prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — - Därest, såsom föreslagits, eftertaxering ochskattetillägg skall kunna ifrågakomma i fall som dessa, bör övervägas om inteäven bestämmelser om besvär i särskild ordning bör göras tillämpliga. Förtaxeringsmyndigheternas del torde årliga utredningar om ingångsvärden iniekunna undgå att föranleda betydande merarbete och svårigheter. Vid avyttring avfastighet tillsammans med skogen inträder en mycket besväriig processuellsituation, som kan innefatta tre parter med skilda intressen, varav en,förvärvaren, driver en ren fastställelsetalan, vars utgång dock i vissa fallkan direkt påverka avyitrarens taxering. Ur såväl skogsägarens somtaxeringsmyndigheternas synpunkt föreligger ett iniresse av att noggranna ochaktuella uppgifter om skogsvärdel föreligger när fråga uppkommer om avdrag vidtaxering. Kammarrätten har intet att erinra mot att sådana uppgifter infordrasoch atl närmare ulredning sker vid äriig taxering för framtida behov. Däremotfinner kammarrätten det betänkligt att vid åriig taxering fatta beslut, somkommer att bli besiämmande för efterföljande inkomsUaxeringar. Enligtskogsvärdsstyrelsens uppfattning kommer ett införande av sambandsmetoden attmedföra ett betydande och komplicerat arbete för taxeringsmyndigheterna,della iförsta hand i ett initialskede men även senare genom den åriiga uppföljningen avskogens anskaffningsvärde. Vidare torde besvärsmålen bli tidskrävande liksomkraven på taxeringsnämnderna då det gäller att fastställa riktiga ingångsvärdenå skog. Förslagetom fastställelsetalan och årlig prövning av anskaffningsvärden kommer säkeriigenatl tynga taxeringsapparaten högst avsevärt. Man bör därför tills vidare inteändra pä de processuella reglerna ulan låta prövningen av anskaffningsvärdenao. d. anstå till dess att de för direkl betydelse för en aktuell taxering. Isambandsmetoden föreslås införandet av etl system med fastställelsetalanbeträffande skogens anskaffningsvärde vid förvärvet och under följande 1978/79:204 334 år.TOR släller sig kritiskt lill en sädan ordning som innebär att skaltskyldigeller laxeringsintendent kan komma att överklaga ett beslut av taxeringsnämndutan all process behövs föras om något avdragsbelopp. Förslaget i promemorianinnebär att den på skogen belöpande delen av köpeskillingen för fastigheten i regelfallelskall kunna beräknas genom en proportionering. Enligt TOR:s mening bör mankunna avstå fiån att definitivt fastställa ingångsvärdet till dess avdrag yrkasförsia gängen. Den föreslagna ordningen synes alltför administrativt komplicerad. Andraremissinstanser är mer positiva. Till dem hör i : Fastställelsetalanär ett nytt institut i skattelagstiftningen. För att beslämmaursprungligt ingångsvärde på skog eller att bestämma hur köpeskillingen för en jordbruksfasiigheifördelar sig på skog, byggnader och mark anser länsslyrelsen att institutet ärlämpligt. För att förenkla fastställelsetalan föreslår atl talanendast skall kunna föras i del län där fastigheten är belägen. Vidare bör mål iskattedomstolarna om fastställelsetalan vara förtursmål och särskildärendegrupp. En utdragen fastställelsetalan kan medföra att flera årstaxeringar måste hållas öppna och att skogsägaren inte kan avgöra hur stortuttag av skog han kan göra "skattefritt". som delursprungliga ingångsvärdet pä skog fastställs bör i förekommande fallanskaffningskostnaden pä byggnader bestämmas. Länsslyrelsen anser del lämpligtatt sammankoppling sker så att fastställelsetalan även innefatlaranskaffningskostnaden för byggnader. Styrelsenansluter sig till förslaget att ursprungliga ingångsvärdet fastställs redanunder det taxeringsår, som följer närmasl efter fastighetsförvärvet, och attlänsstyrelsen med ledning av åriig rapportering från taxeringsnämnderna för en liggareöver fastigheterna med uppgifter om bl. a. förvärv, ingångsvärde ochvärdeminskningsavdrag. Delegationenansluter sig helt till den ordning som föreslås i promemorian. Det är nämligenav slor vikt att