prop · G20370 · 1978-12-31 00:00:00 — Återstoden av detta område utgörs i huvudsak avmöss- och myrmarker. Totalarealen för området Mästocka II uppgår lill . Arealen produktivskogsmark inom detla område är mindre än inom området Mästocka1, Åkerarealen är likaledes ca mindre. Omfattningen av ängsmark ärpraktiskt taget densamma. Totalarealen för området Mästocka 111 uppgår tillcirka . Den produktiva skogsmarken utgör . Åker-och ängsmarksareal är i stort densamma som för område Mästocka II. Beträffande områdenas natur och miljö har angivits, allinget av dem bedöms ha särpräglade naturvärden eller unika miljöer, som intefinns på andra håll. Mäslockaområdena är delar av det gamla halländskasvedjelandet, vilkel ännu delvis sätter sin prägel på landskapsbilden. Höjdvariationerna är relativt ringa och skogklädda partieromväxlar med möss- och myrområden. Skogen är i huvudsak medelåldrig tallplantering,omväxlande med nyplanterade grankulturer. På några ställen finns äldre bland-och bokskogsområden. Inom Mästocka I-området saknas sjöar, medan däremotområdena IIoch III inrymmer Bästhultasjön.Slällåkra-områdel kännetecknas av den varierande topografin med stenblocksrika höjdpartieromväxlande med myrmarker och inägor. Inom området finns ell flertal sjöar,vilka i viss män är svårtillgängliga och därför har ett begränsat värde från friluftssynpunki.Siörre delen av området är skogbe-vuxel med gran som dominerande trädslag.Vissa mindre områden med tallskog och blandskog finns liksom enstaka dungar medbok. Genom stormfällning har bildats kalområden, som dock återplanterats medgran. Inom Slättåkraområdet äger domänverkei, Sperlingsholms ochFröslida gods lillsammans av totalarealen. Äterstoden är i enskildägo, uppdelad på 23 markägare. Inom de tre Mäslockaområdena är länslandsting den störsla markägaren med ett innehav av . Inom området MästockaI innehas återstoden av 58, inom Mästocka 11 av 50 och inom Mästocka III av 59enskilda markägare. Slättåkraområdet innefattar omkring åtta utvecklingsbarajordbruk samt fyra deltidsjordbmk. Delvis belägna inom detla område finns ocksåcirka tre utvecklingsbara jordbruk och tre deltidsjordbruk. Antalet fritidshusuppgår till cirka tio. 27 personer är mantalsskrivna inom området Det finnsringa möjlighet atl genom gränsjusteringar minska antalet boende inom området.Inom området Mästocka 1 finns möjligen fyra utvecklingsbara jordbruk samt 26 deltidsjordbmk. Prop1978/79:70 15 Två utvecklingsbara jordbruk har mindre delar av sinaägoinnehav inom området. Antalet fritidshus uppgår lill 13. 48 personer ärmantalsskrivna inom området, varav dock två avflyttat lill annan ort.Möjligheter finns för ell mindre antal boende atl bo kvar på sina fastigheterefter ett förvärv. Detta gäller i ytterkanterna av området, främst vid Mörkhult.Områdena Mästocka II och IIIrymmer möjligen två å tre utvecklingsbara jordbruk. Vidare finns någradeltidsjordbruk. Ett fåtal utvecklingsbara jordbruk har mindre delar av sittägoinnehav inom områdena. Det finns 13 fritidshus inom områdena. 30 personer ärmantalsskrivna inom områdena. Möjlighet finns för omkring 20 personer atl bokvar på sina fastigheter efter ett förvärv. Detta gäller längs vägen Mörkhult-Lossbyggetsamt vid Torp. har angivit, att Mästockaalternativetär det som ur skoglig synpunki klart är all föredra eftersomproduktionsbortfallet och värdet av detta på grund av lägre bonitet ochbesvärliga drivningsförhållanden är avsevärt lägre för delta altemativ. har anfört, att skadorna ur jord- och skogsbmkssynpunktblir klart lägst inom Mäslockaområdel, vilkel ur enbart dessa synpunkterdärför är att föredra. Alternativen Mästocka II och 111 har framför Mästocka I bland annat denfördelen att större delen av de av sistnämnda alternativ berörda lantbrukarnakan bo kvar och fortsätta att bmka sina jordbruksföretag. enbart frånjord- och skogsbrukets synpunkt synes alternativen II och 111 därför vara bättre än alternativ 1.Alternativ IIframstår somobetydligt bättre än alternativ III. har funnit att