prop · G2036 · 1978-12-31 00:00:00 — SARAssedan 1974 nyetablerade verksamhetsgrenar representerade av dentotala omsättningen, vilken siffra väntas stiga till 25 ä 30 %.Lönsamheten för dessa verksamhetsgrenar är god och en ytterligare förbättringkan förväntas under 197980, då dessa satsningar beräknas ge full effekt. Blandnyetableringar kan bl. a. nämnas ytterligare två hamburgerrestaurangeri Clock-kedjan, som därmed omfattar totalt fjorton enheter. beräknasytterligare ett antal enheter tillkomma. Vidareöppnades ett nytt hotell i , som marknadsförs underbenämningen . Denna enhet omfattar 99 rum och utgör ettrationellt ekonomihotell med frukostrestaurang. Nästa enhet av denna typ kommeratt öppnas i med 140 rum. Inomden särskilt expansiva personal- och institutionsrestau-rangdivisionenhar fyra nya enheter etablerats. Denna utveckling förväntasfortsätta även . SARAförvärvade de båda största företagen inom automatvaruhandeln i och , 8 1978/79. 1978/79: 6 II4 vilkaorganisatoriskt inordnats under personal- och institutionsrestau-rangdivisionen. Under1977 har sju restauranger, tre hotell och sex fastigheter avyttrats varjämte SARAsengagemang i Hotellaktiebolag upphört . SARAsbruttoomsättning, vari inkluderas serveringsavgifter, ökade ,, medan nettoomsättningen ökade , från 592,8till . Häri ingår övriga rörelseintäkter 1977 med (43,). Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter förbättrades med ca , från 5,9 till13,. Ikonsolideringssyfte har överfört obeskattade reserver tillbeskattat eget kapital som en avsevärd nedskrivning gjorts på deförvärvade automatvaraföretagens bokförda aktievärden. Avkastningen på ikoncernen totalt arbetande kapital har ökat från till somavkastningen på eget kapital efter skatt ökat från 5,till 22,. Förnyelsenav rörelsebeståndet och den starka omstraktureringen av företaget kommer attfortsätta. fattades beslut om avveckling eller konverteringav ett tiotal hotell- och restaurangenheter. En starkt bidragande orsak härtillhar varit det av fattade beslutet om förbud mot s. k. enarmadebanditer . vidtar omfattande åtgärder genomutarbetande av altemativa driftsformer för de hårdast drabbade rörelserna,vilket emellertid inte torde kunna förhindra att ett flertal av de mestspelberoende enhetema måste avvecklas. Dennya alkoholpolitiken påverkar också vår verksamhet. Restriktioner beträffande utskänkningsrättighetemaliksom en eventuell inskränkning av rätten till avdrag förrepresentationskostnader i samband med restaurangbesök kan av förklarhga skällätt rabba näringens lönsamhetsförutsättningar. En mycketogynnsam kostnadsutveckling i kombination med en allmänt svagkonsumtionsökning har inneburit ett fortsatt volymbortfall och en vikandelönsamhet vad gäller våra små enheter av fullservice-karaktär. Det är mot dennaspeciella bakgrund SARAs ovan beskrivna utveckling bör betraktas. Ettverksamt bidrag till den utvecklingsprocess bolaget genomgår är det positivaengagemang från de anställdas sida som kommit till uttryck i våra system ochprogram för demokratisering av arbetslivet. Detta gäller inte mmst vidbehandlingen av omstruktureringsfrågoma. Hurförklaras då de positiva resultaten av SARAs nyetableringar trots de allmäntogynnsamma konjunkturförutsättningama? Framföralltligger förklaringen i möjlighetema att utnyttja stordriftsfördelar, synergieffekteroch modem rationell hantering beträffande såväl teknik som administration. Dethar också visat sig att satsningen på 1978/79: 6 115 prisvärdaprodukter från t. ex. Clock hävdar sig mycket väl i konkurrensen och att dessaprodukter väsentligt ökar sin volym under i övrigt svåra branschföratsättningar. Prognosen pekarpå att resultatet inte kommer att bU väsentligt sämre än , medan 1979blir det verkligt problematiska året i och med att spelet försvinner. harinom bedrivits ett intensivt långsyf-tande straktureringsarbete. Detta harinneburit att mer än halva det rörelsebestånd som bolaget hade 1970 äravvecklat eller konverterat som väsentligt flera nya enheter ochverksamheter har tillkommit. Straktureringsarbetet kommer att fortsätta för attåstadkomma en ytterligare diversifiering av verksamheten, en bättre anpassningtill ändrade marknadsförutsättaingar, en ökad lönsamhet, allt i syfte att göraSARA betydligt mindre konjunkturkänsligt . Skr.1978/79: 6 116 Skandinaviensstörsta tillverkare av verktygsmaskiner med en omfattande export över helavärlden. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr I procent av fakturerad försäljning % Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Närnu konjunktursvängningar av allt att döma är oundvikliga, borde det ju åtminstoneteoretiskt vara ett gemensamt intrese för såväl kund som leverantör attinvesteringar genomförs i tider med lägre industriell aktivitet. Detta intressemåste dessutom väl sammanfalla med intresset hos våra styrande organ ochekonomisk expertis, allt för att genom utjämningseffekter nå bättre balans iekonomin. Subventioner och stimulansåtgärder av olika slag tillgrips ofta föratt styra utvecklingen i denna riktning. Att skillnaderna sällan kan bli storaär ett känt förhåUande. Att skillnaderna skulle bli så stora som de råkade blii detta avseende under de senaste gångna tre åren hade väl ändå ingen räknatmed ens i sina mest pessimistiska stunder. Händelseutvecklingenunder måste ha inneburit grand-ligt spräckta planer och upprepadebesvikelser för många företagsledare. Den gav dessutom en utmärkt illustrationtill svårigheten att styra investeringsviljan inom industrin. För att förmåindustrin att bli investeringsvillig krävs inte bara stimulanser utan ävenvissa naturliga förutsättningar, i första hand optimism och framtidstro. Sådanfanns i svensk industri i rikt mått . Med frejdigt mod, välunderstött av lagerstöd, investeringsstimulanser etc, skulle vi genom inhemskhög aktivitet snabbt och elegant överbrygga effekterna av den djupa intemationellakonjunktursvackan. Början blev bra. nog trängde sig emellertidverkligheten på. Den utiändska aktiviteten hade visserligen förbättrats någotunder tiden vi producerat för fullt mot lager, men inte tillräckligt för attge oss den draghjälp vi hade räknat med. 1978/79:6 117 var när vi nu verkligen skulle behövt vår konkurrenskraft och utnyttjat deinvesteringar som gjorts , hade vi själva försämrat vårtkonkurrensläge på ett hart när obegripligt sätt. Reaktionen blev häftig, dåproduktionsapparaten i många företag arbetade för fullt och marknaden plötsligtbara inte fanns längre. Optimism och framtidstro var som bortblåsta inteundra på att investeringsviljan lika plötsligt försvann. Vad hjälperstimulansåtgärder i ett sådant läge? Underde goda och den bibehållna optimismens 1975 rastades densvenska verkstadsindustrin ganska väl med moderna maskiner. Detta förhållandemedgav att denna del av industrin utan olägenhet och utan att riskera att hamnai situationen att bli utkonkurrerad på grund av omodem maskinutrustning kundeavvakta med ytterligare investeringar i ett trängt läge.Industrin började följdriktigt att ganska hårdhänt utnyttja sig av denna"fördel" . Densvenska verktygsmaskinsindustrins föratsättningar kan knappast havarit mycket sämre. Orderstockama små, om inte obefintliga, inhemska marknadenpraktiskt taget utan botten, exportmarkna-dema utan ljusglimtar och dessutomstarkt försämrad konkurrenskraft. För att branschen skall ha rimUga villkor,krävs vidare någorlunda normala förhållanden såväl på hemma- somexportmarknaderna. Utan förändring på någon av dessa punkter skulle det därförvara en omöjlig uppgift att reda upp en sådan situation. Skulle ändå inte enförbättring på exportmarknaderna till slut komma verktygsmaskintillverkarnatill hjälp? Utomlandssjönk den ekonomiska aktiviteten dramatiskt . hardock en kontinuerlig om än inte särskilt kraftig tillväxt ägt rum, vilken harförbättrat kapacitetsutnyttjandet. Ännu vid ingången av 1977 hade emellertiddetta inte nått sådan nivå att investeringar aktualiserats