prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — En annan förtitsättninpär vidare att man lyckas lösa de administrativa och organisatoriska problemavseende blankettutformninp, rutiner, an-svarsfördelninp, resursutnyttjande m. m.som ulredningen har berört. Jämfört med fastighetstaxeringen 1975 kommer manvid 1981 ärs fastighetstaxering att arbeta med en ny ADB-teknik och under nya organisatonskaformer. Med utgängspunkt i FoB-iitredningenS|förslap bör man dock kunna finnatillfredsställande lösningar pä berörda administrativa och organisatoriska frägori samband med en samordning mellan HBS 80 och fastighetstaxeringen. Det bör enliptstatskontoret - i enliphet med utredninpens förslap - ankomma pä SCB. RSV ochkommunerna att i samarbete redovisa detaljerat förslag avseende organisationenför en samordnad uppgiflsinsamling för HBS 80 och fastighetstaxerinpen. Prop.1978/79:128 72 Slaiisliska ccninilhvrti/i: Även insamlingen avbostadsuppgifter lill en undersökninp 1980 pors eiilipi nya och ej praktiserademetoder. SCB anser del därför angeliipel all kvalitcisfräporna behandlas i detlamaterial. Detta innebiir bl.a. atl den peniensamma insamlinpen och pranskninpenav bo-sladsvariablerna mäsle ske pä sädanl sätl au dessa fär en för avsedda an-vändninparpodlapbar kvaliiel. Vidare innebär della alt verket - lill skillnad frän utredninpen- anser del nödvändipl att kvalitelssliidier och kontroller av prodiiklionsmomenlpors även i hushalls- och bostadsdelen. Kvalitetssludierna skall bland annatsyfta lill atl pe underlap för bedömning av läckningsförändrinpar ochsystematiska klassifikationsföränd-rinpar mellan undersökninpen 1980 och FoB75. Kontrollerna skall bland annat syfta till att iippnä podlapbar kvalitet iolika bearbetninpsmoment. Siockholms koiumiin: Hushälls- och bostadsdata behövs imänga sammanhanp i kommunens planerinp. En kopplinp mellan hushållet och bostadenär nödvändip. Däriör avstyrks det niväalternativ som vill helt slopa personblankelli HBS 80. ty det är penom uppgifier på en sädtin blankett som den nödvändipa kopplinpenkan göras. Vidare framförs önskemal alt utreda förutsättninparna för införandelav ett läpenhetsrepister. som kan lillpodose behovet av htishälls-bosiadsinformationenutan särskild tipppiftsinsamling av FoB/HBS-typ. Ett sädanl repisler bör ocksåfå stor användninp i administrativa rutiner bl.a. inom folkbokförinps- ochskatteväsendet. Göleborgs koiniuiin: Utredninpen föreslär att hushalls-och bostadsdelen skall innehälla i stort sett samma variabler som vid densenaste folk-och bostadsräkningen. Utredninpen anser sip ej ha funnit anledningatt föreslå nägra nya bostads- och hushällstipppifter jämfört med de som insamladesvid FoB 75. Utredninpens uppräkning av förslap till variabelinnehällsaknar vissa vä-sentlipa lägenhetsvariabler, vilka inpick i FoB 75. Sälundasaknas variablerna hustyp och ägarkategori. Båda dessa prundläpgandelägenhetsdala mäsle givetvis inga i HBS 80. Vidare anser del vara önskvärl med vissutökning av variabelinnehället. Enligt utredningsförslaget skall läpenhetsuppgifterhämtas frän den allmänna fasliphetstaxerinpen. I denna inhämtas för taxe-rinpsändamälbl. a. upppifter om uppvärmninpssätt. Kommunerna har under senare är engaperalsalltmer i energihtishällninpen. Inom Göteborps komniun päpär ularbelande av enerpisparpropram.Uppgifter om lägen-hetsbeständets fördelning efter uppvärmninpssätt skulledärvid utpöra ett värdefullt planerinpsunderlap. vill därt"örförorda att läpenhetsupppifterna i HBS 80 utökas med upppift om uppvärmninpssätt. Utredninpen har ej uppmärksammat att sambearbetninggivetvis mäste ske av hushällsuppgifter med sysselsällningsuppgifter.Socialstyrelsens vägledning för kommunernas barnomsorgsplaner utpär förnärvarande från dessa uppgifter hämiade frän FoB 75. varefter framräkninp skertill aktuellt basar. För alt förbättra underlaget för barnomsorgsplanerna ärdet angelä-pet att motsvarande upppifter tas fram i HBS 80. konimun: Förslapet till HBS 80 ger i allt väsentliptde