anskaffningsvärdet fastställs i nära anslutning till förvärvetoch att det ärligen prövas. Både de skattskyldiga och taxeringsmyndigheternabör ha fördel av att värdena kontinueriigt hålls ajour och att erforderligajusteringar på grund av delavytiringar, upplåtelser, tillköp elc. görs medanförhållandena är aktuella. Någraremissinstanser anser det onödigt att taxeringsnämnden skall pröva storiekenav anskaffningsvärdet och det gällande ingångsvärdet, dvs. oavsett om något harinträffat som i och för sig föranleder ändring av värdena. Länsslyrelsenifrågasätter förslaget på sid. 120 all taxeringsnämnden åriigen ska pröva storiekenpä skogens anskaffningsvärde. Del lorde räcka med att omprövning sker de årjordbruksfastighet övergår lill ny ägare eller anskaffningsvärdet förändrasgenom tillskoltsförvärv eller delavytiringar. Ett sålunda fastställtanskaffningsvärde bör inte kunna ändras ell senare är om inle förutsättningarför eftertaxering eller extraordinär besvärsrält föreligger. Dennauppfattning delas av en minoritet inom länsslyrelsen i län. Ingenerinran kan riktas mot en skyldighet för förvärvare av skogsfastighet att ideklaration för försia innehavsäret ange hur stort det ursprungligaingångsvärdet enligt hans uppfattning bör vara. Det finns däremoi anledning attvara mera tveksam mol atl taxeringsnämnden åriigen skall pröva storleken avskogens anskaffningsvärde. Mera prakiiski lorde vara att fastighetsägaren självhar att anmäla ökat anskaffningsvärde på grund av sådanaskogsplanteringskostnader som inle behandlats som driftkostnader. Enminoritet inom i län anseralt taxeringsnämnden vidtaxering av en skogsägare bör ha rätt att begära upplysningar av den föregåendeägaren. i har samma uppfattning: Somtidigare anförts föreslår utredningen att ingångsvärdet påden växande skogenvid onerösa fång ska beräknas enligt schablonmeioden eller i undantagsfall pägrundval av de verkliga förhållandena på den förvärvade fastigheten.Fördelningen ska vidare göras i anslutning till överlåtelsen.Taxeringsmyndigheterna bör därvid ha rätt att vända sig till föregående ägarenmed begäran om upplysningar till ledning för nye ägarens taxering. Om säljaren- för vilken frägan inle torde ha något eget intresse eftersom den inte medför nägraskattemässiga konsekvenser för honom - underiåter atl lämna upplysningar somhar betydelse för köparens taxering, drabbas han inte av någon påföljd enligltaxeringslagens nuvarande lydelse. För att ingångsvärdet i de flesta fall inteska bestämmas med utgångspunkt enbart i köparens intresse föreslår länsslyrelsenalt förslagel till lag om fastställande av ingångsvärde för skog m. m. ändrasså, all föregående ägare vid såväl onerösa som benefika överiålelser ska varaskyldig att efter anmaning lämna upplysningar i nu nämnt hänseende. Det kantill och med sättas ifråga om inte överiåiaren ska kunna anmanas vid vite. Sveiigeslantbruksuniversitet framhåller att det är angeläget att ansvaret föringångsvärden som inte fastställs enligt den vanliga proportionsregeln läggs påfastighetstaxeringsnämnd eller annal organ med värderingskompetens. Fastigheistaxeringskommitténtar upp samma ämne: Fastighetstaxeringskommilténföreslår att beräkning av ingångsvärdet anförtros fastighetstaxeringsnämndendels i de fall gällande taxeringsvärde ej 1978/79:204 336 kan läggas till grund lor beräknande av ingängsvärdei ochdels vid redovisade delförvärv av fastighet. Genom atl utnyttja densakkunskap fastighetstaxeringsnämnderna besitter i dessa värderingsfrågor tordeman få en siörre jämnhet i bedömningen än om prövningen åläggs inkomsilaxe-ringsnämnden,som normalt hell saknar erfarenhel pä della område. En sådan lösning krävervissa organisatoriska ändringar. Enligt gällande ordning skall nämligentaxeringsnämndens beslul beträlTande allmän fastighetstaxering föreliggasenast under taxeringsåret och beträffande särskildfastighetstaxering nämnda år. Ett särskilt fastställande avingångsvärde på sätt kommillén föreslagil förutsätter altfastighetstaxerings-nämnden