prop · G2035 · 1978-12-31 00:00:00 — föreslåratt regeringen ger lantbruksnämnden i uppdrag att under medverkan avdomänverket och stiftsnämnden aktivt verka för att ersättningsmark imöjligaste mån erbjuds brukare av rationella jordbruksföretag vilka tvingas attfrånträda sin mark. Ett särskilt samarbetsorgan bör inrättas medrepresentanter för berörda intressen. Dess uppgift skall vara atl medverka vidutformning av skötselplaner för skjutfältet, reglering av allmänhetenstillträde m.fl. frågor av aUmänt intresse. Den slutiiga utformningen av valt skjutfältsaltemativmåste föregås av noggranna studier av anfallsbanomas placering i syfte att bl.a.minska risken för buUerstömingar. Detta arbete bör ske i samråd med kommunenoch . En skyddszon bör fastställas kring skjutfältet. Inom dennaskall i princip pågående markanvändning säkerställas och den som anser sigstörd bör kunna påfordra inlösen utan bevisning. Inlöst mark i denna zon fårdärmed inte tas i anspråk som övningsmark. Enligt uppfattningbör Henefältet kunna frigöras för civil användning om pågåendegeneralplanering visar att området är lämpligt härför. Sammanfattningsvisuttalar att behovet av ett nytt skjutfält Prop.1978/79:5 21 förSkövde gamison är väl dokumenterat och står i överensstämmelse med tidigarebeslut. Med hänsyn till effektema för i första hand jord- och skogs-bruksnäringamaförordas altemativet . Alternativet Vreten mindre innebär ingenlångsiktig lösning av markfrågorna och bör därför inte komma tUl stånd. Omalternativet inte kan läggas till grund för ett nytt skjutfält förordarlänsstyrelsen i andra hand alternativet Vreten. Avett vid yttrande fogat protokoU framgår att beslutet i länsstyrelsensstyrelse att förorda Bjärsjöalternativet fatlats med åtta röster mot sju för Vretenalternativet. Fastighetsnämndenhar under utredningen mottagit en skrivelse från "Aktionsgmppen - Rädda Vreten",som bUdats i reaktion mot planerna att förlägga skjutfältet till Vretenområdet.Gruppen vänder sig mot att ca 425 ha åker, tUl huvudsaklig del skyddsvärd, och1 800 ha produktiv skogsmark används för skjutfältsändamål. Gruppen efterlyseren riksinventering av den militära markanvändningen och hänvisar tUl endeklaration av regeringen med uttalanden mot användning av jordbruksmark förandra ändamål än livsmedelsproduktion och produktiv skogsmark för andraändamål än fiberproduktion. Man påpekar också att Vätternvattenledningen, somförser , och med färskvatten, går genom skjut-faltsalternativetVreten. I ett upprop riktat till fastighetsnämnden med ca 6000namnunderskrifter protesteras mot planema på ett skjutfält vid Vreten.Skrivelser med likartat innehåU har även tillstäUts jordbraksministem ochkommunstyrelsen i . Kommunfullmäktigei har i skrivelse tUI fastighetsnämnden meddelat attfullmäktige i samma månad har behandlat en motion om slutligt ställningstagandei skjutfältsfrågan för gamison. Fullmäktige beslöt att i yttrande tillfastighetsnämnden uttala att kommunen inte har något att anföra utöver vad somhar framförts i fullmäktiges yttrande i frågan till . Mot beslutetanfördes ett flertal reservationer. Fastighetsnämndenkonstaterar att behovet av ett nytt skjutfält för gamison är väldokumenterat. Det har också vid riksdagsbeslut (prop. 1973:135, FöU 1973:26, rskr 1973: 382 och prop. 1974: 135, FöU 1974: 34, rskr 1974:392) förutsatts att ett sådant fält skall anskaffas. Nämnden framhåUer vidareatt försvarets fredsorganisationsutredning bl. a. i sitt slutbetänkande del 2,Armén och del av Marinen kraftigt har understrukit behovet av att Skövdegarnison får ett större skjutfält än f n. Såväl kommun somlänsstyrelsen har uttalat sin vilja att medverka tUl en lösning av denna fråga. Fastighetsnämndenfastslår vidare att det finns tre förslag till lokalisering av ett nytt skjutfähatt bedöma. Samtiiga tre, , Vreten och Vreten mindre är godtagbara frånmUitär synpunkt. Vreten mindre innebär att den nuvarande skjutplatsen vid Bjärsjöbehålls och används som plutons-anfallsbana som mark