prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare fungerar förfarandet som ett skydd mollillfälliga, upprörda stämningar inom landet och mol pålryckningar ulifrån. Samiidigiär del sörji för all della räiiighetsskydd prakliskl setl inle siräcker sinaverkningar ulöver rältighelsområdel. Del finns vidare möjlighet för riksdagensledamöier all t. ex. i sådana fall, då rällighelsbegränsningen är mest UVleknisk natur eller hell bagatellartad, underiåta atl påyrkauppskovsförfarande. Även i andra fall, främst när saken brådskar, kanlolvmånadersuppskovel undvikas om del finns en bred enighel i om föreslagna rällighelsbegränsningen bör genomföras . Detsärskilda lagsiiftningsförfarandeis införande kommerail verka främjande förrättssäkerheten också på ell annat säll. Del blir mera än nödvändigtatt i lagstiftningsärendena klart ange, i vad mån de föreslagna beslämmelsernamöjliggör rällighelsbegränsningar eller ej. På sikl kommer en sådan preciseringalt slå igenom också för de nu befintliga lagregler som inle är hell klara iförevarande hänseende. Under4.10 och 4.11 och i specialmotiveringen återkommer rättighetsskyddsutredningennärmare till frågan om vilka lagbestämmelser som blir omfattade av detsärskilda lagsliftningsförfarandel. Ävenulöver vad som sagts i del föregående innebär naturligtvis införandet av detlasärskilda beslutsförfarande vissa procedurproblem i . En del av dessaär emellerlid redan lösta. ?4 Ett särskiltlagsli,ttniiigsfÖrJarande . . . SOU 1978:34 redunnu t.ex. för riksdagsordningens huvudbestämmelser (8 kap. 16 Sregeringsformen). Också lill procedurproblemen ålerkommer rättighelsskyddsulredningennärmare i del följande. Tillsist bör bara erinras om all lillkomslen av del särskilda beslulsförfarandelgivelvis inle påverkar exislensen av del redun införda maleriellagrundlagsskyddel. beslui om räiligheisbegränsande lag krävs således bådeatl - i tbrekommande fall - del särskilda förfarandel lillämpas och altregeringsformens maleriella villkor är uppfyllda, t. ex. all - där så krävs -ett lillålel inskränkningsändamål föreligger. 4.10 Vilka bestämmelser i en rättighetsbegränsande lagomfattas? Aunågon gräns rättsligt setl ej behöver dras mellan lagändringar i skärpande ochi mildrande riklning framgår av vad som sagls i del föregående. Ett problem somdäremoi påkallar ingående uppmärksamhei i del följande är frågan, vilkabestämmelser i en rättighetsbegränsande lag som blir omfallade av del nuföreslagna särskilda beslulsförfarandet. Detta spörsmål uppkommer i självaverkei i fråga om de fiesia av de ifrågavarande lagarna. 4.10.1 Den formella lagkraftens princip skall ef gälla beträffande detsärskilda lagstiflningsförfärandet k. formella lagkrafiens princip bör inle gälla beiräffande del särskildabeslulsförfarande som del nu ar fråga om. Nämndaprincip är fastslagen i 8 kap. 17 S regeringsformen. Där föreskrivs all laginle får ändras eller upphävas annat än genom lag. Vidare sägs all grundlag fårändras eller upphävas bara i grundlagssliftningsordning och riksdagsordningenshuvudbestämmelser bara i den ordning som gäller för dem, alltså i den ordningsom anges i 8 kap. 16 S regeringsformen. Mendet förhållandet alt en viss lagbestämmelse beslutats med användning av delsärskilda förfarandet för rättighetsbegränsande lag bör inte automatisktmedföra, alt framlida ändringar beträffande denna lagbeslämmelse måsle beslutasmed anlitande av det särskilda förfarandel - ens om sådant förfarande påyrkas.En annan sak ärandet kan förutsättas all man i är konsekveni vid sinbedömning av om en viss lag är räiligheisbegränsande eller ej. Eller med andraord: har efier vederböriigt yrkande härom del särskilda förfarandel lillämpalsvid antagandet av en viss lagbestämmelse, kan man utgå från all del särskildaförfarandel renl fakiiski används också närbesiämmelsen sedermera skall ändras,förulsatt all yrkande härom då förs fram. Men rnan har också all räkna med detfallel all en lugregel ändras så, all den därefter inle längre omfattas av delsärskilda lagsliftningsförfarandel. Själva denna ändring kommer visserligen iprincip all bli omfallad av della förfarande - lål vara atl dess tillämpning idylikl fall får anias i regel inle bli påyrkad, efiersom del är fråga om enändring i mildrande riklning. Efter ändringen faller bestämmelsen däremotutanför del särskilda förfarandels tillämpningsområde. Dock krävs alllid beslutav , eftersom lag inte SOU 1978:34 Ett särskilt lagsiifiningsfÖrläranJe ... 