prop · G203133 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:133 Regeringens proposition omorganisation för arbetsmiljöfrågor, företagshälsovård samt personalutbildningoch personaladministrativ konsultation m. m. inom statsförvaltningen Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoU. 1977/78: 157 om organisation av statsförvaltningens centrala arbetsgivarfunktionanmäldes fortsatt utredningsarbete om vissa organisatoriska frågor. Dettautredningsarbete är nu slutfört. Förslag föreläggs i dennaproposition. Ipropositionen föreslås att en ny myndighet för personalutbUdning och personaladministrationinrättas fr. o. m. . Den nya myndigheten bör bl. a. produceraoch distribuera generell personalutbildning och bistå myndighetema medkonsultation i personaladministrativa frågor. Den nya myndigheten bör i förstahand byggas upp av nuvarande statens personalutbildningsnämnd (PUN) och vissadelar av statens personalnämnd (SPN). Verksamheten bör i huvudsak finansierasmed avgifter. PUN och SPN föreslås upphöra vid utgången av . 1propositionen föreslås vidare att godkänner det avtal som slutits den19 mellan () och de statsanställdashuvudorganisationer om riktUnjer för organisation m. m. för statligföretagshälsovård. Enligt avtalet skall ett nytt organ, benämnt Statshälsan,inrättas gemensamt av de statliga arbetsmarknadspartema. Statshälsan skaU svaraför företagshälsovård för de statsanställda. Avtalet innebär vidare ensnabbare utbyggnadstakt av den statUga företagshälsovården. Den nuvarandeorganisationen för statlig företagshälsovård bör upphöra när Statshälsanpåbörjar sin verksamhet. Vidareföreslås att godkänner nytt avtal om statens arbetsmiljönämnd ()som slutits mellan SAV och de statsanställdas huvudorganisationer.SAN övertar bl. a. nuvarande SAN:s uppgifter och får därtill vissa nyauppgifter inom det statliga arbetsmiljöområdet. 1 1978/79. 1 saml Nr 133 När\'arande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,, Propositionom organisation för arbetsmiljöfrågor, företagshälsovård samtpersonalutbildning och personaladministrativ konsultation m. m. inomstatsförvaltningen Enligtbeslut av (prop. 1977/78: 157, AU 1977/78: 39, rskr 1977/78: 358) harfr. o. m. inrättats en ny myndighet, (), för att som central myndighet företräda staten som arbetsgivare. Verkethar också bl. a. samordningsansvar för den statliga arbetsgivarpolitiken. Riksdagenbemyndigade vidare regeringen att som regeringen bestämmerinrätta en central myndighet, statens arbetsmarknadsnämnd, förarbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen. Underlagför regeringens förslag i ärendet var bl. a. det av utredningen (B 1977: 4) omvissa organisatoriska frågor med anledning av olika reformer inom arbetsrättensområde avlämnade betänkandet (Ds B 1977: 9) Staten som arbetsgivare principförslag till organisation och arbetsformer jämte de remissyttranden somhar avgivits över betänkandet. I proposiUonen1977/78:157 anmäldes vidare att utredning pågick om dels arbetsmiljöfrågomasorganisation centralt, dels fortsatt organisation för personalutbildning och personaladministrativkonsultation och därmed sammanhängande utvecklingsarbete och dels samordning avviss regional verksamhet, bl. a. avseende den statliga företagshälsovården ochstatens personalnämnds (SPN) regionala organisation. Dettautredningsarbete är nu slutfört. Förslag i dessa frågor bör nu föreläggasriksdagen. Utredningsarbetethar bedrivits av en arbetsgmpp inom budgetdepartementet i nära kontakt med destatsanställdas huvudorganisationer. Arbetsgruppen har redovisat resultatet avutredningsarbetet i promemo- 1978/79:133 3 rian(Ds B 1978: 11) OrganisaUon för arbetsmUjöfrågor, företagshälsovård,personalutbildning m. m. inom statsförvaltningen. En sammanfattning avpromemorians förslag i de delar som är av betydelse för förslagen i dennaproposition redovisas i bilaga 1. Uppgifter,ställning, verksamhet, organisation m. m. för de myndigheter och andra organ soraf. n. har ansvar inom de verksamhetsområden