prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Storleken av nuvarande lokaliseringsbidrag/avskrivningslånanges som en högsia andel av stödunderlaget i form av kostnadema för godkändainvesleringar. Vidare anges i beslämmelserna all det sammanlagda stödet inlefSr vara siörre än vad som behövs för atl den verksamhei som stödet riklastill skall komma till stånd. Därvid skall hänsyn las till sådana faktorer sominvesteringarnas omfattning och inriktning, företagets egna resurser ochfinansieringsmöjligheter i övrigt samt inte minsl angelägenheten frånsamhällssynpunkt av att investeringen kommer till stånd på viss plats. Efter hand har praxis utvecklats så atl en differentieringav stödet sker efter företagets lokaliseringsort. Vidare härden planeradesysselsättningsökningen fåll allt större betydelse när stödets storlekbestäms. Subvention i form av sammanlagt värde av lokaliseringsbidrag,avskrivningslån och räntebefrielse på lokaliseringslån per nytt arbetstillfälleberäknas i varje stödärende. Enligt praxis krävs särskilda skäl för allsubventionen per nytt arbetstillfälle skall överstiga det riktvärde somlokaliseringsmyndigheten har beräknat för resp. stödområde. anser att de nuvarandebeslämmelserna och den praxis som har utvecklats har visat sig lämplig för attbestämma storleken av stödel vid investeringar och förordar atl i huvudsaksamma regler bör gälla för de nya avskrivningslånen. Kommittén anser dock allen preci- Prop.1978/79:112 94 sering bör göras, så att högsta möjliga slöd i resp,stödområde anges i reglema för stödel. Liksom f n. bör storleken av stödetanges i form av en högsia andel av investeringskostnadema. Inom denna ram fårbeslutande myndighet efter prövning i varje enskilt fall bestämma storleken avstödet. Kommitténs förslag stöds av ett flertal remissinstanser.Några länsstyrelser och utvecklingsfonder kritiserar dock den praxis sominnebär att subvention per nytt arbetstillfälle beräknas i varje stödärende.Enligt dessa remissinstanser innebär meloden en risk att beslutande myndigheteröverbetonar betydelsen av en kortsiktig direkt sysselsättningseffekt, medandet i många fall är av lika stort samhällsintresse att bevarasysselsättningstillfällen som att skapa nya. För egen del anserjag att nuvarande regler och praxis föralt bestämma stödels storlek i huvudsak bör behållas. anserjagall slödel bör differentieras mellan de olika stödområdena och all klara reglerom högsta möjliga stöd bör anges för resp. område. Del får sedan ankomma påbeslulsmyndigheten all i varje enskilt fall besiämma storleken av stödet.Hänsyn kan då tas lill sådana faktorer som investeringarnas storlek ochinriktning, subventionen per nyll arbetstillfälle saml lill hur angelägel delär från samhällssynpunkt atl de genomförs. Liksom f. n. bör del sammanlagdastödet inte vara större än vad som behövs för atl projektet skall komma tillstånd. Jag vill också beröra frågan om företagets egna resurseroch övriga finansieringsmöjligheter, som skall påverka möjlighelen lill stöd.Enligt min mening är det en styrka för regionalpolitiken omsysselsättningsskapande projekt genomförs av lönsamma och finansiellt siarkaföretag. Sådana företag bör därför inte undantas från möjlighetema attgenomföra regionalpolitiskt angelägna investeringar med stöd avavskrivningslån. Avskrivningslån bör sålunda kunna lämnas även till företagmed goda finansiella resurser om detta är en föruisättning för att en angelägeninvestering skall genomföras. Jag delar den bedömning som några remissinsianser gör atldel i många fall är av lika stort samhällsintresse all bevarasysselsättningstillfällen som atl skapa nya. Mot denna bakgrund villjag någotnännare behandla frågan om avskrivningslån vid investeringar som inte ledertill ökad sysselsättning. Kraven på lönsamhet för atl stöd skall ges innebärall stödföretagen normalt skall kunna genomföra ersättningsinvesteringar ulansärskilt statligt stöd. Vid sådana investeringar och vid andra lyperavrationaliseringsinvesteringar bör liksom f. n. stöd lämnas endast iundantagsfall. En annan typ av investeringar ulan sysselsättningsökning iförelagel är sådana som innebär att en väsentlig omläggning sker avverksamheten. Altemativet är då ofta nedläggning helt eller delvis av dentidigare verksamheten. 