prop · G20372 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 72 Regeringens proposition om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap; Regeringen föreslår attantaga det förslag som har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoil. Enligt gällande rätt får barn ibestående äktenskap eller äktenskap som har upplösts genom faderns död svensktmedborgarskap vid födelsen, om fadem är svensk medborgare. Om fadern saknarsvenskt medborgarskap blir barnet däremot inte svenskt, även om modern ärsvensk medborgare. Endast i fall då barnel inte vid födelsen förvärvar någotmedborgarskap genom fadem får det moderns svenska medborgarskap. Barn lillföräldrar som inte har varil gifta med varandra eller vilkas äktenskap upplöstsgenom äktenskapsskillnad får svenskt medborgarskap vid födelsen, om modern ärsvensk medborgare, I proposilionen föreslås alt barnlill svensk kvinna alllid skall bli svensk medborgare vid födelsen. Detta skallgälla oavsett om föräldrarna är gifta eller ej och oberoende av om barnet födsi eller utanför , Vidare föreslås att svensk man som är fader tillutländskt barn utom äktenskap under vissa förutsättningar skall kunna ge barnetsvenskt medborgarskap genom anmälan till länsstyrelse eller, i vissa fall,statens invandrarverk (), En sådan förutsättning är all han efter beslul avsvensk domstol har del i vårdnaden om barnel. De föreslagna reglerna ger upphovtill ökat antal dubbla medborgarskap. Därför föreslås regler för avveckling ivissa fall av del ena medborgarskapet när barnel har uppnått vuxen ålder. De föreslagna ändringarna imedborgarskapslagen är resultatet av nordiskt samarbete. De ändrade bestämmelserna föreslåsträda i krafl . Lag omändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1950:382) omsvenskt medborgarskap' dels all I, 7, 8, 9, 11, 12 och 13 SS skall ha nedanangivna lydelse, dels alt i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 aS och 7aS, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 1 S Barn förvärvar svensktmedborgarskap vid födelsen, om 1. fadernär svensk medöorgare /.modern är svensk medborga-och gift med barnets moder, re, 2. fadernär avliden men vid sin 2.fadern är svensk medborgare död var svensk medborgare och gift och gift med barnets moder, med barnets moder, 3. modernär svensk medborgare 3,fadern är avliden men vid sin och gift med barnets fader eller död var svensk medborgare och gift änka efter honom, men fadern ej med barnets moder. har medborgarskap i någon stat eller barnet icke vidfödelsen förvärvar faderns medborgarskap, 4. modern är svensk medborgare och inte är gift med barnets fader eller änka efter honom. Hittebarn som anträffas här i riketanses såsom svensk medborgare intill dess annat utrönes. Har barn ej förvärvat svensktmedborgarskap enligt 1 eller 2 § men är barnets fader sedan tiden för barnetsfödelse svensk medborgare och har han genom slutligt avgörande av svensk domstolfått vårdnaden om barnet ensam eller gemensamt med barnets moder, förvärvarbarnet svenskt medborgarskap genom att fadern eller, vid gemensam vårdnad,föråldrarna hos lånsstyrelsen i det lån, där barnet är kyrkobokfört,skriftligen anmäler sin önskan om detta innan barnel fyllt . Harbarnet ej hemvist 1 , sker anmälan hos den centralautlånningsmyn-digheten. Har barnet fyllt femton år, fordras barnets samtycke. 'Lagen omtryckt 1976:469. 1978/79:72 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Svenskt medborgarskap förlorasav 1. den som förvärvar utländskt medborgarskap efter ansökaneller ut tryckligt samtycke; 2. den somförvärvar utländskt medborgarskap genom att inträda i allmän tjänst i annanstat; 3. ogift bam , som blir utländsk medborgare genom att utländskt medborgarskap, påsätt avses ovan i paragrafen, förvärvas av föräldrarna, om de hava vårdnaden ombamet, eller av endera, om han antingen ensam har vårdnaden eller har vårdnadentillsammans med den andre och denne icke är svensk medborgare; 4. ogiftbarn , som blir utländsk