prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — - utvecklingsprogram lorföreiagsdemokratin. Delsynes nödvändigi all områden fiir PSO-verksamhet konkreiiseras iparis-överenskommelser. (2) PSO på olika nivåer I arganlsatinnrn PSOknyter an lil! Man synes ha anledning eftersträva au PSOinordnas som en del i förvaliningsorganisaiionen även om del i och för sig ärlänkbart med mer frislående samverkanssyslem. Kommun-eller landstingscentrala PSO kan - som andra centrala organ -erhålla uppgifterav främsi utredande, samordnande, rikllinjeskapande och ulvecklingsledandekaraklär. Nära lill hand ligger t. ex. atl inräita P.SO för bearbelning avpersonalpolitiska frågor, raiionaliseringsspörsmål och samverkansfrågor somrör arbetsmiljön. Detta är en utveckling som redan pågår. Centralaföretagsnämnder, fasta partssammansatta kommittéer, ibland också tillfälligaprojektgrupper, har på flera håll uppgifter av här avseddkommunceniral eller förvaiiningsgemensam karaklär. 1vad mån uppgifter bör anförtros kommuncenlrala PSOblirbl. a. beroende av deallmänna principer för arbetsfördelning som man vill tillämpa i resp kommun.Sådan överföring av uppgifter sker frän slyrelsen. Generelki föreskrifter i lag om förfarandet bör ej lämnas kommunernaeller landstingskommunerna. Påmolsvarande satt kan samordnande PSO inrättas på för\'aliningsnivå. Prop.1978/79:188 65 Detkan l. ex. gälla ati utöva vissa ledningsfunktioner inom det administrativaområdel. Vårbedömning är alllså all PSO i forsla hand bör inrälias för alt hand-lägna vissa"parisgemensamma" klart avgränsade ärendelyper. främsi sådanu som nuåvilar förvaliningen. P.SO kan inriklas på uiredning och beredning, men ävenvissl beslutsfattande om så anses lämpligt. Kompelens- och anpassningsfrågornaför PSO i relalion lill arbelsledningssystemei ("linjen") måsle ägnasingående uppmärksamhet på det lokala planet. Delsamma gäller i förhållande tillförvaltningens specialislfunktioner för planering, ekonomi, personaltjänsi, organisaiionoch ralionalisering. Del kan vidare bli akluelll atl till P.SO föra över vissaärenden som ligger på nämndnivån - i den mån detta är förenligt med denpolitiska demokratin. Viförutsätter att regler eller riktlinjer för PSO-verksamhetens nivåanpassningkan vara erforderiiga inslag i kollektivavtal om medbestämmande. (3)PSO kan anta varierande former PSOförutsätts ulnylljas för att bygga vidare på del traditionella representativasamråd som väsentligen baserats på (se avsnitt 2.4.1). Församverkan på ett övergripande plan kan det mycket väl tänkas alt man satsar påPSO som ganska myckel liknar FöN. Frän flera utgångspunkter slälls emellertidkrav på kompletterande, flexibla och smidiga arbelsformer. ex. atl väl fungerande berednings- och beslutsorgan inte bör vara alltförstora Qfr FöN resp. samrådsgrupper). Arbetsformerna bör kunna anpassas efteruppgifiernas art och olika samverkansfömtsältningar. Beroendepå uppgifierna kan PSO ges mereller mindre fasl karaktär. Vi anser allmänt bl. a. av samordningsskäl måste begränsa antalet PSO -i varje fall i ettinledningsskede. Till dess erfarenheter vunnits av lämpligaste arbetssätt lordefortsatt utvecklingsarbete erfordras på detla område. Vihar tidigare päpekai att PSO både kan byggas upp i en särskild samverkansorganisationoch infogas i "linjeorganisationen". Lämpligheten av del ena ellerdet andra beror av verksamhetens art. Vad gäller PSO med besluts- ochverkställighetsuppgifter i den löpande verksamheien förefaller en slrävan lillinordnande i eller klar anknyining till den normala organisationen vara erforderiig.Härigenom undviker man vissa befogenhets- och identifikationsproblem somdelvis anses ha hämmat t. ex. FöN:s utveckling. Avvad som anförts följer naturiigen atl tvingande formföreskrifter för PSO börbegränsas vad gäller eventuell lagstiftning. Det bör ankomma på de avtalsslutandeparterna all träffa erforderiiga överenskommelser om principer försammansättning och arbetsformer för PSO. Även vid kollektivavtalsbildning terdet sig synneriigen