som har behandlats iutredningsarbetet har redovisats i de nämnda betänkandena. Utredningsarbetethar anpassats till de förutsättningar som gäller, bl. a. i arbetsrätlsligthänseende, för olika delar av de verksamhetsområden som har setts över. Närdet gäller arbetsmiljöfrågorna inom statsförvaltningen finns kollektivavtalsom även berör vissa organisatoriska frågor. I promemorian har förslag tUl nyorganisation för handläggningen av arbetsmiljöfrågorna inom statsförvaltningenmed hänsyn härtill presenterats i form av underlag för överenskommelse mellanparterna. SAVoch de statsanställdas huvudorganisationer har underförbehåll om regeringens godkännande slutit avtal om rikflinjer förorganisation m. m. för statlig företagshälsovård. Avtalet redovisas i bilaga2. Parternahar slutit ett nytt avtal om statens arbetsmiljönämnd (). Deltaersätter avtalet , som reglerar uppgifter m. m. förnuvarande statens arbetsmiljönämnd. Det nya avtalet redovisas i bilaga 3. Arbetsgruppensförslag till framtida organisation för personalutbildning och viss annanpersonaladministration och därmed sammanhängande utvecklingsarbete ansluter ihög grad till de förslag som lämnades av utredningen om vissa organisatoriskafrågor med anledning av olika reformer inom arbetsrättens område. Förslagenom samordning av den regionala verksaniheten och ledningen av denna verksamhetär i allt väsentligt en ren konsekvens av den centrala organisationen för deolika verksamhetsområden som behandlas i promemorian. BetänkandetStaten som arbetsgivare principförslag till organisation och arbetsformer remissbehandladesi sedvanlig ordning. Remissutfallet redovisades i prop. 1977/78: 157. Deförslag tUl myndighetsorganisation som presenteras i departementspromemorianär i allt väsentligt en bearbetning av förslagen i betänkandet. Någonytterligare remissbehandling har därför inte ansetts nödvändig. Utvidgningenav statstjänstemännens förhandlingsrätt och de ökade möjligheterna tillkollektivavtalsreglering har väsentligt påverkat förut- 1978/79:133 4 sättningarnaför de myndigheter sora centralt inom statsförvaltningen har uppgifter avbetydelse för förhållandet mellan staten som arbetsgivare och destatsanställda. Medbestäramandereformen har medfört att formerna för destatsanställdas inflytande har ändrats. Det medbestära-mandeavtal för det staUigaarbetstagarområdet (MBA-S) som har slutits mellan dåvarande statens avtalsverkoch de statsanställdas huvudorganisationer visar att förhandlingar och avtal och inte medbestämmande genom partssammansatta beslutsgrupper blir dendominerande medbestämmandeformen inom statsförvaltningen. Föratt möta de nya krav som ställs med anledning av de olika reformerna inomarbetsrättens område har regeringen tidigare i prop. 1977/78: 157 lämnatförslag till ny organisation för statsförvaltningens centralaarbetsgivarfunktion. Dessa förslag har godkänts av (AU 1977/78: 39, rskr1977/78: 358). Förslagen innebar bl. a. att två nya myndigheter skulleinrättas, nämligen SAV och statens arbetsmarknadsnämnd. Underlag förregeringens förslag var bl. a. det av utredningen om vissa organisatoriska frågormed anledning av olika reformer inom arbetsrättens område avgivna betänkandetStaten som arbetsgivare principförslag tiU organisation och arbetsformer. Decentrala arbetsuppgiftema i anslutning tUl partsrollen som arbetsgivare harfr. samlats tUl SAV. Verket skall samordna denstatliga arbetsgivarpolitiken. Annan myndighet som företräder staten somarbetsgivare skall därför samråda med SAV innan den utfärdar sådanaföreskrifter som rör förhållandet meUan staten och dess arbetstagare och somskall gälla utanför den myndigheten eller dess underlydande organ. Behovetav att samordna den reglering som sker i författning och avtal bedömdes varasärskilt framträdande inom det personaladministrativa området. SPN:s instruktionsenligauppgift att utfärda anvisningar och riktlinjer inom det personaladrainistrativaområdet har därför överförts tUI SAV. Genomriksdagens beslut bemyndigades