enlokalisering till Mästocka enligt något av de senast redovisade alternativen -med utgångspunkt i de synpunkter lantbruksnämnden har att företräda - änklarare pekar mot Mästocka i jämförelse med varje annat tidigare redovisatområde för ett skjutfält. Brandchefen i har anfört, att Slättåkraområdetur brandrisksynpunkt är normalt, medan Mäslockaområdel bedöms som farligare ännormalt, främst beroende på den rikliga förekomsten av brandkänsliga mossar istora stråk. Vägnätet inom Slättåkraområdet är normalt, men behöver delvisbyggas ut. Vattentillgången är bra med en förhållandevis jämn fördelning avsjöar. Inom Mäslockaområdel är vägnätet svagt. Att bygga ut detta för attdärigenom förbäura åtkomligheten bedöms dock inte möta några hinder i de västraoch inre delama. Förhållandena anges vara sämst i de östra delarna mot de storamossmarkema vid Bästhult. Öppet vatten saknas i form av sjöar eller störrevattendrag, även om området i stora delar är vattensjukt. Dammar kan emellertidlätt anläggas pä flertalet platser. Med hänsyn till den samordning ochsamverkan som kan etableras med brandberedskapsorganisationen på flygvapnetsintilliggande skjutfält har brandchefen funnit att Mäslockaområdel är attföredra trots de nackdelar som vidlåder detta område i form av högre brandriskoch högre kostnader för vägbyggen, brandhinder och branddammar. De altemativa Mäslockaområdena11 och III betraktas ur brandrisksynpunkt som sämre än område I. Av altemativen11 och 111 förordas altemativ 111. Prop1978/79:70 16 och chefen för flygvapnet har bedömtluftfartens inverkan inom aktuella områden. Av denna bedömning framgår, att Slättåkraområdetdelvis ligger inom inflygningsriktningen mot , men all flygtrafik härganska lätt kan ledas förbi. För att utnyttja området måste dock ett nyttrestriktionsområde inrättas, vilkel innebär tillskott av ytterligare ett hinderöchfariigt område för luftfarten, varvid invanda luftfartsrutiner måste ändras. MästockaI föredras främsi på grund av befintligt restriktionsområde, vilkel alllidmedger skjutning upp till 1350 m.ö.h., oftast upp till 2000 m. ö. h. ochenstaka gånger upp till 3 050 m. ö. h. Beträffande influens på närliggande områden har församtliga Mästoc-kaalternativ bedömts att verksamheten på flygvapnetsintilliggande skjut-fäll har högre bullernivå än vad del nya fältet kommer altmedföra. Vid Slättåkra-alternativet bedöms bullret inte medföra nämnvärdaproblem. Arbetsgruppen anför sammanfattningsvis, att den företagnaöversynen och kompletteringen av tidigare utredning stöder uppfattningen om atlett nytt övnings- och skjutfält - under föruisättning att laga eller andrahinder inte kommer att möta - bör väljas vid Mästocka eller . Settfrån militära synpunkter anför arbetsgruppen atl Mästocka I bäst svarar mot dekrav som ställs upp för ett övnings- och skjutfält av här aktuellt slag. Av de redovisadeförslagen i Mästocka erbjuder alternativen 11 och 111 från civil/socialsynpunkt fördelar framför alternativ 1, även om det inte heller vidgenomförande av dessa förslag kan undvikas olägenheter för enskilda människor iområdet. Eftersom antalet boende som nödvändigtvis måste flytta minskasavsevärt om altemativ II och 111 väljs anser sig arbetsgruppen bland de treområdena i Mästocka böra förorda dessa alternativ. I samband med att arbetsgruppen slutförde sin undersökninglämnade den vid ett informationsmöte i de berörda markägama informationom utredningsresultatet. vill först redovisa att den tagit del avFöreningens för Meslockabygdens Bevarande skrivelser till chefen förarmén och till försvarets fredsorganisationsutredning, Laholmskommuns skrivelse samt läns kommuners och länslandstings skrivelser och (i vilken även länsstyrelsendeltagit) till fredsorganisationsutredningen samt slutligen Södra Hallandsnaturskyddsförenings skrivelse till fredsorganisalionsutredningen 1976-08-30.Alla dessa handlingar finns fogade till akten i ärendet. har framförtsynpunkter i skrivelser ull fastighetsnämnden och . Ävenenskilda markägare har tillskrivit