prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — LO anser alt underskoltsavdrag bör få yrkas för räntor och förordaren beloppsbegränsning för ränteavdrag lill ell lägre belopp än det inomutredningen reservationsvis framförda, . Även Svenska byggnadsarbetareförbundetanser alt elt ränletak bör införas och framhåller atl beloppel bör bestämmas såall del inle drabbar inkomsttagare i de vanligaste inkomstlägena och inlealltför hårt dem som redan skaffai sig villa och har höga räntekostnader utanfår effekt . Lantbmkarnas skaltedelegation anser däremot inle all eltränletak bör införas och framhåller atl en sådan åtgärd inle bidrar lill ökadjämställdhet utan ökar skillnaderna mellan kapitalägare och andra. Åsiktendelas av /SR, som framhåller all en rimligare ålgärd vore alt höjaschablonintäkten saml att problemen närmasl hör ihop med vad som behandlas isamband med beskattningen vid inflation. Inkomstberäkningen behandlas också av bostadsslyrelsen,i och . Bostadsslyrelsenuttalar atl skattereglerna har sådana fördelningseffekter på bostadsmarknaden atlbostadspolitiska strävanden i hög grad motverkas. uttalarvidare all genom atl ulredningen har inriktat sig på avdragen 1978/79:160 81 inle belyst problemel alt en ägare eller bostadsrättshavare kan ha ellavsevärt eget kapital nedlagt i bostaden ulan att bli beskattad för någonavkastning saml att det kan visa sig vara en mera framkomlig väg att angripaproblemen från inläktssidan. Länsslyrelsen i ifrågasätter om inteintäktsberäkningen hellre borde ske på grundval av anskaffningskostnaden ochSvenska sparbanksföreningen erinrar om atl den har uttalat atlbelåning i vissa fall borde ligga lill gmnd för beräkningen. RSVanser att man i och för sig kunde länka sig ett syslem där underskott fick drasav endast i den mån de berodde på ränteavdrag men atl frågan kräver ulredning.TCO erinrar om en skrivelse till budgetministern den 6 febmari 1978 med förslagom ell sådant system. i anser allunderskott från rörelse av hobbybetonad karaklär inte bör få dras av mol annan inkomsioch nämner som exempel hållande av travhästar och uthyrning av fritidsbålar,som ofta ger underskoll under en följd av år. Häri inslämmer FöreningenSveriges fögderitjänstemän som även anser atl samma borde gälla i fråga omunderskott från jordbmksfastighel för den som inte är mantalsskriven påfasligheten. TCO anser alt det inte bör vara tillräckligt med vinstsyfte föralt en förvärvskälla skall föreligga ulan alt det också skall krävas allöverskott har uppkommit. Underskotl som har uppkommit under lidigare år bör istället få avräknas mol senare inkomster från samma förvärvskälla. Det är enliglTCO också angelägel atl se över de närliggande reglerna som berör uppdelningav inkomster och beräkningsgrunder för anskaffningskostnader för handelsbolag m.m. Beträffandeavdrag för reparationskostnader förordar i och Lantbmkarnasskattedelegation att detta får ske i form av avskrivning,vilket skulle ge meratillfredsställande resultat från redovisningssynpunkt. iMalmöhus län anför att del sannolikt borde kompletteras med möjligheler tillavsättning till reparationskonto och omedelbar avdragsrätt för mindrereparationer och ev. även mindre ombyggnader saml framhåller alt del skullefrån kontrollsynpunkl medföra stora fördelar om de skilda reglerna förreparationer och förbättringar försvann. RSVsamt länsstyrelserna i och anför atl likartadefall som lidigare partrederier och luftfartsföretag förekommer avseendejärnvägsvagnar, containers, entreprenadmaskiner m. m. RSV anser altlagstiftningen beträffande partrederier och luftfart kan bilda mönster, medanlänsstyrelsen i anser att det är en tänkbar väg att begränsarätten lill avdrag för underskott som är hänföriigt till handelsbolag ellerkommanditbolag. Länsslyrelsen i , som anför all tillgångarna ivissa fall hyrs ul till företag där delägarna är anställda, anser atl del kanövervägas att begränsa underskoltsavdragen till belopp motsvarande insattkapital. Länsstyrelseni anför att det inte är befogat att förlila 