prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen försöker på olika sätt att förbättra villkorenför de deltidsarbetande och skapa förutsättningar för ett friare valav arbetstider. Den lag om rätt till kortare arbetstid för småbarnsföräldrarsom träder i kraft blir ett stöd för alla som önskarförkorta sin arbetstid. Ett förslag till lag omjämställdhet i arbetslivet har utarbetats av jämställdhetskommittcn och varitföremål för remissbehandling. En proposition med förslag till lag kommer attföreläggas under innevarande . I detta sammanhang kommeräven att föreslås förbättringar av det särskilda jämställdhetsbidrag somsyftar till att stimulera arbetsgivare att anställa kvinnor inommansdominerade områden och vice versa. Industripolitiskainsatser har fått en framskjuten plats i regeringens politik. Dessa har beståttdels i syselsättningspolitiskt betingade insatser för att säkerställa att dennödvändiga strukturomvandlingen sker i socialt acceptabla former, dels ioffensiva industripolitiska insatser i syfte att stärka det svenskanäringslivets möjligheter att konkurrera. Parallellt med stödettill problembranscherna har åtgärderna till stöd för långsiktigtutvecklingsarbete byggts ut genom bl. a. omorganisation av styrelsen förteknisk utveckling och betydande förstärkningar av resurserna till det stödsom styrelsen förmedlar. De mindre och medelstoraföretagen representerar en viktig potential för utveckling av ett fortsattkonkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Inrättandet av de regionalautvecklingsfonderna och den mycket kraftiga resursökning till fonderna somskett för denna kategori av företag utgör betydelsefulla framåtriktade inslag iindustripolitiken. Förbättrade möjligheterför svenska företag att konkurrera på exportmarknaden har tillskapats genominrättandet av det s. k. SEK-systemfet för statsstödd finansiering av långaexportkrediter. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 52 Investeringsbanks möjligheter att finansierautvecklingsinvesteringar m. m. avsevärt förbättrats genom ökad statlig garantioch direkt kapitaltillskott. Budgetförslaget /80 innebär att stödet till problembranscherna fullföljs.Branschprogrammen för den träbearbetande industrin och gjuteriindustrinförlängs till att gälla även under /80. Resurserna tillbranschprogrammet för glasindustri ökar. Uppbyggnaden och omstruktureringen av fortsätter med stora resursavsättningar i budgetförslaget /80. Inom pågår också beredning av förslag omåtgärder inom tekoindustrin. Inom det begränsade statsfinansiella utrymmethar hög prioritet givits åtgärder som syftar till utveckling av expansivasektorer. Sålunda tillförs de regionala utvecklingsfonderna ökade resurser förfortsatt utveckling av rådgivning och stöd till små och medelstora företag.Vidare föreslås att styrelsen för teknisk utveckling får möjligheter att ökastödet till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Den svenskadataindustrin får fortsatt stöd till forsknings- och utvecklingsarbete. Vidarehar en särskild utredning tillsatts med uppgift att föreslå åtgärder vidbeskattningen för att främja forsknings- och utvecklingsinsatser. 2.3 Forskning och kultur Forskningen har enavgörande betydelse för vårt samhälles utveckling på skilda områden.Erfarenheterna visar att vi i hög grad är beroende av nya kunskaper om vår livsmiljö,vårt gemensamma arv, om nutid och framtid. är som forskningsnation ettlitet land även om vi på vissa avsnitt ligger långt framme internationelltsett. Våra möjligheter att följa med i utvecklingen av forskningen inom övrigaindustriländer är beroende av de resurser vi kan ställa till förfogande fördet vetenskapliga arbetet. Kraven på förstärktaforskningsinsatser ställs också i medvetande om att väsentliga frågor återståratt lösa vad gäller vårt lands ekonomi och det svenska näringslivets förmågaatt konkurrera på utlands- och hemmamarknaden. Inte minst kan en intensifieradteknisk och naturvetenskaplig forskning ses som ett nödvändigt led iansträngningarna att öka industrins konkurrenskraft. En målmedveten satsning påforskning bör därför ge en god grund för en fortsatt välfärdsutveckling. Högskoleväsendet tillförsi budgetförslaget kraftigt förstärkta resurser för forskning. Sammanlagtanvisas ytterligare ca 56 milj. kr. till forsk-ningsbefrämjande insatser.Därutöver kommer särskilda medel för finansiering av dyrbar vetenskapligutrustning att anvisas. Regeringen avser vidare att lägga framförslag om forskarutbildning. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 53 övergripande forskningsplanering och om ettcentralt organ för informationsförsörjning. Ytterligare resurser kommer dä attföreslås för dessa ändamål. I budgetförslaget ingår bl. a. en kraftiguppräkning av anslagen till forskningsråden. Högskoleenheternas basresurser förforskning förstärks liksom resurserna för forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning. Ett tjugotal professurer föreslås bli inrättade. Jag vill i detta sammanhang även erinra om deforskningsinsatser inom industrin som har redovisats under detindustripolitiska avsnittet och som innebär väsentliga insatser för tekniskforskning och långsiktigt utvecklingsarbete. Samhällets stöd tillkulturlivet har byggts ut . Kulturen har stor betydelseför vitaliteten i samhället och för samhällets förmåga att förnya sig. /80 föreslås att ytterligare 50 milj. kr. anvisas för reformerinom kulturområdet. I årets reformprogram läggs stor vikt vidinsatser för barnkulturen och det internationella kulturutbytet. Dessa förslagkommer att redovisas för . Prioriterade områden i övrigtär bl. a. stöd till fria grupper, filmstöd och biblioteksstöd. Ett grundläggande mål förregeringens politik är att vidmakthålla och befästa den sociala tryggheten.Åtagandena mot pensionärerna står fast. Det ekonomiska stödet tillbarnfamiljerna förbättras genom att barnbidraget höjs med . den I januari1979 till totalt . per barn och år. Det statliga bostadsbidraget höjsmed . från samma tidpunkt. Vidare förbättras de statskommunalabostadsbidragen genom höjning av de övre hyresgränserna för hushåll med barn. Ibudgetpropositionen föreslås åtgärder som innebär att bättre stöd ges till dehushåll som har en stor försörjningsbörda. Betydande höjningar föreslås frånden av de statliga bostadsbidragen, från . per barn ochår till . per barn och år. Från samma tidpunkt föreslås ocksåjusteringar av hyres- och inkomstgränserna. Från har föräldrar rätt tillekonomisk ersättning i samband med barns födelse. För deförsta åtta månaderna utgår ersättning motsvarande sjukpenning. För den niondemånaden utgår ersättning enligt föräldrapenningens garantinivå, med f. n. Förslag till förbättringarav föräldraförsäkringen avses som jag nämnt, att föreläggas riksdagensenare under innevarande . Förslaget innebär bl. a. attersättningsreglerna för föräldraförsäkringens nionde månad ändras så attersättning för inkomstbortfall även skall utgå enligt samma reglersom redan gäller för försäkringen Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 54 De totala kostnaderna för föräldraförsäkringens förmåner beräknas förnästa budgetår till ca 2 750 milj. kr. Från har föräldrarrätt att vara helt lediga från arbetet sålänge de vårdar barn under ett och . Rätt till förkortadarbetstid till gäller till dess att barnet är . I en särskild proposition avses förslagom allmän föräldrautbildning i anslutning till barns födelse att läggas framinom kort. Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter. Programmet innebär en utbyggnad om 100 000 nya platser i daghemoch 50 000 nya platser i fritidshem underperioden 19761980. Överläggningar har taghs upp med för attsäkerställa utbyggnadsprogrammet. Det statliga stödet till kommunernasbarnomsorg ökar med 1 000 milj. kr. till sammanlagt drygt 3 600 milj. kr. Vidgade bidrag för hemspråksträning förinvandrarbarn i förskolan föreslås. En rad väsentliga pensionsreformer hargenomförts . Den allmänna pensionsåldern har sänkts till 65 åroch ökade möjligheter till rörligpensionsålder har införts, bl. a. genom införande av delpension. Sådanpension föreslås nu genomföras även för egen företagare m. fl. Reformprogrammet följs vidare upp genom en höjning av pensionstillskottetför pensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-förmåner. Folkpensionen(inkl. fullt pensionstillskott) uppgår f. n. till . Anslaget till folkpensionerberäknas för /80 öka med 1 920 milj. kr. till 26 520 milj. kr. Genomindexregleringen av folkjJensioner och ATP är pensionärerna tillförsäkrade enautomatisk kompensation för den allmänna prisutvecklingen. Vidare ger pensionstillskottenårliga standardförbättringar. 