prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — En väsenflig uppgifi för kommunförbundensgemensamma dataförelag är att så långt det är lämpligt åstadkomma en samordningsåväl inom som mellan resp. sektorer. Det finns dock typer av databehandlingdär det finns behov av samverkan mellan stat och kommuner eller landsiing.Delta gäller bl.a. inom den medicinska dalabehandlingen samt förstatistikproduktion och informationsförsörjning till samhällsplanering på olikanivåer. Ävenlandstingsjörbundei delar DASK:s uppfattning och menar att den viktigasteuppgiften under de närmasle åren är alt vidga samarbetet inom den kommunalasektorn. anser att behovet av en mer omfattandesamverkan synes begränsat. Såväl tekniska som integritets- och säkerhetsskälsätter gränser för samordningsmöjligheterna. ,som i stort delar DASK:s uppfattning, framhåller att det finns storamöjligheter lill rationalisering genom integrering av ekonomiska ruliner inom sjukvårdsadministrationenmed molsvarande ruliner Prop.1978/79:121 Bilaga 8 233 förutsätter dock bl. a. allenhetliga ADB-rutiner skapas lör sjukvåidsadminisirationen i hela landet. Skol<)\ersiyrdseii anser atl det på skolområdet finnsbehov av samordning mellan stal, kommiinei' och landsting vad avser utvecklingoch innehåll i system för planering, administration och uppföljning av skolansverksamhet. Även kommun pekar på behovet av samordning mellan stat och kommimpä skolområdet. Länssiyrelsen i Siockholms län anser att DASK:s synsätt inleär tillämpligt pä samhällsplaneringen. Det nära samband som föreligger mellanregionala och kommunala organs uppgifter inom samhällsplaneringen måstebeaktas. Genom gemensamt utnyttjande av register samt samordning av systemutvecklingoch datorkraft skulle möjligheterna till ökat informationsutbyte mellanregionala och kommunala organ starkt förbättras. Gemensammaplaneringsdatabaser och eventuellt även datacentraler på regional nivå skulleenligt avsevärt förbättra underiaget för kvalitativt avanceradsystemutveckling och registeruppbyggnad. Även Uinsslyrdsen i länpekar på möjligheterna till samarbete inom planeringsområdet. Norrköpingskommun anser i denna fråga däremot alt det inle förefaller vara rationellt altsplittra tillgängliga resurser genom att ge varje länsstyrelse ökade resurserför statistikproduktion. 1 stället bör förstärkningar av resurserna tillföras SCBsom redan nu har hand om en stor del av regionalstatisliken. framhåller att den dalamaskinutrustningsom statsförvaltningen förfogar över hade kunnat utgöra en tänkbarmaskinresurs när man nu bygger upp en decentraliserad databehandling påkommunsidan och imderstryker därför behovet av en bätire samordning mellanstat och kommun vid anskaffning av datorutrustning. 2 Utredningspromemorian Datasamverkan stat, kommuner,landsting och näringsliv tillkallade chefen för budgetdepartemeniei ensärskild sakkunnig' för atl belysa förutsättningama för samarbete mellanstaten, kommunerna och landslingen. Uppgifien var atl undersöka i vad månsituationen hade förändrats sedan DASK:s arbete utfördes vad gäller samarbelepå ADB-området i allmänhet saml i vilken utsträckning det finns mer avgränsadeområden av gemensamt intresse för stat. kommuner och/eller landstingskommunerdär samarbele kan diskuteras. Även frågan om samverkan mellan staten ochnäringslivet vad avser alt tillhandahålla dator-bearbeiningskapacitel skulle beakias. ' överdirektören 16 1978179.1 saml. Prop.1978/79:121 Bilaga 8 234 Den sakkunnige, som i sitl arbete tog kontakt medrepresentanter för bl.a. , enskilda kommuner ochlandsting, samt departemeni, cenlrala myndigheter ochstatliga kommitiéer, presenterade ijuli 1978 resultatet av arbetet i en inom budgetdepartementetupprättad promemoria Datasamverkan stat, kommimer, landsting och näringsliv.Innehållet i denna redovisas i det följande. Av promemorian framgår, att arbetet med den kommunaladalabehandlingen har sedan DASK avlämnade sitt betänkande präglats av sammanslagningenav Landstingens Datacentral och . En gradvis