6 Riksdagen1978179. Prop.1978/79:160 82 sigpå atl en allmän skatteflyktsklausul skall kunna lösa problemen. RRVifrågasätter om inte kontrolluppgifter borde övervägas beträffande ränteinkomsteroch -utgifter och påpekaralt ambitionsnivån i taxeringskontrollen är lägre än ifråga om inkomsi av tjänst. Utredningenföreslåratt rätten till avdrag för frivilligt periodiskt understöd (sådani förvilket nu gäller en beloppsgräns om .) Beträffande legaltperiodiskt understöd (sådant för vilket nu ingen beloppsgräns gäller) föreslårutredningen att avdrag för understöd till äkta make eller förutvarande äktamake medges endasi om understödet utgår enligt skriftlig förpliktelse saml altavdragsrätten utsträcks till andra tidigare samlaxerade under förutsättning attunderhållet börjai ulgå från del sammanlevnaden upphörde. Ulredningenhar diskuterat någon skälighelsbegränsning eller liknande i fråga omavdragsrätten men har avvisat detta. Förslagettillstyrks i huvudsak av RRV, länsslyrelserna i , ,, och , lokala skattemyndigheterna iStockholms och Handens fögderier, /SR, och , varvidframhålls alt förslagel innebär en välkommen förenkling av laxeringsarbetet. Länsstyrelseni anser att avdragsrätlen alltför lätt kan utnyttjas i skatleflyktssyfte,särskilt beträffande understöd till personer bosatta utomlands. Länsstyrelseni påpekar att förslagel kommer alt innebära all frivilligt periodisktunderstöd som överstiger . gåvobeskattas och föreslär en höjning avdenna gräns för gåvomottagare över en viss ålder, t. ex. . Om understödutgår till sådana personer utan att avdragsräii föreligger torde man nämligenkunna utgå ifrån att behov av understödet föreligger. Kammarrätteni , RSV, , i , KF,Lantbrukarnas skattedelegalion. , SHIO och avstyrker förslagel. i Göleborgsoch län tillstyrker emellertid etl av ulredningen framfört aliernaiivatt begränsa avdragsrätten till . och mottagare samt . perår och utgivare. Även RSV och anser alt en begränsning av del totalaavdragsbeloppet för varje givare vore all föredra. RSVanför alt utredningen inte har verkställt någon undersökning av arten och omfaltningenav utgående understöd, någol som hade underlättat bedömningen, liksom enutvärdering av den införda beloppsbegränsningen. Liknande tankaruttalas av kammarrätten i , Lantbmkarnas skattedelegation. , SHIO och . KFanser att rätt till avdrag bör föreligga under fömtsättning att det på ellövertygande sätl visas au mottagaren verkligen har behov av understö- 1978/79:160 83 del.All vissa fall är särskilt behjärtansvärda åberopas också av Lantbmkarnas skattedelegalion.Svenska sparbanksföreningen och . Därvid påpekar SHIO alt ulredningen harmotiverat sitt förslag om avdragsräii efter upplöst samvetsäktenskap med atlen part kan känna en moralisk förpliktelse atl utge underhåll och framhålleralt sådan förpliklelse kan en person känna även i andra fall. Kammartällen iStockholm anser att skatleför-mågeprincipen lalar för avdragsräii i åtskilligafall. Lokala skattemyndigheten i Handens fögderi utlalar att någon behovs-eller skälighelsprövning av utgivna understöd inte bör genomföras med lillgängligaadministrativa resurser, allra minsl vad avser utbetalningar till utlandet. RSV,Lantbrukarnas skattedelegalion. Näringslivels skattedelegalion och SHIO påpekaratt reglema om avdragsräii för periodiskt understöd har samband med reglerna omgåvobeskaltningen och tar även upp frågan om kringgående av avdragsförbudet.Därvid pekar de särskilt på möjligheten alt ge lån mot över- eller underränta.RSV påpekar också att frågan om allmän skatteflyktsklausul har betydelseeftersom intresset för andra in-komslfördelande transaktioner kan komma atl ökaoch framhåller atl legala understöd kan skapas t. ex. genom en fnvilligtpåtagen skadeståndsför-pliktelse som parterna får fastställd av domstol. SIVframhåller att många invandrare skulle komma att drabbas hårt om rätten lillavdrag slopas, efiersom de ofta skickar understöd till föräldrar och andrasläktingar, som är beroende av delta. Genom all de unga utvandrat har