i 4 och 5 SS, motkroppsvisitalion. husrannsakan och liknande inirång saml mol inirång ilorirolig meddelelse (6 S), 4. skydd molfrihelsberövande (8 S försia meningen), 5. rälttill domstolsprövning av frihelsberövande av annan anledning än broll ellermisslanke om broll (9 § andra stycket). 6. offenllighelvid domstolsförhandling (11 S andra stycket), 7. skydd molingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tredje meningen), 8. författares,konstnärers och fotografers räll lill sina verk (19 S)- Om annat icke Iblicr av särskilda löreskrifter i lag, ärulliinning hiir i rikel liksiiilld med svensk medborgare iiven i fråga om 1. yllrandcfrihci. inlbrmalionsfri- hei, möiesfrihci, demonsiralionsfri- hci, föreningsfrihet och religions- frihet (I S). 2. skydd mol tvångall giva lill känna åskådning (2 S första meningen), 3. skydd molkroppsligt ingrepp även i annal fall än som avses i 4 och 5 SS, motkroppsvisilation, husrannsakan och liknande inirång samt mol inirång iförtrolig meddelelse (6 S), 4. skydd molfrihelsberövande (8 S försia meningen), 5. räu lilldomstolsprövning av frihelsberövande av annan anledning än broll ellermisslanke om broll (9 § andra och iredje styckena), 6. offenllighelvid domslolsför-handling (11 S andra slyckel), 7. skydd motingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket iredje meningen), 8. författares,konstnärers och fotografers rält till sina verk (19 §). På sådana särskilda föreskrifier som avses i andra slyckellillämpas 12 § iredje stycket, ftärde stycket försia meningen samt femleslyckel. Avbestämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter följer allföreskrifter av vissl innehåll ej får meddelas eller lår meddelas endasl genomiag. Avbeslämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter följer allföreskrifter av visst innehåll ej får meddelas eller lar meddelas endast genomlag samt att förslag till lag i vissa faU skall behandlas i särskild ordning. 4S Föreskrifter om rådgivande folk- Föreskrifier om rådgivande folk- omrösining i hela rikei meddelas omröslning i hela rikel «/; cw;/f>/a- genom lag. randel vidJolkomrösining i gruiidlags- jiågameddelas genom lag. regeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, om föreskrifterna avser något av följande ämnen: 1. skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, 2. utlännings vislelse i riket, 3. in- eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, lillverkning, kommunikationer, kreditgivning, näringsverksamhet, ransonering eller uiformning av byggnader, anläggningar och bebyggelsemiljö, 4. jakt, fiske, djurskydd eller nalur- och miljövård, 5. trafik eller ordningen på allmän plats, 6. undervisning och utbildning, 7. förbud alt röja sådani som någon har erfaril i allmän ijänsl eller under utövande av tjänsteplikt. Ulanhinder av 3 eller 5 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genom förordningmeddela föreskrifterom annat än skall, om föreskrifterna avser något avföljande ämnen; 1. skydd för liv, personlig säkerheteller hälsa, 2. utlännings vislelse i rikel, 3. in- eller utförsel av varor, avpengar eller av andra tillgångar, lillverkning, kommunikationer, kreditgivning,näringsverksamhel eller utformning av byggnader, anläggningar ochbebyggelsemiljö, 4. jakt, fiske, djurskydd eller natur-och miljövård, 5. trafik eller ordningen påallmän plals, 6. undervisning och utbildning, 7. förbud atl röja sådant sornnågon har erfarit i allmän tjänst eller under uiövande av tjänsteplikt. Bemyndigande som avses iförsia siyckei medför ej räu au meddela föreskrifter om annan rättsverkan avbroll än böter. kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd avförsta siyckei, föreskriva åven annan rällsverkan än böter för överträdelse avföreskrift som regeringen meddelar med slöd av bemyndigandet. Grundlag stiftas genom tvålikalydande beslul. Del andra beslutet får Grundlag sliftas genom ivålikaly- dande beslul. Del andra beslutet lår ej fallas, förriin del cfler del lorsia bcsluict harhållils val till i hela rikel och den nyvalda har samlals.Riksdagen får icke såsom vilande aniaga cll lörslag om stiftande av grundlag,som är oförenligt med annal vilande grundlagslor-slag, utan au samtidigtförkasta del försl aniagna förslagei. förriin del cfler del första besluiel harhållils val lill i hela rikel och den nyvalda har samlals.Vidare skall minsi Jikjlyia mellan den lidpunkt då ärendet föiMUgåiiien anmäldes i kammare och valei, såvida Ickekonsiiiulionsuiskollel genom beslul. som fanas .senasi vid ärendels beredningoch varom minsiJem sjäiie-ddar