prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — lör aktieköp, anser bankföreningen liksom KMU atl en femtefondstyrelse lör aktieförvärv bör inrättas. 1 en sådan situation borde enligtbankföreningens uppfattningen maximigräns på 5 proceni av röstetaletlastställas lör den Ijärde och den vardera. vill belräflande påtalaatt fördess styrelsesammansättning gäller inte samma parilelsregel mellannäringslivets organisationer som lör AP-fondens övriga fondstyrelser.Bankföreningen aiisei all Ijärde ,P-l"onden borde jämställas med de övrigafonderna i detta ;ivscende. 5.13 m,n. AP-londen hiv sedan sin tillkomst varit den dominerandeplaceraren på den svenska kapitalmarknaden. Enligt analyser som utredningenredovisar ärdet dock sannolikt all fondemas placeringskapacitel kommerattsjunka i betydande omfattning under 1980-talel. Det är mot den bakgrunden viktigtatl regeringen sä snait som möjligl tar ställning till hur urholkningen av fondemasplaceringskapacitel skall kunna förhindras. Utredningen löresl:',!' atl del nuvarande återlånesystemelavskaffas och ersätts med en begränsad återläneiätt för mindre företag. a. att det nuvarande aierlånesysiemei främst utnyttjas av stora företagsom skulle kunna ta upp lån pä den ordinarie kapitalmarknaden. Vi instämmer iutredningens förslag under den förutsättning som utredningen själv ställt upp,nämligen att de större induslrilörelagens lolala finansieringssittiationdärigenom inte skall försämras. Vi vill också framhålla betydelsen av atlsäkerhetsfrågan löses lilifredsställande för de mindre toretag som i fortsällningenskall kunna utnyttja aierlånesysiemei. Svårigheler för mindre företag attsjälva ställa upp en ftillgod säkerhet ulgör nämligen ett problem . En majoritet inom utredningen föreslår en begränsning av4:e AP-fondens lätt att inneha aklier i ell enskilt företag. Vi har intefunnit anledning atl särskilt ta ställning lill detla förslag. Vi vill dockunderslryka reservanternas mening om att de skäl som kan åberopas för enbegränsningsregel lör försäkringsbolagen inte föreligger för . 4:eAP-fonden har således inrättats såsom ett specifikt instrument förtransferering av riskkapital lill näringslivet medan detta inte pä samma sättär fallet för försäkringsbolagens akiieplaceringar. Förbundel tillstyrker utredningens förslag att AP-fondensaktieinnehav sätts till högst av röstetalet i varje enskilt bolag. I frågaom återlån från AP-fonden. anför förbundet vidaie. Utredningens förslag till ändring av ålerlånesystemetenligt vilket återlånen reserveras för mindre förelag tillslyrks av förbundetunder förutsättning alt induslrin bereds möjlighel alt fä emissionstillständ.I syfte att något vidga kretsen av möjliga låntagare anser förbundel dock delsatt gränsen lör totalt utestående lånebelopp bör höjas från 500 tkr till Imkr, dels alt den period under vilken inbetalda avgifter ackumuleras börutsträckas från lem till . Prop.1978/79:165 Bilaga 3 181 1 avsnittet "Allmänna pensionsfonden""föreslår ulredningen ett lillägg till reglementet för AP-fonden. Förslagetinnebär att AP-fonden "inom ramen lör vad som är förenligt med denallmänna ekonomiska politiken och med beaktande av kredilmarknadensfunktionssätt"" skall förvaltas så alt den ger högsta möjligaavkastning. framhåller det nödvändiga i att vaesamhällssektor öppet fär redovisa sina egna koslnader och att vid behovsubventioner eller andra stödåtgärder sätts in lika öppet. Endast under dessaförutsättningar kan riksförbundet tillstyrka den föreslagna ändringen ireglementet. En annan sak är att man måste förutsätta att AP-fonden med dessstorlek inte hanterar sin placeringspolitik på ell sådant sätt atl Riksbankenfär svårigheter att vidta penningpolitiska åtgärder. Utiedningen föreslår ett tillägg till reglementet attAP-fonden ""inom ramen för vad som är förenligt med den allmännaekonomiska politiken och med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt"skall förvaltas så att den ger högsta möjliga avkastning. hyserförståelse för ett lillägg av