prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — a. ense om att de utdebiteringshöjningar som kunde bli nödvändiga bordebegränsas så långt som möjligt. Trotskommunförbundens rekommendationer om återhållsamhet med skattehöjningarbeslutades emellertid mycket kraftiga höjningar. Dessa var inte motiverade av den begränsade utgiftsökning somöverenskommits utan medförde i första hand en ökning av det finansiella sparandet. Den kommunala sektorns finansiellasparande förbättrades sålunda med mer än . från 1977 till 1978.överskottet uppgick därmed till nära . Skattehöjningeninnebar således en påtaglig konsolideringav den kommunala ekonomin. En lägre skattehöjning 1978skulle kunna ha medfört en något störrehöjning 1979 än vad som har fastställts. En sådan mer successiv höjning av kommunalskatten över årenskulle ha inneburit en fördelaktigare utveckling av den kommunala sektornsinverkan på samhällsekonomin. För att ge möjlighet till en balanseradutveckling av samhällsekonomin krävs bl.a. att den kommunala konsumtionens ökningstakt dämpas. Mot dennabakgrund träffade regeringen en ny överenskommelse med de båda kommunförbunden. enades parternahärvid om en specificerad riktpunkt för den kommunala konsumtionensvolymökning. Denna borde vara . Häri ingick enviss ökning p.g.a. beredskapsarbeten. föreliggande prognoser, somfortfarande är osäkra, tyder emellertid på en konsumtionsökning i kommuner ochlandstingskommuner 1979 med ca 3,5 %.Visserligen innebär detta en neddragning i förhållande till ökningstakten1978, men ökningen ligger likväl över vad som förutsattes i överenskommelsen. En förklaring härtill kanvara att den kraftiga kommunalskattehöjningen 1978 skapat ett finansielltöverutrymme som kan användas för en alltför snabb utbyggnad av den kommunalaverksamheten. Mot den här angivna bakgrunden förutsätter jag att kommuneroch landstingskommuner kommer att vara ytterligt återhållsamma med nya utgiftsåtaganden för att inteavvika från de överenskomna riktlinjerna för volymutvecklingen. Det kommunalabudgetarbetet bör givetvis också ges en sådan inriktning att överenskommelsenföljs. Sammanfattningsviskan jag konstatera att finanspolitiken börjat anpassas i återhållande riktning. Jag vill understryka viktenav att löpande Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 32 Om efterfrågan skulle öka snabbare än beräknat kan det blinödvändigt att vidta åtgärder för att motverka eventuella tendenser tillhöjd prisstegringstakt och försvagad utrikesbalans. Kreditmarknadsläget präglades under 1978av den ökning av bankernas och allmänhetenslikviditet som skapades av statens budgetunderskott. Likviditetsökningen inombanksystemet skulle, om den inte motverkats, ha kunnat leda till enmycket stor ökning av bankernas utlåning,vilket i så fall skulle lett till en ytterligare likvidisering av ekonomin.Riksbankens politik inriktades på att undanröja riskerna för en sådanutveckling. Likviditetskvoterna anpassades i detta syfte underåret. Ett centralt, mål för kreditpolitiken varatt inom ramen för en rimlig kreditexpansionsäkerställa näringslivets och särskilt då den utlands-konkurrerandeindustrins behov av rörelsekrediter. Under loppet av året blev det alltmerklart att kreditefterfrågan från företagens sida alltjämt var svag. Dettasammanhängde med att den betydande lageravvecklingen frigjorde likvida medel.Samtidigt har de fasta investeringarna dragitsned och vinstnivån upphörde att sjunka. På grund av denna utvecklingfick bankerna utrymme för en påtaglig ökning av sin kreditgivning tillhushållen. Mot bakgrund av den svaga konsumtionsutvecklingen innebar detta ur stabiliseringspolitisk synvinkel ingen nackdel. Bostadssektornsfinansiering löpte utan störningar av det slag som inträffade under1977. Den kraftiga förbättringen avbytesbalansen minskade behovetatt utforma kreditpolitiken med hänsyn till balansen i de utrikes betalningarna. Diskontot kunde gradvis sänkas.Den växande likviditeten inom företagen, det lätta kreditmarknadslägetoch den fallande räntenivån medförde