angeläget att stort utrymme ges för lokal reglering avPSO:s verksamheisformer. Möjlighet bör finnas atl anpassa uppläggningen tillvarierande syften och arbetsförutsättningar. Frågani vad mån kommunalt förtroendevalda skall medverka i PSO-verk-samheten är avintresse vid bedömning av de eventuella effektema för den politiska demokratin.Om förtroendevalda inte ingår som företrädare för kommunen/landstingskommunenupprätthålls en klar åtskillnad mellan politiska och företagsdemokratiskaorgan. Utifrån det synsätt som vi anlagt på de partssammansatta organensuppgifter och arbetssätt är det naturiigt att be- 5Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:188 66 traktaen sådan sammansättning som huvudlösning. Vihar i vårt huvudbetänkande inlagil den ståndpunkten all kommunerna ochlandsiingskommunerna skall ges frihet au själva bestämma hur verksamhetenspolitiska ledning skall organiseras. Även i detla sammanhang äger dettagiltighet på grund av kommunemas varierande storiek och struktur som kan krävaanpassning till lokala förutsättningar. Möjligheten därtill bevaras genom attlagreglering inle föresläs. Förtroendevaldasmedverkan i PSO och effekierna därav för den politiska demokratin hör dock tillde frågor som bör följas och studeras när medbestämmandets nya former iräder itillämpning. (4)PSO kan ha inflytande eller bestämmanderätt av olika grader Medanknyining till den "demokraiiirappa" som åierges på sid. 46 kan exemplifierasvarierande inflytandegrader för PSO - De lägre graderna som avserrälten till informaiion och samråd saml rälien atl framföra synpunkier ochförslag är lämpliga för PSO som har t. ex. beredande och utredande uppgifter iärenden som därefier blir föremål för politiska beslut. , en organisaiionsgrupp eller en partssammansatlpersonalpolitisk utredning kommeri huvudsak att arbeta med dennainflytandegrad. Ett relativt långtgående inflytande kan erhållas genomreglerom att P.SO obligatoriskt skall bereda vissa ärendelyper eller i andrafall beredas tillfälle avge yttrande som skall lillföras beslutsunderlaget. - Medbestämmande i meningen rältatt fatta beslul enligt vissa ramar och normer kan aktualiseras l. ex. forförslagskommilié, redaklionskommiiié för personaltidning, ulbildningsgrupp,arbetsmiljökommitlé osv. Man kan i ett mer utvecklat medbeslämmandesyslemframgent länka sig all vissa administrativa besluts- och samordningsfunktioneranförtros PSO-organ med ledningsuppgifter. Eu alltmer vanligt önskemål är attPSO skall kunna bedriva verksamhei inom ramen för särskilt anslag och sälundaha viss beslutsrätt över hur medlen skall disponeras saml motsvarande"kostnadsslälleansvar". PSOkan alltsä inriktas pä samverkan i utredning och beredning men även i visstbeslutsfattande och verkställighet om så anses lämpligt. Bestämningen av PSO:sbefogenheter bör ske med anpassning till verksamheiens och ärendenas art,nivå, behovet och intres.sel av personalinflytande, organisationen i övrigiosv. De lokala förhällandena måsle i hög grad bli avgörande. Det är därför våruppfattning att kommunerna och landsiingskommunerna bör ges mycket vida ramarför att tillsammans med vederbörande fackliga organisationer välja dearrangemang man finner bäst passa de egna förutsättningarna. Vi är medvetna omatl detta i betydande utsträckning kan behöva regleras mellan partema genomavtal. Föratt arh>etsrättsreformen skall kunna verka på avsetl säu även på denkommunala sektorn bör kommunallagen ändras så atl möjlighel finns all överföraviss beslutsrätt till PSO. Den politiska demokratins suveränitet har slagitsfast genom de förbehåll beträffande medinflytandeavtal som antagits i sambandmed arbetsrättsreformen. Prop.1978/79:188 67 (5)PSO kan verka i olika skeden i beslutsprocessen Enlyngdpunkl i P.SO-verksamhel bör ligga i uiredning och beredning avärenden saml i verkslälligheien. Härigenom kan de anslällda på ett mer verksamtsäll än uppnå ett reellt inflytande. PSO kan emellertid ocksålilldelas beslulsbefogenheler i den mån dessa ej är förbehållna de poliiiskabeslulsorganen