prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79 Anslag 73 350000 1979/80 Förslag 191200000 Allmänna förvaltningsdomstolar är kammarrätternaoch regeringsrätten. Kammarrätterna äröverrätt bl. a. i mål som fullföljs från länsskatterätt,fastighetstaxeringsrätl och länsrätt. Det finns fyra kammarrätter, kammarrätteni (åtta avdelningar), kammarrätten i (åtta avdelningar),kammarrätten i (fyra avdelningar) och kammarrätten i (treavdelningar). Regeringsrätten är högstaallmänna förvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i mål som fullföljsfrån kammarrätt. Dessutom är regerings-rätlen högsta instans i kommunala besvärsmåloch patentmål. Domstolen är uppdelad på fyra avdelningar med tillsammans 23regeringsråd. Tre regeringsråd tjänstgör f. n. i lagrådet. För regeringsrättenfinns ett kansli till vilket regeringsrättssekreterare är knutna. Beräknad ändring 1979/80 Regeringsrätten Regeringsråd, kanslichef och Domare och flskaler Övrig personal Personal med berednings- och + 328 + 385 Prop.1978/79:100 Bilaga 5 Pris-och löneomräkning m. m. Pågrund av ovisshet om behovet av medel för de länsrätter som kommer att inrättasden har ej lämnat förslag till besparingsallernativbeträffande anslaget. Vid kammarrätten iSundsvall finns tre ordinarie avdelningar och en extra avdelning. Den extraavdelningen bör nu göras ordinarie. Vid kammarrätten bör därför inrättas enordinarie tjänst för kammarrättslagman och en ordinarie tjänst förkammarrättsråd, tillika viceordförande på avdelning, i utbyte mot ett göromålsförordnande somkammarrättslagman och ett göromålsförordnande som kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning. För avarbetande avbalanser finns en extra avdelning vid kammarrätten iGöteborg och en extra avdelning vid kammarrätten iStockholm. Del tidigare alltför stora antalet inneliggande oavgjorda mål ikammarrätterna har nedbringats väsentligt. 1 två av kammarrätterna finns intelängre mer än nödvändig arbetsbalans. Regeringen har genom förordning (1978:968) om överflyttning av vissa mål från kammarrätten i beslutat attett antal mål skall flyttas över från kammarrätten i tillkammarrätten i . Jag räknar med atl balansläget i samtliga kammarrätterdärigenom kommer att vara tillfredsställande . Regeringen beslutat att de extra avdelningarna vid kammarrätterna iStockholm och fr. o. m. inte längre skall finnasinrättade samt att antalet ledamöter vid dessa kammarrätter fortlöpande skallanpassas till den minskade organisationen (- 1 milj. Som jag har anfört vidmin behandling av anslaget D 2. Allmänna domstolarna avser jag att senareföreslå regeringen att dagarvodet till nämndeman fr. o. m. den höjsfrån . 5 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 66 Som jag förut har angettskall enligt beslut de nuvarande länsdomstolarna -länsskatterätterna, fastighetstaxeringsrätterna och länsrätterna - brytas ulfrån länsstyrelserna och omvandlas till en ny allmän förvaltningsdomstol ivarje län. Den nya domstolen skall kallas länsrätt. Länsrätterna skall iadministrativt hänseende samordnas med regeringsrätten och kammarrätterna till en gemensam allmän förvaltningsdomstolsorganisationmed som central förvaltningsmyndighet. Med hänsyn särskilt tillden besvärande balanssituationen vid de nuvarande länsdomstolarna bör enligtmin mening utbrytningen genomföras eller, som jag tidigarehar angivit, . Jag anhåller därför om att nu få ta upp deorganisations- och medelsfrågor m.m. som föranleds av reformen. Jag avser attsenare för regeringen anmäla de lagstiftningsfrågor som behövs på grund avreformen. De nya länsrätterna skallöverta de uppgifter som ankommer på nuvarande länsskatterätter,fastighetstaxeringsrätter och länsrätter. Inom olika områden pågår visserligenreformarbete som kan komma att leda till ändringar i fråga om de blivandelänsrätternas målområde. Den nya organisationen måste emellertid nu byggas uppmed utgångspunkt från vad som är känt beträffande målområdet.Organisationen får därefter i vanlig ordning fortlöpande anpassas till deändringar som beslutas. Det