prop · G203151 · 1978-12-31 00:00:00 — omvissa anslag ur kyrkofonden, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionens första avsnitt rör frågor om anslagur kyrkofonden. Sålunda föreslås anslag till nya stiftsadjunktstjänster iSkara, och samt till en halvtidstjänst somstiftsadjunkt i . Uppräkning föreslås av bidragen tillsjömanspräster, bidraget till kyrkomusikerutbild-ningen vid Sköndalsinstitutel,anslaget till biträdeshjälp åt biskoparna, anslagen till fortbildningskurserför präster och kyrkomusiker samt av anslaget ur kyrkofonden till extrautgifter. För anordnande av försöksverksamhet med turistpräster föreslåssvenska kyrkan i utlandet fa två nya lönebidrag, beräknade på samma sätt sombidragen till sjömanspräster. Vidare föreslås i utlandet fabidrag för två sekreterare. Slutligen föreslås att ur kyrkofonden skall fabestridas kostnader för arvoden till handledare och praktikanter vidobligatorisk praktiktjänstgöring för blivande präster. 1 det andra avsnittet framläggs förslag om nypraktisk prästutbildning. Enligt förslaget skall övertahuvudansvaret för den praktiska prästutbildningen från universiteten. Utbildningenförlängs till två terminer, varav en halv termin lÖr en inom högskolan anordnadkurs i Människosyn och människovärd, 1 övrigt skall utbildningen meddelas isvenska kyrkans egen regi och förläggas tilltvå pastoralinstitut.ett i Uppsalaoch ett i . 1Riksdagen 1978/79. 1978/79:151 : Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,de , , , , , Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Vissa anslag ur kyrkofonden 1 Inrättande av nya stiftsadjunktstjänster i ,, och Av de 59 stiftsadjunktstjänster som f. n, finnsinrättade är sju avsedda för den finskspräkiga befolkningen i , De 52övriga stiftsadjunktsijän-sterna härav regeringen för tiden den 1 juli 1978-den30juni 1979 fördelats så, att stift erhållit sju, varav två medplacering vid ärkebiskopens kansli. sex, , ochStockholms stift vartdera fem, och vartdera fyra, Visbystift en samt vart och ett av , , , ochKarlstads stifi tre. Domkapitlen i , , Västeråsoe\\ (/iftyanhåller att fä inrätta en ny stifisadjunktstjänst i resp. stift. Innehavarenav den föreslagna tjänsten i skulle svara dels för uppgifter rörandekyrkan och arbetslivet, dels för meditations- och retreatverksamhet. Tjänsten iSträngnäs är avsedd för verksamhet bland skolungdom, för evangelisations- ochinformationsfrågor samt för arbetslivsfrågor. Den föreslagna stiftsadjunkten iVästerås skulle få till uppgift dels att planera och samordna den kyrkligaverksamheten bland turister och fritidsfolk, dels att syssla medarbetslivsfrågor och arbetslöshets-problematik. Tjänsten i är avsedd förarbete inom sommarkyrkan. Kammarkollegiet anser att det finns behov avytterligare stiftsadjunktstjänster i och , ochVisby stift kan enligt kollegiet inte anses eftersatta i fråga om antaletstiftsadjunktstjänsier, och kollegiet avstyrker därför förslagen om nyastiftsadjunktstjänster i dessa stift. Prop.1978/79:151 3 De ändamål, för vilka nya stiftsadjunktstjänsterhar begärts i , och , är enligt min mening allaangelägna. Av dessa tre stift har den största folkmängden, Strängnässtift den näst största och stift den minsta. Jag anser att det finns likastort behov av en ny tjänst i stift som i stift. Jagtillstyrker därför alt en ny stiftsadjunktstjänst får inrättas i vart och ettav nämnda tre stift. Även det planerade arbetet inom sommarkyrkan i stiftär angeläget med tanke på det stora antal turister som besöker påsommaren. Eftersom detta behov endast behöver tillgodoses under sommarhalvåretär jag beträffande endast beredd att tillstyrka en halv nystiftsadjunktstjänst. 