regeringen att inrätta arbetsmarknadsnämndenvid tidpunkt som regeringen bestämmer. ArbetsmarknadsnämndenskaU översiktligt följa utvecklingen av personalbehovet inomstatsförvaltningen och fortlöpande medverka vid omlokalisering och i andra strukturpåverkandefrågor. Nänmdens uppgifter omfattar vidare bl. a. vissa omplaceringsinsatser,insatser för att främja anstäUning av gmpper med svårigheter på arbetsmarknadensamt vissa personalsociala insatser. Nämndenskall i första hand byggas upp med resurser från SPN. Det ankommer påregeringen att närmare besluta om närandens uppgifter och organisation. Deförslag som jag redovisar i det följande bör ses mot bakgrund av deförändringar som jag nu har berört. 1978/79:133 5 nämnda propositionen anmälde föredragande statsrådet att organisationenför vissa verksamhetsområden av betydelse för förhållandet mellan staten soraarbetsgivare och de statsanställda borde utredas vidare. Det gällde dels fråganom arbetsmiljöfrågornas organisaiion centralt, dels frågan om fortsatt organisationför personalutbildning och personaladministrativ konsultation ra. och delsfrågan ora samordning av viss regional verksamhet, avseende bl. a.företagshälsovården och SPN:s regionkontor. Utredningsarbetethar bedrivits av en arbetsgrupp inora budgetdepar-teraentet i nära kontakt medde statsanställdas huvudorganisationer. Arbetsgruppen har redovisat resultatetav sitt arbete i departementspromemorian ,företagshälsovård, personalutbildning, m. ra. Jagbehandlar först förslaget till ny organisation inora arbetsmiljöora-rådet. Dentidigare nämnda utredningen om vissa organisatoriska frågor med anledning avolika reformer inom arbetsrättens område påpekade i sitt betänkande att fleramyndigheter och organ hade uppgifter inom arbetsmiljöområdet på den statligaarbetsmarknaden. Det gällde bl. a. SPN, dåvarande ,företagshälsovårdsorganisationen och . Arbetsfördelningen var särskilt oklarmellan SPN och . SANär en av parterna gemensamt inrättad (jfr prop.1973:1 bil 2, p. Dess uppgifter är reglerade i det s. k. trygghetsavtaletfrån . har synen på arbetsrailjöfrå-goma i vissa avseendenändrats. Begreppet arbetsmiljö har givits en vidare innebörd. Detta har kommittill uttryck i arbetsmiljölagen (1977: 1160), där det fastslås att arbetsgivareoch arbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmUjö. Det tersig mot denna bakgrund naturligt att parterna gemensamt har övervägt deeventuella ändringar i SAN:s uppgifter, ställning ra. som har ansettsbehövliga. Parternapå den statliga arbetsmarknaden har den 19 febmari 1979 slutit nytt avtal oraSAN. Avtalet, som förutsätter regeringens godkännande, gäller fr. o. ra. den 1juli 1979. Saratidigt upphör nu gällande avtal ora att gälla. Enligtdet nya avtalet, som återges i bilaga 3, skall SAN:s huvuduppgift vara att frärajautveckling och övergripande saraordning av arbetsmiljöverksamhet, inbegripetföretagshälsovård, inom statsförvaltningen. Nämnden övertar nuvarande SANisuppgifter. Därtill kommer bl. a. att enligt det nya avtalet skall utfärdaanvisningar för tilllämpning av kollektivavtal inom arbetsmiljöområdet, omparterna i avtalet är ense om anvisningama, samt i övrigt utfärda allmännariktlinjer inom arbetsmiljöområdet varom parterna i avtalet är ense. SANbestår av 16 ledamöter varav SAV utser åtta och de statsanställdashuvudorganisationer åtta. Vid nämnden skall finnas ett beredningsutskott föratt förbereda ärenden inför nämnden. 