och atl de befinns lämpade för medbeslämmande. Av vad tidigareanförts följer atl PSO aldrig kan integreras i den politiska beslutsprocessenmen väl naluriigtvis påverka denna genom initiativ, synpunkter och förslag. Delaktighetenför de anslällda i PSO-ärendena uppkommer genom de fackliga organisalionernasmedverkan. Strävan bör vara atl successivi engagera alla anställda i ettförelagsdemokratiskt arbelssäil. Vi ser stora värden i en sådan utveckling. Delter sig inle meningsfulll alt i delta sammanhang från vår uirednings sida sökakomma med delaljföreskrifler eller lagkon-slrukiioner som gör anspråk på alllösa renl föreiagsdemokraiiska anpassningsproblem. Del måsle vara en uppgiftför de avlalsslulande parterna all bevaka all medbestämmandets huvudsyftenalllid slär i förgrunden. Påen del områden där personalen skall ha medbeslämmande lorde konlinueriigsamverkan i en arbetsgrupp eller molsvarande allmänt sell vara en lämpligarearbetsform än partskoniakl genom regelrätta förhandlingar. PSO-verksamhei kanvara en sådan form för fortlöpande samverkan som parterna gemensamt anser välägnad för handläggning av ärenden som eljest enligt skullehanteras genom mer omsländliga förhandlingsoch informalionsprocedurer. Avtalenligt 32 § MBL fömtsätts komma alt ha sådan syftning som gagnar såvälinlresset av personalinflylande som smidighet och effekiivitei i verksamheiensbedrivande. GenomPSO-arbeie kan uppnås eit klarare definierat gemensami ansvar och enorienlering mot gemensam problemlösning i smidiga former. Av-stämningar avolika uppfattningar och prövning av olika alternativ kan som regel ske på ellfriare säll. Man kan också i denna form få en bältre läckning av olika faser ibeslutsprocessen. PSO kan della i beredning, vissl besluisfallande,verkslällighel och uppföljning. Eu väl fungerande PSO bör kunna handlägga"sina" frågor med den smidighet och koniinuilet som brukar anseskarakiärisera effektiv förvallning i övrigi. Av molivultalandena till MBLframgår all del överiämnas lill arbelsmarknadens parter att genom överenskommelservälja utvecklingsvägar och -lakl. Vi har inle funnit skäl att i dettasammanhang förorda någon avvikelse från nämnda principiella hållning frånstalsmaklemas sida. Ihändelse tvist uppslår mellan parterna om hur medinflytandeavtal om PSO skalltolkas gäller enligt MBL tolkningsföreträde för arbelslagarparien(organisalionen). Om dess lolkning ifrågasätts aklualiseras förhandlingar enligtsärskild ordning. Delbör ankomma på de avtalsslulande parterna att i övrigt finna erforderligaanpassningar lill kommunens/landstingskommunens ärendegång och beslutsprocess.Avtalen kan alltså komma att innehålla interna beslutsregler för PSO ochföreskrifier om eventuell vidaregång av ärende i vissa fall av oenighel inomPSO. Gränsdragningen mellan PSO-verksamhelen och förhand-lingssysiemel börenligt vär mening vara tydlig för atl inte oklarhel och osä- 1978/79:188 68 kerhetskall uppstå i den löpande förvaltningen. Några närmare regler i lagstiftningeneller ytteriigare motivuitalanden synes ej erfordras. Del är vikligl att se PSO som ett led i ell vidare inflytande- och samverkanssyslem.Vi har noterat atl de centrala parterna här haren gemensamt synsätt. DVi anser att PSO-verksamhet kan spela en betydande roll för utvecklatmedbeslämmande på den kommunala sektorn och atl den därför- som en konsekvensav den beslutade arbetsrättsreformen - bör underiättas bl. a. genom visslagändring. DUlredningens lagsliftningsförslag bör koncenireras till atl eliminera vissaexisterande hinder för önskvärd P.SO-verksamhel med bibehållande av denpolitiska demokratins suveränitet. Innebörden är - som framgår av följandeavsnitt om lagreglering av PSO - dels all besiämmelserom samverkansformen medPSO förs in i kommunallagen, dels all möjlighel öppnas att till PSO överföraviss beslutsrätt. nDe avtalsslulande parterna förutsätts träffa överenskommelser om medbestämmandedär bl. a. P.SO kommer att utnyttjas. DVi har den allmänna uppfattningen atl regler om PSO:s inrikining, organisatoriskainplacering, arbetsformer, befogenheter och ansvar bör utformas så atllångtgående hänsyn kan tas till lokala behov. Detaljutformning och konkreianpassning till föruisätiningarna bör ske inom resp. kommun ochlandstingskommun. Ulredningens uttalanden i denna del är att betrakta somförsök till vägledning och slöd för fortsall utveckling. Detaljreglering i laganses alltså inte påkallad. 