av ledamölerna Jiiivnar sig. lår icke säsom vilande aniaga eu förslag omsiifuinde av grundlag, som är oförenligt med annat vilande grundlagsförslag,ulan all samiidigi förkasta del först aniagna förslagei. Folkomrösining om vilande gniiid-lagsjöislag skallanordnas, om vrkan-dc därom Jramsiålles av minsl en iioiidd av riksdagensledamöier och minsl Cll iredjedel av ledamölerna röstar jiir bifall lillyrkandet. Sådani yrkande skall Irainsiällas inomjcnuon dagar jrån del allriksdagen anlog gniiidlagsjörslagei som vilande. Yrkandet skall Cl beredas iutskott. Folkomiösiningeii skall hållas samiidigi med dci val tillriksdagen som avses i Jörsia slyckel. I id omivsi-iiiiigcii jår dc som hurröslräll vid valei Jörklara huruvida de godiar dei vilande grundlagsjörslageidier ej. Förslaget är jörkasiai. om de jlesia av dem som dellager ioinriislningen röslar mol förslaget och dc ull antalet är ller än hälfien avdem som har avgivii godkända rösier vul riksdagsvalet. I unnul lull upplagerriksdagenJi>r>,kigvi ull sluilig priivning. Riksdagsordningen sliftas på samma sån som gniudlag. Den kan också slilias genom endasl eu beslul, om minsl ire Ijärdedelar av de rösiandc och mer iin hälfien av ledamöier lorenar sig om besluiel. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lag i allmiinhet. Riksdagsordningen stillas på dci säll som angives i 15 Jörsia sivckei JiiiMu och andra incningania sanu slyckci. Den kan ocksåsiiflas genom endasl ell beslul. om minsi ire Ijiirdedclar av de röstande ochmer iin hiilfien av ledamöter förenar sig om besluiel.Tilläggsbesiåmmelse i riksdagsordningen besluias dock i samma ordning som lagi allmiinhei. Föratt avge yttrande till regeringen över lagförslag skall finnasetl lagråd, variingårdomarei högsta domstolen och regeringsrätten. ,4vcn riksdagsui-skoii jår inhämla yllrande jrån lagrådel enligi vad .som närmare angives i riksdagsordningen. Närmare bestämmelser om lagrådel meddelas i lag. För all avge yttrande över lagförslag skall finnas elllagråd, vari ingår domare i högsta domstolen och regeringsrätten. Yllrandefrån lagrådel inhämias av regeringen eller, enligi vad som närmare angives iriksdagsordningen, av riksdagstii.skoit. Yllrande av lagrådel bör inhämias innan beslutargrundlag om tryck frihelen. log om begränsning av rälien all taga del avallmänna handlingar, lag som av.ses i 2 kap. 12 forsla sivckei. 17-19 §§eller 20 andra slyckel eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lagomkommunal beskaiining, lag som avses i 2 eller 3 eller lag som avses 111 kap.,om lagen är vikiig för enskilda eller frän allmän synpunki. Vad nu har saglsgäller dock icke. om lagrådels hörande skulle sakna belydelse på grund av frågansbeskaffenhet eller skulle fördröja lag-slifiningsfiågans behandling så altavsevärl men skulle uppkomma. Föreslår regeringen all siifia lag inågot av de ämnen som avses i Jörsia meningen och har lagrådets vtlrande skall regeringen .samiidigiför redovisa skälen häriill. avgörande av jrågan omlagrädeis yllrande bör inhämias är shilgiliigl. Lagrådels granskning skall avse 1. hur förslagei förhåller sig lillgrundlagarna och räiisordniiigen i övrigi. 2. hurförslagels,föreskri fler förhåller sig llll varandra. 3. hurförslagei förhåller sig lill rättssäkerhetens krav. 4. omförslagei är så uiformal an lagen kan aniagas lillgodose angivna sy flen. 5. vilka problem som kan uppslå vid lillämpningen. Närmare bestämmelser om lagrådets sammansäitning ochijänslgöring meddelas i lag. Beslutanderättsom enligt denna regeringsform lillkommer riksdugen, regeringen eller annal iregeringsformen angivel organ kan i begränsad omfattning överiålas lillmellanfolklig organisaiion för fredligt samarbele,lill vilken riket iirellerskall bliva anslutet, eller lill mellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtasbeslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag eller fråga om begränsning av någon av dc fri- och rättigheter somavses i 2 kap. Om averiåidse besluiar i den ordning som urjöreskriven jör slij-lande av grundlag eller, om beslui I sådan ordning ej kanavvaklas. Beslulanderältsom enligt denna regeringsform lillkommer , regeringen eller annal iregeringsformen angivel organ kan i begränsad omfattning överlåtas tillmellanfolklig organisation för fredligt samarbele,lill vilken rikel årellerskall bliva ansluiei, eller lill mellanfolklig domstol. Diirvid lär ej överlåtasbeslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag eller fråga om begränsning av någon av de fri- och rälligheler somavses i 2 kap. Angående beslut i jråga om överlåtelse