prop · G20381 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1978/79:81 omändrade beskattningsregler vid skogsuttag med anledning av skador på skog; Regeringenföreslår atl aniaga del förslag som har upptagits i bifogade uldragav regeringsproiokoll. Skaltskyldigsom har gjort skogsuitag kan skjuta upp beskattningen av en del av skogsiniäklengenom atl sätta in medel på särskilt konto i bank (skogskonto). Uppskov medges fn. med högsl av köpeskillingen för avverkningsrätter, avköpeskillingen för leveransvirke och av saluvärdet av skogsprodukter somhar tagils ut till förädling i egen rörelse. Tidigarehar genom tillfällig lagstiftning skogsägare som drabbats av stormfällning fåttuppskov med större belopp i vissa fall. I propositionen föreslås att permanentaregler skall införas om utvidgad rätt till uppskov när siormfällning,insektsangrepp eller liknande skador motiverar en tidigareläggning avavverkningarna. Förslaget innebär att den högsta avdragsgilla insättningen påskogskonto i dessa fall höjs lill av köpeskillingen för avverkningsrätteroch av köpeskillingen för leveransvirke resp. saluvärdet av uttagnaskogsprodukter Denya reglerna avses komma atl gälla fr. o. m. 1978/79. Lag omändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenomföreskrivs all 2 och 5 nedan angivna lydelse. skogskonlolagen (1954:142)' skall ha Beträffande viss förvärvskälla må uppskovet för ett och samma beskattningsår avse högsl eti belopp, motsvarande summan av a) sextio proceni av den a beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) fyrtio proceni av den å beskaUningsärel belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter, samt c) av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret uttagits för förädling i egen rörelse. Beträffande viss förvärvskälla/ar uppskovet för eU ochsamma beskattningsår, om annat ej följer av andra och tredje styckena, avse högslett belopp motsvarande summan av a) sextio proceni av den på beskattningsåreibelöpande köpeskillingen för skog, som //aravyttrats genom upplåtelse avavverkningsrätt, b) fyrtio procentav den pä beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsproduktersamt c) av saluvärdet avskogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut för förädling i egenrörelse. Medför stormföltnlng,brand, insektsangrepp eller liknande händelse att en betydande del avförvärvskällansskog bör avverkas tidigare än vad som annars skulle ha varit fallet, färskatt-skyldig, om och i den mån han med intyg frän i läneteller på annat sått visar att intäkt häriför sig UU avverkning som har sagts,uppskov med högst ett belopp motsvarande summan av a) åttio proceni av den pä beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplå- 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:263. Uppskov må dock ej åtnjutas för högre belopp än som motsvarar den beräknade nettointäkten av den förvärvskälla, varifrån iniäkten av skogsbruk härrör. Har i förvärvskällan redovisats utdelning från samfällighet, som av.ses i 53 § I mom. första stycket O kommunalskatielagen (1928:370), får uppskov åtnjutas lill den del utdelningen härrör från intäkt av skogsbruk i samfällig- Skaltskyldig som skall betala sådan likvid för växandeskog som avses i punkl 11 av anvisningarna till 21 § kommunalskatielagen (1928:370), skogslikvid, och som efter den tidpunkt för tillträde av den skogbärandemarken som gäller enligt fastigheisbildningslagen (1970:988) eller enligtskriftligt avtal, dock ej före den lidpunki då fastighetsbildning har sökts,har lagit ut skog för aU erhålla medel till betalning av skogslikviden, får,för beskattningsår, under vilket likviden ännu ej förfallit till betalning,erhålla uppskov med högst ett belopp, motsvarande köpeskillingen för skog somavyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt eller avköpeskillingen för avyttrade skogsprodukter. telse av avverkningsrält, b) féinlio proceni av den på beskaiiningsåreibelöpande köpe-skUlingen för avyttrade skogsprodukter