omfördelning avarbetsuppgifterna inom del nya företaget har skett. Ytteriigaresammanslagningar och samarbetsavtal har gjorts under samma period.Omstruktureringen pågår fortfarande. Genom sammanslagningama och tillkomsten av nya kunder harKommun-Datas verksamhet vuxit och omfattar nu ca en tredjedel av den kommunaladatabehandlingen, medan en tredjedel sker i kommunemas egen regi och denresterande tredjedelen uiförs på servicebyråer. En utveckling i riktning mot ökad ""lokaldatabehandling" har inletts. En linje i den utvecklingen representeras avall minidatorer används för att ulföra avgränsade uppgifter (s.k. funktionsdalorer).Försöksverksamhet med en funktionsdator för palienladminislrativa uppgifterpågår, t.ex. inom läns landsiing. landsting kan vänlasha ett flertal ""funktionsdatorer"" för olikatillämpningar. En annan utvecklingslinje bygger på användning av enterminaldator som kan utnyttjas dels för dataregislreringsuppgifter, dels förmindre lokala datarutiner. Nägon spridning av Kommun-Dalas verksamhet till nya ortergenom uppdelning av datordriften bedöms inte vara att vänta. Den sakkunnige redogör också för vissa aspekter på denstatliga databehandlingen som är av iniresse från samordningssynpunkt, främstfrågan om lillgänglig kapacitet och framtida systemstmktur. Beträffandekapaciteten konstateras bl.a. atl del inte finns någon nämnvärd överkapacitetvid de myndighetsinriklade dalacentralema som skulle kunna ställas till andrasektorers förfogande. Vidare konstateras atl man på kommun- och landstingssidaninte är intresserad av att utnyttja den statliga servicebyrån DAFA. Vad gäller databehandlingen i statsförvaltningen iframtiden gör den sakkunnige den bedömningen att det allmänna mönstret medmyndighetsvis databehandling kommer atl bibehållas. Det framhålls dock atlsåväl den stegvisa tillväxten av databehandlingen som omprövningen avexisterande syslem kommer atl medföra alt en starkt ökad andel av behovei avdatorkapacitet lillgodoses med regionala och lokala daiorer. Vidare fömtses atldatabehandlingen i större utsträckning än nu kommer alt ske med hjälp avutrustning som specialinriktas - i många fall minidatorer - för enskildatillämpningar inom en myndighet. 1978/79:121 Bilaga8 235 Densakkunnige anser att del i vart fall inte på kort sikt finns förutsättningarför en omfattande samverkan i datordrijten mellan stat, kommuner och landsting.Framför allt ekonomiska men även tekniska skäl talar enligt samstämmigabedömare på den statliga och kommunala sidan emot den omstrukturering avdatabehandlingen som skulle fordras för att åstadkomma en sådan driflsamverkan. 1ell längre perspekliv ökar visserligen möjlighetema lill samverkan i datordriften.De bedömningar som har framkommit tyder enligt den sakkunnige dock inle på atlett samgående vad gäller driftställen eller annan långtgående samverkan skullemedföra fördelar på lång sikt. Däremoifinns behov av och förulsältningar för mer begränsat samarbete i dalordriften.Del bör bl.a. finnas möjligheter att byla tjänster mellan statliga ochkommunala datacentraler. Statliga och kommunala dataanvändare föreslås träffaen överenskommelse om att kunna utnyttja varandras programpaket (informalionssökningssystem,särskilda databas- och frågesystem, specialbearbetningssyslem m.m.). Vidarepekas på möjlighelerna atl i enskilda fall samordna dalordrift regionall ochlokalt och på behovei av kontakter i dessa frågor. Regional samverkan kan ocksåövervägas i fråga om utskrifter i syfte att underiätta postbefordran ochdistribution av ADB-framställda försändelser samt i fråga om dataregistrering. Förutsättningarnaför samverkan när det gäller systemutveckling och systemutnyttjande bedöms sombegränsade eftersom de system som utvecklas inom resp. stat, kommuner ochlandsting i regel inte kan användas inom de andra sektorerna. Vissa möjlighetertill samverkan bör dock finnas när det gäller administrativa system för löneroch ekonomisk redovisning. Vid framtida översyner av dessa bördärför kontaktertas mellan