i nämnvärdomfattning. Att investeringstakten var låg är lättförståeUgtmed dåligt kapacitetsutnyttjande och osäkrare framtidsperspektiv än någonsin.I själva verket var investeringsviljan så dålig, att inom intemationella verktygsmaskintill-verkarorganisationerröster höjts för gemensamma aktioner med avsikt att förmå respektive regeringaratt genomföra mycket långtgående stimulansprogram för att stödja verktygsmaskinindustrin.Branschen har dock inte de bästa erfarenheter av stimulansåtgärder av gängseslag. Dessa får alltför sällan avsedd verkan utan kommer i stället sådana projekttill del, som av andra anledningar ändå skulle ha genomförts. Tillproblemen för den västerländska maskinindustrin har också lagts den formligainvasion av produkter, nu även tekniskt kvalificerade sådana, från FjärranÖstern, som knappast har kunnat undgå att påverka många företags planering ochagerande. Motbakgrund av alla de samtidiga och samverkande svårigheter som 1978/79: 6 118 branschensålunda utsatts för är det inte ägnat att förvåna attprotektionistiska tendenser börjat ge sig tillkänna på olika håll i världen.Dessa har i vissa fall blivit så otrevliga att en fortsättning i samma riktningallvarligt kan påverka de svenska företagens möjUgheter att hävda sig påexportmarknaden. Densvenska verktygsmaskinindustrin har förvisso fått hjälp på olika sätt underåret. I första hand genom devalveringen av den svenska kronan och därefter iform av något förbättrat investeringsklimat på några viktiga marknader,företrädesvis . Tyvärr var hjälpen alltför svag och dröjde alltför länge.Den har därmed inte gett effekt tillräckligt snabbt, varför vissa dramatiskaåtgärder inte kunnat undvikas inom branschen. Svensk verktygsmaskinindustri haremellertid haft en anmärkningsvärd förmåga att överleva. Men om detta ständigtmåste ske genom krympning av kostymen, finns det anledning att allvarUgt oroasig för dess framtid, speciellt som den inhemska kundkretsens lojahtet tyvärrvisat sig svag. InomSMT-Pullmax har vi klarat denna kniptångssituation ganska hyggligt under 1977.Inriktningen mot numeriskt styrda maskiner och den framgångsrika satsningen påegna CNC-system (datorbaserade styrsystem) har starkt bidragit tiU detta. CNC-teknikenhar nu på bredare front också börjat överföras på plåtmaskinprogrammet.Utvecklingen av verktygsmaskiner kommer att präglas av önskemål om allt högre automatisering.Kraven på serviceberedskap är redan nu utomordentUgt höga inom branschen ochkunderna kommer att kräva att leverantörerna ensanama tar totaltansvar för mycket komplexa anläggningar. SMT-Pullmax har målmedvetet satsat påatt med egna resurser behärska hela teknologin, dvs. såväl den mekaniska somelektroniska utvecklingen, vilket är sällsynt inom branschen. Detta har variten avgjord styrkefaktor, som har medgivit att kunderna kunnat erbjudas störredriftstrygghet. alla avseenden dystra situationen vid ingången av året har krävt en serieåtgärder inom koncemen. ökade insatser på exportmarknaderna tillsammans medåtgärder för att kortsiktigt förbättra konkurrenskraften, vilket innebar elimineringav effekterna av den felaktigt värderade svenska valutan, har givit betydandeeffekt. Devalveringen, om än alltför liten, har bekräftat riktigheten ihandlingssättet och förbättrat läget ytterligare. Även om obestridligenmarknadsandelar har förlorats, har fotfästet väl kunnat bibehållas påetablerade marknader. Inbryt-nmgar har också kunnat göras på vissa nya sådana.Bolaget har haft glädjande framgångar med plåtmaskinprogrammet bl. a. iSydkorea. Fullbalans mellan försäljning och produktion har dock ej kunnat uppnås. Under denförsta utomordentiigt kärva delen av året har därför en planeradlageruppbyggnad ägt ram. Dessbättre har det varit möjUgt att under senare delenav året avyttra större delen av detta lager. Skr.1978/79: 6 119 begränsadelagerproduktionen har emellertid påverkat såväl kapitalutnyttjande somlönsamhet i negativ riktning. Resultatet för koncernenvar