prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — 6.2.6 Utbildning, rådgivning ochinformation inom industrin m.m 101 6.2.7 Industrins energibehov år 1985och 1990. 6.3 Energihushållningi bostäder, service m. m........ 105 6.3.1 Allmänt.............................................. 105 6.3.2 Byggnader.......................................... 106 6.3.3 Övrigt .............................................. 108 6.3.4 Energibehovet ............ 111 6.4 Energihushållning inomtransportsektorn........... 112 6.5 Energibehovet ............................. 115 6.5.1 Energiprognos och1990......... 115 6.5.2 Utvecklingstendenser efter år1990......... 118 6.5.3 Statistik och prognoser inomenergiområdet 120 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 333 7 Energikälloroch energiråvaror............................. 121 7.1 Inledning................................................... . 121 7.2 Fömybara energikällor.................................. . 122 7.3 Ändliga energiråvaror................................... . 125 7.4 Sammanfattning avenergitillförsel.................. . 127 8 Bränsleförsörjning............................................ . 130 8.1.1 Den svenska oQemarknaden.................. 130 8.1.2 Statliga insatser på oQeområdet............ 134 8.1.3 Problem inom svenskoQeförsöijning ....... 137 8.1.4 Riktlinjer för den statligaoljepolitiken ...... 139 8.1.5 Överläggningar med vissaoQeföretag...... 143 8.1.6 Ny organisation förprospektering........... 144 8.1.7 Statsgaranti för oQeutvinningm. m........ . 145 8.2.1 Inledning........................................... 147 8.2.2 Internationell bakgrand......................... 148 8.2.5 Modeller för svensk naturgasimport......... 153 8.2.6 Bedömning och slutsatser..................... 153 8.5............................................................... Övrigainhemska bränslen 164 8.5.1 Skogsavfall m. m. och odladbiomassa..... . 164 8.5.2 Hushållsavfall m.m............................... . 168 8.5.3 Skiffer............................................... 170 8.6 Altemativa drivmedel................................... . 171 8.7 Kämbränsle................................................ . 174 8.7.1 Uran ................................................ 174 8.7.2 Anrikning och kämbränslecykelnsslutsteg m.m 176 8.7.3 Kreditgaranti...................................... 180 9 Värmeförsörjning.............................................. 181 9.1 Allmänt..................................................... 181 9.2 Fjärrvärme ................................................ 184 9.2.1 Inledning............................................ 184 9.2.2 Fjärrvärmesystemets försörjningmed bränslen 188 9.2.3 Industriell spillvärme............................. 191 9.3 Storstadsområdenasvärmeförsörjning ........... 192 9.4 Elvärme och värmepumpar............................ 196 9.4.1 Elvärme ............................................ 196 9.4.2 Värmepumpar..................................... 200 9.5 Ettmålinriktat solvärmeprogram: Sol 85 ....... 201 9.5.1 Inledning........................................... 201 9.5.2 Utveckling av solvärmeteknikm.m........... 204 9.5.3 Introduktion av solvärme ..................... 207 9.5.4 Spridning avsolvärmeutnyttjande........... 210 9.5.5 Samordning av solvärmeprogrammet........ 213 9.6 Övrig enskild uppvärmning............................ 214 9.7 Industrins värmeförsörjning .......................... 214 9.8 Fjärtöverföring av hetvatten......................... 216 10 Elförsöijning................................................... 220 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 334 10.2 Vattenkraft............................................... 224 10.3 Kärnkraft ................................................. 230 10.4 Kondenskraft............................................. 234 10.6 Industriellt mottryck.................................... 239 10.7 Vindkraft................................................... 241 10.8 Kraftöverföring ocheldistribution................... 