prop · G203125 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av det etablerade nordiska samarbetet pä flygtrafikensområde och det förhållandet att man även i överväger att införa encharterskatt, borde enligt utskottet goda förutsättningar föreligga för att fätill stånd en mer långtgående samordning av charterskatten än man har itekniskt hänseende. Utskottet förutsatte att regeringen tar initiativ till diskussionermed och om en gemensam lösning av denna fråga. Avslutningsvisanfördes att utskottet förväntar att regeringen med slörsla uppmärksamhetföljer verkningarna av reseskatten för vidkommande och skyndsamtvidtar ålgärder för all eliminera konkurrenssnedvridningar till flygplatsensnackdel. biföll utskottets hemställan (rskr 1977/78:222). anmälde luftlarlsverket i skrivelse tillregeringen alt de negativa verkningama för chartertrafiken på Slump sombefarades i samband med införandet av den svenska charlerskatien kommer alt blimärkbara, såvida inga åtgärder i konkurrensutjämnande syfte vidtas.Luftfartsverket hemställde därför om att de åtgärder regeringen enligtriksdagens uttalande förutsätts vidta förbereds så att det blir möjligt attinformera berörda researrangörer och flygföretag förevintersäsongens början. Under innevarande vintersäsong har någon nedgång i charlertrafikenpå inte inträffat. Detta förklaras av att researrangörerna avvaktarmyndigheternas åtgärder med anledning av bl.a. skatteutskottets uttalande. har budgetministern, enligt vad jag harerfarit, vid nordiska finansministermöten lagit upp frågan om en likformignordisk reseskatt. Någon lösning av frågan under den allra närmaste framtidenkan enligt budgetministern inte förväntas. I skrivelse till regeringen framhållerluftfartsverket atl en markant överflyttning av trafik till från Sturupkommer att ske 1979, , om inte åtgärder somleder till en minskning av nuvarande konkurrensskillnad mellan och Sturupkan presenteras . räknar med att antalet charlerresenärerfrån Slump kommer att bli lägre än vad som beräknades före charterskattensinförande i och . Prognosen 1979, enligt deförutsättningar som gällde före skattens införande, pekar enligtluftfartsverket på ca 125 000 avresande charterpassagerare, varav drygt 60000innevarande budgetår. 1978/79:125 18 Verket anser vidare att en stimulans med . perpassagerare behövs för att trafiken pä skall kunna bibehållas.Luftfartsverket ki)nstaterai'ocksä att det inte är ekonomiskt försvarbart förverket att med egna medel stimulera resandet. Däremot ärdet motiverat omstimulanserna skei med medel över den allmänna budgeten och merintäkterna av rese-skatlenbeaktas. Mot den här bakgrunden hemställer luftfartsverket att 2,5milj. (62 500 passagerare x .) ställs till verkets förfogande förstimulans av charlertrafiken på under innevarande budgetär.En sådan medelstilldelning möjliggör enligt verkets uppfattning erforderligstimulans för att en överföring av charterpassagerare från Slump till Kastrupskall kunna förhindras. Verket underslryker att tolalintäkten (luftfartsverketsintäkter plus iniäktema av reseskatten), efter avräkning av stimulansbidraget,kommer att bli större än vad som skulle erhållas om man avstår från att vidlanågon åtgärd. Med hänsyn till uttalande och luflfarlsverkelsframställningar, som grundas på allmänhetens önskemål om att kunna företacharterresor fiån och på ekonomiska bedömningar för såväl staten somluftfartsverket, förordarjag att medel ställs till luftfartsverkets förfogandeför stimulans av chartertrafiken på Stumps flygplats. Medelsanvisningen böravse chartertrafiken innevarande budgetår, dvs. Frågan om bidrag till chartertrafiken under nästabudgetär får med beaktande av utvecklingen prövas . Det är vidare enligtmin uppfattning angeläget att strävandena att åstadkomma en likformig nordisklagstiftning fortsätter. 