prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Del förhåller sig av naluriiga skäl så alt regisier som ingenhar något emot sällan blir ulsalla för allmänhelens begäran om registerutdrag.Medborgarräitsrörelsen kan inle finna annal än all skyldigheien all påenskilds begäran i regel högsl en gång om ärel leverera regisieruidrag ej ärnågoi oskäligl vederlag för förmånen all få daialagra personuppgifter ochavslyrker besiäml förslagei lill lillägg lill 10 i; daialagen. /Stochriksförsäkringsverkel är de två instanser som utföriigast diskuterarunderrättelseskyldjgheien. De instämmer i atl denna bör inskränkas och 1978/79:109 174 pekurpu oliku problem som kan uppkommu j sammanhanget RSVlur lill en början upp frågun om från vilken lidpunkt i ell regislerssuccessivu uppbyggnad underrällelseskyldighelen börjar gällu. Duluinspeklionenanser, all skäl föreligger all ta in uttryckliga föreskrifter härom i 10 ijdatalagen och unför bl. a. som exempel på lillämpningssvurigheiernu, uu enligtIbrurbetena till duiulagen avses ett regisier inrällul redun när insamling avuppgifter påbörjas, om uppgifternu skull beurbelas med hjälp uv ADB. RSV sombeklagar alt DALK inie kommenterar frågan understryker all den har sior betydelse.Enligt verkels uppfattning kan del inle anses all uppgifter ingår iskatieregister innan den lidpunki då uppgifterna införts i registrei. Delskulle medföra hell orimliga konsekvenser om exempelvis ännu ej infördadeklaraiionsuppgjfter skulle anses ingå i regisirel. Vidare kan enligi verkelsmening uppgifter, som j en uppbyggnadsfas lekniskl sett införts i regisirel mensom på grund av tekniska skäl ännu inte kan tas ut inle anses omfaltade avunderräiielsekravei i 10 ij datalagen. För RSV:s del är frågan omavgiftsbeläggning av vissa utdrag värd ell klurluggunde eftersom bevis omförhundsuiräknjng av skall är avgiftsbelagl enligt expedilionskungörelsen och10 §-uldragei delvis kan komma au fylla samma funklion. RSVdelar DALK:s åsikt atl någon generell utvidgning av underrällelseskyldigheleninte bör ske. RSVdelar vidare dalainspektionens uppfattning om svårigheterna vid tillämpningenav nuvarande föreskrifterom underrältelseskyldjghet Svårighelerna harenligtRSV:s uppfattning ökal på grund av den kraftiga utveckling som har skell ochsom sker på dalaleknikens område. Skatteadminislrationen kommer attförfoga över ADB-register, som är avsevärt större än de register som funniistidigare. Genom dessa storleksförändringar blir 10 tj-utdrag mera kompliceradeatl göra. RSVunderslryker vikten av del föreslagna lilläggei till 10 § dalalagen då delredan har visal sig vara förenal med avsevärda svårigheter au lillämpabesiämmelsen. Vadgäller de föreslagna skatteregistren anser RSV, att det är uppenbart all 10§-uidrag beiräffande vissa uppgifter i en del siiuaiioner måsle kunnaunderiåias utan att risk för otillböriigl inirång i regisirerads personligainlegritet uppkommer. Om t. ex. en regisirerad begär 10§-utdrag, skulle myndigheten enligt 10 ij i nuvarande lydelse vara ivungen allmeddela även samiliga framkomna laxerings- och debileringsuppgifter som hänförsig till det akluella taxeringsåret. kan av fiera skäl inle sägas fyllaen integriietsskyddande funklion. Dels skall den regisirerade avtaxeringsnämnden underrättas om taxeringsuppgifterna, där nämnden beslutar medavvikelse från hans deklaration. Dels kan taxerings- och debiteringsuppgifter iregistret, bl. a. vad gäller själva skalteuträkningen, komma att ändras underlaxeringsperioden och därför bli vilseledande för den regisirerande. Vidare flrvarje regisirerad uppgifter - i slulligt skick - i debetsedeln på slutlig skatti december månad under taxeringsåret Slulligen Prop.1978/79:109 175 registrerade besvärsrätl beträffande uppgifterna. RSVmenar all den enskildes iniresse, före den lidpunki då laxerings-längdenjusierais, flr lillgodoses genom vanliga kommunikaiiönsregler och all detiniresse 10 i; dalalagen skall skydda bör beakias lörsi efter denna lidpunki.Man borde kunnu