upppifter om bostäder och hushall som kommunerna behöver i sin planerinp.Det är angeläget att påpeka att kombinerade hushälls- och bostadsdata ärytterst väsentliga i planerinpsarbetet. De analyser av boendestrukturen i läpenhe-terav olika storlek som erhållits penom lidigare räkningar är nödvändiga även iframliden. Dessa analyser bildar grundval för bl. a. befolkningsprog-noser och bosladsbehovsbedömningar.Det utvecklingsarbete som :iu be- Prop.1978/79:128 73 tlrives föran erhälla säkrare bedönininpar av fianilitla bcfolkninpsslruklii-reri olika delområden bygper till stor del pä lillgängen till siidan statistik.Det ärdärför nödvändipl med blankeilinsanilinpen allmänheten. Den saniordning som planeras ske mellan upppitierinsamlade penom den allmänna tasligheisiaxerinpen och den siirskilda enkälen fränallmänheten har avgjorda fördelar. Den dubbla iippgiftsinsamlinpen orn läpen-helsbeständelfränpiis. Allmänheten besväras endast i ringa utsträckninp och den blankett somskall fyllas i blir relalivi enkel. Dock förelipper risker för att kvalitén kanbli näpot sämre penom sambearbelningen av ivii olika källor. 1 illväpapängssätlelkräver lillräckliga personella resurser bäde vid kommunens pranskninpsorpan ochvid den lokala skattemyndipheien. Samarbelel mellan de bada orpanen mäsle paalla säu iinderlätlas. Tidpunklen för undersökninpen har föreslapits bliseptember 1980. 1 idi-pare räkningar har avsett förhållandena den I november.Ur användarsynpunkt skulle tidpunklen vara den bästa. Man kandä fä en normal anknytning till övrip statistik pä befolkninps- ochbostadssidan. Undersökninpenom hushall och bostäder omfattar i stort sett samma variabelinnehäll som vid FoB75. För jämförelser i tiden ärdet nauirliptvis anpeläget att definitioner etc.Iran FoB 75 i största möjliga iiislräckninp bi-behälls. Vissa utökningar av innehället i HBS 80 är önskvärda. Detgäller i försia hand uppgifter om användningen av de lägenheter som redovisassom uthyrda men utan mantalsskriven boende. Dessa lägenheter utgör en allt siörregrupp, främsi i större kommuner. Vid bedömninpar av del framtida bostadsbypgnadsbehovetbehövs en bättre kartläppninp av användninpen av dessa läpenheler. Under senare är har behovet av data päenergihushållningens omräde accentuerats. a. behövs detaljerade uppgifterom pä vilket sätt bostadshusen uppvärms. SCB bör däiför undersöka ommöjligheter finns atl i HBS 80 ta med uppgifter om bostädernas tippvärmninpsform. kommun: Förslaget lill HBS 80 ger vad pällerhushall och bosläder i allt väsentligt de uppgifter som samhällsplanerarnabehöver. Dessa upppifter är synnerlipen värdefulla för kommunens arbete med bl.a.be-folkninpspropnoser och bostadsbyppnadspropram. Genom den saniordning som planeras mellan upppiftsläninandettill HBS 80 och den allmänna fasliphelsiaxerinpen kan belydande raiionaliserinps-vinstergöras, som allmiinheien besväras i mindre omfiittninp. Tidpunktenför undersökninpen föresläs bli september manad istället för som tidiparenovember manad. Enlipt kommunens iippfaitninp är lidsprän-ser mitt i kalenderårav ondo. Vid bearbetningar av uppgifter om FoB-materialet och den löpande ärlipastatistiken mäste korriperingar pöras lör månaderna november ochdecember. Efter HBS 80 kommer dessa justeringar au behöva pöras för ytterligaremänader. Det bör därför prö\'as om uppgifterna i stället kunde avse årsskiftet1980/81. Beträffande variabelinnehället vill kommunen framhällabehovet av detaljerade uppgifter om läpenheternas standard m. m. ner päenskild fastip-hetsnivä. a. upprättande av bostadsprogram är dessauppgifter yllerligl angelägna. Under senare är har behovet av data pä enerpihiishällninpensomräde ökat. Sälunda behövs upppifter om iippvärmningssält m.m. Vidare har frånstadsbyggnadshäll i kommunen under flera är framhållits behovei av uppgifter omlägenheisyior. SCB bör pröva möjligheterna att utöka variabelinnehället meddessa uppgifter inför HBS 80. 