1 likhel med luftfartsverket anser jag alt en stimulansmed allmänna medel motsvarande . per passagerare behövs för att önskadeffekt skall uppnås. Detta innebär ett totalt medelsbehov om 2,5 milj. kr.under innevarande budgetår. får pröva om ytierligare stimulansererfordras. Dessa bör verket i så fall självt svara för inom ramen för sittbemyndigande att medge kommersiellt motiverade rabatter. Allmänt sett anserjagatt det är angeläget att verket genom olika åtgärder skapar förutsättningarför utveckling av trafiken på de svenska flygplatserna. Verket bör därförnoggrant pröva möjligheterna att utforma de nu akluella stimulanserna även medhänsyn till önskemålel om en ytterligare ökad trafik på . Frågan om stimulansåtgärder på medför enomfördelning av chartertrafiken mellan olika flygplatser i haraktualiserats i olika sammanhang. Denna fråga bör enligt min mening bedömasmed utgångspunkt från alt risken är uppenbar att trafik motsvarande intäkterför luftfartsverket och staten på i storleksordningen 20 milj. kr. per åröverförs från till om inga åtgärder vidlas. Jag vill också framhällaatt det primärt är andra faktorer än luftfartsverkets avgifter som är avgörandeför val av avreseflygplats för charterflygningar inom landet. 1978/79:125 19 negativa effekter av de föreslagna stimulansåtgärdernatorde därför inte uppkomma vad gäller utbudet av chartenesor påluftfartsverkets övriga flygplatser. Ersättningen till luftfartsverket bör med utgångspunkt iredovisat faktiskt passagerarantal betalas ut . Jag avseratt föreslåregeringen all kammarkollegiet ges i uppdrag att handha utbetalningen. Jag föreslär att ifrågavarande medelsbehov anvisas påtilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår under ett nyttförslagsanslag på sjätte huvudtiteln benämnt F 8. Ersättning tillluftfartsverket för vissa stimulansåtgärder på . Anslaget börför /79 föras upp med 2,5 milj. kr. Med hänsyn till vad jag har anfört hemställerjag attregeringen föreslår att till Ersättning lill liiflfarlsverket för vissastimulansåtgärder på jlygplals på tilläggsbudget 111 till statsbudgetenför /79 anvisa ett förslagsanslag av . [5] Ökning av aktiekapitalet i (). TABbildades efter beslut av riksdag (prop. 1969:55, SU 1969:108, rskr1969:252) med uppgift att organisera och administrera samdistribution avdagstidningar och i sammanhanget förmedla statlig samdistribulionsrabatl. Tidningstjänstär ett helägt dotterförelag till postverket. Vid bildandet fick TAB ettaktiekapital om . Detta ökades (prop. 5, TU1974:13, rskr 1974:145) lill 2,5 milj. kr. har i skrivelse hemställtom nyteckning av aklier i TAB /79. Aktiekapitalet föreslåshöjt från 2.5 milj. kr. till 5 milj. kr. Aktieteckningen föreslås ske till enkurs av med en avsättning om . Delerforderliga beloppet för aktieteckning skulle således vara 3 milj. kr. Postverketframhåller att TAB har fortsatt att expandera sedan aktiekapitalet höjdesförsta gången . Det senaste verksamhetsåret hade bolaget en omsättningpå 162 milj. kr. och en balansomslutning på 39 milj. kr. Det egna kapilaletmotsvarade därmed endasl av balansomslutningen. anser detönskvärt att det egna kapitalet i uppgår till av balansomslutningen.Den föreslagna aktieteckningen skulle t. v. ge bolaget erforderlig säkerhetfrån risk- och expansionssynpunki. Enligt min uppfattning bör det egna kapitalet i ökaspå del sätt posl- Prop.1978/79:125 20 genom teckning av aklier lör 2,5milj. I fråga om investeringarna i postverket budgetåret1978/79 (prop. 1977/78: 100 bil. /78:12, rskr 1977/78:154) har ettanslag om 109 milj. kr. Medel ' aktieteckningen kan tas frånnuvarande anslag och nägot tilläggsanslag erfordras säledes inte. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag förordat angående nyteckning avaktier i . [6] 3. Sjöfartsmateriel m.m. För /79 harunder anslaget Sjöfansmateiiel m. ni. anvisats ett investeringsanslag av 34.2milj. 1977/78: 100 bil. /78:12. rskr 1977/78:1.