detta slag men vill uttrycka förhoppningen attden ekonomiska politiken inte i något läll leder lill doldasubventioneringar på bekostnad av AP-fondens avkaslning. Ulredningen föreslår atl 4:e AP-fondens placeringar iaktier skall begränsas till högsl av röstetalet i varje enskilt företag.Vid 4:e fondens tillkomst framförde den åsikten att någon begränsningej skulle förekomma. finner nu ingen anledning att ändra ståndpunkt idenna fräga ulan förordar fortsatt fri placering i aktier för 4:e AP-fonden.Utredningens lörslag innebär onekligen en försvagning av 4:e AP-fondensmöjligheler all effektivt delta i finansieringen av svensk industri. En knapp majoritet av utredningen föreslår att 4:eAP-fondens möjligheler till engagemang skall begränsas till högst avröstetalet i vage enskilt företag. finns ej någon begränsningav denna art. 1 likhet med reservanterna menar LO att majoritetensförslag innebär en försvagning av fondens möjligheler att effektivt bidra lösning av industrins finansieringsproblem. Detta skulle ske i ett läge närtillgången pä riskvilligt kapital är av stor betydelse. Utredningens omdömen omfondens hittillsvarande verksamhet är enhälligt positiv varför den logiskaslutsatsen är att någon begränsning inte behövs. Fonden innehar mer än10%' av röstetalet i flera företag och några som helst nackdelar med dettaåberopas inle av majoriteten. Flertalet av dessa större engagemang har tillkommitvia direkta överenskommelser med företag. Dessa har alltså bedömt engagemangav denna storleksordning som nödvändig för resp. företags utveckling. Det ter sig vidare något underligt alt i majoritetensskrivning som ett argument fören 10%-spärr anförs parallellen tillförsäkringsbolagen. Flertalet av ledamöterna har i två olika reservationertillbakavisat denna parallell (reservation av , , , ,samt reservation av ). Den felaktiga kopplingen lillförsäkringsbolagen redovisa- 1978/79:165 Bilaga 3 182 des redan i det delbetänkande som 1972 föregick fondenslillkorast och den tillbakavisades då i LOs remissyttrande. harinte samma behov av riskspridning som försäkringsbolagen har. Fondenshuvuduppgift är atl öka lillgången på riskvilligt kapital via aktiemarknadenmedan försäkringsbolagens uppgift är atl bedriva försäkringsrörelse. Fonden ärföremål för särskild offentlig insyn och kontroll samt har en bred representationav olika intressegrupper i slyrelsen. Fonden är därför - lill skillnad frånförsäkringsbolagen - i de fall del blir befogat väl lämpad att utöva ett aktivtägaransvar. Ett ökat ägarinflytande för fonden ligger dessutom i linje medsträvan till ökad insyn och breddat ägande i näringslivet vilket knappasl tordekunna sägas om ett ökat ägarinflytande för försäkringsbolagen. LO kan helt instämma i KMUs slutsats att allmännapensionsfonden hiltills fungerat väl och att de farhågor för dess verkningarsom många uttryckt vid dess tillkomst var helt obefogade. Beiräffande fondensframtida utveckling tycker LO att KMU tecknat en alltför mörk bild genom att begränsasig till oförändrat avgiftsuttag (11,) och oförändrat avgiftstak. Men denframlida förskjutningen i förhållandet mellan akliva och pensionärer måstegivetvis avgiftsuttaget höjas i ett fördelningssystem ifall pensionslöftenaskall kunna infrias. Detsamma gäller avgifistakel vid stigande reallön ifallpensionerna skall spela den roll för de äldres försörjning som från början varavsett. De förslag rörande fonden och mellanhandsinslitutel somKMU framlägger är därför närmasi av marginell karaktär. Även om LO tidigareförordal samraanslagningen av de tre fondstyrelserna till en kan LO nu iljuset av ytterligare erfarenheter acceplera den nuvarande adrainistrationen avfondema. LO har heller ingen invändning mol den föreslagna förändringen avgränsdragningen mellan andra och tredje fonden. En förutsättning är dock atlsiadgar ändras så att pensionsutbetalningarna fördelas mellan fonderna iförhållande till föregående års avgifter i stället för till kapitalbehållningen.Annars kommer andra fonden under en följd