prop · G203202 · 1978-12-31 00:00:00 — Harschablonavdrag medgivils eller har lidigare medgivei schablonavdrag ändrats, skall,såvida laxcringsåigärden icke föranleder omräkning av egenavgifterna för beskaiiningsåreii fråga, avdragei eller iniäkten hänföras lill del beskattningsår under vilkei besluieiangående laxeringsåtgärden har meddelats. Har den skallskyldigeantingen brukat en eller fiera jordbruksfastigheier eller bedrivii en el ler fierarörelser underdel beskaliningsår som anges i tjärde Slyckel, skall i nämnda siyckeavseil avdragsgilli eller skauepliktigi belopp hänföras till den förvärvskällasom ger störst underlag för beräkning av schablonavdrag. Har den skatiskyldigeunder nämnda beskaliningsår både brukal jordbruksfastighet och bedriviirörelse, fastställes i första hand det inkomstslag inom vilket underlaget föravdrag är störst. Inom detta inkomstslag hänföres avdrag eller intäkt lill denförvärvskälla som ger siörsi underlag. Har den skaltskyldige underbeskattningsåret varken brukat jordbruksfastighet eller bedrivit rörelse,medges avdragei såsom allmänl avdrag enligt 46 § 2 mom. medan intäkten upptagessåsom intäkt av tillfällig förvärvsverksamhel. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denutkommit från iryckel i , och tillämpas första gångenvid taxering. Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs atl 1 §, 3 § 1 mom. och 27 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272)' skallha nedan angivna lydelse. I § Med skalt förstås i denna lag, där Med skall förstås i denna lag, där icke annat angives, statlig inkomst- icke annal angives, statlig inkomst skatt, statlig förmögenhetsskatt, ut- skalt, statlig förmögenhetsskatt, ui- skiftningsskait, ersäuningsskatl, skifiningsskaii, ersältningsskati, inkomstskall, lands- inkomstskatt, lands- lingsmedel, skogsvårdsavgifier, så- tingsmedel, skogsvårdsavgifter, så dana socialförsäkringsavgifter till dana socialförsäkringsavgifter lill folkpensioneringen och tilläggs- folkpensioneringen och tilläggs- pensionsavgifter som avses i 19 kap. pensionsavgifter som avses i 19 kap. 3 § lagen om allmän försäkring, sjuk- 3 ! ; lagen om allmän försäkring, sjuk- 'Lagen omtryckt 1972:75. Senasle lydelse av lagens rubrik 1974:771. försäkringsavgifter enligl 19 kap. 2 ij sisinämnda lag, arbeisskadeförsäk-ringsavgifter enligl 7 kap. 2 S tredje Slyckel lagen (1976:380) om arbeis-skadcförsäkring, delpensionsförsäkringsavgifter enligl 2) >? andra slyckel lagen (1979:84) om delpensions-försäkring, sådana arbeisgivaravgif ter enligl lagen om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m., avgifter enligl lagen om allmän arbetsgivaravgift och enligt lagen om avgift för sjöfolks pensionering vilka icke uppbäras av , skat-leiillägg eller förseningsavgift enligl laxeringslagen, ävensom annuiiei å avdikningslån. försäkringsavgifterenligl 19 kap. 2 § sisinämnda lag, arbeisskadeförsäk-ringsavgifter enligl 7kap. 2 § iredje stycket lagen (1976:380) om arbels-skadeförsäkring, delpensionsförsäk-ringsavgiftcrenligl 21 ij andra slyckel lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, barnomsorgsavgijierenligt 16 § lagen (1976:38I)om barnomsorg, sådana arbelsgivaravgifter enligl lagenom uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m., avgifterenligl lagen om allmän arbetsgivaravgift och enligl lagen om avgift försjöfolks pensionering vilka icke uppbäras av ,skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen, ävensom annuiietå avdikningslån.Regeringen må, om särskilda omständigheter därtill föranleda, föreskriva all isamband med uppbörden av skall må uppbäras jämväl annan avgifi än sådan som iförslå slyckel sägs. Har dylik föreskrift meddelais skall, där icke annalangivits, vad i denna lag stadgas angående skatt äga motsvarande lillämpningbeträffande avgifi som med föreskriften avses. I m om .