-4).Anslaget jämte ingående balans beräknades ge utrymme för en förbrukning av 37milj. samt en marginal om 3.7 milj. kr. Beräkningen av medelsförbrukningenbaserades bl. a. pä att totalkostnaden för det nya sjömätningsfartyget skullebli ca 35 milj. kr. Fartyget, för vilket regeringen gav beslällningsbemyn-digandei beslut , har kontrakterals till ett pris av ca 48,5 milj.kr. Beställningen har skell vid svenskt varv. I skrivelse har - medhänvisning till bl.a. beställningen av sjömätningsfartyget - hemställt omtilläggsanslag för /79 om 12 milj. kr. Förbrukningen underinnevarande budgetär beräknas uppgå till ca 50,5 milj. kr. Härtill kommerkostnader om 3,.' för upprustning av tjänstefartyget . Deningående balansen till nästa budgetår har beräknats till lOOOOO kr. i prop.1978/79:100 bil. Anslaget innevarande budgetår jämte ingående balans om 6,9milj. medger en förbrukning av högst 41.1 milj. kr. För att kunna uppfyllabl. a. de betalningsåtaganden som följer av beställningen av sjömätningsfartygetsamt av angivna upprustning fordras således ytterligare 12,9 milj. kr. Med enförutsatt ingående balans om lOOOOO kr. nästa budgetår förordarjag att 13 milj.kr. anvisas på tilläggsbudget. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att lill Sjöjärtsmaierid m. m. på tilläggsbudget 111 lillstatsbudgeten för /79 anvisa ett invesleringsanslag av 13000000 1978/79:125 21 Föredragande: statsrädet Mundebo såvitt avser pimkten 2;statsrådet såvitt avser pimkten I Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /79 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde [ 1] E 13. Under denna rubrikhar i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av I000 kr. I prop.1975/76:100 (bil. 6 och bil. 9 s. 136) anmälde föredragande statsrådetfrågan om den statliga företagshälsovårdens uppbyggnad och finansiering. Därvidföreslogs att ett nytt anslag, benämnt Statlig företagshälsovård, skulle förasupp i statsbudgeten. Från detta anslag borde förskottsvis bestridas kostnaderför hälsoråds verksamhet samt kostnader för etablering och drift av företagshälsoeenlralerför statanställda m. fl. enligt en stat som skulle fastställas av regeringen.Kostnaderna skulle slutligt fördelas på de myndigheter, affärsdrivande verk m.fl. som anslöts till hälsocentralerna. Vid den slulliga fördelningen bordekostnaderna belasta de anslag eller anslagsposter (motsv.) från vilkakostnaderna för sjukvården hos myndigheterna m. fl. Detta skullekomma att medföra en merbelastning av vissa sådana anslag. StatsbudgetanslagetStatlig företagshälsovård borde föras upp med ett formellt belopp av I 000 kr.Riksdagen lämnade förslaget utan erinran (InU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 210). Föredraganden utgick således ifrån alt de förskottsvisautbetalningar som skulle ske från anslaget Statlig företagshälsovård skullekunna fördelas pä anslagspost för sjukvård eller motsvarande undermyndighetsanslag m. fl. så att någon slutlig belastning inte skulle komma attredovisas på företagshälsovårdsanslaget. 1976/77: 125 (bil. 7) anmälde föredraganden attanslaget Statlig 1978/79:125 22 företagshälsovård för budgetåret 1916111 skulle komma attuppvisa en slutlig belastning. Anledningen härtill var att de regionala hälsorädensverksamhet under detta budgetär hade inriktats på bl. a. kartläggning avbefintliga företagshälsoresurser och planläggning för statligaföretagshälsocentraler. Några sådana kunde dock inte inrättas under budgetåret1976/77. Angivna förhållande föranledde ingen erinran frän (AU1976/77: 25. rskr 1976/77:259). 1977/78:125 (bil. 6) anmälde föredraganden att siaterfastställts för /78 för de åtta regionala hälsoråden och tiolokala hälsoråd. Staterna innefattade medel för drift av tre regionala ochåtta lokala hälsocentraler fördelade på sådant vis att del i varje regionskulle finnas minst en central. För /78 fanns alltså formellaförutsättningar för fördelning av de totala kosinaderna under anslaget på demyndigheter m. fl. som är anslutna till hälsocentralerna. En fordelning avkostnaderna för de regionala hälsoråden enligt de angivna riktiinjema skulleemellertid ha fått inte avsedda konsekvenser för bl. a. myndigheter som äranslutna till lokal hälsocentral i de fem regioner som inte