prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Flertalet remissinstanser är positiva till FUN:s förslagrörande samspel forskninggrundutbildning. Några anser dock att FUN:sutgångspunkter i alltför hög grad har varit det traditionellauniversitetsområdet. TCO påpekar t. ex. att FUN föreslår en generellnedskärning i undervisningsskyldigheten för universitetslektorer (läsår) för vilket kostnadema beräknas till 17 milj. kr. För de andralärargrupper som genom hög-skolerefonpen förts till högskolan föresläs endast2,5 milj. kr. avsättas för fortbildning som skall främjaforskningsanknytningen. TCO framhåller att de båda grupperna är ungefär Ukastora och att lärarna i den senare regelmässigt har betydligt störreundervisningsskyldighet än universitetslektorerna. Flertalet av FUN:s förslag rörande samspelet mellanforskning och grundutbildning gäller ätgärder som beslutas av berördamyndigheter själva. Förslagen visar enligt min mening på angelägna åtgärder ochjag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen att uppdra åt berördamyndigheter att i sin fortsatta verksamhet beakta FUN:s förslag. Nägra av förslagen gäller dock frågor i vilka det ankommerpå regeringen och att fatta beslut. FUN har föreslagit att undervisningsskyldigheten föruniversitetslektorer minskas. Utredningen har också föreslagit att UHÄ ges iuppdrag att planera och genomföra ett program för fortbildning avhögskolelärare som i sin utbildning saknar forskningsanknytande moment.Lärartjänstutredningen har i uppdrag att behandla frågor om både lärarnasarbetsuppgifter och fortbildning och vidareutbildning av lärare. I dessafrågor bör således beslut fattas först när lärartjänstutredningens förslag föreligger. FUN har vidare föreslagit att regionstyrelserna tilldelasytterligare resurser för att främja kontakter mellan lärare och studerande videnheter utan fast forskningsorganisation och enheter med sådan. Jag vill härerinra om att jag i årets budgetproposition föreslagit en kraftig förstärkningav de medel för forskningsanknytning som disponeras av regionstyrelserna. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag,att regeringen föreslår att 1. aniaga ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i högskolelagen(1977: 218), 2. bemyndigaregeringen alt i vissa fall besluta om särskild sammansättning av fakultets-eUer sektionsnämnd, 3. godkänna deriktUnjer för forskningsplanering, forskningsinformation, forskarutbUdning m.m. som jag har förordat. Prop.1978/79: 119 84 Anslagsberäkning för /80 16.1 Vissa kostnader i samband medforsknings/forskarutbildnings-reform Nytt anslag förslag 18 953 000 I statsbudgeten för /80 bör under niondehuvudtiteln föras upp ett reservationsanslag benämnt Vissa kostnader i sambandmed forsknings/forskarutbildningsreform. Under detta anslag beräknar jag iöverensstämmelse med vad jag tidigare anfört medel för följande ändamål. Ändamål Belopp 1979/80 Samhällsriktad forskningsinformation 4 000 000 Utveckling och försöksvis drift av "över bryggande" kurser för studerande som söker sig lill forskarutbildning och påbyggnads utbildning från yrkesverksamhet och frän I ~ utbildningslinjer som inte ger full ' särskild behörighet för tillträde Utveckling och försöksvis drift av påbyggnads- utbildningar Ytterligare 75 utbildningsbidrag för 3 366 000 Förstärkning av högskolans forskningsorganisation 2 000 000 Finansiering av universitetslektorers tjänstledighet för forskning 7 500 000 Till regeringens disposition 87 000 Kostnaderna för de nya utbildningsbidragen bör bestridasfrån anslaget Utbildningsbidrag för doktorander som härigenom kommer attbelastas med högre belopp än som beräknats i årets budgetproposition. Förevarandeanslag bör med avseende på dessa kostnader fungera som täckningsanslag förstatsbudgeten. De förslag jag redovisat i det föregående innebär ökadekrav på när det gäller behandUng av forskningsfrågor.För vissa förstärkningsätgärder beräknar jag . FRN kommer vid bifall till mina förslag i det föregåendeatt fä ansvaret för flera nya uppgifter. Nämndens kansUresurser bör därförökas. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen åtgärder i syfte attförstärka tjänsteorganisationen vid nämndens kansli. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa kostnader i samband medforsknings/forskarutbildningsreform för /80 under nionde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1978/79:119 85 Den svenska kan, starkt förenklad,åskådliggöras som i figur 1. Längst ned de FoU-utförande institutionerna:universitet och högskolor, forskningsinstitut, forskningsavdelningar vid olikamyndigheter och utvecklingsenheter inom induslrin. Högre upp på bildenmyndigheler och andra organisationer som har viktiga roller i fråga omsamordning, planering eller finansiering av har främst intresserat sig för de senare funktionernaoch mindre för själva utförandet av forskning och utveckling. Nägra skarpagränser kan dock inte heller här dras vare sig mellan olika lyper avorganisaiioner eller olika aktörer - en och samma organisation har ofta bådeFoU-planerande uppgifter och en egen FoU-verksamhet och de som är verksamma påden FoU-utförande nivån bidrar i hög grad till planeringen genom attinitiativen tUl framtida FoU-verksamhet i praktiken ofta kommer från dem. I det större FoU-systemet kan fyra vikliga delsystem medsärskilda karakleristika urskiljas, nämUgen universitet och högskolor med en ceniral planerandemyndighet, universitets- och högskoleämbetet, UHÄ forskningsrädsorganisationen, som efter omorganisation1977 beslår av ett medicinskt, ett naturvetenskapligt och ett humanistisk-samhällsveten-skapliglforskningsråd samt en samordnande, sidoställd myndighei, ,, med uppgift att också aklivi initiera och samfinansiera forskning den sektoriella , dvs. myndigheler meduppgifter inom olika samhällssektorer som agerar för alt få till stånd FoU somhar relevans för respektive sektor, ofta med stöd av särskilt tilldeladeresurser för FoU (hit räknas också kommunala myndigheter) samt näringslivet (affärssektorn), som lägger ned storaresurser på ulveck-lingsanslrängningar och med stöd av tillgänglig statistikkan uppskattas finansiera hälften av den samlade FoU-verksamheten i landet. Vid sidan härav gör bl. a. akademier, privata stiftelseroch intresseorganisationer av olika slag kompletterande insatser. Sammanhållande och styrande krafter i detla system utgördels myndigheter med planerande och samordnande uppgifter av lyp UHÄ, FRN ochSTU, dels de olika departementen och särskilda delegationer (mer eller mindrepermanenta kommittéer) som knutits till vissa departement. Större FoU-politiskabeslut måste självfallet fallas av . fattar beslut om statens utgifter ochfastställer alltså även budgeten för sådan forskning och utveckUng somfinansieras via särskilda statsanslag. Den helt övervägande delen av resursernaför forskning (men inte utveckling, eftersom utvecklingsresurserna till sindel finns inom den privata industrin) blir därför föremål förriksdagens prövning. Det sker dock inte samlat utan i samband med atl budgetenför respektive samhällssektor prövas (försvarsforskning behandlas således försig, transportforskning för sig, social forskning för sig etc). Frågorna beredsi av de olika utskotten, som är organiserade på sakområden enligtföljande och i stort speglar regeringens departement: , _ y. c: 'Vi UJ (C H -> > < lAj v3 _: K O "J >: t/) :j C-: W u. Oca > 1978/79:119 87 Föralt behandla komplexa frågor har möjlighet att bilda sammansattautskott, men den möjligheten utnyttjas sällan. Den forskningspolitiska debatteni blir av dessa skäl lält splittrad, vilket ocksä påtalats i fleramotioner till . Tidigarehar forskningsfrågorna normalt inte varit partiskiljande i särskilt hög grad,men har bl.a. miljövärdsdebatten, arbetsmiljöfrågorna ochenergikrisen fört fram forskningsfrågorna i främsta ledet i den politiskadebatten och lett till en ökad insikl om att forskning har socialakonsekvenser. Också