motsvarandebehovet för en sådan bana Prop.1978/79:5 22 utgårfrån alternativet Vreten. Detta minskas därigenom till ytan med ungefär enfjärdedel. Vidsin bedömning har fastighetsnämnden ansett sig först böra göra en jämförelsemellan alternativen och Vreten. Enligt nämndens mening är det vissa förhåUandensom är särskilt betydelsefulla vid en sådan jämförelse, nämligen militäranvändbarhet, areella näringar, fysisk planering, naturvård, vägtrafik ochpåverkan på omgivningen. Vadgäller den mUitära användbarheten konstaterar nämnden att utredningen visaratt det föreligger vissa skiljaktigheter mellan och Vreten i fråga omderas lämplighet för skjutningar. Dessa skiljaktigheter betraktar nämndenemellertid som försumbara. Däremot föreligger del avsevärd skiUnad i fråga ommöjligheterna att utnyttja det nya skjutfältet även för andra övningar. Dettagäller särskilt i det långa perspektiv som det är nämndens skyldighet attanlägga. Det nuvarande gamisonsövningsfältet är ett bra övningsfält som synesvara väl utnyttjat. Man kan emellertid inte bortse från vad som kommer atthända när den av beslutade överflyttningen av skolor till blirgenomförd. Det är uppenbart att trycket på fältet då kommer att öka. Riksdagenhar vidare beslutat att T 2 skall flyttas från sin nuvarande förläggning inne itätorten tUl området vid P 4. Detta innebär en ytterligare belastning på gamisonsövningsfältet.För att i detta läge undvika krav på utvidgning av garnisonsövningsfältet utöveren av (prop. 1972: 75, FöU 1972: 17, rskr 1972:231) medgivenkomplettering längs fältets östra gräns - blir det av stor betydelse i vilkenomfattning det nya skjutfältet kan utnyttjas även för andra övningar änskarpskjutning. Både genom sitt läge och sin terrängbeskaffenhet medger Vretenett sådant samutnytljande i långt högre grad än . Fastighetsnämndenfinner det helt klart att intrånget i jord- och skogsbruksnäringarna bliravgjort större i altemativet Vreten än i alternativet . Vreteninnehåller ca 400 ha mer åker än . Jorden tillhör visserligen inte denhögsta kvalitetsklassen i länet men ca tre fjärdedelar är av medelgod kvalitet (B-jord)medan resten utgör C-jord. När det gäller skogsmarken uppges den genomsnittiigaavkastningen till 3,5 m per ha och år för mot 5,8 m per ha och år för Vreten.Skogsområdena berörs dock endast tUl en del av själva skjutningama. Sålundatorde åtminstone av den skogsmark som ingår i riskområdena kunna brukasenligt någorlunda normala skogsbruksprinciper. Detta gäller oavsett val avplats för skjutfältet. För att i möjligaste mån försöka begränsa ianspråktagandetav åkerjord har fastighetsnämnden under hand begärt att militärbefälhavarenskulle detaljgranska gränsdragningen i sydost för alternativet Vreten. Därvidhar det visat sig att en viss minskning är möjlig. Man kan spara ca 150 ha,varav ca 70 ha åker (B-jord), åt Vretens gård. Därutöver är det sannoliktmöjligt att resterande del av det stora öppna fältet i östra delen av området skuUekunna brukas på arrende. Denna mark är emellertid så betydelsefull somriskområde att det krävs praktiska försök efter ett förvärv för att vinna fullklarhet i frågan. Prop.1978/79:5 23 Fastighetsnämndentar i detta sammanhang även upp frågan om det framtida utnyttjandet av ettområde beläget öster om garnisonsövningsfältet. Detta område, som innehållerstora arealer högvärdig jordbruksmark, har genom avtal mellan nämnden ochSkövde kommun lagts ut som s. k. militärt intresseområde. Nämnden anser att ettnytt skjutfält i Vreten skulle utgöra en sådan komplettering avgarnisonsövningsfältet att intresseområdet kan utgå. Detta kan då utanrestriktioner avses för jord- och skogsbruk. Fastighelsnämndendelar kommuns uppfattning att det är av största vikt att det samlademarkbehovet för den militära verksamheten löses på lång sikt. Detta behov börses i ett sammanhang och ställas i relation till andra långsiktigamarkanvändningsintressen. Som har framhållit pågår redan nu genomolika åtgärder en koncentration av de militära verksamhetema