prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — SÅRK har i en första etapp lämnat enlägesrapport med titeln och samhällets sårbarhet. Denna innehåller enkartläggning av sårbarhetsproblematiken och en kort sammanfattning av deslutsatser och bedömningar arbetet lett fram till. Vidare redovisas riktlinjerför det fortsatta arbetel som beräknas vara avslutat . I lägesrapporten understryks att man i sitl arbete utgåttfrån det självklara förhållandet att det tekniskt utvecklade samhällel inlekan undvara ADB-lekniken och att användningen av ADB har många fördelar för samhället.SÅRK räknar upp en mängd sårbarhetsfaklorer och risker som hör samman medADB-användning. Därvid framhålls att rapporten lätt kan ge intryck av att allADB-verksamhet innebär så stora risker och faror av olika slag att katastroferoch olyckshändelser borde vara mycket vanliga hos olika datoranvändare. Detlaär enligt SÅRK naturligtvis inte fallet. Många av de faror och risker som målasupp är av den art att det är ganska osannolikt att de skall bli verklighet.SÅRK menar dock att kartläggningen av sårbar-hetssitualionen ändå leder framtill den allmänna slutsatsen att sårbarheten är oacceptabelt hög i dagensgenomdatoriserade samhälle. Kommittén anser också att utvecklingen går mot ensiörre sårbarhet i framliden om inte motåtgärder vidtas. Enligt SÅRK:s uppfattning är de mest betydandesårbarhetsfaklorerna utlandsberoende, koncentrationsproblem, personalberoendesamt risker förknippade med vissa typer av registerinnehåll. SÅRK görsammanfattningsvis följande bedömningar av sårbarhetsfaklorerna. Del siarka utlandsberoendet leder lill alt försörjningenmed reservdelar som är nödvändiga för fortsatt dalordrift på mycket kort tidblir kritisk i ett avspärrningsläge. Alt datortillverkningen till övervägandedel sker i utlandet medför risker för obehöriga politiska påtryckningar ochför stömingar vid handelspolitiska åtgärder. Utlandsberoendel försiärks av atl ett stort antalbearbetningar sker utomlands. Vidare kan visst kvalificerat servicearbete utförasendast av utländska specialister. Koncentrationsproblemet bottnar enligt SÄRK:s meningfrämst i den systemstruktur som är dominerande f.n. Koncentrationen harfortskridit längre än vad som bör accepteras från sårbarhetssynpunkt. Dettagäller såväl enskilda system som det allt mer ökande inbördes beroendet mellanolika sytem. Växande storlek och komplexitet hos systemen och ökande beroendedem emellan öppnar vägen för databrott av mer avancerad och svåruppläckl artoch med mera vidsträckta skadeverkningar som följd. Den geografiskakoncentrationen av databehandling till storstadsområdena underlättar angreppmot datacentraler och minskar därmed möjlighelerna till dalordrift i ell kris-eller krigsläge. Prop.1978/79:121 41 SÅRK pekar vidare på att personalberoendet blir ensårbarhelsfaklor genom alt användningen av ADB i företag och myndigheter oftaär alltför starkt beroende av ett fåtal personer eller i vissa fall en endaperson. Möjligheterna till insyn, kontroll och revision minskar om beroendetav nyckelpersoner förstärks genom att tillfredsställande dokumentation av systemsaknas. Enligt SÅRK:s uppfattning har såväl ADB-systemensinformationsinnehåll som deras känslighet från funktionell synpunki storbetydelse för sårbarheten. Datorisering av särskilt känsligasamhällsfunktioner bör därför föregås av en ingående analys och bedömning avsårbarhetsproblemen. Om dessa inte kan lösas pä ett tillfredsställande sätt börfunktionen inte bli föremål för datorisering. SÅRK konslalerar alt det från statsmakternas sida inte harskett någon styrning av den utveckling som lett fram till dagensgenomdatoriserade samhälle. Någon övergripande bedömning av de risker som densammantagna datoriseringen av olika samhällsområden leder till har integjorls. Detta torde främst ha sin förklaring i en bristandemedvetenhet om och förutseende beträffande sårbarhetsproblem förknippade medADB-ulveck-lingen. när sådan medvetenhet förelegat har lids- ellerkostnadsskäl