prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Den har vidare övervägt framräkningen avdriftersällningen med hänsyn lill ändrade taxe-, löne- och kostnadsnivåer, lillirafikulbud och irafikeflerfrågan och till effekten av rationaliseringar. Denav utredningen verkställda genomgången har resulterat i olika förslag lill ändringari beräkningsmelodiken och har i övrigi föranlett en rad synpunkter att beaktasvid den fortsatta tillämpningen av redovisnings- och granskningsförfärandel. Utredningenhar enligt sina direkliv också haft atl överväga en handläggningsordning, som innefattaren realistisk prövning av det Irafiksvaga nätet med hänsyn UU de allernalivasamhällsekonomiskt fördelaktigare transportmöjligheter som kan stå UU buds. Isammanhanget hänvisar utredningen till den regionala irafikplanering 1978/79:99 29 somgenomförts under de senasle åren och som resulterat iav länsstyrelserna framlagda förslag till regionala trafikplaner. Påpersontrafikens område innefattar dessa planer förslag till regionala kolleklivaSlomlinjenäl med redovisning i förekommande fall av samhällsekonomiskaanalyser som belyser avvägningen mellan landsvägs- och järnvägslrafik. Enligtvad utredningen inhämtat pågår inom kommunikalionsdeparlemenlel - i samarbelemed trafikplaneringsuiredningen - en ulvärdering av dessa planer med sikle påen redovisning för . hänvisar till dels de brisler som kännetecknar den hiuillsvarandehandläggningsordningen vid nedläggningsprövning, dels del väsentligtförbättrade beslutsunderlag som tillhandahålls genom en regelbundetåterkommande regional irafikplanering samt dels de riktlinjer som vidden angivna redovisningen kan vänlas ge i fråga om bibehållande resp.nedläggningsprövning av irafiksvaga bandelar. Ulredningenfömtsätter härvidlag i fortsätiningen en ordning som innebär au regeringen -inom ramen för de riktlinjer meddelat - lar inilialiv lillnedläggningsprövning av de enskilda bandelama. 1 sammanhanget föreslåsregeringen biträdas av en särskild trafikplaneringsnämnd, vars inrällandeaklualiserals även vid behandlingen av andra delar av trafikpoliliskaulredningens uppdrag. En sädan nämnd fömtsätls bl. a. få anvisnings-ochutredningsuppgifter i samband med den fortsatta regionala trafikplaneringen.Delta gör den väl ägnad atl - pä uppdrag av regeringen i de särskilda fallen -bereda frågor om eventuell nedläggning av olönsam järnvägslrafik. Den har ianslutning härtill all i olika hänseenden komplettera del material somframkommit genom den regionala trafikplaneringen och all - efter samråd medberörda länsstyrelser och kommuner, SJ och andra trafikföretag, vägverkel m.fl. - ularbeta förslag lill alternativ irafikuppläggning. Vid beredningen avfrägor rörande ersällningstrafikens ordnande anser utredningen del vara lillfördel atl trafikplaneringsnämnden även får överta de uppgifter avseendeersättning tiil olönsam irafik, som f n. åvilar bussbidragsnämnden. Den avtrafikplaneringsnämnden verkställda ulredningen redovisas lill regeringen, somefter prövning av frägan har alt besluta i denna. Utredningenkonsiaterar, att de effekter som i normalfallet bör bedömas vid en analys av enöverflyuning av järnvägstrafik till landsväg bl. a. är kostnadema förerforderiiga investeringar vid olika alternativ samt de koslnader för drift ochunderhåll av banor, vägar, terminaler, mllande järnvägsmateriel ochlandsvägsfordon som är förknippade med resp. transportalternativ. I analysenbör vidare rimlig hänsyn tas lill bl. a. skillnader i fräga om tidsåtgång förresenärer och gods, bekvämlighet, trafiksäkerhet och miljö mellan järnvägs-resp. landsvägsaltemaliven. Även skillnader beträffande sysselsättnings- ochregionalpolitiska effekter bör beakias. bör enligt utredningen även handha den granskning av SJ:sseparatredovisning som lidigare ankommit på av regeringen särkilt förordnadegranskningsmän. 