prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — I syfte att ge en mer allsidig bild av den offentliga sektornsfinansiella situation kompletteras därför långtidsbudgeten med ett avsnitt omsocialförsäkringssektorns utveckling och med ett mer allmänt hållet avsnitt omden framtida utvecklingen inom kommunerna. Långtidsbudgeten är varken en plan eller en prognosöver statsutgifternas och statsinkomsternas utveckling. Påutgiftssidan omfattar långtidsbudgeten endast en på visst sätt genom- fördkalkyl av de resurser som krävs för att verksamhet skall kunna bedrivas ienlighet med de beslut som statsmakterna redan har fattat och de åtaganden somgjorts för framtiden. Vad gäller statsinkomsterna grundas beräkningarna påoförändrade skatteregler och avgiftssatser i den mån inte förändringarbeslutats eller förutsatts. Detta innebär bl. a. att den av regeringenföreslagna reformeringen av inkomstbeskattningen har beaktats liksom beslutadeoch av regeringen föreslagna höjningar av socialförsäkringsavgifter. Vidarehar en fullständig finansiering av den kommunalekonomiska reformen och reformeringenav inkomstbeskattningen förutsatts. Det görs alltså inga försök att förutse ellerrekommendera vilka beslut avseende budgetens inkomster och utgifter, somstatsmakterna kan komma atl fatta . Kalkylen utgår från anslagsbeloppen och deberäknade inkomsterna reviderade budgetförslag för budgetåret1979/80 och omfattar perioden t. o. m. /84. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlagsom myndigheterna lämnat i samband med anslagsframställningar och materialfrån departementen. De slutliga bedömningarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom budgetdepartementets budgetavdelning och ekonomidepartementet. Långtidsbudgeten grundas vad gäller åren 1979 till1981 på samma antaganden rörande pris- och löneutveckling i samhället samtekonomisk tillväxt som presenteras reviderade finansplan. Vadgäller perioden därefter fram t. o. m. /84 har lönesummanschablonmässigt förutsatts öka och den allmänna prisnivån perår. Bruttonationalprodukten beräknas på samma sätt växa realt . Bilaga 2.1 Långtidsbudget 49 Såväl inkomsterna från statlig inkomstskatt somfrån socialförsäkringsavgifter är i allt väsentligt beroende av den antagnautvecklingen av de samlade löneinkomsterna i samhället, lönesumman. Dettagäller även för inkomsterna från mervärdeskallen. Inkomsterna av denna skallpåverkas av den privata konsumtionen, som i sin tur sammanhänger med lönesummansförändringar. Lönesumman har för den framförliggande femårsperioden antagitskomma atl stiga med 8 1/, , och för åren därefter . Statens inkomster uppvisar i kalkylen med dessa utgångspunkter enårlig genomsnittlig ökningstakt om 7,. Inkomstsidan i den långtidsbudget som presenteradesi förra årets kompletteringsproposition och som omfattade perioden fram t. o.m. /83 var baserad på ett antagande om en något lägre tillväxtav lönesumman. Statsinkomsterna beräknades då öka med 7,. Deframtida inkomsternas tillväxt i löpande priser har alltså bedömts vara någotlägre i årets långtidsbudget trots snabbare tillväxt i lönesumma, vilketförklaras av den budgetteknik som tillämpas vid genomförandet av den föreslagnakommunalekonomiska reformen. Vissa utgifter som har redovisats påbudgetens utgiftssida redovisas nu direkt på inkomstskattetiteln. Inkomsternasårliga nivå ligger emellertid i årets långtidsbudget drygt 4 miljarder kr.högre än i förra årets långtidsbudget, vilket till övervägande del beror på attden faktiska lönesumman 1979/80 beräknas bli högre än vad som antogs i 1978års långtidsbudget och att den kommunalekonomiska reformen förutsätts blitotalfinansierad. Långtidsbudgetmetodikeninnebär en kalkyl med utgångspunkt i beslutade eller aviserade skatte- ochavgiftssatser samt beslutad indexreglering av inkomstskatteskalan.Indexregleringen innebär atl progressiviteten inte drabbar rent nominellainkomsthöjningar men däremot fortfarande verkar fullt ut på realainkomsthöjningar. Eftersom en viss åriig realinkomsthöj-ning har antagits underden