1 sådana fall bör investeringen kunna jämställas med enutbyggnadsinveslering när det gäller möjligheter till avskrivningslån. Vad jagnu har anfört bör i tilllämpliga delar gälla också för lokaliseringslån. 1978/79:112 95 Jag förordar i likhet med kommittén följande övre gränserför avskrivningslån i de olika stödområdena, 1 övrigi stödområde I högst 10%av godkända byggnads- och maskinanskaffningskostnader. 1 övrigt stödområde 2högsl av godkända byggnadskostnader och högst W% av godkändamaskinanskaffningskostnader. 1 allmänt stödområde 3 och 4 högsl av godkändabyggnadskostnader och högst av godkända maskinanskaffningskostnader. 1inre stödområde 5 högst av godkända byggnadskostnader och högst avgodkända maskinanskaffningskosinader. 1 inre stödområde 6 högst avgodkända byggnadskostnader och högst av godkända maskinanskaffningskostnader.Det bör också finnas en möjlighet att i undantagsfall besluta om högre stöd.Siödet bör dock i inget fall överstiga vad jag angav som övre gräns förinre stödområde 6. Beslul om förhöjt stöd bör fattas av regeringen. Slödunderlag m. m. F. n. kan lokaliseringslån lämnas för ny-, till- ellerombyggnad av lokal eller annan anläggning som är nödvändig för verksamheten.Lokaliseringslån kan lämnas också för förvärv av fabriksbyggnad eller annanbyggnad av motsvarande slag som är avsedd för verksamheien samt för anskaffningav maskiner, arbetsredskap och verktyg med beräknad användningstid av mer . ser denna låneform som ettmedel atl lösa lokaliseringsföretagens behov av kapitalförsörjning i stort ochinte enbart som en metod att stödja investeringar i byggnader och maskiner. Kommitténföreslår därför alt lokaliseringslån skall kunna lämnas för sysselsättningsskapandeoch i vissa fall sysselsätlningsbevarande projekt, oavsett om de innebärinvesteringar i anläggningstillgångar, marknadsföring, produktutveckling ellerandra liknande åtgärder. Det avgörande vid bedömningen bör enligt kommitténvara om projektet ger varaktig sysselsättning och om lånet behövs för alt geföretaget en totalt sett lämplig finansiering. Förslaget får starkt stöd av de flesta remissinstanserna.Särskilt framhålls värdet av att på detta sätt kunna finansieramarknadsföringsinsatser. Även jag anser atl stödformen lokaliseringslän bör kunnaanvändas med del vidare syftet att bidra lill att ge företag som nyetablerar,bygger ut eller strukturerar om verksamheten en totalt selt lämpligfinansiering. Många från regionalpolitisk synpunkt viktiga företag har svårtatt finna finansieringsformer med tillräckligt högt risktagande.Lokaliseringslånen bör kunna fylla en sådan funklion inle bara vid projekt sommedför investeringar i byggnader och maskiner. 1 framtiden lorde det bli alltvanligare att andra kostnadsposter än fysiska investeringar blir betydande iutbyggnads- och omstruktureringsprojekl. Jag förordar således attlokaliseringslån skall Prop.1978/79:112 96 kunna lämnas för anskaffning av anläggnings- elleromsättningstillgångar eller för att främja verksamhetens utveckling på annalsätt. Detla innebär givetvis inte alt lokaliseringslån kan lämnas för att täckaförluster eller för liknande ändamål. Lokaliseringslån skall enligt nuvarande regler genomregelbunden avbetalning betalas åler , dock högsl efterulbelalningen. Om särskilda skäl finns får låntagaren medges längreamorteringstid, dock högst . Den genomsnittliga lånetiden för beviljadelokaliseringslån är . Regeringen fastställer räntan pålokaliseringslånen. Samtliga lokaliseringslån löper med samma ränta. F. n.uppgår räntan till det officiella diskontot ökat . Omsärskilda skäl finns kan f. n. ränlefrihel beviljas för högsl . Vidarekan amorteringsanslånd under högsl medges. Som allmän förutsättning föralt lån skall