prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Till ledning för fastställande av elt ingångsvärde som ell ullryck -låt vara starkt schablonmässigt - för skogskapitalels värde är såledestaxeringsvärdet för växande skog inte helt lämpligt. För att något ytteriigarekonkretisera svårigheterna med atl använda del taxerade värdet pä växande skogkan följande anföras. Somalternativa ingångsvärden - utöver den faktiska anskaffningskostnaden för denväxande skogen - kan tänkas endera av taxeringsvärdet vid allmänna fastighetstaxering,taxeringsvärdet vid anskaffningslill-fället eller - om lillskoltsköp ellerdelförsäljning av skogbärande mark förekommit under innehavstiden-deltaxeringsvärde som åsatts efter det aU förvärvskällans omfattningändrats. 1981års laxeringsvärde speglar inte skogssiluationen vid anskaffningstill-fället.Detla gäller i särskilt hög grad om virkesförrådet vid ingången av år Prop.1978/79:204 216 1981lill avsevärd del avser sparad tillväxt eller om ojämna eller mycket omfattandeskogsuttag gjorts före . Om skogsvolymen minskat avsevärt pägrund av stora avverkningar lorde dock skogsägaren i allmänhet ha utnyttjatmöjligheten till värdeminskningsavdrag, varför viss korrespondens normallföreligger mellan skogens värde enligl fastighetstaxering och det förägaren gällande ingångsvärdet. Sambandet mellan det gällande ingångsvärdet ochskogens värde enligt fastighetstaxering blir däremot mindre uttalat omskogsägaren hell underiåtii alt avverka . Volymen på skogenvid ingång kan i detta fall vara betydligt högre än volymen vidanskaffningstillfället. Framhållas må emellertid att nuvarande skatteregler geren skogsägare viss möjlighet att även i en sådan situation vid avyttring avfastigheten skattefritt tillgodogöra sig hela eller en stor del av den underinnehavstiden sparade värdeökningen på skogen. Taxeringsvärdetvid anskaffningstillfället är inte särskilt användbart. Bortsett från denanmärkning som gjorts i det föregående - nämligen att taxeringsvärdet inte gernågon upplysning i princip om hur situationen var beträffande den växandeskogen vid förvärvstillfället - kan påpekas atl i synnerhet taxeringsvärdenföre ger mycket låga ingångsvärden. Elt lågt ingångsvärde för tillföljd att en fastighetsförsäljning som äger rum efterikraftträdandet föranleder avsevärt hårdare beskattning än om försäljningenskett något tidigare. En sädan iröskeleffekl är som tidigare påpekats olämplig.Ju äldre taxeringsvärdet är desto större är vidare risken för atl ändradfastighetsindelning m. m. gör att taxeringsvärdet avser elt markområde som vidtidpunkten för övergången till de nya beslämmelserna ingår i helt andraförvärvskällor e. d. I stort sett samma anmärkningar kan riktas motalternativet att välja det taxeringsvärde som fastställts för faslighetenomedelbart efter en förändring av förvärvskällans omfattning. Framhållas kanockså att problemet om i vad mån hänsyn skall tas lill medgivnavärdeminskningsavdrag blir svåriöst om ett äldre taxeringsvärde skall utgörautgångspunkt för ingängsvärdeberäkningar. Denfelkälla som hänför sig till att virkesförrådet vid ingången av måhändaär ovanligt stort eller litet skulle till en del kunna elimineras om ingångsvärdeberäkningenanknöts till värdet av det virkesförråd, som kan anses normalt för fastigheten,i stället för värdet just . Värdet av detta normalförrådskulle kunna beräknas i enlighel med den princip som tidigare användes vidberäkning av minsta producerande skogskapitalet (dåvarande punkt 8 avanvisningarna till 22 § KL), dvs. med ledning av fastighetens taxeradeskogsmarksvärde och skogens omloppstid. Avtidigare allmänna fastighetstaxeringar framgår att skogsmarksvärdeigenomsnittligt sett uppgår lill drygt 13 96 av skogsvärdet. Avsevärdavariationer förekommer dock till följd av att omloppstiden varierar. Omomloppstiden är kort kan taxerade skogsmarksvärdei uppgå till över 30 96 av Prop.1978/79:204 217 skogsbruksvärdet,medan andelen kan sjunka till blott omkring 4 96 när omloppstiden överstiger180 