3.6 Lagreglering av PSO-verksamheten 3.6.1 Val av lagteknisk lösning; allmänna synpunkter Vihar i avsnitt 3.5 redogjort för de skäl som lalar för att sådana lagändringarbör vidtas som möjliggör PSO-verk:>amhet på del kommunala området. I dettasammanhang har även berörts vilken utformning allmänt setl en lagreglering avPSO bör ha. Därvid har vi bl. a. betonat att målsättningen bör vara att öppnautvecklingsvägar för ökad partssamverkan på den kommunala sektorn utan att uppställadetaljföreskrifter. Somframgår av avsnitt 3.2.2 råder enligt gällande kommunalrätt förbud mol blandaddelegaiion, dvs. delegation till tjänsteman och förtroendevald i förening ochmot delegation till flera tjänstemän. Vidare kan delegation enligt nuvaranderegler ej ske till annan anställd än sådan som enligt iradilionellavialsnomenklaturäratt betrakta som tjänsteman. En möjlig lagteknisk lösningav PSO-frågan vore, vilkel också diskuterats i den allmänna företagsdemokratidebatten,all förändra kommunallagens och - i förekommande fall -specialförfattningarnasdelegationsregler på sådant sätt att nämnda förbud upphävdes. 1delegationslagmmmen kunde t. ex., enligt denna lagtekniska variant,föreskrivas all delegation även får ske lill grupp av arbetstagare eller tillgrupp av såväl arbetstagare som förtroendevalda. Prop.1978/79:188 69 Enlagteknisk lösning enligt denna modell synes dock av flera skäl vara mindrelilllalande. En grundläggande invändning mot konstruktionen kan enligt vår meninghäriedas från själva syftet med det kommunala delega-tionsinstitutet. Vi har iavsnilt 3.2.2 närmare behandlal della syfte. Här räcker att erinra om alldelegalionsinslilulet i princip är tänkl atl användas för att avlasta nämndernarutinärenden och på detta sätt åstadkomma en smidig och effektivförvallningsadministralion. Delegaten har visseriigen atl självständigt och päeget ansvar avgöra varje lill honom delegerad fråga. Han fömtsätls emellertidhärvid i princip tillämpa samma bedömningsnormer vid avgörandet av dedelegerade ärendena som nämnden själv skulle tillämpat om beslutanderättenkvarlegat på den nivån. PSO-verksamhelen däremoi bygger pä den grundläggandeoch självklara huvudprincipen att de anslälldas representanter i PSO skalltillföra ärendena ocksä rena arbelslagarsynpunkter. En annan väsentliguigångspunki är all PSO skall vara ell särskilt fomm i den kommunalaförvaltningshierarkin för handläggning av olika medbestämmandefrågor därmedbestämmandet baseras på kollektivavtal enligt MBL. Avsikten är atl ävenmedbestämmandefrågor av icke rutinmässig karaktär skall kunna handläggas iPSO. Som framgär av den lidigare refererade syftarPSO-verksamhel lill ett utvecklat medbeslämmande i ett system där parterna ärmer jämbördiga än varit fallit. Gällande delegationsregler utgår fränannoriunda villkor. a. till dessa förhållanden har vi funnil det uppenbart atl detkommunala delegationsinstitutet lämpar sig mindre väl för partssamverkan avaktuellt slag. Man bör således ej sammanblanda del traditionella kommunalrätisligadelegationssystemel med förelagsdemokratiskt betingade samverkanssystem. Dettaskulle kunna skapa oklarheter i såväl det politiska som del administrativastyrsystemet. Vi har kommii till denslutsatsen alt den mest naluriiga och ändamålsenliga lagiekniska lösningen avP.SO-frågan är all införa särskilda regler i kommunallagsliftningen ompartssamverkan i aktuell form. Reglerna bör utformas så atl de tillgodoservissa principiella krav av kommunaldemokratisk, kommunalrältslig ochföreiagsdemokralisk natur. En ofrånkomlig förutsättning är sålunda atl denpolitiska demokraiin inte kränks samt atl