prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Undersökningarsom företagits inom byggnadsdelegationen visar exempelvis, att en nyinflyttadsmåbarnsfamilj i Storstockholmsorarådel med en årsinkomst på fören yrkesverksam familjemedlem fick ca /år i sammanlagt samhällsstöd(bostadsbidrag inräknat) om hushållet flyttade in i en lägenhet på 100m. Bodde familjen i stället i ett köpt småhus eller lägenhet av samma storlek,uppgick samhällsstödet till ca (skattereduktion genom ränteavdraginräknat). Självfalletskulle en utveckling mot ökad hushållsförvaltning underlättas om ett utbretthushållssparande fick skattestimulanser på tidigare föreslaget sätt. Detskulle underlätta för hushållen att betala erforderliga insatser för attförvärva bostäder. Detta gäller för övrigt inte bara nybyggnads- ochombyggnadssektorn ulan även inom det befintliga bostadsbeståndet. Avbostadssociala skäl finns i så fall också anledning underlätta övergången tillhushållsförvaltning med sikte även på inkomsttagare med måttliga inkomsler -jämför 55000 kr-exemplet ovan. Med tanke på överkostnader m. m., som normaltuppkommer, torde ett system med särskilda bo-siadsanskaffningslån med statligeller borgen av rimlig storleksordning () förtjänaövervägas. Föratt främja bostadssektorns självfinansieringsgrad skulle även kunna övervägasatl enbarl lila lill skatleslimulanser som bostadsstöd för denhushållsförvaltade sektom. De fördelningspolitiska betänkligheterna mot ensådan förändring torde ofta överdrivas, eftersom skillnadema i kost-nadsulfallmellan olika inkomstgrupper även med en sådan ordning blir relativt måttligaför bosläder av normalstoriek i dagens ekonomiska system, beroende påmarginalskattemas relativa storlek inom flertalet inkomstskikt ochbostadsbidragens belydelse för de mindre inkomstgmppemas bostadskostnader. Viden övergång från räntesubventioner till skattestimulanser inom bostadssektornkan de bostadssociala målsättningarna således upprätthållas genom en tämligenokomplicerad översyn av reglema för del individuella bostadsstödet. Det kan förövrigt dessutom tänkas, att vissa justeringar i lånens utformning kan företasför alt underlätta en sådan reform. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 115 En angelägen reform ärenligt delegationens uppfattningvidare, att söka rationalisera bostadsproduktionen genom förenklingar iadministrationen, både i fråga om lånevillkor och byggbestämmelser.Effektivisering och produktutveckling betyder bättre resursutnyttjande, någotsom kan bli välbehövligt bidrag till en bättre självfinansieringsgrad påbostadsmarknaden. Bestämmelserna om låneunderlag bör i sådant syfte kunnaomformas så, att statliga lån kan utgå med ett schablonbelopp, lika för allaräknat per m''. Även räntebidragen skulle kunna beräknas på delta sätl. Denstatliga lånegivningen skulle enligt det sagda kunna utgå med ettschablonbelopp räknat per m'', som anpassas till dagens kostnadsläge,exempelvis /m". Detta statslån får så placeras i säkerhetsläge överbottenlån på av fastighetsvärdet. Med schablonmeioden bortfaUer behovet avdetaljerad kostnadskontroll. De grundläggande funktionskraven på bostäder börskrivas in i byggnadsstadgan. Med stegrade byggnadskosinader minskar enbartdet statliga finansieringsstödet relativt sett per m" och något egentligtbehov av kostnadstak finns därraed inte längre. Också den statliga subventionen skulle kunna beräknas pålikartat sätt till ett schablonbelopp räknat per m" exempelvispå . Först med sådana schablonmetoder blir del möjligt att avveckla radenav fysiska kontroller och rationalisera byggnadsproduktionen i kostnadssänkandesyfte. Den som bygger dyrt får då proportionsvis mindre stadigt kreditstöd ochsubvention, vilket är ett rimligt inslag i ett stabiliseringsprogram. 