år. Procentsaisen 13 hänför sig till en omloppstid på omkring ,vilken kan betraktas som ell genomsnill för landel. För en fastighet med normalomloppslid skulle alltså etl värde på det virkesförråd som kan anses normaltför fastigheten erhållas genom all laxerade skogsmarksvärdet multipliceradesmed ( =) 8. Om fastighetens omloppstid understiger skulle mullipelnsättas lägre än 8 medan en högre multipel skulle vara motiverad vidomloppstider överstigande . Flera problem äremellertid förenade med metoden atl beräkna ingångsvärdet med ledning avtaxerade skogsmarksvärdet och skogens omloppslid. Skogsmarksvärdet, som i regelrepresenterar en mycket liten del av fastighetens taxeringsvärde, är intealltid fastställt med någon högre grad av precision. Det kan då le sig stötandealt skogsmarksvärdet, uppräknat med en hög multipel, skall utgöra grund förskogsägarens framtida rätt till avdrag på grund av avyttring av skog. Ävenfastställande av omloppstiden för förvärvskällan skog torde vålla svårigheter.Omfattar förvärvskällan skogsmark av mycket varierande godhetsklass lordeomloppstidens längd - och därmed multipelns siorlek - inte utan omfattandeutredningar kunna fastställas med rimliga krav på säkerhet. Av nu angivna skälsynes en på taxerade skogsmarksvärdet och omloppstiden baserad melod förberäkning av ingångsvärdet fö avvisas. Dennu redovisade diskussionen ger sammanfattningsvis vid handen alt anknytningentill äldre laxerade skogsvärden ofta skulle ge upphov till sloraulredningssvärigheler som ingångsvärdena i allmänhel blir myckel lågai förhållande till skogens verkliga värde vid övergängen. Atl beräknaingängsvärdei med ledning av skogens omloppstid och taxerade skogsmarksvärdenvid fastighetstaxering torde vidare få anses uteslutet. Därmed synesknappast återstå någon lösning än atl som alternativ till utredningsmetodengrund ingångsvärdet på den vid allmänna fastighetstaxering gjordavärderingen av förvärvskällans växande skog. Denna metod, som här kallasschablonmetoden, härden väsentliga fördelen att den i flertalet fall är mycketenkel att tillämpa. allmänna fastighetstaxering fastställda värdena hänför sig, somlidigare nämnts, i princip till förhållandena på fastigheterna den 1 januari1981. En konsekvens av detta är att ell ingångsvärde, som baseras pä nämndafastighetstaxering, kan tillämpas först pä inkomster. Elt påklyvmetoden byggt system för beskattning av skogsinkomst kan därför intelillämpas förrän vid taxering, dvs. än vad somföreslagits belräffande sambandsmetoden. Omingångsvärdet enligt schablonmetoden grundas pä fastighetstaxering,torde värdet i allmänhet bli betydligt högre än anskaffningskostnaden förskogen. I synnerhet gäller det beträffande fastigheter som förvärvats föreprishöjningarna . Det kan därför framstå som mindretilltalande att en skogsägare, som förvärvat sin fastighel , Prop.1978/79:204 218 skallfä ell lika högt ingångsvärde som den skogsägare som omkring 40 år senareförvärvat en liknande fastighel för mångdubbla priset. Samma ingångsvärdeoavsett innehavslidens längd kan förefalla särskilt stötande om t. ex. den somförvärvat sin fastighet kort efter förvärvet avverkat en slor del avskogen och därvid förbrukat del mesta av silt ursprungliga ingångsvärde. Avrättviseskäl kan del därför synas motiverat au i fråga om äldre förvärvbegränsa ingångsvärdet till en del av det värde som bör tillkomma senareförvärv. I detta sammanhang är detemellertid viktigt att komma ihåg atl försäljningslikvider förskogsfastigheter, som innehafts länge, beskattas förhållandevis förmånligtenligt nuvarande regler. Beskattningseffekien blir normalt ganska måttlig ellerbortfaller helt även om värdeökningen varit påtaglig och rälten tillvärdeminskningsavdrag utnyttjats. Elt lågt ingångsvärde för fastigheter sominnehafts under lång lid skulle därför innebära en i viss män omotiveradskatteskärpning för fastigheter av detta slag. Övervägande skäl får därföranses tala för att ingångsvärdet skall beräknas på samma sätt oavsettinnehavstidens