1978/79:133 6 Decentrala partsfunklionema på arbetsgivarsidan inom arbetsmUjö-området börsjälvfallet även i fortsättningen åligga SAV. Jag vill i detta sammanhang ävennämna att jag i denna proposition kommer att föreslå en ny myndighet förpersonalutbildning och personaladministration som bl. a. förutsätts genomföraarbetsmiljöutbildning med som fackansvarigt organ. Jaganser med hänvisning till vad jag nu har sagt att arbetsmiljöfrågorna påcentral nivå i statsförvaltningen har fått en god organisatorisk lösning. Jaganser därför inte att det finns behov av någon ytterligare central instans medansvar för arbetsmiljöfrågorna i statsförvaltningen. Regeringenbör därför hemställa att godkänner avtalet och bemyndigar regeringenatt besluta om nödvändiga övergångsanordningar. Detförutsätts i avtalet att den administration som behövs för nämndens verksamhetskall tillhandahållas av arbetsgivaren. Jag vUl i sammanhanget erinra om attkansliresurser för nuvarande tillhandahålls av SAV och att viss del av deti årets budgetproposition under åttonde huvudtiteln uppförda anslaget avser kostnader för nuvarande . Jag finner detnaturligt att SAV även i fortsättningen tUlhandahåller erforderligakansliresurser. JagÖvergår nu till att behandla frågan om organisation för företagshälsovård förde StatsanstäUda. Ibudgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76: 100 bU. 2, p. 6, InU 1975/76: 34, rskr1975/76: 168) gjordes vissa principiella ställningstaganden om utformning avden staUiga företagshälsovården. Föredragande statsrådet framhöll bl. a. attdet var väsentligt att de anställda fick ett inflytande överföretagshälsovården. Företagshälsovården skulle omfatta en medicinsk, enteknisk och en personalsocial del. Behovet av samplanering av den statligaföretagshälsovården med i första hand kommuner och landsting borde beaktas. fömtsatte att frågan om bl. a. riktlinjer för företagshälsovårdensinriktning och innehåll skulle regleras i avtal mellan de centrala parterna påden staUiga arbetsmarknaden. Ett sådant avtal slöts . Jaganser att de nu redovisade principiella ställningstagandena bör ligga tillgrund för verksamheten även i fortsättningen. Företagshälsovården bör vidareliksom f. n. håUas organisatoriskt skild från de myndigheter som betjänas.Detta innebär självfallet inte heller i fortsättningen någon inskränkning ivad som åligger myndigheterna enligt författning eller avtal. Verksamheten börliksom nu i första hand inriktas på att biträda myndigheter inklusiveaffärsdrivande verk m. fl. vid planering och genomförande av åtgärder somsyftar tiU att förebygga fysisk och psykisk ohälsa. Ipropositionen redovisades även förslag tUl organisation för företags- 1978/79:133 7 hälsovården.Verksamheten borde bedrivas inora ramen för självständigt organiserade enheter(företagshälsocentraler). Beslutanderätt i frågor om planering och drift avverksamheten borde ligga hos särskilda partssammansatta hälsoråd. Dennuvarande organisationen har i huvudsak följande utformning: Inomregion där SPN har regionkontor finns ett regionalt hälsoråd. Detta har tUI frärastauppgift att planera och samordna uppbyggnaden av den statliga hälsovården inoraregionen. Det skall pröva behovet av företagshälsocentraler och organiserasådana i mån av tillgång på medel. finns åtta regionala hälsoråd.Dessa är självständiga myndigheter direkt under regeringen. Underde regionala hälsoråden lyder regionala hälsocentraler. Dessa skall bl. a.tillgodose de mest omedelbara behoven av företagshälsovård inom regionen. Övrigföretagshälsovård bedrivs vid lokala hälsocentraler. För planering och ledningav deras verksamhet finns lokala hälsoråd. Också de lokala hälsoråden ärsjälvständiga myndigheter. I budgetfrågor är de dock underordnade regionalt hälsoråd. S.k. särskilda hälsoråd svarar för ledning av sådan företagshälsovård vid främstvissa affärsdrivande verk som fanns organiserad innan avtalet om inriktningenav den statliga företagshälsovården slöts . Företrädareför de anställda har majoritet bland ledamöterna i hälsoråden. tidigare nämnda departementspromemorian framhölls att den nuvarandeordningen, sora alltså innebär att de regionala och lokala hälsoråden alla ärsjälvständiga myndigheter, är förenad med vissa olägenheter. Jag delar dennabedömning. Allteftersom företagshälsovården byggs ut kommer också de olikasamordningsproblemen att öka. Uppdelningenpå många små organ utan någon samordnande central funktion har bl. a. varit etthinder när det gäller att utveckla en ändamålsenlig ekonomi- ochpersonaladministration. Hälsoråden och