bidragit till atl de ej tillräckligt beaktats. Med denna utgångspunkt menar SÅRK att första steget iarbetet med att motverka sårbarheten är att försöka uppnå ett allmäntmedvetande om de sårbarhelsproblem som föreligger. En utveckling i positivriktning pågår i detta hänseende både i och utomlands. En vidgadoffentlig diskussion i dessa frågor skulle vara av största värde. Enligt SÅRK:s uppfattning är övergripande riktlinjer fördatoranvändningen från statsmakternas sida ofrånkomliga om man skall kommatill rätta med sårbarhetsproblemen. SÅRK:s synpunkter på centralisering decentralisering,integration m. m. redovisas i samband med att driftfrågoma behandlas (avsnitt8.6 och bilaga 5). Beträffande utlandsberoendel kan det enligt SÅRK:s meningvara värt alt överväga om detla kan begränsas t. ex. genom en svensk satsningpå vissa sådana produkter inom ADB-industrin som endast kan erhållas genomimport. Möjligen kan en bätire reservdelsförsöijning uppnås genom avtal medleverantörer i samband med anskaffning av nya ADB-anläggningar. En svenskserviceindustri skulle starkt kunna medverka till atl begränsa sårbarheten.Vad belräffar ADB-bearbetningar utomlands bör det vara av svenskt iniresse attsådana inte sker helt utan kontroll. För vissa typer av data eller vissafunklioner är sårbarhetsriskerna så framträdande all utlandsbearbetningar inlebör förekomma. En av de viktigaste uppgifterna vid den övergripandeplaneringen av datoranvändning skulle enligt SÅRK:s uppfattning vara att göraen samlad riskbedömning i fråga om sårbarhet hos dalasystem som planeras tas i Prop.1978/79: 121 42 drift, först om en bedömning av samtiiga föreliggandeaspekter leder till slutsatsen att systemet har en tillfredsställande nivä ifråga om särbarhet bör del sättas i drift. Behovet av rådgivning och upplysningunderstryks särskilt. Det bör övervägas om någon befintlig institution kananförtros uppgifter av rådgivningskaraklär såväl vad avser statliga somkommunala och enskilda användare. SÅRK:s lägesrapport har varit föremål fören omfattanderemissbehandling. Remissmaterialet skall jämte kommitténs tidigarekarlläggningsarbele ligga till grund för kommitténs fortsatta arbele. Dettainnefattar en analys av olika åtgärder för att uppnå mindre sårbarhet. Ettslutbetänkande med lörslag till lämpliga åtgärder planeras att föreligga hösten1979. 3.4 Sysselsättning och arbetsmiljö Underdel senasle årtiondet har datatekniken brutit igenompå allvar och påverkat arbetslivet inom de flesta grenar av förvaltning ochnäringsliv. Dalatekniken innebär utvecklingsmöjligheter som del är vikligl aUla vara på men ställer stora krav på omställning och förnyelse. har datatekniken blivit mest utbredd inom områdeladministrativ databehandling. Kontorsarbetet har i stor utsträckning redan fåttändrat innehåll. Hantering av in- och utbelalningar, bokföring och statistik ialla förmer sker ofta med hjälp av datorer. vänlasallt fler kontor börja använda elektronisk utrustning för textbehandling,lagring, redigering och utskrift av text. Vidarebefordran och utbyte av dataväntas i ökad omfattning komma atl ske via olika datanät, inte minst via detallmänna dalanät som bygger upp. Datateknik används emellertid också alltmer för andralyper av dalabehandling, t.ex. för specialiserade uppgifter inomkommunikationssektorn bl.a. lör övervakning och styming av luftfart,telekommunikationer, eldistribution och järnvägstransporter. Specialiseradedatasystem används också inom sjukvården och i försvaret. Ett användningsområdesom förväntas bli mycket omfattande är ADB i olika produktionsprocesser inomindustrin. Automation av industriella produktionsprocesser betraktas i allaindustriländer som ett viktigt medel alt öka produktiviteten. Datorer användsdäivid t.ex. vid processkontroll inom exempelvis pappers-, stål-ochcementindustrin. De utnyttjas för styrning av produktionslinjer inom bl.a.varvs-, bil-, gruv- och tryckeriindustrin. Datorer används också i samband meds. k. numeriskt styrda verktygsmaskiner. De utgör även en