framtidsforskningen har varit ett kontroversiellt ämne. Medden ökade insikten av forskningens betydelse har följt ökade krav påinformation från riksdagsmännens sida. Dessa krav har behandlats i en internutredning inom (informalionsutredning) och resulterat iett särskilt slöd ät de politiska partiernas riksdagsgrupper förutredningsarbete m. m. och ett ökat stöd åt ett fristående sällskap () somverkar för bätire kontakter mellan riksdagsmän och forskare. Riksdagenhar en egen upplysningstjänst, som huvudsakligen anlitas av enskildariksdagsmän, särskilt från oppositionspartierna. Däremot anlitas den merasällan av de olika utskotten. Dessa har andra sätt att inhämla information,bl.a. Regeringenhar en initiativtagande roll gentemot och styr därigenom riksdagensarbete med olika frågor. Det gäller också forskningspolitiska frågor, som inomregeringen huvudsakligen ses som en angelägenhet för respektive departement.Det stora antalet ärenden omöjliggör i de flesta fall realdiskussioner inomregeringen. Självfallet konsulterar de olika departementen vid behov varandraunder beredningen. Närdet gäller viktigare frågor av utpräglat politisk karaktär fungerarstatsministern som samordningsminister. När det gäller frågor omforskning och utveckling av särskild betydelse för olika samhällssektorer hardessa fördelats på respektive departement (sektorisering). I själva verket harnästan varje fackdepartement inom sitt ansvarsområde ett antal myndighetereller andra organ med särskilda FoU-planerande eller FoU-utförande uppgifter.Särskilt betydelsefulla FoU-departemenl är, förutom ,som har ansvar för universilel och högskolor samt de allmänna forskningsråden,industridepartementet (med bl. a. STU) och jordbmksdepartemenlet (jord- ochskogsbruksforskning samt miljövårdsforskning). Vidsidan av det ordinarie departementsarbetet finns andra former för beredning avforskningsfrågor, där samordningsmotivet i vissa fall spelar en viktig roll.Redan år 1962 inrättades ett organ för information i forskningsfrågor tillregeringen i form av forskningsberedningen. Forskningsberedningenär knuten till ett fackdepartement, , i ställetför som tidigare tiU statsrådsberedningen. 1978/79:119 88 Beredningen tjänar framför allt som ett forum förinformella diskussioner i forskningsfrågor. Samhället har i allt större ulsiräckning lagit forskningoch utveckling i sin tjänst för olika slag av angelägen verksamhet och för atllösa olika samhällsproblem. Ofta har forskningen kopplats till verksamheteninom en viss samhällssektor, vilket lett lill uppkomsten av begreppetsektoriell forskning. Sektorsanknulen forskning syftar till att - ge underlag förformulering av mäl inom en samhällssektor - identifiera ochanalysera alternativa vägar atl uppnå målen samt - ulveckla demetoder och redskap som behövs för all nå målen. Den svenska präglas vid eninternationell jämförelse av en ovanligt långtgående sektorisering. Del finnssärskilda organ för planering och/eller finansiering av bl.a.brottsförebyggande forskning, u-landsforskning, säkerhetspolitiska studier,fredsforskning, social forskning, forskning kring sjukvård,transporlforskning, trafikforskning, miljö-värdsforskning,arbetsmarknadsforskning, invandrarforskning, forskning kring fysisk planeringoch regional utveckling, energiforskning, rymdforskning, byggnadsforskning,industrieU utveckUng, skogs- och jordbruksforskning, arbetarskyddsforskning(arbetsmiljöforskning), försvarsforskning, konsumentforskning m. m. Inom varje sådani område finns ibland en rad organ medFoU-uppgifter, och ibland finns särskilda FoU-medel för relativt små, snävtavgränsade forskningsuppgifter. I en del fall finns särskilda organ för samordningav forskning och utveckling inom en sädan sektor, i andra fall samordnasverksamheten genom respektive departemeni. Olikheterna i organisation m. m. förklaras dels med attverksamheten inom de olika sektorerna ställer särskilda krav, dels med att en sektorsan-knutenforskning växt fram inom de olika sektorerna