1978/79:99 30 (iodstrafiken på landsväg Ulredningenerinrar inledningsvis om de åtgärder - bl. a. en uibyggnad av den ekonomiskalämplighetsprövningen och en skärpning av företagaran-svarel i fråga omarbetstids- och belastningsbeslämmelserna - som genomförts i enlighel medprop. Syftei med dessa åtgärder liksom de ytteriigare åtgärderulredningen övervägt lill fullföljande av sill uppdrag är all stödjautvecklingen mol en effektivare och rationellare branschstmktur inom denyrkesmässiga lastbilstrafiken för all därmed befrämja trafikpolitiskt sundaverksamhetsbetingelser. 1fräga om företagsstrukturen Inom åkeribranschen konstalerar utredningen allstörte företagsenheter erbjuder ökade möjligheter till rationalisering och attväsentliga krav som måste ställas vad avser irafiksäkerhel, arbetarskydd,anställningstrygghet etc. bättre kan tillgodoses inom det siörre företagetsram. Därvid ansluter sig ulredningen lill den propositionUllalade åsikten, all aktiebolaget är en från mänga synpunkter lämpligföretagsform. Del undersiryks emellertid atl enbart företagels storiek inte äravgörande vid bedömningen av den lämpliga branschstmkturen. Hänsyn mäsle taslill bl. a. transportuppgiftemas art. Vidare erinras om den samverkan som skerinom ramen för laslbilscenlralernas och transportförmedlingsföretagensverksamhet och som verkar i rationaliserande riktning. 1enlighet med det anförda finner ulredningen, att den nuvarandebestämmelsen i yrkesirafikförordningen (YTF), som medger att åkerirörelse fårdrivas av juridisk person endast om särskilda skäl föreligger, utgör enhämmande faktor när det gäller branschstmkturens utveckling. Förslag framläggsdärför alt kravet på särskilda skäl,fiir trafiktillstånd UU juridisk personslopas. Ulredningenkonslalerar, att de brister som kunnat påvisas inom branschen inte endast ären fråga om formerna för åkeriverksamhetens utövande utan i hög grad också enfräga om vem som utövar verksamheien. Med hänsyn härtill ställs krav på eneffektiv och ändamålsenlig lämplighetsprövning. En utgångspunkt förutredningens övervägande härvidlag har varit betydelsen av atl förtrafiksäkerheten och arbetarskyddet väsenlliga bestämmelser följs och allgenom tillståndsprövningen såvitt möjligt förhindras att mindre nogräknadetrafikutövare - ofta utan ekonomiska fömtsättningar för åkeriverksamheten -skall kunna uppnå ekonomiska fördelar genom att åsidosätta dessa bestämmelser. Närdet gäller den ekonomiska lämplighetsprövningen konstateras au den i de formerden bedrivits haft gynnsamma effekter. De brister somkonstaterats föreligga anses kunna avhjälpas genom vissa åtgärder inom ramen förden nuvarande prövningsordningen. Mera preciserade regler förordas för närprövning skall ske vid kapacitetsutvidgning. Denna prövning begränsas lill falldä fråga är om en mera belydande ulvidgning av rörelsen. 1978/79:99 31 Vidareföresläs en slickprovsvis genomförd efterkoniroll av rörelseidkarnas ekonomiskaförhållanden efter del att trafiktillstånd meddelats. I fråga om irafikulövarnaspersonliga förhållanden uttalar utredningen att utövandet av irafiken i lagligaoch ralionella former släller avsevärda anspråk på kunnande av både prakliskoch leoretisk art hos trafikulövaren. Ulredningen finner del härvidlag varamöjligt au ställa krav som anknyter lill den yrkesföramtbildning som meddelasinom bl. a. gymnasieskolan och arbetsmarknadsutbildningen. Formellt föreslåsutbildningskravet utformat så atl del för räll lill irafikiillslånd i principkrävs körkort lägsl klass ABCxE. Närdet gäller vandelsprövningen enligt YTF förordas en mera markerad inriktning änhittills på förseelser som är av betydelse från säkerhetssynpunkl. 1 enlighelhärmed föreslås alt vid prövningen särskilt skall beakias om sökanden gjort sigskyldig lill upprepade eller allvarligare överträdelser av bl.a. beslämmelsernaom förares arbets- och vilotid, fordons och vägars belaslning eller fordonshastighet. Den personligalämplighelen med avseende på erfarenhel, yrkeskunnande och vandel kräversärskilda regler när det är fråga om irafikiillslånd för juridisk person.Ulredningen föreslåratt prövningen skall inriktas pä-enligt huvudregeln -verkslällande direktören eller den styrelseledamot som i vissa mindre förelaghar en molsvarande funklion. I störte förelag där verkslällande direktören harbegränsade möjligheler alt ulöva kontroll över hur iransportverksamhelen bedrivs,kan prövningen avse den person som utsetts att ha del närmaste ansvaret fördenna. 