medborgare genom att föräldrarna ingåäktenskap med varandra: har barnet hemvist här i riket, inträder dock förlustav svenskt medborgarskap endast om barnet innan det fyllt flyttar urriket och då har utländskt medborgarskap. Bestämmelserna / andra och tredjestyckena tUlämpas i jråga om stat med vilken har ingått avtal omdetta. Svensk medborgare, som genom faderneller modern från födelsen förvärvat medborgarskap åven 1 fördragsslutandestat, förlorar det svenska medborgarskapet då han uppnår en 1 avtalet angivenålder, som ej får understiga nitton och ej överstiga tjuguivå år, om han sedanminsl har sitt hemvlsl i den andra sluten. I jall som avses i andra siyckettiUämpas reglerna 1 8 § andra stycket, om ej annat anges 1 avtalet. Den som enligi andra slyckel förloratsvenskt medborgarskap och därefter oavbrutet varil medborgare i fördragsslulandesiai som där anges, återvinner svenskt medborgarskap genom atl, efter det hantagit hemvist här i riket, hos i det län där han år kyrkobokfördskriftligen anmäla sin önskan om detta. av medborgarskap skall reglerna i 4 sista meningen och 5 Svensk medborgare, som är född utomriket samt aldrig här haft hemvist och ej heller uppehållit sig här underförhållanden som lyda p.i samhörighet med , förlorar sitt svenskamedborgarskap, när han fyller ijugutvä är. Pä gjord ansökan mådock den centrala utlänningsmyndigheten medgiva att medborgarskapet bibehålles. Svensk medborgare, som är född utomrikel saml aldrig här haft hemvist och ej heller uppehållit sig här underförhållanden som tyda på samhörighet med och som inte förlorar sittsvenska medborgarskap enligi 7 a .? andra stycket, förlorar sitt svenskamedborgarskap, när han fyller tjuguivå år. På gjord ansökan mådock den centrala ullänningsmyn-digheten medgiva att medborgarskapetbibehålles. När någon enligt försia slyckel förlorar svensktmedborgarskap, medför delta förlusl av sådant medborgarskap även för hans barn,som förvärvai medborgarskapet lill följd av atl han varil svensk medborgare, omicke föriuslen skulle leda till atl barnet kominer all sakna medborgarskap. Den centrala utlänningsmyndighetenmå på ansökan befria den som är eller önskar bliva utländsk medborgare frånhans svenska medborgarskap. Åi- sökanden ej redan utländsk medborgare, skallsom villkor för befrielsen stadgas, all han inom viss lid förvärvar medborgarskapi annan stat. Den centrala utlänningsmyndighetenmå på ansökan befria den som är eller önskar bliva utländsk medborgare frånhans svenska medborgarskap. Befrielse får ej vägras den som har sitt hemvistutom riket. Ar sökanden ej redan utländsk medborgare, skall somvillkor för befrielsen från svenskt medborgarskap föreskrivas, all han inomviss tid jörvärvar medborgarskap 1 annan stat. När någon gör anmälan enligt 3, 4 eller 10 S, åligger detlänsstyrelsen all meddela beslul, huruvida pä grund av anmälningen svensktmedborgarskap förvärvats eller ej. När någon gör anmälan enligt 2 a, 3, 4, 7 a eller 10 §,åligger det all meddela beslul, huruvida på grund av anmälningensvenskt medborgarskap förvärvats eller ej. Motsvarande gäller i Jråga om dencentrala utlänningsmyn-dighcicn, når anmälan enligt 2 a § sker hos myndigheien. 1978/79:72 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vill någon erhålla förklaring atthan är svensk medborgare, må han göra ansökan därom hos regeringen, som efterregeringsrättens hörande äger meddela sådan förklaring; dock må härvid ickeprövas fråga som avses i första stycket. Talan mot den centrala utlän- Talan mot den centrala utlän- ningsmyndighetensbeslut föres hos ningsmyndighetens beslut föres hos regeringen genom besvär. regeringen genom besVår utom IfaU som avses i andra stycket. Talan mot länsstyrelses beslut Talan mol länsstyrelses beslut föres hos kammarrätten genom be- samt mot beslut avden centrala ut- svär. lånningsmyndlgheten enligt 11 § första siycket föres hos kammarrätten genom besvär. Den som fyllt äger utanhinder av att han står under annans vårdnad själv göra