till ett fåtalväl avgränsade områden. Enligt fastighetsnämndens mening är det uppenbart attdet är till fördel för en rationell planering på av kommunens markom man kan samla så mycket som möjligt av den militära verksamheten - särskiltstörande sådan - till en sektor. Den sektor där detta kan ske är den sydöstraräknat från tätortens centrum. Det är här P 4:s och K 3:s kasern- ochmotorområden ligger, hit skall de nya skoloma förläggas, här finnsgarnisonsövningsfältet och hit skall all skjutbaneverksamhet inom kommunen -både militär och civil -koncentreras. Inom denna sektor ligger Vretenområdetsom en direkt fortsättning på gamisonsövningsfältet. Att förlägga skjutfältetenligt Vretenaltemativet skulle sålunda innebära ett fullföljande av en av dehuvudprinciper som har varit vägledande för kommuns fysiskaöversiktplanering. Att utvidga den nuvarande skjutplatsen vid till ettstort garnisonsskjutfält står däremot i strid med denna huvudprincip. Närdet gäller naturvården konstaterar fastighetsnämnden att det sedan december1975 finns avsatt ett interimistiskt naturreservat på Sydbilling-ens platå.Ungefär halva reservatets yta sammanfaller med riskområdet för skjutfältsalteraativetBjärsjö. Reservatet utgör en mosaik av skilda naturtyper: naturskogar,myrskogar, kärr- och mossmarker. Det är till större delen opåverkat av moderntskogsbruk. Området är det enda i sitt slag på de västgötska platåbergen ochbedöms ha ett mycket stort naturvärde. Mellan själva skjutområdet och reservatetär avståndet som . Inom denna zon kan vägar och branddammarbyggas men naturvårdsmyn-dighetema motsätter sig att sådana anordningar anläggsinom reservatet. ser allvarligt på risken för brand inomreservatet, eftersom erfarenhetsmässigt bränder uppkommer relativt ofta vidskjutningar , bl. a. beroende på attspårljusammunition används. Avsaknaden av vägar m. m. inom reservatet kaninnebära atl det blir svårt att ingripa tillräckligt snabbt i händelse avbrand. Allvarliga och i värsta fall oersättliga skador kan därvid uppstå. Inomalternativet Vreten finns inga kända naturvårdsintressen. 1978/79:5 24 turvårdssynpunktär därför detta alternativ att föredra. Fastighetsnämndenkonstaterar att det allmänna vägnätet är hårt belastat kring . För de mUitäratransportema i altemativet är förbanden hänvisade tUl att användaallmänna vägar. Ett val av detta altemativ skulle medföra en väsentiig ökningav den mUitära trafiken mot . Detta befaras medföra vissa störningar,eftersom de mUitära transporterna ofta sammanfaller med de civila trafiktoppama.Vid Vretenalternativet kommer i stor utsträckning del intema vägnätet inom detbefintliga öv-ningsfäUet atl kunna utnyttjas för miUtära transporter. Fråntrafiksynpunkt är därför Vretenaltemativet att föredra. Bullerandersökningarbaserade på provskjutningar har genomförts vid de båda alternativa skjutfältenför att ge en allmän uppfattning om bullrets utbredning. Genom länsstyrelsensförsorg har på basis av mätningarna tagits fram vissa uppgifter till ledningför en bedömning av stömingsriskema. framhåller att det ärvanskligt att med utgångspunkt i mätresultaten dra några säkra slutsatser,eftersom bullergränsema varierar kraftigt med vindriktning, temperatur,luftfuktighet m. m. TUlgängliga undersökningar visar också att buller t. ex.frän ett skjutfält upplevs mycket olika och att andra faktorer än ljudnivåinverkar i hög grad när det gäller inställningen till buUerstömingar.Mätresultaten synes dock peka mot att antalet bullerstörda utanför fälten blirminst i altemativet Vreten. Fastighetsnämndenframhåller vidare att omgivningarna till ett skjutfält inte påverkas enbart avbuller. Olägenheter uppstår i andra avseenden, t. ex. när vägar över ettskjutfält måste stängas av när skjutningar pågår. I detta avseende är Vretenett sämre alternativ än som saknar genomgående vägar. Någon allmän vägpåverkas dock inte i Vretenalternativet. Ianspråktagande av mark för ettskjutfält påverkar givetvis även människor som har sin bostad utanför områdetmen