stat, kommuner och landsting för all diskutera lämpliga former förerfarenhetsutbyte och eventuell samverkan i utredningama. a. kanundersökas om moduler och principlösningar kan användas på flera håU. Vadgäller anskaffning av ADB-utrustning förordas ingen generell samverkan.Kontakterna mellan statskontoret och bör dock förbättras i dessafrågor. Vidare föreslås ett samarbete mellan staten och kommun- ochlandstingsförbunden vad gäller programulmstning och funktionell utveckling förden terminaldator Seven S, som tillverkas av del halvstatliga bolaget . Kommun-Data har redan avtalat om anskaffning av denna utrustning tillkommuner och landsting. Flerafaktorer gör att del kan finnas förutsättningar för samarbete i fråga omkonsultservice o. d. En slark tillväxt i form av "lokaldatabehandling" är att vänta inom statliga och kommunala enheter.Samtidigt råder brist på konsulter o. d. som medverkar i denna utveckling.Därför föreslås atl man prövar om det finns underlag och intresse från avnämamainom stat, kommuner och landsting för ett gemensamt regionalt konsultorgan fördalafrågor och administrativ rationalisering samt hur ett sådant"Region-konsultbolag" skulle kunna inpassas i den struktur avutredningsorgan och konsultorgan som finns . 1978/79:121 Bilaga 8 236 Som har framgått finns det en rad frågor av gemensamt iniresseför stat, kommuner t)ch landsting och i vilka samarbete kan etableras. För altunderlätta samarbete föreslås atl en kontaktgrupp bildas med företrädare förstatliga, kommunala och landstingskommunala dataansvariga organ. Frågor sombör diskuteras i kontaktgruppen är enligt den sakkunnige försörj-nmg avdatakraft, systemulvecklingsresurser, upphandlingsverksamhei, länkbarasamarbetsområden och konkreta samarbetsprojekt, systemtekniska frågor m. m. Samarbete och kontakter mellan stat, kommuner ochlandsting behövs även på regional och lokal nivå. Som ett medel för dettaförordas regelbundna mölen på lånsplanet med företrädare för olikadatabehandlings-verksamheter. Uppdraget att kalla till sådana sammanträden kanlämpligen ges lill . I promemorian behandlas även särskilda förvaltningsområdendär det förekommer omfatlande kontakter och behov av samverkan mellan stat,kommuner och landsting. Pä iiibildningsområdel planeras inom resp. område varför sig f. n. en uibyggnad av dalaresurserna för användning i ulbildningeninom bl.a. gymnasieskolan, högskolan samt inom arbetsmarknadsutbildningen. Ivilken takt utbyggnaden skall ske är inte på något av områdena helt klart, menden årliga samlade investeringsvolymen beräknas nå upp till 35 å 45 milj. kr.under kommande år. Därlill kommer koslnader för datadrift och förprogramsystem för utbildnings- och forskningsändamål. Eftersom det finns samband mellan områdena som gör en visssamverkan möjlig och nödvändig, föreslås att en samverkansgrupp, knuten lillskolöverstyrelsen eller universitets- och högskoleämbetet, tillsätts för att taupp diskussioner om planer för den framlida datautvecklingen inom respektiveundervisningsform och ta initiativ till samordningsåtgärder. I gruppen bör ingårepresentanter för kommuner, landsting, utbildnings-myndigheter saml datadriflsansvarigaoch upphandlingsansvariga organ. Vidare föreslås att man prövar möjlighetema att samordnaden datamässiga hanteringen vid antagning av elever till statlig och kommunalhögskoleutbildning m. m. Vad gäller databehandlingen pä samhällsplaneringsområdetkonstateras att denhar varit, och är, föremål för utredning. Två olika förslagföreligger f. n. om hur databehandlingen för den regionala samhällsplaneringenskall organiseras för att förbättra samarbetet i den kommunala och regionalasamhällsplaneringen. Vad gäller gemensamt planeringsunderlag, utnyttjande avredan insamlade uppgifier och användning av ADB-leknik föreslås alt ADB-beredningsgruppenvid kommundepartemeniet (C 1973:06) -som behandlar regional samhällsplanering -får tilläggsdirektiv att även behandla samhällsplanering. Gruppenssammansättning bör därvid justeras. Beredningsgruppen bör inledningsvis ularbelaen plan för utvecklingsarbetet. 