ansökan eller anmälanenligt denna lag. Anmälan må ej göras genom för- Anmälan/ar ej, utom i faU som anges i 2 a §, göras genom förmyn- dare eller vårdnadshavare. Denna lag träder i kraft den . Barn som är fött den 1 juli 1961eller senare och som skulle ha blivit svensk medborgare om I § i dess lydelseenligt denna lag hade varit gällande vid barnets födelse, förvärvar svensktmedborgarskap genom att modern före den hos den centralautlänningsmyndigheten skriftligen anmäler sin önskan härom. Vad som sagts nugäller endast om vid anmälningslillfällel modem är svensk medborgare och hardel i vårdnaden om barnet samt barnet ej fyllt . Har barnet fyllt 15 årfordras barnets samtycke. Anmälan enligt första siycket fårske även i fall då barnet förvärvai svenskt medborgarskap vid födelsen mendärefter förlorat sitt svenska medborgarskap enligt förutvarande 7 § 4. Vid anmälan enligt försia styckettillämpas 11 S första stycket, 12 § andra siycket och 13 S andra siycket. Har barn förvärvat svensktmedborgarskap enligt första stycket, skall bamel vid lillämpning av 7 a S ansessom svensk medborgare från födelsen. Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenWikström, , , , , , , De , ,, Proposition om ändring i lagen (1950: 382) om svensktmedborgarskap Lagen (1950: 382) om svensktmedborgarskap trädde i kraft den Ijanuari 1951, Den har ändratsi betydelsefulla hänseenden (prop, 1975/76: 136, InU 1975/76:44, rskr1975/76:400, SFS 1976:469), lades fram promemorian(Ds A 1978: 2) Förvärv av svenskt medborgarskap genom modern, som harutarbetats inom . Promemorian bör fogas till dettaprotokoll som bilaga I. Efter remiss har yttranden överpromemorian avgetts av justitiekanslern (), , kammarrätten iJönköping, värnpliktsverket, , (),(), (), statens invandrarverk(), länsstyrelserna i , och län.Landsorganisationen i (LO), (),(), , Riksförbundeiför personal vid invandrarbyråer och , Yllranden har överlämnats, avlänsstyrelsen i från polisstyrelsen i polisdistriktoch av i från polisstyrelserna i ochMalmö polisdistrikt. Yllranden över promemorian hardessulom avgetts av Grupp 8 i och . Sammanslällning av remissyttrandenatorde få bifogas regeringsproiokollet som bdaga 2, 1978/79:72 7 Den nuvarande svenskamedborgarskapslagstiflningen är resultatet av ell samarbete mellan ,och . På grundval av det av länderna gemensamt ularbetadebetänkandet (SOU 1949:45) med förslag till Nya Medborgarskapslagar för ,och förelades proposiiion om svensk medborgarskapslag(prop. Lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap trädde i krafl denI . De båda övriga länderna fick vid samma lid nya lagar ommedborgarskap, som i sak i stora delar överensstämde med den svenska. Denfinska medborgarskapslagen är frän 1968. De ändringar som senare skett ilagstiftningen på medborgarskapsområdet har i allmänhet föregåtts av nordisktsamarbete. De nordiska medborgarskapslagarna bygger påhärstamningsprincipen, vilket innebär att föräldrarnas medborgarskap äravgörande för vilkel medborgarskap barn får vid födelsen. Barn som föds iäktenskap följer fadern i medborgarskapshänseende. Bamel blir enligt vår lagsvenskt vid födelsen om fadern är svensk och gift med barnets moder eller omfadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och gift med barnelsmoder. I några fall får barn i äktenskap svenskt medborgarskap om modern ärsvenska. Det är fallel, om föräldrarna visserligen är eller vid fadernsbortgång var gifta, men fadern är eller var stalslös eller barnel annars inteförvärvade hans utländska medborgarskap vid födelsen. Det beror på att barnel iden nämnda situationen i annat fall skulle bli statslöst. Likaså får barnelmoderns svenska medborgarskap vid födelsen, om modern inte är gift med barnelsfader och inte heller änka efter honom. Atl man inte har velal ge barn födda i äktenskap svensktmedborgarskap vid födelsen så snart en av föräldrarna var svensk hänger sammanmed att en sädan ordning skulle leda lill dubbelt medborgarskap i ett stort antalfall. I