gäller vad som ärjöre.skrivci om stillande av grundlag. Kan beslui I sådan ordning cjavvaklas. ellbeslul, varom minsi lem sjäiie- dclar avde röstande och minsl ire Riiuskipnings- eller förvaliningsuppgift som ej enligidenna regeringsform lillkommer , regeringen eller annal i regeringsformenangivel organ kan överlåtas till annan siat, lill mellanfolklig orjia-nisaiioneller till utländsk eller inlernationell inrättning eller samlällig-hei, omriksdagen förordnar om det genom eli beslut, varom minsi tre Ijärdedelar av deröstande förenar sig. dier genoin beslul i den ordning som giiller förstillande av grundlag. dagen i jråga om (ivcriåidsc genom eu beslul,varom minsl fem sjiiiic- delar avde röstande och minsl ire Riiuskipnings-eller förvaliningsuppgift som ej enligi denna regeringsform lillkommerriksdagen, regeringen eller annal i regeringsformen angivel organ kanöveriålas till annan Slal, lill mellanfolklig organisation eller lilluiliindsk eller iniernaiionell inrällning eller samfällighel, om riksdagenförordnar om del genom ell beslul, varom minsl tre Ijiirdedclar av de röstandeförenar sig. Beslul i jråga om sådan övcrididsc kan också fanas i den ordningsom giiller Ibr stiftande av grundlag. 11 kap. 14 i: Finner domstol eller annat ojjeiiiligi organ all enjöieskiiji slår i strid med heslämmdsc i gniudlag eller annan överordnad jörjall ning dier all sladgad ordning i någoi väseniligi hänseende haråsidosälis vid dess lillkomsi. jår jöreskrijien icke lillämpas. Har riksdageneller regeringen hesluiai jöreskrijien. skall lillämpning dock underiåiasendast om Idet är uppenbarl. ,Ar riket i krig eller omedelbar kiigs-jaia. skall 2 kap.12 iredic sivckei icke lillänipas. .Andringarna ireycrinysiormen trader i kral'i den I98'J. Äldreföreskrifi om skall eller avgifl skall lilliimpas ulan hinderav 2 kap. 10 sivckcl. Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' delsMl 1 kap.4S,2kap.9S,3kap. 16, 17och 19 SS. 4 kap. 8och lOSSsaml 5 kap. 1, 2, 3, 8, 10 och 12 SS skall ha nedan angivna lydelse, dels all lilläggsbeslämmelserna 2.7.1 och 2.7.3 skall hanedan angivna lydelse, dels au iriksdagsordningen skall införas två nya tilläggsbestämmelser, 5.1.3 och 5.3.1,av nedan angivna lydelse. Laglima riksmöie som har inlelts under augusli, september eller oktober skall avslutas senasi följande år. kan om synnerliga skål föreligger förlänga , dock längst till och med . Annal riksmöie pågår så länge finner del nödvändigt. Riksmöie avslutas senast när näsia laglima skall börja. Laglima riksmöie som har inletts , septembereller oktober skall avslutas senasi följande år. kan om synnerliga skäl föreligger förlänga , dock längsi lill ochmed . Annat riksmöie pågår så länge finner det nödvändigt.Har yrkande väckis om jolkomrösining i grundlagsfråga, skall, uian hinder avvad nu har sagls. riksmöie pågå IiU dess yrkandet har prövais. Riksmöieavslutas senast när nästa laglima riksmöie skall börja. Har regeringenförordnat om exlra val, kan den under ålersloden av valperioden beslula attavbryta riksmöie. skall avslutas omedelbarl efter del au beslutethar tillkännagivits vid sammanträde men kammaren. 2 kap. Tilläggsbestämmelse 2.7.1 Förslagtill ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring föres upp somförsta punkl på föredragningslistan. 1 övrigi lages ärendena upp i följandeordning, om icke talmannen besiämmer annai: Yrkandeom Jolkomrösining i grundlagsfråga, förslag lill ny slatsminisler elleryrkande om misstroendeförklaring föres upp som försia punkt påföredragningslistan. Förekommer mer ån ett sådani ärende. Riksdagsordningen omirycki 1977:90. 1. val, 2. propositioner saml skrivelserfrån regeringen med redogörelse för viss verksamhei, 3. förslag och redogörelser från andra riksdagsorganän ulskou, 4. motioner, 5. ulskousbeiänkanden i den ordning utskotten angivesi tilläggsbestämmelse 4.2.1. lagesde upp i den ordning vari de nu har angivils. 1 övrigi lages ärendena upp iföljande ordning, om icke talmannen besiämmer annal: 1. val, 2. propositioner saml skrivelserfrån regeringen med redogörelse för viss verksamhet, 3. förslag och redogörelser frånandra riksdagsorgan än ulskou, 4. motioner, Ulskousbeiänkanden i den ordningutskotten angives i tilläggsbestämmelse 4.2.1. Om anieckning påföredragnings listan för särskilda fall föreskrives i lilliiggsbesiämmelserna 2.10.1, .-».Z./, 3.6.1, 6.1.1,6.1.2 och 6.2.2. Om anieckning påföredragnings listan för särskilda fall föreskrives i lilläggsbeslämmelserna 2.10.1, 3.6.1, ,5./.J, 6.1.1,6.1.2 och 6.2.2. 9STalmannen ställer proposiiion lill beslul.