3.29 SHIO och och Dessa båda sammanslutningar hänvisar tillbyggnadsdelegationens synpunkter och åberopar delegationens yttrande som sitteget. Utredningen föreslår inga större förändringar i nuvarandesystem för kapitalförsörjningen till bostadsbyggandet. Enligt utredningensuppfattning har kapitalförsörjningen fungerat tillfredsställande. Vidare hävdarutredningen, att det statsbelånade bostadsbyggandet numera i huvudsak är oberoendeav krediimarknadsläget såväl för sin kreditvolym som för räntevillkoren. HSB delar inte utredningens uppfattning och slutsatser.Framförallt ur bostadspolitiska synpunkter måste starka invändningar anförasmot nuvarande förhållanden. En rimlig bostadsförsörjning i vårt land kräver ennyproduktion av bostäder om 70-75 000 lägenheter . Till denna slutsalskom boende- och bostadsfinansieringsutredningama och den har senarebekräftats av . Bred politisk enighel råder också om en sådanmålsättning för nyproduktionen av bostäder. Detta har under eU antal år framgåttav de beslul om ramarna för nyproduktionen, som fastlagts av . Det stafliga bosladslånesystemet och kapitalförsörjningentill bostadssektorn måste enligt HSB:s mening utformas så, att en nyproduktionav denna omfattning och därmed sammanhängande samhällsutbyggnad kan 1978/79:165 Bilaga 3 116 ske med minsta möjliga stömingar i form av fördröjningar,som alltid innebär kostnadsökningar. har bostadsbyggandet sjunkitkraftigt. Särskilt häri har nyproduktionen av flerfamiljshus drabbats.Nyproduktionen av bostäder ligger långl under den nivä. som bedömts nödvändigför en lill-tredsställande bostadsförsörjning. Kostnadsnivån har, vilket utredningen också konstaterar,höjts kraftigt. De boendekostnader, som blir följden avproduklionskosl-nader även inom ramen för panivärdet i den statligalångivningen, har nått nivåer som gör bostäderna svära att efterfråga för storamedborgargrup-pei-. Mycket ofta föreligger vid igångsättning av projekt, somhandlagts enligt gällande regler och villkor för anbudsupphandling ochmarktilldelning en skillnad mellan pantvärdet och den verkligaproduktionskostnaden om eller mera. Vid nu aktuella produkiionskosinaderinnebär detta ett extra finansieringsbehov om ca för en vanliglägenhet. Detta finansieringsbehov måsle täckas med upplåning pä den allmännakreditmarknaden med hell annan räntenivå än den slatligt garanterade inompantvärdet, vilkel kan innebära, att kapitalkostnaden enbart för erforderligfyllnadsfinansiering under de försia åren kan närma sig och i vissa fall blilika stor som kapitalkostnaden för hela finansieringen inom pantvärdet. Om finansiering över huvud taget kan anskaffas för altfylla bristen i statlig belåning blir resultatet således en kraftig höjning avboendekostnaden. Allemalivei är att avslå från produklion. Detta förhållandeär troligen orsak till en stor del av sänkningen i nyproduktionen framföralltav flerfamiljshus i bostadsrätt eller hyresrätt. Ulredningen konstalerar, alt trots det lägstabostadsbyggandet pä inle heller kapitalförsörjningen tillbyggnadskrediler inom ramen för det statligt godkända panivärdet fungeradetillfredsställande . Kreditgivningen har uppenbarligen inte följtde intentioner, som fastlagts i överenskommelse mellan statsmakterna ochbankerna. Ett stort antal projekt, som upptagits i listoröver produktion, kunde inte erhålla kreditiv utan måste hänvisas tillsärskilda förhandlingar som "nödlidande"'. Förhållandet synes varadetsamma för ett antal objekt ingående produktion trots att ävendenna blir låg. En ökning av bostadsproduktionen upp till den erforderligavolymen ca 70000 lägenheter ter sig mot bakgrund av svårigheterna alt erhållabyggnadskrediter inte praktiskt möjlig att genomföra. Förhållandena både ifråga om svårigheterna att erhållabyggnadskreditiv och ifråga om svårigheterna atl finansiera skillnaderna mellanpanivärde och faktisk produktionskostnad visar, all bostadsfinansieringen ickefungerar lilifredsställande. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna lämnade isitt belänkande SOU 1975:12 "Totalfinansiering" motiveringar för ochförslag om en samlad finansiering av bostadsbyggandet. I sitl remissyttrandetillstyrkte HSB i huvudsak utredningarnas förslag. ,som funnit det nuvarande finansieringssystemet godtagbart, har därmed ocksäavstått från att belysa de institutionella problemen vid en samlad finansieringav bostadsbyggandet. Starka skäl talar enligt HSB:s mening för entotalfinansiering av bostadsbyggandet. För att slutgiltigt kunna bedöma fråganär del emellertid nödvändigt att institutionella, organisatoriska ochrutinmässiga frågor, som 1978/79:165 Bilaga 3 117 uppkommer vid en övergäng från det nuvarandefinansieringssystemet lill en totalfinansiering, blir ingående utredda ochanalyserade. HSB finner det nödvändigi atl en sådan översyn omgående kommertill stånd. I den översynen bör få deltaga även representanter förbosiadskooperationen. Ulredningen har föreslagil förkortning avamorteringstiderna för botten-lånen. Förslaget kan måhända vara motiverat urkapitalmarknadssynpunkl. Det bostadssociala kravet måste emellertid varaatt kapitalkostnaderna för bosladsbyggandet skall bli lägre än vad som ärfallet. HSB avstyrker förslaget om förkortning av amorteringstiderna förbotten-län. HSB biträder förslaget om ändrade regler för beräkningenav den prioriterade långivningen till bostadsbyggandet och om övre gränsen förbotten-lån till småhus. 3.31 kooperativa bostadsförening ek. (SKB). Bostadsbyggandet intar i finansieringshänseende en gynnadställning genom att långivningen till en myckel stor del av bostadssektorn ärprioriterad. Delta skall enligt kapitalmarknadsutredningen inle ses som elluttryck för att bostadsinvesteringarna skulle ha ett högre samhällsekonomisktvärde. SKB vill dock hävda atl dessa har en samhällssocial belydelse somöverträffar flertalet övriga investeringar. Självklart gäller det sagda alldelessärskilt beiräffande det bostadsbyggande, som saknar vinstsyfte, alltså detkooperativa och allmännyttiga. Främst den kooperativa och allmännylligabostadsproduktionen men även det övriga bostadsbyggande, som sker med stöd avstatliga bostadslån bör kunna påräkna en tryggad och frikiionsfri finansiering. SKB har i sitt yttrande 1974 över betänkandet"'Solidarisk bostadspolitik" (SOU 1974:16) anfört all man eventuelltborde inrätta en bosladsbank samt införa såväl fullständig som integreradfinansiering av del allmännyttiga och kooperativa bostadsbyggandet. Deerfarenheler, som SKB gjort , har förstärkt uppfattningen att entotalfinansiering innebär stora fördelar framför allt kanske för sådanabostadsorganisationer, som är fristående från banker och kreditinstitut. Kapitalmarknadsulredningenkonstalerar atl del förekommii allvarliga friktioner ibyggnadskreditgivningen. Likväl förutsätter utredningen alt del nuvarandefinansieringssystemet, som utredningen ju vill behålla, kommer att handhas påett sätt som förebygger friktioner. SKB kan inle finna att i betänkandetredovisals några hållbara grunder för delta optimistiska synsätt. För egen delhar SKB redan stött på svårigheter i fråga om 1978 och planeradebyggverksamhet. Ovissheten om erforderliga kreditiv och härmed förknippadesvårigheler att tillräckligt långl i förväg bestämma starliidpunkten för ellbyggnadsarbete medför särskilda bekymmer vid ombyggnad av äldre fastigheter.Ett bostadsföretag som av sociala skäl värnar ora de boendes återflyltningsrältivingas till en myckel noggrann tidsplanering. I mycket god tid måste de boendefå vetskap om när de skall flytta och när de kan återinflytia i denmoderniserade lägenheten. Det är härvidlag oacceptabelt och inhumant atl låtabrister i kreditgiv-ningssystemet föranleda att de av ombyggnaden berördahyresgästerna utsätts för exlra besvär och ibland till och med lidande. 1978/79:165 Bilaga 3 118 retag mäste därför kunna kräva att bindande beskedangående finansieringen lämnas före den planeradeigångsättningen. En genom statens försorg garanterad totalfinansiering tordemedföra väsentligt förbättrade möjligheter atl följa en tidplan, som upprättatsmed hänsyn bl. a. till hyresgäsiernas berättigade intressen. 