valet mellan atl låta faderns eller moderns medborgarskap övergå päbarnel har de nordiska länderna - i likhel med flertalet andra länder somtillämpar härstamningsprincipen - gett fadern företräde. När det gäller bam iäktenskap har alltså modern fått en underordnad ställning i fråga om rätten allge barnet sitt svenska medborgarskap. Redan vid lagens tillkomst höjdes röster för en annanordning med hänvisning lill krav på jämställdhet mellan föräldrarna. Undertiden efter lagens tillkomst har krav på likställighet gång efter annan rests.De har emellertid fått vika för betänkligheterna mol alt skapa enordning som i många fall ger upphov lill dubbla medborgarskap för bamel. Vidsidan av jämställdhetskravet har man framhållit det otillfredsställande i altbarn lill svensk moder i många fall föds och växer upp i vårt land ulan attåtnjuta del skydd och alla de förmåner som lillkommer ett svenskt barn. Krav påförändring av de regler som låter barn i äktenskap få endast faderns medborgarskaphar rests, inte endasl i vårt land utan också i andra Prop.1978/79:72 8 länder och på del mellanfolkliga planet. harfrågan övervägts inom . har i en resolutionrekommenderat atl föräldrarna likställs i fråga om rätten all ge barn födda iäktenskap sill medborgarskap. I har vi hiuills slrävalefter att ge barn i äktenskap mellan svensk moder och utländsk fader ökademöjligheler all fä svenskt medborgarskap genom att underlätta s.k. självständignaturalisalion av dessa barn. En begränsning av naturalisationsmöjlighetenligger emellertid i att naturalisalion normall inte kan ske i fall då fadernmotsätter sig denna och har del i vårdnaden om barnel. Till delta kommer ocksåatt man den vägen inte åstadkommer någon jämställdhet mellan fadern och moderni fråga om överförande vid födelsen av del egna medborgarskapet. Den sistnämndafrågan har otvetydigt kommii all i debatten bli den centrala, vilket ter sig naturligtmot bakgrund av den vikt strävandena efter jämställdhet mellan könen hartillmätts på andra områden. I samband med riksdagsbehandlingenav proposilionen 1975/76: 136 om ändringar i lagen om svenskt medborgarskapframhöll utskottet (InU 1975/ 76:44 s. 10) all gällande regler innebar ettavsteg från principen om likställighet mellan man och kvinna och atl lagen molden bakgrunden ledde sig otidsenlig. Lagen borde i stället vara utformad medutgångspunkt i principen alt barn får svenskt medborgarskap om någon avföräldrarna är svensk. Utskottets betänkande antogs av . Mot bakgrund av främst vad som nuhar anförts inleddes inom ett arbete medalt se över bestämmelserna om barns förvärv av svenskt medborgarskap vidfödelsen. Arbetet har bedrivits i samarbete med tjänstemän inom de danska ochnorska regeringskanslierna. I diskussionerna har även deltagit tjänstemän fråndet finländska . Från svensk, dansk och norsk sida har enighetnåtts om de ändringar som bör genomföras. Dessa har redan genomförts i Danmarkmed verkan från den . I pågår arbelel med enproposition i frågan i enlighet med de principer som lagts fast vid de nordiskaförhandlingarna. Från svensk sida har inom departementet utarbetats promemorian(Ds A 1978: 2) Förvärv av svenskt medborgarskap genom modern. Huvudinnehållet i promemorian ärall barn till svensk kvinna alltid skall bli svensk medborgare vid födelsen.Delta skall gälla oavsett om föräldrarna är gifta eller ej och oberoende av ombarnet föds i eller utanför . Det föresläs vidare att svensk man som ärfader till utländskt barn utom äktenskap under vissa förutsättningar skallkunna ge barnet svenskt medborgarskap genom anmälan till länsstyrelse eller, ivissa fall, statens invandrarverk (). En sådan förutsättning är att hanefter beslut av svensk domstol har del i vårdnaden om barnel. De föreslagnareglerna ger upphov lill ökat antal dubbla medborgarskap. Därför föreslås reglerför avveckling i vissa fall av del ena medborgarskapet när barnet har uppnåttvuxen ålder. 