prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — En "aktiv olje- och/ellerkolpolitik" som strävar efter långsiktiga avtal och anskaffande av egnaandelar i olika råvarukällor kan visa sig vara minst lika fördelaktig. Industriverketframhåller också att en ökad satsning på inhemska energikällor fråntrygghetssynpunkt har fördelar i jämförelse med samtliga importeradeenergiråvaror. pekar i sammanhanget särskilt på flis förförbränning i kommunala värmeverk. För att förbränna skogsavfall motsvarande ca1 milj. m' olja skulle det behöva byggas anläggningar med en sammanlagdinvesteringskostnad av , vilket ligger i närheten av Sydgasprojektetsinvesteringskostnader. förutsätter att även en altemativenergikälla av detta slag beaktas i en helhetssyn på framtidaenergiförsörjning. Beträffandeleveranssäkerhet i ett naturgassystem framhåller industriverket bl. Detdistributionssystem för naturgas som Swedegas i första hand redogör för i sinrapport gäller import av rörbunden naturgas. Detta innebär ett starkt beroendeav producent- och transitoländer som i vissa krislägen kan medföra ett i stortsett upphörande av leveranserna. De möjligheter som i rapportenanförs vad gäller gasbyten, lån av gas m.m. lorde främsi vara trygghetshöjandei samband med tekniska störningar och inte av de typer som frågan om sårbarheti vidare mening avser. Industriverketpekar vidare på effekterna på svensk raffineringsindustri av ennaturgasintroduktion. Desvenska raffinaderierna arbetar med ett lågt kapacitetsutnyttjande.På kort sikt föreligger små möjligheter att ändra den befintliga produktionsmixenutan omfattande investeringar. Om naturgasanvändningen får den vidareomfattning som skisseras av Swedegas finns det risk för att svenskraffinaderiindustri inte ens kommer att kunna arbeta med enacceptabel lönsamhet. Inför de perspektiven kan en nedläggning av en ellerflera enheter komma att aktualiseras vilket får negativa konsekvenser för densvenska självförsörjningen av petroleumprodukter. Liknandefarhågor framförs av SPK och . SPK redovisar ävenen tveksam inställning till värdet från försörjningssynpunkt av alt ersättaoljeimport med nalurgasimport. SPKhar i sitt yttrande över betänkande framhållit att endiversifiering av energiimporten vad avser såväl lyp av energiråvara Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 355 somgeografiskt ursprung kan minska osäkerheten om den framtida energiförsörjningen.Vid en naturgasimport från kontinenten kan dock effekten bli att råolja frånNordsjön ersätts med naturgas från . Den omständigheten att energinlillförs landet genom ledningar i stället för i tankbåt förbättrar inte i sigförsörjningstryggheten. Ledningar är inte heller lika flexibla medel förtransport av energi som tanktonnage. Större skador på gasrören innebär ipraktiken ett stopp i tillförseln till landet. Överbefälhavarenframhåller att försvarsmakten i ökande utsträckning är beroende för sinuthållighet av att de företag som planlagts för krigsproduktion snabbi ochsäkert kan ställas om till sådan produktion. Vidinförandet av ett naturgassystem måste därför försörjningstrygghet ochhandlingsberedskap ges hög prioritet i de avseenden försvarsmakten och övrigatotalförsvarsmyndigheter berörs. Det torde därför vara nödvändigt att importenvia röriedning från det centraleuropeiska naturgassystemet redan från börjankompletteras med importterminaler för LNG, så att import via fartyg kan skefrån länder som inte är anslutna till ovannämnda syslem. Lagring av gas bör skei sådan omfattning att för totalförsvaret nödvändiga industrier har möjlighetatt verka som krävs för omställning till andra energislag. ÖEFframhåller att en diversifiering av energitillförseln på olika energislag ochimportländer kan innebära ökade möjligheter alt tillgodose energibehovet underett krisläge. Ett införande av naturgas på den svenska marknaden verkar i dennariktning och föranleder därför från försörjningstrygghetssynpunkt ingeninvändning från ÖEF:s sida. Enövergång lill användning av naturgas innebär