prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt studentkåren börman emellertid arbeta för alt i framliden kunna öka anlalet studerande lill 60,dock först efter en mer grundläggande utredning och med ökade resurser. Jag vill här också ta uppfrågan om den framtida verksamheten vid slalens skogsinstitut. SÖ har påuppdrag av regeringen utrett vissa frågor om skogsieknikerutbildningen m. m. Nuvarande förhållanden.Slatens skogsinstitut har lill uppgift att bedriva utbildning av skogsteknikersamt vidareutbildning och fortbildning på skogsbrukets område. Skogsteknikerrekryteras till tjänster som skogs-värdskonsulenter, kronojägare, skogvaktareoch inspektörer samt liknan- 1978/79:100 Bilaga 13 79 Slalens skogsinsiilui ärföriagl lill resp. Bispgår-den, kommun. Norra inslilulel har f.n. en provisorisk lokalisering. har lidigare besluial all inslilulelskall förläggas lill Sollefieå. har dock senare besluial (UbU1976/77:4, rskr 1976/77: 17) att frågan om lokalisering av del norraskogsinstitutet skall prövas på nytl när SÖ: s utredning föreligger. SÖ är centraltillsynsmyndighet för inslitulen. Ledningen av resp. skogsinsiilui handhas avreklor saml ell kollegium. Anlagningenär genomsnillligl 90 elever . SÖ föreslår allskogsinstitutens verksamhei inordnas i högskolan varvidskogsieknikerutbildningen bör få ställning som allmän utbildningslinje.Eftersom övrig högskoleulbiidning för skogsbruket meddelas vid Sverigeslantbruksuniversilel, anser SÖ all del är naturligt all även skogsinstituteninordnas i denna högskoleenhet. Uiredningen framhåller all del finns skäl atldiskulera huruvida den eftergymnasiala skogsuibildningen även skallha en uppdelning på skilda uibild-ningsled för skogstekniker, skogsmäslare ochjägmästare. Därför bör en samlad översyn av de eftergymnasiala utbildningarnaför skogsbrukei genomföras. Belräffandeutbildningstidens längd menar SÖ att skogsleknikerkursen bör kunna bibehållasvid nuvarande , under förutsättning atl inga väsentliga förändringar iulbildningens innehåll sker. SÖ föreslår vidare allanlagningen lill ulbildningen fr. o.m. läsårel 1979/ 80 ökas lill minst 120 sluderande . Kosinadema för denökade anlagningen samt kostnader för drifien i övrigt kan inte beräknas förränfrågan om lokalisering av del norra skogsinstitutet är avgjord. 1 frågan om behörighel lill ulbildningenföreslår uiredningen atl undanlag från reglerna om allmän behörighel lillhögskolesludier bör medges endasi under skälig övergångsperiod för atl hänsynskall kunna las lill sökande som meriterat sig enligl nu gällande beslämmelser.Som särskild behörighel bör krävas dels avgångsbetyg från tvåårigskogsbmkslinje eller annan ulbildning som ger motsvarande kunskaper, dels etlårs yrkeserfarenhet av skogsarbete. Efterremiss har yttranden avgelts av statskontoret, , riksrevisionsverkel,universitets- och högskoleämbelel, skogsslyrelsen. Sverigeslantbmksuniversitet, , arbetarskyddsslyrelsen,domänverket, länsstyrelserna i , och ,länsskolnämnderna i , och , slatensskogsinstitut i och , landslingen i ,och , , och och läns skogsskola. i (LO), (), Centralorganisationen /SR,. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 80 Därutöver har yttrandeninkommit från , skogsvärdssiyrelsen iVästernorrlands län, saml Svenskaskogsmästareförbundel. Samtliga remissinstansertillstyrker huvuddragen i SÖ:s förslag eller lämnar del ulan erinran. Flertalet remissinstansertar upp frågan om en samlad översyn av de eftergymnasiala utbildningarna förskogsbrukei. lantbruksuniversilel anser all en samlad översyn ärangelägen och att ett överförande av skogsieknikerutbildningen tilllantbruksuniversitetet underlättar en sådan åtgärd. Statskontoret tillstyrkeratl en allmän översyn görs av den skogliga ulbildningen på högskolenivå. TCOoch arbetarskyddsslyrelsen anser att all skogsuibildning bör diskuteras i eltsammanhang och förordar atl den eftergymnasiala utbildningens inriktning ochinnehåll blir föremål för en samlad översyn. i länanser atl det bör undersökas om nuvarande skogstekniker- ochskogsmäslarutbildningar kan sammanläggas lill en gemensam utbildningslinjeinom högskolan. Beträffandedimensioneringen av skogsteknikerulbildningen är fiertalel remissinslanserpositiva till en ökad antagning. Skogsslyrelsen anser atl del sannolikautbildningsbehovet torde komma all ligga mellan 90 och 120 sluderande per år.Anlagningsbehovei bör dock bli föremål för löpande analyser.Arbetsmarknadsstyrelsen tillstyrker förslagel att antagningen ökas från 90 lill120 sluderande fr. o. m. /80. bilräder ulredningens förslag om ökadanlagning. LO anser den föreslagna ökningen vara väl motiverad.Centralorganisationen /SR framför all det under de närmasle åren voreolyckligt all öka antalet elevplalser inom skogsieknikerutbildningen. TCOanser all en ulexaminering av 90 skogslekniker läcker skogsbrukets behovinkl. den uibildningskapacilel som finns vid och , Gammelkroppa. lantbruksuniversilel anför all antaletplatser successivi bör anpassas till behovet på arbetsmarknaden och intresselhos de sökande. Lantbmksuniversiteiel anser del orealistiskt med hänsyn till de organisaloriska frågorna all genomföraökningen redan från /80. Frågan om lokaliseringen av del nortaskogsinstitutet berörs i huvudsak av remissinstanser med lokal eller regionalanknytning. kommun anför all om en skoglig ulbildning med högreulbildningsformer passar på en mindre ort måsle detta tillmätas slor tyngd,liksom regionalpolitiska synpunkter. i anför atlBispgården numera framstår som en självklar lokalisering med hänsyn till underlång tid systematiskt skapade provytor. finner mot bakgmnd av deförändringar som planeras inte skäl till en omlokalisering av institutet. Jämllandsläns landsling anser atl ulbildningen bör ligga kvar i . Sollefteåkommun anser atl den nu framlagda utredningen ytterligare förstärker motivenför en lokalisering till . Prop.1978/79:100 Bilaga 13 81 möjligheierna lill integrering med den iSollefteå etablerade skogliga gymnasieutbildningen saml samverkansinöjligheterpå lärar- och fortbildnings-sidan med den väl utbyggda allmänna gymnasieskolanbeaktas. Länsskol-nänindcn i Väslernorrlands lön framhåller alt del rentpraktisk! finns goda möjligheter lill samordning av skogsbruksskolan ochskogsleknikerinslilii-tet. tätort har också en sådan sloriek ochbostadsproduktion att den som komplement till elevhem kan erbjuda andrabostadsalternativ för de sttiderandc. i lånpåpekar all skogs-bniksskola och skogsinstitut var för sig är förhållandevissmå enheter och att en samföriäggning skulle innebära betydande fördelar.Väslernorrlands läns landsting påpekar all kan erbjuda näraliggandeövningsområden av varierande karaktär. Skogsvårdsstyretscn iVäslernorrlands lån anser alt är lämpligt som lokaliseringsort av detnorra skogsinstitutet. 