85 fårändras eller upphävas annal än genom lug. Vulelav aliernativ inom det särskilda förfarandets ram skall givetvis vara oberoendeav hur detta val gjordes förra gången den ifråguvarande lagbeslämmelsen varföremål för beslul med lillämpning av det särskilda förfarandel. 4.10.2"Bihangsbeslämmelser", "hänvisningsbestämmelser" och vissaandra ' 'kopplingssituationer Oftaär del i en lag bara någon ensiaka beslämmelse som är räliighetsbegränsande.Del är då vanligen fråga om en "bihangsbestämmdse" i slulel av lagensom t. ex. föreskriver fängelseslraff för överträdelse av föregåendebestämmelser i lagen. Andra exempel är en föreskrifi som stadgar lyslnadspliklför dem som tillämpar lagen eller en beslämmelse som ger lillsynsmyndighelrält all fö lillträde lill vissa lokaler. De nämnda exemplen orsakarvisserligen inga problem, eftersom de avses bli undantagna från det särskildaförfarandels lillämpningsområde. Men även om således de vanligasle fallen ärundaniagna förekommer del ibland andra "bihangsbeslämmelser". ex. gälla en föreskrifi som lillåler all förhandling inför domstol hållsinom Slängda dörrar. Del särskilda beslutsförfarandet skall då omfatia baradenna "bihangsbeslämmelse", om inte bestämmelsen har ett så direkttekniskt samband med någon annan beslämmelse i lagen, att också sisinämndaföreskrift rimligen måsle anses underkastad det särskilda förfarandel. Ellsådani tekniskt samband föreligger alltid i de fall då en rättighetsbegränsandebeslämmelse delats upp så, att de sakliga förutsällningarna anges i en paragrafoch själva ingreppsformen eller sanktionen anges i en annan. Då omfattas bådaparagraferna av det särskilda förfarandel. Skulle de bådastadgandena finnas i olika lagar kan del i princip inte göra någon skillnad. Detkan dock förekomma au en beslämmelse framslår som en ren konsekvensbeslämmelsei förhållande lill en annan, som får anses innehålla del egentliga lagstödetför ifrågavarande rällighetsingrepp. Då bör enbarl den sisinämnda bestämmelsenanses omfallad av del särskilda förfarandet. Ofta hänvisar en beslämmelse i en lag lill föreskriftei i en annanlag. Om del bland sisinämnda föreskrifter ingår någon, som är omfattad av detsärskilda beslulsförfarandet, så bör della förfarande omfatta också denförslnämnda, alllsä "hänvisningsbesiäinmdsen". Ettsärskilt spörsmål blir då i vad mån hänvisningsbeslämmelsen så att säga drarmed sig andra bestämmelser i den lag vari den ingår, alltså medför att ocksådessa bestämmelser blir omfallade av del särskilda lagsliftningsförfarandel.Härom kan sägas delsamma som i fråga om de ovannämnda bihangsbestämmelserna(hänvisningsbestämmelsen är ju för övrigt ofta av denna bihangskaraklär). Enförutsättning för atl en hänvisningsbeslämmelse på sätt som sagts skall bliomfallad av del särskilda förfarandel är, alt den har konstitutiv betydelse ochsåledes inte bara aren erinran om vad som skulle gälla även den förutan. 86 Ett särskiltlagstifinings/Öifärande . . . SOU 1978:34 4.10.3 Rällighelsbegränsningen intar en mera ceniral plals i lagen andra fall spelar de fri- och räliighetsbegränsande reglerna en mera centralroll i en lag, som dock innehåller även andra självsländiga momenl. Exempel pådenna lyp av lag är barnavårdslagen (1960:97) och lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiski uivecklingsslörda (omsorgslagen). Dessa lagar berörtill sin centrala funklion visserligen bara en av de nu ifrågavarande rällighelerna,nämligen rörelsefrihelen. Men del kan ändå finnas skäl all redan här diskuleradessa lagar för