prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — man realrente blir utslaget minimalt. Realismen inålids-verdi-beregninger med positiv realrente över tidsperioder aktuelle forberegning av avviklingskostnader er tvilsom. På den annen side, velger man åanta at inflasjon og nominell rente falges ad og al realrenlen er null, ermotivet for å utsette endelig avvikling sterkt redusert. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet rente bar alternativene umiddelbar demontering ellersikker förvaring med demontering utsatt vaere mer aktuelle.Avviklingskostnader vil da for disse alternativer ikke avvike nevneverdig frade som er oppgitt i tabellene. Avviklingskostnadeneved disse alternativer vil bli, for O % realrente, korrigert som falger: -H ca. Omregnes avviklingskostnadene på 0,15 are/kWh til milis/kWhetter en kurs på pr. $ finner man at det tilsvarer 0,35 milis/kWh.Utta-lelser fra ståtlige- og industri-representanter under bäringen iförbindelse med (se referanseliste etter kapittel 3) angir enavviklings-kostnad i området 0,04 til 0,4 milis/kWh. Avviklingskostnadene forde svenske kjemekraftverk faller i avre del av delte området, delvis på grunnav at en del av de svenske verk er relativt små og faller relativt dyre åavvikle regnet i are/kWh, delvis på grunn av hayere lannskostnader i . Tabell 6.5.4 Avviklingskostnader for svenskekjemekraftverk mill SEK (nåverdi) mill SEK des. Tabell6.5.5: Avviklingskostnadene uttrykt i are pr. produsert kWh (SEK des. 40.05 6.86 76.04 13.02 76.04 13.02 49.47 8.47 Ärligamortiserings belep mill SEK TWh produsert are/kWh 0.17 0.03 0.15 0.03 0.15 0.03 0.10 0.02 Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 465 7 Konsesjonsbehandling og myndighetskontroll Enrekke myndigheter og andre offentlige instanser er involvert ved lisensieringav - og lapende kontroll med - kjemekraftverk og tilknyltede kjernetekniskeanlegg. De viktigste av disse organisasjoner er () og Statens strålskyddsinstilut (SSI). Ifalgeden svenske alomenergiloven av 1956 kreves del tillåtelse fra regjeringen ellerav denne utpekt myndighet for å bygge, eie eller drive kjemekraftverk ellerandre kjernetekniske anlegg. Denne myndigheten er tillagt Statenskämkraftinspektion (SKI). Far oppretlelsen av SKI var denne oppgaven pålagtDelegaiionen för atomenergifrågor (DFA). Tilog med /75, ble disse organisasjonene hell eller delvisfinansiert över staisbudsjeliel. Disse ståtlige utgifter er tall med i denkoslnadssammenstilling som er vist i kapittel 9: "0vrige kostnader". Fraog med 1971 er SKIs utgifter delvis dekket av avgifier som er pålagt dekraftselskap som bygger, eier eller driver kjemekraftverk. Fra og /75 er alle SKls utgifter dekket av slike avgifter. foreliggende utredning er slike avgifter, i den ulslrekning de forfaller/0ranlegget selles i kommersiell drifl, latl med som anleggskostnader (sekapittel 3), mens avgifter som forfaller etter at anlegget er latl ikommersiell drift, er latl med som driftskostnader (se kapittel 4). 1 beggetilfelle belästes slike avgifier de enkelte kjemekraftverk. For å illustrerestanelsen av disse kostnader, er SKls budsjetl for budsjellårene 1976/77 til1979/80, gjengitt i nedenstående översikt. Som det fremgår av tabellen, går envesentlig del av SKls utgifter til forskning på sikkerhetssektoren. Budsjett for SKI (lapende millioner SEK). 