sin verksamhet helt eller delvis föriagd inom detta. I hur storutsträckning detta är fallet vid de två alternativen är svårt att få någon klaruppfattning om. Hårdast synes dock de anställda på Vretens gård drabbas. Enligtuppgift arbetar där åtta anställda i jordbruk och tre till fyra i skogsbruk. Ialternativet Vreten minskas gårdens totala areal med ca tre fjärdedelar ochåkerarealen med ca två tredjedelar. Viss arbetskraft krävs för att skötaskjutfältet. Vissa av de anställda på Vretens gård torde dock bli nödsakadeatt skaffa sig sin utkomst på annat håll. Detta talar mot alternativet Vreten. Fastighetsnämndenhar gjort en sammanfattande avvägning mellan de olika faktorer som talar föreller mot altemativen och Vreten. Därvid har nämnden vägt fördelarnafrån rent militär synpunkt av att ett skjutfält enligt Vretenalternativetmedger samutnyttjande för andra övningar på ett helt annat sätt än alternativetBjärsjö mot det avgjort större intrång för jord- och skogsbruket, inbegripetsysselsättningsaspekter, som Vreten skulle medföra. Nämnden har kommit framtill atl intrånget för jord- och skogsbruksnäringarna är så betydande att detinte uppvägs av fördelarna 1978/79:5 25 Om enbart dessa förhållanden vore avgörande skulle nämdenförorda . Nämnden konstaterar emellertid att även andra förhållandenmåste vägas in i jämförelsen. Dessa förhållanden avser främst andra civilasamhällsintressen än jord- och skogsbruket. Nämnden framhåller bl. a. att altemativetVreten innebär ökade möjligheter att genomföra en långsiktig rationellsamhällsplanering inom Skövderegionen. tillmäter dettaavsevärd vikt. En annan betydelsefull faktor som talar i samma riktning ärrisken för att de mycket värdefulla naturområdena på Sydbillingen allvarligtskadas genom brand om skjutfältsalierna-tivet genomförs. För altemativetVreten talar också det förhållandet att de militära transportema tillskjutfältet i huvudsak kan ske på interna vägar medan de måste belasta detallmänna vägnätet vid val av . När det gäller bullerfrågoraa ansernämnden att de är så svårbedömbara att de inte kan tillmätas någon störrebetydelse vid val av alternativ. Om hänsyn tas till de här angivna faktorernaanser fastighetsnämnden atl övervägande skäl talar för Vreten. För att i någonmån begränsa intrånget från jord- och skogsbmkssynpunkt bör dock fältets arealminskas med de ca 150 ha som militärbefälhavaren har funnit det möjligt attavstå från. Fastighetsnämndenhar efter sin jämförande bedömning av altemativen och Vreten gjort ensärskild bedömning av det under utredningens gång framtagna altemativet Vretenmindre. Nämnden har därvid inriktat sig på att undersöka om detta alternativskulle kunna avsevärt minska olä-genhetema med huvudalternativet Vreten utanatt i avgörande grad påverka de fördelar som är förenade med sistnämndaalternativ. I sådant syfte har nämnden också införskaffat vissa kompletterandeuppgifter från militärbefälhavaren. Fastighetsnämndenkonstaterar att altemativet Vreten mindre innebär att kravet på nyanskaffningminskar från ca 2540 ha till 1900 ha. Av minskningen, som sålunda uppgår till640 ha, utgör 175 ha öppen åker, i huvudsak B-jord, och 350 ha skogsmark.Huvuddelen faller på Vretens gård. Av denna gård som totalt omfattar ca 1 950ha skulle vid genomförande av huvudalternativet återstå endast 540 ha. 1 altemativetVreten mindre återstår av gården drygt 1 000 ha. Dessa siffror visar att deminskade anspråk på mark som Vreten mindre medför måste bedömas som en betydelsefullfördel för jord- och skogsbruket och för möjligheterna till fortsatt sysselsättningpå Vretens gård. Att den nuvarande skjutplatsen vid behåUs vidalternativet Vreten mindre synes å andra sidan vara till föga nackdel frånjord- och skogsbrakets synpunkt. Den av försvaret ägda marken omfattar endast60 ha. Återstoden, ca 470 ha, arrenderas som avlyst riskområde med möjlighetför ägama att bedriva skogsbruk. Den största nackdelen med alternativet Vretenmindre anser nämnden vara alt den för kommunens planering önskvärdakoncentrationen av militär verksamhet till den sydöstra sektorn blir mindre äni huvudalternativet Vreten. Även Vreten mindre medför dock en mycket betydandekoncentration. 