oftagrunden för en tryggad ålderdom för de äldre ryckts undan. Invandrare som har föruiomsläktingar även maka och bam kvar i hemlandet får inte förvärvsavdrag elleravdrag för underhållsbidrag till maka, för ökade levnadskostnader ellerkostnader för hemresor och inte heller uppbär de barnbidrag. Däremoi kan de fåavdrag för underhåll av icke hemmavarande bam och förutsätter att dettaskall vara fallet även . delar i och för sig uiredningensuppfattning att avdraget bör slopas, men anser atl oförändrade regler bör gällai fråga om understöd till föräldrar eller syskon ulomlands. Gällandebeloppsbegränsning och kravet alt utbetalning skall styrkas ulgör tillräckligspärr mot missbruk. Man bör beakta de sociala förhållandena i invandramashemländer. Länsslyrelseni uttalar att det i fråga om understöd till utlandetofta är svårt all avgöra om det verkligen är fråga om ett understöd eller om enkapitalöverföring för givarens räkning och ifrågasätter om man inte skullekunna beskatta mottagaren i . RSV anser alt skatteflykt i avsevärdutsträckning tycks ske genom överföring till ullandel men uttalar attdiskrimineringsförbud i dubbelbeskattningsavtal torde utgöra hinder molsärregler för understöd till ullandel. RSV,Näringslivets skattedelegalion och påpekaralt förslaget står i kontrast tillförslaget om avdragsrätt för vissa gåvor och anser att någon väsentiigändring i fråga om rätten lill avdrag för frivilligt periodiskt understöd intebör göras utan atl denna fråga löses. Prop.1978/79:160 84 Ifråga om underhållsbidrag mellan makar avstyrker kammarrätten i , RSVoch att krav på skriftlig förpliktelse införs, varvid anförs atl kravettorde sakna praktisk betydelse och all risken för missbruk är ringa. RRVtillstyrker förslagel och uttalar atl avdragsrätlen bör följa den lagstadgadeunderhållsskyldigheten och begränsas. För att undvika kompliceradeskälighetsbedömningar bör avdraget få uppgå lill viss största del av inkomsten,varjämte ell beloppstak bör gälla. /SRanser all man på siki bör sträva efter atl slopa underhållsskyldigheten vidäktenskapsskillnad och ersätta den med arbelsmarknadspolitiska ålgärder ellervid fall av arbetsoförmåga med förtidspension. Normalt bör underhåll ulgå endasiunder en övergångsperiod. Avdrag bör medges endasi om domstol har fastställtatt behov av underhållsbidrag föreligger. Länsstyrelseni anser atl kravet på särlevnad på grund av söndring och brutenekonomisk gemenskap för all avdrag skall medges borde komma till uttryck ilagtexten. Avdrag bör inte medges vid särlevnad på gmnd av makarnasarbetsförhållanden, för invandrare med maken i hemlandet och inte heller förlid mellan äktenskapets ingående och sammanlevnadens påbörjande. En ensidigutfästelse bör ej godtas som skriftlig förpliklelse. Den tidsgräns om två årsom ulredningen har föreslagit i fråga om samvetsäktenskap bör gälla även förunderhåll på grund av avtal mellan makar. Förslagetall de som ulan att vara gifta har samiaxerats skall likställas med äkta makarhar tillstyrkts eller lämnats utan erinran av kammartällen i Slockholm, RSV,länsstyrelserna i och samt SHIO. Lantbrukarnasskattedelegation anser att skäl inle föreligger att begränsa regeln tillsådana sammanboende som har samtaxerats. Kammarrätten i och RSVanser dock inle alt krav på skriftlig förpliktelse eller på all understödetskall börja utgå behöver uppställas, då risken för missbmkbedöms som ringa. Tidsgränsen kritiseras också av i Gävleborgslän. Länsslyrelsen i anser däremot tidsgränsen välbetänkt ochanser även att samtaxering bör ha skett i följd. RRVoch /SR ifrågasäller däremoi lämpligheten av den föreslagna utvidgningenmed hänsyn till all underhållsskyldigheten håller på att begränsas i fråga omäkta makar. /SR framhåller också att samvetsäktenskap får ses som elluttryck för att parterna önskar bevara ekonomiskl oberoende. Länsslyrelseni anför atl förbudet mol avdrag för periodiskt understöd kankringgås genom regeln om rätt till avdrag för understöd till tidigareanställd. Innehavare av jordbmk, hyreshus och rörelser