2 Avlöningsbidragför pastoratsadjunkt i svensk utlandsförsam ling Enligt beslut av (prop. 1976/77:84, KrU1976/77:42, rskr 1976/ 77:252) får ur kyrkofonden bestridas kostnaderna förlöneplanslön och sociala avgifter för pastoratsadjunkt som förordnas i svenskutlandsförsamling. Övriga kostnader skall betalas av vederbörande utlandsförsamling. Svenska präsijörbundet anhåller att ur kyrkofondenäven skall få bestridas kostnader för sjukvård samt utlandstillägg ochbarnförmåner för pastoratsadjunkterna. Utlandsförsamlingarna har svårt attklara dessa kostnader, vilka inte kunnat förutses. Utlandsförsamlingarna ärdäremot beredda att bestrida kostnaderna för fiyttning och semesterresor tillSverige för pastoratsadjunkterna. Dessa kostnader kan beräknas och budgeteras. Kammarkollegiethar inte något att erinra mot bifall till framställningen. Till pastoratsadjunkt i svensk utlandsförsamlingutgår utlandstillägg med belopp som fastställs av statens utlandslönenämnd.Beslut om utlandstillägg har fattats utan församlingarnas hörande och förstsedan nuvarande tjänster inrättats. Jag tillstyrker med hänsyn härtill attkostnader för utlandstillägg och barnförmåner för pastoratsadjunkt i svenskutlandsförsamling får bestridas ur kyrkofonden. Eventuella kostnader försjukvård bör jämställas -med sociala avgifter och jag tillstyrker därför attäven sådana kostnader får bestridas ur kyrkofonden. 3 Reseanslagtill kyrkoherde i svensk utlandsförsamling Flera utlandskyrkoherdar har anmält att de harbehov av att företa resor för kyrkliga förrättningar bland svenskar i olikadelar av det land där de tjänstgör. Det kan i en del fall vara svårt att låtaden svenska församlingen betala en sådan resa. Jag föreslår därför att regeringen anhåller om 1*1978/79. Prop.1978/79:151 4 bemyndigandeatt besluta om reseanslag ur kyrkofonden till kyrkoherde i svenskutlandsförsamling. 4 Avlöningsbidragför sjömanspräster m. m. Ur kyrkofonden utgår f. n. till styrelsen försvenska kyrkan i utlandet 20 bidrag om vartdera . för budgetår föravlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utlandet. Styrelsenför i utlandet anhåller att varje avlöningsbidrag räknas upptill , vilket belopp motsvarar av den beräknade kostnaden förlöner, subventionering av bostäder och sociala avgifter. För tiden den 1januari 1978-den 30 juni 1979 anhåller styrelsen om retroaktivt tillägg med . Vidare anhåller styrelsen att få ytterligare två lönebidrag förförsöksverksamhet med turistpräster på orter, dit tillströmningen av svenskaturister är mycket stor. Styrelsen framhåller att krav på kyrkliga insatser påsådana orter uttalats allt starkare både av myndigheter och turisterna själva.Styrelsen anhåller slutligen att för de två sekreterare hos iutlandet, vilka är präster, skall få utgå bidrag ur kyrkofonden enligt sammagrunder som för sekreterare hos centralråd för evangelisationoch församlingsarbete och diakoninämnd. Kammarkollegiettillstyrker beträffande avlöningsbidragen för sjömanspräster att bidragbeviljas i enlighet med ansökningen och följda principer. Kollegietanser vidare att några principiella invändningar inte kan resas mot attkyrkofondsmedel tas i anspråk i yrkad utsträckning även förde lönekostnader förvilka bidrag nu söks . Kollegiet tillstyrker att i utlandet utöver avlöningsbidrag till sjömanspräster för budgetåret1979/80 erhåller dels för försöksverksamheten med turistpräster två bidrag,beräknade efter samma grunder som avlöningsbidrag till sjömanspräster, delsbidrag till lönekostnaderna för de två sekreterartjänster hos styrelsen vilkasinnehavare är präster. Deökade lönekostnaderna motiverar en uppräkning av varje bidrag med För tiden 30 juni 1979 bör utgå retroaktivt tillägg med ett sammanlagt belopp av . i utlandet har i allt högre grad blivit en kyrka föralla kategorier av svenskar utomlands. Jag anser att denna utveckling är mycketvärdefull och tillstyrker att för den planerade försöksverksamheten medturistpräster för utgå två bidrag, beräknade på samma sätt som bidragen tillsjömanspräster. Fr, o. m. bör alltså t. v. till styrelsen försvenska kyrkan i utlandet utgå 22 bidrag om vartdera . för budgetårför avlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i Prop.1978/79:151 5 utlandet.Sedan viss erfarenhet av försöksverksamheten har vunnits får ställning tas tillfrågan om framtida bidrag för turistprästverksamhet. För sju sekreterare hos centralrådoch en sekreterare hos diakoninämnd utgår bidrag ur kyrkofondenmed belopp motsvarande hälften av stiftsadjunkts lön i näst högstaålderstilläggsklassen och viss reseersättning. Som villkor för bidrag gäller iprincip att vederbörande skall vara präst. Jag finner det rimligt att bidragenligt samma grunder får utgå för de två sekreterare hos iutlandet som är präster. 