och attorganisationen tillkomstperiodens forskningspolitiska synsätt ochadministrativa teorier. Som exempel kan nämnas att ansvaret för densektorsanknutna forskningen och utvecklingen ibland blivit en uppgift för dendominerande administrativa myndigheten inom sektorn. Sä är fallet inom bl. I andra fall har särskilda forskningsmyndigheter skapals, t. ex.inom försvarssektom. fördelas forskningsplaneringsuppgifterna på fleramyndigheter, som en existerande myndighei eller en särskildforskningsplaneringsmyndighet ges ett sammanhållande ansvar. Så är fallet inomtransportforskningsområdel. Del finns ett behov av samordning mellan de statligasektorsorganen och de kommunala myndigheterna (kommuner och landsting) i frågaom forskning och utveckling av intresse för alla parter. Kommuner ochlandsting har i vikliga samhällsuppgifter. Så t.ex. är sjukvården tillsiörre delen ett ansvar för landstingen, medan kommunerna har hand om socialvård,barnomsorg, det gmndläggande skolväsendet, renhållning, kommunala transporterm. finns inom flera av dessa områden statliga organ medövervakande, planerande och utvecklande uppgifter. Enligt sektorsprincipen böremellertid utvecklingsarbete bedrivas i nära anslutning lill den egentligaverksamheten, varför behov av samarbete och samordning uppstår. Än så länge ärdock de kommunala myndigheiernas engagemang i forskning blygsamt jämfört med destatliga insatserna. Ett uttryck härför är att kommuner och landsiing irelativt blygsam 1978/79:119 89 utsträckning bidrar till finansiering av forskning ochutveckUng över sina budgetar. I slället är finansieringen av den sektorsanknutnaforskningen sä gott som helt en angelägenhet för staten, varvid den heltdominerande principen är all forskningen finansieras över den statsbudget somvarje är godkänns av . Inle heller här är bilden dock entydig. I vissa fall, t.ex inom byggforskningsområdet och arbetarskyddsforskningen, spelaravgiftsfinansiering och en därtill kopplad fondbildning en dominerande roll. Deforskningsre-surer som går till detta slags forskning blir alltså interegelbundet utsatta för prövning utan varierar med t. ex.efterfrågan på arbetskraft inom näringslivet. När lönesumman inombyggnadsbranschen ökar till följd av ökad sysselsättning eller höjdaavialsenliga löner ökar också anslagen till byggnadsforskning aulomatiskl.Samtidigt har de betalande beställarna/arbetsgivarna, och, när del gällerarbetarskyddsforskningen, även arbetsmarknadens organisaiioner i egenskap avintressenter beretts inflytande över hur resurser används. De första forskningsråden i inrättades på1940-talel. Därmed skapades rörliga resurser, en "andra budget", förden typ av forskning som universitet och högskolor traditionellt ägnat sig ät,dvs. inomveten-skapligt betydelsefull forskning utan nägon särskild anknytning viss samhällssektor. Del senare utesluter naturligtvis inte att forskningensresultat finner användning i en eller flera samhällssektorer genom konkrelatillämpningar. Forskningsråden introducerades under visst motstånd fråndem som fmktade att universitetens inflytande pä forskningsinriktning och forskningsresurserskulle minska och atl samhället skulle använda sig av de nya råden för atl påett otillbörligt sätl söka styra forskningen vid . Dessa farhågorhar dock knappast besannats. I stället har råden tillvunnit sig forskarnasförtroende i hög grad. Forskningsråden är formeUt myndigheter och beteckningenanvänds också för vissa organ som snarasi lillhör den sektoriellaFoU-organisationen som t. ex. jord- och skogsbruksforskningsområdet. De allmännaforskningsråden, som tillhör område, var fram lill1977 fem till antalet. Genom den reform som detta år genomfördes reduceradesderas antal tiU tre, nämligen humanistisk-samhällsvetenskapUga forskningsrådet () medicinska forskningsrådet (MFR) naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). inrättades en särskild nämnd,forskningsrådsnämnden (FRN), för att i den p.g.a. den tilltagandespecialiseringen