fastighetsnämnden. Dessa handlingar harockså fogats till akten. Prop1978/79:70 17 Föratt få närmare kännedom om förhållandena har fastighetsnämnden besökt Halmstadoch därvid bland annat besiktigat de föreslagna skjut-fältsområdena. Nämndenhar också sammanträffat med , berörda kommuner samt andra berördacivila och militära myndigheter. Vid eU offentligt möte i berett de av Mä-stockaalternativen berörda markägama ochandra intresserade tillfälle att framföra synpunkter på förslaget. Vid sammanträdetdeklarerade markägama sin motvilja mot det ingrepp som anordnandet av ettskjutfält i Mäslockaområdel skulle medföra för dem. Skarp kritik riktades molföreliggande utredningar såväl i sak som beträffande slutsatser och förslag.Bland annat hävdades därvid att utredningarna i stället för att söka kommafram till ett lämpligt övnings- och skjutfält inriktat sig på att försökakonstruera ett sådant. Möjlighetema att föriägga ett skjutfält till områdetnorr och nordost eller öster om de föreslagna Mäslockaområdena ansågs böranärmare undersökas. Farhågor uttalades för att bygden skulle komma attutsättas för kraftiga bullerstörningar. Att någon bullemndersökning inteutförts ansågs vara en allvarlig brist i ulredningen. Krav framställdes på att,därest ett övnings- och skjutfält ändock skulle förläggas till Mästockaområdet,berörda markägare skulle ges full kompensation, i första hand genomersättningsmark. Fastighetsnämndenhar inhämtat i yttrande i ärendet. Därvid harlänsstyrelsen också beretts tillfälle atl bemöta den kritik, som från intresseföreningamai och Mästocka riktats mot de föreliggande utredningarna. Länsstyrelsenhar i sin tur inhämtat yttrande från och kommuner.Länsstyrelsen har vidare samråti med läns landstingskommun, varsförvaltningsutskott i yttrande över fredsorganisationsutredningensslutbetänkande del 2 behandlat frågan om övnings- och skjutfält för I 16 med har sammanfattningsvis anfört: "Kommunen anser atl I 16skall vara kvar som infanteriförband. Enligt uppgift krävs ett nytt övnings-och skjutfält för att detta skall vara möjligt. Kommunen är därför positiv tillatt 1 16 får Ullgång till nytt fält. fält bör förläggas till den plats,där det bedöms bäst vid en samlad civil och militär bedömning oavsettkommungräns. Kommunen anser att storieken på fältet bör kunna minskas genomökad rationalisering. Kommunen betonar alt alla rimliga åtgärder bör vidtasför att minska intrånget för de boende och för markägarna. Kommunenunderstryker möjligheten att ordna ersättningsmark särskilt till dem som ärberoende av marken för sin utkomst." Beträffandefrågan om möjlighetema att ordna ersättningsmark till de markägare som ärberoende av marken för sin utkomst har kommunen pekat på attstaten-markköparen har det största ansvaret. Uppgiften är enligt kommunensuppfattning inte omöjlig eftersom det allmänna har stora markinnehav i attraktiva lägen. Kommunen har förklarat sigberedd att i samma syfte inventera sitt eget markinnehav. betonar att den anseratt det urrättvisesynpunkt hade varit rimligt att skjutfältet placerats inom Halmstadskommun, som inrymmer regementet och som har flertalet vid regementet anställdasom skattebetalare. 1 sitt yttrande har kommunen vidare anfört: "Kommunstyrelsen anser emellertid atl det för länetär av betydelse all regementet bibehålls och att kommunen inte bör motsätta sigen vidare utredning av skjutfältets lokalisering under följandeförutsättningar: Skjutfältsområdetinskränks till ytvidden och möjligheler till samordning med skjutfält förövriga vapenslag undersöks. Skogs- ochjordbrukare, som har sin utkomst av de areella näringarna inom området erbjudsersättningsmark genom statliga myndigheter. Fastighetsägare,som berörs av skjutfältet, lämnas full kompensation. Statsmakternamedverkar till anskaffandet av bostäder för de personer, som tvingas lämnasina hem. Samarbetskommittémellan militära, statliga och kommunala myndigheter samt berörda sakägarebildas." Kommunen har också pekat på möjligheterna att, genomplacering