beviljas gäller, liksom för avskrivningslån, atl verksamheienskall bedömas få tillfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättningför de anslällda. Sysselsättningsulredningen anser att kravel på särskildaskäl för längre lånetid än bör slopas. I stället bör stor hänsyn tastill låneobjektets ekonomiska livslängd och liknande förhållanden när lånetidenbestäms, så all t.ex. lån för finansiering av rörelsekapital betalas åter undermycket . medan däremot lån till byggnadsinvesteringar kan motivera enlång lånelid. Vidare anser kommittén atl systemet med räntebefrielse pålokaliseringslån bör slopas. För att minska likviditetspåfrestningarna i inledningsskedetav nystartad eller utvidgad verksamhei föreslår kommittén all i stället anståndmed såväl räntebetalning som amortering får medges under högst . Underanståndsliden ackumuleras räntebeloppel och läggs till kapitalskulden för attsedan amorteras i samma takt som lånet i övrigt. Övriga regler förlokaliseringslån bör enligt kommittén vara oförändrade. Kommitténs förslag får stöd av de flestaremissinstanserna. Statsföretag framhåller dock atl sysiemel med anstånd medränlebelalningjämföri med nuvarande möjligheler till räntebefrielse innebärökade resultatmässiga påfrestningar . Jag är medveten om att sysselsättningsutredningens förslagalt slopa sysiemel med räntebefrielse på lokaliseringslån innebär ökadekostnader för företagen. Detta kompenseras dock av de ökade möjlighetema lillavskrivningslån och sysselsättingsstöd som införs. Jag delar sålunda kommitténsuppfattning atl en förenkling av slödgivningen bör ske så atl ingen direktsubvention ges i samband med lokaliseringslån. En sådan ordningar enligt minmening en föruisättning för att den vidgning av stödunderlaget förlokaliseringslån somjag förordade skall kunna genomföras. Även i fråga omlånelider och övriga låneregler instämmer jag i kommitténs bedömning. Denlängsta låneliden bör liksom vara . Jag förordar sålunda atl kommitténsförslag lill regler för lokaliseringslån genomförs. 1978/79:112 97 F. n. lämnas lokaliseringslån med så stort belopp att dettillsammans med eventuellt lokaliseringsbidrag/avskrivningslån uppgår tillhögst två tredjedelar av stödunderlaget. Om det finns särskilda skäl kan dennagräns överskridas. Varken sysselsättningsulredningen eller remissinstansemahar föreslagil några förändringar av principema för all besiämmalokaliseringslånens storlek. Kommittén har dock föreslagit en mindre justeringså att den övre gränsen sätts till av stödunderlagel i stället för som nutvå tredjedelar. Jagförordar alt lokaliseringslån lämnas med så stort belopp att det tillsammansmed eventuellt avskrivningslån uppgår lill högsl av del godkändastödunderlagel. Regeringen bör liksom f n. ha möjlighel att i undantagsfallöverskrida detta belopp. Vidare villjag framhålla följande. Praxis harutvecklats så alt lån och lokaliseringsbidrag/avskrivningslån i de flesta falllämnas med två tredjedelar av stödunderlagel, dvs. med maximalt belopp. och flera remissinstanser har påpekat kan utökningen avstödunderlagel medföra kontrollproblem och svårigheler all avgränsa ochberäkna stödunderiaget. En anledning lill att lokaliseringslån f n. lämnasendast för byggnads- och maskininvesleringar är alt del statliga stödet ansesskapa förutsättningar för en bankmässig finansiering av övriga kreditbehov,efiersom säkerhetsutrymme i regel skapas genom investeringama. Del fömisättsockså att den lolala kredilprövningen av ett projekt sker i ett sammanhang ochi samråd mellan företagaren, dennes bankförbindelse och lokaliseringsorganen.Ulvidgning av stödunderlagel för lokaliseringslån medför enligt min mening altmöjlighelema till bankfinansiering noga bör prövas i alla ärenden omlokaliseringslån. Endasl lill den del projektet, till följd av exempelvis bristpå bankmässiga säkerheter, inte kan finansieras på den gängse kreditmarknadenbör lokaliseringslån lämnas. Jag räknar sålunda med att lokaliseringslän medlägre än maximalt belopp i