2.5 Särskilda åtgärder för handikappade Handikappfrågorna har givits högprioritet i budgetförslaget. Näringslivets utveckling har ställt ökade krav påindividens anpassning i arbetslivet. Förändringarna har på olika sätt skapatsvårigheter för dem som har fysiska, psykiska, sociala eller intellektuellaarbetshandikapp. Mot denna bakgrund har en rad olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtagits, senast i en proposition underhösten 1978, för att stödja personer med arbetshandikapp. Förbättrademöjligheter att behålla anställning på den reguljära arbetsmarknaden ochbättre utbildning utgör exempel på sådana åtgärder. Förslag läggs nufram till en enhetlig organisation för yrkesinriktad rehabilitering ettarbetsmarknadsinstitut som skall svara för den verksamhet som bedrivsvid arbetspsykologiska institut, kommu- 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 55 nala ocharbetsträning samt inom arbetsmarknadsutbildningen. Ett nytt institut förmetodutveckling och forskning föreslås. Vidare läggs förslag fram omförbättringar av de arbetsmarknadspolitiska hjälpmedlen för handikappade ochannan svårplacerad arbetskraft samt om personalförstärkningar vidarbetsmarknadsverket för detta ändamål. Vissa förbättringar föreslås i fråga omnäringshjälp till eget företag. De nuvarande sysselsättningsformernaarkivarbete och halv-skyddad sysselsättning föreslås bli sammanförda till enenhetlig verksamhetsform som benämns "anställning med lönebidrag". Vid sidan av dessa förslag föreslåsförbättringar på en rad andra områden. Höjningar föreslås avstatsbidragen till handikapporganisationerna och till tidningar för synskadadeoch dövblinda. Personella och materiellaförstärkningar föreslås inom specialskolan samt särskolans specialskola ochyrkesskola. Inom båda skolformerna införs hemspråksundervisning. Vidare förstärks nuvarande insatser för dehandikappades folkhögskolestudier. Betydande insatser föreslås för blinda,döva och utvecklingsstörda vuxna. Den övre gränsen förbidrag för att anpassa bostäder till de handikappades behov höjs från 15 000kr. per lägenhet.Regeringen avser vidare att senare under innevarande föreslå riksdagenatt vissa ytterligare åtgärder vidtas för de handikappade. 2.6 Statsutgifterna grupperade efter ändamål I tabell 11 angesutgiftsförändringarna fördelade på viktigare ändamålsgrupper. Utöver vad jaganfört om utvecklingen inom vissa prioriterade områden vill jag anföraföljande. Vid jämförelsen mellan statsbudgeten /79 och förslaget till statsbudget för /80 haranslaget till oförutsedda utgifter inte fördelats på ändamålsgrupperna utaningår under posten Övrigt. Som framgår av tabellen ökar statsutgifternanominellt med . Vid en jämförelse av detberäknade faktiska utfallet för de båda budgetåren blir ökningen däremot endastca . Folkpensioner,sjukförsäkring, m. m. Det största utgiftsområdet i budgeten avserfolkpensioner, sjukförsäkring, m. m. Dessa ändamål svarar för av detotala utgifterna. Folkpensionerna har jag redogjort för i det föregående.Sjukförsäkringsförmånerna inkl. föräldraförsäkringen beräknas uppgåtill totalt ca . Sjukförsäkringsavgiften skall täcka 85 %härav medan återstoden finansieras genom bidrag över statsbudgeten. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 56 (Beloppen avrundade) Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Allmänna bidrag till kommuner Hälso-, sjuk- och socialvård Internationellt bistånd m. m. -f 16 190 Bidragen till driften av grundskolor och gymnasieskolor ökar med ca1 200 milj. kr. ökningen är i huvudsak av automatiskkaraktär. För gymnasieskolan gäller att antalet 16-åringar beräknas ökakraftigt och nå sin högsta nivå . Denna s. k.sextonårspuckel föranleder vissa reforminsatser som antalet intagningsplatser i gymnasieskolanökas. Inom högskolan fortsätter utbyggnaden av vårdutbildning och av