1 övrigt instämmer SKB i allt väsentligt i den reservationsom ledamoten i kapiialmarknadsutredningen avgivit angåendelolalfinansiering. Som framhålles i reservationen är inte tillämpningen av engiven leknisk lösning på bostadsfinansieringsproblemel det viktigaste. "Så länge slutmålet, en garanterad, stömingsfri och ralionellbostadsfinansiering kan uppnås har det mindre betydelse hur detta sker." Det nuvavarande statliga finansieringssystemet Behålles det nuvarande statliga finansieringssystemetuteslutes givetvis inte förbättringar av detta system. Utredningen anger att delåntagare som är berättigade till statliga lån i allt väsentligt är oberoendeav kreditmarknadsläget. Även om detta är rikligt bör inte underskattasbetydelsen av den ökning av produktionskostnaden som uppstår genom deträntetillägg som får göras med visst promilletal från färdigställandet till enav länsbostadsnämnden beräknad tidpunkt för utbetalning av bostadslånet.Oaktat kostnaden för räntetillägget endast är del första året ärdet angeläget att tiden för behandlingen av slutlig låneansökan blir kort, dåeljest kostnaderna för räntetillägget märkbart påverkar hyran. Vidare börbeaktas atl utbetalningar av bostadslånet ibland sker avsevärt senare än vidden av länsbostadsnämnden beräknade tidpunkten. Följden härav blir att detifrågavarande bostadsbygget belastas med osubventioneradekreditivkostnader, eftersom räntebidrag inte utgår förrän från och med dagenefter utbetalningen av det statliga bostadslånet. Kapitalförsörjningen tillbostadsbyggandet bör om möjligt organiseras så att kostnadsökningar av angivetslag elimineras. Prioriteringssystemel samt villkoren påbottenlånemarknaden SKB tillstyrker förslaget ora särskilda obligationsserierför den oprioriterade utlåningen. Förkortningen av amorteringstiderna ställer sig SKB meratveksam till. har tyvärr inte lagl några synpunkterpå sarabandet mellan amorteringar, avskrivningar och hyror. Inom många bostadsföretaglåler man avskrivningarna följa amorteringarna, varav följer att likvida medeli princip alltid finns tillgängliga för låneavbetalningarna. För bostadsföretagsom gör avskrivningar efter samma procentsats under exempelvis 65 årmedför kortare amorteringslider alt tillgången på likvida medel måsle ökas.Detta kan föranleda hyreshöjningar. Vad utredningen anfört om de fördelningsmässiga problemoch motsättningar som genom inflationen uppstår inom fastighetsförvaltningenkan SKB erfarenhetsmässigt bekräfta. Trots att SKB i egenskap av fastighetsägarevid inflation har möjlighet att avsevärt öka sin förmögenhet delar SKBoförbehållsamt utredningens åsikt att det primära målet måste vara attperraanent avlägsna inflationen, som för med sig betydande olägenheter blandannat för en rättvis hyressättning. Utredningens uppfattning att räntan på långa lån inte börbindas för läng- 1978/79:165 Bilaga3 119 retid än kan ses som ett uttryck för en maktlöshet inför inflationen sominle stämmer väl överens med målsättningen om varaktigt avlägsnande avdensamma. Vidare noterar SKB att tomträttsavgäider avseende mark förbostadsändamål gäller under i sänder. Då tomträttsavgäl-den kananses jämförbar med ränta, anser SKB att genom lagstiftning bör fastläggas altränian på länga lån inte mot bostadsföretagets bestridande får ändras oftare änvart lionde är. Belåningav äldre flerbostadsfastigheter i samband med överlåtelser är enligt SKB:såsikt relativt sett mindre vikiig än den långivning som sker för nybyggnad,ombyggnad eller större renoveringar, t.ex. fasadputsning, av flerbostadshus.Mindre generositet från bankers och andra kreditinstituts sida vidfaslighelsaffärer skulle verka återhållande på priserna och spara kapital förviktigare ändamål. Förutsatt man kan räkna med all försäkringsbolagenfortsätter sin hittillsvarande försiktiga placeringspolilik och främst kommeratt medverka till en ur samhällelig och bostadssocial synvinkel angelägenfastigheisbelåning, synes ingen invändning böra riktas mot kapitalmarknadsutredningensförslag om en vidgning av den fria seklorn från lio till tjugo procent avförsäkringsfonden. Härigenom torde toppbelåningen av nybyggdabostadsfastigheler underlättas. Enövergång från taxeringsvärden till uppskattningsvärden