fortsättningen kommer att lämnas i det övervägandeantalet ärenden. En sådan ordning ligger i linje med vad jag haranfört om atl lokaliseringslåneformen bör användas som ett finansiellt stöd,medan det direkta investeringsstödet ges i form av avskrivningslån. beslöl att lokaliseringsstöd skullekunna lämnas enligt offertprincipen (prop. 1976/77:100 bil 17 s. 88, AU1976/77:23, rskr 1976/77:295). Den innebär alt det företagsekonomiska intressetförenas med det samhällsekonomiska genom att staien på offert från ett förelag-privat, statligt eller kooperativt - betalar särskild ersättning tillförelagel för att del vidtar ålgärder som staten i regionalpolitiskt syfteönskar att företagel skall göra. Beslutet innebar att metoden fick användas isamband med ansträngningarna atl förbättra sysselsättningsmöjlighetema iNorr-7 1978179. 1978/79:112 98 bottenoch vid nyetableringar i skogslänens inre delar. Verksamheten fick bedrivasintill ett totalt belopp av 40 milj. kr. och uppnådda resultat skulle redovisasoch utvärderas. Slödenligt offertprincipen har hiltills lämnals endast i fyra fall. Genom stödethar investerirgar kunnat genomföras som har inneburit alt en produktionskedjahar kompletterats eller alt nya branscher med ny teknik har etablerats iNorrbottens län. Stödel har i nägot fall utformats så alt speciellainkörningskoslnader har täckts. 1 några fall har det varit fråga om att geavskrivningslån vid maskininvesteringar uianför del inre stödområdet. Sysselsättningsutredningenanser atl offertprincipen bör användas även i fortsättningen som enregionalpolilisk stödform. Metoden bör dock enligt kommittén användas endast iundantagsfall och när övriga stödformer inte är tillämpliga. Utformningen avslödel bör avgöras av regeringen från fall lill fall och ta formen av ettsärskilt avtal mellan slalen och det berörda företagel. Kommittén anser attstödet bör kunna ges även i form av driftsstöd , . Vidare förordar kommittén en geografisk begränsning av stödformen tillinre stödområde 6. För projekt inom den privala Ijänste- och servicesektorn,riksorganisationer och för administrativa funktioner inom störreindustriföretag bör dock enligt kommittén stödformen kunna användas i samtligastödområden. Enligt min mening är delännu för tidigt all dra några bestämda slutsatser av den begränsadeförsöksverksamhet med stöd enligt offertprincipen som har bedrivits under desenaste åren. I likhet med sysselsättningsulredningen och flertaletremissinsianser anser jag att offertprincipen bör användas även ifortsättningen som regionalpolitisk stödform. E)e regler som jag lidigare harförordat för övriga stödformer innebär attoffertprincipen inle längre behövsför all kunna ge ell förhöjt investeringsstöd. anser jagdärför atl metoden bör användas endast när det visar sig all övriga slödformerinte är tillämpliga. Jag delar också kommitténs mening att stödet bör kunna haformen ay ett allmänt inkörningsstöd under högst . En fömlsättning bör dåvara att verksamheten bedöms kunna drivas vidare därefier ulan sådani slöd.Liksom kommittén anserjag alt utformningen av stödet bör avgöras av regeringenfrån fall till fall och så långl möjligl knylas lill vissa klart angivnamotprestationer av stödmollagaren. Jag länker då i första hand på nyaarbetstillfällen. En annan lyp av motprestation kan vara atl m förelag vidtarålgärder som inte är förelagsekonomiskl motiverade men som kan utnyttjas avandra företag och bidra till utvecklingen av den industriella miljön i området. anserjag aU offerlprincipen bör kunna användas i samtliga stödområdennär det gäller projeki inom den privala tjänste- och servicesektorn,riksorganisationer och för administrativa funklioner inom störreindustriförelag. Kommitténsförslag till geografisk begränsning av användningen av offertprincipen förövriga lyper av stödberältigad verksamhei är jag inle be- 1978/79:112 99 Särskilt för åtgärder som är avsedda att utveckla den industriellamiljön bedömer jag begränsningen till inre stödområde 6 som alllför snäv. Jagförordar i stället en begränsning till allmänt stödområde 4 samt inrestödområde 5 och 6. 