en nedgång i företagens utlandsupplåning.Detta gäller för medellånga krediter men iän högre grad för de kortfristiga lånen i utländska banker för export-och importfinansiering. Ett mått pä likviditetsökningen iekonomin är att företagens, hushållens ochkommunernas banktillgodohavanden och sedlar, den s. k. penningmängden,steg med . Priserna steg långsammare ellermed . Mot den bakgrunden kan likvidiseringen av ekonomin framstå somalltför kraftig och möjligen väcka farhågor för framtida balansrubbningar. Denreala likviditeten i ekonomin var emellertid mycket låg . Den utvecklingsom skett har därför endast inneburit ett närmande till en mernormal likviditetssituation. Företagens likviditet har stigit markantfrån den starkt nedpressade nivån 1977. Likviditeten i relation tillavsättningen ligger dock alltjämt Prop.1978/79: 100 Bilaga 1 Finansplanen 33 inte på någon hög nivå. Vinstförbättringen under1979 i förening med fortsatt lageravveckiing och en låg utgångsnivå förinvesteringarna kommer att leda till en ökning i företagens finansiellasparande. Dessa medel kommer till en början att användas till neddragning av skulder och ökning avlikviditeten. Det är naturligt att det under början av uppgången sker enomfattande likviditetsuppbyggnad. under konjunkturuppgången kommerexpansionen av produktionen, omsvängningen till lagerökning och stigandeinvesteringar och därmed behovet av finansiella resurser att öka mycketkraftigt. Självfallet måste kreditpolitiken utformas så att kreditbehoven kantillgodoses inom rimliga gränser. På kan dock en fortgåendeuppbyggnad av likviditeten öka riskerna för inflationistiskt övertryck dåekonomin åter börjar närma sig kapacitetsgränserna. En sådan utveckling avlikviditeten bör därför motverkas successivt. har jag anförtolika skäl som talar för att hushållens sparkvot kan antas bli oförändradunder 1979. Svårigheterna att bedöma sparkvotens förändring är stor. Det stårdock klart att utvecklingen på kreditmarknaden spelar en väsentlig roll. Under1978 har hushållens bankinlåning ökat med medan prisökningen uppgåtttill . Realvärdet av hushållens finansiella tillgångar har således ökatnågot . Man kan mot den bakgrunden vänta sig att sparkvoten såsmåningom sjunker när hushållen återställt den eftersträvade nivån på sinafinansiella tillgångar. Några indikationer i den riktningen har emellertid intekunnat iakttas . Sparkvoten har stigit under loppet av 1978 och denprivata konsumtionen har fortsatt att utvecklas relativt svagt. Ändå har somtidigare nämnts bankernas kreditgivning till hushållen ökat. finns detanledning att räkna med en klar uppgång i den privata konsumtionen. Det innebäratt någon extra stimulans i form av ökad kreditgivning till hushållen intesynes bli nödvändig. Det finns anledning att noga följa utvecklingen för denprivata konsumtionen och genom en lämplig utformning av kreditpolitiken påverkakonsumtionsutvecklingen i den riktning som eftersträvas . För att undvika enalltför kraftig Ukvidisering av ekonomin bör statsskuldspolitiken inriktas påatt i ökad utsträckning finansiera det statliga budgetunderskottet utanförbanksystemet. Det finns därvid flera vägar att gå. Statens kapitaltillförseltill industrin över budgeten uppgår nu till betydande belopp som sammanlagtöverstiger hela ökningen i banksystemets utlåning till industrin. Jag avseratt anpassa utbetalningarna av dessa belopp så att de inte onödigtvis spär pålikviditeten i ekonomin. En viss dämpning avlikviditetsökningen följer av den ytterligare neddragningen av företagensutländska upplåning som man kan räkna med . Därigenom bromsas derasinlåningsökning i bankerna. 3 1978/79. Bilaga 1och 2. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 34 ställetfår staten vara beredd att svara för en desto större del av utlandsupplåningsbehovet. Entredje väg är att uppnå en långsiktig bindning av hushållens sparande. Det nya skattesparandet, ökad försäljningav skattepremierade sparobligationer,premieobligationer m. m. utgör ett led i denna strävan. Allmänt settbetyder den ökade skillnaden mellan den langa och den korta räntan mycket föratt vidga den långa kapitalmarknaden och bindaupp överlikviditeten på olika håll i ekonomin. har räntedifferensenmellan den långa räntan på statsobligationer och diskontot ökat till . Den sjunkande inflationstakten höjer successivtrealräntan till en jämfört med tidigare mycket hög nivå,vilket bör öka intresset för långa placeringar. Denna realräntehöjning kommer också att öka placeringskapaciteten i mångakapitalmarknadsinstitutioner. De korta räntorna kan väntasligga väsentligt under den långa räntan. Därigenom förbättras statensmöjligheter att finansiera budgetunderskottet utanför banksystemet. Åtgärder för att minska likviditeten iekonomin bör dock inte göras så kraftiga att industrins investeringsviljahämmas. Statens upplåning utanför banksystemet bör i möjligaste mån ske på ettsådant sätt att industrin inte trängs ut från kapitalmarknaden. Genom den kraftigaförbättringen i bytesbalans och den allmänna ekonomiska återhämtningen har det internationellaförtroendet för den svenska kronan blivit mycket stort. Staten har inte tagitupp något utländskt lån sedan juni 1978.Totalt har den statliga upplåningen uppgått till ca 2 miljarder kr.1978. Motsvarande belopp var . upptagna utländskalån har kunnat omsättas på bättre villkoroch återbetalningstiderna förlängts. Den svenska kapitalmarknadensöppenhet är väsentligt större än när efter oljekrisen började låna utomlands i stor skala. Den svenska räntenivånpåverkas därför i hög grad av den internationella ränteutvecklingen. Budgetunderskottet och deras effekt pålikviditeten i ekonomin är en spegelbild avden expansiva finanspolitiken. Om kreditpolitiken hade inriktats på atti större utsträckning undantränga andra kredittagare skullenaturligtvis den expansiva effekten av finanspolitiken delvis upphävts.Konsekvensen hade blivit större budgetutgifter för att klara sysselsättningen och ännu större statligt upplåningsbehov. Därförmåste det flnnas en väl avvägd balans mellan finanspolitikenoch kreditpolitiken. Budgetunderskottens storlek är därför inte oberoende av kreditpolitiken. När återbörjar närma sig fullt kapacitetsutnyttjande kan en för stor likviditeti ekonomin förstärka risken av en alltsnabbare pris- och kostnadsutveckling. Därför måste kreditpolitiken successivtinriktas på att minska likviditetsexpansionen t ekonomin parallellt medatt finanspolitiken blir mindre expansiv. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 35 4 Den ekonomiska utvecklingen Jag har tidigare framhållit att det finnsskäl att räkna med att tillväxten i industriländerna blir av ungefär sammaomfattning som . Världshandelns ökningstakt bedöms blifortsatt måttlig. Det är ävenfortsättningsvis väsentligt att öka vår internationella konkurrenskraft så att exporten frånSverige kan öka i snabbare takt än de marknader där våra produkter avyttras. Deprognoser som föreligger innebärockså att andelsvinster kan göras på våra exportmarknader. -6,6 -2,7 -15,9 -18,0 Statliga myndigheter och affärsverk 7,9 -2,5 (-1,4)' (1,8)' -1,1 7',7 ' Förändring i procent av föregående årsbruttonationalprodukt. Bruttonationalprodukten (BNP) mätt frånanvändningssidan väntas öka med inte . Detär den kraftigaste uppgången i BNP . Mätt från produktionssidanväntas BNP stiga klart mindre, eller (tabell 9). De ekonomiska utsikterna påolika delområden redovisas utförligt i den preliminära nationalbudgeten för1979 (bilaga l.l). Jag vill emellertid redovisa vissa huvuddrag av denförutsedda utvecklingen på olika områden. De fasta bruttoinvesteringarna väntas ökamed 1979, efter en nedgång på 1978. Ökningen 1979 förklarashelt av den uppgång som förutses förnäringslivets investeringar. Dessa bedöms kunna öka med mer än 10 %efter den mycket kraftiga minskningen Prop.1978/79: 100 Bilaga 1 Finansplanen 36 BNP frånproduktions- och användningssidan 19771979 Procentuellvolymförändring från föregående är BNP frän produktionssidan därav: varuproduktiontjänsteproduktion BNP frän användningssidan -1,7 -4,2 -2,4 En avsevärd del avförklaringen till den oväntat stora omsvängningen för investeringarna inäringslivet är att söka i investeringarna i handelsflottan. Dessa består delsav leveranser av nybyggda fartyg till svenska rederier, dels som en negativpost av nettoutförseln av begagnade fartyg. Försäljningen av begagnade fartygtill utlandet blev mycket stor , medan den väntas bli liten under 1979.Detta medförde en mycket kraftig nedgång av de totala investeringarna ihandelsflottan . Omvänt blir uppgången mycket kraftig . Exkluderas denämnda investeringarna har näringslivets övriga investeringar minskat med 14,1978 och beräknas öka med 1979. För industrins investeringarförutses en markant förbättring; frän en nedgång 1978 på till en ökningpå 1979. En liknande utveckling väntas för handelns investeringar. Av avgörande betydelseför företagens förnyade investeringslust är den successiva förstärkning avindustrikonjunkturen som sker. Därmed stiger kapacitetsutnyttjande ochresultat mot mera normala nivåer. I de enkätundersökningar som är underlag förkonjunkturinstitutets investeringsbedömningar har företagen visat storförsiktighet, förmodligen som en reflektion av osäkerheten om styrkan ochvaraktigheten i den framväxande högre efterfrågan. harockså för sin del gjort tolkningar av dessa enkäter som är försiktigt hållna.Nor-mah skulle relativt kraftiga uppjusteringar ha gjorts av enkätsiffrorna iden konjunkturfas vi nu befinner oss i. Men ännu arbetar stora delar avindustrin med stora kapacitetsreserver och låga vinstmarginaler. Bostadsbyggandet vändeuppåt efter att ha fallit . För hela 1978beräknas igångsättningen av nya lägenheter ha varit ca 58 000 lägenheter. Flera faktorer harsamverkat till den nu mera gynnsamma utvecklingen för bostadsbyggandet.Kredittillförseln har fungerat smidigt som byggnadskostnadsökningarnahar dämpats. Det statliga lånetaket har vidare anpassats mera följsamt tillkostnadsutvecklingen. antas igångsättningen komma att uppgå till drygt60 000 lägenheter. Därtill kommer en omfattande ombyggnadsverksamhet. Sammantagetberäknas bostadsinvesteringarna öka . Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplånen 37 De statliga myndigheternas ochaffärsverkens investeringar bedöms bli av samma omfattning 1979 som 1978. Dekommunala investeringarna väntas öka med . De planer som kommunernasjälva har visar på en ännu något högre tillväxt. Jämfört med enkätuppgifter iseptember 1978 skedde upprevideringar. har detemellertid varit svårt för kommunerna att fullt ut realisera planeradeinvesteringar. har därför i sin prognos lagt sig något under summan av kommunernas uppgivnainvesteringsaktivitet. Lagerinvesteringarnaväntas bidra starkt till ökningen av inhemsk efterfrågan . Detta trots att lagervolymen totaltsett torde minska också . Emellertid är lagerneddragningen så mycketmindre än . Därmed uppstår från lagerrörelserna en kraftig positiveffekt på efterfrågan och produktion. Avvecklingen av färdigvarulager beräknasavta successivt . I huvudsak torde den avse verkstadsindustrin. Vadgäller insatsvaror och varor i arbete väntas endast smärre förändringar. Medden här förutsedda lagerutvecklingen skullelagerkvoten, dvs. förhållandet mellan lagervolym och produktion, i stort settvara nere på en normal nivå vid utgången av året. Även för den privatakonsumtionen väntas en ordentlig ökning . Lönesumman beräknas stiga med från 1978 till 1979.Avtals-mässiga löneökningar svarar därvid för och löneglidningen får . Ett visstpositivt bidrag till lönesummeutvecklingen kommer vidare från en ökadsysselsättning. Med utgångspunkt i de antaganden ominkomstöverföringar och skatter som närmareredovisas i nationalbudgeten ger kalkylerna sammantaget en ökning avhushållens disponibla inkomster på nominellt . Prisökningarna för denprivata konsumtionen beräknas bli ca 5,5 %mellan genomsnitten . De reala disponibla inkomsterna köpkraften skulle därmed stiga 1979. Av skäl som jag tidigare anfört anser jag till skillnad från att det finns anledning förmoda att sparkvoten hålls uppe. Jag har därför föregen del utgått från att den privata konsumtionen ökar i samma taktsom de realt disponibla inkomsterna. Den offentligakonsumtionen beräknas öka med . Den övervägande delen av uppgången kommer från den fortsattaexpansionen i den kommunala sektorn. Jagvill här erinra om överenskommelsen mellan regeringen och de bådakommunförbunden där riktpunkten för den kommunala konsumtionensvolymökning angavs till 1979 och 1980. Jag har tidigare understrukitvikten av att ökningen i den kommunala konsumtionen dämpas. 