längd. Det vid allmänfastighetstaxering fastställda värdel skall författningsenligt motsvara avtaxeringsenhetens marknadsvärde vid ingången av året före taxeringsåret. Detvid fastighetstaxering åsalla värdel på växande skog kommer således -under förulsätlning au nuvarande regler behålls-att utgöra av skogensvärde per den Ijanuari 1981 uttrycktidet allmänna prisläget som rådde vidingången av . Tillräcklig anledning att uppräkna eller reducera dettavärde vid fastställande av ingångsvärdet kan inle anses föreligga. Beräknasingångsvärdet med stöd av schablonmetoden bör således skogsägaren somingångsvärde vid övergängen till del nya skogsbeskattningssystemet få uinyiijadet värde som åsatts den växande skogen vid fastighetstaxering. Vissa problem kan uppkommamed skattskyldiga som har brutna räkenskapsår. Omfatlar räkenskapsåretexempelvis tiden den 1 maj-den 30 april kommer de nya reglerna att tillämpas pådet räkenskapsår som börjar . Avverkningar som görs kan därför sägas ge den skattskyldige ett omotiverat lågtingångsvärde. Å andra sidan kan värdet av skogsplantering som utförs undernämnda tid ge ett alltför högl ingångsvärde. Särskilda regler för dessa ochliknande fall skulle dock få mycket liten praktisk betydelse men avsevärtkomplicera tillämpningen av schablonmetoden. Tilläggas kan också atlskattskyldiga, som vid övergången kan visa att de har höga gällandeingångsvärden på skogen, alltid kan påkalla att del ursprungliga ingångsvärdeti det nya systemet fastställts med stöd av utredningsmetoden. Några särskildaregler föreslås därför inte för nu angivna fall. Särskildaövergångsbestämmelser synes däremot nödvändiga i de fall dä den skatiskyldigeförvärvat eller överlåtit skogbärande mark före men likvälvid sådan tidpunkt atl de nya reglerna är tillämpliga. Prop.1978/79:204 219 Enskogsägare, vars räkenskapsår omfattar tiden den 1 maj-den 30 april, kanexempelvis ha förvärvat ytteriigare skogbärande mark . Värdelav lillskollsskogen kommer därför att ligga lill grund för ett pä 1981 årsallmänna fastighetstaxering baserat ingångsvärde. Det är dä givetvis stötandeom värdel på skogen dessulom får behandlas som en efter övergången nedlagdkostnad för anskaffande av växande skog. En molsvarande situalionföreligger om den skallskyldige i sepiember 1980 avyttrar skogbärande mark.Avytiringen kommeralt minska ett med slöd av schablonmeioden beräknatingångsvärde på skogen. Denna minskning leder i sin tur till en omotiveradskärpning av beskattningen på grund av avytiringen. Del enklaste sättet attåstadkomma en rimligare koppling mellan det ursprungliga ingångsvärdet vidövergången och de allmänna beskattningsreglerna vid tillämpning av klyvmelodensynes vara alt justera ingångsvärdet i nu beskrivna undantagsfall. Harskogbärande fastighet förvärvats underden aktuella liden - dvs. före den 1januari 1981 men under beskattningsår pä vilket de nya reglerna skall tillämpas- bör vid lillämpning av schablonmeioden del taxerade skogsvärdel minskas medden del därav som kan anses belöpa på lillskoiisförvärvei. Har å andra sidanden skaltskyldiges skogsmark lillfallil annan ,bör beräkningen av ingångsvärdet baseras på skogsvärdet på såväl den överiåtnamarken som eventuell kvarvarande mark. I della fal I får alltså somingångsvärde tas uppdel laxerade skogsvärde som skulle ha åsatts om någonöverlåtelse e. d. inle ägt rum. Den skattskyldige bör hafull frihet att välja mellan utredningsmetoden och schablonmetoden oavsett påvilket sätt fastigheten förvärvats. Båda metoderna fär således begagnas förfastslällelse av ingångsvärdet såväl vid köp, byte och annat onerösi fång somvid arv, gåva och annal benefikt fång. Fören och samma förvärvskälla fär dockbara en av metoderna användas. Mol bakgrund av de fortlöpande höjningarna avtaxeringsvärdena finns det anledning att utgå frän atlschablonmeioden kommer att användas praktiskt tagel genomgående vid benefikaförvärv. Endast i enstaka undantagsfall, t. ex. om skogsägaren gjort mycketbeiydande avverkningar utan atl begagna sig