framföriiggande perioden innebär detta ett något stigandeinkomstskattetryck. I motsatt riktning verkar det förhållandet att oförändradeskattesatser beräkningsmässigt förutsatts beträffande vissa punktskatter, t.ex. skatt på vin, sprit och tobak, som prisnivån förutsatts stiga. Detsamlade uttaget av skatter och avgifter till stat, kommuner ochsocialförsäkringssektor, mätt som andel av bruttonationalprodukten, har underde ökat snabbt och uppgick till . Skatteandelenför /79 kan beräknas uppgå till . Sänkningen är väsentligenett uttryck för att BNP visar en relativt snabb tillväxtsamtidigt som skatteuttaget totalt sett växer långsamt. Långtidsbudgetkalkylenför staten och socialförsäkringssektorn innebär inte någon nämnvärd förändringav denna andel. Kommunernas finansiella problematik har berörts i avsnitt 6.Varje ökning av den kommunala utdebiteringen skulle medföra en ytterligarehöjning av det totala skattetrycket och av marginalskattesatserna. 4 1978/79. Prop.1978/79:150 50 De totala statsutgifterna exklusivestatsskuldräntorna ökade med i genomsnitt 5,i oförändrat pris-och-löneläge /74-1977/78. Långtidsbudgetkalkylen resulterari en stegringstakt med 0,mätt på samma sätt . Enligt vad som gäller förlånglidsbudgetberäkningarna har därvid utgiftsutvecklingen begränsats till attomfatta vad som krävs för atl infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Avskillnaden i ökningstakt mellan den faktiskt realiserade utvecklingen och åretslångtidsbudgetkalkyl framgår att etl förverkligande av långtidsbudgetensutgiftspolitik skulle innebära en starkt dämpad utgiftsutveckling jämfört medden genomförda. Takten i de framtida utgiftsökningarna exklusivestatsskuldräntorna ligger nära vad som presenterades i förra åretslångtidsbudget. De relativt sett mest expansiva utgiftsområdenaunder den förflutna perioden utgörs av näringspolitik, internationelltutvecklingsbistånd, energiförsörjning och bostadspolitik. Långtidsbudgetensberäkningar för perioden fram t. o. m. /84 visar att bl. a.bostadspolitiken och utvecklingsbiståndet reser betydande krav på framtidastatliga utgiftsökningar. Den årliga genomsnittliga ökningen avstatsutgifterna exkl. statsskuld-räntorna beräknasi löpande priser uppgå till 4,, vilket är samma ökningslakt som förra åretslångtidsbudget uppvisade. Den absoluta utgiftsnivån i utgångslägel äremellertid väsentligt högre än vad som framkom vid förra årets beräkningar.Utgiftsnivån för /80 beräknas nu ligga drygt 14 miljarder kr.över den nivå i löpande priser som beräknades långtidsbudget, ochutgifterna ligger enligt långtidsbudgeten kvar på denna högre nivå. Dennaväsentligt högre utgiftsnivå jämfört medberäkningarna förklaras till den större delen av självalångtidsbudgetmetodiken. långtidsbudget fömtsattes i enlighet med deprinciper som tillämpas vid beräkningarna t. ex. att krontalsbestämdatransfereringar inte skulle höjas och att deindustripolitiska satsningarna skulle trappas ned till / 81.Sedan 1978 års långtidsbudget utarbetades har emellertid beslut fattats ochförslag lagts fram som på ett flertal punkter medför att tidigare långtidsbudgetsiffroröverskrids. Som exempel kan nämnas barnbidrag och allmänna bidrag tillkommunerna, liksom fortsatta industripolitiska och regionalpolitiskasatsningar. Trots att vissa tidsbegränsade utgiftsåtaganden successivt fallerbort ligger utgiftsnivån i fasta priser kvar . Tillden mindre; delen förklaras nivålyftet av att antagandet om lönenivån i åretslångtidsbudget ligger över föregående års. För den framförliggande perioden förutsesstatsutgifterna i löpande priser exkl. statsskuldräntorna genom budgetensinbyggda utgiftsautoma- tiköka med i genomsnitt . Statsskuldräntornaförväntas stiga något snabbare än övriga statsutgifter. Den årliga genomsnittligaökningen för de totala statsutgifterna blir därigenom eller ca 12miljarder kr. För att belysa på vilka olika sätt de statligautgifterna kommer att ställa anspråk på samhällets reala resurser direkt ellerindirekt bör även utvecklingen av de statliga konsumtions- ochinvesteringsutgifterna