1978/79:121 Bilaga 8 237 Andra frågor som behandlas är det kommunala uppgiftslämnandettill statliga myndigheter saml de företagsregister som planeras inom de till regionalautvecklingsfonder ombildade företagarföreningarna. Enligt den sakkunnige finnas skäl att ge delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU)tilläggsdirektiv att i sitt arbete ä*en prioritera den statligauppgiftsinsamlingen från kommuner och landsting. Beiräffande förelagsregistrenvid de regionala utvecklingsfondema anförs att man vid deras uppbyggnad börpröva på vilket sätt de kan bidra till att kommuner och länsorgan får bätire,mer korrekta och enklare förelagsregister för främst planeringsändamål. Härvidmåste företagens legitima sekretesskrav lillgodoses. Avslutningsvis berörs möjligheterna till samverkan mednäringslivet. Det konstateras atl tillgången på datorkapacitet inte utgör någontrång sektor inom näringslivet. Marknaden för dalatjänster bedöms också växamed ca 15-209f . För näringslivet kan de statliga datacentralerna av ser-vicebyråkaraklärdärvid framstå som ett databehandlingsaltemaliv. Del dominerande samarbetetkommer dock även fortsättningsvis främst att gälla utnyttjandet av olikakommersiella datatjänster där slalen i första hand är köpare, inte säljare. Enfråga som bör undersökas är ifall staten som köpare av datatjänster kan användaolika former av ramavtal, där flera statliga intressenter gemensamt kan fåförmånliga villkor. En annan aspekt på ett eventuellt samarbete mellan staloch näringsliv på datorområdet rör dataindustrin. Statsmakterna har i sambandmed bildandet av det halvstatliga bolaget uttalat ett iniresse föralt stödja svensk dataindustri och även satsat belydande resurser i Datasaab.Via styrelsen för teknisk utveckling har staten i andra sammanhang satsatresurser på utveckling av terminaler och andra utrustningar. Som redan harframgått föreslås ett samarbete mellan staten och kommun- och landslingsförbundeni fråga om lerminaldatom Seven S. Vidare bedöms Data-saabs dator DI6/30 kunnavara ett intressant alternativ för att lillgodose en del av del statligabehovet av generellt användbara smådatorer. 1978/79:121 Bilaga 9 239 Bilaga 9 Bilaga till kap. 14 Organisationsfrågor 1 Inledning.................................................................... .. 240 2 ADB istatsförvaltningen............................................. 240 2.1 Datasamordningskommitténsbetänkande ................ .. 240 2.2 Remissyttranden......................................................... 241 2.3 Ledningsgruppens rapport m.m.................................. 242 3 Övergripande ADB-frågor........................................... 243 Prop.1978/79:121 Bilaga 9 240 () behandlar i sittslutbetänkande ADB och samordning (SOU 1976: 58) även organisationsfrågor och gördär-vidåtskillnad mellan frågor rörande samordningen av databehandlingen i slatslörvaltningenoch övergripande princip- och policyfrågor. I del följande behandlas först DASK;soch remissinstansernas synpunkter på den förstnämnda typen av frågor samt vissaandra synpunkter. Därefter redovisas synpunkter på den andra typen av frågor. 2 ADB i statsförvaltningen DASK räknar upp och beskriver ett antalsamordningsuppgifter när det gäller ADB i statsförvaltningen som bör lösas.DASK konstaterar att samordningsuppgifterna i allt väsentligt åvilarstatskontoret. DASK anser att samordningen på ADB-området i statsförvaltningenbör förbättras i flera avseenden. DASK kommer dock till den uppfattningen att rådandeordning för samordning på ADB-området i slorl fungerar väl. DASK anser att deövergripande samordningsuppgifterna även i fortsättningen bör åvila statskontoret. Viss kritik har framkommit. Såvitt DASK har kunnat se, alllsåår 1976, har kritiken mot den nuvaiande organisationen dock minskat undersenare år. Detta förmodas hänga samman med att flera av de problem och bristersom tidigare förelegat har eliminerats eller åtminstone reducerats