reglera saken så all lOij-uidrag på beskali-njngens områdeav.ser eit vissi inkomslår och blir lillgängligl försl efter laxeringsåreisuigång. RSVunser ull klurläggunde molivululanden är nödvändigu belräffunde de berördufrågornu. Vadgäller 10 -utdrug tillägger RSV, att de praktiska svårigheterna lill stor delär avhängiga av den utformning och riickvidd som sekretessbestämmelserna vudgäller purt kan få belräffunde uppgifterna i skalleregistren. Nuvarandesekreless bör enligt RSV:s uppfattning, inom ramen för 2 kap. 2 §iryekfrihelsförordningen, kunna utvidgas lill att generellt gälluluxeringskoniroll. Taxeringskoniroll får, i vurje full underluxeringspe-rjoden, generellt unses pågå för vurje skultskyldig, vilkel RSV harpåpekal i remissyttrande över promemorian Handlingssekreless och lystnadspliktMed en sekreiessbeslämmelse av anlyll slag skulle 10 S-uldrag belräflandepågående års laxering inie behöva göras förrän efter laxeringsperJodens uigång.En sådan ordning, som inle kan anses medföra någon egentlig begränsning avenskild persons möjlighet all bevuka sill iniegrileisskydd, skulle avsevärtminsku de pruklisku svårigheiernu ull iukiiu reglernu i sekreiesslugen isumbund med skulleudminislruiJonens urbeie med 10 ij-uidrug. Vidure skullednlulugens reglering uv underrällelseskyldighelen därmed inie kommu i direklkonfiikt med den i sekreiesslugsliftningen nödvändigu regeln om unduniug frånpurlsinsyn i frågu om malerial som är eller uvses bli föremål för kontroll. Riksförsäkringsverkelför ell loggregisier över all lerminalirafik, j vilkel vurie iransuktionantecknas i kronologisk ordning med uppgift om det behörighetskort som unvändsvid lilHullet om den person som trunsuk-lionen uvser och om irunsukiionensinnehåll. Verkei hur fåll ell fåiul frumsiällningur om uppgifier urloggregislret I ett pur full, där de sökunde precjserui ett fålul dugar deönskat uppgifter för, har uppgifter lämnals med slöd av offentlighetsprincipen.För att ta fram önskade uppgifter krävdes emellerlid vissa modifieringar iprogrammen. Kostnaderna för programmering och maskinljd m. m. uppgick lill merän . Efteratl ha anfört ett exempel på hur en person vid ire lillfällen har begärt fåvissu uppgifter och hur dessu ärenden hundludes nv verkei och duluinspeklionenfortsätter verkei: DALKhur nämnt loggregisier i sumband med alt man-på sid. 221 och 328 - lalar omsvårigheler ull lillämpa 10 i; datalagen. DALK hur emellerlid inte klart utsagtall sådana regisier bör undanlas från underrättelseplikt Omriksförsäkringsverkels loggregisier skulle anses som personregisier idalalagens mening och undanlag inte görs från underrällelseskyldighelen 1978/79:109 176 enljgl10 ij dalalagen skulle delta innebära väsenlliga påfrestningar på daladriftenoch mycket stora kostnader för riksförsiikringsverkct En kalkyl har gjorls somvisar den beräknade kosinaden föratt ta fram uppgift om varje förändring jloggregislret rörande en person registret har förts. Kalkylen visarall del skulle hu kosiui cu ull tu fram önskade uppgifterrörunde en perst)n. Vid frumlugning av uppgifter för fieru personer ökus iprincip kostnuden med per person upp lill en muximikosinad av irunt tal ell par miljoner. Då måsle nämligen undru sorleringur ochselekierjngur ske. Ytterligure en kalkyl hur gjorls för all klurlägga kostnudenom mun då underrättelser enligt 10 ij datalagen framställsockså skulle tu frum uppgifier ur loggregislret för vurje sökunde. 