242 10.8.1 Kraftöverföring................................... 242 10.8.2 Eldistribution...................................... 245 Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m 254 Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte .. 259 Medelstillskott till Svenska 264 F. Teknisk utveckling m.m. BihangA Förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa BihangB Förslag till lag om ändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärderför vissa kraftanläggningar m. m. BilagortiU bilaga 1, ingår i separat bilagedel Sammanfattning av och remissyttranden över energikommissionensbetänkanden (SOU 1978:17 och 49) , hälsa, miQö. Sammanfattning av och remissyttranden över energi ochmiQökommitténs betänkande (SOU 1977:67-70) Bilaga1.3 Utvärdering av statsbidragen för energibesparande åtgärder i näringslivet.Förhandsrapport från statens industriverk Bilaga1.4 Prototyper och demonstrationsanläggningar för bättre energihushållning.Sammanfattning av och remissyttranden över statens industriverks utredning(SIND 1978:6) Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 335 Utdrag ur rapport från , utvärderingar avrapporten, remissyttranden m. m. Bilaga1.6 Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer. Sammanfattning av ochremissyttranden över elvärmeutredningens betänkande (Ds I 1977:9) Bilaga1.7 Koncessionsplikt för vissa Qärrvärmeledningar. PM utarbetad inomindustridepartementet samt remissyttranden häröver Bilaga1.8 Kjernekraftens kostnader. Rapport utarbetad av Scandpower A/S Bilaga1.9 Värmeöverföring från kärnkraftverk. Sammanfattning av rapporter frånstatens vattenfallsverk och Bilaga1.10 Rapport från arbetsgrappen för kraftvärmefrågor Tryckeri, Stocktiolm 1979 Prop.1978/79:115 Bilaga 2 Jordbrultsdepartementet 1 Anmälan till proposition om riktlinjer för energipolitikensåvitt avser verksamhetsområde PieQekaise nationalpark avsattes genom riksdagsbeslut år1909 och 1913 i syfte att bevara ett i nordligaste beläget område medorörd Qällbjörkskog. är belägen sydväst om ochnordost om sjöarna Tjallasjaure och Lutaure i kommun i Norrbottenslän. I ingår även ett vallenområde i sjön . En kartaöver det aktuella området torde bifogas protokollet i delta ärende somunderbilaga. 1 skrivelse har ,kommun, , , AktiebolagetGrytforsen och Kraftaktiebolag hemställt om tillstånd atl - förutvidgad reglering av Sädvajaure och byggande av Sädva kraftstation inomÄijeplogs kommun, - få göra visst intrång i PieQekaisenationalpark. Efterremiss har yttranden över ansökningen avgells av meteorologiska ochhydrologiska institut, kammarkollegiet, ,lantbmksstyrelsen efter hörande av lantbruksnämnden i ,efter hörande av fiskeriintendenten i övre norra distriktet,, , statens planverk, Sverigesgeologiska undersökning, domänverket, i efter hörandeav kommun. Prop.1978/79:115 Bilaga 2 2 Ansökan om utvidgad reglering av Sädvajaure och byggandeav Sädva kraftstation, m. m. I skrivelse harUmebygdens tingsrätt, , underställt regeringen frågan omutvidgad reglering av sjön och byggande av Sädva kraftstation. Nuvarande reglering av Sädvajaure bedrivs mellanvallenståndsiii-våerna -i- 460,7 m och -i- 467,0 m. Den sökta utvidgaderegleringen avser rätt för och medparter (sökandena)att årsreglera avrinningen även mellan nivåerna -f 467,0 m och -\- 477,0 m ochatl avleda vatten i tunnel från Sädvajaure till . Genom den utvidgaderegleringen höjs alltså dämningsgränsen 10 m och ökarvattenslåndsskillna-derna i sjön frän ca 6 m till ca 16 m. Regleringsmagasinetsvolym ökar från 200 miQ. m till 600 milj. m. Sökandena anhåller vidare om tillstånd att - efterutrivning av befintliga Ringsele kraftstation - anlägga Sädva kraftstation förutnytQande av hela fallhöjden mellan Sädvajaure och samt att bedrivakorttidsreglering vid kraftstationen mellan O m'/sek ochutbyggnadsvattenföringen 100 m/sek. Kraftstationen sprängs ned i berget mellanSädvajaure och . Till kraftstationen leds vatten genom den ovannämndatunneln. Kraftproduktionen i Sädva