underdesenaste åren. Som exempel nämns härvid tillkomsten av datalagen; den ändradeinriktningen inom svensk dataindustri; resultatet av den s.k. (bl. a. rationaliseringsförordningen) som löste vissa organisationsproblemmellan statskontoret, DAFA och ; avtalet om samverkan pådataområdet mellan ; beslutet att bygga upp ettallmänt datanät; samt tillkomsten av statskontorets slandardiseringsråd. Även ADB-säkerhelsprojekletvid statskontoret antas minska en del av samordningsproblemen. Med den inriktning av samordningsarbetet som DASK föreslåranser kommittén att ytterligare samordningsproblem bör kunna lösas och bristernai samordningen i övrigt minskas. En förutsättning för detla är dock atttillräckliga resurser ställs till förfogande för utredningar och projekt avbetydelse för samordningen samt atl personal med hög kompetens och tillräckligerfarenhet kan användas för samordningsarbetet. Den inriktning av samordningen och samordningsarbetet somDASK föreslår innebär inte någon mer grundläggande förändring i riktning mot enstarkare central planering, styrning och samordning av databehandlingen. Denförordade samordningen förutsätter dock att det finns särskilda sam-ordningsresurserpå ceniral nivå. 1978/79:121 Bilaga 9 241 Det grundläggande synsättet börenligt DASK vara att ADB ärett hjälpmedel i myndighetemas verksamhet och då främst för rationalisering.Delta talar rent principiellt föratt de övergripande samordningsuppgifterna påADB-området även fortsättningsvis organisatoriskt bör vara sammankopplade medde centrala uppgifterna på rationaliseringsområdel. Hiuillsvarande erfarenheter av samordningen på ADB-områdetgör det enligt DASK emellertid önskvärt med vissa organisatoriska ålgärder föratt förbättra statskontorets möjligheteratt fullgöra samordningsuppgifterna. DASK diskuterar två typer av sådana ålgärder. Den ena äratt öka de resurser som kan disponeras för samordning pä ADB-området ochdärigenom bl. a. förbättra statskontorets personalmässiga resurser. DASK ansersig dock inte kunna bedöma möjlighetema till omprioritering av stalskon-toielsverksamhet och således inte heller de eventuella behoven av ökade anslag ochpersonella förstärkningar. Den andra åtgärdensom diskuteras och som också förordas äratt inrätta ett kompletterande organ för konlakler och samarbele isamordningsfrågorna. Detta kontakt- och samarbelsorgan på ADB-området börenligt DASK organisatoriskt ges ställning av ett råd till statskontoret. Rådetbör vara ett diskussionsforum för utbyte av åsikter och för samarbete mellanolika intressenter på ADB-området inom den offenlliga seklorn. Statskontoretbör bl.a. inhämta rådets synpunkter på verkets planer och budgetförslag i dedelar som rör samordningen på ADB-området. Vidare bör rådet ges möjlighet attfortlöpande diskutera arbetet inom projekt av betydelse för samordningen ochalt föreslå sådana projekt. DASK lämnar även förslag lill rådetssammansättning. De remissinstanser som behandlar hur samordningsfrågomanär det gäller ADB i statsförvaltningen bör hanteras på central myndighetsnivågodiar i allmänhet att dessa även fortsättningsvis handhas av statskontoret. Styrelsenför teknisk utveckUng anser dock atl ett systemdär allt fler databehandlingsfrågor inom den offentliga förvaltningen samlathandläggs inom ett enda organ är mindre effektivt än en ytterligare uppdelningav ansvaret inom olika områden. Det föreslagna rädet får däremot ett blandat mottagande. Åtskilliga remissinstanser bifaller eller säger sig inteha något alt erinra mot rådet. Ungefär lika många är dock tveksamma lillförslaget eller anser inte tillräckliga motiv finnas för rådet. Andraremissinstanser uttalar ingen klar uppfattning. förfastighetsdata, ADB-berednings-griippen vid kommundepartemeniet, försvarets dviljörvaltningoch försvarets raiionallseringsinstitin anser atl rådet bör ha en annan inrikining.och andra arbetsuppgifter än de föreslagna. Prop.1978/79:121 Bilaga 9 242 Flera myndigheter vill ge rådet en annan sammansättning, främsiutökad representation. 