1 dellu fulllörulsutis uu ett särskili system ulvecklus lör ändumålet Kulkylen visur aninitialkostnaden skulle bli ca . Därefter skulleden löpandekosinaden fördel första året bli ca . För varje ytterligareår som loggen lagras skulle därefter lillkommu . åretskulle således den löpande kostnaden bli ca 1,66 miljoner, tredje årei 1,99miljoner osv. Men del är inie bara kosinaden som ulgör problem i sammanhangetEn sådan rutin kräver så stor kapacilel alt den kommer ull kräva ytterligareuiruslning. Delnämnda problemet gäller även andra informationsmängder som liksom loggen,egenlligen endast utgör mellanled i daiabearbelningen. Del förs journaler överdaiabearbeiningar för au man i efterhand skall kunna klarlägga hur en körninghar gåll lill etc., del förs back-up-regisier m. m. Skulle del krävas ailunderrättelser lämnas även ur sådana informationsmängder torde myckel sioraproblem uppkomma för de fiesta daiacenira-ler. Verkeinämner ytterligare en kalegori regisier i sammanhanget Ofta las, liksom vidriksförsäkringsverkel, en kopia av databaser . Man behöveribland kunna gå tillbaka och se hur regislerbilden såg ul lidigare. Regisirenbehövs också för statistiska bearbetningar. Verket frågar "sig om del ärrimligt all underrättelse enligt 10 ij datalagen skall lämnus både från basen -som speglar del akluella läget - och från de oliku årsregisircn. skulleinnebära all en sökande skulle kunna få ell anial uldrag med skillnader iinformalionen på grund av förändringar som skell under lidens gång. sådaniförfarande lorde endasl vura ägnal all förvirra begreppen för den regisirerade.Del är önskvärl all problemel beakias och all rikilinjer ges i förarbeten lilleventuell lagändring. Riksförsäkringsverkel anser därför all beslämmelse börinföras i datalagen som klart undantar mellanlagring av uppgifter eller annanundanlagrJng av uppgifter som endasl har till syfte au öku säkerheten ochmöjlighelerna all rekonstruera olika register. AlternaiJvi kan della lösasgenom alt dalainspeklionen ges möjligheten att undanta sådana uppgifier frånskyldigheten enligt 10 § dalalagen. Också slalislikregisler nämns av DALKbland sådana regisier där 10 ij dalalagen är svår all lillämpa. Även inom dellaområde lorde finnas skäl till undanlag särskilt då del gäller regisier medmyckel kort varaktighet 1likhet med RSV tur nkslorsäkringsverkei slulligen upp frugun om när en regisierskall anses så färdigi ull 10 i; dalulugen skull lillumpus. Ofta läggs regisierupp med hjälp av historisk informulion. 1978/79:109 177 bristeri sådun informulion och del lur oftu lång lid uti rätiuiill informutionen. Alllämnu underrättelse under dennu rälielseperiod lorde vuru mer lill förtret unlill nytta för den enskilde. Det borde därför klurl ulsiigas all underrättelsebehöver lämnas försl när registret är korrekt enligt de konlroller, som kunullöras, och när aktuellt syslem är uiieslul. Också bankinspektionen ochsamhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid Siockholms universilel tar upp behovav undantag från underrällelseskyldighelen. Enligi bankinspeklionensuppfattning är hos banker och andra förelag under inspeklionens lillsynförhållandena ofta sådana att den ifrågavarande underrättelseplikten bör kunnaunderiåias. I många fall tillämpas på grund av gällande bestämmelser eller vadeljest befunnits erforderiigt eller lämpligt en ordning som innebär atlregistrerad med viss periodicitet automatiskt flr uldrag ur fört register.Exempelvis lämnas saidobesked med jämna mellanmm eller eljesl uldrag urbokföring/register vid förändringar i della. Därmed kan lillgodoses även desyften som bär upp bestämmelsen i 10 ij första siycket, nämligen atl denregistrerade av integrileisskäl skall fl veia vad som finns regislreral omhonom. Ändå har förekommii atl registerutdrag begärts i sådan omfattning,uppenbarligen av andra skäl än integrileisskäl, all driflstekniska olägenheteruppstått därav. Enligt inspektionens uppfattning kan det vara befogat allavgiftsbelägga sådana särskilda regisieruidrag. Med andra ord bör kriieriernaför underiåtelse enligt fjärde slyckel också kunna uigöra sådana särskilda skälsom enligt andra stycket kan motivera all avgift om särskilt uldrag begäres. vid Siockholms universilel karaklä-riserar daiainspekiionenslillämpning av principen all alla undersökningar skall göras på de undersökiasvillkor som ell allvarligl censurhot I många fall har dalainspeklionen kräviall de regislrerades samlycke inhämias. Dalainspeklionen har i prakiiken gettdem som registrerats för brott som är så allvarliga atl de införts islraffregistret