har ofta anhörigaanställda och del kan inle ha varit utredningens mening atl avdrag generelltskall medges i dessa fall. Länsstyrelseni anser atl förslaget från ulredningen 1978/79:160 85 omperiodiskt understöd alt vissa egendomslivräntor skulle behandlas somköpeskilling borde ha ånyo övervägts. Gränsen mellan kapitalavbetalning ochlivränta är oklar, vilket är otillfredsställande. Beskattning kan undgås genomutflyttning, varför det borde övervägas om inte livränta - och även pension pågrund av enskild tjänsl - borde beskattas i . Liknande tankar framförsav i . anföratt del är oklart om egendomslivränta är A- eller B-inkomsl samt att frågan är vikligför försäkringstagare och försäkringsbolag på grund av reglerna om rätt tillavdrag för pensionsförsäkring. Livräntan bör anses uigöra samma slags inkomsisom inkomsten av tillgången före försäljningen. Även RSV anför atl frågan bör klariäggas. Länsslyrelseni anför atl gällande ordning för beskallning av periodiskt understödpå grund av föreskrift i testamente innebär en viss dubbelbeskattning hosmottagaren, medan utgivaren i vissa fall kan få en oberättigad skatlelindring.Kapitalvärdet arvsbeskatlas och ulgör skattepliktig förmögenhet hosmottagaren, medan del hos utgivaren är en avdragsgill skuld. Utbetalda beloppär i sin helhet skattepliktiga resp. avdragsgilla trots att de kan anses beslåav en räntedel och en amorterings-del. En översyn av reglerna bör ske. Reglernaom avdragsrätt för understöd från juridiska personer kan enligt RSV och länsslyrelseni missbrukas. Regeln skulle bara behöva gälla vissa stiftelser,fonder och ideella föreningar. För andra juridiska personer bör understödet iallmänhet uigöra en driftkostnad. i anför också attdet är tveksamt hur handelsbolag, kommanditbolag och dödsbon skall bedömas idelta avseende. RSVoch anser del som en olägenhet att enligt utredningens förslag tre olikaregelsystem skall tillämpas beträffande periodiska understöd. RSV anför all eltslopande av avdragsrätten bör gälla även för äldre understöd och alt datum iallt fall bör knytas till propositionen och inte till belänkandet. Utredningenanser att avgiften kan anses som en kostnad för intäkternas förvärvande samt atldet är angelägel all uppnå likställdhet mellan arbetsmarknadens parter.Eftersom ett system med skatteplikt för konfliktersättningar skulle vållaadministrativa problem föreslås för alt uppnå i princip samma effekt som medfull avdragsrätt och skatteplikt att avdrag skall medges av eriagdavgift, dock högst . Förslagetom avdragsrätt för avgift till fackförening tillstyrks i princip avkammartälten i Slockholm, RSV, i , en minoritetvid länsstyrelserna i , saml Göleborgs och län, länsslyrelseni , /SR, KF, LO, , Lantbrukamas skaltedelegation.Svenska byggnadsarbetareförbundet, , , och . Prop.1978/79:160 86 anser atl fullt avdrag bör medges och /SR samlLantbrukamas skattedelegalion att någol beloppslak inte bör gälla. KFifrågasätter också beloppstakel och anser att det i vart fall bör vara elt parhundra kronor högre än utredningen har föreslagit. Även TCO anser att taket börsättas högre och dessutom inflationsskyd-das. LO anser att avdragei bör medgessom en skattereduktion med hälften av avgiften, vilket motsvarar avdrag med77% av avgiften vid en marginalskattesats om . Förslagetavstyrks av statskontoret, RRV, en minoritet vid RSV,läns-styrelseraa iÖstergötlands, , och samt Norrbollens län ochtaxeringsavdelningen vid i med hänvisning till attdet från administrativ synpunkt är angeläget att man inte komplicerartaxeringsarbetet genom att tillskapa nya avdrag. Statskontoret ochlänsstyrelsen i anser atl etl kostnadsbidrag från staten voreen enklare lösning för att skapa rättvisa. Statskontoret anför även att avdrageii många fall inte torde komma att kontrolleras och därigenom i praktiken fåkaraktären av ett schablonavdrag. Statskontoret påpekar också alt detförhållandet alt effeklen skulle bli beroende av marginalskaltesatsenmotverkar fackföreningamas syften med alt ta ut progressiva avgifter.Beloppstaket