1 det sammanhanget villjag påpeka att stöd enligtoffertprincipen inle behöver vara högre än enligt de övriga stödformema.Skilln; len är endast att stödet ges på ett sätt som i det särskilda fallet bedömsvara lämpligare. 8.8Stöd till företag inom turistnäringen F.n. kan regionalpolitiskt stöd lämnas till företag inom turistnäringen. Vissabegränsningar gäller dock. Lokaliseringsstöd vid investeringar lämnas lillsådana företag främst i områden där det inte finns förutsättningar förindustriell expansion men väl för turism, dvs. i mer utpräglade glesbygdersåsom fjällregionerna. 1 fråga om stödunderlag gäller för lurislanläggningar,alt lokaliseringsstöd inte kan lämnas vid investeringar i maskiner ochinventarier eller vid förvärv av anläggning. Vidare gäller särskilda begränsningarför den försöksverksamhet som pågår med sysselsätiningssiöd till turistföretag. Erfarenheternavisar att den direkia sysselsättningseffekten av del regionalpolitiska stödsom har lämnals lill turistnäringen har blivit jämförelsevis liten. Sådantslöd har dock lämnals främst i områden där allernalivasysselsättningsmöjligheter nästan helt saknas. Sysselsättningsulredningenanser all det regionalpolitiska stödet till verksamhet inom lurislnäringen sålångt som möjligt bör lämnas enligt samma regler som gäller för andrastödberättigade verksamheier. Principen att stöd lämnas i första hand iområden där del inle finns förutsättningar för industriell expansion bördärför slopas. Däremot bör, enligt kommittén, slöd till turistnäringen normaltlämnas endast i inre stödområde 5 och 6 samt allmänt stödområde 4. Vid fråga omstöd i övriga stödområden bör regeringen beslula. På en punkt föreslår dockkommittén att särskilda regler skall gälla för stöd till turistföretag. Medhänvisning till atl den ekonomiska livslängden hos turistanläggningar i deflesta fall är längre än för industribyggnader föreslår kommittén att denlängsta lånetiden för lokaliseringslån utsträcks till . Förslagetom ökade slödmöjligheter för företag inom turistnäringen får stöd av flertaletremissinstanser. Viss tveksamhet redovisas dock av bl. a. AMS och LO. Någraremissinsianser, bl. a. vissa länsstyrelser, är kritiska mot kommitténs förslagatt samma principer för stödets storlek med hänsyn till beräknadsysselsättningsökning skall gälla för turistföretag som för t. ex.industriföretag. De menar att högre bidrag kan vara befogat för verksamhet ituristnäringen. Jaginstämmer i kommitténs uppfattning att samma regler som för annan 1978/79:112 100 stödberältigadverksamhei bör gälla för slöd till turistförelag. Det innebär att skillnadernai stödunderlag bör upphöra. De regler som jag har förordat försysselsätiningssiöd, utbildningsstöd, avskrivningslån och lokaliseringslån börsålunda gälla också för företag inom turistnäringen. Det gäller också stödetsstoriek. Att, såsom några remissinstanser föreslår, allmänt medge högre bidragi förhållande till sysselsättningsökningen vid stöd till turistföretag finnerjag inte befogat. 1 fråga om geografisk avgränsning av slödels användning börkommitténs förslag genomföras. För att uppnå bättre överensstämmelse mellanskattemässig avskrivningslid för turistanläggningar och amorteringstid för lånlill sådana anläggningar förordarjag att lokaliseringslån skall kunna lämnasmed upp till löptid till företag inom turistnäringen. 