av rätten lillvärdeminskningsavdrag, lorde utredningsmetoden ge elt lika högt ingångsvärdesom schablonmetoden. I de fåtal fall då utredningsmetoden kan komma alttillämpas vid benefikt förvärv ligger skillnaden i förhållande till onerösifång främsi däri att man vid benefikt förvärv i normalfallet utgår fränlaxerade skogsvärdel året före förvärvsåret i stället för eriagd köpeskillinge. Har fastigheten förvärvats av make eller skyldeman pä sätl som anges ipunkt 7 andra slyckel av anvisningarna lill 22 § KL (skyldemansregeln), börskogens värde vid skyldemannens föng vara avgörande vid beräkningen avingångsvärdet. Enligl skyldemansregeln skall dock i en särskild situalionutgångspunkt för ingångsvärdeberäkningen inte vara skogens värde vid tidpunktenför skyldemannens förvärv utan skogens värde enligl viss fasiighelslaxering(20-årsregeln). Denna speciella regel bör Prop.1978/79:204 220 intefå användas i samband med övergången till del nya skogsbeskattningssystemet.Vid lillämpning av skyldemansregeln bör vidare iakttas allvärdeminskningsavdrag, som skyldeman åtnjutit med slöd av anvisningarna lill 22§ KL, skall behandlas som av den skaltskyldige själv åtnjuta avdrag. 8.9.3Avdrag och vid fästighetsavyttring Ienlighel med vad som anföns i del föregående bör det ingående värdet på skogenvid övergången lill klyvmeloden beräknas antingen med ledning av del dåaktuella gällande skogsvärdet (utredningsmetoden) eller enligt en metod sombygger allmänna fastighetstaxering (schablonmetoden). Sisinämndametod ger ofta ett ingångsvärde som vida överstiger den faktiskaanskaffningskostnaden för skogen. Denna generositet är som nämnts motiverad avnuvarande förmånliga regler för beskattning av skog som avyttras tillsammansmed marken. Däremot finns det egentligen ingen anledning atl ge skogsägare, somberäknat sitt ingångsvärde med stöd av schablonmetoden, ökad möjlighet lillavdrag pä grund av avverkningar under innehavsliden. Enligl nuvarandeskatteregler har värdeminskningsavdragen sin största betydelse vidavverkningarsom görs underde första innehavsåren. Efter en längre tids innehavökar ulredningssvårigheierna som inträffade prisstegringar oftamedför all de till anskaffningsvärdet kopplade avdragen under allaomständigheter blir förhållandevis små. Detta resonemang leder till slutsatsenatl i stort sett endast de skattskyldiga som förvärvat sina skogsfastigheterunder senare tid med tillämpning av nuvarande regler skulle haft anledning anräkna med avdrag på grund av avverkningar som äger rum år1981 eller . För skogsägare vars förvärv gjons tidigare än i början av1970-talet torde således nuvarande möjligheler lill värdeminskningsavdrag iallmänhel vara av föga intresse. Detför mot denna bakgrund anses motiverat att, såvitt gäller avverkningar underinnehavstiden efter ikraftträdandet, begränsa avdragsrätlen lill de skogsägaresom beräknar silt ingångsvärde med stöd av utredningsmcden. Någon faktiskinskränkning i rätlen till avdrag torde inte följa av ensådan bestämmelse, eftersom utredningsmetoden torde kunna lillämpas i praktiskttaget samtliga fall då fastigheten förvärvats närmast före övergängentill det nya systemet. Ett med stöd av utredningsmetoden fastställtingångsvärde bör alltså, sedan de nya reglerna trätt i kraft, till kunnautnyttjas medan återstående 40 96 måste sparas till dessförvärvskällan avyttras. Tillämpas schablonmetoden för det vid övergångenfastställda ingångsvärdet - normalt skogens värde enligt allmännafastighetstaxering - utnytljas först vid avyttring av skog tillsammans medmarken. Indexuppräkningen vid fästighetsavyttring får avse av detfastställda ingångsvärdet oavsett vilken metod som används. Vid tillämpning avutredningsmetoden bör omräkning Prop.1978/79:204 221 skefrån det år då fastigheten förvärvades. Väljer den skaltskyldigeschablon-metoden bör fastigheten vid indexuppräkningen anses förvärvad . Förskattskyldiga som beräknar sitt ingångsvärde enligl utredningsmetoden tordeövergången till de nya beskattningsreglerna innebära