begränsar dock denna olägenhet. Det vore emellertid enklare attmedge ett schablonavdrag för alla fackföreningsmedlemmar. RRV,en minoritet vid RSV och i föreslår att man istället omprövar avdragsrätlen för medlemsavgifter till SAF, varvid framhållsatt krav på rätt lill avdrag för avgifter till , LRF m.fl.organisationer blir svåra att avslå om förslaget genomförs. RSVanser att en stickprovsvis genomförd kontroll bör vara tillräcklig och erinrarom att t. ex. avdrag för bankräntor normalt inte kontrolleras, medanLandstingsförbundet och lokala skattemyndigheten i fögderi anser allavdraget bör styrkas. i anför vissaadministrativa betänkligheter och i och TORanser att en förutsättning för genomförande bör vara att kon-trollfrågoma kanlösas på ett smidigt sätt. Näringslivetsskattedelegation anser att det, så länge konfliktersättningar är skattefria, inlefinns anledning alt behandla avgifter till fackföreningar annorlunda änavgifter till , LRF och SHIO. Lanlbrukaraasskattedelegalion och anser det olillfresställande attutredningen inte har tagit upp och behandlat även medlemsavgifter till bransch-och yrkesorganisationer, eftersom dessa med lika stor rätt kan anses somkostnader för intäktemas förvärvande. Lantbmkaraas skattedelegalion anför attgällande regler medfört atl särskilda servicebolag har måst inrättas, vilketinneburit en onödig komplikation. Del kan inte ha varit så svårt ellertidsödande att lösa frågan och skal- Prop.1978/79:160 87 tebortfalletskulle ha blivit måttligt. anför att det har enspeciell ställning, eftersom del är nödvändigt för en advokat att vara medlem.Samfundet är därför inte jämförbart med andra organisationer och avgiften utgöri än högre grad än i andra fall en kostnad för intäktemas förvärvande. Avgiftenutgörs inte till någon del av arbetslöshelsavgift, konfliktfondsmedel e.d.,varför skäl till begränsning av avdragei saknas. Hyresgästernas riksförbundbeklagar all utredningen inte har tagit upp frågan om avdrag för medlemsavgiftlill hyresgästförening och påpekar all flera av de skäl som åberopas föravdragsrätt föreligger även i fråga om denna, nämligen att föreningarna harålagts samhällsuppgifter, atl verksamheten kommer alla hyresgäster till deloch alt det är angeläget all minska uppoffringen. SHIO påpekar att nyaarbetsrättskommittén har lagl fram ett förslag om anslag till regionalafackliga förtroendemän och anser det inte rimligt att genomföra både detta ochutredningens förslag. Om kommitténs förslag genomförs, bör alltså avdragsrätteninskränkas. SHIO anser emellertid utredningens förslag all avdragsräii ochskatteplikt i princip skall genomföras rimlig och atl den föreslagnaschablonmetoden är godtagbar och alt föredra framför kommitténs förslag. Enviss försiktighet vid bestämmande av avdragei är påkallad med hänsyn till dendel av föreningarnas kostnader som hänför sig till verksamhei som inte är avfacklig natur. Lokala skattemyndigheten i fögderi anser inte atlskälen för avdragsrätt har ökat och påpekar att arbetsgivarensskyldigheter att hålla de anställda med arbetstid och service för de fackligaaktiviteterna har ökat kraftigt. Lokala skattemyndigheten iHandens fögderi anser att det visserligen har anförts goda skäl för avdragsrättmen atl del likväl med hänsyn till det statsfinansiella läget och förslagetsekonomiska konsekvenser för stat och kommun och då frågan om skatteplikt förföreningen för influtna medlemsavgifter m.fl. problem inte har behandlats kanifrågasättas om det nu är rätta tidpunkten att framlägga förslaget. 