räll all förhindra kriminologisk forskning med användning avdatamaskin. Regisierlbrskning om varje lyp av skambelagda handlingar bliromöjlig med denna lillämpning av dalalagen. Regisierundersökningarav kriminella, av abortsökande, av socialhjälpslagare, av alkoholisler, avnarkomaner m. fi. kan ulföras så an de undersöktas integritet skyddasfullständigt genom alt inie ens forskaren behöver känna lill deras idenlilel.Men en underrättelse utsänd lill vederbörande om au han/ hon ingår i enundersökning av personer i kriminalregistrel kan av misslag öppnas av anhörigaoch ledu lill verkligu trugedier. Ingen seriös forskure vill -även omduluinspeklionen lydligen lillsiyrker sådani - la en sådan utsändning på sillansvar. Påmoisvurunde sätt kun en utsänd underrättelse un en person uliugils till enundersökning därför ull hon fåll eller sökl ubort vuru en direkl lära förpersonens inlegritet Detsamma gäller givelvis om man underrällas om all manmediagits i ell slickprov beslående av barn lill personer som varil 1978/79:109 178 iniagna på ungdomsfängelse eller i eu slickprov beslåendeuv burn som fölls sedun moderns begärun om legul ubort uvslugils. I lär inneburunderrättelsen uppenburligen ock.så röjunde uv uppgift som bort hållas hemligför andra än den uppgiften avser. Regeln all den regisirerade skallunderrällas, innan registeruppgift får användas, leder då till atlundersökningar av här exemplifierat slag inle kan göras eller lär görus utandator. Diirför upphör nu i fiera fall sådan forskning. Mer allmänna kommentarer lill DALK:s resonemang kommerfrån dalainspeklionen, UHA, SPN, byråkraiiutivdningen, kommun och lokalaskaliemyndigheien 1 . Daialnsjiekilonen anför atl dispens frånunderrällelseskyldighelen endasl bör komma i fråga i undaniagsläll när underrättelseskyldjgheienkun undvuras ulan risk för inirång j regisireruds personligu iniegrjlet Troisdellu kun giveivis en meddelud dispens alliid förunledu negulivu reuklioner.Dulainspeklionen frumhåller därför uu JK hur besvärsräll även i frågu om beslulom sådan dispens. JK skall därvid lillvaraiu ullmännu inlressen, jnneläliandefrämsi de regislrerades iniresse av iniegrileisskydd. JK kommer därför all fåunderrättelse om beslul av dalainspeklionen om dispens frånunderrällelseskyldighelen för del fall inspekiionen ges befogenhei all meddelasådan dispens. Datainspektionen som i och för sig finner det självklartatt besked enligt 10 § dalalagen skall innehålla uppgift om vilket registerutdraget avser och besked om hur man flr kontakt med den registeransvarige,understöder DäLK:s förslag om atlregisterutdrag som lämnas enligi 10 § dalalagen skall förses med adress ochtelefonnummer m. m. lill den regisieransvarige. Detla skulle i någon mån kunnaunderlätta för den registrerade atl fl lill stånd rättelse eller kompletteringav registret Inspektionen delar DALK:s uppfattning alt datainspektionen börföransialia om all åtgärder vidlas så all utdragen komplelterus med angivnauppgifier. Frågan om räll för den, som inte är registrerad i visst regisier,all på begäran 11 besked härom har inle lagits upp av DALK, men bör rimligenlösas i posiliv riklning. Av ordalagen i 10 ij datalagen kan delta docknäppeligen utläsas, varför en jusiering av lagtexten bör göras i detta syfte. UHÅ framhåller alt antalet uldrag som enskilda begärt urmyndighelens regisier med stöd av 10 § daialagen under 1977-78 endasl haruppgått lill ett 20-tal. Del synes därför inte inom högskoleseklorn finnasnågot behov av en utökad underrättelseskyldighet Däremot kan och bör givetvisden generella informationen lill de regisirerade förbättras i fiera avseenden. SPN anser att om regisirerad anmäler all uppgift ärfelakiig skall underrättelse erhållas ulan anmodan så snart den felaktigauppgiften rällals. Byråkrailuiredningen anser all seil ur den enskildessynvinkel är underrällelseskyldighelen om innehållei i olika regisier ell avde mest värdefulla inslagen i datalagen. Bestämmelsen i 10 ij datalagen ger denenskilde en