1978/79:72 9 Jag får i övrigt hänvisa till förslaget (bilaga 1). Förslaget har godtagils av samtligaremissinstanser. Många av dessa har understrukit viklen av atl de föreslagnaändringarna kommer till stånd. I denna del kan jag hänvisa till densammanställning av remissyttrandena som har gjorts och som fogals som bilaga 2lill detta protokoll. Även för egen del kan jag i allt väsentligt ansluta migtill vad som föreslås i promemorian. Endast på några punkter finner jaganledning alt närmare gå in pä bestämmelserna. Min kommentar tillbestämmelserna kan därför göras kortfattad. I övrigi får jag hänvisa tillpromemorian. Jag vill i delta sammanhang nämna att förslag harförelagts om förmånligare pensionsrättigheter för bl.a. utländskmedborgare (prop. 1978/79: 75). Riksförbundei för personal vidinvandrarbyråer har i sitt yttrande pekat på det förhållandet, atl ell barnföll i äktenskap med svensk moder och utländsk fader i fortsättningen antecknasendast som svensk medborgare i folkbokföringsregistren. Det kan därför blisvårare atl upptäcka ett sådant barn vid den uppsökande verksamhet som skolanbedriver inom hem-spräksundervisningen. I yttrandet understryks att denföreslagna reformen inte får leda lill alt barn som har rätl tillhemspråksundervisning går miste om den förmånen. För egen del kan jag instämmai vad förbundet har anförl. Del kan mol bakgrund av gällande regler förfolkbokföringen uppkomma vissa svårigheter av den art riksförbundei nämner ochsom för övrigi också gäller hemspråkslräningen i förskolan. Jag vill emellertidsamiidigi underslryka, all del självfallet år vikligl att den uppsökandeverksamheten bedrivs på sådani säll, att varje bam som har rätl tillundervisning i sill egel hemspråk får möjlighet till della. JK har ifrågasatt om det är nödvändigt atl i paragrafenställa upp kravel att fadern genom beslut av svensk domstol skall ha fått del ivårdnaden. Mot en sådan ordning talar enligt JK jämställdhelsskäl. Vidare kansamhörigheten mellan fadern och barnet vara stark även i andra fall. Del ivårdnaden garanterar för övrigi inte alltid samhörighet. Andra remissinstanserhar däremot funnit del i förslaget iniagna kravet på del i vårdnaden varavälbefogat. Inte sällan hyser fadern lill ettbarn vars föräldrar inte var gifta vid barnets födelse stort intresse förbarnet och följer dess utveckling. För dessa fall ges numera möjlighel förföräldrarna atl dela vårdnaden om barnel även i de fall föräldrarna inte senareingår äktenskap med varandra. Del är då naturligt att fadern får rätt atl gebarnel sitt svenska medborgarskap. För de fall däremot då ingen faktisksamhörighet föreligger mellan fadern och barnet finns det enligt min meninginte tillräckliga skäl för att Prop.1978/79:72 10 införa en rätt för fadern atl på barnel överföra sittsvenska medborgarskap. Del är f. ö. långtifrån givel att en sådan ordningskulle ligga i barnels eller den utländska moderns intresse. Inte heller tordedet vara praktiskt möjligt atl knyta rätlen lill den omsländigheten alt detvisas föreligga viss samhörighet i det enskilda fallet. Bestämmelsen regleraren rätl lill medborgarskapsförvärv genom anmälan. Det fömtsätts därför atl denmyndighet till vilken anmälan sker läll kan konstatera om förutsättningarna förmedborgarskapsförvärv föreligger. Mot bl.a. den bakgrunden anserjag promemorieförslageti denna del vara väl avvägt. Jag vill emellertid i detla sammanhang nämna attdomstols slutliga avgörande i vårdnadsfråga fr. o.m. den kommer altträffas genom dom (SFS 1978: 853) och inte genom beslul. I paragrafen bördärför användas uttrycket "slutligt avgörande" av svensk domstol istället för "beslut" av svensk domstol. Genom den ändrade lydelsenklargörs , atl domstols interimistiska förordnande inte omfattas. Ett utländskt barn kan under vissaförutsättningar bli svensk medborgare genom naturalisalion på ansökan avvårdnadshavaren, dvs. i detta fall modern. Barnet kan, om barnel och dess moderär bosatta här, naturali-seras samiidigi med modern. Vid behov kan ävenundanlagsvis självständig naturalisalion av