5 Bidragtill kyrkomusikerutbildningen vid För innevarande budgetår har anvisats ett anslag avhögst , ur kyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna förden kyrkomusikaliska linjen vid . Direktionen för anhållerdels om ett anslag för /80 på , dels om ett enligtprincipen för statsbidrag till den sociala utbildningen vid Sköndalsinstitutetberäknat tilläggsanslag när de löne- och arvodeskostnader som föranleds avändrade avtal kan framräk-nas. Av det begärda beloppet avser 525 197 kr.beräknade kostnader för avlöningaråt lärare efter avdrag för elevavgifter,rikskollekter och kyrkorådsanslag, . kostnader för utbyte av delar avinstrumentariet och , övriga driftkostnader. Kammarkollegiet tillstyrker att bidrag får utgådels för lärarkostnader med samma procent som föregående år, dels med 30 000kr, för utbyte av delar av instrumentariet. Kollegiet avstyrker däremot bidragför övriga driftkostnader och retroaktivt tilläggsanslag föravlöningskostnaderna. Bristen på kyrkomusiker är bl. a. på grund av debegränsade utbildningsmöjligheterna mycket stor. , som aren av de få i sitt slag i landet, fyller därför enviktig uppgift. Med hänsyn till utbildningens betydelse för svenska kyrkananser jag att stödet till denna utbildning bör förstärkas. Jag föreslårattbidraget för /80 höjs med . Något tilläggsanslag ärjag däremot inte beredd att tillstyrka. Bidrag till kyrkomusikerutbildningenvid bör alltså för nästa budgetår utgå med sammanlagt högst580 . Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. För innevarande budgetår har anvisats ett anslag avhögst , ur kyrkofonden för skrivbiträdeshjälp åt biskoparna. För attgöra det möjligt för några av de mest arbetstyngda biskoparna att anställabiträden på halvtid bör anslaget för /80 räknas upp med 80 000kr. Prop.1978/79:151 6 7Arvoden vid praktiktjänstgöring för blivande präster För tillträde till praktisk-teologisk övningskursför blivande präster krävs bl, a, att den studerande skall ha fullgjort minsttvå månaders kyrklig eller social tjänst. Praktiktjänstgöring inom kyrkan kanberedas den blivande prästen genom att han eller hon förordnas somtjänstebiträde enligt cirkuläret om vissa vikarier påprästerliga tjänster och icke prästvigda tjänstebiträden åt präster (ändratgenom förordning 1978:208). Förordnande av tjänstebiträde får dock i huvudsakendast ske i pastorat där detta är oundgängligen nödvändigt förtillfredsställande församlingsvård. Till tjänstebiträde utgår arvode enligtnärmare bestämmelser i tjänsteförteck-ningsavtal för kyrkliga tjänster (TFK)samt i förekommande fall resekost-nadsersätlning och traktamente. kyrkomöte har anhållit att åtgärder vidtasför en reglering som möjliggör för teologie studerande att, mot viss ersättningur kyrkofonden eller av statsmedel till den studerande och till handledaren, fåfullgöra föreskriven praktiktjänstgöring hos församlingspräst som domkapitletanvisar (mot, 1975:50 och 88, ITU 1975:12, kskr 1975:35). Ärkebiskopen framhåller att det för attpraktiktjänstgöringen skall ge avsett utbyte är angeläget att den kan anordnasi lämpliga församlingar med tillgång till goda handledare och ett mångsidigtförsamlingsliv. Detta önskemål är ofta svårt att tillgodose med den begränsningav tjänstebiträdessystemet som gäller och som innebär att tjänstebiträden ihuvudsak bara får anlitas vid vakanser eller under semestertid, när ordinariepräster är bortresta och en del av församlingsverksamheten ligger nere.