prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — stöd som behövs för de ansvariga politiska övervägandensom ser som en nödvändig förutsättning för att skogspolitikenskall kunna tillämpas praktiskt av myndighetema. De synsätt som de sakkunniga använder i sinarekommendationer beaktar utpräglat de virkes-, sysselsättnings- ochhandelsekonomiska aspekterna och tar därför inte tillräcklig hänsyn ttllövriga samhällsintressen. En allsidigt avvägd skogspolitik kan uppnås om deövergripande huvuddragen i markresurspolitiken först dras upp med ledning avden fysiska riksplaneringen, varvid även natur- och miljökonsekvenserna ingår ibedömningen. Denna avvägning mellan olika samhällsintressen beträffandeskogens användning kan inte göras av myndigheterna utan måste beslutas avansvariga politiker till ledning för berörda myndigheter. -------- Den av ulredningen förordade skogspolitiken kankomma atl in nebära ökade och delvis okända risker för naturen och miljön och därmed ökade konflikter mellan skogsbruk och nalur- och miljövård. En huvud princip skall vara att den som utnyttjar en naturresurs även skall ha ansva ret för hänsynen till natur och miljö. Verket anser därför atl ansvarei och koslnadema för förebyggande av riskerna och uppslående olägenheier för andra samhällsintressen med ulredningens föreslagna skogspolitik skall bäras av skogsbruket. -------- Primärt måste skogspolitiken avse att tillvarataskogens produk tion av såväl virke som tjänsier av olika slag i en balanserad avvägning. Den virkesproduktion som därvid är möjlig och lämplig bör ligga till gmnd för industrins virkesanvändning och inte omvänt. 1 övrigi noterar verket som positivt utredningensdeklaration att lönsam-hetsprincipen inle längre helt bör dominera detsammanfattande målet Markanvåndnlngsfrågor.-- Utredningen har gjort bedömningenatl förutsättningarna för behandling av bl. a.naturvårdsfrågorna ändrats genom riksdagsbeslutet om ändringar i SVL ochNVL. Verket delar inte denna bedömning. -------- Jakten är en betydande areell näring som inlebeaktats av ulred ningen, men som har direkl samband med skogsbmkets skötselmetoder. Detta gäller även fisket- . uppfattning är att ett skogsbmk inuvarande omfatt ning bör kunna bedrivas på de flesta marker. Undantagen från denna hu vudregel kan begränsas till mera känsliga områden. naturvårdshänsynen, som tidigare beslutat om,skall ingå som Prop.1978/79:110 106 ett normalt led i skogsbmkel. Detta förutsätter attskogsbmket bedrivs med en ekologiskt gmndad målsättning, så attnaturvårdshänsynen endast skall kunna beröra en relativt liten del avskogsbmkets virkesproduktionsunderlag och av sysselsättningen. -------- Samhället måste avsätta de medel som blirnödvändiga för att bi behålla balansen mellan olika intressen. Självfallet kommer naturvården all kräva större resurser ju radikalare metoder skogsbmkel använder och ju siörre omfattning de får. 1.54 : Någon närmaresamhällsekonomisk analys av skogspolitikens mål och medel genomförs inte. Eftersom skogspolitiken enligt industriverkels uppfattning måsle gmndas på sådana överväganden, har tyngdpunkten i verkets yttrande lagts på samhällsekonomiska syn punkter på olika komponenter i skogspoliliken och på del ömsesidiga be roendeförhållande mellan skogsbrukel och skogsindustrin. Ur samhällsekonomisk synpunkt bordet i skogen bundnakapitalel förvallas så all högsta möjliga förräntning av kapitalet erhålles.Detta innebär all om delar av virkeskapitalet skulle ge högre långsiktigavkastning om det realiserades och investerades i andra näringsgrenar, bördetta ske, om inte samhällsekonomiska skäl lalar emot en sådan omplacering. Del bör uppmärksammas, att utredningen inte undersökt vadett ifråga sättande av nuvarande restriktioner för vad som betraktas som avverk ningsmogen skog skulle innebära. Avskaffas avverkningsreglering en vore del möjligt att anpassa åldern på den skog som avverkas efter rå dande och förväntade pris- och kostnadsrelationer, vilkel innebär