kan inkallas lill förnyad tjänslgöring i de fallsom nu avses. /?5'l-'behandlar frågan om hur uppgifteromfastställda värden m. m. skall registreras. I förslaget finns också beslämmelser om att länsstyrelsenskall föra en särskild liggare med ledning av anmälningar fråntaxeringsnämndsordföranden. I denna skall uppgifter antecknas om bl a, lidpunklför fasiigheisförvärv, ursprungligt ingångsvärde m, m. De i liggaren införda uppgifterna bör anses innefaltataxeringsnämndens beslut (jfr 68 § sista stycket taxeringslagen). Detla kommerenligt promemorian att innebära, all uppgifterna blir bindande. Om syslemet kommer till stånd måste enligt RSVs bedömning beslämmelserinföras, som reglerar hur bevarandet skall ske av de uppgifier som erfordrasför atl bestämma ingångsvärdet m. m, vid framlida avyiiringar av skog antingenunder innehavsliden eller i samband med överiålelse av skogsfaslighet. Det kanröra sig om ganska långa tidsperspektiv i vissa fall. Skogens omloppstid kan juuppgå till 100-150 är och för juridiska personer finns det i princip ingentidsbegränsning pä fortlevnaden. Även lör fastigheter som ärvs genom fleragenerationer blir omloppstiden extremt lång (ny ägare avses ju här överta arvlåtarensrestvärde). RSV vill erinra om all skogsliggare förs på länsslyrelsenäven enligl nuvarande bestämmelser. Sä har skelt . Erfarenheterna kaninte betecknas som gynnsamma. Redan tidigl befanns att uppgifterna var såosäkra atl deras bevisvärde ifrågasattes av myndigheter och domstolar (se t.ex. RÅ 1963 not Fi 656), Att nu lita till ett sådant syslem är inle lämpligt-särskilt om uppgifterna blir bindande. Del är knappast rimligt att uppgifter, som felaktigtblivit införda i liggaren (eller motsvarande registrering) skulle - mot den skaltskyldigesbestridande eller av honom företedd utredning - ges avgörande betydelse.Ingångsvärden i andra sammanhang prövas och kan ändras, även om degodtagils vid lidigare års taxeringar. Under alla förhållanden bör andra lösningar än en manuelltförd liggare prövas. Tyvärr diskuteras andra möjligheter inte alls ipromemorian. Med lanke på att databehandling av uppgifterna kan ske - del finnsredan nu färdiga dataprogram och regisier för fastigheter - bör en sådanlösning enligt RSVs upplänning övervägas om lagstiftningen införs. Det börbeaktas att de nya reglerna ger många fler skogsägare reella möjligheter tillavdrag än f n, RSV tillstyrker därför atl beslämmelser för någon form avregistrering av erforderliga uppgifter sker, men anser alt databehandling ochförvaring på magnetband bör övervägas som den sannolikt mesl ekonomiska ochfrån skatteadminislrativ synpunkt minsl arbetskrävande metoden. 1978/79:204 337 En minoritet Inom länsslyrelsen i län: vill i delta sammanhang undersiryka viktenav att inte bara fastställer etl formulär för liggaren utanäven ger ut en rutin om hur liggaren ska föras. Rutinen bör innehålla exempelpå alla typer av uppgifier som kan komma alt ingå i liggaren. Detla är nödvändiglefiersom liggaren bör föras på samma sätt vid alla länsstyrelser. Vidare kommeruppgifterna atl bevaras under lång lid. Som lidigare anförts anser länsstyrelsenall man bör överväga om inle beslutsunderiagei (de blanketter som fylls i av deskattskyldiga och bifogas deklarationen) bör arkiveras änövrigt deklaralionsmaterial. i föreslår att uppgifter urskogsliggaren skall las in pä laxeringsavin. Taxeringsnämnderna skulle därmed,menar länsslyrelsen, pä elt enkelt sätt fä tillgång till akluella uppgifter. i Kronobeigs län och i norra och södra framhäller att del inte lorde föreligga nägrastörre problem att med hjälp av datateknik hälla skogsliggaren aktuell.Länsstyrelsen i anser också att datatekniken bör utnyttjas.Länsstyrelsen tar också upp vissa andra frågor: I 5 § föreskrivs atl det hos länsstyrelse skall föras liggareöver gällande ingångsvärden av växande skog. Enligt förslagel skall sådan liggare-närden skaltskyldige äger fastigheter som till förvärvskälla är hänförliga lillflera län -föras av i