vid försäkringsbolagensredovisning av säkerhetsläget för lån resulterar sannolikt i högre koslnaderför låntagarna, då bolagen kan väntas debitera värderings-kostnaderna vid sidanav räntan. Trots att det här gäller en engångskostnad av överkomlig storlekbör den ändå noteras, då SKB anser att alla kostnadsökningar som återverkarhöjande på bostadshyrorna skall uppmärksammas. Bostadsbyggandethärunder genomgått en total omstrukturering. Produktionen avflerfamiljshus har minskat kraftigt och är nu nere i ungefär en femtedel av vadden var vid årtiondets början. har emellertid produkiionen av småhusför äganderättsupplåtelse kunnat öka. Detta innebär att nyproduktionsmarknadeni dag domineras av bostäder där upplåtelsen förenas med kapitalplacering. Äveni det befinlliga bostadsbeståndet har kapitaltransfereringar i samband medbostadsöverlåtelser fåll ökande betydelse. Den sociala bostadsförsörjningenhar kommii att skjutas allt mer i bakgrunden lill en bostadsmarknad somuppvisar allt starkare inslag av spekulation och segregalionslendenser. Förden som har uppfattningen att bostaden är en social rättighet måsteutvecklingen på bostadsmarknaden te sig starkt oroande. För hyresgäströrelsenärden dock inte förvånande. har länge påtalatkonsekvensema av den bristande neutraliteten i ekonomiska villkor för olikaupplåtelseformer och hustyper. har förtjänstfulltuppmärksammat en del av de ekonomiska problemen i boendet. Utredningen harsåledes påvisat effektema av det oneutrala skattesystemet och förekomsten av idet närmaste obeskattade kapitalvinster på bostadsmarknaden. Behandlingen avdessa problem hardock legal utanför kapitalmarknadsutredningens uppdrag. Förbundetvill, för sin del, i Prop.1978/79:165 Bilaga 3 120 sammanhanget avisera alt det inom hyresgäströrelsen pågårett omfattande bostadspolitiskt programarbete, i vilkel bl. a. dessa problembehandlas. Förbundel kommer således att återkomma i dessa frågor vid en senaretidpunkt. En lång rad organisationer och politiker med en social synpå boendet förväntade sig väl att Kapitalmarknadsulredningen skulle göra ensista kontroll av om det fanns några avgörande invändningar ur krediimarknadssynpunkimot införandet av en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet. Dennaslutsats kan man dra utifrån den tidigare behandling som frågan har fått.Således har flera statliga utredningar tidigare förordat totalfinansiering.Dessa förord har understölts av en rad organisationer på bostadsmarknaden ibostadspolitiska program och i remissyttranden. Berörda utskott har iriksdagen uttalat all tolalfinansieringen bör avslås endast av mycket tungtvägande skäl. Till och med Kapitalmarknadsulredningen själv har iremissyttrande tidigare ställt sig posiliv i lotalfinansie-ringsfrägan. Mot den ovan anförda bakgrunden har förbundet med förvåning och besvikelse. Utredningenhar således inle funnit några avgörande skäl ur krediimarknadssynpunki mot enstatlig totalfinansiering. Detta har man emellertid avstått ifrån att klartuttrycka. 1 stället har man gett sig in på att på nytl gå igenom debostadspolitiska motiven för införandet av statlig totalfinansiering påbostadsmarknaden och därvid kommii fram lill en annan uppfattning i frågan änvad man lidigare har redovisat. Förbundet ifrågasätter om man över huvud tagetkan tillmäta dessa överväganden någon betydelse efiersom utredningenuppenbarligen inle haft lill uppgift atl göra dessa överväganden. De hartidigare gjorts av andra statliga utredningar. Ledamolen i utredningen, , har i en välutvecklad reser vation gett uttryck för en mot majoriteten starkt avvikande uppfattning. Reservationens innehåll slår väl i överensstämmelse med den uppfattning som förbundet har och som bl.a. redovisats i vårt yttrande över boende- och bostadsfinansieringsutredningarnas betänkande"Totalfinansiering". Förbundet ser därför ingen anledning alt gå närmare in på frågan här ulan kan nöja sig med att ansluta sig till de synpunkter som anförs i ledamoten reservation samt hänvisa till det tidigare nämnda