alt nå gon "svacka" inte skulle behöva uppkomma även om avverk ningen skulle vara större än tillväxten. Enligt industriverkets uppfattning är del principielltfelaktigt att basera den framtida skogspolitiken på uppställda mål om enviss storiek (och i viss mån också en viss trädslagssammansättning) påvirkeskapitalet , och om maximal volymproduktion av virke medhänsyn Politikens mål måste varaatl vid eventuella skillnader mellan företags- ochsamhällsekonomiska kostnader och iniäkter påverka resursfördelningen så att denså långt möjligl blir samhällsekonomiskt optimal. ----- kan---- inle dela utredningensuppfattning atl osäkerheten om skogsbmkets långsiktigautvecklingsfbrutsättningar skulle vara ett argument för en hög volymproduktion av virke i syfte att nå hand lingsfrihet. En hög och långsiktig kapitalbindning måste självfallet alltid in nebära minskad - inte ökad - handlingsfrihet . ----- En planeringshorisont är enligtindustriverkets mening ----- Sannolikt skulle en mindre restriktiv skogspolitikleda till en viss krympning av skogsnäringen på lång sikt.Stmklurutvecklingen skulle emellertid med största sannolikhet ske betydligtlångsammare än om den nuvarande utbudsbegränsningen för skogsråvara består. Detsenare skulle enligt verkets uppfattning sannolikt leda till omfattandenedläggningar och betydande finansiella och sysselsäitningsmässiga problem denärmaste åren. 1.55----------------------------------------------------------- Riksantikvarieämbetet:Markanvändningsfrågor. morgondagens rationella skogsbmk bevarar inte längre denbestående skogsmarken intakt utan är i sig en exploatering som förutom direktain- 1978/79:110 107 grepp i markytan genom skogsmaskiner och markberedningockså omfattar förändringar av landskapet till följd av igenplanlering avtidigare öppen mark och ändrad sammansättning av skogsbestånden. Skogsbmkelmåsle härmed jämställas med övriga former av exploatering. ----- Ett bevarande av skogsmark med varieradvegetationssamman- sällning är vikligl för förslåelsen av den svenskakullurmiljöns uiveckling. Det är därför angeläget att vissa karakteristiskaavsnitt skyddas också landskapsmässigt. ----- Skogsmarkens stora belydelse som natur- ochkullurresurs måste Driftsformerna måste därför kunna varieras medhänsyn till förutsättningarna i olika områden för att skapa bätire anpassningtill kulturlandskapet och de kulturhistoriska lämningarna i deras miljö. 1.56 : Allmänt. Betänkandetär så illa underbyggt och förslaget lill skogsvårdslag så utformat lillnackdel för såväl naturvården som skogsbmket, att skogsutredningens förslaginte kan tjäna som underlag för beslut om landets skogspolitik. Jämfört medförslaget är nu gällande skogsvårdslag i det stora hela belydligt mer framsyntoch skyddande också för skogsbruket. 1 nu gällande skogsvårdslag kan vissa mindre ändringargöras för all förbättra vården av befintlig skogsmark, framför allt gällandeåierplantering och skötsel av ungskog. Arbelel på underlag för en långsiktigskogspolitik bör fortsätta. Därvid måste integreringen med övriga samhällsbehovvara en ledstjärna. som tillsattes 1978 (naturresurs- ochmiljö-utredningen), torde komma alt ge ett bättre underlag för en sådanpolitik. Del är ingen tvekan om all dess betänkande måste avvaklas, i synnerhetsom nuvarande skogsvårdslag med vissa mindre förändringar är fullt tillräckligför framåt. Också sambandet med markanvändningslag-sliflningen måsteutredas och planorganens inflytande över skogsmarkanvändningen regleras. -------- En framtida skogspolitik måste-- bygga på alt deli allt vä sentligt är nuvarande skogsmark och ingen annan mark som ska användas för skoesoroduktion.--- Markanvändningsfrågor.