inrättade regionalcentral under budgetåret. Dessa myndigheter skulle få svara inte bara förkostnaderna för den lokala hälsocentralen utan också för kostnaderna underbudgetåret för kartläggning och planläggning av företagshälsovården på regionalnivå. Efiersom det arbete de regionala hälsoråden utför gagnar samtligamyndigheter i regionen borde en kostnadsfördelning enligt angivna riktlinjerske först då del i regionen hade inrättats en regional hälsocentral. Försl dåskulle en rättvisande kostnadsfördelning kunna göras. I avvaktan på att varjeregion inrättat en regional ceniral, vilket föredraganden räknade med skullevara fallel fr, o.m. /79, borde kostnadema för de fem regionala hälsorådenutan regional central få belasla anslaget. Med hänsyn till fördelen med enenhetlig behandling av de regionala hälsoråden borde kostnaderna jämväl fördetre regionala hälsoråd som under budgetåret skulle inrätta regionala centralerfå belasla anslaget. Kostnaderna för de lokala hälsorädens verksamhet bordedäremot i samtliga fall fördelas på anslutna myndigheler m. fl. Vadföredraganden hade anfört föranledde ingen erinran från (AU1977/78:34. rskr 1977/78:305). 1978/79:133 om organisation av arbetsmiljöfrågor,företagshälsovård, personalutbildning m. m. inom statsförvaltningen föreslås bl.a.en ny organisation för den statliga företagshälsovården. Den nya organisationen,som i korthet innebär atl de regionala och lokala hälsoråden upphör i nuvarandeform och alt verksamheien övertas av ett av partema på den statliga arbelsmarknadengemensami inrättat företag, beräknas träda i verksamhet den . Under innevarande budgetår har regionala hälsocentraler inräitatsi de regioner, som tidigare inle haft sådan central. Därmed finns, i enlighetmed vad som anfördes i prop. 1977/78:125, förutsättningar för fördelning på de 1978/79:125 23 anslutna myndigheterna av kostnaderna förde regionala hälsorädensverksamhet. En sådan kostnadsfördelning kräver emellertid införande av nya,omfattande administrativa rutiner. Med hänsyn till alt den statliga företagshälsovårdensnuvarande organisaiion enligt förslagen i prop. 1978/79:133 skall upphöra den30juni 1980 anserjag det inte rationellt att som återstår innanomorganisationen genomförs införa nya administrativa system. Kostnaderna för deregionala hälsorädens verksamhet bör därför under såväl innevarande somnästkommande budgetär slutligt få belasta anslaget Statlig företagshälsovård.Anslagsbelastningen torde få redovisas för i lämpligt sammanhang närunderlag finns fördetta. Kostnaderna för de lokala hälsorädens verksamhet bördäremot, liksom under föregående budgetår, fördelas på de anslutnamyndigheterna m.n. Jag hemställer att regeringen bereder lillfälle att ta del av vad jag nu har anfört rörande bestridandetav kostnaderna för den statliga företagshälsovården under budgetåren 1978/79och 1979/80. FONDEN FÖR STATENS AKTIER [2] Köp av aktier i . fattat beslut i anledning av prop. 1978/79:32 (NU1978/79:9, rskr 1978/79:120) om åtgärder inom bryggeribranschen jämte motioner.Riksdagsbeslutet innebar bl.a. att den i propositionen föreslagnaförsäljningen lill allmänheten av tillhöriga aktier i inte skall komma till stånd. Förbudet i gällande huvudavtal mellanstaten och mot försäljning till allmänheten av Beijerinvesttillhöriga aktier i skulle följaktligen komma att bestå.Huvudavtalet hindrar dock inte att staten kan erbjuda sig alt lösa in den delav Beijerinvests aktieinnehav i AB Bryggerier som enligt det träffadetilläggsavtalet skulle få säljas till allmänheten. Detta tilläggsavtal har genomriksdagens beslul förfallit. Nya förhandlingar har sedermera förts mellan företrädareför staten och . Förhandlingama har resulterat i ett nytttilläggsavtal till det gällande huvudavialei mellan staten och Beijerinvest AB.Enligt till-läggsavlalet förvärvar staten från 210000 aklier iAB Bryggerier, vilket motsvarar av aktiestocken, till ett pris av78,5 milj, kr. Staten kommer därigenom alt äga av aktiema i AB PrippsBryggerier och . innehåller vidarebestämmelser om att de riktlinjer för verksamheten inom AB Bryggeriersom redovisades i prop. 1978/79: 32 skall gälla. I övriga delar gäller iprincip hu- Prop.1978/79:125 24 För statens förvärv frän Beijerinvestav de nu aktuella aktierna behöver ett investeringsanslag av 78.5 milj. kr.anvisas på kapitalbudgeten. I likhet med statens övriga aktieinnehav i ABPripps Bryggerier avses de nyförvärvade aktiema överföras till Brygginvesttill nominellt värde mot ett ränte- och amorteringsfritl skuldebrev. Jag återkommersenare denna dag vid min anmälan av Avskrivningar av nya kapitalinvesteringartill de övriga åtgärder som behöver föreläs i delta sammanhang. Jag hemställeratt regeringen föreslår att lill Köp av aktier i på lilläggsbudgelIII lill statsbudgeten för /79 anvisa ett investeringsanslag av78 . Prop.1978/79:125 25 Utdrag UTBI LDN INGSDEPATEMENTET PROTOKOLL Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde m. m. [1] A 2. Kommittéer m. m. Till ändamålet har istatsbudgeten för /79 anvisats ett reservationsanslag av . Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av . den I juli-den 31 december 1978 varbelastningen på anslaget ca . Det belopp som återstår av anslagelkommer inte att räcka för att täcka kostnaderna för de utredningar som f. n.pågår. Bidragande orsak till den beräknade förhöjda belastningen är attantalet kommittéer ökat under budgetåret samt att lönekostnaderna ökal lillföljd av de centrala löneavtalen. Ett ytterligare medelsbehov föreligger alltså om 1,5 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommitiéer m. m. på tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av I 500000kr. [2] B 11. I statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . Pä tilläggsbudget 1 för budgetårel 1978/79har lill Bidrag lill Svenska anvisats ett reservationsanslag av . 1978/79:25, KrU 1978/79:17, rskr 1978/79:104) med hänsyn tillkoslnadsökningar lill följd av löneavtal, kostnadsökningar för trakla-mentsersättningarsamt ändrade sociala avgifter. Prop.1978/79:125 26 om ytterligare medel för /79 med hänsyntill kostnadsökningar med anledning av 1978 och löneavtal samt ökade iraklamentskostnaderm. Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop.1978/79: 25 anförde jag att jag hade för avsikt alt återkomma senare beiräffandemedelsbehov till följd av löneavtal m. m. Med hänvisning till delökade medelsbehovel lill följd av 1978 och löneavtal och till deredovisade kostnadsökningarna för traklamentsersättningar saml ändrade socialaavgifter förordarjag att anslaget till höjs med , varavför löner med högsl . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag lill Svenska pä tilläggsbudget111 till statsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av5 . [3] B 12. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. Istatsbudgeten har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . På tilläggsbudget I för budgetårel1978/79 har lill bidrag till Operan och Dramatiska teatern anvisats ettreservationsanslag av . 1978/79:25, KrU 1978/79:17. rskr1978/79:104) med hänsyn till kostnadsökningar till följd av löneavtalsamt beslutade förändringar av de sociala avgiftema från den I januari 1978.Operan och Dramatiska tealem har anhållit om ytterligare medel för budgelårel1978/79 med hänsyn lill kostnadsökningar lill följd av 1978 och löneavtaloch beslutade förändringar av sociala avgifter från m. m. Då medelsbehovet under detla anslag anmäldes i prop.1978/79:25 anförde jag att jag hade för avsikl all åierkomma senarebeträffande medelsbehov lill följd av löneavtal. Med hänvisning lilldel ökade medelsbehovet till följd av 1978 och löneavtal och till deredovisade kostnadsökningama för sociala avgifter m. m. förordarjag attanslaget till Operan och Dramatiska tealem höjs med . resp. 3 829000kr., varav för löner högsl . Jag hemsläller attregeringen föreslår att till Bidrag till Operan och Dramatiska teatern pätilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetårel 1978/79 anvisa ett reservationsanslagav . 