barnet komma i fråga på ansökan avmodern. För del fall barnet och dessutländska moder är bosatta utomlands är naturalisationsmöjligheten normaltstängd. Denna möjlighet bör emellertid slå öppen om barnel befinner sig i nöd,beroende på exempelvis de politiska förhållandena i landet, och är i trängandebehov av svenskt medborgarskap för att få lämna landet eller i övrigi kunnaberedas skydd. Den anknyining lill som ligger i alt fadern är svenskbör nämligen i dessa fall anses utgöra sådant särskilt skäl för naturalisalionsom avses i 6 S medborgarskapslagen. En föruisättning bör givetvis vara all densvenske fadern samtycker till naturalisationen. Skulle i det fall jag nu harberört modern ha avlidit eller annars ha satts ur stånd all ansöka omnaturalisalion för barnet, bör ansökan av fadern kunna godtagas. I SIV:s yttrande ifrågasätts om maninte borde överväga atl läla anmälan enligt 2 a § för barn som är bosattutomlands och anmälan enligt övergångsbestämmelserna ske hos länsstyrelse istället för hos . Jag anser dock atl det, i vart fall tills vidare, ärlämpligast atl anmälan i dessa fall i enlighel med förslaget i promemorian skerhos den centrala utlänningsmyndigheten. Beiräffande anmälningsreglerna villjag med anledning av ett uttalande under remissbehandlingen nämna, atl förvärvav det svenska medborgarskapet anses ske fr. o. m. dagen för anmälan. I detbeslut som myndigheten har atl meddela enligt 11 § anges alt medborgarskapethar erhållits . I promemorian föreslås atl talanmol SIV:s beslut med anledning av anmälan enligt 2 a § skall föras hosregeringen. I övriga fall sker anmälan Prop.1978/79:72 11 enligt medborgarskapslagen hos länsstyrelse och lalan molbeslutet prövas av kammarrätt. Kammarrätten i och föreslår attockså talan mot SIV:s beslut i anmälningsärende fullföljs hos kammarrätt medhänsyn lill ärendenas art. Delsamma föreslås gälla i fråga om anmälan enligtövergångsbestämmelserna. Jag anser förslaget välmotiverat. Det föranleder ändringav 12 S i promemorieförslaget samt en hänvisning till denna paragraf iövergångsbestämmelserna. Den ordning för avveckling avdubbla medborgarskap som föreslås i promemorian har accepterats avremissinstansema. Även för egen del godtar jag i allt väsentligt förslaget isak. Jag anser emellertid atl 7 a S första slyckel bör ges en annorlundautformning. Av stycket bör framgå atl bestämmelserna i andra och iredjestyckena skall lillämpas i fråga om stat med vilken har ingått avtal omdetla. Det innebär all dessa bestämmelser skall börja tillämpas så snart ettsådani avtal har trätt i krafl. Del får ankomma på regeringen att på lämpligtsätt tillkännage när bestämmelserna blir tillämpliga gentemot en viss stat.Ell avtal av detta slag måste alltid anses vara en sådan överenskommelse avstörre vikt som avses i 10 kap. 2§ Iredje stycket RF. Därav följer atlregeringen endast med godkännande får ingå ett sådant avtal. Medhänsyn till att bestämmelserna i andra stycket har nära samband med ett förslagtill ändring av 2 kap. 7§ regeringsformen, vilket övervägs ijustitiedepartementet, har jag i frågan samrått med chefen förjustitiedepartementet. Några av remissinstanserna har emellertid pekat på vissapraktiska svårigheter som reglerna kan ge upphov till. RSV framhållerexempelvis atl det, med hänsyn till att endasl det svenska medborgarskapetregistreras, ofta kan vara svårt att konstatera om en person som är bosatt iavtalsslulande stal har förlorat sitt svenska medborgarskap. Verket anser atlen viss rättsosäkerhet blir ofrånkomlig. Även menar alt det i vissa fallkan uppkomma svårigheter när del gäller att konstalera eventuell föriust av detsvenska medborgarskapet. I tveksamma fall torde därför frågan få avgöras somett s. k. förklaringsärende enligt 11 § andra stycket medborgarskapslagen. Idelta sammanhang villjag vidare peka på uttalanden av förVästemorrlands län om vikten av bevakning och registrering avmedborgarskapsförhållandena, särskilt i de fall som avses i förevarandeparagraf.