mycket gott åren 19741976. Resultatet var hyggligt omjämförelse görs med branschen. Lönsamheten var dock ej helttillfredsställande. Den måste förbättras för att vi skall klara det ambitiösautvecklingsprogram som ligger framför oss. Möjligheter att förbättralönsamheten saknas inte. Knappast på prissidan inom överskådlig tid men såvälpå kapitalutnyttjandesidan som produktivitetssidan och inte minst påproduktstruktursidan. Lönsamhetsnivån är långt ifrån enhetlig för de olikaproduktslagen. Kommer då 1978 att medgedessa förbättringar? Utsikterna ser onekligen något bättre ut än för1977. För den svenska ekonomin och marlcnaden gives uppenbarligen inget störrehopp. För vissa exportmarknader har dock en förbättring redan kunnat skönjas.Koncernen står tämligen väl såväl produktmässigt som tekniskt och personellt.Osäkerhetsmomenten är emeUertid många. Om inga tvära kast ihändelseutvecklingen inträffar, bör företaget kunna klara även 1978 hyggligtäven om det knappast har utsikter att kunna utvecldas till ett bra år. 1978/79: 6 12o Utvecklar, tillverkar och marknadsför kommunikationsradiosystem. Företaget ingårsedan den 1 januari 1978 i . -36,7 -2,3 -27,0 -31,1 -3,2 -53,0 -37,7 -45,6 -2,1 -18,8 -22,2 -27,8 intäkter och kostnader mkr 2,6 1procent av fakturerad försäljning % -6,4 Resultatföre bokslutsdispositioner och skatter mkr 2,6 Avkastningpå totalt redo visat kapital % 0,0 Investeringari anlägg ningar mkr 2,1 'AB Sonab. Dåaudioverksamheten och verksamheten i /77 utbratitsur AB Sonab ändrades företagets namn till nuvarande Sonab Communications ABfrån . I SonabCommunications koncentrerades således verksamheten tiU utveckling,tillverkning och marknadsföring av produkter och system för landmobilradiokommunikation. Vissutveckling och tillverkning jämte all marknadsföring i har skett i det helägdadotterbolaget i Esbo utanför . Företagethar framförallt varit inriktat på den nordiska marknaden, vilken ärförhållandevis välutvecklad och uppskattas tUl av den totala marknadeni . Tillväxteninom företagets produktområde och inom dess huvudmarknader har under desenaste årens lågkonjunktur varit dryga . Den faktureradeförsäljningen , exklusive legofakturering och exklusive ,motsvarar en ökning sedan föregående år i fasta priser. Ävenorderingången ökade i samma proportion (, fasta priser) mellan 1976 och1977, vUket innebär att företaget väl försvarat tidigare marknadsandelar påhuvudmarknaderna utom . i har en tillbakagång skett som fakture- 1978/79: 6 121 FaktureringsbortfaUet gäller i första hand exportmen även inom har viss återgång skett. Den i utvecklade ochtillverkade nya biltelefonen, exklusivt avsedd för den finska marknaden, kundeinte levereras från fabrik förrän . Dennordiska marknaden börjar, på grand av alltmer enhetliga specifikationer, attbli intressant för de stora utomnordiska tillverkarna. En hårdnande konkurrenspå företagets hemmamarknad, de nordiska länderna, är att vänta. Detkonsoliderade resultatet , före bokslutsdispositioner och skatter, bleven förlust med . Detta resultat har påverkats av en kursförlust av . Moderbolagets, , resultat 1977, före bokslutsdispositioner och skatter, bleven förlust med . (Budgeterad förlust ). Efter en partieUupplösning av lagerreserven i med drygt 300 tkr, uppvisar det finskadotterbolaget, , varken vinst eller förlust . Underhösten 1977 genomfördes MBL-förhandlingar med personalorganisationernabeträffande företagets eventuella försäljning till (). /78 förvärvade SRA av samtiiga aktier i . 