1 flera fall uttalar myndigheter intresse föratt självadelta. Remissinstanser som företräder regionala och lokala inlressen anser genomgåendeatt rädet bör utökas med representanter för regionala och kommunala organ ellerderasorganisationer, representanter för samhällsplanering m. m. De fackligacentralorganisationerna - LO, TCO och SACOISR - anser att rådet bör utvidgasmed minsl en representant för vardera av dessa. Svenska Försäkringsbolags Riksjörbundoch styrelsen Jör leknisk utveckling anser att privata representanter bör ingå. Intresseorganisationerna på ADB-området - ,Svenska samfundet Jör inJörmationsbehandUng och anseratt rådet är onödigt. Svenska arbeisgivarejöreningen och anser att kraftfullare ålgärder behövs. Statskontoret släller sig för egen del tveksamt tillförslaget om att inrätta ett kontakt- och samarbetsorgan för ADB-samordning. () förordar dels en försiärkning avstatsmakternas slyrning av ADB-verksamheten i slort, dels en ökad effektiviteti den myndighelsindividuella utvecklingen. Verkei för fram förslagom organisatoriskaåtgärder med detta syfte. RRV föreslår sålunda att statsmakternas kravslällandeoch uppföljande roll förstärks. Uppgiftema som kravställare och uppföljare bör nalurligenåvila regeringen. Om uppgiften med hänsyn lill arbetets omfattning och behov avspecialistkompetens inle bedöms kunna inrymmas i ett departements organisation bl.a.eftersom flera departementsområden berörs kan den läggas på en särskildberedningsgrupp inom . Uppgiftema bör bl. a. vara att löpandegranska och följa upp större systemförslag/projekt för att säkerställabeslutsunderlagets innehåll och kvalitet (bl. a. etappindelning,ambitionsnivåer, kalkyler) samt att granska och värdera redovisningen avresultat i olika skeden och slutredovisningen av projekt. Vidare bör iuppgifterna ingå atl bereda övergripande riktlinjer för ADB-verksamheten. 2.3 Ledningsgruppens rapport m. m. I den ADB-administrativa översyn som på regeringensuppdrag (avsnitt 2.4) har genomförts av RRV, statskontoret och försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI) berörs inte organisaioriska frågor.Utredningsarbetet har genomförts med utgångspunkt i nu gällande uppgifts- ochansvarsfördelning mellan berörda myndigheter. Organisationsfrågorna berörs emellertid i de synpunktersom RRV och statskontoret anförde när ledningsgruppens rapport överiämnades lillregeringen. RRV ålerkommer här med sitt förslag om en särskildsystem-granskningsfunktion. Denna skall dock inte ta sig uttryck i ytterligareett revisions- eller kontrollorgan. Uppgiften för funktionen är att granska beslutsunderlagensfullständighet och tillförlitlighet. Statskontoret har för sin Prop.1978/79:121 Bilaga 9 243 del anmält att en ambitionsnivåhöjning av verkets ADB-insatserenligt ledningsgruppens rapport kräver en resursförstärkning. (DIU) föreslog i sitl betänkandeDala och näringspolitik (SOU 1974: 10) alt ell särskilt organ för övergripandeprincip-och policyfrågor på ADB-området skulle inrättas. Syftei med detföreslagna datarådet var atl skapa förutsättningar för att berördasamhällsorgan, arbelsgivare och arbetstagare fortlöpande skulle kunna diskulerasig fram till en samlad bedömning av utvecklingen på dalaområdet och dess krav. DlU:s förslag om alt inrätta ett dataråd avslogs avstatsmakterna. 1975: I bil. 15 ansåg dåvarande industriministern, attflertalet av datarådets tilltänkta arbetsuppgifter bäst löses i del sammanhangdär resp. frågor hör hemma och att dessa frågor med fördel kan handläggas avredan befintliga organ. I sill remissyttrande över DlU:s betänkande ställde sigDASK tveksam lill ett råd med så vidsträckta uppgifter som DIU antydde. DASK tar i sitt betänkande ånyo upp frågan om ell råd. enkommitté e.d. för övergripandeprincip- och policyfrågor på ADB-området. DASKkommer också därvid till slutsatsen att del inle finns förutsättningar för ellerbehov av ett sådant organ. Bland de få remissinstanser som berör denna fråga delas DASK:suppfattning av statskontoret, , ochSveriges .