är angeläget att vidomorganisationen de erfarenheter och kunskaper tas till vara som personalen ide nuvarande länsdomstolarna besitter. Jag finner också alt de möjligheter börutnyttjas som finns att delegera lämpliga arbetsuppgifter till de anställda pådomstolskanslierna och att även för personal med lägre tjänsteställning skapaomväxling och trivsel i arbetet. Fördelning av administrativa uppgifter De nya länsrätterna fårenligt principbeslut en ställning i förhållande till domstolsverketoch kammarrätterna som motsvarar den som tingsrätterna har i förhällandetill verket och hovrätterna. Det åligger i egenskap av centralförvaltningsmyndighet att -med iakttagande av den självständighet som enligtregeringsformen tillkommer länsrältema när de fullgör sina dömande ochrättstillämpande uppgifter - leda och samordna verksamheten samt meddelaföreskrifter, råd och anvisningar. Det bör vidare ankomma pådomstolsverket att se till att verksamheten vid länsrätterna bedrivs effektivt.Domstolsverket bör avge anslagsframställning för länsrätterna. Anslag börställas till förfogande. Verket bör kunna bemyndigalänsrätterna att själva förfoga över vissa delar av anslaget. De tjänster sominte inrättas av regeringen bör inrättas Prop.1978/79:100 Bilaga 5 67 av eller, efter bemyndigande avverket, av länsrätterna själva. På samma säli som beträffande flertalettingsrätter bör också sköta löneadministration, utbetalning aversättningar och expenser samt personalregistrering och matrikelföring förlänsrätterna. bör slutligen centralt svara för bl. a. frågor omlokaler och utrustning, personalutbildning, tekniska hjälpmedel, statistik,beredskap, säkerhet och sekretess samt diarieföringssystem. På samma sätt somhovrätterna i förhållande till tingsrätterna bör kammarrätterna ha vissaadministrativa uppgifter med avseende på länsrätterna inom sina domkretsar.Kammarrätt bör sålunda, efter förslag av vederbörande länsrätt, fastställaarbetsordning. Denna bör utformas efter allmänna anvisningar av domstolsverket.Kammarrätt bör även indela domarna till tjänstgöring i länsrätt. Ett stort antaladministrativa uppgifter bör självfallet, i likhet med vad som gäller inomtingsrättsorganisationen, ankomma på länsrätterna själva. Dessa bör bl.a. lämnaförslag ifråga om arbetsordning och domarnas indelning lill tjänstgöring.Länsrätterna bör vidare själva bl. a. tillsättavissa tjänster och besluta om vissa ledigheter. Det bör ankomma på länsrätternaatt inom ramen för anvisade medel förordna vikarier och anställa tillfällig personal. De bör också fäbesluta om utgifter för olika omkostnader. Del ankommer påregeringen att besluta om fördelningen av olika administrativa uppgifter. Arbetsfördelningen inom länsrätterna m. m. Enligtprincippropositionen (1977/78: 170 s. 22) skall domargöromålen i länsrätt iprincip fullgöras av domare som har ordinarie tjänst i länsrätten och som ärskyddade av de regler i fråga om skiljande från tjänst,förflytt-ningsskyldighel, skyldighet alt utöva annan tjänst m. m. som gällerför ordinarie domare. Icke ordinarie domartjänster bör finnas för vikariats-,förstärknings- och utbildningsändamål. En del enklare och mer rutinbeto-nadedomargöromål bör i utbildningssyfte kunna fullgöras av notarie. Jag avser att senare, vidmin anmälan av uppkommande lagstiftningsfrågor, förorda all chefen förlänsrätt får tjänslebenämningen och alt annan ordinarie domare skallkallas rådman. 1 likhet med vad som gäller på lingsrällssidan bör de länsrättersom är tillräckligt stora för alt ge underlag därtill vara indelade påavdelningar. Rådman som är chef för avdelning i sådan länsrätt bör fåtjänstebenämningen chefsrådman. På avdelning, där är ordförande, kanfinnas en tjänst för rådman, tillikavice ordförande på avdelning. Lämplig tjänstebenämningför kammarrältsfiskal som tjänstgör i länsrätt är länsrättsfiskal. De mål som kommer in tilllänsrätt bör enligt min uppfattning fördelas på rotlar i samband med att deregistreras. Rotlarna bör vara blandade skatte- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 68 måls- och förvallningsmålsrotlar. Alla ordinariedomare bör inneha rotel. Detsamma bör i princip gälla för länsrättsfiskal. målgrupper bör betraktas som specialmål och tilldelas endast viss ellervissa rotlar. Domarna bör cirkulera mellan rotlarna. 