1 fråga omtillståndsgivningen i övrigt konstalerar utredningen att den nuvarandebehovsprövningen visat sig inie längre tjäna något praktiskt syfte och därförbör avvecklas. Detsamma,foreslås också ifråga om anknytningen av Irafiken UUlokalområden och siationsort. Transportförmedlingsföretagensbetydelse när del gäller den långväga godstrafiken pä väg redovisas, ochutredningen kommer fram till att de kan lämna viktiga bidrag när det gäller altstyra utvecklingen mot en säkrare och mera ralionell irafik. I sammanhangetnämns upprältandet av kör- och lidplaner, utbyggnaden av avbytarsystem ochanvändning av billolsar, utvecklingen av nya transportsystem med modema transport-och laslhan-leringsmetoder elc. En närmare anknyining mellan irafikutövningenoch förmedlingsföretagen föreslås ske genom alt dessa företag ges ett medansvarför hur den i företagens regi bedrivna irafiken sköts med hänsyn till YTF ochbestämmelserna i vägirafiklagsliftningen om arbets- och vilotid, belastning,hastighet etc. Liksomnär det gäller yrkesmässig trafik anser sig utredningen kunna konstatera, atlbehovsprövningen saknar praktisk betydelse förtransportför-medlingsverksamhelen. Såväl behovsprövningen som linjeanknylningenföreslås slopad. Laglydnads- ochövervakningsfrågor ägnas särskild uppmärksamhei av ulredningen. De godaeffekterna av systemet med överiastavgifter redovisas. 1978/79:99 32 ochvissa ätgärder föreslås för atl ytterligare effektivisera kontrollen. /lasUndikatorfrågan föreslås vissa initiativ från statens sida, som kan skapaförutsäliningar för lagstiftning om obligatorisk användning avlasUndikatorutrust-ning på tyngre foråon. Utredningenhar granskat statistiken rörande resultaten av kontrollbesiktningar och funnilall anmärkningsfrekvensen i olika hänseenden är mycket högre för lastbilar änför personbilar. Ulredningen föreslår all gränsen för inträdande avkontrollbesiktningsplikt för nya lastbilar skaU sänkas från nll . Slulligenföresläs alt ett centralt ADB-baserat yrkestrqfikregister skall inrättas. Ianslutning till övervägandena av SJ:s laxor och marknadsföring och av frågan omeventuellt nya former för tillståndsgivningen inom landsvägs-transportsektornhar utredningen - i avvaklan på genomförandel av andra etappen iutredningsarbetet - ocksä sig böra förorda en annan älgärd, som är ägnadall i fräga om berörda godsslag bidraga lill ett ur samhälleliga synpunkterönskvärt ökat utnyttjande av järnvägen. Del gäller en sänkning av högsiatillåtna längd för fordon och fordonståg frän . Ålgärdenbör enligt utredningen ses i samband med det lidigare nämnda förslaget all -med sikle på en ökad attraktivitet för järnvägen - införa en av regeringenfastställd maximilaxa för transport av olika slags enhetslaster -bl. a.växelflak och container - påhängsvagnar etc. Med hjälp av dessa lastbäraretransporteras ett brett regisier av olika godsslag, bl. a. styckegods, olikaslag av verkstads-, livsmedels- och skogsinduslriprodukter, petroleum-ochkemiska produkler elc. De ifrågavarande åtgärderna pä taxesidan och i fråga omfordonslängden kan enligt utredningen fömtsättas i olika hänseendenkomplettera varandra och ge en förstärkt effekt. När det gäller förkortningenav fordonslängden kan den sålunda i viss utsträckning sägas verka utjämnande ifråga om konkurtensfömtsättningarna, varjämte den får särskild belydelsebeträffande en del av de transporter som är inlressanta med hänsyn till detänkta taxe- och marknadsföringsåtgärderna från SJ:s sida. Delkonstateras au en minskning av maximilängden från 24 ull medför atthögsia tillåtna bmtiovikt reduceras lill ca 45 lon. Ulredningenföreslåren femårig övergångstid i fråga om fordon som lagils i bruk