prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen har den 6 april 1978uppdragit åt länsstyrelsema i , , ochNorrbottens län atl lämna regeringen förslag tillnärmare avgränsning av de obrutna Qällområden vilkas omfattning genomriksdagens beslut i stort har lagts fasl. 1 regeringens beslut medanledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen underströks alt detär angeläget atl översiktliga, planmässiga överväganden om markanvändningen iQällvärlden kommer till stånd. Det framhölls vidare alt kommuner ochlänsstyrelser under planeringsskedet borde samarbeta i dessa frågor och isamarbete med planverket och precisera redovisadeintresseområden, klarlägga riskerna för konflikter mellan olika intressen samtnärmare ange inom vilka områden en fortsalt planering borde kommatill stånd och var markanvändningen huvudsakligen borde regleras genomtillämpning av naturvårdslagens bestämmelser. Sådana överväganden har under planeringsskedetinte genomförts i erforderlig omfattning beträffande i Kopparbergslän. utvecklas fritidsbebyggelsen snabbt i länets Qällområde med stöddelvis av äldre översiktliga markanvändningsplaner som inte ligger i linje medden fysiska riksplaneringens riktlinjer. Del är därför nödvändigt alt en förlänels hela Qällområde samordnad markanvändningsplanering genomförs skyndsamtmed utgångspunkt i rikl-linjeraa för hushållning med mark och vatten. Arbetetbör samordnas med arbete atl avgränsa det obrutna Qällområdet.Planeringsarbetet bör bedrivas av kommunerna i samarbete med länsstyrelsen.Länsslyrelsen skall samråda med planverket och nalurvårdsverket beträffandeplaneringsarbetet. I arbetet bör ingå att upprätta ettför Qällområdet samordnat planeringsprogram i vilket bl. a. analyserasutveckling, styrmöjligheter, funktionssamband m. m. beträffandefritidsbebyggelse och turism samt anges mål för den framtida bebyggelsen vadgäller stmktur, omfattning, upplåtelseformer för fritidsboende m. m. Vidarebör särskill beaktas de problem som 1978/79:213 Bilaga 2 112 ärförknippade med vatten- och avloppsfrågoma i samt Qäll-naturenskänslighet för slitage m. m. I planeringarbetel bör också ingå att genomföraöversiktliga naturinventeringar. Länsslyrelsen bör aktivt biträda kommunerna iplaneringsarbetet bl. a. genom atl ställa underlagsmaterial till förfogande. Markdisposilionsplaner bör med förtur upprättas förde delar av Qällområdet som är föremål för särskill starkaexploateringsintressen. FöQande utgångspunkter bör vidare gälla för detfortsatta planeringsarbetet rörande Qällområdet i länet. Naturvårdens och friluftslivets intressen är mycketstarka i Qällområdet. Området som helhet utgör också elt primärtrekreationsområde (prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46). Planeringenbör bedrivas så att naturvärdena inte påverkas negativt till föQd av attbebyggelse lokaliseras olämpligt, t. ex. i omedelbar anslutning lill befintligaeller föreslagna naturreservat eller andra områden av stort intresse förnaturvården. Friluftslivets intressen bör tillgodoses i delfortsatta planeringsarbetet. De områden som är mest tillgängliga förfriluftslivet bör i slor utsträckning bevaras obebyggda. Vidare börförutsättningama för fritidsfisket uppmärksammas. Formerna för skogsbrukel bör övervägas särskilt iplaneringsarbetet. I de för naturvården och friluftslivet mest attraktiva ochvärdefulla områdena kan därvid förordnanden enligt naturvårdslagen behövautfärdas, medan de allmänna hänsynsreglema i skogsvårdslagen kan varatillfyllest för andra områden. Behovet av förordnanden enligt naturvårdslagen, bl.a. till skydd för naturskogsområden, bör närmare prövas i det fortsallaplaneringsarbetet. Del är önskvärt att biträderkommunema i planeringsarbetet genom all ställa underlagsmaterial beträffandeskogsbrukel till förfogande. I anslutning härtill bör även samråd beträffandeplanerade skogsbilvägar ske och eventuella åtgärder övervägas för att man skallkunna hindra oönskade effekter av den ökade