-I den omfattning nedan angives skall skallskyldig utgöra preliminär skait medbelopp, vilket så nära som möjligl kan antagas motsvara i den slutliga skatteningående statlig inkomsiskali, siallig förmögenheisskail, socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen enligt 19kap. 3 i;lagen(1962:381)om allmän försäkring,tilläggspensions-avgift, sjukförsäkringsavgift, arbeis-skadeförsäkringsavgift,delpensions-försäkringsavgift, avgift enligl 4 i; I m o m. I den omfaiining nedan angives skall skaltskyldig utgöra preliminär skall medbelopp, vilkei så nära som möjligl kan aniagas motsvara i den slutliga skalleningående stailig inkomsiskali, statlig förmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgiftlill folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 vj lagen(1962:381 )om allmänförsäkring, tilläggspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbets-skadeförsäkringsavgifi,delpensionsförsäkringsavgift, barnomsorgsavgifi. 'Seniisie lydelse 1979:8 1978/79:202 26 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lagen om allmän arbetsgivaravgift, avgifi enligl 4 t; lagen om allmän inkomsiskali och lands- arbcisgivaravgift, in- komsiskaii och landsiingsmcdcl. I mom.'' Ulräkning av de särskilda skaiieposler som ingå isluilig skall saml debitering av sådan skall sker med ledning av uppgifter itaxeringslängd eller annat beslul om laxeringen. I övrigl iakiiages: all för skallskyldiga, som avses i 10 S I mom. lagen om statliginkomstskall, sådan skall uiräknas med lillämpning av del proceniial av grundbe-loppel,somfastställts atl gälla för den preliminära skall, vilken skall avräknas mol denifrågavarande slutliga skallen; all inkomsiskali och landsiingsmedel uiräknas medledning av den utdebitering för skattekrona och skalteöre som för inkomståretgäller i beskattningsorten; atl inkomstskatt och landsiingsmedel uiräknas ien gemensam post, därvid skattebeloppet vid öretal över femtio avrundas uppåtoch vid annat öreial avrundas nedåt lill hell kronial; all skogsvårdsavgifi uiräknas med tillämpning av del promillelal,som enligt vad därom särskilt är stadgat besiämis då den slutligaskatten debiteras; all lilläggspensionsavgift uiräknas med tillämpning av denför inkomståret fastställda procenisaisen för avgiftsuiiaget, därvid öreialbortfaller; all inkomstskatt och landsiingsmedel debiterasmed belopp som uträknats av lokal skattemyndighet i det fögderi där beskattningsortenär belägen; all i 1 S omlörmäld sjukförsäkringsavgift debiteras enligl19 kap. lagen om allmän försäkring på grundval av uppgifter omförsäkringsförhållanden som lämnas av allmän försäkringskassa; atl socialförsäkringsavgift lill folkpensioneringen såviiigäller person med inkomsi av annal förvärvsarbeie än anslällning debileras med lillämpningav beslämmelserna i II kap. 4 5; sami 19 kap. 3 och 4a§§ lagen om allmänförsäkring; au i I § omförmäld arbelsskadeförsäkringsavgift debilerasmed ledning av beslämmelserna i 7 kap. 2 § tredje stycket lagen (1976:380) om arbetsskade-törsäkring; all i 1 § omförmäld delpensionsförsäkringsavgift debiterasmed ledning av beslämmelserna i 21 ! ; andra siyckei lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring; »Senaste lydelse 1979:88. 1978/79:202 27 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse att i I § onförmäld barnomsorgsavgifidebiteras med ledning av bestdmniciserna i 16 f lagen (J976:381) ombarnomsorg: all i I 5; omförmälda arbelsgivaravgifter debileras i en gemensam posi;saml all i 1 § omförmäldannuiiei eller, däresl skallskyldig har au erlägga fiera annuiieier, summan avdessa påföres i hell anlal kronor, därvid öreial bortfaller. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den utkommii från iryckel i . Prop.1978/79:202 28 Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,De , , , , , Propositionom avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension ocharbetsskadeförsäkringen , m. m. Försäkringenför tilläggspension (ATP) finansieras genom avgifter på inkomst av förvärvsarbeieenligt 19 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften eriäggs avarbetsgivaren. För inkomst av annat förvärvsarbete skall den försäkrade självbetala tilläggspensionsavgift. Arbetsgivaravgiftenoch lilläggspensionsavgiften för ATP skall utgå med samma procentsats. Beslutom den procentsats som skall tillämpas skall fattas senast åretdessförinnan. Procentsatsen fastställs i särskild lag. 1enlighel med beslämmelserna i 19 kap. 5 § i lagen om allmän försäkring harriksförsäkringsverket i skrivelse lagt fram förslag lill avgiftsuttagför ATP . Skrivelsen bör fogas lill delta regeringsprotokollsom bilaga 1. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring genomarbetsgivaravgifter och avgifter från försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbeie.Avgiften utgår efter en i särskild lag fastställd procentsals. Beslut om denprocentsals och förvaltningskostnads-andel till arbetsskadeför.säkringen somskall tillämpas skall fattas senast . Riksförsäkringsverkethar i enlighet med bestämmelserna i 7 kap. 3 § lagen om arbetsskadeförsäkring iskrivelse lagt fram förslag till avgiftsuttag ochförvaltningskostnadsandel till arbeisskadeförsäkringen för åren 1980-1984.Skrivelsen bör fogas till detla regeringsprotokoll som bilaga 2. De båda skrivelserna har för yttrande tillställts . Prop.1978/79:202 29 lörsäkringsinspektionen.Svenska kommunförbundet, , Tjänstemännens ceniralorganisaiion.Landsorganisationen i , Cen-iralorganisalionen /SR, Svenska arbelsgivareföreningen.Handelns arbeisgivarorganisaiion, haniverks- och induslriorganisalion,och . En samman-siällningöver remissyllrandena bör fogas till delta regeringsprotokoll som bilaga 3. Förfinansiering av statsbidragen till den kommunala barnomsorgen erläggerarbetsgivare avgift efter molsvarande grunder som gäller för avgifter till sjukförsäkringenenligl lagen om allmän försäkring. Chefen för budget-departementet har vidanmälan av propositionen (1978/79:160) om fortsatt reformering avinkomstskatten, m. m. förutskickat ett förslag om skyldighet även för egenföreiagareatt erlägga barnomsorgsavgift. Jag avser att i det följande behandla dennafråga. ' har ibetänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. behandlat frågor om bl. a.enhetligare regler för beräkning av sociala avgifter. Förslaget i denna delinnebär bl. a. atl nuvarande basbelopps- och maximeringsavdrag för ATP-avgifienslopas för all därmed få ell enhetligt avgiftsunderlag för de olika sociallörsäkringsavgifterna.Pensionskommitténs förslag avser också ökade möjligheler att tjäna in lilläggspensionför vissa kategorier försäkrade, ändrade regler för svenska medborgares räll lillfolkpension vid bosättning utomlands och utländska medborgares räll lill folkpensionoch ATP. Regeringen har tidigare i prop. 1978/79:75 lagt fram förslag i vissaav de sisinämnda frågorna. Jagavser alt i det följande behandla kommitténs förslag om ATP-poäng på vissaställiga bidrag lill konstnärer och därmed sammanhängande avgiftsfrågor. Efterremiss har yttranden över belänkandet i denna del avgetls av kammarrätten iJönköping, , , ,konstnärsnämnden, slyrelsen för , Tjänsie-männens Ceniralorganisaiion(TCO), (), , Försäkringskasseförbundelsamt Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS). Ensammanställning över remissyttrandena bör fogas till detla regeringsprotokollsom bilaga 3. Beredningenav kommitléns förslag lill enhetligare avgiftsregler och andra återståendefrågor pågår alltjämt inom . Jag avser au återkomma lill dessafrågor i annal sammanhang och kommer då atl bl. a. ta upp frågan om möjlighetför hemarbeiande och äldre all tjäna in pensionspoäng lill ATP. '(S 1970:40) Ledamöter presidenten , ordförande, riksdagsledamöternaAlvar och , departemenlsrådel , riksdags-ledamölernaGöran och sami f d. riksdagsledamoten . Prop.1978/79:202 30 Förelagsskaiieberedningen har i slulbeiänkandel(SOU 1977:86) Beskattning av förelag redovisal bl. a. förslag lill uividgningav undcrlagel lÖr arbelsgivaravgifter. Efter remiss har yitranden i denna del avgelis avriksförsäkringsverket, riksrevisionsverkel, , kammarrätten iGöteborg, länsstyrelserna i , , , , Göteborgsoch , , , och , Cenlral-organisaiionenSACO/SR, LandsiingslÖrbundei, (), Svensk