1978/79:128 74 konimun: Läpenhetsiabeller bör finnas med i minsllika stor ulsiräckning som 1975. Kommunen önskar desstilorn yiierligare hiishalls-ochliigenhelsdaia belysla. hiishållssialisliken och kopplingen hiis-häll-bosiadpekar komnninen pä alt hushalls- och saniboendebepreppen är viklipa framöver.För all vissa FoB-uibeller skall kunna eisiiilas med ärlipa slaiisliska pakel säsomDemopak, Inkopak och Bilpak krävs att man där även redovisar ick piltasammanboende, vilket f. n. ej är fallet. i : Bristen pä aktuella data pälleräven inom hushalls- och liipenhelssektorn. upplever dock inte denbrislen som sä päiaplip med hänsyn till att sysselsättninpstVäporna och därmeddata om sysselsältninpen är mer väsenllipa i länsplanerinpsarbeiet. För iinderlapeii de artiga kommunala bosladsprogranimen (KBP) är det dock anpeläpet med akluellarestatistik än . är i princip posiliv lill atl en hushälls-och bostadsräkning penomförs enligt förslap, men vill allvarligl ifrägasätla omden del som berör samordningen med fasiigheisiaxeringen är möjlig attgenomföra i . Utan stora extra insatser kan i vart fall resullaleibli sädanl att kvalitén inte blir acceptabel. Utredningen föreslär, under åberopande av en expertprtippspromemoria, att HBS 80 och den allmänna fasliphelsiaxerinpen 1981 skall samordnas.Vid bedömninpen av samordningskonsekvenser gör först en återblickpä 1975 ärs allmänna fastighelstaxerinp. I finns lolalt cirka 293 000 redovisninpsenheter.varav 157000 för jordbruksfasliphet och 136000 för annan fastiphet. Dessa redovisninpsenhetersammanfördes vid 1975 ärs allmänna fastighetstaxering till 31 872taxeringsenheter avseende jordbruksfasliphet och 92 284 taxeringsenheteravseende annan fastiphet. I länel finns i proceni av beståndet i hela landet 18procent av jordbruksredovisninpsenheterna och av de taxeringsenhetersom är taxerade som jordbruksfasliphet. Den stora mänpden av redovisninpsenheter, som aren följdav de "röriga"" fastighets- och äpoförhällandena i länet, pöratt fasiighelsiaxennparna har varit och även under överskådlig framlid kommeratt vara bäde komplicerade och synnerligen lungarbetade. Detta har medfört altde lokala skattemyndipheierna i länel vid 1975 ärs allmänna faslipheistaxeringhade en mycket pressad arbetssituation med ett stort uttag av övertid trots attpersonalen hade ulökats i jämförelse med de ordinarie ärliga fastigheis-laxerinparna. Med ovanstående återblick pä allmänna fastiphelstaxerinpvill framhälla atl en normal allmän fastipheisiaxering i dettalän ar väldigt resurskrävande. Den i betänkandet föreslagna samordninpen av HBS80 och den allmänna fasliphetstaxerinpen 1981 kommer att innebära en inte oväsenligutökning av det maienal som lokala skattemyndigheterna skall sorlera ochkomplettera. Därtill kommer att kontrollen och beredningen av HBS-variablernakommer att bli tidskrävande arbetsmoment. Vidare kommer förslagei alt innebärautökat beredningsarbete. Sammantaget anser att den föreslagnasamordningen sålunda kommer att bli än mer resurskrävande. Utredningen, som är medveten om det ökade resurskravet,har inte närmare redovisat hur en utökning av resurserna skall ske utan anserendast att denna fråga måsle närmare utredas genom kontakter mellan riksskatteverketoch . Sä länge resursfrågan inte har lösls pä ett för lokalaskattemyndigheterna tillfredsställande sätl har farhågor för attkvalitén pä HBS respektive fastighetstaxeringen kommer atl 1978/79:128 75 bli lägre än vad som kan förväntas. För delmedför en samordning jämfört med ärs allmänna fastiphelstaxerinp inte oväseniliptutökade arbetsupppifter för dataenheten, bl. a. för stansninp av dels värdefaktorerför samtliga bostadsbyppnader oberoende av antal bostadsbyggnader pertaxeringsenhet, dels ett antal variabler som tidigare endast re-pistrerais i FoB.Länsstyrelsen anser sig därför inte kunna tillstyrkautredningens förslag om samordning. Ensamordning av HBS och fastighetstaxeringen förutsätter atl kvalitén pä statistikmalerialelblir lika hög som vid senaste folk- och bostadsräkninpen. Ledamöterna i 1975 ärsfastiphetstaxeringsnämnder