kraftstation beräknas till (GWh) . Bortfallet av produktionen i Ringsele kraftstation uppgår lill 29GWh . I kraftverken nedströms medför den utvidgade regleringenett tillskott av 5 GWh . har funnit att bestämmelserna i 2 kap. 3 §första stycket vallenlagen om den ekonomiska tillåtligheten inte utgör hindermot företaget. Däremot utgör enligt bestämmelserna i andrastycket av samma paragraf hinder mot företaget därigenom alt det medför delsatt ett avsevärt antal bofasta personer berövas sina bostäder, dels attbefolkningen - till föQd av företagets inverkan på fiske får sina levnadsförhållandenväsentligt försämrade. Av skrivelse framgår att det vidSädvajaure finns drygt ett tiotal fasta bosättningar och att genom dämningenminst sex bostadshus sätts under vatten och två andra måste flyttas. Hindretvad gäller befolkningens levnadsförhållanden kan enligt vattendomstolenundanröjas genom bestämmelser om tappning till strömmarna mellan Sädvajaure ochHornavan och till Arjeplogsströmmarna i enlighet med ett av fiskeriintendenteni övre norra distriktet avgivet förslag samt genom viss begränsning avHornavanmagasinets handhavande . Vidremissbehandlingen av skrivelse har lantbruksstyrelsenavstyrkt tillstånd till företaget på grand av dess verkningar för den fastabosättningen kring sjön. Byamännen i och ett flertal andra enskildapersoner har likaså motsatt sig företaget. Övriga remissinstanser har intemotsatt sig företaget. Kammarkollegiet har dock funnit det Prop, 1978/79:115 Bilaga 2 3 ytterst tveksamt om företaget bör fä komma till stånd.Flera remissinstanser, kammarkollegiet, , statensnaturvårdsverk, statens planverk, lånsstyrelsen i , Arjeplogskommun och , har satt ett absolut villkor för attinte motsätta sig utbyggnaden. Villkorel är att blivande tillstånd bl. a.förenas med de föreskrifter om tappning genom strömmarna mellan Sädvajaure ochHornavan och genom Arjeplogsströmmarna samt om den begränsade avsänkningen avHornavanmagasinet, vilka förordats av i dess skrivelse. Sökandena har motsatt sig sådana föreskrifter. De haruppgivit att den föreslagna tappningen mellan Sädvajaure och skulleleda till ett produktionsbortfall i Sädva kraftstation av 9 GWh ellermed . I fråga om lappningen genom Arjeplogsströmmarna har sökandena hävdatatt denna, trots begränsningen av Hornavanmagasinets utnytQande ,skulle leda till oacceptabelt låga vattenstånd i under sådana torrårsom inträffar i medeltal vart tredje eller . Den skulle dessutomleda till ett produktionsbortfall i kraftverken nedströms av ca 2 GWhper år. Sökandena har härefter framlagt ett med avseende påtappningen genom Arjeplogsströmmarna i förhållande till sin ansökan någotmodifierat förslag. Detta förslag har tillstyrkts av ochArjeplogs kommun. Kammarkollegiet, och harvidhållit tidigare intagna ståndpunkter och har därför motsatt sig förslaget. Intrång i Pieljekaise nationalpark. I den inledningsvisnämnda skrivelsen den lOfebruari 1975 har sökandena i vattenmålei anhållit omtillstånd atl göra det intrång i PieQekaise nationalpark som föranleds av enutvidgad reglering av Sädvajaure. Regleringen medför enligt sökandena att 60 haav landområde överdäms. Några anläggningar avses inte utförasinom . hela areal uppgår till 14 600 ha. Vid remissbehandlingen av skrivelsen angående intrång inationalparken har och motsatt sig intrånget. Övriga remissinstanser har uttalat att intrångetbör få ske under fömtsättning att det förenas med vissa villkor. Kammarkollegiet och förordar såsomvillkor för intrånget att sökandena åläggs att ställa . ttllnaturvårdsverkets förfogande för dokumentariska naturvetenskapligaundersökningar. Sökandena bör även förpliktas alt i erforderlig omfattningvidta åtgärder och anordningar för att trygga båtfarten mellan ochnationalparken. säger sig inte kunna ta ställninglill framställningen innan en kulturhistorisk inventering skett. Ämbetetförordar att sökandena åläggs att ställa . till ämbetets förfogandeför en sådan inventering. 