1 finns länels skogsvårdssiyrelses kansliförlagt vilket ger närkonlakl med skogsvärdsor-ganisalionen. som är en viktig avnämare av skogligl utbildadpersonal. Slatens skogsinsiilui iSollefteå anser atl oberoende av dimensionering och lokalisering bör enomedelbar uppruslning till tidsenlig standard ske för alt undervisningen skallkunna genomföras på ell tillfredsställande sätt. Stiftelsen ochÖrebro läns skogsskola hemställer att Gammelkroppa skogsskolasutbildningsresurser beaktas i den vidare planläggningen. Enligt min mening ställernäringslivels ulveckling andra krav på ulbildning och forskning än lidigare. Bl.a. behöver miljöfrågorna integrerasylterligare i ulbildningen och forskningen. Alternativa odlings- och brukningsmetoderbehöver ägnas slörre uppmärksamhel inom såväl forskning som utbildning. Jaganser all en fördjupad och inlensifierad ulbildning och forskning kan bidralill lösningar av väsentliga problem inom de samhällssektorer diir Sverigeslantbruksuniversitet arbelar. har utarbetat etlhandlingsprogram, varigenom vill söka förutse den kommandeutvecklingen för berörda näringar och vilka forskningsbehov som därvid måsletillgodoses. Enligt min mening ulgör handlingsprogrammet en grund all söka nyaframkomstvägar för forskning och utveckling. En anpassning av den tekniskautvecklingen och en förbällring av den biologiska produktionsprocessen medhänsynstagande till olika krav beträffande miljö, sysselsättning och ekonomi ärnödvändig. För skogsbruket krävs en fördjupad forskning. Jag återkommer tilldenna fråga i den proposilion om rikllinjer för skogspoliliken, m.m., somjagavser föreslå regeringen all förelägga under innevarande . Lantbruksuniversitetethäri sin utredning om ökad antagning av jägmäs-6 1978179. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 82 lare och skogsmästare att dagensulbildningsvolym inom ansvarsområde är för liten för all lillgodose behovei av personal medskoglig utbildning. Flertalet remissinstanser delar denna bedömning. Enliglhögskolelagen skall utbildningen inom högskolan planeras med hänsyn lillsamhällets behov av utbildade och lill individernas behov och önskemål. Jagförordar all anlagningen lilljägmäslarlinjen ökas frän 40 lill 60 sluderande per är fr. o, m. höstterminen1980. Jägmäslarlinjen omfattarf, n. Regeringen har tidigare medgett ändringar avutbildningsplanen för jägmäslarlinjen som bl.a. innebär en viss förlängning avstudietiden i och med atl en praklikperiod får inleda studierna. Utbildningenförlängs därigenom med 40 poäng. Jag förordar därför att jägmäslarlinjen färomfalta 200 poäng. Jag avser att föreslåregeringen atl under innevarande lämna förslag om den framlidaväxtförädlingen m. m. Jag kommer all i delta sammanhang föreslå altlantbruksuniversitetet tilldelasytterligare forsk-ningsiesurser för ändamålel. Jag har biträttlantbruksuniversitetets förslag om alt från naturvetenskapliga forskningsrådetöverföra en tjänsl som biträdande professor, personlig för C.-l. Briindén,jämle vissa övriga forskningsresurser till . Jag har idenna fråga samrått med chefen för . Frågan omskogsinstitutens framlida verksamhet har utretts. I likhel medremissinslanserna delar jag SÖ:s uppfattning atl skogsinslituiens verksamheibör inordnas i högskolan, varvid skogsleknikeruibildningen får siällning avallmän ulbildningslinje. Jag har ingel all erinra mot att skogsinstitutenorganisatoriskt överförs till . Jag föreslår således altskogsinstiiulen från ingår i lanlbruksuniversilel. Jaghar även i denna fråga samråll med chefen för utbildningsdepartemenlel ochslalsrådel . Belräffande institutens organisaloriska ställning inomlanlbruksuniversilelet saml frågan om del på lantbruksuniversitetall falla beslul, Fiir riksdagensinformaiion vill jag här anmäla all SÖ och flera remissinslanser framhållerbehovei av en samlad översyn av den eftergymnasiala ulbildningen på delskogliga området. För egen del ansluter jag mig lill denna uppfallning. Den nuföreslagna organisationen på della område ger enligt min mening godaförutsällningar för atl ulnyilja lillgängliga ulbild-ningsresurser på eltändamålsenligt säll. Jag avser alt senare föreslå att lanlbruksuniversiietelfår i uppdrag all göra en översyn av all eftergymnasial utbildning på delskogliga områdei. I frågan om behörighelför lilllräde lill ulbildningenförordar jag i enlighet med ulredningens förslag all, uiöver allmän behörighellill grundläggande högskoleutbildning, som särskild behörighel bör krävas delsavgångsbetyg från tvåårig skogsbrukslinje eller annan ulbildning som ger Prop.1978/79: IOO Bilaga 13 83 moisvarande kunskaper, dels ett årsyrkesertaienhel av skogsarbele. Dispens för sökande som merileral sig medhänsyn lill nu gällande beslämmelser bör kunna medges . Utbildningens längd börbibehållas vid . Enligt högskoleförordningen skall utbildningsplanför ulbildningslinje vid täslslällas av slyrelsen förSveriges . Jag är f. n. inte bereddalt föreslå en ökad anlagning av sluderande lill utbildningen med hänsyn bl.a.lill organisaloriska frågor och den rådande lokalsituationen vid instituten. Jag föreslår således atlutbildningen under /80 organiseras så all en genomsnittligexaminalionsvolym om 90 elever per budgelår upprätthålls. Jag återkommer underpunklerna G I och G 7 i fråga om medelsanvisning för verksamhelen vidinstituten. Beträffandelokaliseringen av det norra skogsinstitutet vill jag först sammanfattningsvisredovisa lidigare ställningstaganden i frågan. 1 anslulning lillriksdagens prövning av ulbildningen vid slalens skogsskolor och statensskogsmäslarskola beslutades atl del norta skogsinstitutet skulle föriäggastill (prop. 1969: I bil, 11, JoU 1969: 1, rskr 1969: 9). I finnsmöjlighel lill samförläggning med en befinllig skogs-bmksskola. I släden finnsockså gymnasium. Vidare är släden centralt belägen inom rekryteringsområdet.Tillgång på samhällsservice och närheten till övningsskogar talar vidare fördenna ort. Regeringen uppdrog den 8mars 1974 ål SÖ all efter ulredning inkomma med förslag angåendeskogsinslilutens framlida verksamhei. har senare besluial (UbU1976/77:4, rskr 1976/77: 17) an frågan om lokaliseringen av det norraskogsinstitutet skall prövas på nytt när resultatet av skolöverstyrelsensulredning om utbildningens framlida ulformning föreligger. Den vidareprojekteringen av lokaler i för skogsinstitutet borde enligtulskottels mening anstå i avvakian på förnyad prövning av del norra institutets lokalisering. Ulbildningsulskotlel harslulligen behandlat frågan /(UbU 1977/78:30). Viddenna lidpunkt hade SÖ:s ulredning framlagts. Ulskollet förutsatte atlregeringen /skulle förelägga förslag omskogsinstitutens framtid och om lokaliseringen av del norra skogsinstitutet. LO har föri fram som möjliglokaliseringsort med hänsyn lill inlegralionsmöjlighel med bl. För egen del anser jag dock all närhelen lill delprakliska skogsbrukei är än mer belydelsefull för ulbildningen avskogslekniker. Jag anser därför all det inle finns lillräckliga skäl altöverväga annan lokaliseringsort än eller . Enligt