reraissyttran- det av förbundet. ------ (Se 4.18) Avslutningsvis vill förbundet konstalera attKapitalmarknadsulredningen inle har anfört några starka invändningar mot ettgenomförande av del uppställda kravel på en statligtotalfinansiering av bostadssektorn. Förbundet hemställer därför attregeringen tar initiativ för genomförande av denna för bostadsmarknadenbetydande reform. Förbundet ansluter sig till de synpunkter som framförts iremissyttrande av Näringslivels Byggnadsdelegalion. Som där framhållits och sombeaktats även av utredningen har marknadsräntan genora bostadsfinansieringssystemetkunnat frikopplas från bostadssektom för statligt belånade fastigheter. föreligger emellertid svårigheter för ägaretill hyresfastigheter utan statliga bostadslån, vilket inte behandlats avutredningen. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 12i hetsägarna har fått vidkännas kraftiga stegringar avkapitalkostnadema i samband med att äldre lån konverterats till marknadsränta.Även utökad amorteringsskyldighel på bottenlån har medverkat till attlikviditeten blivit hårt ansträngd i äldre hyresfastigheter. Möjligheterföreligger inte att höja hyrorna i del äldre fastighetsbeståndet för attkompensera ökningen av kapitalkostnadema, eftersom det statligt belånadebeståndet inte påverkas av marknadsräntans utveckling och detta beståndbesiämmer hyresnivån vid nuvarande tillämpning av bruksvärdebegreppet. Med hänsyn lill all kapitalmarknaden bör vara fri ochobunden släller sig förbundet tveksamt till möjlighetema, att komma till rättamed problemen med kraftigt ökade kapitalkostnader i det icke bostadsbelånadebeståndet, genom att införa en begränsning av kreditinstitutens möjligheter attgenomföra räntehöjningar och skärpta amorteringsvillkor för bottenlån. De sättsom då står till buds för att motverka att likviditelspåfrestningar uppkommerär, antingen att räntesubventioner medges även till del fastig-helsbestånd somsaknar statliga bostadslån, eller genom en förändring av bruksvärdebegreppettill en marknadsregel, vilket skulle leda till att man uppnår en riktigarehyressättning i äldre och nyare fastighetsbestånd, centralt och regionalt. Det förhållande att s. k. svarta lägenhetsaffärerförekommer måste ses som ett uttryck för att hyresnivån inte är anpassad tillbostadskonsumen-lernas preferenser. Dessa problem skulle i stor ulsiräckningkunna elimineras genom en förändring av bruksvärdebegreppet så alt enmarknadsanpassning av hyrorna möjliggörs. Utrymme skulle även skapas förmodemisering och sanering av det äldre bosiadsbeståndel i helt annanutsträckning , om hyran kan anpassas lill vad hyresgästerna är bereddaatt betala för bostaden. Ett skydd för hyresgästerna mot s. k. lyxsaneringfinns i bostadssaneringslagens 2 a §, varför oönskade effekter vidmodemisering av bosläder inle behöver befaras uppkomma. Förbundet avser att i annat sammanhang utveckla sinasynpunkter i dessa frågor men har velat bringa synpunkterna tillekonomidepartementets kännedom och får hemställa att kreditproblemen i detäldre fastighetsbeståndet beaktas vid den överarbetning av betänkandet somsker i departementet. har det vid köp av nya statsbelånadesmåhus i regel inte erfordrats några stora kapitalinsatser av köparna. Au bo iegel småhus har därigenom blivit möjligt även för familjer utan egna storakapitaltillgångar. Vid köp av äldre småhus är däremot finansieringssitualionenmyckel sämre. Möjligheterna att få goda lån med lång amorteringstid är mycketdåliga. Det dröjer normalt innan hypotekslån beviljas, om det överhuvudtagetär möjligt att fä sådana. Särskilt i storstadsområdena där prisnivån är högreän på andra håll krävs ofta en egen kapitalinsats av omkring lOOOOO kr.Årskostnaderna blir i sådana fall så höga att endast hushåll med stor egenförmögenhet och/eller hög årsinkomst kan köpa sådana hus. Som utredningenpåpekal är det ett faktum att förvärv av ändamålsenliga äldre småhus mångagånger kan framstå som idealiska för exempelvis barnfamiljer men attfinansieringsfrågan kan te sig olöslig.