viktig gnmdkomponenti industrirobotsyslem. I svensk industri fanns ca 600 industrirobotarinstallerade. De används bl. a. för tunga och monotona arbeten och där andrabesvärliga arbetsmiljöproblem finns. Den svenska dataindustrin har under 1960- och 1970-talenvuxit snabbt. Prop.1978/79: 121 43 Den kan anses svara lör en viisentlig del av svenskindustris utvecklingspotential. (se vidare avsnitt 3.5) behandladei betänkandet Data och näringspolitik (SOU 1974: 10) bland många andra frågordatateknikens arbelsmarknadseffekter. Utiedningen försökte belysa datateknikenssysselsättningseffekter inom kontorsområdet och det administrativa området ochlät en särskild referensgrupp studera sysselsätlningsfrågoma. Referensgruppenframhöll i en rapport att en ändrad näringsstruktur var den dominerande orsakentill förskjutningar mellan olika yrkesgruppers inbördes storlek. Den tekniska utvecklingen beskrevs av referensgruppen somen av flera förklaringar till ändringar i näringsstrukturen. Dittills (dvs.fram ) ansågs dalatekniken ha fått störst effekt påsysselsättningen på kontorsområdet, där antalet sysselsatta av allt att dömaskulle ha ökat ännu mer än det faktiskt gjorde om inte datorer hade införts.Datatekniken bedömdes vidare ha haft en marginell effekt i riktning mol ökadkoncentration av arbetstillfällen i storstadsområdena.Dataindustriulredningens arbete har följts av ett fortlöpande utredningsarbeteinom statens industriverk. () redovisade i betänkandetADBoch samordning, SOU 1976:58, bl.a. dataindustriutredningens kalkyler samlvisst material från (). DASK behandlade vidarefrågor om arbetsmiljö, arbetstillfredsställelse samt inflytande på det egnaarbetet. Inom har under 1970-taletbedrivits ett projekt-benämnt ADB och arbetskraften. Projektet har under åren1972-1976 genomfört sektorsludier inom verkstadsindustrin, övriga industrier,varuhandeln samt landstingen och den statliga sektorn. Vidare har gjorts enframtidsstudie för att belysa datateknikens utveckling och konsekvenser.Undersökningama har sammanfattats och analyserats i en avgivenslutrapport (Information i prognosfrågor 1977:2). Företagna imdersökningar lyder bl. a. pä att användningenav ADB totalt sett leder till minskat arbetskraftsbehov. SCB beräknar attnettoeffekten på kontorsomrädet har inneburit ett bortfall av 30000-40000sysselsättningstillfällen. Vidare tyder undersökningama på attarbetsinnehållet har förändrats. ArbetsmarknadsutskoUet framhöll i betänkandet AU 1977/78:4det angeläget atl man bygger vidare på lidigare gjorda undersökningar och gören bred kartläggning av datateknikens framtida effekter på arbetsliv och sysselsättning. Löntagarorganisationerna och politiska partier har ägnatett betydande iniresse ål frågor rörande datoriseringen i förvaltning ochnäringsliv samt de anställdas möjligheler till inflytande på dalateknikensanvändning vad , gäller arbetsmiljö och arbetsinnehåll. Prop.1978/79:121 44 Lagenom medbestämmande i arbetslivet (MBL) reglerar arbetstagares möjlighet tillmedbestämmande. Med slöd av MBL kan medbestämmandeavtal träffas. För statligaarbetstagare har ett sådant avtal, MBA-S. Däri anges former ochområden för lokalt medbeslämmande. 1 avtalet regleras medbeslämmande avseenderationalisering och administrativ utveckling, planering, personalrörlighet,personalutveckling m. m. Enligt MBA-S kan vidare lokala avtal slutas i vissafrågor. Chefenför har efter regeringens bemyndigande år 1978tillkallat en utredning med uppdrag all utreda datateknikens effekter påsysselsättning och arbetsmiljö (A 1978:05). Utredningen skall enligt direktivenarbeta i nära samband med en av chefen för industridepartementet samtidigttillkallad utredning med uppdrag all uireda dalaleknikens och elektronikenseffekier på näringslivets utveckling (1 1978:04). Sistnämnda utredning skallenligt direktiven utforma sitt material så att det kan tjäna som underlag fören närmare analys av effektema på sysselsättningen. Vidarehar statens industriverk, SIND, fått i uppdrag av regeringen atl utreda