1977 och 1978 kan sägas ha utgjorten period av omfördelning av våra ekonomiska resurser från inhemsk efterfrågantill exportsektorn. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 38 kr., löpande priser Övriga tjänster, netto Omräkningspost för tjänster och I tabell 8 framgår omsvängningen förde olika komponenterna som avser inhemsk efterfrågan. En effekt härav är attockså importen ökar kraftigtefter en stor minskning . Av tabell 10 framgår att utrikesbalansendärför återigen blir något sämre. Jag har tidigare framhållit det väsentligai att konkurrenskraft fortsätter att bli bättre och att våraframgångar på exportmarknaderna är av avgörande betydelse för hela denekonomiska utvecklingen. Exporten av varor väntas öka ungefär lika snabbt 1979som 1978, eller {exkl. fartyg). Vad gäller bearbetade varorväntas marknadstillväxten till OECD-området bli något större än , bl. a. till följd av en högre importi våra nordiska grannländer. Det bedöms dessutom möjligt att vinnamarknadsandelar också . Visserligentorde sänkningen av svenska exportpriser i förhållande till konkurrenternasbli endast liten, men den fördröjda effekten av relativprissänkningen 1977 och1978 samverkar till ytterligare andelsvinster i storleksordningen 1979.Sammantaget beräknas exporten av bearbetade varor, exkl. fartyg, öka med drygt10 % 1979. Hänsyn har därvid tagits till att ökningstakten för exporten tillländer utanför OECD-området sannolikt blir klart lägre än till . Råvaruexporten väntas visa en mycket svagökning , efter en mycket högt uppdriven exporttakt särskilt första halvåreti fjol. För såväl trävaror som pappersmassa är det nu bristande utbudskapacitetsom begränsar exportmöjligheterna. Importen stiger nu och väntas totalt for1979 bli högre i volym än förraåret. Detta sammanhänger självklart med den kraftiga expansionen av deflesta inhemska efterfrågekomponenterna. Trots en något snabbare utveckling förimporten jämfört med exporten väntas handelsbalansen komma att visaett större överskott än , eller . Försämringenpå tjänste- och transfereringssidan fortsätter. Prop.1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 39 tas överskottet avseende sjöfartsnettot öka inteobetydligt. Det sammanhängermed de uppgångar i fraktsatserna för sjöfart, som inträffade under hösten 1978.Dessa är visserligen till en del sannolikt av kortvarig natur, men torde ändåleda till högre ersättningar förfrakter i genomsnitt. Sammantaget innebär kalkylernai tabell 10 att bytesbalansen försämras något från 1978 till 1979.Underskottet skulle belöpa sig till 4 900 milj. kr. Jag har därvid,vilket framgår i tabellen, satt in samma högre omräkningspost som och1978. Inflationstakten har reducerats högstavsevärt under loppet av 1978. Jag har tidigare redovisat de åtgärder somregeringen vidtagit för att hålla nere prisökningarna vid ett minimum. Enytterligare reducering i ökningstaktenförutses . Enligt prognoser kankonsimtentprisindex väntas stiga från december 1978 till december1979. Denna prognos utarbetades före beslutet av OPEC-länderna om prishöjningar på råolja under 1979.Med hänsyn till att de beslutadeprisökningarna på råolja under loppet av året blir större än enligtförutsättningen i denna kalkyl och också med hänsyn till riskerna för tilltagande prisstegringar särskilt förråvaror i internationell handel, räknarjag med att konsumentpriserna i stiger med 5 å . befannsig den svenska ekonomin i ett utsatt läge och i viktiga hänseenden präglades situationen av en