1978/79: 6 122 Bolagetsuppgift är att starta och utveckla export- och importverksamhet på marknaderutanför och . -1,1 -2,8 Resultatföre bokslutsdis positioner och skatter mkr Underåret har ett importföretag startats i med uppgift att därifrånimportera och distribuera produkter från flera företag inomStatsföretagsgruppen. Leveranser har påbörjats. Dentidigare startade verksamheten på östra har utvecklats och flera nyaorder har tagits. Detsammagäller verksamheten på , där flera företag inom gruppen har fåttnya order. I Mellanöstemhar omfattande verksamhet bedrivits för ett företag och förberedelser vidtagitsför introduktion på olika marknader av andra företag inom gruppen. Vidsidan av den normala verksamheten har bolaget dessutom utarbetat offert påbyggandet av en större fabriksanläggning i ett afrikanskt land. Företagetuppträder här som "main contractor" och samarbetar med flera svenskaoch utländska företag. Skr.1978/79: 6 123 Företagetbildades med syfte att projektera ett raffinaderi vid . Regeringenbeslutade i febraari 1977 att projektet inte skaU genomföras . Möjlighetenatt uppföra raffinaderiet skaU emeUertid bevaras genom att projektet hållsaktuellt. Även vissa markförvärv skaU fortsätta. Regeringen uttalade samtidigtatt andra möjUgheter att öka försörjningstryggheten skaU undersökas, bl. a.mindre utbyggnader av befintiiga raffinaderier. skullei samband därmed få vissa nya uppgifter. Efterregeringens beslut har verksamheten inom Statsraff omfattat bl. fortsatt utredning beträffande föratsättningama förutbyggnad av befintliga raffinaderier utredning av projekt med nära anknytning därtiU medverkan i förhandlingar inom ramen för en statligoljeverksamhet uppföljning av teknisk och marknadsmässigutveckling inom raffinaderisektorn. Regeringenstillstånd till expropriation av mark för raffinaderiet lämnades . och utreder gemensamt föratsättningama för en ny typ av kraftverk,baserat på förgasning och partialoxidation av svavelrika energiråvaror.Projektet är i ett första skede att se som en komplettering av befintligaraffinaderier och bedöms som speciellt intressant eftersom elproduktionensynes kunna ske till konkurrenskraftiga kostnader och med små utsläpp avsvaveldioxid trots höga svavelhalter i bränslet. Antaletanställda i har i medeltal uppgått tiU 14 st. Skr.1978/79: 6 I24 Ingår i AB Eiser. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr -0,3 I procent av fakturerad försäljning % -10,4 -12,8 -19,7 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -0,3 Avkastning på totalt redovisat kapital % -16,6 Investeringar i anläggningar mkr Stigtexproducerar garner till heminrednings-, handarbets-, trikå- och mattindustrin.Årsomsättningen är , därav på export . Produktionenav vissa garner är av stor betydelse ur beredskapssynpunkt och det gäller förföretaget att vidmakthåUa det kunnande inom området som krävs vid eventuellavspärrning. Branschensmarknadssituation är svår och kan till stor del hänföras till den allmänt kändakonjunktursituationen. Förlustenär och beror dels på att importerade produkter pressar priserna inomlandet dels på prisnivån på exportmarknaden. Företagethar genom ett intemt intensivt arbete kommit fram till enproduktrationalisering och en anpassning av antalet medarbetare till den nyasituationen, vilket ger företaget ett betydligt bättre utgångsläge för kommandeår. Under1978 kommer Stigtex att lansera en ny produktionsteknik. Denna medger större flexibUitetoch kundservice samt därmed sammanfallande större konkurrenskraft. Marknadsmässigtoch personalmässigt håller sig Stigtex väl framme jämfört med övrigakonkurrenter, som även de gör stora förluster . Denfinansiella situationen är 1977 säkerställd genom bidrag från ÖEF samtmoderbolaget. Genom bildandet av den nya tekokoncernen kommer Stigtex atttillhöra AB Eiser från 1978-01-01. Densvaga resultatutvecklingen och den successivt försämrade marknadssituationenhar gjort radikala åtgärder nödvändiga. En partsammansatt översyn av Stigtexframtid pågår. Skr.1978/79: 6 125 Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr I procent av fakturerad försäljning % Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Företagetäger och förvaltar lagerhus och ombesörjer lagring av spannmål, frö ochfodermedel för bl. Svensk Spannmålshandel ek förening. Bolagetåtager sig också beredskapslagring av Uvsmedel på uppdrag av . Faktureringen1977 uppgick tUl (4,) och resultatet före bokslutsdispositioneroch skatter (0,). 