samt transfereringar och finansiella transaktionerbelysas. Konsumtions- och investeringsutgifterna /80 till ca . och utgör av budgetensutgifter. Transfereringar och finansiella transaktioner kan beräknas till ca123 miljarder kr. och utgör av budgetens utgifter. Enligt åretslångtidsbudget skulle utgifterna för statlig konsumtion komma att öka medendast 0,i oförändrat pris- och löneläge fram t. o.m. Detta är en lika låg ökningstakt som i förra åretslångtidsbudgetkalkyl. De statliga investeringsutgifterna skulle enligtlångtidsbudgeten komma att minska i oförändrat pris- och löneläge. Detta ärnaturiigt med hänsyn till att långtidsbudgetens beräkningsteknik innebär attbeslutade investeringsutgifter succesivi faller bort utan att ersättas av nya. Transfereringarna beräknas öka med 3,ioförändrat pris- och löneläge. Det bör påpekas att transfereringarnas ökningstaktsystematiskt underskattas genom långtidsbudgettekniken. De finansiellatransaktionerna väntas minska mätta påmotsvarande sätt. Årets långtidsbudget bekräftar den i tidigarelångtidsbudgetar tecknade bilden att transfereringarna utgör det expansivaelementet i utgiftsutvecklingen. Statsskuldräntornas ökning ochfolkpensionsutgifterna spelar här en betydande roll. I syfte att ytterligare belysa budgetens inbyggdautgiftsautomatik redovisas nedan budgetens utgiftsstmktur. Den statligakonsumtionen beräknas för /80 till ca . Häravsvarar försvar, utbildning och forskning, vägväsendet, lokalapolisorganisationen och de statliga sjukhusen för uppskattningsvis närmare tvåtredjedelar. Myndighetsverksamhet i traditionell mening belastar /80 budgeten med utgifterom , i huvudsaklönekostnader. Vid beräkningen av myndighetsanslagen har en åriigrafionalisering om förutsatts. Prop.1978/79:150 52 Tabell30 Transfereringarna och de finansiella transaktionerna /80 (miljarderkr.) Anslag 1979/80 Övriga transfereringar och lån Av långtidsbudgetens genomsnittliga årligautgiftsökningar om . svarar transfereringarnas automatikför . Härav utgör statsskuldränlornas ökning 4miljarder kr. En betydelsefull slutsats av åretslångtidsbudgetkalkyl vad gäller utgiftsutvecklingen torde vara att den utgiftsnivåsom uppnåtts under /79 och som förväntas för budgetåret1979/80 inte är resultatet av någon temporär uppgång av utgiftsnivån utan är eni allt väsentligt permanent inteckning för framtiden. Vid en bedömning av den inteckning i resursutrymmetsom långtidsbudgetens utgiftssida indikerar måste betonas att långtidsbudgetenendast innebär en snävt beräknad framskrivning av fattade beslut. a. att alla krontalsbestämda inkomstöverföringar, t. ex. barnbidrag, beräknasligga stilla trots att priser och löner stiger. För en mängd utgiftsområdendär åriiga uppjusteringar regelmässigt har gjorts utan att någon direkt planfastställts innebär beräkningstekniken att inga ytterligare utgiftshöjningarhar räknats in. Som exempel kan nämnas kulturpolitiken och stödet till dehandikappade. Även i övrigt ligger gällande eller av regeringen föreslagnabidragskonstruktioner fast. Utvecklingen av statsbudgetens saldo /75 och fram t. o. m. budgetåret1983/84 framgår av nedanstående tabell. Budgetsaldots utveckling /75-löpande priser) -1983/84 1974/75 Utfall 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Ber. 1979/80 Ber. 1980/81 1 LB-kalkyl 1981/82 LB-kalkyl 1982/83 LB-kalkyl 1983/84 LB-kalkyl Av tabellen framgår att den förda budgetpolitikenmedfört en betydande uppgång av budgetunderskottet under budgetåren 1977/78 och1978/79. Det låga utfallet för /76 förklaras främst av vissainkomstförskjutningar mellan budgetåren. Nivåhöjningen till /80blir beslående . Att budgetunderskottet inte minskar trots attinkomsterna växer relativt sett snabbare än utgifterna och att de närings- ochindustripolitiska satsningarna förutsätts minska beror på följande.Inkomsterna växer från en så mycket lägre nivå än utgifterna att de absolutainkomstökningarna inte är tillräckliga för att tillsammans med de nämndaanslagsminskningarna kompensera framförallt transfereringarnas