svenskelektronikindustris nuläge och utvecklingsmöjligheter. Arbetet skall bedrivasi samarbele med styrelsen för teknisk utveckling, STU. Enligt regeringensriktlinjer som givits för SlND:s ifrågavarande arbete skall detunderlagsmaterial som SIND tar fram tjäna som underlag för närmare analyser avdatateknikens effekter på sysselsältningen såväl vad gäller verkets egen analysav sysselsättningsutvecklingen i elektronikindustrin som den bredareutredningen av datateknikens sysselsättningseffekter. skall enligt direktiven analysera datateknikens effekter påsysselsättningen vid olika tänkbara förlopp av den framtida tekniska ochekonomiska utvecklingen. Såväl den totala sysselsättningen som utvecklingen förolika yrkesgrupper, i olika näringsgrenar och i olika delar av landet börbelysas. Kommittén bör också diskutera i vad mån skilda utvecklingsförlopp ifråga om elektronikens användning har önskvärda eller skadliga effekter påsysselsättningen och i vad mån del går atl påverka denna utveckling i önskvärdriktning. Kommittén bör vidare överväga i vad mån staten bör vidta särskildaåtgärder för att underlätta omställningar i samband med införande av datoreroch automation eller för att styra denna utveckling på ett sätt som ärlämpligt med hänsyn till de sysselsatta. Särskilt bör behovet av utbildning förolika yrkesgrupper och behovet av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderbelysas. analysera de olika effektema på arbetsmiljön somdalorer ochautomation kan ha. Såväl direkta ergonomiska problem som kontaktproblem påarbetsplatser och risk för bristande arbetstillfredsställelse i vid mening börbelysas. Kommittén bör bedöma de förbättringar som kan göras t. ex. genom attensidiga eller farliga arbetsmoment röjs undan. Kommittén bör vidare diskuteradatateknikens effekter på informa- 1978/79:121 45 tionsflödetinom företag och förvaltningar samt de anställdas möjligheter att hävda sittmedbestämmande. Kommittén bör mot bakgrimd av detta överväga behovet avåtgärder från statens sida för att främja arbetsmiljön. Dessutom bör kommitténkunna ta upp även andra frågor med anknytning lill datateknikens effekier påarbetslivet än de ovan nämnda. Detär väsentligt att den svenska industrin fortlöpande följer och anpassar sigtill dalateknikens utveckling med hänsyn lill den avgörande betydelse förnäringslivet som datatekniken kan komma att få. Det är framför allt två skildaaspekier som är intressanta i sammanhanget. Den ena aspeklen gäller frågan hurden svenska dataindustrins konkurrenskraft skall ktmna stärkas. Åtgärder pådetta område får betydelse renl allmänt för dalaindustrins utveckling och försysselsättningen m. m. och har också starka kopplingar tillsårbarheisproblemen, dvs. lillgången på dataprodukter och datakomponenter it.ex. avspärrnings- eller beredskapslägen. Dalatekniken har ofta också ansetlskunna komma att spela en viktig roll för svensk export. Den andra aspektengäller frågan hur man på bästa sätl kan stärka konkurrenskraften för övrigsvensk industri genom att underlätta användning av datateknik bl. a. iindustriell processreglering och verkstadsindustrin i sin helhet. Regeringentillsatte en utredning, datainduslriutredningen, rörandenäringspolitiska åtgärder på det dalalekniska områdel. Syftei var altutredningen skulle belysa problemområdet enligt ovan och föreslå näringspolitiskaåtgärder för att främja den svenska dataindustrins och det övriga näringslivelskonkurrenskraft. Utredningenpresenterade resultatet av sitt arbete i ett betänkande Data och näringspolitik(SOU 1974: 10). I betänkandet redovisades bedömningar rörande allmännautvecklingstendenser, företagsekonomiska och samhällsekonomiska effekier,sociala effekter, datamarknadens utveckling nationellt och intemationellt m.m. samt redogjordes för vilka åtgärder beträffande utbildning, forskning,dataöverföring, standardisering m. m. som fram lill hade vidtagits iSverige. Närdel gäller konkurrensläget för svensk dataindustri bedömde utredningen att desamlade resurser som