grundläggande rättsskyddsaspekterblir tillböriigl beaklade. Vi ser del som naturiigt och angelägel attlagregleringen kopplas direkl lill arbetsrätlsreformen och dess inlenlioner omutvecklat medbeslämmande. Lagsiiftningen måsle vidare få ett sädanl innehållatt den ger parterna möjlighet atl anpassa PSO-verksamheten till lokalaförhållanden inom vissa förutsatta ramar. Det är angeläget att deerfarenheter som vinns av verksamheien i PSO efter hand las lillvara för attkunna påverka lagstiftningens framtida utformning. De avlalsslulande parternakan förutsättas ha iniresse av atl noga följa utvecklingen. De har hittillsinte enbart var för sig utan också i organiseral samarbete följt utvecklingenbeträffande de föreiagsdemokraiiska frägorna. Ökade resurser har vidaretillförts den forskning som är inriktad på de frågeslällningar som här äraktuella. Vad gäller den enligt vär mening särskilt väsenlliga frågan omgränsdragningen mot den politiska demokratin har redan i sittIjeslut om antagande av medbestämmandelagen utlalal, att den för tvistefrågorav detta slag inrättade särskilda nämnden på lämpligt sätt 1978/79:188 70 bör fortlöpande redovisa erfarenheterna från sinverksamhei. Del bör alltsä enligt vår mening kunna förutsättas all utvecklingenbeiräffande PSO-verksamhet inom det kommunala områdel kommer all följas päsådant sätl alt om behov därav uppslår inilialiv tis till behövliga ändringar ilagsiiftningen. Vi föreslår atl i KL intas ett nylt 4 kapilel ompartssammansalla organ enligt vad nedan anges. Dessulom föresliis vissa andraändringar i KL. Bl. a. bör förekomslen av partssammansalla organ anges redan ide allmänna beslämmelserna i KL. På molsvarande säll bör lagen (1957:281) omkommunalförbund kompletteras med bestämmelser om P.SO. Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrives i fråga om kommunallagen (1977:179) dels altnuvarande 4, 5, 6 och 7 kap. skall betecknas 5, 6, 7 respeklive 8 dels att 1 kap. 5 >;, 3 kap. 12 ij, nya 8 kap. Ii;första slyckel saml nya 8 kap. 3 i; försia stycket skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas ell nyll 4 kap. av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I kap. 5 t; Kommuns och landslingskommuns beslutanderätt utövas avfullmäklige. Förvallning och verkställighet ankommer på slyrelsen ochövriga nämnder. Nämnderna berederäven ärenden som skall avgöras avfullmäktige. För sådan uppgift kan tillsättas särskild beredning bestående aven eller flera personer. / kommun och landsiingskommun kan tillsättaspartssammansatta organ med uppgift att utöva förvaUning och verkställighet Ivissa ärenden som rör forhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen somarbetsgivare och dess arbetstagare. Fullmäktige får uppdraga åt slyrelsen eller annan nämndatl i fullmäktiges slälle fatta beslut i viss grupp av ärenden, i den mån ejannal följer av lag eller annan författning. Sådant uppdrag flr ej avse ärendensom är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av störte vikt. 3 kap. 12 § Fullmäktige flr antaga reglemente med närmare bestämmelserom styrelsens verksamhet. Slyrelsen får, om fullmäklige beslutar det, uppdragaåt särskild avdelning. Prop.1978/79:188 71 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse bestående av ledamöier eller suppleanter i slyrelsen, ålledamol eller suppleant eller åt tjänsteman hos kommunen ellerlandstingskommun all på styrelsens vägnar besluta i viss grupp av ärenden,vilkas beskaffenhei skall anges i reglemente eller särskilt beslut.Framställning eller yttrande lill fullmäklige liksom yttrande med anledning avöverklagande av styrelsens beslut får dock beslutas endast av styrelsensamfälll. Beslut somhar fatlats med stöd av uppdrag enligt andra siycket skall anmälas lillstyrelsen, som bestämmer i vilken ordning detla skall ske. Om uppdrag åt partssammansatt organ att besluta påstyrelsens vägnar samt om samråd med sådant organ gäller vad som är föreskriveti 4 kap. 4 kap. Partssammansatta organ / kommun och landstingskommun får, om så föreskrives