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 7,0 9,5 10,4 13,2 7.3Statens strålskyddsinstitutet (SSI) Byggingog drift av et kjemekraftverk krever ikke separat godkjennelse avslrålevernsmyndigheiene ettersom godkjennelsen gis i overensslemmelse medalomenergiloven, men Statens strålskyddsinstilut gransker strålevernsforholdenefor anlegget og gir de nadvendige förskrifter for sirålevern og for utslipp avradioaktivitet til omgivelsene. Strålskyddsinsti-lulel ser også til al disseförskrifter overholdes. Menpraktisk tall hele SKls virksomhet er rellet mol kjernekraftsek-loren er detbare en relativt liten del (ca. ) av SSls budsjetl som er knyttet lilkjemekraften. Som for SKI ble SSIs virksomhet, inklusive den del som errelatert kjemekraften, tidligere finansiert över staisbudsjeliel. dekkeshele den kjernekrafl-relaterte del av SSls virksomhet av Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 466 avgiftersom er pålagt de kraftselskap som bygger, eier eller driver kjemekraftverk.Avgiftene består av en avgift for konsesjon for oppfaring eller innehav avenergiproduserende reaktor, og en avgift for beredskapsfunk-sjoner innenatomenergiområdet. For å illustrere starreisen av disse koslnader, er SSlsbudsjett for budsjellårene 1976/77 til 1979/80 gjengitt i tabell 7.2. Her erSSls inntekter fra kraftselskapenes avgifter , disse inntekter skal iprinsippet dekke alle SSls kostnader for konsesjonsbehandling, tilsyn ogberedskap. Idenne utredningen er kraftselskapenes avgifter til SSI fordelt mellom anleggskostnaderog driftskostnader på samme mate som avgiftene til SKI (se avsnilt 7.2). Budsjett for SSI (lapende millioner SEK). Avgifter for konsesjon og tilsyn 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 10,5 12,1 15,0 16,9 1,4 1,8 2,3 2,6 0,2 0,2 0,2 0,3 1tillegg til alomenergiloven og strålevernsloven, reguleres virksomheten vedkjernetekniske anlegg også gjennom andre lever, og herigjennom berares ogsåflere andre myndigheter og organisasjoner. De viktigste lover uienomalomenergiloven og strålevernsloven, er miljavernloven, arbeider-vernloven,bygningsloven og vilkårsloven. De tilsvarende tilsynsmyndig-heter er . Arbetarskyddsstyrelsen og, for de to siste, regjeringen. Dessuiener en rekke andre inslanser involvert ved konsesjonsbehand-lingen farst ogfremst som remissinstanser til SKI. De vikfigste eksempler er . , meteorologiska och hydrologiskainstitut, den berarte og . Samtligeav disse myndigheter og organisasjoner er opprettet for andre oppgaver, og foringen av dem utgjar behandling av kjernekraftsparsmål noen vesentlig innsats.En naermere studie av den virklige kostnad for disse instanser (som ikke dekkesav kraftselskapene) er ikke gjennomfart, men kostnadene er trolig heltmarginale og uten betydning i denne sammenheng. Personerkontaktet i : Avdelingsdirektar . Personerkontaktet i : Avdelingsdirektar Offentligaoch privata kostnader t. o. m. för kärnkraftsulbyggnaden i . PMDnr 850/1978.07.16, utarbeidet av , RiksdagensUpplysningstjänst. 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 467 Statenskärnkraftinspektions anslagsframställning för /80. DnrA.2.1-1717/78. Reaktorsäkerhetsstudie.Statens Kärnkraftinspektion, 30. juni, 1977. Kärnkraften,människan och säkerhelen. , , 1972. (Kapittel 9, 10,11, 12). 8 Fremtidig forskning og utvikling Denfremtidige forskning og utvikling (FoU) i förbindelse med det svenskekjernekraftprogrammet vil i hovedsak omfalte oppgaver innenfor reaklorsikkerhetog brenselssyklusen, inklusive avfallshåndlering. meddenne FoU-virksomheten vil bli dekket ved direkte bevilgede, ståtlige midler,samt avgifter innbetall av kraftselskapene. KraftselskapenesFoU-kostnader er i denne utredningen i hovedsak medialt under driftskostnadenefor anleggene, (kapittel 4). 