ochstatsskuldräntornas expansion. har berörts de förändringar beträffandestatsbudgetens inkomst- och utgiftssida som har inträffat sedan förra åretslångtidsbudget lades fram. Utvecklingen av budgetunderskottet återspeglar dessaförändringar. Såväl inkomster som utgifter har ökat. Utgifterna har emellertidökat mer än inkomsterna till följd av främst satsningarna på bostadspolitiken,närings- och regionalpolitiken samt stödet till barnfamiljerna. Dessa medförstarkt ökade åtaganden på utgiftssidan som inte kompenseras av en motsvarandeutveckling på inkomstsidan. Den höga underskottsnivån medför i sin tur storautgiftsåtaganden för alt betala ränta på statsskulden. De antaganden rörande den framtida pris- ochlöneutvecklingen m. m. som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylen är givetvisinte de enda tänkbara. Det bör emellerfid framhållas att variationer i dessaantaganden inte i avgörande grad påverkar saidoutvecklingen. Enligt deantaganden som legat till grund för beräkningarna skulle ökningen av lönesummankomma att överstiga prisökningarna. Om antagandena beträffande ökningen av lönesumman och inflationen varieras med bibehållen differens påverkas såvälstatsbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida med i stort sett oförändradebudgetunderskott som resultat. Om skillnaden mellan lönesummeökning ochinflation antas bli mindre och reallönestegringen följaktligen lägre blirföljden något ökade budgetunderskott. De betydande budgetunderskott som förutses förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 har givetvis sin bakgrund i rådande ekonomiskaläge och den därav påkallade ekonomiska politiken. Vid en högre aktivitetsnivåi ekonomin skulle vissa utgifter för sysselsättnings- och industripolitikenkunna hållas på en lägre nivå och statsinkomsterna skulle vara något högre. Detbör dock påpekas alt de antaganden som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylenförutsätter en snabb återgång till stabil tillväxt i samhällsekonomin ochstigande reallöner vid en i jämförelse med måttliginflationstakt. har ett underskott i sin bytesbalans medutlandet. Detta innebär att ekonomin som helhet har ett sparandeunderskott sommåste finansieras genom upplåning i utlandet. Om bytesbalansens underskottskall kunna minskas måste sparandet inom landet därför öka i motsvarande grad.Detta kan ske såväl genom att statens sparandeunderskott minskas som genom attsparandet ökar i någon av de andra sektorerna i samhället, dvs. hushållssektorn,företagssektorn, socialförsäkringssektorn samt den kommunala sektorn. I detta perspektiv kan en belysning av denkonsoliderade offentliga sektorns sparandeutveckling vara av intresse. Dettainnebär att förutom staten även kommunerna och socialförsäkringssektorn vägsin. Enligt vad som har framgått av avsnitt 6 väntas inte några nämnvärdaförändringar i sparandet inom den kommunala sektorn. Under den framförliggandeperioden beräknas överskottet i socialförsäkringssektorn, som helt dominerasav AP-fonden, öka. Statens och socialförsäkringssektorns sammanlagdasparandeutveckling /74 1983/84 enligt långtidsbudgetkalkylenframgår av följande tabell. Statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparande 1973/741983/84 (Milj.kr., löpande priser) + 13 100 + 14300 + 15600 -1600 + 15400 -17600 + 16400 -19800 + 17200 -21900 + 17900 -21300 + 18900 -20300 + 19900 -20400 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 55 Av tabellen framgår all den omsvängning av statensoch socialförsäkringssektorns finansiella sparande som inträffade underbudgetåren 1977/ 78 och 1978/79 kvarstår . Som andelav BNP minskar dock den konsoliderade offentliga sektorns sparandeunderskottnågot . Den utveckling av statens finansiella sparande somnu redovisas måste bl. a. ses i ljuset av den framtida utveckling församhällsekonomin i sin helhet som förutses och vilka mål som ställs upp. Dessafrågor har behandlats av långtidsutredningen (LU). Föratt uppnå de centrala målen om fullt kapacitetsutnyttjande och extern balansförutsätter