att ett importbränsle, främsteldningsolja, ersattes med ett annat importbränsle, vilket sålunda inte minskarvårt totala importberoende. Behovet av beredskapsåtgärder -i första hand i formav lagring - för att trygga försörjningen under situationer, då vårt land ärhelt eller delvis avspärrat från tillförsel utifrån, kvarstår därföroförändrat. Enallmän utgångspunkt för beredskapslagringen inom naturgasens användningsområdebör enligt ÖEF vara att lagringen dimensioneras så atl den medger samma uthållighetsom av statsmakterna har fastställts att gälla för petroleumprodukter. ÖEFerinrar om sitt tidigare framlagda förslag om beredskapslagring av olja vidintroduktion av naturgas. Förslaget innebär att säljare och större konsumenterav naturgas skall hålla oljelager i enlighet med föreskrifterna i lagen omoljelagring m. m. Vidare föreslås att förbrukare av naturgas skall varaskyldiga att hålla en utrustning som gör det möjligt att vid behov övergå tillförbrukning av olja. ÖEFpåpekar att förslaget inte innebär någon ändring av lagringsförhållandena förde lagringsskyldiga storkonsumenterna, dvs. kraftvärmeverk, hetvattencentraleroch vissa industrier. För dessa konsumenter kan gas Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 356 ocholja substituera varandra utan olägenhet, och olja utgör det naturligaberedskapsbränslet. För säljare av naturgas skulle emellertid enligt förslagettillkomma lagring av olja för övriga konsumenters behov. ÖEFdiskuterar Swedegas förslag om att dessa mindre konsumenter inte skulle åläggasatt hålla utmstning för användning av olja. ÖEF anser att deras möjligheter atti ett krisläge återgå till användning av olja skulle avsevärt försämras. Föratt säkra dessa förbmkares energibehov måste i så fall krav ställas pä attgasleverantören lagrar naturgas eller annat bränsle, som kan distribueras igasform. Detta alternativ medför emellertid en begränsad flexibilitet vadgäller utnyttjandet under krisförhållanden av tillgängliga beredskapslager ochbör därför inte komma ifråga. Mot bakgrund av vad somovan sagts kan överstyrelsen sålunda inte ansluta sig till Swedegas'uppfattning att "naturgasintroduktionen innebär en ökadförsörjningstrygghel som kan motivera minskade krav på beredskapslagringjämfört med andra importbränslen". Ej heller kan överstyrelsen instämma iförslaget om lagring av olja utan krav på att naturgasförbmkare skall hautrustning som medger användning av olja, vilket skulle kunna resultera i dethelt oacceptabla förhållandet att naturgasförbrukare ställes utan bränsle i enkrissituation på naturgasmarknaden. Överstyrelsen vidhåller sålunda sitttidigare förslag till lagringsbestämmelser dock med den preciseringen attföreskrifterna om bibehållande av utmstning för användning av olja bör gällaäven icke lagringsskyldiga förbrukare av naturgas samt med den ändringen attdessa föreskrifter eventuellt bör tas in i en särskild lagstiftning i ställetför i oljelagringslagen. ÖEFpåpekar att även andra beredskapsåtgärder, bl. a. på transportområdet, kan bliaktuella för att trygga energiförsörjningen inom naturgasens användningsområde. anser att beredskapslagringsfrågan är av central betydelse för eneventuell naturgasintroduktion. Verket framhåller att beredskapslagring och reservsyslembaserat på oljeanvändning enligt ÖEF:s förslag innebär hög tillförseltrygghet.Industriverket anser emellertid inte all alternativa lösningar baserade påanvändning av gas utan vidare bör avvisas. Atlsåsom i ÖEF:s förslag enbart med hänvisning till beredskapsaspekten kräva, attberedskapslagringen skall baseras på olja, innebär dels att man frångått detegenlliga syfiet med beredskapslagringen och dels att olja och naturgas intebehandlas på samma sätl i detla avseende. Om enbart beredskapsaspekten skallbeaktas, bör enligt industriverkels mening varje metod förreservsystem/beredskapslagring accepteras, om givna krav på uthållighet äruppfyllda. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 357 Allmänenighet råder bland remissinstanserna om att en introduktion av naturgas skullemedföra väsentliga fördelar från miljösynpunkt jämfört med användning av olja.I några yttranden görs försök att kvanititativt ange dessa fördelar, som intehar tagits med i Swedegas samhällsekonomiska kalkyl. anför följande beträffande utsläppen av svaveloxider. Fördelarnaför naturgasen gentemot oljan när det gäller svavel utgörs av uteblivnakostnader för att minska svavelhalten i olja från normalt 2,svavel tillmaximall tillåtna (. ) plus uteblivna kostnader för denaltemativa handlingsvägen för att ytterligare sänka svavelutsläppen iolja med de mängder som införandet av naturgas innebär (perår), dvs. en sammanlagd minskning med . Verket utgår dåifrån att kostnadsskillnaden mellan högsvavlig och lågsvavlig olja kommer attuppgå till . per ton avskilt svavel. Naturvårdsverketredovisar även vissa uppgifter om utsläppen av andra föroreningar vidförbränning av naturgas, olja och kol. Belastningen på naturmiljön är isamtliga fall mindre än vid naturgasförbränning. Naturvårdsverketpåpekar att det saknas tillräckligt underlag för att bedöma effekterna pånaturmiljön av själva byggandet och driften av rörledningar samt effektema påmarkanvändningen i stort i berörda områden. Enligt verkets uppfattning bör detdock vara möjligt att bygga en gasledning med utgångspunkt från naturvårdensintressen. samhällsekonomisk kalkyl av det nu aktuella naturgasprojektet bör sålundamiljövinsten enbart som följd av minskade svavelutsläpp värderas tillstorleksordningen 90 milj. kr. Naturvårdsverketinstämmer i utredarnas bedömning atl underlaget för att beräkna miljövinstemaför andra utsläppsminskningar än svavel är ofullständiga. Ett mått att jämföramed kan vara kostnaderna för att begränsa utsläppen av stoft, kväveoxider ochpolycykliska kolväten från förbränning av olja. Dessa kan mycket grovtuppskattas uppgå till storieksordningen 20-50 milj. kr. 1en samhällsekonomisk kalkyl bör till dessa belopp läggas kostnaderna förkvarvarande skadeeffekter. anser att en detaljerad redovisning av miljö- och markanvändningskonsekvenserbör göras som underlag för beslut om ett natur-gassyslem. anservidare, liksom , all anläggandet av ett gasledningssystem börprövas med stöd av naturvårdslagen. Dessa myndigheter föreslår ett samrådmellan länsstyrelse, kommun och företag som går utöver vad som normalt äger rumenligt 20 § lagen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 358 anser alt naturgasens miljöfördelar bör preciseras i högre grad änsom har skett i Swedegas rapport. Verket framhåller bl.a. följande i fråga omSydgasprojektets effekter på utsläppen av svaveldioxid. Eftersomgasen i huvudsak ersätter tjocka oljekvaliteter innebär en naturgasintroduktionatl svaveldioxidutsläppen från oljeförbränning i minskar med 5-6%.Detta kan förefalla tämligen betydelselöst om inte regionala aspekter beaktas.Enligt planema skall gasen introduceras i sydligaste mellan ochHalmstad. Denna region är en av landets mest utsatta närdet gäller S02-utsläpp.Här kommer en naiurgasintroduktion atl belyda en procentuellt mycket storreduktion av svavelemissionen. Dock är i vissa delar av sydligaste kalkhaltig, vilket innebär att känsligheten för sur nederbörd här ärmindre än i andra delar av landet. En betydande del av densura nederbörden förorsakas av svavelföroreningar som bildas vid förbränningav olja och kol i . Denna ofrivilliga "import" bör beaktasdå miljökonsekvenserna av en naiurgasintroduktion värderas. En naturgasintroduktion ärinte det enda sättet att minska S02-emissio-nen i sydligaste . realiseras kommer detta att medföra en märkbart minskadförbrukning av svavelhaltig tjock eldningsolja. Vidarepåpekar industriverket att riskema sannolikt är betydligt mindre vidgashantering än vid oljehantering när det gäller såväl yrkesskador som storaolyckor. Arbetarskyddsstyrelsenanser att riskerna vid naturgasinstallationer genom skyddsåtgärder bör kunnahållas på en betryggande låg nivå. Styrelsen pekar emellertid på att desvenska erfarenhetema på området är begränsade och att ytteriigare arbetebehövs för att ta fram svenska kon-stmktions-, drift- ochunderhållsbestämmelser. 