all åskådliggöra vissa principer för hur ett förfatiningsstoffdelas upp mellan del särskilda och del vanliga lagsliftningsförfarandel. Denämnda lagarna innehåller regler som ålägger en huvudman alltillhandahålla vissa slags samhällelig service. Ur en annan synvinkel kan munsäga atl del här gäller regler om den enskildes rält lill service (gynnanderegler). Vidare innehåller dessa lagar föreskrifter om skyldighet i vissa fallförden enskilde all underkasta sig omsorger (betungande regler). Det är främsifråga om vissa fall av s. k. adminisirativi frihelsberövande. Barnavårdslagenmedger sådani frihelsberövande inom ramen för omhändertagande för samhällsvård.För omsorgslagens del gäller det främsi vård oberoende av samlycke i vårdhemeller specialsjukhus. Detär givel att de bestämmelser i nämnda lagar som är enbarl gynnande inte skallvara omfaltade av del särskilda beslutsförfarandet. Delsamma gällerbestämmelser i övrigt, vilka inle har all göra med tvång mol enskilds person,t. ex. bestämmelserna i kap. barnavårdslagen om kommuns rätt lill ersättningför vissa vårdkostnader. Men saken är inle klar med det. Dendel av dessa lagar som kan sägas avse tvång mol den enskilde innehåller i sinlur skilda element. Dels har man de materiellt rättighetsbegränsandebestämmelserna i lagen. Härmed avses de regler som utsäger all ett vissl slagsIvångsingripande mol den enskildes person får ske och anger de sakligaföruisätiningarna härför. Och dels har man lagens regler om organisaiion ochförfarande. Därmed avses reglerna om vilka organ som skall beslula i ärenden omtvångsingripande och hur dessa organ skall vara sammansatta och dylikl. Vidareavses reglerna om proceduren inför sådant organ, t. ex. om munllig förhandling.Till organisaiion och förfarande hör också reglerna om överklagande. Slulligenkan man i viss mån som en särskild grupp urskilja de regler som handlar omverkställandet av ett beslutat omhändertagande. De nu gjorda indelningarnakorsar dock varandra till en del. Verkställandereglerna kan således från desynpunkter scm här är akluella sägas innehålla både materiella och processuellaelemeni. Till de maleriella hänförs i första hand de grundläggande reglerna omomhändertagandels innebörd och varaktighet. Till de processuella hör reglernaom beslutande organ och om hur dessa organ skall handläggaverkslälligheisärendena. Detär givet atl de materiellt räliighetsbegränsande bestämmelserna i sådana lagarsom barnavårdslagen och omsorgslagen skall omfattas av det särskildabeslulsförfarandet. Häri inkluderas då bestämmelser i lagen som har ett så näratekniskt samband med de förslnämnda reglerna att de geren del av sakinnehålleti dessa. Hit är också atl hänföra de grundläggande reglerna omomhändertagandets innebörd och varaktighet. Däremoi bör mera detaljbetonadelagregler härom anses vara enbarl av konsekvenskaraklär och därför SOU1978:34 särskilt lagsiifiningsförfarande ... 87 inteomfattade av det särskilda lagsliftningsförfarandel. Överhuvud uppkommer i fråga om verkställandereglerna vissa särskildauppdelningsproblem. Det gäller spörsmålen om del särskildalagstiftnings-förfarandets räckvidd i fråga om regler om villkorligt anslåndmed ell frihelsberövandes verkslällande, förverkande av anståndet, permission,frigivande på försök, återinlagning, övervakning, särskilda föreskrifter,omhändertagandets definiliva upphörande. Problem av hilhörande slag uppkommerockså inom område och behandlas nedan under 4.10.5 C. Närdet däremoi gäller reglerna om organisaiion och förfarande i förevarandelagars "ivångsdef måsle man visserligen medge, att dessa regler inlesaknar belydelse för rättighetsbegränsningens intensitet. Detla är särskiltlydligl i fråga om rälissäkerheisgaraniier av olika slag som byggls in iorganisationen resp. förfarandet. Av flera skäl bör likväl dessa regler anses iprincip inle omfattade av del särskilda lagsliftningsförfarandel. gällerockså de processuella delarna av verkställandebesiämmelserna. Enannan sak är alt förfarandereglerna