-- Vidare kommer energiproduktionenall ändras och del relaiiva värdel av vedbränsle kommer allöka, i synnerhei i tätare bebyggda landsbygdsområden. Ett ökat lövinslag kan dåvara försvariigl som det är lämpligt från marksynpunktEnergiskogsproduktion kan komma att bli en ekonomiskt och samhällsmässigtattraktiv markanvändningsform, som dock kan få mycket stora miljöeffekter. Frånolika samhällssynpunkter, inte minst naturvårdens och jordbmkets, kan det varalämpligt att i stället föratt ta myrmarks- och jordbmksarealer i anspråk försådan odling lägga om iraditionell skogsmark till sådan produktion och allulnyllja den spontana lövträdsväxten efter en slulavverkning lillenergiproduktion. -------- Skogen utgör en av de främsta källorna förmänniskors rekrea tion, som blir allt vikligare också från renl samhällsekonomisk synpunkt för att kompensera del högindustrialiserade samhällets påfrestande lev nadsförhållanden. Vidare producerar skogen bl. a. bär och svamp. Flera avskogens viltstammar kan utnyttjas genom jakt Skogen är en viktig regulator förvattenbalansen. Den är livsmiljö för en mängd växter och djur som bidrar tillekosystemens mångformighet och stabilitet och som represenlerar ett oersättligtgenetiskt kapital vars förvaltning vi människor är ansvariga för. Prop.1978/79:110 108 Ekologisk stabilitet kommer för övrigt alt gynna välfärdenockså med en snävare definition och den är oundgänglig för ell med säkerheilångsiktigt skogsbruk. Användningen av skogsmarken måste därför planeras utifrånsamhällets behov och en ekologisk gmndsyn, vilket omfattar långl mer än alt försöija skogsindustrin med råvara.- Inle bara för andra samhällssektorer utan för skogsbmketsjälvt är det av största vikt att oliku områden skyddas som naturreservat. Det behövs t.ex. ett större antal na:urskogs- och urskogsområden där den ekologiska successionen varit och fortsätter att vara så spontan som möjligt så alt den skogliga forskningen får referensmaierial. Vidare måste det finnas stora arealer med skog beslåendeav för orten eller regionen inhemska trädslag och trädformer, sannolikt föremålför blädning. kanske luckblädning eller mycket små hyggen med självsådd. Ulöver nämnda skyddsbehov--- och utöver skyddsbehoven förrör ligt friluftsliv, krävs också möjligheler alt bevara naturmiljöer som skydd för vissa arter och för hela ekosystem. De skyddsbehoven är synnerligen starka. ----- Kommunernas möjlighet att påverka skogsmarkensanvändning 1.57 : Riksmuseetsuppfattning av skogsulredningens arbete är atl del avgivna belänkandet alltförensidigt beaktar skogsindustrins behov för att kunna läggas till gmnd förskogspolitiska åtgärder. En kompletterande uiredning med beaktande av skogensövriga ut-nyttjandeformer och värden måste göras och konsekvenserna för miljöoch ekosystem av olika ingrepp måste undersökas och redovisas. vetenskapsakademiensmiljövårdskommitté: Förslagen i utredningens betänkande om ell etfeklivt skogsutnyttjandemåsle, särskilt då som de framläggs i alt. 2. betecknas som klartotillfredsställande från nalurvårdssynpunkl. Utredningens ensidiga satsning påett större virkes-uttag och dess åsidosättande av övriga intressens anspråk påutnyttjande av skogsmark gör atl betänkandets program i dess nuvarandeuiformning inle bör las som underlag för ell politiskt beslul. Programmet kaninle genomföras "ulan all konfliki uppslår med viktigabevarandeintressen". 1.59 : Enligt jägareförbundets mening bör betänkan '.el, innan de av utredningen framförda förslagenläggs till gmnd för lagstiftnings- eller andra åtgärder, i första handytterligare övervägas inom en expertgrupp representerande bl. a. ekologisk,botanisk och zoologisk expertis, vilken inte är särskilt väl företrädd varesig inom utredningen eller remissinstanserna. 1.60 :/l///«fV/(r. Enskogspolitik som säger sig vila på en "ekologisk grundsyn" måste rimligen i förstahand utgå från de natur-givna förutsättningarna och syfta lill ett skogsbmk ochen industriell verksamhet som långsiktigt bevarar naturresursen skog, inteendast som virkesproducent, utan också som ett levande ekosystem med dessflora och fauna, som ekologiskt stabiliserande system och som rekreationskälla. finner attutredningen i sitt arbele försummat utgångspunkten alt skogsmarken skautnyttjas från sam- Prop.1978/79:110 109 hållets synpunki på bäsia säll och starkt överbetonalindustrins önskemål på skogsutnyttjandet. Erforderliga medel för att avsätta omistliga reservatmåste ställas till förfogande. Nuvarande takt för säkerställande är alldelesför låg. ansluter sig till Naturvårdsverkels krav omell stopp för avverkning av urskogar och fjällskogar , så atl man hinnerutreda hur dessa skogar kan skyddas. förordar också alt en ädellövskogslag.motsvarande bokskogslagen, ska införas. 