samt c) femtio proceniav saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut fÖrförädling i egen rörelse. Skatiskyldigsom skall betala sådan likvid för växande skog som avses i punkt 11 avanvisningarna till 21 § kommunalskatielagen (1928: 370), skogslikvid, och somefter den lidpunki för tillträde av den skogbärande marken som gäller enligtfastighetsbildningslagen (1970:988) eller enligt skriftligt avtal, dock ej föreden tidpunkt då fastighetsbildning har sökts, har tagit ut skog för alterhålla medel lill belalning av skogslikviden, får, för beskattningsår, under vilkellikviden ännu ej förfallit till belalning, erhålla uppskov med högsl ettbelopp motsvarande summan av a) helaköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrältoch b) av köpeskillingenför avyttrade skogsprodukter. Vad i första-tredje styckena sägs om köpeskiUing gälleräven försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskov/oVej åtnjutas för högre belopp än som motsvarar den beräknade nettointäkten avden förvärvskälla, varifrån intäkten av skogsbruk härrör. 1978/79:81 4 hetenunder del beskauningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätt som omdenna del utgjort intäkt av skogsbmk, som den skatlskyldige drivit själv. 5§ Belopp, för vilkel uppskov med Belopp, för vilkel uppskov med laxeringen yrkas, skall vara inbelall laxeringen yrkas, skall vara inbeialt lill banken senasi den dag den skatt- till banken senast den dag den skatl skyldige jämlikt bestämmelserna i skyldige enligt 34 § taxeringslagen 36 § taxeringsförordningen har atl ('y956.-62i> har all avlämna självde- avlämna självdeklaralion. Dennalag iräder i krafl efter den dag, då lagen enligt uppgifi på den harutkommit från trycket i och lillämpas första gångenvid taxering. Utanhinder av 5 § skogskonlolagen (1954:142) Hr skatiskyldig åtnjuta uppskov vid1979 års taxering för belopp som har inbetalats till banken senasi den 20 april1979, även om allmän självdeklaration enligt 34 § taxeringslagen (1956:623)skall avlämnas tidigare. I nu avsedda fall skall den skattskyldige i anslutningtill inbetalningen till skattechefen eller ordföranden i taxeringsnämndeninkomma med sådan utredning och sådant besked som avses i 4 § första och andrastyckena skogskontolagen. Närvarande:statsministem Ullslen, ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,De , , , , Propositionom ändrade beskattningsregler vid skogsuttag med anledning av skador på skog inom budgetdepartementet utarbetad promemoria (Ds B 1978:2 Beskattning av skogsbmk)har beskrivits två olika metoder för den framtida beskattningen avskogsinkomster. I promemorian har också tagits upp vissa frågorsom inte hardirekt samband med valet av beskatiningsmelod. Sålunda föreslås i promemorianbl. a. att den som lill följd av skador på skogen har tvingats till storaskogsuttag skall få ökade möjligheter att använda skogskonlosystemet. Deavsnitt av promemorian som behandlar de nuvarande reglerna om skogskonto och deföreslagna nya reglerna vid skador på skog bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av (),lanlbruksslyrelsen,, statens lantmäteriverk, domänverket, kammarräiien i ,, länsstyrelserna i , ,, , , , , , ,, , och , fastighetstaxeringskommitlé(Fi 1976:05), Centralorganisationen /SR, auktoriserade revisorer (), i (LO),, (), (), . Svenska kommunförbundei.Svenska kyrkans , ,, , ,, 1* 1978/79. 1978/79:81 6 (), Sågverkens råvaruför-ening.Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund () och (). Kammarkollegiet har, utan all avge egel yttrande,överlämnat yttranden från stiftsnämnderna i , , ochLuleå stift. Skrivelser har även inkommii från ()och från sockensamfällighelsför-ening. Lantbruksstyrelsenhar överiämnat yttranden från lantbruksnämnderna i , ,, , , och län.Skogsstyrelsen har överlämnat yttranden från samtliga skogsvårdsslyrelser i Iandelulom skogsvårdssiyrelsen i och lill sill egel yllrande fogat ensammanställning över skogsvårdsstyrelsernas yttranden. iKronobergs län har till sill yttrande fogal ytlrandel från skogsvårdssiyrelseni länet. Till i län yttrande har fogals yllranden från LO-dislrikteli sydöstra , i norra och södra samtfrån skogsvårdssiyrelsen i länet. i har lill sittyttrande fogat yttranden från lantbruksnämnden och i länet.Familjeföretagens förening, , och åberopar yttrande av Lanibrukarnas skaitedelegation.LO hänvisar till ett gemensami yllrande av , Svenska skogsarbelareförbundel och Svenska iräindustri-arbelareförbundel.SAF och åberopar yttrande av Skogsindustriernas samarbetsuiskolt(). Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Jaglägger i det följande fram förslag om särskilda skogskontoregler vid skogsuitagsom föranleds av skador på skog. Vad gäller utformningen av skogsbeskaliningeni övrigi pågår f n. inom budgetdepartementet en beredning äv promemoriansförslag och de synpunkter som har lämnats vid remissbehandlingen. Min avsikt äralt redovisa resultatet av detla arbeie . Under1970-lalel har en stor mängd växande skog förstörts av skadeinsekter, särskilti . En starkt bidragande orsak till inseklsan-greppen har varit destormfällningar som inträffade . Skogsstyrelsengör en inventering av de skador som har föranletts av angrepp avgranbarkborrar. Inventeringarna visar att de åriiga skadorna visseriigenminskade men att de åter har ökat i omfaUning.Den genomförda inventeringen för visar en mycket allvarliguppgång. Bekämpningenav granbarkborren har i första hand genomförts med 1978/79:81 7 Delta innebär atl virke läggs ut före granbarkborrens svärmningoch forslas bort eller barkas kort lid därefter. har försökgjorts att bekämpa insekterna med särskilda lockämnen. Lockämnen kommer underår 1979 atl användas mer allmänt i samband med en kraftigt ökad bekämpningsinsais.Regeringen har genom beslul ställi ca 24 milj. kr. lillskogsstyrelsens förfogande för budgetårel 1978/79 för åtgärder mol befaradskadegörelse av skogsinsek-ler. Enligtskogsvårdslagsiifiningen har möjlighel all föreskriva altskogsägare skall ingripa mot insektshärjningar. Med slöd av 34 § första slyckelskogsvårdslagen (1948:237, ändrad senast 1977:352) kan sådana föreskrifierlämnas om skogseld, siormfällning eller annat har lett till insektshärjningarav större omfattning eller om överhängande fara för insektshärjningarföreligger. har meddelat bestämmelser för , ,, , , och . Besiåmmelsernagäller lill uigången av . Skogsvårdssiyrelsen i resp. län avgör inomvilka områden i länel som de skall lillämpas. Nya föreskrifter från skogssiy relsenför det fortsatta bekämpnings-arbetet kan väntas . Skogsskyddsbestämmelsernakompletterades med föreskrifterom skyldighet för skogsägare alt vidtaförebyggande åtgärder mot barkborrehärj-ningar(prop. 1976/77:111, JoU1976/77:29, rskr 1976/77:276, SFS 1977:350, 352). Enligt 34 § andra siycketskogsvårdslagen får föreskrifterna avse bl. a. upparbetning av stormfälld skogoch ålgärder vid röjning och uiforsling av virke. Generella föreskrifter avdelta slag har meddelats av regeringen i skogsskyddsförordningen (1977:350) ochav . Har föreskrifter meddelatsenligt 34 § första stycket skogsvårdslagen utgår skäligt statsbidrag för bekämpningsålgärderna.Bidraget avser normalt atl delvis täcka de merkostnader som skogsägaren åsamkasull följd av åtgärderna. Vidare kan statlig garanti för lån ges enligtkungörelsen (1969:705, ändrad 1970:258) om slalligl stöd vid skada pä skog.Garantin är avsedd atl finansiellt underlätta all virket las om hand genomsnabb upparbetning, transport, lagring och virkesskydd. Detnu beskrivna statliga stödet syftar till att ge hjälp lill finansieringen av kostnadernaför skogsskyddsåtgärder. Även intäktssidan är emellertid av intresse. Skadornaleder ofta till att skogsägaren blir tvungen atl göra mycket storaskogsuttag. De iniäkter som följer av uttagen beskattas till följd avprogressionen inom inkomslskaltesystemet hårdare än om uttagen hade gjortsunder . Skatteeffekterna kan också göra atl skogsägarna intetillräckligt aktivt deltar i