1978/79:160 89 AVDRAG FÖR GÅVOR* Betänkande av utredningen om avdrag för gåvor utredningens förslag till lagtext har inte raedtagits. Prop.1978/79:160 91 2 Gällande rätt m.m. 2.1.1 Gällande regler m.m. 2.2.1 Inkomst- och förmögenhetsbeskattningen 2.2.2 Arvs- och gåvobeskattningen 4.2 Avdrag vid taxeringen ellerskattereduktion m.m. 4.3 Allmänt om avgränsningenav mottagar-kretsen 4.4.2 Socialt inriktad verksamhet m.m. 4.6 Organisationens struktur och juridiska karaktär m.m. 4.7 Personkretsen för orgcinisationens verkssunhet Prop.1978/79:160 92 4.10 Upplösning, byte av verksaunhet 1978/79:160 93 Till Statsrådet ochchefen för budgetdepartementet Genom beslut bemyndigade regeringenchefen för budgetdepartementet att tillkallaen särskild utredare m.m. för att prövafrågan om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för gåvor tillideella och humanitära ändamål. Med stöd av bemyndigandetförordnades att ingå i utredningen ambassadören som särskild utredare, kammarrättsassessorn Per Anclow som sakloinnig, läns-rådet LarsJohanson som expert och kammarrättsfiskalenKlas som sekreterare. Genom tilläggsdirektivbeslutade vid regeringssammajiträde den 14april 1977 fick utredningen vidare i uppdrag att lägga fram förslagi fråga om arvsskattebefrielse för församlingar och de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer. Till utredningen har inkommit eller överlämnats ettantal skrivelser från organisationer och enskildapersoner. Utredningen, som antagit namnet utredningen om avdrag för gåvor, får härmed överlämna betänkandet Avdrag förgåvor. Uppdraget är därmed slutfört. den 23 mao 1977 Prop.1978/79:160 94 AGL Lagen(1941:4-16) om arvsskatt och gåvoskatt KL Eoamunalskattelagen(1928:370) SF Lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt SI Lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt 1978/79:160 95 Iregeringsförklaringen har regeringenuttalat att gåvor till ideella ooh humanitära ändamål bör få dras avvid Inkomstbeskattningen. Vårt uppdrag har varit att utforma ett förslagtill en sådan avdragsrätt. Förslaget innebär följande. Avdragmedges - inom den beloppsram som redogörs för nedan - för gåva från enskild person till - svenskttrossamfund som regelbxindet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ för trossamfund, t.ex. försam ling; - samarbetsorganför trossamfund; - organisationsom är anknuten till trossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets. Vidaremedges avdrag för gåva till svensk organisation som i överensstämmelsemed sina stadgar uteslutande eller så gott som uteslutande - utövar hjälpverksamhettill förmån för personer som be höver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl; - utövar intemationellbiståndsverksamhet; - verkarför intemationellt samförstånd eller för respekt för de mänskliga rättigheterna; - arbetarför att bekämpa sjukdomar eller för att förbätt ra villkoren för sjuka eller handikappade; ytterligareett par villkor som gäller organisationens verksamhet föreskrivs.Sålunda förutsätts att organisationen bedriver verksamhet i enomfattning som skäligen svarar mot erhållna gåvor ochandra inkomster. Fondering av gåvomedel tillåts således endast i begränsad utsträckning.Vidare får verksamheten inte vara inriktad på bestäm,dapersoner, t.ex. fficdlemmama av en släkt eller en sluten förenings medlem-sår. Attverksamheten bedrivs till förmån för medlemmama i en öppen förening utgör däremotinte hinder mot avdrag. Avdragmedges för gåvor på sammanlagt högst . Gåvan får i allmänhet inteunderstiga . Om gåvor till en och 1978/79:160 96 samma organisation sammanlagt uppgårtill . medges dock avdrag. I frågaom makar gäller maximigränsen förvar och en av makarna. Avdrag för gåva får dock inteföranleda underskott vid taxeringensom kan utnyttjas av andra maken. Det arUtommer påskattskyldig som yrkar avdrag för gåva att styrka att gåva utgivits. Några särskilda formkrav härför har inte uppställts.Ett kvitto på postgiroinbetalning e.d. bör t.ex. normalt kunna godtas. upprättarårligen förteckning överorganisationer till vilka utgivna gåvorkan anses avdragsgilla. Förteckningen blir inte formelltbindande vid taixeringen men avses börafrångås endast undantagsvis. Avdragsrätt för gåvor tillideella ändamål är något principiellt helt nytt i svensk skattelagstiftning. Med hänsyn härtillhar vi utformat våra förslag med en viss försiktighet.När systemet varit i kraft ocherfarenhet vunnits av den praktiska tillämpningenbör därför kretsen av organisationer somomfattas av systemet ses över.