1 avdelningsindeladlänsrätt bör rotlarna vara specialiserade för antingen skatlemål ellerförvaltningsmål. Om tillräckligt målunderiag finns bör även avdelningarna varaspecialiserade för antingen skattemål eller förvaltningsmål. Även iavdelningsindelad länsrätt bör domarna cirkulera mellan de olika avdelningarnaoch rotlarna. Chefsdomare bör i möjligmån dellaga när särskilt uppmärksammade mål och viktigare principmål avgörs.Mål och ärenden som kräver särskild erfarenhet bör inte tilldelas fiskal.Ordinarie domare bör endasi undantagsvis handlägga s.k. enmansmål, dvs. sådanamål som avgörs av jurisldo-mare utan nämnd. Dessa mål bör i så storutsträckning som möjligt efter rotelinnehavarens bedömning lämnas över tillnotarie för avgörande. Även rutinbetonade nämndmål bör kunna lämnas över tillnotarie. Enligt principbeslutet(prop. s. 22) skall berednings- och föredragningsuppgifterna i länsrätterna -i den mån de inte ankommer på domarpersonal - fördelas mellan notarier ochpersonal som inle behöver ha juridisk utbildning. Enligt min uppfattningbör domarpersonalen i den nya länsrättsorganisationen själv bereda och föredravissa mål. Detta gäller särskilt de svårare målen. Fiskalerna bör delvis kunnatas i anspråk för att bereda och föredra mål på annans rotel. Detta gäller iförsta hand mål på rotel som innehas av chefsdomare. Berednings- ochföredragningsuppgifterna i övrigt fördelas mellan notarier och personal sominte behöver ha juridisk utbildning. Notarierna bör i utbildningssyfte geserfarenhet av alla typer av mål som förekommer i länsrätten. Personal medberednings- och föredragningsuppgifter som inte behöver vara rättsbildad börockså kunna få ägna sig åt alla typer av mål men kan även vara specialiseradtill viss eller vissa målgrupper. Notarier och annan personal med berednings-och föredragningsuppgifter bör i princip vara indelad på rotel. För kansliuppgifterna ide blivande länsrätterna bör finnas domslolsbi-träden och andra tjänstemän sominte behöver vara rättsbildade. Personal inom länsrätts kansli bör svara förmålregistreringen och merparten av arbetet med skriftväxling i målen. Det bör ävenfalla på sådan personal att, förutom all ulföra vanligt kontorsarbete,expediera länsrätts beslut och svara för arkivläggning. Något hinder föreliggerenligt min mening inte heller mot att personal på länsrätts kansli får ta del iarbetet med att sätta upp förslag till avgörande i målen. Arbetet på länsrättskansli bör ledas av en föreståndare som också biträder med administrativauppgifter och får visst ansvar för utbildningen av personalen inom kansliet. Det ankommer påregeringen att besluta om de frågor om arbetsfördelning som jag nu harbehandlat. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 69 Domarkarriär och tjänstetillsätlningsfrågor m.m. Enligt riksdagensprincipbeslut skall domarkarriären i den nya organisationen för de allmännaförvaltningsdomstolarna byggas upp efter mönster av det system som tillämpasvid de allmänna domstolarna (prop. s. 21). Det innebär att tjänstgöringenkommer att växla mellan de olika instanserna. Den grundläggandedomarulbildningen äger rum i kammarrätt. Utnämning till ordinarie domareföregås av tjänstgöring som icke ordinarie domare i både länsrätt ochkammarrätt. 1 karriären kommer i allmänhet också att ingå tjänstgöring somföredragande i regeringsrätten. I princippropositionen(s. 21) uttalade dåvarande chefen för kommundepartemenlet att det inte bordeföreligga något hinder mot att en välmeri-terad sökande, som inle har genomgåttdomarutbildning, erhåller tjänst vid kammarrätt eller länsrätt. Jag delar dennauppfattning. Vad som har sagts nu bör särskilt gälla om en icke ordinariedomare i den nuvarande länsdom-stolsorganisationen söker ordinarie domartjänsti någon av de nya länsrätterna. Tjänst i länsrätt förlagman, chefsrådman och rådman bör enligt min uppfattning, i likhet med vad somgäller för andra domartjänster på motsvarande nivå, tillsältas av regeringen.Som förslagsorgan bör liksom beträffande andra domartjänster inom de allmännadomstolarna och de nuvarande allmänna förvaltningsdomstolarna . bör därvidfå ell starkare inslag av ledamöter med erfarenhet av de allmänna förvaltningsdomstolarnai första instans. 