6 Regional- och sysselsättningspolitiska effekter erinrar om att verket har genomfört en undersökning avde industri- och sysselsättningspolitiska effekterna av en naturgasintroduktion(SIND PM 1978:4). Huvudslutsalsernaav denna uiredning är att sysselsättningseffekterna är låga - ca 2000-3000manår/år - samt att de industripolitiska konsekvensernai övrigt blir av underordnad betydelse. SIND vill dock understryka att ettnaturgassystem i Sydgasområdet kan medföra regionala sysselsättnings- ochkonkurrenseffekter som strider mot statsmakternas mål för regionalpolitiken. Ensubventionerad naturgasanvändning inom detla område kan nämligen leda tilllokaliseringsfördelar för vissa företag och branscher. 1 synnerhet kommer dettaatt aktualiseras vid en fortsatt expansion till västra . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 359 anser att de regionala konsekvensema av alternativa sträckningar avett nationellt naturgassystem bör utredas vidare. Verkets erfarenhet av tungatekniska system, som exempelvis kraftledningar, är att den befintligastrukturen förstärks. CDLpåpekar att ett naturgassystem genom sitt römät torde bli begränsat till vissadelar av landet. Det medger därför inte samma handlingsfrihet och flexibilitetför lokalisering av verksamheter som andra fossilbaserade energisystem ellersom elsystem. Ett rörledningsnät i , senare utsträckt tillVästsverige och , kan enligt CDL innebära lokaliseringsfördelarför industriell och annan verksamhet i dessa landsdelar, som kan komma attmotverka statliga insatser och strävanden inom regionalpolitikens område. hänvisar till att ett naturgasnät under driftskedet enligtindustriverkets utredning inte kommer att medföra några omfattandesysselsättningseffekter. För den rörtillverkande industrin däremot kommerprojektet enligt förbundet att ge ett stort sysselsättningstillskott, som viden eventuellt fortsatt utbyggnad kan vidmakthållas under kanske . tar upp vissa frågor om naturgasens koppling till andraenergibärare. a. påpekas att naturgas utgör ett alternativ till dennuvarande stadsgasförbmkningen, som baseras främst på gas framställd ur lättbensin.Av de fem större gasverken har f. n. endast gasverket i planer på attfortsätta sin verksamhet på . Gasverken i och Norrköpingär nedläggningsholade medan gasverken i och avvaktar eneventuell naturgasintroduktion. Beträffandeframtida utvecklingsmöjligheter framhåller industriverket följande. Tekniskutveckling pågår mnt om i världen för att förgasa kol och framställa s. k.syntetisk naturgas (SNG). Om SNG från kol blir ekonomiskt lönsamt även för ländersom saknar egna koltillgångar skulle ett befintligt svenskt naturgasnät kunnautnyttjas för transport av SNG efter naturgasepokens slut. Ettbefintligt röriedningssystem skulle också kunna utnyttjas för transport avvätgas i framför allt regionala system efter vissa modifieringar samt transportav SNG från biomassa. Det är dock för tidigt att uttala sig omframtidsutsikterna för dessa energislag, eftersom de ännu befinner sig påforskningsstadiet och inte väntas bli aktuella . framhåller att de möjligheter som diskuteras att försörjanaturgasnäten med gas från bl. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 360 Värdet av ett röriedningsnät för gas kan enligtföreningen ifrågasättas. Utredningenom omstäUbara eldningsanläggningar diskuterar frågan om utformningen av detstatliga stöd som behövs för att naturgas skall kunna införas i enlighet medSydgasprojektet. skall genomföras är det i och för sig tänkbart att säkraavsättningen av gasen med hjälp av statliga bestämmelser som direkt förhindrarvissa grupper av konsumenter att utnyttja andra energikällor. Det är ocksåmöjligt att indirekt nå samma syfte genom att införa miljö-ellerberedskapsbestämmelser som gynnar gasen i förhållande till konkurrerandeenergiformer. Kommittén anser dock av såväl principiella som praktiska skäl attstyrmedel av nämnda slag i