ikollektivavtal enligi 32 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbelslivel,där kommunen eller landstingskommunen är part, ftnnas parts' nansatta organ.Sådana organ kan inrättas för styrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden. Partssammansatt organ består av företrädare för kommuneneller landstingskommunen och för arbetslagarna. I kollektivavtal intagesbestämmelser om partssammansatt organs sammansättning, utseende av ledamöteroch suppleanter i sådani organ, organets mandattid samt formerna Jör dessverksamhet. Dock skall vad som år föreskrivet i 3 kap. 9 § andra stycket, 3kap. 10 § andra stycket såvitt avser förande av protokoU, protokolls innehåU,justering av prolokoll, tiU-kännagivande om justering och reservation samt 3kap. 10 § tredje stycket tillämpas på motsvarande sått för partssammansattorgan. Styrelseneller annan nämnd får uppdraga åt partssammansatl organ att på styrdsens ellernämndens vägnar besluta i sådana grupper av ärenden som anges ikollektivavtal. Sådani uppdrag får under kollektivavtalets giltighetstid avstyrelsen eller nämnden återtagas endast om detta medges i avtalet ellersynnerliga skål därtiU föreligger. Beslutsom har fattats med stöd av uppdrag enligt första stycket skaU anmälas UUstyrelsen eller nämnden som bestämmer i vilken ordning della skaU ske. 2 § första stycket 1fråga om besvär över beslut eiv kommunstyrelseneller annan nämnd skall bestämmelserna i 1 § om besvär över beslut avkommunfullmäktige tillämpas på motsvarande sätt, om ej annal sägs i 3 § ellerär särskilt föreskrivet. 1 fråf;a om besvär över beslut av förvaltningsutskotteteller annan landstingskommunal nämnd skall bestämmelserna i 1 i; om besväröver beslut av landsting tillämpas pä motsvarande sätl, om ej annat sägs i 3 Seller är särskilt föreskrivet. Besvär fiir ej anföras över beslut av rent förberedandeeller rent verkställande art. /kollektivavtal får föreskrivas att styrelsen eller annan nämnd i vissa angivnagrupper av ärenden innan beslut fattas skall samråda med partssammansatlorgan. 2 ij försia stycket Ifråga om besvär över beslut av kommunstyrelsen, annan nämnd ellerpartssammansatt organ skall bestämmelsema i 1 § om besvär över beslut avkommunfullmäktige tillämpas på motsvarande sätt, om ej annat sägs i 3 § ellerärsärskilt föreskrivet. I fråga om besvär över beslut avförvaltningsutskottet, annan landstingskommunal nämnd eller partssammansattorgan skall bestämmelsema i 1 t; om besvär över beslut av landsting tillämpaspå motsvarande sätt, om ej annal sägs i 3 § eller är särskilt föreskrivet.Besvär flr ej anföras över beslut av rent förberedande eller rentverkställande art. 3 ij första siycket Fullmäktigeflr ulse särskild nämnd med uppgifi atl pröva besvär över styrelsens, annannämnds eller revisorernas beslut om tillsättning av eller förordnande påkommunal eller landstingskommunal tjänst, entledigande från sådan tjänst ellerdisciplinär åtgärd mol tjänsteman, om besvär över beslutet annars skulle haanförts enligt 2 ij. Beslämmelserna i 4-10, 13-17, 19 och 20;;i? förvallningslagen(1971:290) lillämpas på molsvarande sätt i ärende hos sådan besvärsnämnd. 3 ij första stycket Fullmäktigeflr utse särskild nämnd med uppgift all pröva besvär över styrelsens, annannämnds, partssammansatt organs eller revisoremas beslut om tillsättning aveller förordnande på eller landstingskommunal tjänst, entledigandefrån sådan tjänst eller disciplinär åtgärd mot tjänsteman, om besvär överbeslutet annars skulle ha anförts enligt 2 ij. Bestämmelserna i 4-10, 13-17, 19och 20 §§ förvaltningslagen (1971:290) tillämpas på motsvarande sätt i ärendehos sådan besvärsnämnd. Dennalag iräder i kraft den Förekommer i lag eller annan författ ning hänvisning lill lagrum som genom denna lag har åsatts ny beteckning avses härmed det sålunda omnumrerade lagrummei. Lagom ändring i lagen (1957:281) om kommunalförbund Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1957:281) om kommunalförbund att 3, 12, 16 och 20ij;; skall ha nedan angivna lydelse.