skogsskyddsarbetet. Man har därför från olika hållriktat krav på att beskattningen av intäkterna vid framtvingade skogsuttagskall lindras. Skattelagstiftningeninnehåller en bestämmelse som direkt tar sikte på framtvingade skogsuitag.Enligt 3 § 2 mom. 1) lagen (1951:763) om 1978/79:81 8 beräkningav slallig inkomslskall för ackumulerad inkomsi lar särskild skatieberäkningske för inläkl som härrör från avverkningar som har framivingais av skador påskogen. Bestämmelsen får inte utnyiijas om intäkten har föranlett avdrag förinsättning på skogskonto. Skogsägaresom har tvingats au avyttra skog har i övrigi naluriigivis samma möjlighel lillinkomslfördelning över åren som slår andra skogsägare lill buds. Genom alt ulnylljaskogskonlosystemet kan beskattningen av av köpeskillingen vid en rotförsälj ning och av köpeskillingen för leveransvirke och värdel av egna ullagfördelas på en lioårsperiod. Med köpeskilling har jämställts försäkringsersäiiningför skog (dåvarande riksskallenämndens meddelande RN I 1961 nr 3:4). Enskogsägare som upplåter avverkningsrält lill skog behöver vidare inte la upphela köpeskillingen med en gång uian kan skallemässigt få fördela den-på de årdå dellikvider fiyler in [sextonde stycket av punkl 1 av anvisningarna till 41§ kommunalskatielagen (1928:370)]. 1 sammanhanget bör också nämnas all skogsägarenkan undgå beskaUning för uttagen i den mån han kan visa att han är berättigad tillavdrag för värdeminskning av skog. Viden del tillfällen, senasi genom lagstiftning (prop. 1977/78:28, SkU 13,rskr 34, SFS 1977:964). har skogsägare som drabbats av slormFällning fått ökademöjligheler au ulnyllja skogskonlo. Den högsia avdragsgilla insättningen på skogskonlohar höjts från till av köpeskillingen för sålda rotposter och från lill av köpeskillingen för leveransvirke och av värdet av egna uttag.Den förhöjda insäliningsrätten har Hit tillämpas vid två eller tre taxeringar ianslutning till siormfällningen. inom budgetdepartemeniet ularbetade promemorian om skogsbeskaliningen harföreslagits alt permanenta regler skall tas in i skogskontolagen efter mönsterfrån tidigare tillfällig lagstiftning. De förhöjda procentsatserna, 80 resp.50, skall enligt förslaget få tillämpas om skogsägaren med intyg från skogsvårdssiyrelsenvisar alt en betydande del av fastighetens skog måste avverkas tidigare änplanerat lill följd av siormfällning, insekisangrepp eller andra skador påskogen. Endasl intäkter som härrör från lidigarelagd avverkning skall berättigatill höjd insättning. Promemorieförslagetom särskilda skogskontoregler i skadefallen har fått ett genomgående positivtmottagande vid remissbehandlingen. Del övervägande antalet av de myndigheteroch organisaiioner som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget utan någrareservationer eller lämnar del hell utan erinringar. Några remissinstanseranser dock alt medel som har satts in på skogskonlo enligt den föreslagnaspecialregeln bör fl stå inne på kontot . Sommotivering för föriängning framhålls bl. a. atl skadorna på skogen kan vara såomfattande au en stor del av skogskapitalel måste avverkas. Vidremissbehandlingen har det vidare från några håll gjorts gällande att de föreslagnareglerna inte är tillräckliga. Så t. ex. betonar Lantbrukarnas skattedelegation,som i och för sig är positiv till atl en permanent lagstiftning Prop.1978/79:81 9 genomförspå detla område, alt de föreslagna reglerna bör kompletteras för skador som kansägas vara av katastrofkaraktär. I sådana allvarliga fall bör man enligt delegaiionenlillämpa regler liknande dem som gäller för försäkringsersäiining på byggnader.En sådan ersäiining är skailefri då den uppbärs men beaktas vid realisationsvinslberäkningennär fastigheten sedermera säljs. Med uigångspunki från den idepartementspromemorian beskrivna s. k. sambandsmeloden föreslår delegaiionenalt av utfallande försäkringsersäiining och köpeskilling för skog isamband med svåra skador på skog skall behandlas på samma sätt