Prop.1978/79:109 179 möjlighettill insyn i och därigenom ell vissl infiytande över innehållei i registren.Det kan dessulom betraktas som ell intrång i iniegrilelen all inle vela ellerkunna få vela om man förekommer i vissa register. För au bestämmelsen skallvuru verkningsfull krävs utt den enskilde inlbrmerus om hun hur räu ullbegära registerutdrag och hur han skall göra för att få registeruppgifternasumt om vilku register som finns. En förkluring lill utt antalet förfrågningarom uldrag har vurit lågt kun enligt utredningen vuru dåligu kunskuper ommöjligheterna alt få sådana underrättelser och om vilka regisier som finns.Även om kunskaperna om dessa frågor skulle vara tillfredsställande finns del enrad praktiska problem. Del kan innebäru ett ganska omfattande arbete och medförportokostnader alt kontakta alla länkbara regisieransvariga. Dessutom krävs etteget inilialiv från den enskildes sida. Ulredningen uttalar vidare: Ennyckelfråga är om de regisieransvariga skall åläggas alt med jämna mellanrumlämna registeruppgifter till dem som förekommer j regisiren. Byråkratiutredningenhar förståelse för de skäl DALK anfön mot au ålägga alla registeransvariga allsjälvmani sända ul uppgifier lill samiliga som förekommer i regisiren. Manborde emellertid överväga atl ålägga innehavare av vissa register denskyldigheten. Detta skulle innebära en väsenilig förstärkning aviniegriieisskyddei för den enskilde. Delkan också finnas anledning atl överväga möjlighelerna att skapa ett system somgör det möjligl för den enskilde atl enbarl vända sig till en instans föratt flalla de uppgifter som han är intresserad av. Om man underiättade för denenskilde på denna punkl skulle man bättre nå syftei med bestämmelsen i 10 §datalagen. Byråkratiutredningenanser sammanfattningsvis att informationen till allmänheten om befinUiga daiaregisierbör förbättras och atl lillvägagångs-säliel för al.l få uppgifter ur regisierbör göras så enkelt som möjligl. På detta sätt skulle 10 ij datalagen få enbättre effekt. Malmökommun konstaterar att vid underrättelse till registrerad sker ofta sammanställninghos förelag eller myndighet ur samtliga förda register, vilket ger handhavandepersonal en totalbild av den regislrerades dala. Sådan sammanslällning sker hosMalmö kommun dels av konlrollskäl dels av ekonomiska skäl (portobesparing). Denprakliska lillämpningen av dalalagen ger således ell resullai, som dalalagenavser all förhindra. Förhållandel syns ej vara uppmärksammar i datalagen elleri datainspektionens anvisningar. 15Datainspektionens tillsynsverksamhet och behovet av en särskilddataombudsman Ellrelalivi litet antal inslanser kommenterar DALK:s synpunkier på dessa frågor.Med undantag för fyra föreningar (se vidare nedan) delar de som uttalar sig förDALK:s uppfattning atl det f n. inte finns skäl alt inrätta en särskild dalaombudsman.Ulan all besläml la siällning till frågan tycks också 1978/79:109 180 JKha en viss sympati lor en konsirukiion med ell frislående organ. Delsammanhänger med de problem JK har mött i samband med sina funktioner enligtdulalagen. JK anför följande: Datalagentillkom före min utnämning lill JK. Jag har därför inle lidigare haft tillfälleall uttala min uppfattning om den valda konsirukiionen med JK som en form av"ombudsman" eller allmänt ombud i dalalagens lillslåndsärenden medsärskild uppgift ali lillvarala privailjvsinlressena. Närjag nu har tillfälleall uttala mig kanjag dessutom göra del med ca fyra års erfarenheter sombakgrund. Till JK har sedan datalagen trädde i kraft inkommit 7 550ärenden enligt datalagen. 