1.61-------------------------------------------------------------------- SverigesJordägarelbrbund: kan ej godtaga det angivna målet för skogspolitiken - en högvirkesavkastning. Skogspoliliken måsle integreras i de övergripande samhällspolitiska mål sättningarna. Det kan ej vara rimligt att samhällets mål beträffande skogs- bi uket ges en så inskränkt och ensidig syftning som att uppnå hög virkes produklion. 1.62--------------------------------------------- Miljövärnetför anser alt utredningen är så bristfällig att den omöjligt kan ligga till gmnd för ett skogspolitiskt beslut. Miljövärnet förordar en komplettering av utredningen. I huvudsak följande uppfattningar har deklarerats avremissinstanserna; I. Det avutredningen förordade produklionsprogrammet bör genomföras eller ålminsioneutgöra riktpunkt för skogsvården. Tveksamhet råder om dettaproduktionsprogram är praktiskt genomförbart eller om de miljöeffekterprogrammet har kan accepleras. Ett beslut innebärande förord för endera avde redovisade programmen bör inte fattas eller kan fattas först på gmndval avytterligare kunskaperom miljöeffekterna. 2.1 Lantbruksstyrelsen: Allmänt. Starka samhällsekonomiskaoch regio nalpoliliska motiv talar enligt styrelsens mening för en hög produktion i skogsbrukel och ulredningens altemativ 2 bör därför kunna läggas till gmnd för denna målsättning.-- Som en ytterligare fömlsättning ul över de av utredningen angivna måste enligt styrelsens uppfattning en radi kal förbättring av företags- och ägandeslmkturen ske inom stora delar av landet Beständsanläggning och beståndsvård. Lanlbmksslyrelsenvill betona atl de arealuppgifler som utredningen redovisar om nedlagd åker som be höver skogsodlas är osäker. Del är därför angeläget att utvecklingen pä della område noggrant följs av berörda myndigheter och atl skogspolitis ka jordpolitiska och regionalpolitiska åtgärder samordnas. 2.2 Styrelsen för : Allmänt.Styrelsen anser all utredningen till övervägande del gjort realistiska bedömningar av hur mycket virkesproduktionen kan höjas genom ökad satsning på produk tionshöjande åtgärder. Styrelsen tillstyrker därför en ambitionsnivå mol svarande utredningens alternativ 2. Slyrelsen vill emellerlid belöna att nuvarande kunskapsnivå är för låg för att delångsiktiga ekologiska verkningarna av vissa produktionshöjande ålgärder hellskall kunna över- Prop.1978/79:110 110 Detla gäller bl.a. odling av contortatall,upprepad gödsling av faslmarker samt dikning. En satsning i stor skala påsådana åtgärder måste därför förenas med en kraftigt ökad forskning, främstinriktad mot de ekologiska konsekvenserna. Slyrelsen anser alt utredningen borde ha redovisat fleraoch bälire analyserade alternativ, som klarare hade motiverat utredningensförslag. Utredningen har inte närmare analyserat sitt förslag medavseende på de ekonomiska konsekvenserna av olika ålgärder. Därmed har denockså riskerat att ambitionsnivån på vissa punkler blivit för högt ställd. Utredningens förslag bygger bl.a. på nuvarandekunskapsnivå när det gäller hur långl intensifieringen av skogsvårdsinsatser kan drivas utan att allvarliga miljöstömingar inträffar.- En viss försiktighet när det gäi ler de långsiktiga konsekvensema av produktionshöjande åtgärder är där för nödvändig---- . Dikning.-------- Styrelsen delar ulredningens uppfattningatt naturvårds verkets landsomfattande våtmarksinvenlering bör vara genomförd och ut värderad innan större dikningsföretag får genomföras. Dessulom bör re sultat från undersökningar rörande konsekvenser av skogs- och myrdikning avvaklas. 