tillgänglighet lill obebyggda områdensom vägbyggandel leder till. Det är angeläget att en bättre samordning kommerlill stånd mellan den fysiska riksplaneringen och den regionalpoliliskaplaneringen. Arbetet under planeringsskedet har visat att del för fleraregioner i landet krävs särskilda överväganden om hur samordning skall skemellan riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och de regionalpolitiskariktlinjema. Fjällområdet i utgör en sådan region. Desysselsättningseffekter och möjligheter att stödja befintlig service som enplanmässig utbyggnad av bl. a. anläggningar för turism och fritidsboende kange, bör uppmärksammas i planeringen för Qällområdet. Enligt lantmäteriets inventeringar finns f n. drygt4000 fritidshus i länets Qällområde. Vidare finns enligt inventeringama drygt1 000 obebyggda tomter för fritidsbebyggelse inom områden med fastställddetaQplan. 1978/79:213 Bilaga 2 113 avMalungs och kommuner antagna kommunöversikterna synes medge attantalet enskill ägda fritidshus kan komma att avsevärt öka . Områden avstort värde för naturvården och friluftslivet skulle härvid påverkas negativt.En sådan utveckling ligger inte i linje med riktlinjema för hushållning medmark och vatten eller med inlentionema i statsmakternas beslut om de primärarekreationsområdena. Kommunöversiktema bör, när del gäller fritidsbebyggelsensutveckling, inte ligga lill grund för den fortsatta planeringen i Qällområdet. Planeringenbör syfta lill alt tillgodose intentionerna i statsmaktemas beslut om deprimära rekreationsområdena. Detta innebär att turismens och friluftslivetsintressen skall prioriteras framför intresset att exploatera för enskildfritidsbebyggelse. Planeringen bör därför bl. a. inriktas på att skapaförutsättningar för ett fritidsboende i sådana former som möjliggör ett högtUtnytQande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningar för fritidsboendeockså för sådana grupper av befolkningen som inte äger fritidshus. Ytleriigareenskild fritidsbebyggelse bör bedömas restriktivt. 1 området längs vägen mellanSalen och Rörbäcksnäs bör ytterligare enskild fritidsbebyggelse undvikas. Somelt led i strävandena att tillgodose friluftslivets intressen bör också enöversyn av helt eller delvis outbyggda detaQplaner för fritidsbebyggelseövervägas. Ulbyggnad av enskild fritidsbebyggelse bör styras mot skogslandetnedanför Qällområdet varvid bebyggelsen bör lokaliseras på ett sådant sätt attden inte kommer i konflikt med andra intressen, främsl naturvård, friluftslivoch skogsbruk. Turismenoch frilidsboendel i Qällområdet bör i första hand utvecklas i anslutning lillbefintliga samhällsbildningar med bofast befolkning så att exploateringama kanutgöra etl slöd för sysselsättning och service. På så sätt kan också ingrepp istörre orörda naturområden undvikas. För områden som bedöms vara lämpliga förutbyggnad för turism och fritidsboende är det angeläget atl en omsorgsfullområdesplanering genomförs. Utbyggnad av turismen i Qällområdet bör vidarestyras i en sådan riktning att samiska intressen beaktas och så att samernakan få del av utvecklingens positiva sidor. Det är därför i enlighet med vadsom anges i PM angeläget att kommun beaktar inverkan på rennäringenav nya eller utvidgade etableringar för turism och friluftsliv. I planeringsarbetet bör också Qällvandringsledemauppmärksammas bl. a. med avseende på rennäringsintresset och Qällsäkerheten. Idet fortsatta planeringsarbetet för Qällområdet bör samråd ske inom ramen förnordiskt regionalpolitiskt samarbete med berörda myndigheter i . I enlighet med vad som anges i PM börlänsstyrelsen rekommendera och kommuner atl inte annal änundantagsvis föra fram detaQplaner för fritidsbebyggelse förfastställelseprövning innan en sådan översiktlig markanvändningsplanering ochområdesplanering som har angetts ovan har genomförts och behandlats inomkommunema. 8 1978/79. 