fundamentalobalans. Mot denna bakgrund vidtogs en serie åtgärder för att återställa balansen i den svenska ekonomin. Den viktigaste var att ge de svenska företagenbättre möjligheter att konkurrera internationellt genom att de valvera kronan. För att devalveringen skulle lyckas ochde vunna kostnadsfördelningarna intemotverkas av inflationistiska kostnadshöjningar var det nödvändigt attkombinera devalveringen med generella åtstramningsåtgärder. Således harmervärdeskatten och vissa andra indirekta skatter böjts. Lagerstödet harsuccessivt fasats ut. Staten har också iakttagit stor återhållsamhet med attöka sin egen konsumtion. Skattepolitiken harockså anpassats till behovet att dämpa kostnadstrycket i ekonomin. Den statligaskatteskalan har inflationsskyddats, vilketunderlättat för arbetsmarknadens parter att uppnå ett åsyftat realt utfall inom ramen för måttliga nominellalönehöjningar. Marginalskatten har sänkts i de skikt där de flestaheltidsarbetande befinner sig. Den allmänna arbetsgivaravgiften, löneskatten,har avskaffats. I syfte att bryta inflationsförväntningarna har också prisstoppoch skärpt prisövervakning kommit till användning. En nödvändigförutsättning för att politiken skall lyckas är att arbetsmarknadens parter tar sin del av ansvaretför förbättringen av vår inter- 1978/79:100 Bilaga 1 Finansplanen 40 Så har också skett i det löneavtal som slutits för 19781979. Löneökningarna utanför avtalen har också bromsatsupp. I syfte att hållauppe sysselsättningen har större insatser än gjorts i form avsysselsättningsstödjande åtgärder såsom 25-kronan,beredskapsarbeten, AMU-utbildning etc. Genom aktiva industripolitiska insatser har staten också bidragit till att mildra konsekvenserna avstrukturkrisen för bl. a. stål-, varvs- och tekoindustrierna. Successivt har denförda politiken börjat ge resultat. Den utlands-konkurrerande industrin har återvunnitmarknadsandelar och handelsbalansenhar förbättrats kraftigt. Industriproduktionen har återbörjat öka. Inflationstakten har dämpats markant. Bilden har emellertid fortfarande ocksåmörkare inslag. Arbetslösheten har visserligen hållits på en internationelltoch historiskt sett låg nivå menarbetsmarknadsläget är likväl besvärligt. Detta gäller särskilt ungdomar ochandra nytillträdande grupper på arbetsmarknaden. Vidare har industrinsinvesteringar fallit kraftigt . Även i dessa hänseenden kandock tendenser till en förbättring skönjas. I takt med att devalveringarna har gjortsin verkan har det varit möjligt att någotlätta på åtstramningspolitiken. I syfte att hålla tillbaka prishöjningarnaoch därmed stimulera ekonomin avskaffades den allmänna arbetsgivaravgiften helt fr. o. m. . Vissaytterligare stimulansåtgärder har beslutats . Dessa omfattar bl.a. en höjning av det allmänna barnbidraget och en begränsad marginalskattesänkning.Genom stimulanserna kan ekonomins kapacitetsutnyttjande och därmedproduktiviteten öka snabbare än annars. Målen för den ekonomiska politiken är attbereda arbete åt alla, främja en rättvis inkomstfördelning, förbättra denregionala balansen, dämpa inflationen, uppnå jämvikt i bytesbalansen och främjatillväxten i ekonomin. Genom att skapa förutsättningar för en balanseradtillväxt läggs grunden för att föra vidare en socialt inriktad reformpolitikoch en fortsatt välståndsutveckling. Den internationellakonjunkturen beräknas totalt sett bli ungefär oförändrad jämfört med . En viss avmattning iFörenta staterna motverkas av en snabbare tillväxt i . En positiv faktor i den intemationella bilden är attunderskott och överskott i olika ländersutrikesbetalningar beräknas bli jämnare fördelade vilket ökar den ekonomisk-poUtiskahandlingsfriheten. För delförutses en tillväxt i BNP på vilket är avsevärt mer än 1978.Arbetsmarknadsläget förbättras successivt och inflationen blir jämförelsevisbegränsad. För bytesbalansen förutses en mindre försämring. Skall dennarelativt gynnsamma prognos infrias cchskall utvecklingen även på kunna bli positiv ställs emellertid ettantal bestämda krav på den svenska ekonomin.