Ärkebiskopen hemställer därför att den obligatoriska tjänsten för teologiestuderande frikopplas från ijänstebi-trädesinstitutionen, som primärt har ettannat syfte. Detta skulle kunna ske genom att etl särskilt anslag anvisas urkyrkofonden till arvoden åt praktikanter som fullgör föreskriven kyrklig tjänstoch att domkapitlen bemyndigas att från delta anslag betala ut arvode underhögst två månaders praktiktjänstgöring som anvisas av . Med dennakonstruktion skulle domkapitlen i enstaka fall kunna anvisa prakiikijänsi vidkyrklig institution utan direkt församlingsanknytning. Resekostnadsersäitningoch traktamente skulle i motsats till vad som gäller vidtjänstebilrädesförord-nanden inte komma i fråga under prakiikijänstgöringen. Kammarkollegiet framhåller att studiemedel inte kanutgå under ifrågavarande praktiktjänsigöring. Frågan om finansieringen måstedärför lösas. Kollegiet anser del befogat att ell visst arvode utgår frånkyrkofonden till de blivande präster som fullgör den föreskrivna praktiskatjänstgöringen genom någon form av kyrklig tjänst. Arvode bör enligt kollegietendast komma i fråga för tjänstgöring som anvisas av och utgå underhögst samt vara maximerat till vad som motsvarar stadgat arvode föricke prästvigt tjänstebiträde. Ersättning för resekostnad och traktamente börej utgå. Prop.1978/79:151 7 Jag lägger i ett senare avsnitt fram förslag tillny praktisk prästutbildning. Krav pä förpraktik förutsätts gälla även förtillträde lill den nya utbildningen. För att praktiktjänstgöringen skall kunnaförläggas till lämpliga församlingar behöver den anordnas på annat sätt än iform av tjänslebiträdesförordnanden. Vid prakiikijänstgöringen bör ersättningutgå enligt avtal. Jag tillstyrker atl ur kyrkofonden får bestridas kostnaderför ersättning til! handledare och praktikanter vid obligatoriskpraktiktjänsigöring för blivande präster. 8Anslag för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden Med stöd av 12 § lagen (1970:940) om kyrkligakostnader (ändrad 1975:1323) utgår ur kyrkofonden anslag för anlitande avbiträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement.För innevarande budgetår är anslaget uppfört med . För nästa budgetårräknar jag med ett lika stort medelsbehov och förordar därför att ettoförändrat anslag av . anvisas för ändamålet. 9 Anslagför anordnande av fortbildningskurser för präster m. m. /54 utgår ett årligt anslag urkyrkofonden för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och föranordnande av teologiska fortbildningskurser för präster. Ur anslaget bestridsfr. o. m. innevarande budgetår även kostnader för anordnande av kurser iarbetsledning för kyrkoherdar. Anslaget är nu uppfört med . Förnästa budgetår räknar jag med att antalet kurser i arbetsledning för kyrkoherdarkommer att öka och jag föreslär därför att anslaget räknas upp med ,till . fr. o. m. nästa budgetär. 10 Anslagför anordnande av fortbildningskurser för kyrkomu siker /77 utgår ur kyrkofonden ettårligt anslag för anordnande av fortbildningskurser för kyrkomusiker. Anslagetär innevarande budgetår uppfön med . Med hänsyn till de ökade kostnadernabör anslaget räknas upp med . till 110 (X). fr. o, m. nästabudgetår. 11Anslaget ur kyrkofonden till extra utgifter Enligt 12 § 5 lagen (1970:940) om kyrkligakostnader (ändrad 1975:1323) utgår ur kyrkofonden anslag till extra utgiftermed ett av regeringen och Prop.1978/79:151 8 riksdagenbestämt belopp för år. Anslaget, som för det kyrkliga området motsvararanslagen till extra utgifter under riksstatens särskilda huvudtitlar, ärinnevarande budgetår uppfört med . medverkan iinternationellt kyrkligt samarbete har medfört en ökadbelastning på anslaget. Det behöver därför räknas upp med . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridaskostnaderna för ytterligare tre heltidstjänster och en halvtidstjänst somstiftsadjunkt, 2. medge att ur kyrkofonden får bestridas kostnaderna för utlandstillägg,barnförmåner och sjukvård ål pastoratsadjunkt i svensk utlandsförsamling, 3. medge att ur kyrkofonden får utgå reseanslag med belopp som regeringenfastställer till kyrkoherde i svensk utlandsförsamling, 4. medge att ur kyrkofonden till styrelsen för i utlandetfår utgå dels för tiden den 1 januari 1978-den 30 juni 1979ytterligare avlöningsbidrag med , dels fr. o. m. t. v. 22 bidrag omvartdera . för budgetår för avlöning av präster som är anställda istyrelsens tjänst i utlandet, dels bidrag för avlöning av två sekreterare hosstyrelsen enligt de grunder som jag har förordat, 5. medge att ur kyrkofonden för /80 får utgå bidrag tillSvenska diakonsällskapet med högst . till bestridande av kostnaderför utbildning av kyrkomusiker vid , 6. medge att ur kyrkofonden för /80 får utgå anslag medhögst . för biträdeshjälp åt biskoparna, 7. medge att ur kyrkofonden får bestridas kostnader för ersättning till handledareoch praktikanter vid obligatorisk praktiktjänstgöring för blivande präster, 8. medge att ur kyrkofonden för /80 flr utgå anslag medhögst . för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkligaärenden inom vederbörande departement, 9. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. t, v. får utgåanslag med högst , för budgetår för studiebidrag åt präster vidtjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa fortbildningskurserför präster, 10. medgeatt ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå anslag Prop.1978/79:151 9 för budgetår för anordnande av fortbildningskurser förkyrkomusiker, 11.medge att ur kyrkofonden fr. o, m. denI t. v. får utgå anslag med . för budgetår till extrautgifter, Den nuvarande praktisk-teologiska utbildningen ären påbyggnadslinje inom högskolan om 20 poäng som är förlagd till universiteteni och , För tillträde till denna utbildning krävs förutom teologiekandidatexamen, vari ingår vissa närmare angivna studiealternativ, tvåmånaders kyrklig eller social praktik. Den praktiska prästutbildningen har under senare årvarit föremål för fiera utredningar. avgav biskopsmötetsprästutbildningskommitté betänkande med förslag angående utformningen avprästutbildningen. I betänkandet föreslogs att den praktiska prästutbildningenskulle omfatta med tre månaders praktiktjänstgöring under särskiltutbildade handledare. Förslaget upptog också två övningsinstitut, ett i Sigtunaoch ett i , skilda från de teologiska fakulteterna och med en för bådagemensam styrelse under ärkebiskopens ledning med underställda lokalastyrelser. Maj:t beslöt att låtauniversitetskanslersämbetet utreda den religionsvetenskapliga utbildningens måloch organisation. I anslutning härtill uppdrogs åt en särskilt tillkalladsakkunnig, professorn , att utreda den praktisk-teologiskaprästutbildningen och de praktisk-teologiska övningsinstitutens framtidaställning. En huvuduppgift för den sakkunnige var att se över utbildningen vidövningsinstituten och lägga fram förslag till en ny läroplan. En annanhuvuduppgift var att utreda frågan om övningsinstitutens framtida ställning ochorganisation. Den sakkunnige skulle bl. a. överväga, om finansieringen bordeske genom statsmedel eller om kyrkofondsmedel borde tas i anspråk. avgav betänkandet (SOU1971:89) Praktisk prästutbildning. 1 betänkandet föreslås att den praktiskaprästutbildningen anordnas i form av en övningskurs fördelade pätvå terminer. I denna övningskurs integreras de förberedande kursernas innehålloch den praktiska tjänstgöringen. Beträffande utbildningens organisationföreslår att ansvaret för den praktiska prästutbildningen förs över frånde teologiska fakulteterna vid universiteten till . För utbildningeninrättas två pastoralinstitut, ett i och ett i , Kostnaderna förinstituten skall enligt förslaget bestridas ur kyrkofonden. Drygt 60 remissyttranden avgavs över betänkandet.Remissinstanserna var genomgående positiva till den föreslagna utbildningensallmänna uppläggning. Beträffande utbildningens organisation var emellertidmening- Prop.1978/79:151 10 Flera remissinstanser ifrågasatte om inte konfessionellt obundnakursavsnitt kunde ligga kvar vid universiteten. Några