av en skjutstation i nordväst och en i nordöst med skjutriktning inmot flygvapnets skjutfält, kunna begränsa områdets omfattning. läns landstings förvaltningsutskoti har i sittovannämnda yttrande över fredsorganisationsulredningens slutbetänkande del 2anfört bland annat: "En fömtsättning för att 1 16/Fo 31 och InfKAS skallkunna kvarbli i är enligt utredningen alt förbandets behov avövningsmark blir tillgodosett genom ett nytt skjutfält. Förvaltningsutskottethar för sin del övertygats om att också denna utredningens slutsats är riktig.Utskottet har intet atl erinra mot uttalandet att förslaget om nytt skjutfälti Mästocka bör läggas till grund för anskaffningen. Landstingskommunen harvarit representerad i den arbetsgrupp som gjorde en översyn av de tidigareutredningarna rörande alternativ för förläggning av nytt skjutfält.Förvaltningsutskottet anser att del vid förläggning av ett sådant till detförordade området i Mästocka bör vara möjligt att i rimlig utsträckningtillgodose både det allmänna länsintresset av att bl. a. från regionalpolitiskaoch värnpliklssociala utgångspunkter kunna behålla 1 16/Fo 31 och InfKAS och deenskilda intressen som kan beröras av skjutfältsan-läggningen. Utskottet utgårfrån att så stor hänsyn som möjligt tas till den befolkning som är bosatt inomområdet och att offentliga organ - i första hand staten - aktivt medverkar tillanskaffning av ersättningsmark åt dem som genom anläggningen kan lida intrångi sina markinnehav. Landstingskommunen lorde vara den största enskildamarkägaren inom del berörda området. Utskottet erinrar om atl det redan iremissyttrandet förklarade sig berett alt ta upp överiäggningarom marköverlålelser till staten för det angivna ändamålet. Med hänsyn lilllandstingskommunens förhållandevis stora markinnehav inom andra delar av Veinge-Tönnersjöområdelsynes det ej uteslutet att sådana överläggningar även kan få avse att ge statenmöjligheter att tillhandahålla ersättningsmark åt av skjutfältsanläggningberörda markägare som kan vara i behov därav. utgår från atl möjligheterna tillsamordning och samutnytljande av ett nytt infanteriskjulfält med flygvapnetsangränsande målplats Tönnersjö tillvaralages i syfte all begränsa den totalaarealen." har i sitt yttrande tillfastighetsnämnden anfört, atl del länge stått klart att den övnings- och skjutfältsmarksom 1 16 med InfKAS disponerar i och kring är otillräcklig och att detdärför är nödvändigt att nya markområden förvärvas om utbildningsverksamhetenvid regementet och kadett- och aspirantskolan skall kunna bedrivas rationelltoch meningsfullt. pekar också på att den vid olika tillfällenbetonat förbandets stora regionalpolitiska betydelse inte bara för Halmstadskommun utan för hela länet och att den hela liden hävdat att det därför intebör komma ifråga att den militära verksamheten i minskar. Cirka450-500 militära och civila befattningshavare sysselsätts vid etablissementeti . Utbildningsverksamheten omfattar cirka 800-900 vämpliktigai grundutbildning och cirka 3000 i repetitionsutbildning jämte frivilligutbildning av hemvämsmän och personal ur frivilligorganisationerna, något somenligt understryker förbandets kommunal- och regionalpolitiskabetydelse. har också betonat de fördelar från vämpliklssocialsynpunkt som ett inom rekryteringsområdet lokaliserat förband rymmer. Beträffande valet av plats för ett nytt övnings- och skjutfåltför förbandet delar uppfattningen att mark i första hand börsökas vid Mästocka eller . Av dessa båda alternativ förordarlänsstyrelsen Mästockaområdet. Om vid den fortsatta prövningen av ärendet befinnesatt områdets areal kan och bör minskas förordar en sådan åtgärd.Fortsatta överväganden om ytteriigare samordning mellan å ena sidanflygvapnets anspråk på Tönnersjöfältet och I 16 markbehov bör ske. Under utredningsarbetets gång har samråd skett medlänsstyrelsen både i vad avser plan- och naturvårdsfrågor. Då några väsentligaerinringar därvid inte framförts föreligger från plan- och naturvårdssynpunktinga hinder mot ett