ökal utrymme för avdragunder innehavsliden. Med tillämpning av de nya avdragsreglerna kan han fäavdrag av ingångsvärdet utan att behöva framlägga någon ulredning omvärde eller volym på kvarvarande skog. Fastställs ingångsvärdet med stöd avschablonmeioden bortfaller däremoi all rätt till avdrag på grund av avverkningunder innehavsliden. Denna favorisering av utredningsmetoden kan få till följdatt skogsägare avstår från att tillämpa schablonmetoden trots alt denna i ochför sig skulle ge elt högre ingångsvärde. Någon anledning att söka hindra ettsådani förfarande från skogsägarnas sida kan emellertid inte anses föreligga. 8.9.4Tidpunkten för fastställelse av ingångsvärde Utredningsmetoden Föratt utredningsmetoden skall kunna användas fordras an del går att lägga framutredning om del ursprungliga ingångsvärdet pä skogen och summan av medgivnavärdeminskningsavdrag. Eftersom ulredningssvårigheierna vanligen ökar från årtill år är det önskvärt att ingängsvärdei fastställs sä snart som möjligt. Enmarkant ökning av ulredningssvårigheierna inlräder f ö. det år fr. o. m. vilketdeklarationsmaterialel inte längre finns förvarat. Vid taxering finnsfortfarande deklarationsmaterialet kvar fr. o. m.år 1976. Ingångsvärden enligtutredningsmetoden bör mol denna bakgrund fastställas redan vid 1982 årstaxering, dvs. det försia taxeringsår dä de nya beslämmelserna skall lillämpas.Det fastställda ingångsvärdet bör antecknas i skogsliggaren. Alla som deklarerarinnehav av jordbruksfastighet vid laxering bör erinras om atl de börframställa särskilt yrkande om fastslällelse av ingångsvärde såvida de villtillämpa utredningsmetoden. Även ulan särskilt yrkande kan taxeringsnämnden taupp denna fråga när omständigheterna lyder på att utredningsmetoden ärfördelaktig för den skattskyldige. Någon särskild påföljd för underlåtenhet atlbegära faslställelse synes dock inte behövas. Förbiser såväl den skattskyldigesom taxeringsmyndigheterna att ingångsvärdet bort fastställas vid 1982 årslaxering, får fastställelse ske vid den taxering då saken uppmärksammas. Därvidlöper emellerlid den skattskyldige risken att avsaknaden avdeklarationsmaterial m. m. medför att utredningsmetoden inte går att tillämpa. Någotallmänt intresse av att fastställelse av ingångsvärde med stöd av schablonmetoden sker redan vid taxering finns inte. 1978/79:204 222 värdetpå förvärvskällan skog enligt allmänna fastighetstaxering kan inhämtasulan svårigheter även om ett antal är förflutit sedan de nya reglerna trätt ikraft. Det räcker i regel med atl ingångsvärdet fastställs försl när del behövsför avdragsberäkningen m. m. Fastslällelse bör sålunda normall ske vidtaxeringen för del beskattningsår dä skogsplantering, lillköp eller överiålelseav skogsmark äger rum e. d. Något hinder mot att taxeringsmyndigheterna påegel initiativ eller efter yrkande av den skaltskyldige fastställeringångsvärdet på ell lidigare stadium bör dock inte uppställas. Ietl särskilt fall bör emellertid ingångsvärdet undantagslöst fastställas redanvid taxering. Det gäller då den skaltskyldige förvärvat elleröverlåtit skogbärande mark före men likväl underbeskaUningsår på vilket de nya reglerna skall tillämpas. Som framgår av detföregående skall det vid fastighetstaxeringen åsatta skogsvärdel inte utanvidare läggas till grund för ingångsvärdeberäkningen i dessa fall. Den avlillskoiisförvärvei eller överiåtelsen föranledda justeringen av det taxeradeskogsvärdet bör av uiredningsskäl utföras på ett så tidigt stadium som möjligt. 