somförsäkringsersättning på byggnad. Föregen del får jag anföra följande. Som jag redan nämnt pågår f n. en beredningav de förslag lill ny skogsbeskailning som har presenierais i departementspromemorianoch de i vissa delar kritiska synpunkier som har framförts vid remissbehandlingen.Jag är inte beredd all nu ta ställning lill den framlida skogsbeskaliningen istort. Remissbehandlingen haremellertid visal atl det är en allmän uppfaUningalt ullag som föranleds av skador på skog träffas av en alltför hög omedelbar beskattningoch atl syftet med skogsvårdslagstiftningen i viss män kan motverkas av deltaförhållande. Jag ansluter mig lifl denna uppfattning och anser det befogat aubehandla frågan med förtur. Deändringar som här kan bli aktuella Hr givetvis inte försvåra en övergång lill ettnytt skogsbeskattningssyslem. Det kan därför inte komma i fråga att i deltasammanhang föreslår en principiellt ny lösning, t. ex. av det slag som Lantbrukarnasskaitedelegation har skisserat. Tills vidare bör man i stället utgå från deregler för skogsbeskattningen som gäller. Förslageti promemorian innebäratt lättnader i beskattningen i skadefallen åstadkoms inomramen för skogskonlosystemet. I likhet med remissopinionen anserjag att dettaär ändamålsenligt. Om en större del av skogsin-täkierna fär sällas in på skogskonloi skadefallen ökar möjlighelen för drabbade skogsägare att få till stånd eninkomstutjämning över åren. Vidare kan koniomedlen utnyttjas lill attfinansiera de äierväxtåtgärder som avverkningarna nödvändiggör. En inteoväsentlig synpunki är all skogskonlosystemet är väl känt av de skattskyldigaliksom av banker, länsstyrelser och taxeringsnämnder. Jagföreslår därför att promemorieförslaget om lättnader i beskattningen vidframtvingade skogsuttag läggs till grund för omedelbar lagstiftning. Vad gällerdennärmare utformningen av de nya skogskonioreglerna villjag anföra följande. Prövningenav om de särskilda skogskonioreglerna skall få lillämpas har i promemorieförslagetlagts på i länet. Jag anseratt det är lämpligt an liksomvid tidigare tillfällig lagstiftning utnyttja skogsvårdsstyrelsernassakkunskap. Det är naturiigt att den som vill utnyttja möjligheten till förhöjdskogskontoinsättning vänder sig till i länet med en begäranom intyg. Den skatlskyldige bör emellertid ha möjlighel atl 1978/79:81 10 ävenpå annal sätl än genom intyg från visa all han är beräiligadall utnyttja de särskilda reglerna. bör komma lill utiryck i lagiexien. Vad gällerarlen av de skadorsomskall berättiga till utvidgad uppskovsräli, anserjag inte atl några särskildabegränsningar är motiverade. Del är från skogsvårdssynpunki alllid angeläget atlskadad skog las om hand. De skadefall som anges i 3 § 2 mom. 1) lagen omberäkning av siailig inkomslskall for ackumulerad inkomsi omfaiias ulan vidareav min förslag. Reglerna bör sålunda vara liHämpliga vid brand, siormfällning, lorkaoch insekisskador liksom vid skador till följd av svampangrepp, översvämning ochsnöbroll. Bestämmelsen om rätt till särskild skatteberäkning bör vara kvar isin nuvarande utformning. Enligtförslaget i promemorian skall den utvidgade uppskovsrätten få tillämpas om enbetydande del av den skatlskyldiges skog till följd av en skada på skogen måsleavverkas tidigare än vad som annars skulle ha varit fallet. Om detia krav äruppfyllt kan uppskov medges för iniäkter som hänför sig lill sådan lidigarelagdavverkning. Några invändningar mol denna konstruktion av ävdragsrällen har inteframförts vid remissbehandlingen. Lantbrukarnas skatledelegalion påpekar dock atluttrycket "betydande del" bör preciseras. 