detregionala utbudet av högskolekurser. Ävenlärarutbildningen byggs ut och försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning övergår i permanenta yrkestekniskahögskolelinjer. Jag har i det föregående redovisat de statliga insatserna vadgäller forskning. Inomutgiftsgruppen totalförsvar beräknas medel till det militära försvaret,civilförsvaret, det ekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar. Av det totalaanslagsbeloppet tar det militära försvaret i anspråk den övervägande delen. Dennu gällande planeringsramen för detmilitära försvaret och för civilförsvaret bygger försvarsbeslutsom omfattar budgetåren 1977/781981/82. 1 budgetförslaget /80 ingårbetydande förbättringar av värnpliktsförmånerna. till 1 500 kr.Dagpenningen ökas med . och familjebidragen förbättras. träder ett nyttstatsbidragssystem för skyddsrumsbyggande i kraft. Statsskuldräntor.Ökningen av slatsskuldräntorna /80 beror främst på den ökning istatsskulden som orsakas av det avsevärda budgetunderskottsom förutses för /79. Prop.1978/79: iOO Bilaga 2 Budgetförislaget 57 denna dag ingående redovisat de överväganden sommotiverar detta budgetunderskott. Stöd till barnfamiljer,arbetsmarknads- och regionalpolitik. Jag har i det föregående redovisathuvudinnehållet i årets budgetförslag vad gäller stöd till barnfamiljer ocharbetsmarknadspolitik. Beträffande regionalpolitiken har jag aviserat attregeringen senare under innevarande ämnar föreslå riksdagenriktlinjer för den fortsatta regionalpolitiken. I avvaktan på denna propositionhar flertalet anslag för regionalpolitiken förts upp med oförändrade belopp. har beslutat om attsärskilda lån skall kunna utgå för underhåll avhyreshus. Statens kostnader för dessa lån, som kan utgå med högst . perkvadratmeter iägenhetsyta och år, beräknas till sammanlagt . Lånenkan utgå för hyreslägenheter i hus som har uppförts med statligt stöd underåren 19651975 eller som har uppförts utan sådant stöd men för vilkaräntelån utgår. Genom denna insats har hyreshöjningarna för kunnatbegränsas väsentligt. Det är angeläget att fåtill stånd en ökad bostadsproduktion. Regeringen föreslår därför i åretsbudgetförslag att inte fastställer maximerade ramar för beslut ombostadslån vid ny- och ombyggnad för i den treårsperiod sombostadsbyggnadsplanen avser, dvs. Anslagen till lånefondenför bostadsbyggande och för räntebidrag m. m. ökas med 1 395 milj. kr. resp.680 milj. kr. Inom utgiftsgruppenkommunikationer föreslås anslagsökningar till bl. a. vägväsendet ochteleverket. Vägväsendet föreslås få ytterligare 215 milj. kr. för vägunderhåll.Ramen för investeringar föreslås öka med drygt 200 milj. kr. bl.a. till följd av utbyggnaden av det s. k. AXE-systemet som är ett system medmoderna elektroniska telefonväxlar. Frågor som gäller SJ:s investeringar, kostnadsansvarm. m. kommer att tas upp i den tidigare aviserade trafikpolitiska propositionenvåren 1979. I budgetförslaget har beräknings-mässigt angetts en oförändrad ramför SJ:s investeringar. Ersättningen till SJ:s trafiksvaga nät ökar med 5 milj.kr. till 720 milj. kr. investeringar minskar budgetåret1979/80 till följd av att arbetena på de nya storflygplatserna i Stockholms-och Göteborgsregionerna i det närmaste har slutförts. Allmänna bidrag tillkommuner. Skatteutjämningsbidragen, som utgör den största delen av dennautgiftsgrupp, har i budgetförslaget förts upp med ett oförändrat belopp iförhållande till gällande statsbudget. Detta sker i avvaktan på att regeringeni den tidigare aviserade propositionen till innevarande tar ställningtill de förslag om bl. a. ändringar av skatteutjämningssystemet som har föreslagitsav kommunalekonomiska utredning. De skatteutjämningsbidrag sombetalas ut under 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 58 går främst till samt kommunerna och landstingskommunerna i de fyra nordligaste länen. För landetsom helhet utgår skatteutjämningsbidragenmed . per invånare, vilket motsvarar en utdebitering av 1: 95 kr.per skattekrona. Särskilda skattebortfallsbidrag utgår föratt kompensera kommuner och landstingskommuner för inkomstbortfall till följdav 1970 och skatteomläggningar.Utgifterna under /80 