ibland innehåller enstaka föreskrifter somi sig är rättighetsbegränsande. exempel är en bestämmelse somlillåterattnågon tvångsvis hämias lill en förhandling. Ett annal exempel är en bestämmelsesom föreskriver skyldighet all underkasta sig läkarundersökning (en skyldighetsom kan vara sanktionerad på olika säll: genom möjlighel till polishandräckningeller bara lill vite eller strafO. Det sisinämnda exemplet avser närmasi ettingrepp i den enskildes kroppsliga integritet. Förfaranderegler som i sig ärrättighetsbegränsande skall vara omfattade av det särskildalagsliftningsförfarandel. Föreskrifternai barnavårdslagen om atl polisen under särskilda förutsättningar förprovisoriskt ta den unge om hand blir omfallade av det särskildabeslulsförfarandet. Vidare synes följande vara att säga om en bestämmelse ombefogenhet för del beslutande organets (barnavårdsnämndens, besluts-nämndens)ordförande alt i brådskande fall besluta om ivångsingripande, eventuellt allöverprövas av organei inom viss korlare lid. Om en sådan bestämmelse innehållersärskilda föreskrifter om de maleriella rekvisilen som underiällarivångsingripandei skulle den omfatuis av del särskilda lagsliftningsförfarandel.Ell exempel på delta skulle del vara, om bestämmelsen innebär att del iförevarande interimistiska situation för ivångsingripande räcker med sannolikaskäl - i siällei för full bevisning - för all de sakliga förulsäuningarna för tvångsingripandetär uppfyllda. Men om den ifrågavarande bestämmelsen inte har en sådan innebördutan bara reglerar vem som i dessa brådskande fall är behörig att falla beslul,synes övervägande skäl lala för all betrakta bestämmelsen såsom enbarl en organisaioriskanordning, vilken inte omfattas av del särskilda förfarandet. Föreskrifiernai 2 kap. 9 S regeringsformen är ägnade all minska evenluella betänkligheter motatt sådana bestämmelser som de ovannämnda organisations- ochförfarandereglerna i princip inte skall omfattas av del särskildalagstiftningsförfarandet. Nämnda grundlagsregel föreskriver atl frihelsberövandeskall vara underkastat prövning av domsiol eller i vissa fall domstolsliknandenämnd. Härigenom garanteras en processuell minimistandard för dessa fall. Detmå erinras om all rättighelsskyddsulredningen föreslår ett tillägg i dennagrundlagsparagraf för atl säkerställa att garantin alllid skall !8 En särskililagstiflningsförfärafidc . . . SOU 1978:34 föreligga.Tilläggel innebär all, om ingen annan myndighei är behörig, prövningen uiförsav allmän domsiol. 4.10.4 Lagar som i princip handlar bara om fri- och rällighetsbegränsning 1vissa lagar intar själva rällighelsbegränsningen en ännu mer ceniral plals än ibamavårdslagen och omsorgslagen. Ett exempel utgör lagen (1966:293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa Jall. Denna lag handlar enbarl omIvångsfall, eller närmare bestämt om psykialrisk vård oberoende av den vårdadessamtycke. Man kan säga all den lagen från fri- och rätligheissynpunkimolsvarar barnavårdslagens eller omsorgslagens "ivångsdel".-Sistnämnda båda lagars "rältigheisdel" kan då sägas motsvaras avsjukvårdslagen (1962:242).-I princip kan om en sådan lag som den nämnda omsluten psykiatrisk vård sägas detsamma som om l. ex. omsorgslagens"ivångsdel". Som huvudregel blir endasl de materiellträttighetsbegränsande beslämmelserna omfallade av del särskildabeslulsförfarandel. Organisalions- och förfarandereglerna blir del i principinle, trots all de i nämnda lag om sluten psykiatrisk vård i särskilt hög gradbestår av särskilda rälissäkerheisgaraniier. Brottsbalkenär förhållandevis komplicerad från de synpunkier som är aktuella. A. Yttrandefrihetsbrotten m. m. Fördet försia innehåller en del slrafföeslämmelser som ärrättighetsbegränsande. åsyftas inte sådana slrafföeslämmelser som ärrättighetsbegränsande enbart därför atl de har fängelse i straffskalan. Sådanabestämmelser skall ju undantas från det särskilda lagsiiftningsförfarandeislillämpningsområde. I stället syftas på slrafföeslämmelser