av år atl få en belydligtogynnsammare och tredje en belydligt gynnsammare relation mellan influtnaavgifter och pensionsutbetalningar än genomsnittet, vilket knappast synes varaavsikten med förändringen. En sådan utformning av stadgan är också mer logiski ett system som bygger på fördelningsprincipen. Vad gäller utlåningsformema vill LO ifrågasätta omobligalionsinstitutel är den idealiska formen i en marknad med få långivare.Obligalionskostna-derna enbart för de av bankema emitterade obligationer somfonderna inköpt torde ha uppgått till ca 40 rakr. Det är eninte helt oväsentlig kosinad. Visserligen föreslår KMU att vissastämpelavgifter avskaffas men övriga koslnader förbundna raedobligationsemission är allljäml betydande. LO har svårt att tro attobligationemas "marknadsanpassning"' som KMU framhåller utgör enraotsvarande fördel. LO vill därför förorda att en utvidgning av möjlighetemaatt ge reverslån allvarligt prövas. 1 varje fall bör alla statsgaranterade länkunna ges raot revers. Vidare anser LO inte atl fonderna bör förvägrasförvärva bankcertifikat som kan uigöra en lämplig form för de kortatransaktioner fonden inte alltid kan undgå. Däremot bör förbudet mot förvärv avkonvertibla lån och warrants kvarstå. Detta bör vara Ijärde fondensplaceringsområde. Medeltilldelningen till denna fond kan ju anpassas så attdylika lån kan placeras i önskad omfattning. LO delar vidare KMUs uppfattning att återlånerälten böravskaffas. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 183 Men LO finner ingen anledning ersätta den med en ny formför småförelag. De bör på ett ur allokeringssynpunkt fördelaktigare sätt kunnatillgodoses av mellanhandsinstiluten. Däremot vill LO avstyrka KMUs förslag till omformuleringav § 11 i reglementet. Fondstyrelserna bör inte åläggas alt göra bedömningarav än mindre insatser i den allmänna ekonomiska politiken. Den nödvändiga inordningenav fondens verksamhet i denna politik sker f. n. främst genom informellakontakter med vilkel torde vara helt tillräckligt. Som framgått tidigare stöder LO den uppfattning som kommertill uttryck i hrr m. fl. reservation att någon övre gräns förtjärde pensionsfondens aktieförvärv i ett och samma företag inte bör sällas. AP-fonden skall enligt placeringsreglementet föra enplaceringspolilik som tillgodoser kraven pä en hög avkastning. Med hänsyn tillfondens dominerande roll på kapitalmarknaden, ärdet självklart attfondens verksamhei måsle ske inom de ramar samhället ställer upp inom den ekonomiskapolitikens, inklusive kreditpolitikens område. Finner samhällel det angelägetatl vissa finansieringsuppgifter bör prioriteras, så bör också AP-fonden i sinplaceringspolitik inrikta sig efter en sådan samhällsekonomisk avvägning.Någon beslämmelse som bekräftar detta självklara förhållande återfinnsemellertid inte i gällande placeringsreglemente. Mot denna bakgrund föreslårkapitalmarknadsulredningen all lill placeringsreglementet fogas en beslämmelsesom klargör delta förhällande. TCO tillstyrker della förslag till kompletteringav placeringsreglemenlet. Utredningen förutsätter att kanaliseringen av fondensmedel även fortsättningsvis bör ske genom obligationsköp och genom anlilandeav mellanhandsinstiluten. TCO delar uppfattningen att den medelskanaliseringsom skett inom AP-fondsystemets ram visat sig väl avvägd och förenlig medsamhällsekonomiska målsättningar. Utredningen konstaterar att AP-fondensbetydelse som källa för långfristig finansiering kan förväntas minska, vilket,enligt utredningen, ger anledning till oro med hänsyn till det växande behovav långfristigt kapital, som kan förväntas framöver. TCO har av denna anledningtidigare förordat en höjning av ATP-avgifterna enligtdet högsta av två aktuella altemativ. Men en höjning enligt det högre altemativet bidrar enbarttill att på dämpa nedgången i AP-fondens relativa betydelse. Andraformer för långfristig finansiering krävs. En arbelsgrupp med företrädare för förbunden inom TCO harföreslagil alt tillgången på långsiktigi kapital