induslriförening.Svenska arbetsgivareföreningen. , , föreningsbankers förbund, hantverks- och induslriorganisalionsaml . En sammanställning över remissyllrandenabör fogas lill delta regeringsprolokoll som bilaga 3. I dei följande behandlar jag beredningens förslag vad detgäller uividgning av underlagei för arbelsgivaravgifter och därmedsammanhängande frågor om socialförsäkringsförmåner. I detta sammanhang tar jag även upp en i (mol.1977/78:1498, SILJ 1978/79:3, rskr 1978/79:20) aktualiserad fråga om all likställadagpenning lill frivilliga inom totalförsvaret med dagpenning lillvärnpliktiga vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi. 2 Avgifter för försäkringen för tilläggspension Försäkringen för lilläggspension (ATP) finansieras genomavgifter på inkomst av förvärvsarbete. Avgift för inkomsi av anställning eriäggs avarbetsgivaren. Avgiften beräknas kollektivt pä summan av vad arbetsgivarenunder året betalat i lön lill sina anställda. Denna summa skall dock förstminskas dels med det vid årets ingång gällande basbeloppet multiplicerat meddet genomsnittliga antalet arbetstagare , dels med den del av lönensom för varie arbetstagare överstiger 7,5 gånger basbeloppet. Del innebär attårslönen för en arbetstagare som varil anställd med full arbetstid äravgiftsgrundande till den del som ligger mellan del vid årets ingång gällandebasbeloppet (.) och 7,5 gånger detta basbelopp (=98250 kr. För inkomst av annal förvärvsarbete skall de försäkradesjälva betala lilläggspensionsavgift, som beräknas på den pensionsgrundandeinkomsten i den mån den härrör från sådant arbeie. Avgifterna förs lill den allmänna pensionsfonden (AP-fonden)från vilken (Fl 1970:77) Ledamöter riksdagsledamöterna , ordförande, och , regeringsrådet . lic.Gösta , professorn , ombudsmannen ,riksdagsledamoten , andre vice talmannen ,riksdagsledamoten . , lulldi-rektören och docentenCarl . 1978/79:202 31 delöpande kostnaderna för tilläggspensioneringen llnansieras. Enligl de riktlinjersialsmakierna dragii upp för finansieringen av lilliiggspensione-ringcn skallden ske enligl cu modifierai fördelningssysiem. Del innebär au avgifterna skallberäknas förslå inie enbart lill all läcka de löpande ulgifterna ulan ock.så viss löndbildning. .Avgiftsuitagei för ATP har fasisiiillis lillföljande proceniial. Densenasle avgiftshöjningen genomfördes i anslulning lill sänkningen av denallmänna pensionsåldern lill . har vidsin bedömning av behovel av avgiftsuttag i första handutgått från etl beräkningsanlagande med en årlig ökning av konsumentprisindexpå 7,5 "i, en årlig reallöneökning på och en nyplaceringsränia på 9,5 "i..Vid elt oförändrat avgiftsuiiag pä 11,75 ". fr. o. m. leder dennaberäkning fram lill au pensionsuibeialningarna kommer anöka beiydtigi kraftigare än avgiftsunderlaget. Ökningen av pensionsuibeialningarnaberor på all antalet pensionärer ökar och att de nytillkommande pensionärerna igenomsnitt har ell siörre antal poängår och högre medelpensionspoäng än de somredan pensionerats. Med de angivna beräkningsaniagandena kommerpensionsutbetalningarna i förhällande till avgiftsunderlaget au öka från 6,8 %är 1977 till 8,7 9,-, är 1980, 13,6 "o , 15,9 "., och24,6 "n . Annorlunda uttryckt kommer pensionsuibeialningarna allmotsvara ett avgiftsuttag lill ATP med nämnda procenttal . Detta förhållanderesulterar i alt fonden vid oförändrat avgiftsuttag börjar avta och är hellförbrukad enligl verkels huvudanlagande. Verkel anser mol dennabakgrund all man som rikipunkier för avgiftsuiiaget bör ställa upp enavgiftsnivå på 16-18 ",. för och 25 "., för . Verketkonstaterar an om uiiagsprocenten höjs med 0,25 procenienheier för varie årunder kommer avgiftsuiiagei atl uppgå lill 17 ",. år2000 och 22 ".. . Moldenna bakgrund finner riksförsäkringsverkei an avgiftsuttaget under perioden1980-1984 bör höjas. Verkel förordar atl uttaget ökas antingen med 0,25 "oårligen så au avgiften blir 13 "o (aliernaiiv I) eller- med särskili beakiande av kapitalmarknadens behov - med 0,25 ''. 