remissinstanser,däribland statskontoret, motsatte sig att kostnaderna skulle föras över frånstaten till kyrkofonden. kyrkomöte anhöll att en omläggning av denpraktisk-teologiska utbildningen i huvudsaklig anslutning till det framlagdaförslaget och med beaktande av remissvarens synpunkter skullegenomföras (mot, 1975:7, ITU 1975:11, kskr 1975:34). Vid regeringssammanträde den 29 januari 1976förklarade dåvarande chefen för , statsrådetZachrisson, att tillräcklig enighet inte rådde om utredningsförslaget för attdetta i sin helhet skulle kunna läggas till grund för en förändring avutbildningen. Vidare ansåg han att utvecklingen i fråga om förhållandet mellansamhället och trossamfunden och reformen i fråga om högskoleutbildningens måloch inriktning gav anledning till en förnyad översyn av vissa delar avhithörande problem. Enligt nämnda reform tillmäts högskoleutbildningenskaraktär av yrkesförberedelse en central roll. Detta skulle för denreligionsvetenskapliga utbildningens del kunna motivera att man inomhögskolans ram kompletterar den huvudsakligen teoretiskt inriktade utbildningenför teologie kandidatexamen med en mer y rkesförberedande utbildning för demsom avser att arbeta inom trossamfunden. Konfessionellt inriktad del avutbildningen borde emellertid ankomma på samfunden själva. ProfessornJan tillkallades som sakkunnig för att undersökaförutsättningarna för och den lämpliga omfattningen av en ickekonfessionellreligionsvetenskaplig yrkesutbildning inom högskolans ram för dem som avlagtteologie kandidatexamen. Utbildningen skulle omfatta högst 20 poäng (entermin). tillkallade ärkebiskopen en kommitté med direktornCarl som sammankallande och med uppdrag att avge förslag konfessionsbunden del av den praktisk-teologiska utbildningen för blivandepräster i . avlämnade i betänkandet (Ds U1977:6) Tillämpad religionsvetenskap ett förslag till konfessionellt öppenpraktisk-teologisk övningstermin. Samma månad avgav ärkebiskopensutredningsgrupp ett förslag till konfessionsbunden del av denpraktisk-teologiska utbildningen. Även sistnämnda två betänkanden blev föremål för enomfattande remissbehandling. Ett relativt stort antal remissinstanserifrågasatte förutsättningen för dessa utredningar, nämligen att den praktiskaprästutbildningen skulle delas upp i en konfessionellt öppen termin, knutentill universiteten, och en konfessionellt bunden termin i egenregi. Flera hänvisade till frågans behandling vid kyrkomöte ochkonstaterade att detta klart tagit ställning för förslag. Däremot varremissinstanserna genomgående positiva till den praktisk-teologiska utbildningensutformning i övrigt enligt de nya förslagen, 1detta läge anhöll ärkebiskopen att en enmansberedning måtte tillsättas Prop.1978/79:151 11 meduppgift att på grundval av de i det föregående angivna fyra utredningarnaframlägga förslag till en praktisk-teologisk utbildning om två terminer och medsvenska kyrkan som huvudman, föriagd till de två universitetsorterna medutnyttjande av fakultetskurser så långt det går och i övrigt med av kyrkanupplagda kurser. Regeringen föreskrev genom beslut att, omärkebiskopen föranstaltade om en sådan utredning, kostnaderna för denna skullefå förskotteras ur kyrkofonden. fick avdelningsdirektören viduniversitets- och högskoleämbetet i uppdrag av ärkebiskopenatt bereda frågan om förändrad praktisk-teologisk utbildning för blivandepräster inom . utsåg ärkebiskopen de tidigare utredarnaAndrén, och att fungera som referensgrupp vid uppdragetsfullgörande. Nuframlagt förslag till praktisk prästutbildning Käl vemark avlämnade enrapport med förslag till ny praktisk prästutbildning. Enligt förslaget förlängsden praktiska prästutbildningen till två terminer. En fjärdedel avutbildningen ligger kvar inom högskolans ram i form av en 10-poängskurs iMänniskosyn och människovård, I övrigt övertar ansvaret för denpraktiska prästutbildningen. Rapporten innehåller principförslag om prästutbildningensmål samt utbildningens innehåll och organisation.