del län där den skaltskyldige har sinhemortskommun. Det synes lämpligare atl liggaren i delta fall förs av ,eftersom det allmännas intresse skall bevakas av allmänna ombudet. Det bör t.o. m. övervägas alt mellankommunala skatterättens kompelensområde utslräckesatt gälla även fall när köpare och säljare av skogsfaslighet hör till skildalän. Som reglerna föreslagits kan process få föras om tvä skatterätter beslutarfördela köpeskillingen pä olika säll hos köpare respeklive säljare, vilket är otillfredsslällande.Någon form av förtur borde för övrigt generellt få förekomma vid process i skatledomslolarnaangående faslställelse av skogs anskaffningsvärde eftersom efterföljande ärstaxeringar eljest mäste överklagas. Redan nu bör dessutom ulredas i vilkenutsträckning som datatekniken kan användas vid förandel av ovannämnda liggare.Taxeringsnämnden bör kunna redovisa sitt beslut så att liggaren kan tas fram datamässigl,varigenom anmälningsskyldigheten enligt 3 § fullgjorts. I några yitranden diskuteras frågor kring besvär isärskild ordning och skattetillägg. En minoritet inom länsslyrelsen i län: I detla sammanhang vill länsslyrelsen fästauppmärksamheten pä atl etl fastställelsebeslut kan få materiell betydelse långtefter-således ofta betydligt - det beslutet fattades. För denhändelse elt sådani beslut är felaktigt och detta visar sig först sedan mer änfem är förflutit efter förvärvet, skulle det inte finnas formellaförutsättningar att ändra beslulet eftersom förutsättningar för extraordinär besvärsrälteller eftertaxering enligt § 6 i kommitléns förslag är begränsat lill fem är.Länsstyrelsen ifrågasätter om man inte utan olägenhel skulle kunna förlängaliden för extraordinära besvär respektive eftertaxering i förevarande fall.Beslutsunderlaget för fastställelse 22 1978/79. I saml Nr 204 1978/79:204 338 redovisasju inte i deklarationen utan på den beslutsblankett som bifogas deklarationendet år då ingångsvärdet fastsiälles. En förlängd besvärstid förutsätter såledesinte alt deklarationsmaterialet förvaras än som sker.Däremot är det enligt uppfattning önskvärt att beslutsunderiageiför fastställelsetalan bevaras i anslutning till skogsliggaren, 16 § av utredningensförslag till lag om fastställande av anskaffningsvärde stadgas bland annat att116 § taxeringslagen bör gälla i tillämpliga delar. ifrågasätterom detla förslag är genomtänkt. Frågan är hur underiaget för skattetilläggetska bestämmas om en oriktig uppgift lämnas vid överiåtelsetillfället och denskattskyldige, i detta fall köparen, inte yrkar skogsvärdeminskningsavdragförrän ett kommande år. Möjligen kan man tänka sig att man fingerar atl skogsvärdeminskningsavdragetyrkas vid denna taxering och att man sedan beräknar hur den felaktiga uppgiftenskulle ha påverkat avdragets storlek. Ska skattetilllägg förekomma i de falloriktig uppgift lämnas vid fastställelsetalan bör det anges i lagen hur underiagetför skattetillägget ska bestämmas. Idetta sammanhang bör också framhållas att vid förvärv genom arv, gåva ellerliknande fång ska den nye ägaren överta den föregående ägarens vid förvärvstillfällelgällande ingångsvärde. finner att man redan nu bör ställa fråganom det är lämpligt att över huvud taget ifrågasätta skattetillägg i det fall gävotagarenövertar ett ingångsvärde som grundats på felaktiga uppgifter som ursprungligenlämnats av gåvogivaren. Visserligen bör man kanske ålägga gävotagaren enskyldighet att undersöka det ingångsvärde han övertar innan han utnyttjar detvid sin taxering. Å andra sidan bör gävotagaren ha rätt att förutsätta attgåvogivarens ingångsvärde -tidigare prövat av taxeringsnämnden - är riktigt.Vill man ålägga gävotagaren ett visst ansvar för att det ingångsvärde som hanutnyttjar är riktigt bör detta på något sätt anges i lagen. Ipromemorian föreslås ocksä att rättelse skall kunna ske genom eftertaxering,om en skattskyldig vid förvärv av jordbmksfastighel lämnar oriktiga uppgifter.Något krav på att rättelsen skall medföra ändring av den taxerade inkomslenuppställs