1 tillegg vil kraftselskapene finansiere FoUknyttet til avfallshåndteringen genom be-laling av fremtidige deponeringstjenester.Dette er medtatt i beregningen av brenselskostnadene, (kapittel 5). Anvendelsenav kraftselskapenes FoU-midler styres hovedsakelig gjennom FoU-programmene tilStatens Kämkraftinspektion (SKI), (kapittel 7) og Svensk Kärnbränsleförsörjning(SKBF). Leveranderenseventuelle fremtidige FoU-kostnader er förutsatt medialt i anleggskoslnadene,(kapittel 3). 1dette kapittel er del således bare de ståtlige bevilgninger til FoU someventuell kan medtas og belästes kraftproduksjonen fra kjernekraftverkene idet svenske programmet. 8.2 StåtligeFoU-midler for perioden /79-1980/81 er statens starste samlede ressurs for energiteknisk FoU,spesiell innenfor kjerneteknologien. De ståtlige FoU-mid-lene for kommende årer hovedsakelig förutsatt bmkl lil driften av R2-reaklorn i Studsvik, tildriften av sentrallaboraloriet, lil håndtering av radioaktivt avfall og tiloppreltholdelse av den kjernetekniske virksomhet i Studsvik som er knyttet tildet svenske lettvannsreaktor-programmet. Det er foravrig avsatt midler tilarbeid med ikke-nukleaert brensel og generell varmeleknikk, lil långsiktigforskning som blant annet inkluderer driften av (svenskehovedbibliotek for energilitteratur) og til drift og vedlikehold avlaboratorier og installasjoner i Studsvik. Budsjetlerfor de naermeste år for driften ved er vist nedenfor imill. SEK lapende pengeverdi, (Prop. 1977/78: 110 - s. 165): Beregnetstatsanslag, mill. /79 1978/79-1980/81 Långsiktig forskning m. m. 1978/79:115 Bilaga1.8 Industridepartementet 468 IfalgeScP's vurdering er det bare midlene foreslått under post 1,"Kjer-neteknisk virksomhet", og vel av post 3 og 4 som barbelästes lettvannsreaktor-programmet og gi et kostnadstillegg i kWh-prisen. Påbasis av denne vurdering vil falgende belap (i lapende pengeverdi) inngå i kostnadsberegningen: 1978/79 1978/79-1980/81 Långsiktig forskning m. (kjernekraft) og förvaltning av anlegg(kjernekraft) 9,7 32,0 Tabellenviser at statens bidrag lil FoU i förbindelse med del svenskelettvannsreaktor-programmet i lapende pengeverdi er ca. SEK/år fremtil 1980/81. vil opprellholde FoU-virksomheten på et tilnaermet konstantnivå i de naermeste år. 8.3 StåtligeFoU-midler for perioden frem til Forperioden frem til er det antatt at de ståtlige bevilgninger lil FoUinnen det svenske kjernekraftprogrammet vil vaere av en slik starrelse at1978/79-nivået i arbeidet opprellholdes, dvs. den målsetning som ligger ibudsjett-tallene for årene frem lil 1981 viderefares. I de videre beregningerhar ScP således förutsatt et statlig bidrag på 36 mill. SEK/år i fastkroneverdi (desember 1978). Bevilgningene vil kunne opprellholde densikkerhets-relaterte FoU-virksomhet og del kompetansenivå som er nadvendig forå bistå myndighelene med assislanse for gjennomfaring avlisensieringsberegninger, sikkerhelsanalyser og lapende kontroll. Deoven-nevnte midler forutsetter at FoU-arbeidel er begrenset til det nåvaerendelettvannsreaktor-programmet. Meden åriig kostnad for FoU på 36 mill. SEK (desember 1978), fordelt på denberegnede kraftproduksjon frem til , (se kapittel 4) blir den eventuelleåkningen i