alltmer komplexa och svåröverblickade forskningsmiljön knytasamman intressen och la initiativ lill forskning inom nya ur samhäUssynpunktangelägna områden som inte klart faller inom ett visst organs ansvarsområde.FRN har också medel för finansiering av projeki främst avsedda församfinansiering av huvudsakligen större projekt tillsammans med en eUer fleraandra intressenter. Det kan vara något av forskningsråden men också ett ellerflera sektorsorgan -en viktig uppgift för FRN är att förmedla kontakter mellanforskningsrådsorganisationen och den sektoriella . FRNfömtsätts ocksä göra viktiga insatser inom del internationella FoU-samarbetetoch inom områdel allmän (samhällsriktad) information av forskning. 1978/79:119 90 I renl administrativa angelägenheter skall FRN också ha ensamordnande roll gentemot råden och verka för enhetliga rutiner m. m. För forskningsråden innebar reformen, förutomsammanslagningen, att råden i fortsättningen utses genom val bland aktivaforskare vid universiiet och högskolor, varigenom dessa gruppers inflytande i rådenväsentligt breddats. Genom särskilda rådskonferenser i anslutning till valenskall ocksä debatten kring forskningsrådens verksamhet stimuleras ochpolicy-förklaringar avges. Huvuddelen av den allmänna, kunskapsutvecklandeforskningen uiförs inom högskolan, som också svarar för forskarutbildningen.Högskoleenheter med fasl forskningsorganisation finns på sju orter: ,, , , , och . Högskolans forsknings- och forskarutbildningsverksamhet ärindelad i fakulteter. finns humanistiska, teologiska, juridiska,samhällsvetenskapliga, medicinska, odonlologiska, farmaceuiisk,matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteter. Vidlantbruksuniversitetet finns lanlbruksvetenskaplig, veterinärmedicinsk ochskogsvelenskaplig fakultet. Antalet forskartjänster vid universitet och högskolor harunder perioden ökal med och uppgick till 2 150.Antaletforskar-studerande har ökat . Dethar således skett en kraftig expansion av forskningen inom högskolan. Undersenare år har dock en tendens till nedgång märkts. fanns ca 12600forskarstuderande, vilket motsvarar av samtliga studerande vidhögskolan. Expansionen har gjort det möjligl för universiteten att istigande utsträckning åta sig FoU-uppdrag från näringslivet och densektoriella , som i hög grad anlitar högskolan somforskningsutförande organisation. Genom den sektorsanknutna forskningens tillväxtställs stora krav på forskningsresurser vid universitet och högskolor, som idet svenska systemet förutsätts kunna utföra aUa typer av kvalificeradforskning. Från universiteten fristående forskningsinstitut har endastinräitats i begränsad omfattning, eftersom landets forskningsresurer inleonödigtvis bör splittras genom inrättande av mindre, frän högskolan friståendeforskningsenheter. Vid i införs ny, temainriktadforskningsorganisation. Den nya forskningsorganisationen är i administrativthänseende uppbyggd på nästan samma sätl som den traditionella. Olika samhällsintressenges dock ett större inflytande över forskningen. I skall bedrivasforskning kring större teman, som faststäUs av . Dessa leman bryts neri subteman i den långsiktiga planeringen och ett forskningsprogram inomsubtemal arbetas fram av forskare och forskarstuderande och fastställs avhögskolans styrelse. Vid sidan av högskolan under utbildningsdepartementetfinns en särskild högskola för jordbrukssektorns behov som sorterar underjordbruksdepartementet. Organisatoriskt är denna uppbyggd på ett likartat sättsom högskolan under . En skiUnad är dock att lantbmksuniversiletetsorterar direkt under departementet, medan det för den övriga högskolan finnsen ceniral myndighet, UHÄ. UHÄ har framför allt samordnande och planerandearbetsuppgifter. Många av de uppgifter som ålåg det tidigare centrala verket,universitetskanslersämbetet, har genom 1978/79:119 9, högskolereformen delegerats lill de i samband med dennareform inrättade regionstyrelserna eller till högskoleenheterna. De velenskapliga