1978/79:202 32 0,50',11 årligen för liden så alt avgiften sistnämnda år blir 14 ", (alternativII). Vidremissbehandlingen har verkets förslag om förhöjt avgiftsuttag lämnats utanerinran av riksrevisionsverkel. Verkets alternativ I har tillstyrkts av , , och /SR. Alternativ II hartillstyrkts av försäkringsinspeklionen och TCO. De enskilda arbeisgivareorganisalionernahar avsiyrkl varje avgiftshöjning under den nu akluella perioden främsi medhänsyn lill näringslivels nuvarande kostnadsläge. RLF förordar en höjning enliglalternativ I kombinerad med en motsvarande reduktion avandra icke försäkringsmässigt betingade avgifter och skaller. Föregen del vill jag anför följande. Demedel som tillförs AP-fonden skall betala kostnaderna för tilläggspensioneringen.Avgifterna skall tillsammans med andra tillgängliga medel täcka löpande pensionsulbeialningar,förvaltningskostnader och andra utgifter för försäkringen. Vid sidan av atlfonderingen skall uppfylla de krav som pensioneringen ställer måste fonderingenavvägas med hänsyn lill allmänna samhällsekonomiska önskemål. Utöverfonderingens betydelse för all utjämna tillfälliga utgiftsskillnader har detfrån början stått klart att del behövs en fondering av större omfattning för demera långsiktiga behoven. Genom att i elt tidigt skede anpassa avgiftsuttaget lillde mera långsikliga behoven kan man begränsa behovel av kraftigaavgiftshöjningar längre fram i tiden då pensionsuibeialningarna börjai nå siörreomfattning. Deberäkningar som riksförsäkringsverkei redovisat rörande den framtidautvecklingen av kostnaderna inom ATP-sysiemei i förhällande till underlagetför avgiftsuttaget visar på nödvändigheten av all de långsikliga ulgiftsåta-gandensom ligger i ATP-sysiemel uppmärksammas. Vid en oförändrai avgiftsuiiag med11,75 "i och med lidigare nämnda beräkningsaniaganden skulle AP-fondenssparande gradvis avla och helt upphöra. Fondstyrkan, dvs. fondensbehållning dividerad med årets uigifter, skulle sjunka successivt under denärmaste decennierna och fonden skulle vara helt förbrukad in på 2000-ialei.Denna utveckling sammanhänger med alt pensionsuibeialningarna kommer au ökabetydligt snabbare än avgiftsunderlaget lill följd av alt antalet pensionärerökar och att de nytillkommande pensionärerna i genomsnitt har fiera poängår ochhögre medelpensionspoäng än de som redan har pensionerats. Jag vill dock understrykaall beräkningar av AP-fondens framlida ulveckling kan ge varierande resuliaiberoende på de antaganden som görs om reallöner, realränta och allmän ekonomisklillväxl. Utvecklingenav AP-fondens sparande är beroende av hur avgiftsunderlaget utvecklas. Föravgiftsunderlagels ulveckling spelar tillväxten i samhällsekonomin en storroll. En god ekonomisk tillväxt inverkar positivt på AP-fondens sparande.Givetvis spelar också avgiftsuttagets storlek en beiy- Prop.1978/79:202 , 33 danderoll för utvecklingen av fondens sparande. Regeringen har på föredragningav chefen för ekonomidepariemeniet i proposiiion om den svenskakapitalmarknaden behandlat AP-fonden och dess roll pä kapitalmarknaden. I detsammanhanget har konstaterats att del inte är möjligt alt bedöma vilkeisparande inom AP-fonden som pä kan visa sig lämpligt. Regeringenhar bedömt alt det föreligger etl behov av alt förbättradet offentliga sparandel och att avgifterna till fonden mot den bakgrunden börhöjas. Därigenom underlättas i viss mån kreditpoliiikens uppgift. Mot bakgrund härav och medhänsyn till de beräkningar som har gjort rörande denerforderliga avgiftsnivån på kan jag ansluta mig till verketsförslag (alternativ I) om en höjning av avgiftsuttaget med 0,25 procentenheterper år . Därmed kommer avgiftsuttaget till ATP under dennaperiod att höjas från till 13'.'). m.den 1 juli 1977 har lagen om yrkesskadeförsäkring ersatts av lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring. I975-I979 har avgiften till yrkesskadeförsäkringenrespektive arbetsskadeförsäkringen fastställts lill av lönesumman. I/I6av avgiftssumman skall utgöra förvaltningskostnadsandel. Avgifternatill