genomförande av utredningsförslagen. Ej heller frånkulturminnesvårdens synpunkt har några erinringar framförts. beklagar att del inte varil möjligt attlokalisera ett lämpligt område enligt de uppställda kraven som helt utesluterkonflikter med det I varje fall i torde det vara omöjligt att finna ettsammanhängande område av den storlek det här är fråga om som inom sig ickerymmer konfliktanledningar. bemöterockså kritiken från intresseföreningarna mot de verkställda utredningarna.Länsstyrelsen understryker att utredningarna enligt uppfattningbedrivits med omsorg och med slörsla respekt för inblandade parters önskemåloch krav. kan därför inte finna att de invändningar som riktatsmot utredningens slutsatser är sakligt motiverade. Härom anför länsstyrelsenvidare bl. a. följande: "De påpekanden om sakliga felaktigheter i 1974 årsutredning har beaktats vid den året efter gjorda kompletteringen. Dessutom bördet påpekas, att vissa uppgifter av föränderlig karaktär, som t.ex. folkmängd,antal fritidshus m.m., kan variera något beroende på frän vilken tidpunktuppgiften härstammar. Det har års arbetsgrupp framhållits, attförekommande uppgifter om folkmängd, fastigheter, taxeringsvärden m.m.härstammar från under utredningsarbetet senast publicerad offentlig statistikeller andra offentliga källor. Uppgifter efter den har utredningen,som avlämnades , inte kunnat beakta. De förändringar, som i olikahänseenden kan ha inträffat sedan denna tidpunkt i fråga om antalet boende,fastigheter m.m. torde för övrigt endast vara av marginell betydelse förutredningens slutresultat. har i olika sammanhang riktatinvändningar mot de värderingar av och slutsatser om jordbruks- ochskogsbruksförhållandena inom de olika områdena. Dessa har, enligt vadlänsstyrelsen inhämtat, följt de principer och graderingar som tillämpas ilänet i andra sammanhang och det torde närmast få bli en förhandlingsfrågamellan parterna om kvalitetsbedömning och prissättning i händelse av attförsäljning skall ske." uppehåller sig också vid vissafrågor som avser genomförandet av markförvärvet och anför härvid: "Utredningarnaom övnings- och skjutfält för I 16 m. fl. har, som tidigare framhållits idetta yttrande, starkt understrukit angelägenheten av att samhället aktivtmedverkar bl. a. vid anskaffning av ersättningsmark till de markägare som vidgenomförandet av något av förslagen kan komma att lida intrång i sitt mark- ochfastighetsinnehav. delar utredningarnas uppfattning och är försin del beredd att ta initiativ till en samarbetsgrupp som kartlägger ochredovisar möjligheterna till ersättningsmark både vad avser jord och skog.Länsstyrelsen förutsätter, att det fortsatta arbetet med alt anskaffa mark förI 16/ Fo 31 med InfKAS, sker i nära samverkan med berörda regionala och lokalamyndigheter och den befolkning som direkt berörs av frågan." Länsstyrelsenhar i sitt yttrande också föreslagit, att fastighetsnämnden i samband med sinhandläggning av frågan om ett nytt övnings- och skjutfält för I 16 med InfKASville aktualisera frågan om försvaret inte kan av- /79: 70 21 slå från flygvapnets målplats Hökafället, belägen inomkustzonen i . På begäran av fastighetsnämnden har chefen för armén genomIFM-Akuslikbyrån AB låtit utföra bullermätningar för all utröna eventuella störningarför den bofasta befolkningen i närheten av områdena Mästocka 11 och III. Syfiethar också varit att bedöma förutsättningarna, i berört hänseende, för atl låtaviss del av befolkningen bo kvar inom del tilltänkta övnings- och skjulfältet.Bullermätningarna, som utförts under medverkan av militärområdesstaben,hälsovårdsnämnderna i , och kommuner samt länsläkarorganisationeni , har skett vid provskjutningar , samt1977-11-29. Skjutningarna har genomförts med de mest bullrande vapentyper somplaneras användas på skjutfåltet. På begäran av har skjutning även företagits med kulspruta. Av IFM-Akustikbyrånsredovisning framgår alt skjutningama genomförts främst på de av I 16 planeradeskjutplatserna. Två skjutstationer har dock tillkommit