1 framhåller att denutarmning av natur- 1978/79:115 Bilaga 2 4 miQöerna som blir en föQd av föreslagen vattenregleringnödvändiggör kompensationsåtgärder såväl vad avser kulturellt vetenskaplignaturvård som rörligt friluftsliv och turism. förordar altsökandena därför åläggs alt betala ett belopp om 1,5 miQ. att användas tillerforderliga undersökningar och kompensationsåtgärder. Huvuddelen av PieQekaise nationalpark avsattes isyfte att bevara ett i nordligaste beläget område med orördQällbjörkskog. Sädvajaure, som ligger inom avrinningsområde, ärreglerad en gång tidigare. För att möjliggöra regleringen medgav Kungl. Maj:tvissa inirång i i beslut . Det vattenmål som ligger till grund för framställningen omintrång i avser en ytterligare reglering av Sädvajaure ochbyggande av Sädva kraftstation. I skall tillgodogöras helafallhöjden mellan Sädvajaure och Homavan. Kraftstationen skall sprängas ned iberget och kommer att förses med drivvalten via en tilloppslunnel. All tappningav vatten i strömmarna mellan Sädvajaure och kommer därigenom attupphöra. Företagel kommer även att påverka vattenstånden i ochvattenföringen i Aijeplogsströmmarna. Tillskottet av energi på gmnd avföretaget anges till 100 GWh . Företagel berör inte något av de vattendrag, som riksdagenår 1977 beslöt undanta från vattenkraftutbyggnad (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9, rskr 1977/78: 100). Den sökta regleringen av Sädvajaure leder till attytterligare 60 ha mark av PieQekaise nationalpark överdäms. Intrånget berörinte den Qällbjörkskog vars bevarande är huvudsakliga syfte.Det berör enbart strandområden som redan har påverkats av den ttdigareregleringen. Flertalet remissinstanser har inle motsatt sig intrånget inationalparken. Innan jag går in på frågan om intrång i nationalparkenanser jag det nödvändigt att anföra mina synpunkter på tillåtligheten avifrågavarande vattenföretag. Jag vill dock erinra om att prövningen enligtvattenlagen härav ankommer på regeringen. har funnit företaget otillåtligt enligtvattenlagen eftersom det medför att ett avsevärt antal bofasta personerberövas sina bostäder och befolkningen - till föQd av företagets inverkan påfiske - får sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade. Hindret i detsistnämnda hänseendet kan enligt undanröjas genom vissamodifieringar av företaget, vilka tillsammans medför en reducering avkraflutbytet med 11 GWh . Vid remissbehandlingen av vattenmålei har fleraremissinstanser anfört att förutsättning för att företaget skall få komma tillstånd är att föreskrift ges om sådana begränsningar som förordats avvattendomstolen och om kompensationsåtgärder för fisket. Prop.1978/79:115 Bilaga 2 5 Motbakgrund av vad statsrådet har anförl om den fortsallautbyggnaden av landets vatlenkrafttillgångar anserjag att företaget - även omhinder möler i de av angivna hänseendena - är av synnerligbetydelse från allmän synpunkt och att det därför bör medges. Jag förutsätterdärvid alt olika villkor meddelas för att kompensera de skadeverkningarföretaget kommer att orsaka. Jaganser således att tillstånd bör lämnas till den utvidgade regleringen avSädvajaure och till byggande av Sädva kraftstation. Den närmare prövningen avföretagets utformning och villkoren for företaget ankommer på regeringen ochvattendomstolen. Företaget bör därvid ges en i förhållande till sökandenasursprungliga förslag modifierad utformning. Frågan om intrång i PieQekaisenationalpark bör underställas . Föregen del anser jag att man måste se allvarligt på varje inträng i nationalparkoberoende av dess omfattning. I förevarande fall är emellertid intrånget mycketringa. De skäl som enligt vad jag har anfört talar för att vattenföretagetbör tillåtas, talar därför också för alt intrånget i börmedges. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigandeatt medge intrånget. Någraav remissinstanserna har förordat att sökandena skall åläggas att bekosta vissaundersökningar om intrång medges. Jag anser det lämpligt att bestämmelser häromges först i samband med regeringens prövning av vattenmålet. Regeringen tarenligt vad jag anfört då även ställning till frågor om vilka särskildavillkor för att tillgodose allmänna intressen som skall gälla för företaget.Kammarkollegiet, och har i sina remissyttrandeni vattenmålet avgett förslag till sådana särskilda villkor. Jag anser därföratt det inte bör föreskrivas några särskilda villkor med anledning avintrånget. Jagvill ta upp frågan om ytterligare medel till forskning rörandeförsurningsproblemen. 1978/79: 100 (bil. 13 s. 121) har regeringen föreslagit att 28,2 miQ. kr.anvisas under anslaget MiQövårdsforskning för /80. Mot bakgrundav vad statsrådet har anfört om behovet av ytterligare forskningrörande hälso- och miQöeffektema av förbränning av fossila energikällor börytterligare 2 miQ. tillföras anslaget för sådan verksamhet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen att medgedet intrång i PieQekaise nationalpark som enligt vad som har framgått av detföregående föranleds av en utvidgad reglering av sjön . 2. till Miljövårdsforskning /80 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1978/79: 100 bil.13 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare . Prop.1978/79:115 Bilaga 2 Jordbruksdepart Särtryck ur Topografiska kartan från . Publiceringstillstånd nr 1879, Liberkartor, . Godkändur sekretessynpunkt för spridning. Prop.1978/79:115 1 Anmälantill proposition om riktlinjer för energipolitiken såvitt avserbostadsdepartementets ansvarsområde Ansträngningarnaatl minska vår energianvändning är uttryck for en anpassning lill de ändradefbrutsätlningar för energianvändningen som har inträffat ochden utveckling som väntas inom energiområdet. Alltsedan oQekrisen 1973-1974har det framstått som angelägel atl minska landets beroende av importerad olja.Della kan ske bl. a. genom en minskad lotal energianvändning, och då främstgenom en effektivare energihushållning. Skaderiskerna till föQd av utsläpp avkoldioxid och svavel och andra förbränningsresler skärper ytteriigare kraven påbegränsningar i energianvändningen. Föratl stimulera till energibesparande åtgärder infördes statligt slöd for sådanaålgärder i bostadshus och vissa andra byggnader (prop. 1974:69, CU1974:21, rskr 1974:180). Villkoren för energisparstödel har därefterytterligare förbättrats och utvidgats lill att omfatta fler byggnadskategorier.Samtidigt härmed har kravet på energihushållning i ny bebyggelse skärpts genomändringar inom byggnadslagstiftningens område. Större resurser har ocksåställts till förfogande for forsknings- och utvecklingsarbete som gällerenergianvändningen i byggnader. Genom1975 års energipolitiska beslut (prop. 1, NU 1975:30, rskr1975:202 och bil. 2, CU 1975:25, rskr 1975:203) uppställdes mål för enbegränsning av ökningslakten for energianvändningen i landet fram till år 1985.För atl målen skall uppnås krävs bl.a. att energianvändningen för uppvärmningav bebyggelse minskas. 1977/78:76 med förslag lill energisparplan for befintlig bebyggelseredovisades bedömningar av resursbehov och tillgängliga resurser för att underen genomföra energisparåtgärder enligt olika alternativ.Förslagets huvudsakliga syfte i fråga om målel för verksamheten var all slåfast en hög ambitionsnivå och därmed ge utgångspunkter för bedömningar av Prop.1978/79:115 2 Enligt formulering av sparmålet (CU 1977/78:31, rskr1977/78:345)skall riktpunkten vara alt nelloenergiförbrukningen i det nubefinlliga byggnadsbeståndet är ca lägre än vid tiden förbeslutet. SlalsrådetTham har i det föregående redovisal beräkningar av energianvändning år1985 och . Han har vidare redovisat förslag till riktlinjer för densvenska energipolitiken för tiden fram lill omkring . Alt vi förtillförseln av energi är så beroende av oQa framstår allt mer som en av deslörsla riskerna för del svenska samhällel. Siudier av lillförselsidan visarall vi inte har nämnvärda möjligheter att ersätta oQan med andraenergikällor. De slörsla möjlighelerna att på kort sikt minska oljeberoendetligger i stället i all spara energi. Stora besparingsmöjligheter finns därvidsärskilt inom