1978/79: 6 126 Bolagetsverksamhet är under avveckling Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr Investeringar i anläggningar mkr Skr.1978/79: 6 127 Marknadsledandeföretag inom tobaksbranschen samt diversifierat inom konsumentvarasektorn. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr I procent av fakturerad försäljning % Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Tobaksbolagetsförsäljning uppgick till en ökning med eller jämfört med1976. Volymmässigt skedde dock en nedgång inte bara på hemmamarknaden utanäven i fråga om exporten. Förförsta gången har den försålda volymen itunskat för samtliga rökproduktgrapper.Endast produktgrappen rökfri tobak (snus och tuggtobak) och "övriga produkter"(tändare och utensiUer) har ökat i volym. Orsakentill den minskade efterfrågan av rökprodtikter är främst att söka i denkraftiga ökningen av tobaksskatten . Det kan inte uteslutas att ävenden fortsatta debatten och informationen om rökningens effekter bidragit tiUkonsumtionsminskningen framför allt hos img-domen. Cigarettrökningen blandtonåringar har fortsatt att minska och är nu på den lägsta nivån sedan konsumtionsmätningarbörjade . Sålunda röker av ungdomar cigaretter att jämföra med uppåt i början av 70-talet.Andelen rökare bland vuxna män () har fortsatt att minska, medan andelencigarettrökare bland kvinnor () ökar mycket svagt. Denegentliga röktobaken kan uppdelas i piptobak och ruUtobak (för handruUadecigaretter). Piptobakens mycket kraftiga nedgång kan inte kompenseras av denökande rullningen. Denna utveckling är kännetecknande inte bara för Sverigeutan drabbar även bolagets exportmarknader där piptobaken intar enframträdande plats. Däremothar snuskonsumtionen fortsatt att öka. Vanan att snusa breder ut sig i denyngre medelåldem och ersätter där rökningen. 1978/79:6 128 garemycket kraftiga uppgången bland ungdomen har avstannat. Internationellt settär den svenska rökkonsumtionen låg, vilket tiU stor del beror på snusetstraditionella förankring i svenska folkets tobaksvanor. Exportendomineras fortfarande helt av försäljningen av piptobak tUl . På grand av lagernedskäminghos den amerikanska agenten men även tUl följd av en vikande totalmarknad harleveranserna dit bUvit betydligt lägre än året innan. Marknadsandelen haruppgått till oförändrat . Tobaksbolagetsutvecklmgsmöjligheter på hemmamarknaden beror främst på tre faktorer: Produktutvecklingen i konkurrens med utiändskaföretag. Möjlighetema att kommunicera med konsumenterna.Utvecklingen var beklaglig genom att konsumtionsntinsk- ningensärskUt drabbade produktslagen cigarrer, cigarUler och piptobak. Dessaprodukter utgör stommen i bolagets export. Dessutom är cigariU-tillverkningsärskilt arbetsintensiv och bidrar tiU att skapa sysselsättning. Till en del ärutvecklingen beroende av tobaksskattepolitiken, som kan reducera den bas för enframgångsrik exportverksamhet som hemmamarknaden utgör. Långsiktigtkommer snus och tuggtobak att öka. Många rökare, som inte vill eller kan avståfrån njutningen av tobak, kommer sannoUkt att gå över tUl sådana produkter. Cigarettkonsumtionenkommer långsiktigt att minska, dock svagt och med vissa svängningar i takt medkonsumenternas realinkomstutveck-ling och i takt med prisutvecklingen för såvälcigaretter som andra konsumtionsvaror. Produktutvecklingenkommer att vara av stor betydelse i konkurrensen om rökarna. De företag somkan erbjuda produkter med låg tjär-och nikotinhalt och smakmässigtkan accepteras av konsumenterna kommer att ha största möjlighetema påmarknaden. inom konsumtionsvaraindustrin, som verkar i fri konkurrens, är detytterst väsentligt att kunna informera allmänheten om sina produkter. Ettreklamförbud skulle leda tiU en minskning av bolagets uppnåddamarknadsandelar tiU förmån för utländska företag. Erfarenheter från länder medreklamförbud visar att utländska märken ökar på bekostnad av inhemskaprodukter, medan totalkonsumtionen inte påverkas.