efter önskemål frånnyssnämnda förening. Skjulstationerna har inte placerats på de skjut-teknisktbästa platserna inom skjuiomrädena utan varit högt belägna i förhållande tillomgivande terräng. Även mätpunkterna har placerats på högt belägna punkter. För att ge ytterligare underlag för bedömning av antagnabullerstörningar har chefen för 1 16 gjort en översiktlig bedömning avnyttjande- och skjutfrekvenser inom föreslaget övnings- och skjutfält. Fastighetsnämndenhar inhämtat yttrande över den redovisade bullermätningen.Länsstyrelsen har vid sin bedömning haft tillgång jämväl lill chefens för I 16nyssnämnda bedömningav nyttjande-och skjutfrekvenser. harerinrat om att den i sitt tidigare yttrande av redogjort för de skäloch undersökningar som legat lill grund för rekommendation avplats för skjutfält inom länet. Buller-problemen har därvid uppenbarligenägnats uppmärksamhei vid de översiktliga bedömningarna. Som huvudregel hargällt att ändamålet skall vinnas med minsta intrång och olägenhet.Länsstyrelsen konstaterar, att av bullemtredningen framgår att störningsområdelfrån redovisad skjutning är relativt välcentreral lill skjulfälten. Det noterasatt det inte vid något av skjutlillfällena rått nordlig vind, varför stömingsområdeivid sådan vindriktning kan komma att utbreda sig ytterligare i sydlig riktningutöver vad gränskurvorna i utredningen utvisar. "Då det av andra skäl bl.a. alt området redan är bullerslöriframstått lämpligt att lokalisera nu ifrågavarande skjutfält intill flygvapnetsredan befintliga skjulfält bör i detla sammanhang erinras om all störningarnafrån sisinämnda fäll från såväl nivå- som frekvenssynpunkt har en höjandeeffekt på störningarna. har den uppfattningen atl skjutningarnapå flygvapnets skjutfäh momentant är den slörsla slör-ningskällan inom området.Atl uireda de loiala störningarna från de bå- Prop1978/79:70 22 da skjutfälten har dock ej ingått i IFM-Akuslikbyrånsuppdrag.Bortsett från bullerstörningarna från flygets skjulfält framgår avutredningen atl störningsområdel kan begränsas genom all skjutningar med mestbullrande vapen och ammunition förläggs antingen lill den östra eller denvästra delen av skjutfåltet. Slörningsfrekvensen kommer uppenbarligen att ökainom det område till vilket lokaliseringen av skjutplatserna sker.Enligtmiljöskyddskungörelsen föreligger skyldighet att förpröva anordnandet avskjutbanor för olika verksamhetsgrenar inom ell skjutfält för attbullerstörningar skall kunna undvikas eller minimeras. Som skyddsåtgärder tordedärvid komma ifråga att i försia hand begränsa användandet av den mestbullrande ammunitionen samt uppföra avskärmningar vid skjutplatserna. En sådanprövning sker sedan sökanden gjort anmälan enligt MK § 8: 33." anför avslutningsvis alt de utfördabullerundersökningarna inte givit anledning till annatställningslagande än vad som redovisats i yttrandet tillfastighetsnämnden. och kommunstyrelsen i harmed skrivelser respektive till fastighetsnämnden, mot bakgijundav bullermätningen, begärt att del föreslagna övnings- och skjutfältet i Mästockaur omgivningshygienisk synpunki begränsas till att omfatta endast områdetöster om vägen Ebbared-Lossbygget fram till länsgränsen. Vidare begärs attinga fasta skjutstationer förläggs söder om vägen har funnit att del ur omgivningshygienisk synpunkt förefallermyckel olämpligt atl inom övnings- och skjulfältet ha civila kvarboende i enkorridor längs vägen mellan Ebbared-Lossbygget. Kommunstyrelsen harunderstrukit den tidigare framförda synpunkten att det skjulfält som gränsartill det föreslagna och som används av flygvapnet även ska brukas av armén.Efter viss begränsad utvidgning åt öster och nordost bör, enligtkommunstyrelsens uppfattning, flygvapnets fält täcka del aktuella behovet avskjutfält. Även för Meslockabygdens Bevarande har tillfastighetsnämnden inkommit med synpunkter med anledning av bullermätningen.Föreningen anger bl.a. atl utredningen visar på oacceptabla störningar inomstora områden med såväl fast- som fritidsbebyggelse.