1978/79:125 27 [4] B 13. I statsbudgeten förinnevarande är har under denna anslagsrubrik anvisats ell reservationsanslag av26 . På tilläggsbudget I /79 har till rikskonsertverksamhetanvisats ett reservationsanslag av . 1978/79:25, KrU1978/79:17. rskr 1978/79:104) med hänvisning till 1977 och 1978 ärs löneavtal samlbeslutade ändringar av de sociala avgifterna från den . Rikskonserterhar anhållit om ytterligare medel till följd av avtal. Då medelsbehovet under delta anslag anmäldes i prop.1978/79:25 anfördejag att hänsyn hade tagits till löneavtal. Vissafrågor i samband med nämnda avtal var emellerlid inte lösta vidtidpunkten för tilläggsbudget I /79. Med hänvisning till de nuredovisade kostnadsökningarna till följd av avtal förordarjag attanslaget till för innevarande budgetår höjs med241 . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Rikskonsertverksamhet pä lilläggsbudgel 111 lillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av 241000kr. Högre utbildning och forskning [5] D 6. Utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken. Finansieringen av verksamheten vid i t. o. m. innevarande budgetår genom ett avtal den 23 januari 1954mellan staten, (stad). i samtHandelshögskolans i direktion. I avtalet har vidtagits vissaändringar , godkända av Kungl. den 20 december1974 (jfr prop. 1974:170, UbU 1974: 38, rskr 1974: 338). Statens bidrag till kostnademaför verksamhet budgetåren 1975/76-1978/79 fastställdes därvidtUl ett belopp som utgör av kostnaderna vid en i avtalet angivenpersonalstal beräknad med tillämpning av för personal vid universitetengällande kollektivavtal. Avtalet förutsätter all bidraget justeras med beaktande avlöneutvecklingen på det statliga löneområdet. En sådan justering har tidigaregjorts för budgetåren 1975/76 och 1976/77 (jfr prop. 1977/78:125, UbU1977/78:24, rskr 1977/78:289). För budgetåren 1977/78 och 1978/79 har från förevarandeanslag till - exkl. vissa medel för datorkostnader -utbetalats sammanlagt . En beräkning visaratt bidraget tillhandelshögskolan för dessa budgetår - inkl. arvoden till av staien ulseddaledamöter, suppleant och revisor - skall uppgå liU sammanlagl 8836000 kr.eller . mer än vad som tidigare eriagts. 1978/79:125 28 Under åberopande av det anförda hemställerjag attregeringen föreslär att till Utbildning för adminisiraiiva. ekonomiska ochsociala yrken pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79anvisa ett reservationsanslag av I . [6] D 37. m. m. 1statsbudgeten för innevarande budgetår är uppfört ett reservationsanslag av . till naturvetenskapliga forskningsrådet m. m. Från detta anslagbestrids bl. a. kostnaderna för det svenska bidraget till den europeiskamolekylärbiologiska konferensen, det europeiska laboratoriet förmolekylärbiologi och den europeiska organisalionen för astronomisk forskningrörande södra stjärnhimlen. Vidare bestrids kostnaderna för huvuddelen av detsvenska bidraget till den europeiska kärnforskningsorganisalionens program fören 300 GeV-accelerator från detta anslag. I budgetpropositionen för innevarandebudgetär (prop. 1977/78:100 bil. 12 s. 528) beräknade jag kostnaderna fördessa bidrag till ca 28 milj. kr. Den helt övervägande delen av dessa bidragtill internationella samarbetsprojekt betalas i schweiziska franc ellervästtyska mark. Till följd av inträffande valutaförändringar kommer bl. a. dekostnader som skall bestridas från förevarande anslag att uppgå till ett beloppsom väsentligt överskrider det som ursprungligen beräknades. För innevarandebudgetår beräknar jag merkostnaderna till ca 2.7 milj. kr. Med hänsyn lill arten av de inträffade kostnadsökningarnaoch med beaktande av att ifrågavarande kostnader utgör en stor del av anslagettill naturvetenskapliga forskningsrådet bör. enligt min mening, ytterligaremedel ställas till rådets förfogande. På tilläggsbudget 111 till statsbudgetenför /79 bör därför anvisas ytterligare 2 706 0(X) kr. Jag hemställer att regeringen föreslår