före dennya bestämmelsens ikraftträdande. Utredningen förordar att frånfordonsbegränsningen - av regionalpolitiska skäl - undantas lastbilstransporterav rundvirke liksom lastbilstransporter överhuvud inom stödområdet. Detfömtsätls alt möjlighet finns till dispens för långt och odelbart gods. I vadmån möjligheler till dispens skall finnas i andra speciella fall får närmareövervägas i samband med genomförandel av fordonsbegränsningen. Prop.1978/79:99 33 Ulredningen-somi frågan haft koniaki med trafiksäkerhetsulredningen-hänvisar i betänkandettill de fördelar som längdbegränsningen innebär med hänsyn lillirafiksäkerheten. Ålgärden konstateras ocksä innebära en anpassning iharmoniserande riklning med hänsyn lill ulomlands gällande längd-ochbruuoviktsbesiämmelser. Enligtdel föregäende har utredningen funnil behov föreligga av ell särskiltfrislående organ - förslagsvis benämnl irafikplaneringsnämnden. Dennaförulsalls i försia hand ha anvisnings- och utredningsuppgifter i anslutninglill den fortsalla regionala irafikplaneringen. Den avses vidare säsom nämnlsha en beredande funktion vid prövning av frägor om nedläggning av olönsamjärnvägstrafik och i samband därmed också av frågor rörande ersällningstrafikensordnande. Den förutsätts likaså handlägga frågor rörande ekonomisk ersättninglill olönsam irafik. Ulredningenhar ocksä i samband med behandlingen av tillståndsfrågor inom den yrkesmässigalandsvägstrafiken påpekat den brist som ligger däri au det - vid sidan avförfattningarna - f n. saknas anvisningar om hur bestämmelsema omtillständsprövning, varning, återkallelse etc. skall lillämpas. Avsaknaden avsädana anvisningar leder lill alt bedömningen av likartade frågor ofta intesker enhetligt. Denna brist kan enligt utredningen avhjälpas - ulan all detinkräktar på länsslyrelsernas myndighetsansvar -genom medverkan av ett centraltorgan, lämpligen då den angivna trafikplaneringsnämnden. Denna skall hamöjlighet alt följa upp länsstyrelsernas ifrågavarande verksamhei, vid behovutfärda anvisningar, ulforma och lillhandahälla utrednings- ochansökningsblanketter i samband med tillståndsgivningen, ge vägledning i frågaom lämpliga bevakningsrutiner elc. Ulredningen konstaterar idetta sammanhang, alt det uppenbariigen också finns behov av ett övergripandeprövningsförfarande i frägor om trafik som omfattar två eller flera län. Frägorom bussirafik ingär visseriigen inte i utredningsuppdraget, men det finnsenligt utredningen anledning att erinra om bl. a. de problem som möterlänsstyrelserna vid tillståndsprövning som avser interregional busstrafik, vidtaxeprövning etc. Utredningenframhåller sammanfattningsvis att nämnden med de angivna uppgiftema får karaktärenav ett berednings-, planerings- och samordningsorgan, varjämte vissa uppgifterav myndighelskaraktär föreslås ankomma på nämnden. Medhänsyn lill verksamhetens art bör nämndens ledamöter förelräda olika slag avsakkunskap inom samhällsplanering och pä trafikområdet. Till nämndensförfogande bör stå ett kansli under ledning av en kanslichef närmareövervägandena i organisationsfrågan får enligt utredning ske i särskildordning. 3 1978/79. 1978/79:99 34 Yurandenöver belänkandei har avgeits av riksåklagaren, ,överbefälhavaren, postverket, siaiens järnvägar (SJ), statens vägverk, statenstrafiksäkerhelsverk, , luftfarisverkei, iransportnämnden,bussbidragsnämnden, siaiskoniorei, riksrevisionsverkei (RRV), ,näringsfriheisombudsmannen (NO), stålens pris- och karlellnämnd (SPK),arbeismarknadsstyrelsen, länssiyrelserna i , , ,, , , , , ochNorrbottens län, trafiksäkerhetsulredningen, AB Svenska Godsceniraler(ASG), ABGodslrafik & Bilspediiion, Axel för Industriforskning,Centralorganisationen /SR, , Kungl.Automobil Klubben (KAK), i (LO),Landsiingsförbundei, (), (), (), Nationalföreningenför irafiksäkerheiens främjande (NTF), Näringslivets trafikdelegation,Näringslivskommiiién i . SkogsindustriernasSamarbetsuiskolt, (), AB , Svenskabussirafikförbundei. Svenska kommunförbundei.Svenska