var emellertid penompäende mycket negativa till de statistikupppiftersom skulle anpes vid 1975 ärs allmänna fastiphelstaxerinp. En samordninpförutsätter därför att ledamöterna i nämnderna fär en ordenlip och meningsfullutbildning i den del av taxeringsarbetet som kommer att avse H BS-variabler,placering av byggnader pä rätt fastighet m. m. befarar annars attkvalitén pä HBS-arbeiet kan bli låg om inte ledamöterna är tillräckligt motiveradeförarbetet med slalisiikuppgifterna. Läiissiyrdseiii län: Hiuills har de flesta av de för samhällsplanerinpen intressantavariablerna i fastiphetsrepistret varit av dälip kvalitet. Repistret har därförknappast kunnat användas som källa för bostads-, sa-nerinps- eller energiplanerinpeni kommunerna under de är FoB-data varil inaktuella. Definitionsskillnadernamellan FoB och fastiphetsrepistret har ytterligare ulgjorl ellosäkerhetsmoment. När nu läpenhetsuppgifter insamlas via enkät i HBS 80 anserlänsstyrelsen att uppgifterom lägenhetsdata respektive uppvärmningssätt börfinnas med som underlag för energiplaneringen. Länsstyrelsenanser det vidare otillfredsställande att kostnaderna för insamling avhushall-och bostadsdata svarar för av de totala kostnaderna i HBS 80.Länsstyrelsen delar därför utredningens ståndpunkt att andra meioder börstuderas, sä att man skall kunna framslälla hushällssiatistik ochkombinerad statistik över bostäder och hushåll till en lägre kostnad. Det framlagda förslaget innebär också en betydandebelastning för de myndigheter och taxeringsnämnder, som är engagerade i denallmänna fastighetstaxerinpen. Underpunkt 6.2.5 talar utredninpen pä olika ställen om "ett visst merarbete"för fastiphetstaxerinpsnämnden (FTN) och "nåpot fler" uppgifter ellerkompletterinpar. Man tycks vilja pe sken av att det endast är fräga om ettobetydligt tillskott till det arbete, som behövs för åsältande av taxeringsvärden.I samma andetag säger man alt '"stor noggrannhet"" bör nedläggaspä kontroll av HBS-variabler ""även om dessa inte har betydelse förvärdering av fastigheter"". Den tid Fl N har fält sig tilldelad för sin epentlipa upppift- att åsätta en i möjligaste måtto likformig och rättvis taxering - harhittills visat sig vara i knappaste lapet. Alt få tid över för att inhämta ochkontrollera upppifter, som är av inpen eller ringa betydelse itaxeringsarbetet, torde inte vara möjligt. Av fleraskäl är det inte möjligl eller önskvärt att i någon nämnvärd omfattning utökaantalet distrikt för att minska antalet fastigheter per distrikt eller att förtängataxeringsperioden. Med utgångspunkt från beskattningsarbetet saknas utrymmeför utredning av annat än för fastighetstaxeringen nödvändiga uppgifter underden egentliga . 1978/79:128 76 synpunkter löreligger emellertid behov av alt nödvändigdala för sanihiills-planerinpen inte onödiptvis försenas. De samordninpsproblemsom förelipper mellan fiistiphetsiaxerinpen och HBS-iindersökninpen mäste diirförnärmare utredas i del fortsatta arbeiei. Kommuiiförbundei: Den planerade sambearbeininpen av upppifterfrän personblanketten och fastighelstaxerinpsblankelten skall i princip ge motsvarandeupppifter om hushall och bostiider liksom kombinerade hushalls-och bostadsdatasom tidipare räkninpar har peii. Dessa upppifter är av stor belydelse för bostadsförsörjninpsplaneringcni kommunerna liksom för möjlipheterna att penomföra propnoser för befolkningsutvecklinpeni kommunerna och dess delområden. Det är därför styrelsens uppfiiilninp alldel även denna gäng är nödvändigi att inhämta hushällsuppgifter via blankett eftersomför närvarande inga andra möjlipheter slär till buds. Mälsäitninpen bör dock vara att om möjlipt pöra även helahushalls- och bostadsdelen registerbaserad för all komma ifrän allmänhelens upppiftslämnandemen också för att nedbringa kommunernas gransknings- och kodningsarbele somtill stor del berör just denna del. Hänsyn mäste därvid tas till problemsammanhängande med kostnader för kontinuerlig repister-förinp och integritet.Styrelsen anser det