8.9Stöd till företag inom den privata service- och tjänstesektorn Somframgår av vad jag har anfört bör ökade ansträngningar göras atlpåverka den privala service- och tjänstesektorn med regionalpoliliskaålgärder. kommer, som framgår av 1978 årslångtidsutredning, en belydande del av sysselsättningsökningen uianför denoffenlliga verksamheten all ske inom denna sektor. Mina lidigare förslag påolika punkler innebär ökade möjligheter till regionalpolilisk påverkan avförelag inom den privata service- och tjänstesektorn. Jag vill nu göra ensammanfattning av vad förslagen innebär i detla avseende. Detregionalpolitiska stödet har i myckel liten utsträckning lämnats lillprivata service- och tjänsteföretag. Detla beror lill stor del på atlbestämmelserna om stödberältigad verksamhet helt undantar verksamhei med enbartlokal betydelse. På denna punkt är jag inle beredd all förorda några ändringar.Möjligheterna att varaktigt bedriva lokal serviceverksamhet är helt beroendeav den lokala marknaden och därmed befolkningsunderlaget. Att direkt påverkalokaliseringen av sådana företag till orter där underlaget för verksamheien ärsvagt är därför inle meningsfulll. Däremoi kan andra regionalpolitiska åtgärderbidra till atl upprätthålla den lokala marknaden för serviceföretag ochdärigenom indirekt påverka tjänstesektorn. Mitt förslag om möjlighet förregeringen att besluta om undantag från de allmänna beslämmelserna omstödberältigad verksamhei innebär vidare all sådana tjänste- ochserviceföretag som är av regionalpolitisk betydelse på ett smidigl säll kaninfogas i det regionalpolitiska stödsystemet. Enannan anledning till att så lilen del av det regionalpoliliska slödel harlämnals till privala tjänste- och serviceförelag är sannolikt ulformningen avstödformerna. Samma slödformer används för serviceföretagen och förindustriföretagen. Stödformerna har dock utformats främst med tanke påindustriföretag. Inriktningen på stöd vid investeringar är ett exempel pådelta. Eftersom en uigångspunki för mina förslag är att stödsystemet skallförenklas, är jag inte beredd att föreslå särskilda stödformer för tjänste- 1978/79:112 101 1 stället anpassas stödformerna till en vidare krels avföretag. De föreslagna ändringarna av stödformerna innebär atl tjänste-ochserviceförelag i högre grad än kan utnyttja del regionalpoliliskasiödet. Jag tänker bl.a. på det nya sysselsättningsstödei och på möjlighelernaatl lämna lokaliseringslån utan samband med investeringar i byggnader ochmaskiner. Stödlill större lokaliseringsprojekl som avser privata tjänste- och serviceföretageller administrativa funktioner inom stora industriföretag måste troligenspecialutformas för varje särskilt fall, om en alternativ lokalisering skallkomma lill stånd. Slöd enligt offerlprincipen bör kunna användas i sådanafall. Jag vill framhålla att stöd enligt offertprincipen bör kunna användasockså för all påverka lokaliseringen inom ett län av enheter inom den privatatjänste- och servicesektorn. har sådan verksamhet främst lokaliseratslill primära centra. Del finns dock fall där en lokalisering till mindre orterbör kunna övervägas. Föralt de förbättrade möjligheterna till regionalpolitiskt slöd till den privalatjänste- och servicesektorn skall las till vara på bästa sätt kommer jag i detföljande att förorda att systemet med lokaliseringssamråd vidgas lill attomfatta stora förelag inom denna sektor. Del innebär alt överläggningar kantas upp genom delegationen för elableringsfrågor inom industridepartementetmed dessa företag och med intresse- och ideella organisationer om möjligheleratt förlägga viss verksamhei till stödområdena. Delegationen kan vidare vidsina överläggningar med industriföretag systematiskt ta upp fräga om attförlägga administrativa funktioner lill dessa områden. 8.10Säkerheter, bevakning m. m. Enligtgällande bestämmelser för statligt regionalpoliliskl slöd skall föravskrivnings- och lokaliseringslån finnas säkerhet. Denna skall anges i beslutetom lånet. När säkerhet fastställs tas hänsyn lill låntagarens ekonomiskaställning och behov av rimlig ekonomisk rörelsefrihet. Efiersomavskrivnings- och lokaliseringslån är avsedda atl vara utprägladeriskkrediter, har del ftJr beslutet om lån skall lämnas i regel ingen betydelsevilka lånesäkerheler som kan erbjudas. Prövningen sker efter andra grunder, somjagtidigare har redogjort för. Om lån beviljas får dock lån-lagaren i regel slällasäkerheter i form av både pantbrev i den fasiighel där verksamheien bedrivs ochinteckningar i näringsverksamheten på fulla lånebeloppet.