lokahrafikföreningen (), , SvenskaPeiroleumin-siilulet. Svenska åkeriförbundel,bilindusiri-och bilgrossislförening, , , , TjänsiemännensCentralorganisalion (TCO), och ÅkeriföreiagensCeniralför-bund. Järnvägstrafiken:SJ:s marknads- och taxeförhållanden Fleraremissinsianser delar utredningens uppfattning alt järnvägarna ocksä iframtiden måste spela en grundläggande roll i trafiksystemet och beionar detangelägna i all järnvägen ges goda förulsäliningar, i form avresurstilldelning, marknadsinsaiser och laxeåtgärder, att hävda och utvecklasin ställning på den del av iransportmarknaden för vilken den är särskiltlämpad. Bland de remissinsianser som ger uttryck för en sådan grundsyn kannämnas länsstyrelserna i , , och och Väsierbonenslän samt LO och SF. Ifråga om SJ:s möjligheler atl utveckla sin ställning på marknaden bekräftarnågra remissinsianser, ulifrån egna erfarenheler av trafikplanering ellerIransportförsäljning, atl valet av transportmedel lill väsentlig del slyrsockså av andra faktorer än priset för den exierna iransporten. Vägverkel sägersig ha gjort liknande iakiiagelser i sina överiäggningar med näringslivet omolika iransportlösningar. 1978/79:99 35 rdsernai och län redovisar sädana erfarenheter frän sill koniakiuibyiemed förelag och näringslivsorganisalioner i resp. län i samband med arbeiei medden regionala irafikplaneringen. En likartad syn framhålls likaså av RRV,NäriiigsUveis trafikdelegation och Bilspediiion. Närdel gäller g o d s 1 r a f i k e n har ulredningens olika förslag lill andramarknadsinsatser än direkia laxeålgärder, bemölls posilivi a\ flertaletremissinstanser. Betydelsen av atl SJ ges resurser för all elTekiivisera låg-och lerminaldriften och för all möla en ökad efterfrågan betonas särskilt avlänssiyrelserna och av de tre fackliga organisalionerna LO, SF och S.4C0/SR. Likasåbelönas belydelsen av all SJ kan offerera dörr-dörrlransporier, anlingen genomkombinerade iransporier eller genom användningen av induslrispår. Så anser t.ex. i län all en ökad salsning på enhetslaslleknik ochsystemtransporter liksom induslrispår är en vikiig förutsäuning för alljärnvägen skall kunna lillgodose olika iransporikrav. Länssiyrelsen framhållerdär\id alt för en del förelag kan särskili industrispår innebära ökat iniresseför godstransporter på järnväg. SJ bör då, menar , svara lor allakoslnader i samband med anläggandet. En likartad syn pä finansieringen avinduslrispår framförs även av länssiyrelsen i lån. Länssiyrelsen iGöleborgs och län har i sill irafikplane-ringsarbeie noterat betydelsenav atl SJ effektiviserar och utökar sina kombinerade transporter och sinconiainerservice för all kunna konkurrera om dörr-dörriransporter. /SRmenar au SJ i vidare mån än f n. måste salsa pä alt erbjuda sina kunderijänsler utöver den rena transporten, t. ex. lagringsutrymmen,uppsiällningsplaiser och bokföring. Tvåremissinstanser, .\'äringslivets trafikdelegation och SvenskaPrivatvagn-löreningen. lar upp frägan om anskaffning av specialvagnar föriransport av enheislasler och beionar belydelsen av alt den s. k.vagnhållningsersätl-ningen görs mer förmånlig i syfte all stimulera kunder atlsvara för anskaffningen av specialvagnar. Flertaletremissinstanser släller sig posiliva lill utredningens principförslag au andrairansporlförelag skall ges i slorl selt samma möj ligheler som SJ alt ulnylljajärnvägen för iransport av pähängsvagnar och växel flak i långväga relationer.RRV menar t. ex. alt förslaget ligger väl i linje med marknadens krav vid valav iransportlösning. En posiliv inslällning lill tanken framkommer även i de uranden som avgivits av statskontoret, lånsstyrelserna. LRF och de fackligaorganisalionerna LO. S.4C0/SR och TCO. LO, SF och /SR beionar i deuasammanhang möjlighelerna för SJ som koncernförelag alt hä\da sig i deltasammanhang. Även Näringslivets trafikdelegation. är posiliva till all bälire förulsältningar skapas för ensamverkan mellan olika transportmedel och beionar all en sådan samverkan börkunna uppnås ulan au man