hälsocentralerna har i dessa sammanhanginte i tillräcklig utsträckning kunnat stödja sig på någon central instans.Avsaknaden av en central samordnande instans har även varit kännbar när detgäller gemensamt resursutnyttjande, upphandling och i andra frågor därstordriftsfördelar står att vinna. Den har också försvårat utvecklandet avgemensamma system för rapportering av arbetsmiljödata om hälsorisker m. m. Kontakteroch förhandlingar raed rikstäckande organisationer, bl. a. företagshälsovårdsorganisationerinora andra sektorer, har också försvårats. Enligtnuvarande ordning bestrids kostnaderna för företagshälsovården från ett underåttonde huvudUteln upptaget s. k. Regeringen fastställerstat för hälsoråden. Kostnaderna skall slutligt fördelas på de myndigheter,affärsdrivande verk m. fl. som är anslutna tiU centralerna och belasta dessa myndighetersanslag för sjukvård 1978/79:133 8 ).Erfarenheterna av det nuvarande systemet har dock visat attkostnadsfördelningen på anslutna myndigheter har medfört betydandeadministrativa olägenheter. Detframstår enligt rain mening mot denna bakgrund sora angeläget attföretagshälsovården ges en ny organisation. En ny, bättre saraordnad organisationär också enligt min mening en förutsättning för en snabbare utbyggnad avföretagshälsovården. En ökad utbyggnadstakt bör nämligen eftersträvas omföretagshälsovården inom statsförvaltningen skall kunna nå samma omfattning ochstandard som företagshälsovården inora vissa andra samhällssektorer. Ettlängre planeringsperspektiv är också önskvärt i den fortsatta utbyggnaden. Sorajag redan har närant, har de statsanställdas fackliga organisationer ettstarkt inflytande över företagshälsovården. Riktlinjerna för företagshälsovårdenär dessutom reglerade i kollektivavtal. Det har därför tett sig naturligt förmig att parterna på den statliga arbetsmarknaden geraensarat har sökt finna enbättre organisatorisk form för den statliga företagshälsovården. SAVoch de StatsanstäUdas huvudorganisationer har slutit ettavtal om riktiinjer för organisation m. m. för statlig företagshälsovård.Avtalet återges i sin helhet i bilaga 2. I korthet innebär det att parternaförklarar sig ense att gemensamt inrätta ett organ Statshälsan med uppgiftatt inom ramen för tillgängliga medel svara för företagshälsovård förarbetstagare hos staten. Partema skall efter särskUd utredning bestämma ivilken företagsform verksamheten vid Statshälsan skall bedrivas. Enligt avtaletbör i första hand stiftelseformen prövas. VerksamhetenskaU huvudsakligen bedrivas genom lokala företagshälsocentraler. Lokala hälsorådskall ha inflytande över prioritering och inriktning av den hälsovård sombedrivs vid hälsocentralerna. Verksamheten skall bedrivas i överensstämmelsemed det tidigare nämnda avtalet om riktlinjerna för företagshälsovården somparterna slöt . planera och leda uppbyggnaden av och driva denstatliga företagshälsovården pröva behovet av företagshälsocentraler ochorganisera sådana pröva behovet av och formerna för anslutning av statsanstäUdatill icke-statlig företagshälsovård och i förekommande fall genomföra sådananslutning samt där så är lärapligt erbjuda anslutning till statligföretagshälsovård för anställda som inte orafattas av avtalet. Statshälsanskall ledas av en styrelse i vilken arbetstagarorganisationerna utser deflesta ledamötema. Särskilda regionala företagshälsovårdsgrupper skall varaknutna som rådgivande organ till Statshälsan med uppgift att lämna Statshälsanförslag till beslut i frågor om prioritering och insatser gällandeuppbyggnaden av företagshälsovård. 