inte. Med hänsyn härtill torde enligt RSVs tolkning någotskattetillägg enligt nuvarande regler inte kunna påföras, eftersom det inteheller blir någon ändring av inkomstskatten även om den oriktiga uppgiften inteföljs. RSV anser det vara en brist att någon påföljd i form av skattetillägginte skall kunna komma ifråga. Enligt RSVs uppfattning bör därför någon form avsanktion i hithörande fall övervägas om reglema införs. promemorian uttalas beträffande klyvmetoden att mäl, som skall behandlas avolika domstolar, bör sammanföras till en domstol, bör också gällasambandsmetoden. Prop.1978/79:204 339 Förslagetatt skogsägarens gällande ingångsvärde enligl nuvarande regler skall användassom urspmngligl ingångsvärde i del nya systemet tillstyrks av RSV.Länsstyrelsen i Norrbouens län tillstyrker också förslaget med utgångspunkt imotsvarande övergångsregler enligt klyvmeloden. iKronobergs län och i norra och södra alt förslaget medför en kontinuitet i beskattningen: Varjeskogsägare har enligt nuvarande skogsbeskattningsregler ett för honom gällandeingångsvärde på växande skog. Detla värde utgör skillnaden mellan ingångsvärdetvid förvärvet och summan av under innehavet gjorda värdeminskningsavdrag. Genomatt låta detta värde bli ursprungligt ingångsvärde i sambandsmetoden uppnäskontinuitet mellan de nu gällande och de föreslagna beskattningsreglerna.Därmed bringas rättvisa mellan skogsägare som ej tidigare utnyttjatvärdeminskningsavdrag och den som har utnyttjat sådant avdrag. På gmndav ovannämnda kontinuitet blir det således enkell alt övergå tillsambandsmetoden, vilket för anses vara ett starkl argument för denna metod. Iövrigl har förslaget mötts med viss kritik vid remissbehandlingen. Å ena sidangörs det gällande att många skogsägare genom övergången till ett nytt systemskulle fö möjlighet till skattefria skogsuttag som de lidigare saknat. En sådankonsekvens anses inte önskvärd varken från skattepolitisk eller skogspolitisksynpunkt. Å andra sidan framhåller en del remissinstanser att reglerna börkompletteras eller ersättas med någon form av schablonregel så att även de sominnehaft skogsfastigheter skall fö reella möjligheter tillavdrag i det nya systemet. Idet följande behandlas först den del av remisskritiken som tar sikte på att deföreslagna övergångsreglerna är för förmånliga. Bl.a. samt och i Västerbottenslän framhåller alt de nya reglerna inle ger kontinuitet i beskattningen och atlde skogsägare som fått avdrag enligt äldre regler gynnas framför de skogsägaresom inte utnyttjat sin avdragsrätt. Enligtskogsvårdsstyrelsen i AC län har i länet avdragen enligt värdemetoden uppgåutill i medeltal 55 96 av ingångsvärdet. Ett avdrag med ytterligare 60 96 på detnya ingångsvärdet skulle innebära ett totalt avdrag på över 80 96. De somutnyttjat avdrag i samband med fastighetsreglering kommer ofta i åtnjutande avännu större avdrag . Skogsägare, som redan gjort storaavdrag skulle alltså totalt sett fö betydligt större avdragsmöjligheter jämförtmed dem som gör avdrag först efter övergången till det nyabeskattningssystemet. Länsstyrelseni och stiftsnämnden i : Enlikformig behandling kommer inte att ske med de föreslagna övergångsbestämmelserna.En skogsägare som sålunda utnyttjat avdraget tillfullo 1978/79:204 340 fårgenom bestämmelserna att han utifrån för honom gällande ingångsvärde fårpåbörja avdrag på nytt, ett betydligt större avdrag än den som ej tidigareunder innehavet nyttjat något avdrag. Somtidigare framhållits bör i övergångsbestämmelserna införas en maximering av tolallavdrag lill 60 96. Givetvis kan någon justering ej ske för de skogsägare som enliglnuvarande bestämmelser redan erhållit avdrag som överstiger denna procenl.Något ytteriigare avdrag bör emellertid dessa ej fö. Skogsvårdsstyrelseni anser också att avdrag enligt de nya reglerna skall medges medutgångspunkt i det tidigare urspmngliga ingångsvärdet och inte i det gällandeingångsvärdet. 