angeläpet att se över vilka alternativ som för framlidenkan finnas til! det nu föreslapna lillvägagängssättet och närmare utreda dessa. Utredninpen har i sina överväpanden rörande framtidahushalls-, bostads- och sysselsätlningsundersökningar också skisserat nägraalternativa förslag till lösningar pä genomförandel av hushålls- ochbostadsdelen. Styrelsen vill förorda att man närmare studerar det alternativsom innebär att man genom en förändrinp av folkbokföringen fär möjliphei atlkontinuerligt uppdatera ett hushållsregisler som initialt byggs upp utifrånhushållsbeståndet i HSB 80. Svenska urbelsgivoreförcningen (SAF) och (): Utredningen redovisar ulöver huvudförslaget till en undersökning omhushåll, bostäder och sysselsättning 1980 (HBS 80) ocksä ett par alternativaplaner innefattande tvä ambitionsnivåer för HBS 80. Enlipt vär uppfatininptorde det vara motiverat att fortsätta med en kontroll av mantalsskriv-ninpen,som folkräkningar penomförda med 5-ärsintervall medper. Även uppgifter omhushållens stortek och sammansättning samt upppifter om boendet bör framställas1980 som basinformation. Vi delar därför utredningens bedömning att det ärnödvändigt med en personblankett 1980. har i enlighet med sina direktiv tagit uppfräpan om samordningen av HBS 80 med fastighetslaxeringen 1981. Vi tillstyrkeratt statistiken över bostäder i 80, dvs. bostadsräkninpen 1980, penomfö-resenlipt förslag och baseras pä uppgifterna till fastighetstaxeringen.Vi har inga yrkanden beiräffande populationsavgränsning-arna ibostadsräkningsdelen och inga erinringar mol valet av variabler. Som utredninpen påpekar finns det knappasl andra vägar attproducera statistik per hushåll än som skett i tidigare folk- ochbostadsräkningar, nämligen genom att de enskilda själva lämnar uppgifter sommöjliggör att de kan sammanföras till ett hushall. FoB-utredninpen har nuframkastat tanken att man skulle i folkbokföringen tillämpa en samhörigheiskod st 1978/79:128 77 Belräflande det törsta alternativet nöjer vi oss med att hiinvisalill de in-lepriielsskäl som talar nioi ell penomlörande av förslaget. Sädanaskäl päller även del andra alternativei men där bör ocksä beaktas näpra ytterliparesynpunkter. Del är visserlipen möjligl all fasliphelsiiparen äsäller liipenhelernanummer enlipl ett system som myndipheterna föreskriver - della förekommerredan nu hos större fiistipheisäpare. Diirmed är emellertid endast en förberedandeälpärd vidtagen. För all insamlinpen skall kunna göras meninps-ftill niäsie ocksälill varje läpenhei hiinföras, vilka personer som bor där. .Av lastiphelsäparenkan knappasl begäras annat än att han uppger till vem han upplälit liigenheten.Däremot kan det rimlipen inte äläppas honom att hälla reda pä de personer sombor i läpenheten och deras inbördes relalioner. Härtör krävs uppgifter frän deenskilda hiishällsmedlemmarna, eller frän den som är ansvarig för lägenheten.Vi betvivlar att det är praktiskt möjlipt all ulan yllersl omfiiilande iipppiftsskyldipheiriktad mot allmänheten och fasliphetsägarna klara denna insamling. Än mindretorde det bli möjlipt att hälla de insamlade upppifterna ä jour med rimlipakostnader. Vi vill därför ifrapasälUi om uppgifter av denna art bör lyngafastighets-deklaraiionerna och om insamlingen bör kompliceras med en mångfaldnya upppifter som skulle krävas. I vart fall kan vi inte finna atl utredninpen visalall behovei av en allmiin sädan hushällsindelning är sä slort att det molsvararrimliga koslnader för insamling och vidmakthållande. Föreningen slaiislik och planering (KSP): KSPvill rekommendera att pä personblanketten införs en fråga om bostadens storlekmätt i antal rum och kök/kokvrä. Uppgiften är främst avsedd att underlättaeller i miinga fall rent av möjliggöra en identifiering av ett hushåll från personblankettentill lägenhelsförteckningen. I stora bostadshus gäller det att kunna skiljahushall med samma namn ål och även för flyttade hushåll kan uppgiftenbehövas för identifikation. För altytterligare underlätta identifiering