långtidsutredningen ett positivt finansiellt sparande i denkonsoliderade offentliga sektorn om I miljard kr., attjämföras med långtidsbudgetens kalkyl om ett negativt sparande om drygt 20miljarder kr. Skillnadenberor väsentligen på tre faktorer. För det första har LU antagit vissaskatteökningar. Sålunda förutsätts vissa indirekta skatter utgå med oförändradandel av produktionsvärdet i löpande priser för produkterna i fråga. Dennaförutsättning innebär höjningar av vissa av nu gällande skattesatser. För detandra skiljer sig LU:s antaganden, främst beträffande lönesummans utveckling,från långtidsbudgetens mera schablonmässiga utgångspunkter. För det tredjebygger LU på en äldre utgiftsbedömning än den som ligger till grund förårets långtidsbudget. Dessa tre faktorer ger en skillnad i finansielltsparande om ca . Att differensen mellan LU och långtidsbudgetenendast blir . beror på att LU inte kunde beakta denhöjning av ATP-avgiften som regeringen föreslagit och som verkar i motsattriktning. Sammanfattningsviskan konstateras, atl den högre utgiftsnivån i årets långtidsbudget jämfört medföregående års endast i begränsad utsträckning är att hänföra till temporärainsatser. Den är i allt väsentligt uttryck för permanenta åtaganden. Till följdav den beräkningsmetodik som används i långtidsbudgeten skulle man i och försig kunnat vänta att budgetunderskotten successivt skulle minska. Dennametodik innebär bl. a. att utgifterna för näringspolitiska satsningar förutsattsminska kraftigt. Härtill kommer att inkomsterna växer relativt sett snabbare änutgifterna. Den saidoförbättring som följer av dessa omständigheter äremellertid inte tillräcklig för atl väga upp transfereringarnasutgiftsautomatik och de växande statsskuldräntorna. Långtidsbudgetkalkylenleder alltså till slutsatsen att någon automatisk förbättring avbudgetunderskottet inte är att räkna med. En sådan förbättring kräver därförbudgetpolitiska åtgärder. Prop.1978/79:150 56 2 Samhällsekonomisk bakgrund 4 3 Beräkningsmetodik och antaganden 7 4 Statens utgifter och inkomster 10 4.1 Statsutgifterna efter ändamål 10 4.2 Statsutgifternas realekonomiska utveckling 36 4.3 Statsinkomsternas utveckling 40 4.4 Statens budgetsaido och finansiella sparande 42 7 Sammanfattande analys 48 beräkning av budgetutfallet /79 Beräkning över utfallet av statens budget för budgetåret1978/79 () lämnarhärmed beräkning över utfallet av statens budget för /79. 1 beräkningarna ingår de avriksdagen beviljade anslagen på tilläggsbudget I (FiU 1978/79: 16, rskr1978/79: 125) till statsbudgeten för /79 samt begärda anslag påtilläggsbudget II och III (prop 1978/79: 83, 87, 101, 104, 106 och 125).Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen på tilläggsbudgetar till 14701 milj.kr. ' Statens inkomster beräknas uppgå till 117686 milj. kr.för /79 vilket är 2906 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Utgifterna beräknas bli 159978 milj. kr. 4 301 milj. kr.mer än beräkningen i statsbudgeten. I denna anvisades 7000 milj. kr. Budgetunderskottet beräknas därmed bli 42292 milj. kr. Istatsbudgeten beräknades underskottet uppgå till 40897 milj. kr. 1 bilaga 1redovisas statsbudgetens inkomster och utgifter fördelade på huvudtitlar. Statsbudgeten för /79 (miU. Statsbudget (inkl tilläggsbudgetar) Differens beräknat utfall och statsbudget A Skatter, avgifter m. m. B Inkomster av statens kapitalfonder C Beräknad övrig finansiering 104341 7336 3 103 + 2 585 + 37 + 284 Förslags- och obetecknade anslag Röriiga krediter (+ = ökad disposition) - = minskad disposition) 115485' 30322'' I727P + 2735 -4898 -1242 ' 1 budgetförslaget ingick 7000 milj. kr. sedermera tagits i anspråk förtilläggsbudgetar och har därför frånräknats här. ' Inkl beräknad minskning avanslagsbehållningarna med 2000 milj. kr. Inkl beräknad minskning avanslagsbehållningarna med 1000 milj. kr. 1 1978/79. Prop.1978/79:150 2 Det beräknade utfallet förstatsbudgetens inkomster framgår av bilaga 2. Skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter beräknas uppgå till 49 200 milj. kr. /79 