1likhet med vad som gäller för utredningsmetoden bör det med stöd avschablonmetoden fastställda ingångsvärdet antecknas i skogsliggaren. .9.5Förhällandei mellan övergångsbestämmelserna och realisationsvinstbeskattningen Enliglnuvarande regler sker all beskattning på grund av en försäljning avskogsfastighei inom ramen för beskattning av realisationsvinst. Vid realisationsvinslberäkningenför avdrag göras för fastighetens anskaffningskostnad. Denna kan beräknasenligt olika alternativ. Kostnaderna vid anskaffningstillfället räknas framtill det penningvärde som råder vid försäljningstillfället enligt en särskildindexserie, som fastställs av . I dennaframräkning av anskaffningskostnadsbeloppet ingår också den del avanskaffningskostnaden som faller pä den växande skogen. Klyvmetodenbygger på principen att den växande skogen skall särbehandlas och heltbeskattas i inkomstslaget jordbruksfastighet. Någon realisationsvinstbeskatlningav växande skog skall således inte förkomma vid faslighelsförsäljning. Dellainnebär också alt värdet av växande skog i princip skall tas undan från denoperation varigenom realisationsvinsten - eller realisaiionsföriusien -beräknas. Värdel av växande skog skall således inte ingå vid beräkningen avvare sig försäljningspriset eller anskaffningskostnaden. Denna princip måste -om klyvmetoden skall kunna bringas att fungera inom överskådlig framtid -tillämpas även vid försäljningar av skogsfastigheter som anskaffats före detnya systemets ikraftträdande. Vid sådana försäljningar blir del nödvändigt attuppskatta hur stor del av fastighetens anskaffningskostnad som kan anses belöpapå annal än växande skog. Vid denna fördelning synes det vara lämpligt attskilja mellan del fallel au den Prop.1978/79:204 223 fakliskaanskaffningskostnaden bildar utgångspunkt för realisationsvinslberäkningen ochdet fallel atl vinstberäkningen baseras på fastighetens taxeringsvärde visslår. Beräknasrealisationsvinsten på grundval av säljarens fakliska anskaffningskostnad förfastigheten torde del, såvida skogens ingångsvärde vid övergängen lill det nyasyslemel bestämls enligt utredningsmetoden, vara förhållandevis enkell au delaupp den ursprungliga anskaffningskostnaden på ä ena sidan växande skog och åandra sidan mark och byggnader. Den del av anskaffningskostnaden som belöper påväxande skog ulgör hell enkelt summan av del fastställda ingångsvärdet och devärdeminskningsavdrag som medgivits enligl äldre regler. Ålerstoden avanskaffningskostnaden avser mark och byggnader. Det nu beskrivna sättetatl uppskatta anskaffningskostnaden för fastighetens mark och byggnader kanknappast lillämpas om ingångsvärdet faslställls med slöd av schablonmetoden.Denna metod ger nämligen i flertalet fall elt väsentligen högre ingångsvärde änvad som svarar mot den skattskyldiges fakliska anskaffningskostnad. I mängafall kommer sannolikt del framräknade ingångsvärdet t. o. m. att överstiga denfakliska anskaffningskostnaden för hela fastigheten. Om kostnaden för mark ochbyggnader även i dessa fall i princip skall anses uigöra skillnaden mellananskaffningskostnaden för hela fastigheten och det fastställda ingängsvärdei,blir kostnaden för mark och byggnader negativ. Därmed för den skaltskyldigeinget underiag för indexomräkning av anskaffningskostnaden ochrealisationsvinsten kommer att uppgå till försäljningssumman för fasligheten,minskad givetvis med vad som erhållits för den växande skogen och iförekommande fall med s. k. 3 000 kr.-avdrag. Den fördel som ell höglingångsvärde medför- en fördel som är avsedd att underlälta övergängen lill denya skogsbeskattningsreglerna -skulle därigenom kunna leda till en mångdubbeltsiörre nackdel vid realisationsvinstbeskattningen. Den lämpligaste lösningenpå detla problem synes vara att vid beräkningen av realisalionsvinst heltbortse från del med slöd av schablonmeioden fastställda ingångsvärdet päskogen. Den del av den ursprungliga anskaffningskostnaden för fastigheten somkan anses belöpa pä mark och byggnader för i stället uppskattas efter en fribevisprövning och i enlighel med de allmänna principer som gäller inomrealisalionsvinstbeskaiiningen. Alt del vid förvärvstillfället aktuellataxeringsvärdet och dess delvärden kan vara av iniresse vid denna uppdelning avanskaffningskostnaden är självklart. Imånga fall väljer den skattskyldige att vid realisationsvinstberäkningen Ulgåfrån fastighetens taxeringsvärde vissl år i stället för den faktiskt eriagdaköpeskillingen för fastigheten. Väljer han delta beräkningssält synes bl.