1978/79:5 26 upplysningarfrån militärbefälhavaren beräknas tre fjärdedelar av skjutningama komma attligga inom Vretenområdet och en fjärdedel på . Fastighetsnämndenframhåller också den stora skiUnaden mellan att på Sydbillingen behålla dennuvarande skjutplatsen om totaU 530 ha och att där tillskapa ett garnisonsskjutfältom 2 450 ha. På motsvarande sätt förhåller det sig med vägtrafiken. Vid val avaltemativet Vreten mindre behålls nuvarande begränsade volym av militär trafikpå de allmänna vägarna mot men tre fjärdedelar av militärtrafiken tillskjutfält kommer att gå mol Vreten, i huvudsak på intema vägar. När det gällernaturvården har fastighetsnämnden inhämtat att endast en mindre del avnaturreservatet ligger inom riskområdet för den nuvarande skjutplatsen vid Bjärsjö.Själva anfallsbanan ligger i motsats tUl vad som skulle bli fallet med övrigaanfallsbanor i ett utbyggt gamisonsskjutfält - i sluttningen nedanför denegentliga bergsplatån. Dessutom är den nuvarande skjutplatsen försedd medkulfång i form av uppbyggda . Angivna förhållanden gör att risken förbrand i naturreservatet på grund av skjutningar inom den nuvarandeskjutplatsen vid bedöms som mycket liten. Denna bedömning styrks averfarenheterna från den skjutverksamhet som har bedrivits påskjutplatsen. Ennackdel med Vreten mindre är att i detta altemativ bullerstörningar föromgivningen förekommer både vid Vreten och vid Bjärsjöskjutplatsen. Enligt vadfastighetsnämnden har erfarit har dock några reaktioner mot buller inte märktsfrån kringboende vid . Skulle det i framliden visa sig önskvärt attminska omgivningsbullret vid synes detta kunna ske i avsevärdomfattning genom att skjutningama med granatgevär med fullkalibrig ammunitionflyttas till fältet vid Vreten. Fastighetsnämndenslår fast att olägenheterna för jord- och skogsbraket med altemativet Vretenskulle kunna minskas avsevärt genom att i stället alternativet Vreten mindreväljs. Denna fördel för jord- och skogsbmket skulle kunna uppnås utan att iavgörande grad minska de fördelar för andra samhällsintressen som altemativet Vretenmedför. Starka skäl synes därför tala för altemativet delar inte de farhågor som och kommunuttalat att Vreten mindre inte skulle innebära någon långsiktig lösning avmarkbehovet för gamisonen. Ett nytt skjutfält enligt detta alternativ omfattarca I 900 ha. Det ligger i omedelbar anslutning till det nuvarande gamisonsövningsfältetom drygt 2600 ha. Sistnämnda fält skall enligt riksdagsbeslut (prop.1972:75, FöU 1975: 17, rskr 1972: 231) kompletteras med ca 200 ha för uträtningvid östra gränsen. Sedan detta förvärv har genomförts disponerar gamisonen ettsammanhängande övnings- och skjutfält om ca 4700 ha. Det är fastighetsnämndensbestämda uppfattning att ytteriigare mark av någon betydelse därefter intebehöver tillföras garnisonen som kan överblickas.Det s. k.intresseområdet öster om det nuvarande gamisonsövningsfältet kan utgå även viden skjutfältsanskaffning enligt alternativet Vreten mindre. 1978/79: S 27 Påde grunder som här har redovisats har fastighetsnämnden funnit att det nyaskjutfältet för gamison bör anordnas enligt altemativet Vreten mindre. Fastighetsnämndenhar vidare berört några särskilda frågor som bör tas upp till behandling isamband med beslut om anskaffning av det nya skjutfältet. Vissa av dessafrågor har tagit upp i sitt yttrande. anslutersig sålunda till förslag att regeringen bör ge lantbruksnämndeni uppdrag att aktivt verka för att i möjligaste mån erbjuda ersättningsmarktill brukare av rationella jordbruksföretag som tvingas avträda mark tillskjutfältet. Likaså delar nämnden uppfattning om vikten av ettsamarbetsorgan som skall medverka vid utformning av skötselplaner förskjutfältet, reglering av allmänhetens tillträde m. fl. frågor av allmäntintresse. Nämnden vill dock erinra