1978/79:213 Bilaga 2 114 skall efter samråd med planverket ochnaturvårdsverket redovisa resultatet av det fortsalla planeringsarbetet rörandeQällområdet till regeringen vid de två redovisningstillfällen som anges i PM1978-09-07, dvs. i samband med redovisningen av länsplanering 1980 och under år1982. Redovisningen får ses som enetappredovisning, dvs. en redovisning av hur långt arbelel med översiktiigamarkdispositionsplaner och områdesplaner har kommit vid det tillfälle dåredovisningen lämnas. skall senast eftersamråd med planverket och också redovisa om fortsattplanering för något eller några områden i Qällen bör ske med stöd avbeslämmelserna i 10 a § byggnadslagen om upprättande av generalplan. I detfall anser att föreläggande enligt nämnda paragraf bör utfärdasskall efter samråd med planverket och ange deutgångspunkter som bör gälla för planeringen och avgränsa det eller de områdensom därvid bör planeras. Del är myckel angelägel atl det inventerings- ochprogramarbete som har påbörjats av den s. k. Siljansgruppen med representanterför , , och kommuner skyndsamt föQs upp och attöversiktliga samordnade markanvändningsplaner upprättas för hela det primärarekreationsområdet. Planeringsarbetet bör ta sin utgångspunkt i riktlinjema förhushållning med mark och vatten Och i statsmaktemas beslut om de primärarekreationsområdena. Planeringsarbetet bör på motsvarande sätt som förQällområdet bedrivas av kommunema i samarbete med . Länsstyrelsenskall samråda med planverket och beträffande planeringsarbetet. I arbetet bör ingå att upprätta ett för det primärarekreationsområdet samordnat planerings- och handlingsprogram där bl. a.turismens och fritidsbebyggelsens utveckling sätts in i sitt regionalpolitiskasammanhang. De sysselsättningseffekter och möjligheter alt stödja befintligservice som en planmässig utbyggnad av bl. a. anläggningar för turism ochfritidsboende kan ge, bör uppmärksammas i planeringen. Möjligheterna att fömya äldre anläggningar ochkomplettera dem med semesterbyar och enkla inkvarteringsanordningar samt attnylQa av bebyggelse redan i anspråktagna områden för tillkommande turism börbeaktas. Kommunema och bör gemensamt diskutera för vilkadelområden det är mest angeläget atl områdesplaner snabbt utarbetas. FöQande utgångspunkter bör vidare gälla för detfortsatta planeringsarbetet i SiQansområdel. SiQansområdel tillhör de områden i landet där detär särskilt angeläget att naturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdensintressen tillgodoses. Detla gäller bl.a. strändema vid Siljan och Orsasjön.Oexploalerade Prop.1978/79:213 Bilaga 2 115 strandområden bör bevaras. Områdesplanering för turist-och fritidsboendeanläggningar m. m. bör föregås av natur- ochkulturminnesinventeringar i erforderlig utsträckning. Jordbrukets och skogsbruketsintressen bör uppmärksammas i planeringsarbetet liksom behovet avlandskapsvårdande åtgärder. För de skogsområden som är mest altraktiva och värdefullaför naturvården och friluftslivet kan förordnanden enligt naturvårdslagenbehöva utfärdas, medan de allmänna hänsynsreglema i skogsvårdslagen kan varatill fyllest för andra områden. Behovel av förordnanden enligt naturvårdslagen,bl. a. till skydd för naturskogsområden, bör närmare prövas i del fortsattaplaneringsarbetet. Fiskets intressen bör ägnas ökaduppmärksamhet i del fortsatta planeringsarbetet för SiQansområdel. Planeringen bör syfta lill att tillgodose intentionerna istatsmakternas beslut om de primära rekreationsområdena. Delta innebär attturismens och friluftslivets intressen skall prioriteras framför intresset atlexploatera för enskild fritidsbebyggelse. Planeringen bör därför bl. a.inriktas på atl skapa förutsättningar för elt fritidsboende i sådana former sommöjliggör etl högt utnyttjande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningarför fritidsboende också för sådana grupper av befolkningen som inte ägerfritidshus. Ytterligare enskild fritidsbebyggelse bör bedömas restriktivt istrandnära områden och i andra trakter med betydande värden för turism ochrekreation. Som ett led i strävandena att tillgodose friluftslivs- ochrekrealionsinlressena kan vissa äldre preliminära planöverväganden behövaomprövas. En översyn av helt eller delvis outbyggda detaQplaner förfritidsbebyggelse bör också övervägas. 