vilket är 2 100 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Höjningen beror främst på atl lönesumman och aktiebolagensinkomster nu beräknas öka i snabbare takt än . Mervärdeskatten beräknas uppgå till29500 milj. kr. Det är 400 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudgeten. Deminskade inkomsterna beror på alt den privata konsumtionen och importvärdetberäknas bli lägre än vad som tidigare antagits. Inkomsterna vid karolinskasjukhuset beräknas uppgå till 621 milj. kr. Det är 202 milj. kr. mer än vad somberäknades i statsbudgeten. Ökningen beror främst på förslaget tillöverenskommelse med angående bidrag tillinvesteringar och drift . Inkomsterna på titeln pensionsmedelm.m. beräknas bli 1766 milj. kr. Det är 566 milj. kr. mer än vad som beräknadesi statsbudgeten. Ökningen beror på nya antaganden om utvecklingen avlönesumman. Beräknad övrig finansieringberäknas uppgå till 3 387 milj. kr. vilket är en ökning med 284 milj. kr.jämfört med statsbudgeten. Denna ökning beror bl. a. på att avskrivningar inomstatens järnvägars fond i statsbudgeten /79 togs upp med formellt 1000kr. Avskrivningarna beräknas nu uppgå till 436 milj. kr. Förslags- och obetecknade anslag Utgifterna på förslags- ochobetecknade anslag beräknas uppgå till 118220 milj. kr. /79 (bilaga3). Det är 2415 milj. kr. mindre än vad som beräknades i statsbudgeten. I dennaanvisades 7000 milj. kr. för oförutsedda utgifter. Dessa medel var avsedda föratt täcka utgifter på tilläggsbudgetar. I den här prognosen har hänsyn tagitstill tilläggsbudget III (prop 1978/79: 125). Något belopp för ofömtseddautgifter tas inte upp i den här beräkningen. I statsbudgeten /79anvisades 1 000 milj. kr. på anslaget täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. I prognoserna för förslagsanslagen har hänsyn tagits tilllöneavtalet för och . Prognosen för anslaget är nu 300 milj.kr. Dessa medel är avsedda för täckning av merkostnader för löner och pensionerpå reservationsanslagen bl. a. inom universitets- och högskoleområdet.Förslagsanslaget lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnaderna har tillföljd av löneavtalen för och räknats upp med 106 milj. kr. till2 673 milj. kr. För reglering av prisstegringarinom det militära försvaret anvisades i statsbudgeten 2 030 milj. kr.Priskompensationen beräknas nu uppgå till Bilaga 2.2 : Budgetutfailet /79 3 2 188 milj. kr. Den ingår i dennaberäkning i prognoserna för resp anslag. Utgifterna för folkpensioner beräknas bli 24 340 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudgeten. Det ärbasbeloppet som beräknas öka mindre än vad som antogs i statsbudgeten.Utbetalningarna av bidrag till social hemhjälp och färdtjänst har till följd avkostnadsökningar räknats upp med 245 milj. kr. till I 100 milj. kr. Bidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka har räknats upp med 885 milj. kr. jämfört med statsbudgeten.Utbetalningarna på anslaget beräknas nu uppgå till 3 008 milj. kr. Uppräkningenär en följd av ett nytt avtal mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Bidrag till driften av grundskolorresp. gymnasieskolor beräknas uppgå till 9376 milj. kr. resp. 2 440 milj. kr.Det är en ökning med 688 milj. kr. resp. 170 milj. kr. 3 345 milj. kr. för räntebidrag vid statligabostadslån. Utfallet beräknas nu bli 215 milj. kr. mindre än vad som anvisades i statsbudgeten. I bilaga 4 redovisas förändringarav medelsbehållningar på reservationsanslag. Medelsbehållningarna beräknasuppgå till 13802 milj. kr. vid budgetårets slut vilket är en ökning med 2 898milj. Reservalionsmedelsbehållningarnainom industridepartementets område beräknas uppgå till 4 176 milj. kr. Det är en ökning med 790 milj. kr. De största förändringarnai behållningarna framgår av sammanställningen nedan. Förändringar i anslagsbehållningar inomindustridepartementet (milj. Ökning (+) Minskning(-) B 6 Medelstillskott till B 26 Avskrivningslån till C 5 Bidrag till syssel- G 7 Bidrag till Svenska B 16 Avskrivningslån till B 27 Medelslillskott till Prop.1978/79:150 4