inför restriktioner för nägon Prop.1978/79:99 36 Väg\'erkelmenar all även ell långl drivet samarbete mellan lastbilsföreiag och SJ kommeralt få en marginell eftekt på laslbilsirafiken på vägarna. Närdet gäller den föreslagna linjetariffen för sådana kombinerade transporterställer sig däremoi några inslanser mer tveksamma eller renl avvisande. Denskisserade lariffuiformningen tillslyrks av RRV, statskontoret, SPK ochlånsstyrdserna i , , , , ,, Väsiernorrlands saml . i länmenar l. ex. all en särskild tariff för standard-laster i linjetrafik börslimulera transporlköparna all utnyttja SJ i samband med kombineradetransporter. 5f finner förslaget intressant och menar alt en sådan laxa, rätlulformad, skulle kunna bidra verkningsfullt lill atl föra över landsvägslrafiktill järnvägen. LO finner också förslaget intressant, men befarar alt denföreslagna taxekonsiruktionen kan innebära alt lasibilsföre-lagen gynnastvärtemot ulredningens intentioner. Även /SR, som inte lar ställning lillförslaget, ullalar sådana farhågor. De ire organisationerna beionar även viklenav all SJ får resurser för nödvändig kapacilelsutbyggnad. Näringslivetstrafikdelegation anser atl den skisserade linjetariffen kan bidra lill all fåytterligare gods lill järnvägen, men menar all här finns svårigheler ochproblem-särskili för SJ -som måsle uppmärksammas. Delegaiionen tar dock inteställning lill förslaget. Lånsstyrelseni anser all del är vanskligt atl bedöma lariftenseftekt på landsvägslransporternas utveckling. SJ, I Västerbottenslän, ASG, , och samlSvenska ifrågasätter värdet av en linjetariff som fastställsav regeringen och förordar i stället atl samarbetet mellan företagen grundas påavtal enligt affärsmässiga bedömningar inom ramen för resp. företagskosinadsansvar. SJoch uttalar även farhågor för atl en sädan tariffskulle komma all innebära atl järnvägarnas befinlliga vagnslasigods utsätts förkonkurrens frän lastbilsföretagen med åtföljande lönsamheisför-sämring. SJmenar vidare atl den föreslagna linjetariffen skulle innebära fördelar förlasibilsföretagen på SJ:s bekostnad genom all dessa skulle kunna lillgodogörasig vinster också på SJ:s prestationer. SJ satsar pä kombinerade transporter iegen regi där förutsättningar finns och söker i övrigt samverkan medtransportförmedlingsförelag och åkerier. Härvid finns möjlighetenall erbjuda fraktavgifter för transport fram och äter mellan SJ:s terminaler iform av fraktavtal. SJanser likväl atl tanken på en lägre taxa för transportuppdrag som innefattarreiurlasi bör övervägas närmare. En sådan allmän reiuriariff bör i princip gesformen av en generell nedsättning för vagnslasiiransporier fören och sammairansporiköpare och iransportrelaiion (längre än ) vid 1978/79:99 37 lastning fram och åler i samma vagn och med promplåleriaslning. Ulredningens förslag om ökad vikt- och a vst åndsdegressi-\ilei iSJ:s godslaxa saml slopandel av värdelarif-fe r i n g e n har mön olikameningar. SPK saml länssiyrelserna i ,, . och Norrbonens län lillsiyrker förslagen.Siaiskoniorei menar t. ex. all en kostnadsanpassad avtrappning av godslaxan vidstörre kvantileler eller längre avsländ kan leda lill ell mer effekliviuinyltjande av SJ:s iransportijänsierochali avskaffandet av värdetarifferingenär ell naluriigl led i koslnadsanpassningen av SJ:s laxor. Till en avveckling av värdetarifferingen släller sig ävenRRV. /SR och Svenska Järnvägslöreningen posiliva. RR 1'anser alt en sädanälgärd ligger väl i linje med marknadens krav vid val av iransportlösning.Svenska Järnvågsföreningen menar all värdetarifferingen föriorat sinurspmngliga belydelse och kan avvecklas under en övergångstid. SJ menar au ett slopande av värdetarifferingenskulle leda lill intäkts- och irafikbortfall, vilkel hiltills föranlell SJ atlgä fram i smä sleg. Värdetarifferingen saknar enligt SJ inte heller hellkosinadsmoiivering. Till förslaget om ökad vikts- och avständsdegressivitetställer sig däremoi nyssnämnda fyra remissinstanser tveksamma eller renlavvisande.