kraftproduksjonsprisen som falge av FoU: for1978: 0,16 are/kWh fremlil 1985 synkende lil: 0,07 are/kWh ogfrem lil 2000 : 0,07 are/kWh Enoppreltholdelse av 1978-nivåel i slallig finansiert FoU for del svenskelettvannsprogrammet frem til kan virke noe hayt anslått, dekraftselskapene etterhvert vil överta store deler av FoU-koslnadene. Saeriig omen forulselter at det ikke skal bygges flere nye lettvannsreaktorer i ,vil antageisen vaere noe urealistisk. Men som en ser av tallene ovenfor, girlikevel ikke disse hayt ansiåtte FoU-kostnadene et vesentlig bidrag tilkraflprisen eller 1985. Energiforskning.Regeringens proposiiion 1977/78: 110. Program för forskning och utveckling inomenergiområdet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 469 Dekostnader som tillegg til investeringene i det kommersielle programmet ernedlagt i kjernekraflområdet, utgjares i farste rekke av ståtlige kostnader tilforskning og utvikling (FoU) i förbindelse med kjernekraftens introduksjon iSverige. Kraftselskapenesegne utviklingskostnader er i den foreliggende beregning medtatt enten som eninvestering i anlegg eller belastet driften av de kommersiellekjernekraftverkene. Kostnadenfor den utviklingsvirksomhel som er utfart hos leveranda-rene antas å vaere inkluderti kostnaden for den leverte utmstning. Ensammenstilling av de nedlagte kostnadene innen kjernekraflområdet frem till 1.januar 1978, har blitt utfart av , RiksdagensUpplysningstjänst i PM. 1978.07.16, Dnr 850/1978. I falge denne kilde, derkostnaden er presentert i fast pengeverdi desember 1977 består de histori-skekostnader til FoU av falgende poster: Aksjer og tilskudd ASEA-ATOM Delegasjonen for atomenergifrågor/ Ilapende pengeverdi utgjar belapet 3096 mill. SEK. Oppdatert med tilsvarendeulgifter for 1978 på ca. SEK., og omregnet til fasl pengeverdidesember 1978, fås en samlet FoU-kostnad på 7200 mill. Ikkeinkludert er kostnader fra andre ståtlige institusjoner og myndigheter enn desom er nevnt i ovenslående tabell. Disse belapene kan dog antas vaere små iforhold til det totale belapet. Når det gjelder de medlatte kostnadspostene,kan noen kommentarer gjares. Kostnadenefor inngår i AB Atomenergi samt i kostnader. Deltekraftverk produserte under sin driftsperiode 341 Gwh el og 1770 Gwh värme, noesom bar tilgoderegnes i kalkylen. Uranprospekteringsamt virksomheten i og bar ikke i sin helhet beläste detsvenske reaktorprogrammet, men også bedammes i förbindelse med en muliguranbrytning for eksport. Nårdet gjelder , bar den anferte kostnaden reduseres med bl. a. verdien avtungtvannet, (salgsinntekt ved avvikling). Videre inngår renter underbyggetiden både i og AB Atomenergis andel av Marviken-kostnadene.Denne rente bar reduseres for å tilpasses det rentenivå som benyttes iforeliggende utredning, (). Tilsammenkan disse poster utgjare vel 400 mill. SEK i pengeverdi desember 1978. Densamlede nedlagte ståtlige kostnad i forskning og utvikling blir således 6800mill. SEK i fast pengeverdi desember 1978. Dersom dette belap i sin helhet skalbeläste det svenske kjernekraftprogram som er forutsatt i denne studie, vil detlede til en åkning i kostnaden pr. kWh i el produsert i kjemekraftverk på ca.0,8 are (aUernativt 0,5 are dersom ingen real-renteavkastning kreves). 