1 nämnden ingår f. n. generaldirektören i ,ordförandena i högsta domstolen och regeringsrätten, en hovrättspresident ochen kammarrättspresidenl samt tre ledamöter utsedda på förslag av samt . Jag avser atl senareföreslå regeringen en ändrad sammansättning för tjänsleförslagsnämnden. Detkan därvid visa sig alt sammansättningen behöver ändras även till följd avinnehållet i lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet och avtalet omförhandlingsordning i frågor om tillsättning av vissa tjänster hos staten(ATS). 1 propositionen (1971: 30) med förslag till lagom allmänna förvaltningsdomstolar m. m. framhöll (del 2, s. 727 O dåvarandechefen för att de extra ordinarie assessorstjänster, somfanns i organisationen före förvaltningsdomslolsreformen, kunde dras in. Medhänsyn till rekryteringsförhållandena inför reformen borde de emellertid i vissutsträckning finnas i stället för tjänster för kammarrättsråd. Vidare anmäldesatl det, utöver nämnda tjänster för assessor, behövdes ett visst antalassessorstjänster för vikariats- och förstärkningsändamål. Enligl beslut(KU 1971: 36, rskr 1971: 222) i anledning av den proposition som har sagts nufinns f. n. på varje kammarrättsavdelning bl. a. en extra ordinarie tjänst förkammarrättsassessor. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 70 förstärkningsändamål finns vidare vissagöromålsförordnanden som kammarrättsassessor. De avdelningsknutnatjänsterna för kammarrättsassessor har sålunda inrättats som ett led i uppbyggnadenav kammarrätisorganisalionen. Uppbyggnadsskedet får numera anses avslutat. Derekryteringsskäl som inför förvaltningsdomslolsreformen ansågs medförabehov av vissa icke ordinarie domare föreligger inle längre. Jag finnerlämpligt att ifrågavarande typ av tjänster för kammarrättsassessor inle längrebehålls. 1 enlighet med vad som förutskickades proposition bör istället extra ordinarie tjänster för kammarrättsassessor inrättas förvikariats- och förstärkningsändamål. Innebörden av ändringenär att assessorerna kommer atl tjänstgöra som extra ledamöter och som vikarierför ordinarie ledamöter. Motsvarande ordning gäller i hovrätterna. Antalet extra ordinarietjänster för kammarrättsassessor blir beroende av det aktuella behovet av ickeordinarie domare för vikariats- och förstärkningsändamål. Eftersom i allmänhetåtskilliga kammarrätlsjurister är tjänstlediga för att utföra uppdrag inomregeringskansliet och det statliga utredningsväsendet m.m. blir antalettjänster för kammarrättsassessor förhållandevis stort. Förordnande somkammarrättsassessor får meddelas när vederbörande uppfyller de kompetenskravsom regeringen fastställer genom bestämmelser i förordning medkammarrättsinstruktion. Motsvarande gäller i fråga omhovrättsassessorer. Det är möjligt att de nyakompetenskraven för förordnande som kammarrättsassessor inte kan hävdas i alladelar när det gäller kammarrättsjurist som har antagits som aspirant föreriksdagens beslut om ny länsrättsorganisation. För dessa fiskaler fårregeringen lägga fast särskilda kompetenskrav av övergångskaraktär förförordnande som kammarrättsassessor. Tjänst förkammarrättsassessor bör även i fortsättningen tillsättasav regeringen efter förslag av vederbörande kammarrätt. Sådan tjänst bör i denframtida förvaltningsdomarkarriären tillsättas utan ledigförklarande. Dettagäller i fråga om tjänst för hovrättsassessor. Förordnande på tjänst somlänsrättsfiskal bör meddelas av vederbörande kammarrätt. Notarietjänstgöringfullgörs vid tingsrätt eller länsstyrelse i egenskap av huvudmyndigheterför notarietjänstgöring. En del av tjänstgöringen kan fullgöras bl. a. vidvissa andra myndigheter i form av s. k. utbytestjänstgöring. 