akademierna. ,och har vikliga uppgifier somstimulerande, kontaktskapande och informerande organ. Ingenjörsvetenskapsakademienhar ansvarei för den svenska organisalionen av veten-skapligt-lekniskaattachéer i ullandel i samarbete med bl. a. STU. Ingen av akademierna spelar någonnämnvärd roll för finansiering av forskning. Det gör däremot ett mindre antal stora privala stiftelser,varav står i särklass med en årlig utdelning av ca 20milj. Utdelningen går ofta till finansiering av särskilt dyrbar utrustning,som ibland samfinansieras med staien. Del finns också ell stort antal mindre stiftelser (bortåt700), som delar ut pengar lill forskning. Särskilt vanUgt är stöd tillmedicinsk forskning. Forskning och utveckling inom näringslivet Siörre delen av utvecklingsarbetet i utförs inominduslrin. Av FoU-verksamheten inom industrin kan betecknas som forskningmedan resten är ulvecklingsarbele. Verksamheten finansieras till med egnamedel. Karakteristisk är koncentrationen av FoU-verksamheten lill störreförelag och lill vissa industribranscher. Del fmns ett rikt utvecklat nät av kontakter mellansvenska FoU-organ och deras motsvarigheter i andra länder. I synnerhetsamarbetet med de övriga nordiska länderna är livligt. deltar iFoU-samarbete inom ramen för FN och dess fackorgan, och i någon mån deeuropeiska gemenskaperna liksom i samarbetsorganisationer som den europeiskakärnforskningsorganisationen (), den europeiska organisalionen för astronomiskforskning rörande södra stjärnhimlen (), den europeiska konferensens förmolekylärbiologi allmänna program (CEBM) och dess program för ett europeisktlaboratorium för molekylärbiologi (EMBL). De svenska forskningsråden ochakademierna är medlemmar i internationella velenskapliga unioner (ICSU) ochforskningsrådens europeiska samarbetsorganisation (ESF). Dessutom finnsbilaterala forskningsföreningar och forskningsstiftelser, ibland med anknytningtill näringslivet. Universitetens forskare har ofta personkontakter medforskare vid inslilulioner i andra länder, ett informellt samarbete som utgören viktig bas för del mer organiserade samarbele som förekommer. Det mer organiserade intemationella forskningssamarbetetkan gälla enskilda projeki eller större forskningsprogram, samordning avforskningsinsatser, samarbele i fråga om forskarutbildning, gemensamfinansiering och gemensamma forskningsinstitutioner. Den största salsningen avdella slag är del svenska deltagandel i . Härutöver finns det ett antalmedelstora internationellt organiserade samarbetsprojeki inom främst detnaturvetenskapliga området (EISCAT, EMBO m. fl.). Det nordiska samarbetet hargett upphov lill ett belydande antal gemensamma nordiska institutioner förFoU. Det förekommer också alt de nordiska forskningsråden samordnar sinaaktiviteter. 1978/79:119 92 (FRU) anger i sitl belänkande(SOU 1977:52) Forskningspolitik vissa grundläggande förutsättningar för enlångsiktig forskningsplanering. I en kortfattad genomgång av begreppenforskning och utveckling beionar FRU - i nära anslutning lill vad somframfördes i ulredningens första betänkande (SOU 1975:26) Forskningsråd - attall forskning så längt möjligt bör bedömas både med hänsyn till sininomvetenskapliga betydelse och sin samhällsrelevans - egenskaper som allforskning har i varierande grad. Begreppskedjan grundforskning riktadgrundforskning - tillämpad forskning är enligt utredningens uppfattning inlesärskilt klargörande. Siarka skäl talar emellertid för att hålla sammanbegreppsparet forskning och utveckling, FoU. Detla är, enligt FRU, viktigt somen markering av all ulvecklingsarbete bör ske på hög kunskapsnivå, för att viautvecklingsarbete kunna identifiera kunskapsbehov som måste mötas medforskningsinsatser elc. Utredningen beionar slarkl att försök tillavgränsningar av FoU bör göras med stor försiktighet. Det intuitiva inslaget iall forskning, skapandet av kunskap på andra vägar än enbart intellektuella ochocksä andra faktorer gör alla avgränsningsför-sök vanskliga.