och sammankoppling av lägenheter ochboende (t.ex. dä flera bostadsinnehavare i en fastighet har samma namn)föreslår föreningen att fastighetsägarna på läpenhetsförteck-ningarna skallange paluadress för varje hus eller ingång. Genom den samordninp som planeras mellan uppgiftslämnandettill HBS 80 och den allmänna fastiphelslaxeringen kan betydanderationaliseringsvinster göras samtidipl som allmänheten besväras i mindreomfattning. Föreninpen vill dock uppmärksamma det faktum att kontrollen av fastip-helstaxerinpsiipppifterna,borisett frän de rent fiskala, har varit tämligen dälig tidipare. Sälunda kundeinle fastiphetslistorna frän förra fastiphelslaxeringen användas vid FoB 75 pägrund av bristande kvalitet. Det är följaktligen viktigt att dessa problemuppmärksammas i HBS 80. 1 idpunkten för undersökningen föresläs till septembermanad i stället för som tidigare november manad. Enlipt föreninpens uppfattningär tids-pränser mitt i kalenderår av ondo. Vid användning av uppgifter från FoB-materialoch löpande ärlig statistik måste korrigeringar göras för månaderna novemberoch december. Från H BS 80 kommer dessa justeringar att behöva göras för ytterliparemänader. Det bör därtör prövas om upppifterna i stället kunde avse årsskiftet1980/81. Variabelinnehålleti H BS 80 är i stort samma som vid FoB 75. Det är därför anpeläpet förjämförelser att definitionerna pä variablerna stämmer överens. BeträlTande variabelinnehället vill föreninpen betonabehovet av tillgång till detaljerade uppgifter om lägenheternas standard m.m.ned på fastig- Prop.1978/79:128 78 Delta behövs bl.a. för upprättande av bostadsförsörjningsprogram. Under senare är har behovet av data päenergihushållningens område ökat. Upppifter om uppvärmningssätt komnier attefterfrågas, en variabel som skulle kunna hämtas från fastiphetstaxerinpsmaterialei.Detta är även fallet vad gäller bostädernas yta, en uppgift som fiän siadsplanerarhällkrävts under mänpa år. Man bör pröva möjlipheterna att utöka variabelinnehälletmed dessa upppifter inför HBS 80. Sunens iiisiiiin för hyggnad.iforskning (SIB): Hushålls-och bostadsundersökningen skall som underlag ha dels en enkät till hushållenmed frägor om storlek och sammansättninp (hushällsdaia), dels en partiellt utbyppdfastighetstaxering med data om bostäders storlek, standard och älder. Uti-ftiindessa uppgifier skall en kombinerad hushälls- och bosiadssiaiistik tas fram ochredovisas i enlighel med tidigare folk- och bosladsräkninpar. SIB stöder i stort utredningens förslag men vill anföraföljande synpunkter: Innebörden av kopplingen mellan hushälls- och lägenheisuppgifteroch det sätt pä vilket denna koppling skall genomföras är oklara i betänkandet.Som del förefaller tänker sip utredningen att sammankopplingen skall grundas äena sidan pä hushållsföreståndarens uppgifier om i vilken fastighet htishälletbor och ä andra sidan pä fastighetsägarnas uppgifter om lägenheterna och deiasinnehavare i det ägda beståndet. Risken för att granskningsorganen kan få svårigheter attpä ett tillfredsställande sätt genomföra denna sammankoppling är uppenbar. Detmäste speciellt gälla fastigheter med mänpa lägenheter och flera trappuppgångareller fastigheter med mänga byggnader. För att underläua granskningsorganens arbete och samtidigthöja eller ätminstone bevara precisionen hos materialet vore det önskvärt atthushållen anmodas att på hushällsblanketten även lämna uppgifter om storlekeni antal rum och kök pä den lägenhet som de bebor. Vad angår merarbete förhushällen måste åtgärden betraktas som obetydlig även om den strider mol Ulredningensprincip om att dubbeluppgifter inle bör förekomma i HBS. Den ömsesidigakontroll som de dubbla uppgiftslämnarna utövar pä varandra tjänar dock i dettafall det goda ändamålet atl öka uppgifternas tillförlitlighet. Jör fasiigheisdata (CFD): Samordningen med AFTstöds helt av CFD. Sambearbetningsproblemen bör vara lättare att lösa här än i sysselsältningsdeleneftersom man kan utgå från blanketter med förtryckta identiteter.