2.3 : Allmänt.- anser attskogsvårds arbetet bör bedrivas med ulredningens alternativ två som mål. Detta torde enligt styrelsens mening inle nås beiräffande alla åtgärder inom respeklive tidsperiod men bör ändå anses vägledande för skogsmarkens utnyttjande lill en långsiktig hög virkesproduktion. Beståndsanläggning och beståndsvård. När det gäller attöka plantantalet i skogsodlingarna kan lillgången på lämpligarbetskraft och lillgången på lämpligt plantmaterial regionall bli begränsande faktorer. ------ Genom en bättre skötsel av återväxtema med insatta hjälpplan teringar och lövslybekämpning i de unga ålerväxterna kan en förbättring av den framtida produktionen i den utsträckning som utredningen angivit ändå uppnås. Ett oeftergivligt krav för att uppnå detta resultat äremellertid alt effektiva medel för all hindra snytbaggens skadegörelse kantillämpas samt att lövslybekämpning med herbicider tillåts. Det kommer dämtöveratt krävas en belydande ökning av resurser framför allt i form av välutbildadarbetskraft men också av tekniska hjälpmedel. ----- Enligt mening kommer endast vissaområden i alt vara självförsörjande med tallfrö frånbefintliga plantager. Dessa planlagers produktion beräknas i huvudsak inlekunna tillgodogöras längre än . Nya plantager måste iväsentlig omfattning anläggas för alt trygga försörjningen. Om arbetet med förädling av skogsodlingsmaterial kanbedrivas i hög takt genom främst anläggande av erforderliga plantager ochproveniens-förflyttningar av gran, anser det vara fullt möjliglatt uppnå minsl den förädlingseffekl om som utredningen anger. ------ Skogsodling av jordbruksmark har under senare årsuccessivt minskat vilket inle bara är ett resultat av begränsandebidragsramar utan också beroende av andra skäl. bedömer dock attdet redovisade programmet är möjligt all genomföra vilkel bl. a innebär enmäng-dubbling av delta skogsodlingsarbete i norra delarna av landet. Den av utredningen genom utfördenkät Prop.1978/79:110 111 beräknade ökningen av röjningarna förutsätier en intensivsatsning på alla röjningsformer inklusive kemisk lövbekämpning. Användningen av kemiska lövbekämpningsmedel är enligtskogsstyrel sens uppfattning motiverad av flera skäl. Riskerna föi" såväl männi skor som miljö bedömer vara myckel små om föreskrifter na följs. ----- Även om del i och för sig vore önskvärt alt mankunde undvika kemiska medel i återväxtarbelei kan man uppenbariigen inleklara snyt-baggeproblemen tillfredsställande med markberedning och andraskogs-brtiksålgärder. Del är därför angelägel att en effektiv insekticid fåranvändas. De arbelsmedicinska undersökningar som gjorts beträffande DDT ochLindan ger inle anledning anta all dessa ämnen, om de omhänderhas på räll sätt.skulle medföra några skadliga effekter på människor. Inte heller för miljöntycks de åstadkomma några påtagliga skadliga effekter. Gödsling.----- vill tillstyrka programmetsom ett mål för gödslingsverksamhelen men uttrycka viss tveksamhet införmöjligheterna all nå urealen 450000 ha . Sannolikt kommerprogrammet alt ta längre lid att genomföra. ----- Beiräffande gödsling finns utföriiga anvisningar förhantering och spridning av handelsgödselmedel vid skogsgödsling. Såvittskogsstyrelsen på nuvarande kunskapsgmnd kan bedöma finns inga påtagliga riskerför negativa miljöförändringar om dessa anvisningar följs. Dikning.------- Den ökning av dikningen som utredningensförslag inne bär är i molsats till skogsmarkgödslingen framför aJlt beroende av intresset från storskogsbruket vars dikningsverksamhet under en lång följd av år i huvudsak varit inriktad på s. k. skyddsdikning. bedömer dock att det anförda programmet omdikning av I milj. ha sumpskog-- är möjlig att genomföra. -------- Med hänsyn till att myrmarkerna ulgör den endaskogsmarksre serv som har någon egenilig omfattning, anser att det bör vara av stort iniresse från samhällets sida alt det föreslagna programmet fullföljs. Överföringen av torvmark till produktiv skogsmark är viktig för att kompensera bortfallet av skogsmark för andra ändamål. Främmande irädstag.