1 enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör rekommendera , , och Rättvikskommuner att inte annal än undantagsvis föra fram detaljplaner förfritidsbebyggelse för fastställelseprövning innan en sådan samordnadmarkanvändningsplanering som har angetts ovan har genomförts och behandlatsinom kommunerna. skall efter samrådmed.planverket och nalurvårdsverket redovisa resultatet av det fortsattaplaneringsarbetet rörande SiQansområdel till regeringen vid de tvåredovisningstillfällen som anges i PM , dvs. i samband medredovisningen av länsplanering 1980 och . Redovisningen får påmotsvarande sätt som för Qällområdet ses som en etappredovisning av hur långtarbetet med planerings- och handlingsprogram saml områdesplaner har kommit. Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom att har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78: 9, rskr 1977/78:100). Prop.1978/79:213 Bilaga 2 116 Det är angeläget att samordnadeöversiktliga markanvändningsplaner upprättas för dalgångar.Markanvändningsplaneringen bör anpassas efter de anspråk som ställs på marken iolika delar av dalgångama. För de älvsträckor som enligt beslulskall undantas från vattenkraftutbyggnad bör, enligt vad som anges i PM1978-09-07, planeringen inriktas på att tillgodose de intressen som föranleddebeslutet att undanta älvsträckorna från ulbyggnad. För övriga älvsträckor börfritidsbebyggelse övervägas endast om naturvårdens, friluftslivets och deareella näringarnas intressen kan tillgodoses. Vidare bör fisketsintressen ägnas stor uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet. Det är särskill angeläget alt detpåbörjade program- och planeringsarbetet fördel primära rekreationsområdetNedre fullföljs. Planeringen bör inriktas på att slå vakt ombefintliga natur- och kulturvärden. Med' tanke på områdets stora natur- ochrekreationsvärden bör planläggning för ytterligare enskild fritidsbebyggelseundvikas inom området. Restriktivitet bör också iakttas vad gäller spriddbebyggelse. Planeringen bör inriktas på atl i lämplig omfattning skapaförutsättningar för fritidsboende i andra former och på att reservera mark föranläggningar som tillgodoser friluftslivets intressen. Fortsatta planeringsåtgärderbehöver vidtas för alt kravet på hushållning med jordbruksmarken skalltillgodoses i länet. 1 enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör kommunerna upprätta områdesplaner för de tätorter som förväntasexpandera och där konflikter med jordbruksintressena kan förutses.Områdesplanema bör belysa hur det fortsatta samhällsbyggandet kan ske medbeaktande av bl. a. kravet på alt hushålla med jordbruksmarken. Länsstyrelsenoch kommunerna bör gemensamt diskutera för vilka områden och orter det är mestangeläget att sådant planeringsarbete snabbt kommer igång. bör verka för attsamordning sker i erforderlig utsträckning med det översiktligaplaneringsarbete som genomförs för SiQansområdel och dalgångar. Redovisning av jordbruksmarkens behandUng ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt avlänsstyrelsen . Förutsättningarna att tillBergslagsområdet lokalisera sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen bör utredas ytterligare av berörda Prop.1978/79:213 Bilaga 2 117 kommuner och länsstyrelser i samråd. Studiema bör ienlighet med vad som anges i PM redovisas särskilt av länsstyrelsernaår 1982. 