om att det redan finns ett rådgivande organmed i huvudsak dessa uppgifter beträffande gamisonsövningsfältet. Uppgifternaför detta rådgivande organ bör utsträckas att avse även skjutfältet. Rådetssammansättning kan kanske då också behöva ses över. Det bör ankomma påfortifikationsförvaltningen att i samråd med chefen för armén, länsstyrelsenoch kommunen svara för behövliga åtgärder i detta hänseende. Fastighetsnämndenanser i likhet med att iordningställandet av skjutfältet måsteföregås av noggranna studier av anfallsbanomas placering i syfte att bl.a.minska risken för bullerstörningar. Det bör ankomma påfortifikationsförvaltningen och chefen för armén att vidta erforderligaåtgärder i nära samråd med kommun och länsstyrelse. Som har angettbör frågan om skyddszon tas upp i den kommunala fysiska planeringen. Vadbeträffar frågan om eventuell inlösen av någon fastighet, vars ägare kanbefinnas särskild störd, anser fastighetsnämnden - i motsats till länsstyrelsen- att sådan fråga bör bedömas enligt vanliga im-missionsrättsliga principer. skall skjutningarna på Heneområdet upphöra så snart det nyaskjutfältet kan tas i brak. Heneområdet ligger väster om järnvägen men i näraanslutning till gamisonsövningsfältet samt P 4:s och K 3:s kasernområde. När riksdagsbelutetom flyttning av T 2 och vissa skolor blir genomfört ökar behovet av Hene somnärövningsområde för andra övningar än skjutning. Området bör därför enligtnämndens mening behållas för försvarets behov. Däremot bör koncentrationen avden militära verksamheten till sektom i sydöst fullföljas när T 2 förläggstill området vid P 4 och K 3. Detta bör ske genom att inte bara T 2:s nuvarandekasemområde utan även dess övningsfält ställs till förfogande för andra samhäUe-ligabehov. T 2:s övningsfält ligger enligt fastighetsnämndens mening inklämtmellan viktiga utbyggnadsområden på ett mera besvärande sätt än Heneområdet. beslut att föreslå ett nytt skjutfält för gamisonenligt altemativet Vreten mindre har ledamötema 1978/79:5 28 sonoch reserverat sig. Reservanterna anser att övervägande skäl talarför alternativet . De konstaterar att chefen för armén har uttalat attbåde Vreten och är realistiska alternativ och följaktligen välanvändbara som skjutfält. Av avgörande betydelse för reservanternas ställningstagandeär yttrandet från i där en majoritet förordar enlokalisering till Bjärsjöområdet. Med hänsyn till detta och till vad berördakommuner har anfört i yttranden till konstaterar reservanternaatt fastighetsnämndens majoritetsförslag saknar såväl regionalt som uttalatkommunalt stöd i . 1 reservationen slås vidare fast attriksdagen har betonat vikten av attvärdefull odlingsmark inte annat än i undantagsfall tas i anspråk för annanverksamhet än jordbruksdrift. Eftersom förutsättningarna för framgångsriktjord- och skogsbruk är avsevärt bättre inom Vretenområdet än inom Bjärsjöområdetär utifrån jord- och skogsbrakets intressen ett StäUningstagande annat än för Bjärsjöaltemativetenligt reservanternas mening inte möjligt. Vidare påpekas att kostnaderna förde olika alternativen torde skilja sig högst avsevärt med hänsyn tiU de tvåmarkområdenas helt olika beskaffenhet. Kostnaderna för att förverkliga Bjärsjöaltemativetbedöms ligga vid i förhållande till altemativet Vreten mindre. Dettatalar enligt reservantemas mening starkt för Bjärsjöaltemativet. Slutligen framhåUerreservanterna att frågan om eventuell ersättningsmark till de svårast drabbademarkägama synes vara lättare att lösa i Bjärsjöaltemativet, främst på gmnd avden mindre jordbruksarealen inom detta område. Kostnademaför att genomföra anskaffningarna av ett skjutfält enligt det avfastighetsnämnden förordade altemativet har fortifikationsförvalt-ningen överslagsmässigtuppskattat tUl 25 milj. kr. Försvaretsnuvarande markinnehav i samt de tre av fastighetsnämnden bedömdaalternativen till skjutfält framgår av följande karta (intagen på s. 29). Chefenför armén har lagt fram förslag om anskaffning av ett skjutfält för Skövdegarnison.