min mening finnsdel både i och i goda möjligheter alt organisera eneffektiv utbildning av skogslekniker. Möjligheter all samordna verksamhelenmed befinllig skogsbruksskola har an- Prop.1978/79:100 Bilaga 13 84 förts som skäl för att välja . Andraskäl, framförallt lokaliserings-politiska, talar för alt inslilulel ligger kvar i . Ragundakommun hör till de kommuner i landet som drabbats svårl av ulftyllning och vikandesysselsättning. Kommunens silualion skulle allvarligt påverkas, om skolan iBispgården lades ned. Även om arbetsmarknadslägel är allvarligl också iSollefteå, torde denna kommun relativt sell inle påverkas i samma utsträckningav skogsinsliUiiets förläggning. Jag har vid min prövningav lokaliseringsfrågan inle funnit all de ulbildningsmässiga fördelarna av enlokalisering till överväger de lokaliseringspolitiska nackdelarna aven flyllning av skogsinslilulel från . Tillräckliga skäl för enomlokalisering av institutet från till föreligger enliglmin mening inte. Jag förordar därför atl del norra skogsinslilulel ligger kvari . Skogsinstitulels lokaleri behöver ruslas upp och ulökas. Jag avsei' därför all efierdet atl beslul i lokaliseringsfrågan föreligger ge byggnadsslyrelsen i uppdragatt projektera erforderliga om- och tillbyggnader. Den nya organisationenför som tidigare beslutat om innebärall antalet anslag inom område ytterligare kanreduceras. De förslag som lämnas idet följande avseende anslag till lanlbruksuniversilel innebär enuppräkning för näsia budgelår med sammanlagl ca 37 milj. kr. lill ca 338 milj.kr. Jag hemsläller all regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkännavad jag har förordal om iikad antagning till jägmäslarlinjen, 2. godkänna vad jag harförordal om jägmäslarlinjens längd, 3. besluia om inrällande aven allmän utbildningslinje benämnd skogsteknikerlinjen och omfallande högsl 65poäng, 4. godkänna vad jag harförordat om lokaliseringen av del norra skogsinslilulel. 1977/78 Uigift '189 573 102 1978/79 Anslag 2195484 o(X) 1979/80Förslag 224060000 ' Anslagen Jordbrukelshögskolor och statens veterinärmedicinska anslall: Central förvaltning,Lanlbrukshögskolan: Förvaltningskostnader, : Förvaltningskostnader.Skogshögskolan: Förvaltningskostnader. Ersättning till ledamöter i tjänsteförslagsnämnder mm. samt del av anslaget Slatens skogsmäslarskola, Anslagen Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader och Ersättning till ledamöter itjänsteförslagsnämnder m.m. Prop.1978/79:100 Bilaga 13 Från anslagel bestridslönekostnader för den centrala förvaltningen, biblioieksorganisationen,lanibruksveienskapliga, velerinärmedicinska och skogsvetenskapliga fakulteternasaml övriga driftkoslnader för den centrala förvaltningen. Biblioieksorganisationenär uppdelad på ell huvudbibliotek i och filialbibliolek i . Filialbibliolekel i har ställning som skogsbibliolekav rikskaraklär. Vid lanlbruksuniversiietel finns en konsulenlavdelning förforskningsinformation. Vid denlanibruksveienskapliga fakulteten bedrivs forskning, försöksverksamhet ochrådgivning på jordbrukels och irädgårdsnäringens områden. Försöksverksamhelenomfallar även renskötseln. Den lill fakulteten knulna grundläggandehögskoleulbildningen utgörs av agronom-, hor-lonom-, landskapsarkilekl-,lanlmäslar- och irädgårdsieknikerlinjerna. Utbildningen av agronomer,hortonomer och landskapsarkitekter är femårig. antas 150 studerande,varav 105 till agronomlinjen, 15 lill horlo-nomlinjen och 30 