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet 470 Detbar dog bemerkes at den nedlagte forskningsinnsatsen også bar slås ut på deeksporterte kjernekraft-komponenter og -anlegg. vil i farste rekke gjeldede to kjemekraftverk som er solgt til . del av de ståtlige FoU-kostnadene er nedlagt i anlegg og virk-somheier sombare i lilen omfatning har utgjort en fomtsetning for det kommersiellelettvannsreaktorprogrammel i . Det grunnleggende utviklingsarbeidet pålettvannsreaktorer ble i hovedsak gjennomfart i . Dekostnader som er nedlagt i den såkalte svenske kjernekraftlinjen, har på denannen side gitt brede teknologiske og teoretiske kunnskaper innen mangedisipliner, også utenfor kjernekraflområdet. Dekostnader som er mest relevante for det kommersielle programmet, er knyttet tilinvestering og drift av eksperimentelle ressurser i Studsvik, farst og fremstR2-reakloren. kommer tilskudd til ASEA-ATOM og til intemasjonaltalomenergi-samarbeid, samt de hisloriske kostnadene for DFA og SKI. Endetaljert granskning av hvilke av disse kostnader som bar belästes den svenskekjernekraftproduksjonen, ligger utenfor den foreliggende utrednings ramme. ScPanser dog al den maksimall oppgår fil 2000 mill. SEK i fast pengeverdi desember1978. Delte leder til el kostnadsbidrag på ca. 0,2 are/kWh. Enkostnadsprognose for et ferdig bygget 3 (03) er vist i kapittel 3.Da det ikke foreligger noen endelig avgjarelse vedrarende fullfarelsen elleravviklingen av delte verket, er 03 ikke lätt med i kost-nadsberegningene. Denkostnadsanalyse som er gjennomfart viser al ved de gitte forutsetninger barelektrisitet produsert i de svenske kjernekraftverkene belästes med en samletkostnad på 7,7 are/kWh i 1978 stigende til 10,5 are/kWh . Av dennekostnad utgjar ca. 0,3 are/kWh slike tidligere nedlagte og förutsattefremtidige ståtlige FoU-kostnader som etter ScP's vurdering kan vaere relevantefor del nåvaerende svenske kjernekraftprogrammet. 0vrige koslnaderrepresenterer de reelle utgifter som påfares kraftselskapene ved bygging, driftog avvikling av kjernekraftverkene, inklusive avfallsdepo-neringen. Ensammenstilling av de vurderte delbidragene til den samlede kostnaden er vist itabell 10.1. De kostnader som ble gilt ovenfor refererer seg til Alternativ I(opparbeiding) som blir marginell billigere enn Altemativ 2 (direktedeponenng). Av de totale kostnadene for Alt. 1 utgjar de fremtidigenettokostnader knyttet til utbrent brensel og avvikling av kraftverkene 0,4are/kWh. Delte relativt lave lall er delvis en falge av en konsekventanvending av kalkylerente hvilket for fremtidige kostnader leder til lavenåverdier. Dersom ingen rente påfares blir de tilsvarende kostnadene 0,7are/kWh i 1978 synkende til 0,3 are/kWh . Ettilsvarende O % rente-altemaliv gjennomfart for hele kostnadsanalysen ledertil en total kostnad på ca. 6,7 ere/kWh stigende til 8,6 are/kWh , setabell 10.2. Denenkeltfaktor som sterkest påvirker den fremtidige kostnaden er uranprisen. Detintervall hay-lav uranpris som er eslimert i rapporten vil lede til altotalkostnaden varierer innen et intervall på 1,7 are/kWh. 1978/79:115 Bilaga 1.8 Industridepartementet sammespredning i uranprisen vil for All. 2 gi et starre utslag,variasjonsin-tervallel blir ca. 2,3 are/kWh på den totale kostnaden. Disselallene gjelder , for tidligere år er alle differanser lavere. Driftskostnadengir også et stort bidrag til den totale kostnad. Stor usikkerhet er tilknyttetdenne kostnadsposten ettersom den er en funksjon av så mange komplekse,fremtidige forhold. Erfaringene tilsier imidlertid at driftskostnadene ofte harvxn for lavt anslått. Anleggskostnadener i middel