detta fall inte är lämpliga. Om det skulle anses varamotiverat med särskilda statliga bidrag till naturgasen bör det även varamotiverat att åtminstone i motsvarande mån införa sådana bidrag till andraalternativ till oljan, främst inhemska bränslen. Introduktion av naturgas i : en översikt av industri-och sysselsättningspolitiska effekter Sammanfattningur utredning från statens industriverk genomförd av Norconsult /S (SIND PM1978:4) Idette sammendraget vil man legge vekt på hovedlinjene i virkninger pånaeringsstruktur og syselsetting m. m. av et svensk naturgassprosjekt. Mindrekrusninger på denne overflaten er det redegjort for i hovedteksten og vediegg.Man onsker derved å plassere ulike momenter innenfor en sterre naeringspolitiskog okonomisk politisk referanseramme. SUk hovedforutsetningenefor naturgassprosjektet er definert (Industridepartementets brev av 12.desember til SIND), og med den konk-rete tilgjengelige informasjon så tegnerseg folgende helhetsbilde: * Prosjekteter av folgende storrelseorden: oppbyggingsfasen gir i sterrelsesorden nye arbeidsplasser, personalbehov, i en période (antall årsverk i alt blir tilsvarende hoyere.) utgjor om lag 0,av industrisysselsettingen. Det bor spesielt nevnes at disse nye arbeidsplassene kommer i syd- og mellom-Sverige. I en "normal" konjunkiursituasjon kan dette derfor neppe gi varige bidrag til mere permanent sysselsetting i de svake regionene. * oppbyggingen av systemerser nå ikke ut til å bli noe stort felles-prosjekt for svensk industri medutvikling av vesentlig ny teknologi for senere utnytlelse på det internasjonaleLNG-marked eller mere indi-rekte. * Driften av gass-systemet kreverkun el lite antall ansatte. Det vil i drift ikke generere vesentlig nye typerindustri. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 361 * Man har ikke greid åidentifisere konkrete regionale effekter, hverken i form av presstendensereller gunstige regionale virkninger. Linjedragningen er ennu ikke fastlagt. * Prosjektet er neppe noevelegnet konjunktur - sysselsettingspolitisk virkemiddel. De nyearbeidsplassene vil först komme omkring 1982, og med et maksimum omkring1984-85. Det er ikke vanlig å bruke så långsiktige konjunkturpolitiskevirkemidler. Det eksisterer heller ikke konjunkturprognoser for disse årene. Iutredningsarbeidet har rnan slott på visse koordineringsproblem. Ulikeinstitusjoner, foretak og andre organisasjoner som planlegger eller på annenmate arbeider med naturgassprosjektet arbeider til dels ut ifra for-skjelligestrategiske fomtsetninger. gjelder fomtsetninger om gass-mengder,tilforselsform og eksportland. En samordning av slike fomtsetninger kunnegjore en vanskelig beslutningssituasjon mere översiktlig. Norconsulthar stått i naer kontakt med SIND under arbeidet. SIND deler utredningenskonklusjoner. Man har vaert henvist til å utnytte eksis-terendeprosjektbeskrivninger, kostnadsberegninger, m. m. På gmnn av blant annet sterkttidspress har Norconsult ikke hatt mulighet til å företa en selvstendig kritiskkontroll av dette gmnnlagsmaterialet. Rapport till industridepartementet inaturgasfrågan Utdragav rapport angiven av O Inledning och sammanfattning 0.1 Allmänt Somett ytterligare beslutsunderlag framlägger Swedegas föreliggande rapport(), vilken i huvudsak belyser import, distribution och marknadsföringav naturgas i västra baserad på Swedegas avtal om inköp av LNG från delalgeriska bolaget . Rapporten tar även upp vissa kompletterandeaspekter på naturgasfrågan i dess helhet. Swedegasförhandlingar med Sonatrach har resulterat i ett 20-årigt leveransavtal medbörjan avseende ca 1,7 ä 2,2 miljarder m' naturgas i form av LNGmotsvarande ca 1,7 å 2,2 miljoner m' olja . Avtalet upphör, liksomavtalet mellan och Swedegas, att gälla om det ej godkänts av densvenska regeringen . Iföreliggande rapport redovisas resultatet av fortsatta förhandlingar medRuhrgas om varaktigheten av företagels leveranser till Swedegas. Vidarebehandlas ytterligare frågan om beredskapslagring vid en naturgasförsörjning. 