arbetsskadeförsäkringen skall vara så avvägda all de tillsammans med andratillgängliga medel täcker ersättnings- och förvaltningskostnader samt behövligfondbildning. Staten täcker sina kostnader för arbetsskador i särskild ordning. Inomden tidigare försäkringsformen fonderade medel på ca . harförts över till arbeisskadeförsäkringsfonden. har hiilillsinneburit en försvagning av den relativa fondbehållningen. Fondmedlen uppgickvid utgången av till 2,6 gånger årels utgifter. En ytterligare nedgångav fondbehällningen förutses. Enligt föreliggande prognoser tordefondbehållningen pä . är 1979 läcka något över etl årsutgifter. Fondminskningen undernuvarande avgiftsperiod har varit fömisedd. Med hänvisning lill de nya ersättningsreglernafr. o. m. och uppräkning av äldre livränteförmåner anfördeföredraganden i proposiiion 1975/76:197 om införande av den nya arbeisskadeförsäkringenatl någon ändring av avgiftsuttaget inte borde ske under då löpande avgiftsperiodt. o. m. är 1979. För tiden därefter avsågs riksförsäkringsverkei få möjlighet atlpå grundval av det erfarenhetsmaterial som kommer fram ta ställning lill fråganom vilket avgiftsuttag som behövs för perioden I980-I984 med hänsyn lill de nyaersättningsreglerna. Riksförsäkringsverkeiframhåller att verkets avgiftsberäkningar för arbeis- 3 1978/79. 1978/79:202 34 skadeförsäkringeni huvudsak är begränsade lill . En fondframräkning pålängre sikt blir enligl verket inte meningsfull så länge erfarenhel avtillämpningen av de nya ersättningsreglerna saknas. Ulbelal-ningarna efter denya reglerna väntas börja överväga bland de löpande ersäiiningsfallen förstunder andra hälften av 1980-ialei. Med ulgängspunkli den framlida förvarnade dödlighelen, nuvarande och lillkommande livränteförplikielser,framlida ökade förvaliningskoslnader samt vissa antaganden om löne- ochkonsumentprishöjningar har verket beräknat att fonden - vid ett oförändraiavgiftsuttag på 0,25 "o - kommer atl vara hell förbrukad /82. Vid utgången av skulle då finnas en skuldmotsvarande ca 1,5 års kostnader. Verkelhar beräknat utvecklingen av fondstyrkan vid olika avgiftsuttag. Vid antagandeav en årlig löneökning pä 9,5 96 och en årlig prisstegring på 7,5 9(. enårlig reallöneökning med 2 96 - kommer fondstyrkan att utvecklas på följande sätlvid olika avgiftsuttag . Fondstyrka 31/12 Riksförsäkringsverketsberäkningar visar att det behövs ell avgiftsuttag på mellan 0,45 och 0,50 9rienbart för att undvika en ytterligare nedgång av fondstyrkan under perioden1980-1984. Verket ifrågasätter emellertid om en så låg fondbehållning kan ansesvara tillfredsställande under ytterligare en avgiftsperiod. Mot bakgrund avosäkerheten beträffande den framlida utgiftsutvecklingen inomarbetsskadeförsäkringen bör fondsiyrkan inte tillåtas bli alltför låg. Verketföreslär därför atl avgiftsuttaget fastställs till 0,60 9ö för perioden1980-1984. Förnärvarande ulgör förvaltningskostnadsandelen 1/16 av avgiftsuttaget på 0,25 9n.Delta beräknas motsvara 27 milj. kr. Med hänvisning lill den alltmer ökade lidsåtgången vid handläggningen av ersättningsfrågorna ochförvaltningskostnadernas följsamhet till lönekostnaderna anser verket alt förvaltningskosinadsandelenbör anpassas till en kostnadsuppgäng på ca 25 9 Vidremissbehandlingen har arbetstagarsidan och de båda kommunförbunden tillstyrktverkets förslag. Mot bakgrund av bl. a. näringslivets aktuella kostnadslägeanser sig remissinstanserna på den enskilda arbetsgivarsidan inle kunna biträdariksförsäkringsverkets förslag. RLF förordar en något lägre avgiftshöjning änverkets förslag kombinerad med molsvarande sänkning av andra avgifter ellerskatter. 1978/79:202 35 Föregen del ansluter jag mig lill uppfaiining all löndbehållningeninom arbeisskadeförsäkringen bör vara någol siörre i förhållande lill delöpande ulgifterna än vad som varil fallel under de senasle åren. Eftersomnärmare erfarenhel saknas av vad arbeisskadeförsäkringen kan komma au medföra ifråga om kostnader bör inte fondstyrkan tillåtas bli alltför låg.