vilkas rekvisil ärräliighetsbegränsande. Med andra ord gäller det bestämmelser som sirafföeläggerfri- och rättighelsutövning. Del är främsi de s. k. yltrandefrihels-brollen somman här har all göra med. Vilka dessa är anges närmare i specialmotiveringen. Iövrigt innehåller bara ensiaka slrafföeslämmelser av dennakaraktär. Ett exempel i fråga om mötesfriheten är 22 kap. 7 S om olovligsammankomst. (Denna strafföestämmelse gäller bara under krig och andra sådanaextraordinära förhållanden som avses i 22 kap. ). annal exempelär 18 kap. 4 § om olovlig kårverksamhet. Denna strafföestämmelse begränsarföreningsfriheten. Beslul om lag som sirafföelägger handling, som innebärutövning av någon av de nu ifrågavarande fri- och rällighelerna, bliromfattade av del särskilda lagsliftningsförfarandel. SOU1978:34 Ett särskilt lagslifinliig.sförfarande ... 89 Vad straffbestämmelserna om yttrandefrihetsbrotten "drar med sig" Ellproblem blir vad dessa slrafföeslämmelser då "drar med sig" avbroUsbalken i övrigi. Här bör gränsen dras i princip på del sätl som framgåravdet följande. Besiämmelsersom särskilt sirafföelägger försök, förberedelse eller stämpling till t. ex.ell yllrandefrihelsbroli blir omfattade av del särskilda beslulsförfarandel.Detsamma gäller för del fall all ell särskilt medverkansansvar införseller harinförts sådani broll (se t. ex. 19 kap. 15 S broilsbalken). Däremoi börbroilsbalkens allmänna regler om försök, förberedelse eller stämpling lillbroll eller om medverkan lill broll (23 kap. ) inte anses omfaltadeav det särskildu beslutsförfurundel. Skulle man emellertid i 23 kap.brottsbalken ta in en särskild regel om något av de nu avsedda brolien skulledenna regel omfattas av del särskilda lagsliftningsförfarandel. Ikonsekvens härmed blir t. ex. allmänna regler om svenskstrafflags geografiska tillämplighet (2 kap. ) inte omfallade avdet särskilda förfarandet på den grunden atl de gäller ocksåyilrandefrihelsbrot-len. Men även här bör tilläggas atl en särskild föreskrifti 2 kap. om något av de nu ifrågavarande brolien skulle omfattasav del särskilda förfarandel. Ätalsreglernai broilsbalken ulgör ell problem för sig. Del gäller här de föreskrifter somanger i vad mån brou får åtalas av ullmän åklagare resp. ligger under enskiltåtal. I princip avsesju förfaranderegler inle omfattas av den särskildabeslutsordningen för rättighetsbegränsande lag. Å andra sidan kan det finnasell särskilt samband mellan gärningsbeskrivningen i en strafföestämmelse ochreglerna om hur brottet får åtalas. En vidsiräcki gärningsbeskrivning kanmotvägas av snäva åialsbestämmelser, närmasi då särskilda förulsältningar föratl åklagare skall få väcka åtal för broltel. exempel är att man kräverregeringens tillstånd härför. Enligt rätlighetsskyddsutredningens mening bör deregler i , som särskilt anger hur yllrandefrihelsbroli ochliknande broll får åtalas, anses omfaltade av det särskildalagsliftningsförfarandel. F.ö. ålerfinns de mera utpräglade förfarandereglerna inle i ulan irättegångsbalkens avsnitt om brolimålsprocessen. Och såsom framgår av delföljande avses i princip inte omfattas av del särskildaförfarandet. Endasl i den mån reglerar i sig rättighetsbegränsandegäller motsatsen. Detta är i konsekvens med vad som sagts i del föregående omorganisalions- och förfaranderegler. Härefterkvarstår såsom en större fråga, vilka delar av i övrigt som bliromfallade av det särskilda lagsliftningsförfarandel -och då därföratt debegränsar rörelsefriheten. Spörsmålet inkluderar den lagstiftning omverksiällandel av fängelseslraff som anknyier lill . Fängelsestraffulgör ju en inskränkning i rörelsefriheten. Alla de slrafföeslämmelser ibrottsbalken, som har fängelse i straffskalan men vilkassirafföarheisförut-sältningar inte i sig är rättighetsbegränsande, undanlasvisserligen från det . . SOU 1978:34 Men del återstår alllså ull unge i vud mån de allmännabeslämmelserna i broilsbalken om fängelse och andra frihelsberövande påföljder(i balkens Iredje avdelning) och