1978/79:133 9 dåreför arbetsgivare och arbetstagarorganisationer vid berörda myndigheter skallingå i dessa grupper. Statshälsansverksamhet skall finansieras genom medel som staten som arbetsgivare ställertill förfogande efter kollektivavtalsförhandling mellan parterna. För detändamålet bör fr. o. m. /81 ett särskilt anslag föras upp istatsbudgeten. Finansieringen skaU enligt avtalet grundas på en rullandetreårsplan. Den nya finansieringsformen medför att någon kostnadsfördelning påanslutna myndigheter inte längre behövs. Jaganser att den nya organisation för företagshälsovården som parterna har enatsom har stora fördelar framför den nuvarande. De möjligheter till samordning avverksamheten sora den erbjuder bör kunna lösa bl. a. de administrativa problemsom jag har redovisat. Dennya finansieringsformen bör enligt min mening underlätta en saraordnad ochlångsiktig uppbyggnad av verksamheten som den medför adrainistrativaförenklingar. Genomförandetav den nya organisationen förutsätter att den företags-hälsovårdsorganisationsom regleras av förordningen (1976: 556) med instruktion för regionala ochlokala hälsoråd (ändrad 1977: 605) avvecklas och att de lokala och regionala hälsorådenupphör. De statliga myndigheternas behov av företagshälsovård bör i ställetkunna tillgodoses genora de tjänster sora Statshälsan erbjuder. Detsaramagäller den av SPN bedrivna försöksverksaraheten med företagshälsovård.Statshälsan bör när dess verksamhet sätts igång kostnadsfritt få övertautrustning och inventarier vid nuvarande regionala och lokala hälsoråd ochhälsocentraler samt viss utrustning och vissa inventarier vid SPN. Den företagshälsovårdsom bedrivs enligt förordningen av om särskilda hälsorådvid vissa statsmyndigheter (bl. a. vissa affärsverk) bör vidare efter beslut avregeringen och i ordning sora sägs i avtalet i lämplig organisatorisk formkunna inordnas i Statshälsans verksamhet. Regeringenbör hemställa att godkänner avtalet och inhämta riksdagensbemyndigande att besluta om de anordningar som krävs för övergången till dennya organisationen. Enav parterna gemensamt utsedd arbetsgrupp skall enligt avtalet bl. a. utarbetaförslag till företagsform, stiftelseurkund (motsv. ), organisation ocharbetsordning för Statshälsan. Enligt vad jag har inhämtat avser partema att idenna utredning också överväga lokalisering av Statshälsans huvudkontor. Jag fömtsätteratt parterna härvid beaktar de uttalanden sora har gjort bl. a. isamband med behandlingen av omlokalisering av viss statlig verksamhet (InU1971: 15, InU 1973: 22). Det ankommer sedan på parterna att besluta i dessafrågor. Avsiktenär att Statshälsan skaU inleda sin verksamhet . Enligt avtaletskall staten som arbetsgivare för drifl och utbygg- tl 1978/79.1 saml. 1978/79:133 10 nadav verksamheten under /811982/83 tilldela Statshälsan 65, 83resp. Medutgångspunkt i prisförhållandena avses dessa belopp omräknasutifrån förändringar i konsumentprisindex. I beloppen har inte beaktats dekostnader som kan uppkomma när verksamhet, som f. n. bedrivs under särskUda hälsoråd,inordnas i Statshälsans verksamhet. Enligt avtalet kan parterna vidare ora särskildaskäl föreligger överväga att göra avsättningar utöver den gällandetreårsplanen. Detär av dessa skäl inte möjligt att f. n. fastslå de exakta anslagsbeloppen.Regeringen bör därför fr. o. m. i budgetpropositionen årligenåterkomma med närmare beräkning av medel för Statshälsan. Jagövergår nu till att behandla frågan om organisaUon för personalutbildning och personaladministrativkonsultation och därmed sammanhängande utvecklingsarbete. Demyndigheter som f. n. har arbetsuppgifter inom dessa områden är i första handstatens personalutbildningsnämnd (PUN) och SPN. PUN är centralt organ förstatlig personalutbildning i den mån detta inte ankommer på annan myndighet. SPNär central förvaltningsmyndighet för den personaladrainistrativa verksamheteninom statsförvaltningen och viss statsunderstödd verksamhet. SPNskall enligt sin instruktion bl. a. svara för utveckling och samordning av personaladministrativplanering. Nämnden skall också bl. a. följa den personaladministrativaverksamheten inom statsförvaltningen, verka för att personaladministrativafrågor inom statsförvaltningen handläggs på ett ändamålsenligt och planmässigtsätt samt biträda myndigheter och enskilda anställda med rådgivning inom sittverksamhetsområde. SPNhar dessutom vissa uppgifter inom arbetsrailjöområdet. Det gäller bl.