1 det fortsatta arbetet med att fullfölja riktlinjerna förhushållning med mark iövrigt nedanstående särskilt beaktas. Planeringsarbetet för det primärarekreationsområdet bör fullföljas och erforderliga åtgärder vidtas för att manskall kunna säkerställa rekreationsintressena. Det utförda arbetetbör vidare kompletteras med en analys av förutsättningama för turistutvecklingi en större del av Bergslagen så att Malingsbo-Kloten kan placeras in i eltregionalt sammanhang. Skogsbruk, naturvård och rennäringen Skogsbrukets intressen bör ägnasökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet i kommunema. Länsstyrelsenbör uppmärksamma de utgångspunkter som anges i PM rörandeskogsbrukets behandling i det fortsatta planeringsarbetet. I promemorian angesbl. a. att förordnanden enligt naturvårdslagen kan behöva utfärdas om längregående inskränkningar i skogsbrukel än vad som föQer av hänsynsreglerna iskogsvårdslagen bedöms nödvändiga. Förordnanden enligt naturvårdslagen kansärskill behöva utfärdas till skydd för naturskogsområden. Särskild uppmärksamhetbör också ägnas ål frågan om hur skogsbruket skall bedrivas med hänsyn till naturvårdensintressen i Qällområdets randzon. I regeringens proposition om riktlinjer förskogspolitiken som avses att läggas fram kommer bl.a. deallmänna hänsynsreglema för skogsbruket att behandlas. Vad gäller skogsbruket i de obrutnaQällområdena innebär beslut (prop. 1977/78:31, CU 1977/78:8, rskr1977/78:99) att ytteriigare reglering av skogsbruket inom berörda områden börske successivt i takt med atl erforderligt bedömningsunderlag utarbetas ochefter samråd med berörda parter. En sådan reglering lorde ingå som en del inaturvårdsverkets och berörda länsstyrelsers fortsatta arbete med alt skyddaQällområdenas naturvärden. I kan, somlänsstyrelsen i andra sammanhang har betonat, särskilda ålgärder för fastighetssamverkanoch fastighetsreglering erfordras för atl bättre förutsättningar för jord- ochskogsbruk skall kunna skapas och för atl naturvårdens och friluftslivetsintressen skall kunna tillgodoses. Möjlighetema atl förbättrafastighetsstrukturen bör övervägas bl. a. i arbetet med områdesplanering ochhandlingsprogram för genomförande av planintenlionema inom SiQansområdel. Rennäringens intressen ärofullständigt beaktade i kommunöversikten för kommun. a. harsamråd med företrädare för rennäringen 1978/79:213 Bilaga 2 118 intekommit till stånd i den utsträckning som är erforderlig för att rennäringensintressen skall kunna beaklas tillräckligt. Kommunöversikten för Älvdalenskommun är i enlighet med vad som anges i PM inte lämpad all liggatill grund för kommande områdes- och detaljplanering såvitt avser samordningenmed rennäringens intressen. För att arbetet med atl säkerställa områden avriksintresse för naturvården och friluftslivet skall kunna underlättas är detangeläget att elt särskilt handlingsprogram för naturvården i länet upprättas. I PM anges atl de statliga anslag somstår lill förfogande för atl säkerställa värdefulla naturområden i första handbör användas för sådana områden som är av riksintresse från naturvårdssynpunkteller för friluftslivet och vars bevarandevärden är särskill hotade eller somav annan anledning behöver skyddas. Flera områden i länet vid sidan av Qällområdet ochSiQansbygden har naturgivna fömtsättningar för fritidsbebyggelse och är såbelägna att en växande efterfrågan på sådan bebyggelse kan förväntas. Allmännautgångspunkter för utveckling av fritidsbebyggelse i sådana områden anges i PM1978-09-07. Särskilt för den södra delen av länet är detangelägel att kommunema vidtar åtgärder som medför att en god planberedskapskapas för att möta en ökad efterfrågan på fritidsbebyggelse. Planeringen börsyfta lill all åstadkomma en bebyggelseutveckling som är anpassad till deskilda förutsättningarna som finns i länets olika delar. Vissa förslag till nya mindre trafikflygplatser harförts fram av kommunerna under planeringsskedet. Överväganden rörande behovetav nya sådana flygplatser bör göras inom ramen för den samordnade planering avflygplatser som genomförs enligt särskilda riktlinjer från regeringen. Beträffandeföljande områden och frågor skall lämna en redovisning tillregeringen av resultatet av fortsatt planeringsarbete och vidtagna åtgärder iövrigt. Den översiktliga markanvändningsplanering som pågåri berörda kommuner bör fullföQas. Del är angelägel att ställningstaganden tillmarkan- Prop.1978/79:213 Bilaga 2 119 vändningeni kustområdet, där så inte redan har sketl, redovisas av kommunerna i form avmarkdispositionsplaner vilka är antagna av fullmäktige. 