skall tryggas genomett system med lönebaserade löntagarfonder. Vid ett införande av löntagarfonderbör fondema ges en något annorlunda inriktning än AP-fonden, även om ettavkastningskrav också måste tillämpas för löntagarfondernas del. Det är enligtTCOs mening väsentligt atl löntagama för framliden mer aktivt medverkar i denpå sikt nödvändiga kapitalbildningen, vilket kräver uppbyggande av ett nyttfondsystem. Det är ett självklart krav atl löntagarfonder, på samma sätt somAP-fonden, måste föra en placeringspolitik inom de ramar som anges av denekonomiska politiken. Förslaget kommer att behandlas av . Enligt gällande bestämmelser har företagen en näst intillautomatisk rält - en åierlånerätt - all låna lillbaka hälften av under ett årinbetalade ATP-avgifter. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 184 sin nuvarande form avskaffas. Enligt ulredningens förslagskulle de siörre företagen ej omfattas av återlån, medan mindre företags reellamöjligheter lill sådana lån stärks. TCO tillstyrker utredningens förslag pädenna punkl. Återlänesystemet innebär en onödig fastlåsning av finansiellaresurser till de avgiftsbeialande företagen. Därmed sker ingen konkurrerandeprövning på kapitalmarknaden av förutsättningarna för räntabel användning. Avskaffandet av återlånerätlen för de siörre förelagenbehöver inte innebära att dessa företags, som grupp betraktad, tillgång lillfinansiella resurser minskar. En väsentlig fömlsättning för avskaffande avåterlånerälten är att de därigenom frigjorda medlen tillfaller de störreförelagen genom obligationsmarknaden eller genom mellanhandsinstiluten. Vidare föreslår ulredningen att de tre första fonderna gesrätt atl förvärva konvertibla skuldebrev och s. k. warrants. Däremot skulle deenligt utredningens förslag inle få utnyttja den med dessa värdepapperförenade rätten till konvertering respeklive köp av aktier. TCO tillstyrker utredningens förslag alt de tre förstafonderna ges rätt att förvärva dessa värdepapper. Enligt TCOs raening bör dockrätten till förvärv vara förenad med samma villkor som gäller för andraplacerare. Med hänsyn till den raed skuldebreven förenade inlösensrätten kandet förväntas atl värdet på dessa följer utvecklingen på de bakomliggandeaktierna. I det fall värdet utvecklas ogynnsamt föreligger med utredningens modellingen möjlighet att genom aktieförvärv påverka utvecklingen i förelagel. Ickeheller kan raöjligheten till aktieförvärv åberopas i syfte att bevaka en frånfondsystemet tillfredsställande företagspolitik, TCO finner det därför vara avringa värde att medge de tre fonderna rätt till förvärv av nämnda värdepapperunder angivna villkor. Rälten till förvärv av konvertibla skuldebrev bör gesunder samma villkor som gängse är förenade med dessa värdepapper. Som utredningen påpekar bör ett självklart krav för fjärdeAP-fondens aktieförvärv vara atl dess aktieinnehav förvallas under ett aktivtägaransvar. Om så inte vore fallet skulle i stället minoritetsinflytandetstärkas. Inom ramen för en marknadsekonomi bör siörre aktieägare ta på sig ettägaransvar, som slår i paritet med kapitalinsatsemas storlek. Utredningensmajoritet förordar att en begränsningsregel för fjärde AP-fondens aktieinnehavinförs, innebärande att fonden normall får inneha aktier motsvarande högst 10procent av rösterna i varje enskilt förelag. TCO avvisar på denna punkt majoritetensförslag, och ställer sig bakom den linje som i en reservation presenterats avulredningens minoritet. Det är väsentligt att tillgången lill riskvilligt kapitalstärks. En begränsningsregel av angiven art kan inte anses bidra lill enlillräcklig försiärkning från ulbudssidan. Det har i flera fall visat sig altföretagen ställt störte krav på kapitalinsatser från fondens sida än vad soraär förenligl med begränsningsregeln. För att fonden skall kunnafylla en väsentlig roll krävs att den kan bidra lill de kapitalinsatser, soraär nödvändiga med hänsyn till den behövliga omstruktureringen av svenskindustri. Farhågor för en dominerande maktställning