1 enlighet med uppdrag avregeringen har utrett och lämnat förslag till ändringari den nuvarande notariemeriteringen. a. har föreslagits all de nyalänsrätterna skall ersätta länsstyrelserna som huvudmyndighet förnotarietjänstgöring. Beredningen av förslag har nyligenpåbörjats inom . Utbrytningen av de nuvarande länsdomstolarnafrån länsstyrelserna le- Prop.1978/79:100 Bilaga 5 der enligl min uppfattning till att tjänstgöringvid länsstyrelse inte får ell sådant innehåll och ger sådanaerfarenheter som måste krävas av tjänstgöring vid huvudmyndighet.Länsstyrelserna kan därför inte kvarstå som huvudmyndigheter. Däremot börtjänstgöring vid länsstyrelse naturiigtvis kunna utnyttjas förulbylestjänslgöring. De blivande länsrätternafyller enligt min mening de krav som bör ställas på huvudmyndighet. Jag avser att senareföreslå regeringen sådana ändringar i notariekungörelsen (1972:519) och iolika instruktioner att länsrätterna kommer att ersäila länsstyrelserna somhuvudmyndighet för notarietjänstgöring. Regeringen torde därvid få utformaövergångsregler för dem som, när reformen genomförs, fullgör notariemeriteringvid länsstyrelse. Vissa tjänster fördomslolsbiträde och expeditionsvakl i de nya länsrätterna bör tillsättas avvederbörande länsrätt. Övriga tjänster bör tillsättasav efter förslag av länsrätten. Föreskrifter i fråga omförvaltningsdomarkarriären och om tillsättande av tjänster får senare utfärdasav regeringen i instruktioner för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Medel och tjänster för de nya länsrätterna Under förberedelsearbeteti har från länsstyrelserna inhämtats uppgifter dels omde nuvarande personalresurserna för läns-domstolsuppgifter, dels om antaletinkomna, avgjorda och balanserade mål under de fyra senast förflutnabudgetåren. De rapporterade statistiska uppgifterna har sammanställts iföljande tabell. länsskatterättsmål fastighetstaxeringsmål körkortsmål övriga länsrättsmål länsskatterättsmål fastighetstaxeringsmål körkortsmål övriga länsrättsmål varav skattemål utan nämnd" varav länsrättsmål utan nämnd 38 768 13 434 60 380 14 366 Balanserade mål vid ulg. länsskatterättsmål fastighetstaxeringsmål körkortsmål övriga länsrättsmål Betr. 1974/75 och 1975/76endast länsskatterätten. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 72 Av de statistiskauppgifterna framgår att de nuvarande länsdomstolarna inte har kunnat avgöralika många mål som har kommit in. Detta har lett till altbalanssiiuationen blivit alltmer otillfredsställande. Enligt min mening måslede nya länsrätterna i första hand tilldelas en fast organisation som svarar motden måltillströmning som kan beräknas. De måste därulöver tilldelas extraresurser som gör det möjligt för dem att i lämplig takt arbeta bort denuvarande överbalanserna. Mot bakgrund av deuppgifter som har inhämtats om nuvarande personalresurser och kapacitet ilänsdomstolarna anser jag att den nya länsrättsorganisationen bör tillförassammanlagt 830 tjänster för uppgifter som utförs av domstolspersonal. Jagräknar därvid med att personalplanerna för den nya länsrältsorganisationenkommer att omfatta omkring 80 tjänster mer än det antal årsarbetskrafter somde nuvarande länsdomstolarna f. n. sammanlagt förfogar över. Med den arbetsfördelninginom de nya länsrätterna som jag har förordat i det föregående och med ledningav den nuvarande personalens fördelning mellan olika arbetsuppgifter ochpersonalkategorier anser jag att de 830 tjänsterna i de nya länsrätterna börvara fördelade på 117 domare och fiskaler, 328 tjänstemän för berednings- ochföredragningsuppgifter samt 385 övriga tjänstemän. Lönekostnaderna för dessatjänster beräknar jag till omkring 80 milj. kr. Bland domartjänsterna räknarjag med 24 tjänster för , fem tjänster för chefsrådman, en tjänst förrådman, tillika vice ordförande påavdelning, och 71 tjänster för rådman. De nuvarandelänsdomstolarna utnyttjar i stor omfattning gemensamma resurser ilänsstyrelserna för bl. a. expeditionsvakts-, telefonist- ochrepro-duktionsgöromål. Personal