lilllandskapsarkilekllinjen. Till lantmästarlinjen antas 140 studerande ochlill irädgårdsieknikerlinjen 38 studerande. Försöksverksamheten, som följerelt program som fastställts av universitetels slyrelse (riksförsöksprogrammel),bedrivs inom inslilutionernas försöks-avdelningar och vid försöksstationer iskilda delar av landei. Vid denvelerinärmedicinska fakulteten bedrivs utbildning, forskning ochförsöksverksamhet på del velerinärmedicinska områdei saml djursjukvård. Varjeår antas 75 sluderande. Vid denskogsvetenskapliga fakulteten bedrivs programbunden forskning på skogsbruketsområde. Den till fakulteten knutnagrundläggande högskoleutbildningen utgörs av jägmäslar- och skogsmästarlinjerna.Varje år antas 40 sluderande lill jägmäslariinjen och 30 lillskogsmäslariinjen. Verksamheten inomlanlbruksuniversiietel bedrivs vid 50 institutioner, elva försöksdislrikl, enlill Skara förlagd försöksgård, fem försöksparker saml ell anial jordbruksegendomaroch fällslalioner. Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal + 2 + 2 Handläggande personal Övrig personal Prop.1978/79:100 Bilaga 13 1978/79 Beräknadändring 1979/80 Ulbildning, forskning och Lärare,försöksledande personal m, fl. Skogsvelenskapliga fakulteten Ulbildning ochforskning Lärare, försöksledande personal 99967 700 342000 757000 (34000) 88 354 000 3 175000 (+ 9(X)0) + 841 (X)0 + 9077 000 + 2 000 + 78 000 (+ 3 000) + 18 587 000 -1 395 000 Utgifter Lönekostnader Sjukvärd Reseersättningar Därav utrikes resorLokalkostnader Expenser av doktorsavhandlingarUtländska forskare till drifien av trädgårdarKursmikroskop m. m. för studerande Utgifter för djursjukvården Ersättning till domänverkets fond för upplåten mark 140000 Pedagogiskt utvecklingsarbete och internationaliseringav ulbildning Ersättning lill ledamöler i Uppbördsmedel Avgifter för bränsle och elektriskt ljus Försäljningav publikationer Hyresinkomster Prop.1978/79:100 Bilaga 13 87 Ibesparingsalternalivet förordar bl.a. alt den besluladeökade antagningen till veterinärlinjen ej realiseras. Vidare måste antaletsluderande vid lanlbruksuniversilelet på sikl reduceras med ca 109.. ( + .) Föralt oförändrad ambitionsnivå skall kunna upprätthållas behöver medelmoisvarande del pris- och löneomräknade beloppel anvisas (+4405 000 kr. Vidlantbruksuniversitetet finns fyra personliga Ijänsler som biirädande professoroch ivä ijänster pä övergångsstat, Lanlbruksuniversile-lels verksamhet ärberoende av all dessa ijänsler finns. Främsl gäller det den på övergångsstatförda biträdande professuren för i prydnadsväxtodling och denför personliga tjänslen som biträdande professor isjukdomsgenelik och husdjurshygien. Lanlbruksuniversileletföreslår atl resurser för viss verksamhei, som finansieras av forskningsrådoch av universitelel i , skall överföras till lanlbruksuniversilelet.Överföringarna gäller en dokumentalisl/ bibliotekarie som f. n. avlönas medmedel från slalens råd för skogs- och jordbruksforskning, en biträdandeprofessor i molekylärbiologi och en forskningsassistent från nalurvetenskapligaforskningsrådel samt en extra biirädande professor i skoglig produklionsläraoch en assistent frän . ( + .) För veterinärutbildningenkrävs tre universitetsadjunkter ( + . I har entelefonväxel installerats för all klaia förväntad expansion som en följd avväxtskyddsverksamhetens uibyggnad. För atl klara konsekvenserna av omlokaliseringenerfordras en assistent i högsl Fe 5 vid telefonväxeln ( + . VidGarpenbergsbiblioiekel finns f.n. endasi en tjänsl som biblioteksassistent.För att kunna erbjuda en lillfredsslällande biblioteksservice erfordras entjänsl som bibliotekarie i högsl Fe 14 (+ . Regeringen har genombeslul den tillstyrkt förslag om etlinledande skol- och praklikskede på jägmäslarlinjen. För genomförande ainledande skol- och praklikskede erfordras medel för lärarlöner ( + . AnslagspostenExpenser bör räknas upp bl.a. för ökade kostnader för automalisk databehandlingpå grund av övergång lill del nya sysiemel för databehandling av löner (SLÖR) (+ . Förny utbildningsplan för jägmäslarlinjen erfordras en förslärkning av resursernamed en universitetslektor i Lo 20 och medel för speciallärare (+191000 kr. Förfort- och vidareuibildningsverksamhet inom lanlbruksuniversiietel, bl, a, inomarbetsmiljöns område, erfordras en resursförstärkning ( + . Prop.1978/79:100 Bilaga 13 88 i enlighel med lanlbriiksuniversiteiels förslag, fr. o. m. läsårel1979/80 kunna öka anlagningen på skogsmäslariinjen från 30 lill 45 sluderandeper år erfordras en resursförsiärkning med en lektor och en adjunkl ( + 234 000kr. i enlighel med lanlbruksuniversilelels förslag, fr. o, m, läsårel 1979/80kunna öka antagningen på jägmäslariinjen från 40 till 60 studerande per årerfordras för det första årel en resursförsiärkning med en universitetsadjunkt(+ . Lantbruksuniversitetethar fastställt etl handlingsprogram för skogs-föryngringsforskning. Som enförsta del av detla handlingsprogram begärs nu medel för ivå försöksledare i Fe16, varav en i föryngringsleknik och en vid planlförsöksstalionen. saml ensialskonsulenl i Fe 18 med uppgift atl informera om denna forskning lillnäringen ( + . Förden lekniska forskningen m.m. begärs omvandling av vissa förtecknade Ijänsler, En särskildpersonalulbildningsenhel bör inrättas vid cenlrala förvaltningen varvid medelbör anvisas för en Ijänsl som byrådirekiör i Fe 15 och en tjänsl som assistenti högsl Fe 5 (+ . Enförslärkning av personalfunktionen vid cenlrala förvaltningen är nödvändig ochmedel begärs för en ijänsl som byrådirekiör (+ . Ienlighel med beslämmelser om dalorcenlraler för högre utbildning och forskninghar avial iräffals inom högskoleregion belräffande det ekonomiskaansvaret för datorcentralen i . Lantbruksuniversitetetsdalamaskinanslag behöver räknas upp (+ . Transplanlalionen avbefruktade ägg har under senare är fält en ökad tillämpning hos husdjur som ellhjälpmedel lill genetisk förbällring av husdjursstammen. Medel begärs för enomvandling av ijänst som försle lärare i inseminalion lill Ijänsl sombiirädande professor ( + . Vidlanibruksveienskapliga fakulieien och vid veterinärmedicinska fakulielen ärbrislen på assistenllimmar för forskning och allmänt instilu-lionsarbele myckelslor. Den norm för tilldelning av assistenlresurser som gäller inomutbildningsdepariemenieis område borde gälla även för lanl-bmksuniversiletel.Lanlbruksuniversilelet begär 5000 assistenllimmar för denna verksamhei. (+466000kr.) Medel erfordras föravlöning av arkivarbetare ( + . I min inledande översiklav verksamhelen vid lanlbruksuniversileiel har jag förordal all slalensskogsinsiilui fr. o. m. den ingår i lanlbruksuniversilel.Jag har under anslagel räknal medel ( + .) för verksamhelen vidinstituten. Jag har även beaktat behovet av vissa planeringsresurser vid dencentrala förvaltningen. Jag har räknat uppanslagsposten med . Jag har utgått från attövriga intressenter i Stiftelsen