för fonden kaninte heller enligt TCOs mening tas till intäkt för en begränsningsregel. Ett näringsliv,karakteriserat av mångsidigt ägande och av att flera intressegrupper balanserarvarandra kräver inte att en sådan balans gäller i varje enskilt företag. Det äri själva verket av självständigt värde att i varje förelag ägare kanåterfinnas, av vilka ell aktivt ägaransvar kan utkrävas. Balansen mellan olikaägargrupper bör i stället gälla för näringslivet i dess helhet. Finner man påsikt farhågor för en alltför stark maktställning för är Prop.1978/79:165 Bilaga 3 185 del rimligare att en femte AP-fond bildas, i stället förbegränsningsregler för fjärde AP-fondens ägande i enskilda företag. Utredningens förslag om lillägg i fondreglementet förAP-fonden synes på ett värdefufll sätt kodifiera nuvarande praxis i fråga omfondens inflylande på lånevillkoren på den svenska kapitalmarknaden. Denhittillsvarande utvecklingen ger även stöd för uppfattningen atlplaceringsreglemenlet i huvudsak bör vara oförändrat med påpekandet att fondenej bör ha rätt att köpa bankobligationer eller de s. k. bankcertifikat somföreslås bli medgivna. Det av utredningen skissade förslaget för återlån frånAP-fonden kan väntas medföra en avsevärd förbäitring för de mindre ochmedelstora företagen vars kreditbehov kan få stå tillbaka för de störreföretagen. /SR tillstyrker utredningens förslag att ge de treförsta fondstyrelsema rätt att köpa konvertibla skuldebrev och s. k. warrants.Mol bakgrunden av såväl näringslivets behov av riskvilligt kapital somönskvärdheten att på positiv realavkastning på AP-fondens placeringartiUraäter centralorganisationen detta förslag en betydande vikt. Frågor rörande AP-fonden har utgjort en central del avkapitalmarknadsutredningens utredningsuppdrag. I vissa väsentliga avseendennödgas emellertid /SR konstatera alt ulredningens ställningstaganden är fögavägledande. Beträffande fjärde AP-fondens framlida utveckling anföres endastatt utiedningen ""... förutsätter atl framöver tillföresökade resurser i takt med utvecklingen. På sikl bör övervägas all låtatillväxten av AP-fondens aktieförvärv ske genom inrättandet av en femtefondstyrelse, utrustad med egen administration." /SR anser alt ulredningenpåvisat behovei av ökat ägarkapital inom näringslivet. AP-fondenskapitaltillskott bör därför i högre grad än ske i sådana former.Nägra betänkligheter mot ett ökat risktagande bör inle föreligga urförsäkringssynpunkt. Framtida pensioner tas ur det framtida produktionsresultatetoch om produktionstillväxten blir svag blir samhällets möjligheter begränsadeatl ge de äldre en god standard även om AP-fonden inle drabbas av någraförluster. Med hänsyn till att redan är en bland de störreinstitutionerna på aktiemarknaden, bör därför en femle AP-fondstyrelseövervägas relalivi snart. Utredningens förslag att begränsa fjärde AP-fondensrätl atl förvärva aktier står ej i samklang med den här redovisadeuppfattningen och tillstyrkes därför ej av /SR. Frågan om AP-fondens organisation berörs relativt ytligtav utredningen. Man konstalerar att de tre försia fondstyrelsema redan frånbörjan enades om att inrätta en gemensam förvaltning. Detta beslut stred enligtutredningen mot grundtankarna i pensionskommitténs förslag som låg lill grundför fondreglementet. Syftet med uppdelningen kom därigenom att motverkas. Dennakritiska hållning hos utredningen fullföljes emellertid ej. Enligt utredningenbehöver inte koncentrationen av beslutsfunktionen ha menliga effekier. Någonegen uppfattning redovisar emellertid inte utredningen utan nöjer sig med altange vad som säges vara en principiell syn pä den organisatoriska utformningenav förvaltningen. /SR har inte underlag för att bedöma eventuella"menliga" effekter. Med utgångspunkt från utredningens konstaterandeatt den nuvarande organisationen strider mot grundlankarna bakomfondreglementet och motverkar syftet med uppdelningen anser /SR det varakonsekvent 1978/79:165 Bilaga 3 186 atl ompröva förvaltningsorganisationen inte