1promemorian har föreslagits att det vid övergången till sambandsmetoden förägaren gällande ingångsvärdet skall bli ursprungligt ingångsvärde och därmedutgångspunkt för avdragsberäkningen i det nya systemet. kanbiträda denna gmndprincip. Under vissa omständigheter kan emellertid dettainnebära att en skogsägare vid övergången får avdragsmöjligheter, som inte gåratt utnyttja med hänsyn till skogsvårdslagens ransoneringsbestämmelser. Enskogsägare kan exempelvis före övergången ha förvärvat en fastighettill högt pris, därefter gjort en mycket stor avverkning (eventuellt efter s.k. tillstånd från enligt 7 § skogsvårdslagen) och förförsta beskattningsåret begärt och erhållit värdeminskningsavdrag(enligtvärdemetoden)medt. ex. av det ursprungliga ingångsvärdet. Vid övergången till det nyasystemet skulle ifrågavarande skogsägare få avdragsmöjlighet med 60 96 av 30 96av det ursprungliga ingångsvärdet men motsvarande avverkningsmöjligheter skulleinte finnas pä fastigheten förrän relativt förflutit. Skogsvårdsstyrelsenfinner den beskrivna situationen olämplig och föreslår därför att någon form avspärregel införs t. ex. att det ursprungliga ingångsvärdet genom avdrag i detnya systemet inte för nedgå under viss procent (förslagsvis 75 96). Ipromemorian föreslås att det för ägaren vid övergångstillfället gällande ingångsvärdetpå skogen får utgöra ursprungligt ingångsvärde i det nya systemet. Enligtstyrelsens mening medför detta en ökning av avdragsrättens omfattning som äropåkallad. För fastigheter som förvärvats före den senaste prisuppgången påskog - vilken började - har .en sådan avdragsrätt relativt litenbetydelse. Styrelsen anser därför att en tidsgräns på fem eller och entil! höjd beloppsgräns så som styrelsen föreslagit i det föregåendeockså ger rimliga övergångsregler. Dessa gränser bör kunna tillämpas även om denämnda gränserna inte blir gällande vid förvärv efter 1979 då de nya reglemaavses träda i kraft. 1978/79:204 341 Länsstyrelseni tillstyrker i princip förslaget men tillägger: Ipromemorian pekas pä svårigheterna atl fastställa ell ursprungligt ingångsvärdegmndat pä den fakliska anskaffningskostnaden för skogen. Detta gäller inleminst juridiska personer. I konsekvens med vad som anförts ovan under p. 7.4bör något ingångsvärde inle fastställas för juridiska personer. Ilikhet med vad som anförts i promemorian anser att det saknasbärande motiv för införande av en schablonmässig avdragsrän i de fall del integår att tillföriitligen fastställa storieken av del urspmngliga ingångsvärdetoch summan av de värdeminskningsavdrag som medgetts . Detkan f ö. ifrågasättas om det är nödvändigt att fastställa något för ägarengällande ingångsvärde på fastigheter förvärvade års ingång. Skogensandel av det totala taxeringsvärdet varju tidigare relativt sett ringa ochpriserna på fastigheter väsentligt lägre. De belopp som kan bli akluella tordedärför ofta vara av marginell betydelse. Genom alt begränsa rälien tillnedskrivning på "äldre" ursprungliga ingångsvärden besparas såvälskallskyldiga som taxeringsmyndigheter uiredningskoslnader. Fysiskapersoner som förvärvat skogsfastighei före lagens ikraftlrädande1980 bör däremot kunna få samma räll lill avdrag som om fasligheten förvärvatsefter 1980. Anledningen härtill är atl fastigheten förvärvats medan de äldrebestämmelserna gällde och att ägaren kan ha haft för avsikt att finansieraköpet genom skogsförsäljningar i anslulning till förvärvet. Självfallet börhänsyn därvid tas till åtnjutna värdeminskningsavdrag. Tillskottsköpav skogbärande mark bör ge rält lill avdrag enligt de nya reglerna även omköparens "ursprungliga fastighet" varit i hans ägo än femår. i Hokänds län och en minoritet inom i Kalmarlän anser också att mänga skogsägare vid övergången kommer all fä omotiverademöjligheter lill avdrag. del yttranden betonas att förslagel kan få negativa effekter förskogsvården. Eltinförande av sambands- eller klyvmetoden skulle fö till följd en ökadavverkning under ett anlal år efter del att reglerna trätt i kraft. Därefterfår vi sjunkande avverkningssiffror.