byggnadssektorn. Vadjag nu harsagt stryker under vikten av att den höga ambilionsnivå som riksdagenhar för planeringen av energisparandel inom byggnadsbeståndet ocksåförverkligas. För all delta skall kunna ske krävs mer effektiva styrmedel än f.n. för fördelningen av det stöd som samhällel ställer lill förfogande. Deltagäller särskilt om slödel skall kunna utnytQas för alt lidigt få fram sådanaåtgärder som redan på kort sikt minskar vårt oQeberoende. Som ett led iutvärderingen av energisparstödets effekier har haft iuppdrag att följa upp det nuvarande stödet till energisparande ålgärder inomstyrelsens ansvarsområde. Styrelsen har redovisat sill uppdrag. Ensammanfattning av rapporten beträffande bostadshus bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3.1. Del finns ett klart behovav en effektivisering av energisparverksamheien. Jag kommer därför i delföljande atl lämna förslag lill ändringar i stödsystemet som syftar till atlöka möjligheterna atl mer aktivt styra stödet till de åtgärder som är önskvärdafrån samhällets utgångspunkter. Ävenom den pågående energisparverksamheten förses med mer effektiva styrmedelkvarstår en osäkerhet om möjligheterna att uppnå den högaambitionsnivå som har angett som riktpunkt för planeringen. Varjestörre åtagande som iniecknar framlida resurser måste förenas med enflexibilitet om i vilken takt åtagandet kan infrias. Allt mer uppmärksammadehälsorisker påverkar möjlighelerna att genomföra energisparåtgärder i delar avbyggnadsbeståndet. Ett ökal utnytQande av kraftvärmeverk för elproduktionenoch av spillvärme kan ändra röruisältningarna för energisparverksamheien ivissa regioner. En viss osäkerhei råder också om vilka sparmöjligheter som ärpraktiskt tillgängliga i olika hus. Riktlinjerna för verksamheten måste därförprövas om med jämna mellanrum. En sådan samlad omprövning kommer-som riksdagenhar förutsatt-att ske inför /82. En väsentlig grund för dennaomprövning måsle utgöras av fördjupade undersökningar av energisparandelslekniska förulsältningar och effekier. Jag vill därför i detta sammanhangredogöra för vissa pågående och planerade undersökningar inom della område. 1anslutning därtill lar jag också upp Prop.1978/79:115 3 formernaför den fortsatta samordningen av energisparandet. Jagkommer vidare att ta upp frågorsom gäller kommunernas möjligheler alt genområdgivning och besiklning bidra till ett effeklivare genomförande avprogrammel. 1propositionen (1977/78:76) med förslag till energisparplan för befintligbebyggelse anmälde dåvarande departementschefen all statens planverk hadelämnat förslag lill vissa ändringar i byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt1972:776, ändrad senasi 1978:369), BS. Förslagen gällde i huvudsak krav påenergihushållning i befintlig bebyggelse. Frågorna lämnades öppna i avvaktan påvidare beredning. Förslagen har remissbehandlats. En sammanfattning avforslagen och remissyttrandena samt en förteckning över dem som har avgettyllranden bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 3.2. Till minaöverväganden i anledning av förslagen ålerkommer jag i det föQande. Jag kommerdärvid också att la upp vissa förslag som har lämnals av idess huvudbetänkande Energi (SOU 1978:17). För en sammanfattning avkommissionens förslag och av remissyttrandena över dessa får jag hänvisa lillbilaga 1.1. Energikommissionenhar föreslagit en kraftigt ökad satsning på forskning och utveckling inomsolenergins område. 1 anslutning till vad slalsrådet har förordal i detföregående kommer jag att lägga fram förslag om ökade resurser förexperimentbyggande m.m. 1977/78:76 anmälde dåvarande departemenischefen att hon avsåg atl senareredovisa förslag om att endasl bidrag och subventioner inom energisparstödelskulle belasla statsbudgeten fr. o. m. budgetårel 1979/80. avstodfrån att ta ställning till någon speciell form av finansiering men framhöll atlförslag i frågan måsle läggas fram senast i anslutning till förslag om anslagför /80 (CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345).