byggts upp i de olika svenskägda dataföretagen var godamen ansåg att den splittring som fanns i löretagsbilden kunde medföra attresurserna inte alllid utnyttjades på bästa sätt. Särskilt gällde dettautvecklingssidan, där exempelvis bevakningen av nya teknologier skulle kunnagöras mer effektiv genom en samlad insats. Detsamma gällde insatserna förmarknadsföring. Mot denna bakgrund ansåg utredningen det naturligt att manskulle försöka åstadkomma en samordning av sådan verksamhet, i första handbeträffande forskning, utveckling och marknadsföring, som kunde innebära enförstärkning av branschens kon- Prop.1978/79: 121 46 Samarbete mellan de svenska företagen bordeenligt utredningen prioriteras före samarbete mellan svenska företag ochutländska grupperingar. För att svensk dataindustri skulle kunna utvecklas ochpå sikt bli en lönsam rörelse krävdes enligt utredningen en genomtänkt inriktningav verksamheten och ett betydande statligt stöd lör forskning, utveckling,marknadsföring elc. Utiedningen framhöll att åtgärder avseende utbildning ochforskning är vikliga i sammanhanget. Man föreslog därtör bl.a. förstärktainsatser på flera nivåer inom det allmänna utbildningsväsendet samt omfattandeförstärkningar för forskning och utveckling till stöd för svensk dataindustri.Ett antal nationella projekt på vissa angivna tillämpningsområden i samarbelemellan användare, dataindustri, forskningsinstitutioner m.fl. föreslogs. Även på områden som användaifrämjande åtgärder,dataöverföring och standardisering föreslogs förstärkta insatser bl. a. i formav samordning. Efter att betänkandet hade remitterats behandladesfrågorna i budget-pioposilionen . Föredragande departementschefen deladeutredningens och flertalet remissinstansers uppfattning om behovet av ökade resurserför forskning och utveckling på området. En viktig uppgift för styrelsen förteknisk utveckling borde därtör bli att, förutom stöd till forskning ochutveckling, i samarbete med olika dataanvändare definiera problem ochanalysera möjliga lösningar på olika samhällsområden. Styrelsen borde genom atlstödja industriella datatekniska projekt kunna främja användningen avdatateknik på andra områden än i direkt administrativa till-lämpningar.Departementschefen uttalade sig även för förslagen om nationella projekt, menansåg att förslag om enskilda projekt av denna typ borde analyseras närmare isyfte atl utröna om del föreligger möjligheter till utvecklingssamverkan mellansvensk dataindustri och användare. Standardisering inom dataområdet framhöllsav departementschefen som en viktig näringspolitisk fråga. Slyrelsen förteknisk utveckling fick därför ökade medel även för sådana insatser. Vad gällde slöd till de svenska datorföretagen ansågdepartementschefen att sådant stöd borde anstå till dess atl företagens egnaansirängningar hade klarlagts. På dataindustriutredningens förslag uppdrog regeringen år1975 åt statens industriverk att utreda vissa frågor rörande användarfrämjandeåtgärder på dataområdet. redovisade resultatet i en promemoria (SINDPM 1975: 7) "Användarfrämjande ålgärder på dataområdet - En studie medinriktning pä mindre och medelstora företag". I promemorian föreslogsvissa insatser vid företagareföreningarna (de nuvarande regionalautvecklingsfonderna), främst av utbildnings- och informationskaraktär. I budgetpropositionen 1975/76: 100 delade föredragandedepartementschef industriverkets uppfattning. En första ADB-utbildning avföretagare- Prop.1978/79:121 47 föreningarnas konsulter så att de själva kan avgöra närADB-teknik kan vara ett lämpligt hjälpmedel till gagn för det enskildaföretaget och dess anställda har genomförts. gav regeringen industriverket även i uppdrag attinom sitl område fortlöpande bevaka utvecklingen inom dataområdet. Som en följd av detta uppdrag presenterade industriverketår 1978 en rapport som bl. a.omfattar en kartläggning och bedömning av den svenska datamarknadensomfattning, sammansättning och utveckling fram . Vidare redovisasi rapporten hur datorutrustningen är