1den fortsatta planeringen för kustområdet bör följande utgångspunkter gälla. Möjlighetema alt bevara eller genom olika åtgärderöka tillgängligheten till stränderna bör uppmärksammas. I de strandnära områdenoch på de öar som är av stort värde för friluftslivet och naturvården bör manundvika ytteriigare enskild fritidsbebyggelse. Utrymme torde finnas förkomplettering av fritidsbebyggelse i de inre delama av kustområdet. En närmare bedömning av de lägen som har angetts avlänsstyrelsen och berörda kommuner för sådan industri som behandlas i denfysiska riksplaneringen kommer i enlighel med vad som anges i PM 1978-09-07alt göras i del pågående arbelel med en ny rapport om hushållning med mark ochvatten. 1 avvaktan på de ställningstaganden som rapporten kan föranleda börhandlingsfriheten så långt möjligt bevaras på de platser för vilka genomfördastudier visar att goda fömtsättningar för lokalisering av ovan nämnd industriföreligger. Fiskets intressen bör i enlighet med vad som angesi PM ägnas ökad uppmärksamhet i den fortsatta planeringen förkustområdet. De miQöer som har särskild betydelse för skilda fiskarter börskyddas och fiskeutövandet bör ges tillräckligt utrymme i förhållande tillandra former av vattenanvändning. Utgångspunkterna för den kommunalamarkanvändningsplaneringen har preciserats genom att har beslutat omriktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland (prop. 1977/78: 57, CU 1977/78: 9, rskr 1977/78:100). Den översiktliga markanvändningsplanering somenligt riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen skall ulföras för Ljusnansoch dalgångar bör snarasl fullföQas. Fiskets intressen, och då särskilt fritidsfiskets,bör ägnas ökad uppmärksamhet i del fortsatta planeringarbetet. Det är vidare angeläget att det påbörjade program-och planeringsarbetet för de primära rekreationsområdena Ljusnans dalgång ochNedre fullföQs. Planeringen för del primära rekreationsområdetNedre bör inriktas på att slå vakt om befintliga natur-, kultur- ochrekrealionsvärden. Det är bl. a. angeläget att de starka naturvårdsintressenavid nedre kan säkerställas. Planläggning för ytterligare enskildfritidsbebyggelse bör undvikas inom området. Restriktivitet bör också iakttasvad gäller spridd bebyggelse. Planeringen bör inriktas på att i lämpligomfattning skapa förutsättningar för fritidsboende i andra former och på attreservera mark för anläggningar som tillgodoser friluftslivets intressen. 1978/79:213 Bilaga 2 120 Vissa fortsatta planeringsåtgärderbehöver vidtas för att kravet på hushållning med jordbruksmarken skall kunnatillgodoses. I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 bör kommunema upprätta områdesplaner för de tätorter sorn förväntasexpandera och där konflikter med jordbruksintressena kan förutses.Områdesplanema bör belysa hur det fortsatta samhällsbyggandel kan ske medbeaktande av bl. a. kravet på att hushålla med jordbruksmarken. Sådanområdesplanering har i viss utsträckning påbörjats i länet. ochkommunerna bör gemensamt diskutera för vilka ytterligare områden och orter delär angeläget alt sådant planeringsarbete genomförs. Redovisning av jordbruksmarkens behandUng ochfritidsbebyggelsens utveckling I enlighet med vad som anges i PM1978-09-07 skall frågor som rör hushållning med jordbruksmarken i hela länetoch fritidsbebyggelsens utveckling i de områden i länet som berörs av denfysiska riksplaneringens geografiska riktlinjer redovisas särskilt avlänsstyrelsen . I det fortsatta arbetet med att fullfölja riktlinjerna förhushållning med mark och vatten bör i övrigt nedanstående särskilt beaktas. Den översiktligamarkanvändningsplanering för Dellensjöama som har påbörjats av Hudiksvallskommun bör fullföQas.