1 likhel med remissinsiansernaanserjag att de särskilda reglerna bör få utnyttjas om de förutsättningar somanges i promemorieförslaget är uppfyllda. Enligt min uppfaUning är del inte nödvändigiatt i lagtexten närmare bestämma hur omfattande skadan skall vara för atl deförhöjda procentsatserna skall fl tillämpas. I promemorian har som riktmärketagits atl skadan föranleder en lidigarelagd avverkning av skog som motsvarar tillväxt på den skogsmark som ingår i förvärvskällan. Jag anser dena varaen lämplig avvägning. Vid bedömningen av storieken av de framtvingade skogsutlagenbör även sådana iniäkter medräknas som härrör från avverkning av skog som intedirekt har skadats, om det från skogsvårdssynpunkt eller avavverkningstekniska skäl framstår som angeläget alt avverkningarna görs. Iniäktersom härrör från t. ex. fångstvirke kommer sålunda all omfattas av de föreslagnareglerna. Det ligger i sakens naturalt den skattskyldige måste lämna de uppgifter om intäkterm. m. som skogsvårdssiyrelsen behöver för att utfärda intyg. Det kan varalämpligt att uppgifterna och intyget lämnas på särskild blankett. Det ankommeri första hand på RSV att ta initiativ till de åtgärder som behövs förtillämpningen av de nya bestämmelserna. Enligt förslaget ipromemorian skall den förhöjda insättningsrätien få beräknas på delsköpeskillingen för upplåtna avverkningsrätter och dels köpeskillingen föravyttrade skogsprodukter. Jag anser att även intäkt som avser värdet av egnauttag bör berättiga till höjd insättning. Försäkringsersättning för skog börhär och vid tillämpning av skogskontoreglerna i övrigi behandlas på samma sättsom köpeskilling. Ett förtydligande på denna punkt 1978/79:81 11 1förfallningsförslagei har som förulsäiining för den förhöjda insättnings-rällenangetts att skogsiniäklen skall hänföra sig till lidigarelagd "avverkning".Delta uttryck har använts i vid bemärkelse och innefattar t. ex. förstörelse avskog genom brand. Uttrycket innefattar vidare inte bara avverkningar som redanhar gjorts ulan också avverkningar som avses alt ske efter beskauningsårelsutgång enligt upplåten avverkningsrätt. Vid lidigarelillfällig lagsiiftning har procenisaiserna för den högsia insättningenbestämts lill 80 resp. 50. Med hänsyn lill bl. a. de andra möjligheter tillinkomstutjämning som finns, anserjag all dessa procentsatser är tillräckliga äveni detta sammanhang. viss mån näraliggande fråga är skogskontots löptid. Enligt nuvarande reglerskall medel på skogskonlo som inte har lagils ul tidigare betalas äter lill insättarenefter tio är och dä las upp lill beskattning. I några yllranden över promemorianhar framförts krav på atl medlen skall kunna få slå inne under längre lid.Dessa önskemål har i försia hand gällt medel som härrör från skador på skogensom är av katastrofkaraktär. Del huvudsakliga syfteimed skogskontosystemet är att skogsägaren vid inkomstbeskattningen skall flfördela skogsintäklerna mellan olika beskattningsår och därigenom erhålla enlägre total skattebelastning. Normalt torde en tioårsperiod vara tillräckligtför alt tillgodose detla syfte. Del kan emellertid inträffa all stormfällningar,insekisangrepp och liknande händelser motiverar så stora avverkningar att eninkomstutjämning ter sig rimlig. Vissa skäl lalar alltså fören förlängning av uppskovsiiden i katastroffallen. Det finns emellertid ocksåskäl som talar emot en föriängning. Skogskonlosystemet bygger bl. a. på atl koniomedlenskall kunna användas för att bekosta återväxtåtgärder. Beskattningen av medelsom tas ut från skogskonto kan delvis neutraliseras av avdragsgilla kostnader.Det ingår i en god skogsvård att vidta återväxtåtgärder i nära anslutning tillslutavverkning. Oavsett skadornas och avverkningarnas omfattning torde några återväxtåtgärderinte kvarstå efter tioårsperiodens utgång. I detta hänseende får sålunda tio äranses vara en tillräckligt lång löptid också i katasiroffallen. Till bilden hörvidare att skogskontomedel skall tas lill beskaUning inte bara näruppskovstiden har gått till ända utan även bl. a. vid överiåtelse av denförvärvskälla för vilken insänning har gjorts. Om uppskovsiiden föriängs ökarsannolikheten att förvärvskällan överiåts . Beskattningkommer då trots föriängningen att äga mm. Det finns också anledning atl erinraom alt många skogsägare låler huvuddelen av de insatta medlen stå inne ändafram lill slutet av uppskovsperioden.