kanvisas att menliga effekter ej uppstått. Eftersom utredningen ej anseit sigkunna hävda detta följer att förvaltningsorganisationen enligt /SR:suppfattning bör omprövas. AP-fondema och näringslivets kapitalförsörjning Ett centralt problemområde för kapitalmarknadsutredningenhar varit AP-fondernas ställning och verkningar på den svenskakapitalmarknaden. Föreningen har städse hävdat, att AP-fondernas uppgift är atttjäna som buffert under pensionssystemets uppbyggnadsperiod och för framtida demografiskaoch liknande svängningar i relationen mellan aktiva och passiva. AP-fondernaär icke lämpliga för atl lösa näringslivets kapitalförsörjning. Föreningen kan således icke acceptera utredningens resonemangom att det nu och framgent skulle föreligga kapitalbrist av sådan art alt denkan avhjälpas genom fondbildning inom AP-systemet. Det allt för höga uttaget avAP-avgifter har begränsat företagens lönsamhet, förorsakat en dramatiskminskning av soliditeten i förelagen som de blivit mer beroende avlånemedel. Det dominerande problemet i svensk ekonomi är intekapitalbrist utan brisl på förräntning av det egna kapitalet. En förbättring avlönsamheten i näringslivet är oundgänglig. En sådan förbäitring möjliggör enökad kapitalförsörjning på normala vägar utan anlitande av fond uppbyggnad avnågot slag. Detta gäller säväl lånat kapital som eget riskvilligt kapital iföretagen. och utvecklingen på aktiemarknaden Vad som närmasi synes föresväva kapitalmarknadsutredningentorde vara alt soliditeten skulle kunna förstärkas eller soliditetsnedgångendämpas genom att det egna kapitalel förstärkes genom riktade nyemissioner somtas upp av . Förutsättningama härför är givetvis att fjärdeAP-fonden kan acceptera den förväntade avkastning på nyemissioner, somlönsamheten i företagen medger. måste förutsättas att dehittillsvarande aktieägarna inte motsätter sig den utspädning av aktiekapitalet,som nyemissioner innebär. synes föreställa sig genom stora nytillskott av riskvilligt kapital från AP-fondema kanåstadkomma en gynnsam utveckling av produktionen . En fortsattvälståndsförbättring skulle enligt denna uppfattning kunna äga rum utan altlönsamheten i näringslivet behöver återställas. Denna tanke vilar emellertid påen ofullständig bild av lönsamhetens roll. För del första krävs del en viss lönsamhet för attinvesteringar överhuvud skall komma lill stånd. Tillgäng på ökat finansielltriskkapital är icke detsamma som ökad realkapitalbildning. För att det skallbli ökad realkapi-talbildning krävs därutöver tillgång på investeringsprojektmed en förväntad avkaslning, som tillfredsställer även de tidigare aktieägarnaoch som är högre än avkastningen på finansiella placeringar. Det framstår somsynnerligen problematiskt att på lång sikt få till stånd en stark tillväxt avden reala kapitalvolymen i företagen genom omfatlande nyemissioner samtidigtsom lönsamheten hålles låg. Sambandet mellan realkapitalets tillväxttakt ochdess avkastning berör flera dimensioner i såväl den reala som den finansielladelen av ekonomin. 1978/79:165 Bilaga3 187 Detär tänkbart att omfattande aktieemissioner som tas upp av fjärde AP-fondenunder en övergångsperiod kan tjäna som medel att förstärka soliditeten. Dennasituation skulle i så fall vara betingad av,att är villig allacceptera emissionskurser som ligger relativt högt i förhållande lill de vidvarje tillfälle aktuella börskurserna. En emission kan härigenom te sigfördelaktig för de lidigare aktieägarna. Efterhand lorde emellerlid allmännakursläget komma att anpassas så att dessa förutsättningar inte blir rådande pålång sikt. SAF vill således medskärpa avvisa tankama på att ytterligare öka fjärde AP-fondens utbud avriskvilligt kapital. Att försöka en sådan lösning är atl gå fel väg. I ställetbör lönsamheten successivt förbättras till en sådan nivä, att en tillräckligökning av det i näringslivet arbetande riskvilliga kapitalet kan åstadkommasgenom en ökning av kvarhållna medel i förening med ett ökat intresse förnyemissioner bland hushållen.