fördelad på olika näringsgrenar ochregioner. Rapporten innehåller dessulom en karlläggning av den intemationelladataindustrin, datamarknaden och datapolitiken. Industriverketavser att successivi redovisasitt vidare utredningsarbete i ett antalrapporter. De följande utredningsrapportema avses bl. a. omfatta en närmarekartläggning och analys av den svenska dataindustrin och datatjänstebranschensamt olika datatekniska tillämpningar, framför allt datorstyrda produktionssystem. I syfteatt skapa en konkurrenskraftig svensk dalaindustri bildades vid årsskiftet1977-78 efter ett samgående mellan . Dessa företag var två av de störresvenska företagen inom databranschen. Det nya bolaget ägs till hälften avstaten och lill hälfien av . Enligt det huvudavtal som liggertill grund för samarbetet mellan parterna har staten åtagit sig att under åren1978- 1981 ge bolaget visst slöd för alt dels bidra till det tekniskautvecklingsarbetet, dels lillsammans med täcka underskott irörelsen som väntas underde närmaste åren. avslutade sitt arbete har i allt ökande grad gjortsantaganden om en kraftig framtida tillväxt av användningar av ny leknik somförknippas med datorer och halvledareleklronik. Delta har bl. a. lett till attregeringen tillsatte en ny utredning om datateknikens ochelektronikens effekier på näringslivels utveckling. Denna utredning harantagit namnet Dala- och eleklronikkommittén (I 1978:04). I direktiven lilldenna sägs bl. a. som en allmän bakgrund att s. k. integrerade kretsar underdesenaste åren fått ett verkligt genombrott och inneburil ytterligare kraftigtförbättrade prestanda till lägre priser och ökade möjligheter attdecentralisera databehandlingen. sker en mycket snabb utveckling påkomponeniområdel i övrigt. Även inom närliggande områden som optik,elektrooptik, laserteknik och mikrovågsteknik är utvecklingen mycket snabb.Användningen av nya material kan komma att ändra både produkter ocharbetsprocesser på ett sådant sätl all automalionsför-faranden underlättas. Somexempel på tillämpningsområden som utvecklas snabbt nämns kontorsomrädet,industrin och försvarsområdet. Särskilt användningen av industrirobotsyslempoängleras. De utvecklingslinjer som skisseras i direktiven sägs kunnainnebära så- 1978/79:121 48 välfördelar och utvecklingsmöjligheter som problem lör svenskt näringsliv. I direklivensägs alt stora omställningsproblem kan bli följden av en ökad intemationeUkonkurrens baserad på datateknik inom traditionella svenska produktområden somprocess- och verkstadsindustri. Kommitténsuppdrag innebär att kartlägga i vilken utsträckning näringsliv och samhälle utnyttjar datorer eller annan utrustning lör avancerad automation saml attdärefter försöka bedöma på vilka områden och i vilket tidsperspektiv ettutnyttjande av ny teknik är möjligt och ekonomiskt fördelaktigt. Meddelta malerial som bakgrund skall kommittén söka bedöma vilka effekterpåadministration, produktion och produktivitet inom olika branscher ochinomolika regioner som ett ökal utnyttjande avde aktuella teknikerna kan få påfem, lio och femlon års sikt. Vidare bör effekierna på investeringsbehovet ochenergieflerfrågan beräknas. Behovet av forskning och utveckling i olika formeroch behovet av speciella ulbildningsinsalser skall särskilt bedömas. Denproduklion av produktionsutrustning som finns inom landet och deutvecklingsmöjligheter tillverkare av sådan utrustning kan förväntas ha skallkartläggas och analyseras. Utredningenskall också överväga om och i vilken form åtgärder bör sättas in frånsamhällets sida anlingen i syfte att stimulera ett ökat och effektivareutnyttjande av denna leknik eller att förbättra möjligheterna att förutsägaoch förbereda de omställningar som kan behöva ske. Somtidigare nämnts bör kommittén samråda med ulredningen om ADB-leknikens effekterpå sysselsättning och arbetsmiljö. Utredningom data-TV m. m. Enuiredning med anknyining till användningen av ADB i samhället ärinformationsieknologiutredningen (U 1978: 12) som chefen 1978. Denna utredning har bl.