1 praktiken rör det sig om lika många beslul avdatainspektionen. överlämnar inspekiionen inlebeslul i ärenden som handlagts enligt del s. k. förenklade förfarandet - Hos JKförs ingen slaiistik över antalet ärenden i vilka JK anförl besvär. Jag saknuremellertid anledning betvivla riktigheten i DALK:s uppgift ull del rörsigomell20-lal full. - Antulet full därenskildu personer, loreningure. d. väntsig lill JK med en begärun om all JK skall anföru besvär mol duiuinspekiionensbeslul är myckel begränsul, iroligen mindre än fem. Konstruktionenmed JK som eu ullmänt ombud för att bevaka allmänhelens - i belydelsen menigemans - iniresse kan enligi min mening ifrågasällas. Jag vill göra del av fieraolika skäl. Ettskäl är av mer principiell nalur. JK är regeringens juridiske rådgivare ochsiaiens ombudsman. Delta bör ställas samman med del faktum att fiertaletkänsliga personregister är statliga regisier. Det kan därför mycket väl händaattjag i en egenskap har att anlägga synpunkter på huruvida ett regisier börinrälias eller vad det bör innehålla varpå jag i en annan egenskap har allgranska ell beslul av datainspektionen i samma ämne. Situationen behöveremellertid inle vara så tillspetsad. En statlig myndighei, som för ell personregisier,kan vara iveksam i en juridisk fråga med anknyining lill dalalagen och begäraråd av JK. Jag ser del som en vikiig uppgift för JK all ulöva sådan rådgivningpå myndigheiernas begäran. Samma fråga kan emellerlid därefier komma upp i ellärende från dalainspeklionen. Delsäger sig självi atl min ställning i ärenden av berörl slag inle kan varaproblemfri. Även om anialei fall där dubbelsläliningen lydligl framträdermåste bli begränsal -jag har upplevt bara två fall - är liigei inletillfredsställande från principiell synpunki. Enda utvägen all komma lill rättamed problemel är enligt min mening all lägga uppgiften på ett organ som inte -i likhet med JK - också har uppgiften alt vara regeringens juridiske rådgivareoch ombudsman. Innanjag lämnar principfrågan vill jag gärna betona önskvärdheten av att JK i ökadutsträckning tilläggs uppgifien atl bevaka vad som kan kallas"allmäniniressen", dvs. samhällets eller det allmännas iniresse, isynnerhei vid s. k. posiliva beslul av myndigheler, t ex. i lillslåndsärenden.Detla iniresse är emellerlid någoi annat än det iniresse - allmänhetensintresse -.som JK har atl företräda enligt 25 § datalagen. Allmänhelensintresse kan myckel väl slrida mol del allmännas iniresse. Personligenhade jag räknat med atl vid sin genomgång av JK:s uppgifter somen självklar uppgift skulle ta upp även den problematik jag 1978/79:109 181 Eftersom detla inle skell anserjag ull frågan bör lus upp underden fortsulla beredningen av DALK;s förslag. Ellannal skäl all ifrågusuttu lämpligheten av den rådande ordningen är övervägandeprakliskl. Vissa molionärer som ullalui sig för en dalaombudsman har bl. a.framhållil all det har är fråga om ett så specielll och svårbearbelat områdeatt del bör skötas av personer med särskild kompetens för saken (DALK s. Jagär benägen att insiämma i deltu uiiulunde. Aii läsa daluinspektionens besluloch bilda sig en uppfattning i inlegriieisfrågan kräver inle bara juridiska kunskaperuian också kunskaper om ADB-ieknik. Det är myckel läll alt "bli förd bakomljuset". Detla innebär ingen krilik mot inspeklionens sätl all avfuiiu sinubeslut. Mun bör hell enkelt vuru gunsku bevundrud i frågor som rör ADB-ieknikoch säll ull utnytlju lugrui muieriul Rjr ull kunnu genomskådu innebörden uV lillslåndsbeslulenoch därvid fogude villkor m. m. Förmin egen del bedömde jug del så ull jug när duiulagen irädde i kraft möjligen vur- på grund uv min lidigure verksumhei, bl. u. som mångårig ordförande i sumarbeisorganeiför ADB inom rättsväsendet - kompetent att fullgöra den granskning datalagenförutsätter all JK skall utföra. Sedan jag i övrigt skiljls från alli arbelemed ADB-frågor och tiden gåll harjag blivit alltmer medveten om bristerna i minegen förmåga atl "hänga med" i utvecklingen. Delsamma gäller minamedarbetare. Innebördenav del anförda är att om JK skall behålla sina uppgifter enligt datalagenbör olika ansträngningar göras för atl hålla JK och hans personal mednödvändiga kunskaper på området. Detta kan ske genom deltagande i kurser,symposier, internationella konferenser elc. En förutsättning för atl ell sådaniprogram skall kunna genomföras är atl nödvändiga medel ställs till förfogande.