1978/79:115 Bilaga1.5 Industridepartementet 362 Genomde villkorliga Ruhrgas- och Sonatrachavtalen har Swedegas två projekt på handför en svensk naturgasintroduktion under första hälften av 1980-talet.Sydgas-(Ruhrgas-)projektet som behandlats i den föregående rapporten innebäratt nordsjögas, som landas i , vidaretranspor-teras i rör genomVästtyskland och för avsättning i . kantänkas genomfört som separat projekt men utgör dämtöver enda för närvarandetillgängliga och lämpliga första steg i en svensk naturgasintroduktion. Enenligt Swedegas grundläggande förutsättning för svensk naturgasförsörjning medLNG är att det jämsides därmed skall föreligga reservförsörjningsmöjlighetergenom rörförbindelse med andra försörjningskällor och marknader.Sydgasprojektet uppfyller genom anknytningen till det centraleuropeiskagasnätet denna fömtsättning. kan därför utgöra bas för ettandra projektsteg i en svensk naturgasintroduktion med som detförsta. Den väsentligaste konsekvensen härav blir att avsättningsmarknadenmåste sökas i Väst- och delar av . konstmktioni övrigt bör anpassas dels till dels till speciellafömtsättningar sammanhängande med LNG-tekniken. Härvidlag uppkommer olikaaltemativ för . Denviktigaste frågan är härvid valet av LNG-terminalens lokalisering. Huvudalternativenär en förläggning på svenska (med flera underalternativ) respektiveett samarbete med västtyska intressenter i LNG-terminalen i Wilhelmshaven.Beräkningar och allmänna värderingar baseras på ett alternativ medLNG-terminalen förlagd till svensk västkust med att en rörförbindelseförutsatts mellan Syd- och Västgasom-rådena. De bärande huvudmotiven för dettaalternativ har varit - två av varandra oberoendetillförselkanaler upprättas - en LNG-terminal i gerbättre möjligheter till säsongslagring och beredskapslagring för bådamarknadsområdena - preliminärakalkyler antyder bättre lotalekonomi för LNG-terminal på svensk västkust än i Wilhelmshaven Västgasprojektetsslutliga utformning (bl a i fråga om röriedningarnas sträckning ochLNG-terminalens lokalisering) kan göras till föremål för fortsatta utredningaroch förhandlingar efter ett ställningstagande till . 1rapporten redovisade Swedegas samhällsekonomiska och kommersiella kalkylresultatför . motsvarande samhällsekonomiska ochkommersiella ekonomi har i denna Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 363 rapportberäknats för att med som ett andra steg uppbygga samordnademarknader i Syd-, Väst- och delar av . Genom att summera Syd- ochVästgasprojektens kalkylresultat erhålles den totala ekonomiska bilden för ennaturgasintroduktion inom ovannämnda svenska marknadsområden på basis av de nuvillkoriigt avtalade Ruhrgas-och Sonatrachleveranserna till . AvSwedegas' rapport samt den granskning och remissbehandling dennaföranlett bedömer Swedegas att det för med rimlig sannolikhetutfallande samhällsekonomiska resultatet kan antas ligga inom inlervallel minus500 - minus . Det kommersiella resultatet (dvs.subventionsbehovets värde) kan på motsvarande sätt anges av inlervallel minus1000 - minus . Angivelserna avser till 1977 diskonteradenuvärden uttryckta penningvärde. Inu föreliggande rapport har kalkylerats efter samma gmnder somSydgasprojektet. Därutöver har särskilt hänsyn tagits till den möjliga effektenav, i förhållande till för , i visst avseende avvikandeleveransprisbestämmelse. Det med rimlig sannolikhet utfallandesamhällsekonomiska resultatet kan antas bestämt av inlervallel plus 500-minus . Det kommersiella resultatet kan på motsvarande sätt angesav intervallet minus 500-minus . Beräkningsresultatenantyder ett relativt sett något bättre ekonomiskt utfall för Västgas- än förSydgasprojektet. Bakgmnden härtill är ett lägre pris på LNG efter förgasning änpriset i för Ruhrgasleveransen. Det högre Ruhrgaspriset beror främst påkostnader för transporten genom och (vilken innefattarviss överkapacitet för att möjliggöra inköp och rörtransport från andranaturgasleverantörer). Anknytningen till det centraleuropeiska gasnätet harsärskilt värde.