----- tillstyrkerförslaget och be dömer att en kontinuerlig import av frö i den omfattning som erfordras en ligt angiven odlingsplan bör kunna genornföras för norra delen av landet. Styrelsen anserdet dock som synnerligen angeläget alt utförda plantering ar med conlorlalall får en intensiv och systematisk uppföljning så att man därmed får ökad kunskap och kan vidtaga ålgärder i händelse av att oförutsedda eller okända kalamileter uppstår. 2.4 Ledamoten sig beträffande tillstyrkan lill utredningens förslag angåendeverksamheten med gödsling, kemisk lövbekämpning, användning av DDT samt dikningav myrmarker enligt produk-lionsalternaiiv 2. anför all ålgärdernavisserligen är i hög grad produktionsbefrämjande, men bör endast sättas in itakt med att försök och forskning bättre än nu klarlagt verkningama av dessaåtgärder. anser vidare att högsta möjliga insatser bör sättas in förutförande av röjning, gallring och plantering för att uppnå hög produklion ochökad sysselsättning. 2.5 : Variationernai arbetskraftseflerfrå- gan kommer alt reduceras enligt del andra alternativet.Det betydande in- Prop.1978/79:110 112 slag av skogsvårdsåtgärder som detla alternativ innebärkan också bedömas underlätta möjligheterna att upprätthålla sysselsättning ochservice i glesbygden. Från dessa utgångspunkter delar arbetsmarknadsstyrelsenutredningens uppfattning atl det andra alternativet bör förordas. Styrelsen anser dock att det hade varit värdefullt med en mera ingående analys av den framlida sysselsättningsutvecklingen.- 2.6 En ledamot avarbetsmarknadsstyrelsen (Stridsman) anför i reservation; Jag vill inle bilrädastyrelsens uppfattning att förorda del andra alternativet. Del förutsätter bl.a. atl DDT eller motsvarande medel och fenoxi-syror får användas som normalainslag i skogsdriften. Jag hyser dessulom tveksamhet till de föreslagnaprogrammen för skogsgödsling och dikning. Särskilt anlaganden om den ökademyrmarksdikningen förefaller vara op-limistiska. 2.7 : Allmäni.---- Det ärnaturligt för domänverkei all förorda produktionsalternaliv 2. Intensiteten i domänverkelsskogsvårds-arbete liksom för slorskogsbruket i övrigt ligger nära detlaaltemativ. På grund av vunna erfarenheler vågar verket också hävda, att detlaskogsproduktionsprogram är väl förenligt med andra intressens utnyttjande avskogsmarken och med en långsiktigt bevarad ekologisk balans. skall beaktas atl skogsvårdsprogram ochavverkningsuttag hänger direkt samman. För alt uppnå den långsikliga tillväxt- och förtåds- ökning, som anges i program 2 är det nödvändigt atl skörda den mogna skogen i den takt som också anges i program 2. Detta medför övergångsvis en viss sänkning av det totala virkesförrådel - något som alltså inte är lik tydigt med dålig skogsvård.- Särskild försiktighet anbefalles beträffande den storaskogsmarksarealen ovanför den s. k. skogsodlingsgränsen - uppdragen avdomänverket . På markerna ovanför skogsodlingsgränsengör verket inga slutavverkningar. Beslåndsvårdande gallring kan däremot förekomma.På mycket lång sikl kan forskning och försöksverksamhet möjligen skapa nyteknik för skogsbmk i dessa områden. Några stora ändringar avskogsodlingsgränsens läge kan verkei dock inte förutse för överskådlig tid. Beslåndsantåggning och beståndsvård. väsentligt ökad omfattning av stamkvistning tillstyrkes. Innan jordbmksmark användes för annat ändamål än jordbmkskall noga undersökas om det är ekonomiski möjligt atl genom sammanläggning,utamendering eller annan ålgärd behålla marken i någon form av jord-bmksdrift.Om della inte är möjligt bör vid överföring till skogsproduktion lämpliginblandning av löv övervägas av landskapsvårdsskäl. Möjligheten alt anläggaviltåker eller vilivatien skall prövas. En lämnad rapport frånskogsstyrelsen bekräftar, att doppning av plantor i DDT-lösning föreutsättning inle innebär risker för de som hanterar plantorna.