i ett gemensamt arkiv svarar i allmänhet ävenför domstolarnas arkivlagda handlingar. Tjänstemän på skatteavdelningenbiträder i allmänhet vid domstolarnas aktuppläggning. Endast i nio fall harsärskild tjänst för expeditionsvakl varit avdelad för eller praktiskt tagetuteslutande använts för domstolsgöromål. För dessa fall har särskilda medelberäknats för länsrätterna (ca ). När det gäller de aktuellafunktionerna i övrigt har jag - med tanke på att länsrätten och länsstyrelsenunder det kommande budgetåret i flertalet fall fortfarande kommer all delalokaler och alt i många län har anskaffats reproduktionsanläggningar förgemensamt ändamål - efter samråd med chefen för kommundeparlementet stannat föratt vederbörande länsstyrelses resurser t. v. bör användas gemensamt avlänsstyrelsen och länsrätten. Det ankommer på samt vederbörandelänsstyrelse och länsrätt att senare lämna förslag till hur dessa frågor börlösas på . Som jag har framhållittidigare är den nuvarande balanssituationen vid flertalet länsskatterätter integodtagbar. Jag finner angeläget - inte minst mot bakgrund av de insatser somunder senare år har gjorts beträffande taxeringsförfarandel - att vidreformgenomförandet åtgärder sätts in för att nedbringabalanserna. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 73 Det är inte möjligt allnu med tillräcklig grad av säkerhetbedöma den framtida mållillslrömningen till och kapaciteten vid länsrätternaför att del skall kunna avgöras vilka sammanlagda personalförstärkningar ellerandra åtgärder som krävs för att komma tillrätta med den nuvarande balanssituationen. Frågan får övervägas under kommandebudgetbehandlingar. När det gällerförstärkningsinsatser för /80 anser jag att viss försiktighet ärpåkallad. 1 detta hänseende kan erinras bl. a. om de svårigheter som föreliggeratt på en gång rekrytera ytteriigare kompetent personal, utöver vad som behövsför att besätta de 830 fasta tjänsterna. Detta gäller särskilt mot bakgrund avde vakanser som f. n. föreligger. Verksamheten vid länsrätterna tillåter endast i begränsad omfattning attarbetet bedrivs med oerfaren personal. Effektiviteten sätts ned om den erfarnapersonalen måste avsätta en oproportionerligt stor del av sin tid för attinstruera nyanställd personal. Den nuvarande balanssituationen gör detemellertid nödvändigt att medel motsvarande ungefär 70 tjänster tillförslänsrätterna för balansavarbetning under /80. Kostnaden härförkan beräknas uppgå till ca 7 milj. kr. Sjukvårdskostnaderna förden nya länsrättsorganisationen kan beräknas till , kostnaderna förreseersättningar till . och lokalkostnaderna till 10,4 milj. kr. Medledning av nuvarande belastning i länsstyrelserna och dess fördelning mellanolika verksamheter beräknar jag expenskostnaderna för den nyalänsrättsorganisationen till . Under /80uppkommer vid länsrätterna olika expens-kostnader av engångskaraktär vid sidanav kostnaderna för löpande expenser. Följdkostnader för nyanställd personaloch kostnader för inköp av förråd av kontorsmateriel kan beräknas uppgå tillsammanlagt 1,1 milj. kr. Kostnader kommer också att uppstå för utrustning tillnya eller utvidgade lokaler för vissa länsrätter samt för flyttningar ochtelefonväxlar m.m. Kostnadernas storlek kan ännu inte slutligt beräknas. Fördessa ändamål får regeringen anvisa medel genom att medgivaanslagsöverskridanden. En omorganisation av denomfattning och med de förändringar som det här är fråga om kan inte genomförasutan att en rad övergångsproblem uppkommer. De problem som träder i förgrundenär dels övergången lill elt system med blandade domarrotlar för skattemål ochförvaltningsmål, dels sammanslagningen av de f. n. skilda domarkarriärerna förde allmänna förvaltningsdomstolarna och länsdomstolarna. I likhet med vaddåvarande chefen för kommundepartementet anförde i princippropositionen (s. 23)anser jag önskvärt att övergången lill den nya organisationen sker så snabbtsom möjligt. Det är dock givet att tillbörlig hänsyn måste tas till denpersonal som berörs av omorganisationen.