beslämmelserna i den anknylandekriminalvårdslagsliftningen bör anses omfattade av det särskilda förfarandel.Del är dessa besiämmelsersom avgör vad friheisslraffel reelli innebär för denstraffade. Iöverensstämmelse med vad som under 4.10.3 anföris om verkställande-regler kan iprincip sägas, all del särskilda lagsliftningsförfarandel bör anses omfatta degrundläggande reglerna om fängelsestraffets innebörd och varaktighet. Däremotbör del inle anses omfatta de närmare föreskrifier därom, som framslår såsomföljdbeslämmelser vilka anger fakiiska konsekvenser av mera praklisk natur avfrihelsberövandet. Delvill lill en början synas som om man här i princip kan följa fördelningen avförfaliningssloffel mellan å ena sidan och lagen (1974:202) omberäkning av strafftid m. m. samt lagen (1974:203) om kriminal vård i anställaandra sidan. Del är alltså i princip bara brottsbalksbeslämmelserna som, såviiinu är i fråga, blir aktuella för det särskilda förfarandet. En annan sak är atldel kan finnas ensiaka föreskrifier i den nämnda kriminalvårdslagsliftningensom måste anses vara självsiändigi rättighetsbegränsande, dvs. medgeräliighetsinirång utöver vad som får anses följa av själva frihelsberövandet.Sådana ensiaka bestämmelser blir omfallade av del särskilda beslulsförfarandet.Rällighetsskyddsutredningen ålerkommer närmare lill det nu sagda ispecialmoliveringen. Vaddärefter närmare angår de ifrågavarande reglerna i uppkommer någraproblem som också olika lagar om administrativa frihetsberövanden ger upphovtill. Om man vill beskriva problemen gemensamt för slraffrällslig och föradministrativ lagsliflning om frihelsberövande så kan man säga, alt man försthar reglerna om påbörjandet av det beslulade frihelsberövandet. Det kan finnasföreskrifter om villkoriigt anstånd med påböriandet, i en ellerannankonstruktion. Sådani anslånd kan bli förverkat. Under verkställighetens ellerbehandlingens gång kan kortare eller längre permissioner eller annan rätl auvislas uianför anstalten förekomma. kan villkoriig frigivning,försöksutskrivning eller dylikl aklualiseras. Återinlagning kan ske om den påförsök anordnade frivården inle fungerar. Slulligen aklualiserasfrihetsberövandets mer definiliva upphörande. Olika regler härom hänger sammanmed i vad mån tiden för frihelsberövandel är på förhand bestämd. Närdet gäller all avgöra vad av ett sådant regelkomplex, som beskrivits, sombör anses omfallal av det särskilda lagsliftningsförfarandel har rättighelsskyddsulredningengjort följande bedömning. Maleriella regler om villkorligt anstånd och omförverkande därav, om frigivning på försök resp. återinlagning saml omfrihetsberövandets slutliga upphörande bör anses omfattade av det särskildaförfarandel. Däremoi bör t. ex. regler om permission på beslämd - kortare ellerlängre - lid anses hänförliga lill de närmare verkställigheismodaliteier sominte omfaiias av del särskilda förfarandel. Somnyss sagts bör del särskilda förfarandet anses omfatia också regler omfrigivning. Särskilt från den omhändertagnes synpunki är en annan ståndpunktsvår alt intaga. Också reglerna om förverkande av villkorlig frigivning SOU 1978:34 särskilt lagsliflniiigsförjärande ... 91 börunses omfuUade av nämnda förfarande. Det bör dock anmärkas all man vidtillämpningen av 2 kap. 9S regeringsformen böru inlaga en slåndpunkl som kansynas avvikande. grundlagssiudgande föreskriver räll lilldomstolsprövning (molsvarande) av frihetsberövande. Därvid skulle enåterinlagning i ansiall efter frivård på försök inie grundu rutt lilldomslolsprövning enligi 2 kap. 9 S regeringsformen. Återiniagningen belraklasnämligen inle som ett nyll frihelsberövande utan bara som ett led iverksiällandel av del ursprungliga frihelsberövandet (se propositionerna1974:l55s. I4och 1975/76:209s. Atl man tillämpar nämnda 2 kap. 9 S så,strider dock inte mot ovan intagna ståndpunkt i fråga om del särskildabeslulsförfarandels räckvidd. Ellannal problem som också är gemensamt för den ifrågavarande siruffräitsligaresp.