relativt lav, men det er en relativ stor spredning mellom deforskjellige kjernekraftverkene. Hovediendensen er at de tidligere verkene haren lavere kostnad i fast pengeverdi enn de senere. Mens anleggskostnaden pr.kWh i 1990 i middel er 3,0 are/kWh har F3 en anleggskostnad på ca. 4,9 are/kWhhvilket leder til en lolal kostnad for F3 på omkring 11,5 are/kWh, sammenlignetmed middelverdien 9,6 are/ kWh. Innvirkningen av F3 på spesifikk driftskostnadog deponeringskostnad etc. er da ikke vurdert. Vedde relativt lave felles-poster for historisk FoU som er benyitet i denneutredning blir kostnads-effekten av et tilkommende verk mer avhengig avanleggskostnadens utvikling enn av disse fellesposler. Enaltemativt mate å studere kostnadsbiidet for fremtiden er å bare vurdere dekoslnadsbidrag som ligger fremfor oss i tiden. Detleder da til att de hisloriske FoU kostnadene liksom de nedlagteanleggskoslnadene försvinner fra kalkylen. Dettegir da en middel-koslnad omkring 5,3 are/kWh i 1978 stigende lil 7,8 are/kWh år2000, som representerer en farste approksimasjon av kostnaden for å generere 1kWh i et ferdigbygget anlegg. Tabell 10.1 Total kostnad are pr. kWh, rente (SEK des.1978) Total kostnad Alt. 1 TabeU 10.2 Total kostnad are rente (SEK des. Total kostnad Alt. 1 Prop.1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 473 Sammanfattningav rapporter från och 1 Inledning ........................................................ 474 2 Värme från tillMalmö/................. 474 3 Värme från Forsmark tillUppsala/.......... 477 4 Värme från tillGöteborg ....................... 480 1978/79:115 Bilaga1.9 Industridepartementet 474 Energikommissionensåg i sitt betänkande (SOU 1978:17) Energi positivt på möjligheterna att förseMalmö/, och /med fjärröverförd värme från resp.Barsebäck, och Forsmark. Kommissionen förordade all frågan skulleutredas. Iregeringsbeslut fick i uppdrag attredovisa vilken utredningsverksamhet hos berörda parter som genomförts, pågåroch planeras i denna fråga. redovisade resultatet i enskrivelse . Sydkrafthar därefter delgett industridepartementet en utredning om den framtidaQärrvärmeproduktionen i /Lund-området, utredningsetapp 3, dalerad den 24augusti 1978. ingav en rapport avseende kärnkraflvärmefrån Forsmark till och och vidare enrapport avseende kärnkraflvärme från till . Idet följande refereras kortfattat de inkomna utredningarna. 2 Värmefrån till / Avtappningav värme från har varit föremål för utredning inom det s. k.Sydvärmeprojektet . I Sydvärmegmp-pen ingår ochberörda kommuner. Till en böljan var endasl värmeöverföring från ett tredjeblock i aktuell. Utredningsresultat redovisades i två etapper år1975 resp. 1977.1 den senasle ekonomiska översynen av detta projekt - medtillämpning av samma kalkylfömt-sätiningar som använt -visade sig en värmeöverföring från till /bli lönsamredan vid oljepriset /ton (nuvarande pris /lon). Tidigarebedömdes en värmeavtappning från de befintUga blocken 1 och 2 vara orealistisk.Nya tekniska lösningar har ändrat denna bedömning. Utredningsetapp 3, sompresenterades , behandlar därför denna möjlighel. Kalkylförutsättningarnahar hämtats från belänkande. Detta innebär bl. a. att manräknar med en real kalkylränta på . Priset på råolja beräknas stiga med 89%fram . Motsvarande siffror för kol och kärnbränsle är 83 resp. . Utredningenhar i huvudsak erhållit kraftverkskostnader från preliminärakoslnadsberäkningar avseende lilllänkta verkliga anläggningar. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 475 förelsehar gjorts med de av använda kostnadema, varvid konstateratsatt föreliggande skillnader i stort kan förklaras av de speciella lokalaförutsällniiigama. Förprojekteringav ombyggnaden i samt hetvattenledningen därifrån pågår. Innan delslutgiltiga förläggningssättet för hetvattenledningen kan fastläggas fordrasytteriigare stora projekteringsinsatser. Eftersom ledningens föriäggningssätti hög grad påverkar kosinaderna för projektet, har i utredningen räknats medde båda ytteriighetsfallen helt ovanjords- resp. helt underjordsföriagdledning. Kostnaden är penningvärde beräknad till 500 milj. kr.totalt för kraflverksombyggnad och ovanjordsförlagd ledning. Vidunderjordsförläggning ökar kostnaden med ca 200 milj. kr. Allakostnader är omräknade till penningvärdet . 1utredningen har studerats tre olika alternativ för att täcka värmebehovet iMalmö och : AltemativO - utbyggnad av enbart kol- och oljeeldade hetvattencentraler i ochMalmö. Altemativ1 - utbyggnad av kol- och oljeeldade krafivärmeverk och hetvaitencentraler iopfimal kombination i såväl som . Altemativ2 - ombyggnad av aggregaten 1 och 2 i samt uibyggnad av enhetvattenledning /. I och kompletteras medhetvattencentraler för reservändamål. Deav det ökade värmebehovet orsakade utbyggnaderna ger olika bidrag tillelproduktionssyslemel i de olika altemativen. Elsystemet måste därförkompletteras för att man skall få full jämförbarhet med avseende på både el-och värmeproduktion. Iutredningen förutsätts atl erforderlig tillsatsutbyggnad och tillsatsproduktionkan erhållas genom utbyggnad av ny kärnkraft och gasturbinkraft i optimalkombination. Dock undersöks även vad konsekvenserna blir om kolkondens måstebyggas i stället för kärnkraft. Ialtemativen O (enbart hetvattencentraler) erfordras komplettering med 150 MWkämkraft och ytteriigare 120 MW i perioden 1985-1990.1 alternativen 1(utbyggnad av både kraftvärmeverk och hetvaitencentraler) behövs ingenkomplettering med kärnkraft. I altemativ 2 (värmeleverans från )behövs 450 MW kämkraft och ytteriigare 120 MW i perioden 1985-1990.Efter dylik komplettering är de tre altemativen fullt likvärdiga vad avservärmeproduktion och elenerg/produktion. Anledningen lill det storakärnkrafttillskottel i alternativ 2 är alt även bortfallande el från debefintliga kraftvärmeverken i förutsätts ersatta med kärnkraft. För attgöra alternativen likvärdiga även avseende behovet av el-effekt fordrasytteriigare anpassning med toppeffekt, här räknat som gasturbiner. Efternuvärdesberäkning av samtliga altemativberoende kostnader erhålles följandedifferenser mellan alternativen (penningvärde): Prop.1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 476 Förläggning av Ovan jord Merkostnad för alt. 0 jämfört med alt. 1 Merkostnad för alt. 1 jämfört med alt. 2 Merkostnad för alt. 0 jämfört med alt. 2 Vidvariation av fömtsättningama påverkas resultatet enligt följande: Om erforderlig tillsatsutbyggnad ochtillsatsproduktion utgörs av kol-kondens i stället för kärakraft, vilketbelyser förhållandena om ny kärakraft inte får byggas, blir altemativ 1, dvs.utbyggnad av kraftvärmeverk, fördelaktigast. Resultatet för alternativ 1 blirdå 360 milj. kr. bättre än för altemativ 2 vid ovanjordsförläggning och 530milj. bättre vid underjordsförläggning. Ombyggnad av böralltså enligt utredningen inte göras i händelse av stopp för vidarekärnkraftutbyggnad.