för dessa ändamål kan beräknas tilldrygt . I budgetförslaget ingår också kostnaderför det särskilda statliga bidrag till kommuner och landstingskommuner om 980milj. som betalas ut tillföljd av den överenskommelse om kommunalekonomiska frågor somregeringen träffade med kommunförbunden . I dennaöverenskommelse ingick vidare att ett särskilt bidrag om 122 milj. kr. ,som tillkom , slopas. Hälso-, sjuk- ochsocialvård. De statliga utgifterna för hälso- och sjukvårdsändamål ökar med ca1 150 milj. kr. till ca 6 610 milj. kr. Av ökningen ligger ca700 milj. kr. på anslaget avseende bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka. Medlen för statsbidrag till hemhjälp ochfärdtjänst har räknats upp med 255 milj. kr. Även ökningen i övrigt är iallt väsentligt av automatisk natur. Inom anslagsgruppen rätts- och polisväsende stiger kostnadernaför polisväsendet med ca 383 milj. kr. Polisväsendet tillförs ca 280 nyatjänster, varav 130 polistjänster. Även föreslås maximaltantal polisaspiranter 800 antas till grundutbildning. Den tekniska utrustningen förnyasoch kompletteras. Länsdomstolarna bryts ut urlänsstyrelserna och omvandlas till fristående länsrätter. Dessa förstärks medsammanlagt 80 nya tjänster jämte medel motsvarande ca 70 tjänster föravarbetning av de f. n. alltför stora målbalanserna. Internationelltbistånd m. m. Anslagen för internationellt utveckhngs-samarbete föreslåsöka med 500 milj. kr. till 4 370 milj. kr. Härigenom skulle u-landsbiståndetnågot överstiga innevarande budgetårs nivå på 1,av bruttonationalprodukten. Det bundna biståndetminskas med 25 milj. kr. till 650 milj. kr. Regeringen kommer somtidigare aviserats att senare underinnevarande lägga fram förslag till den framtida utformningen avenergipolitiken. Vidare kommer frågan om den fortsatta finansieringen av deenergibesparande åtgärderna i bostadsbeståndet att behandlas. I avvaktanpå dessa förslag har anslagen för energipolitiken förts upp med oförändradebelopp. Jaghar i det föregående redovisat huvuddragen i industripolitiken, som utgör dendominerande delen av denna ändamålsgrupp.Den minskning som anges i tabell 11 sammanhänger med bortfall av vissaengångsinsatser. Vid sidan av de åtgärder för vilka medel 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 59 anvisas i statsbudgeten sker som redovisats idet föregående omfattande åtgärder för vilka medel anvisas i särskild ordning. Under rubrikenövrigt redovisas utgifter för flera olika ända mål, bl. a. idrott, miljövård,presstöd, kultur och kyrka, vissa allmänna förvaltningsmyndigheter samtoförutsedda utgifter. Stödet till idrottenföreslås öka med 17 milj. kr. Anslagen till miljövård ökar bl. a. föråtervinning och avfallsbehandling samt för ersättningar och markköp i sambandmed säkerställande av värdefulla naturområden. Höjningar föreslås avproduktionsbidragen till dagstidningar i enlighet med det förslag fråndagspresskommittén som lämnades till rege ringen . Insatserna på kulturområdet har jag redogjortför i det föregående. föreslåsfå väsentliga resursförstärkningar för kvalitetsförbättringar, regionaliseringoch nyinvesteringar. Utbyggnaden sker i en sådan takt att de fastlagda målenför skall kunna nås under den nu löpande avtalsperioden. De stathga utgifterna förkyrkor och trossamfund ökar med ca 3 milj. kr. till ca 58 milj. kr. Anslagenför bidrag till andra trossamfund än höjs. Länsstyrelsernasplaneringsavdelningar tillförs nya tjänster för tillsynsuppgifter enligtmiljöskyddslagen. Länsstyrelserna förstärks vidare för uppgifter på detadministrativa området. Granskningsorganisationeninom skatteadministrationen byggs ut med ytterligare en etapp som omfattar 46tjänster hos länsstyrelserna och 32 tjänster vid de lokala skattemyndigheterna.Vidare tillförs mervärdeskatteenheterna 28 tjänster för registreringskontrolloch förstärkning av lednings- och beslutsfunktionerna inom enheterna. I posten Övrigt ingårförändringar i anslagsbehållningar. I statsbudgeten för /79beräknades att . av dessa skulle komma att förbrukas /79 medan jag för nästkommande budgetår räknar med enförbrukning på . Andra utgifter under denna post förutses såledesöka med sammanlagt 1 490 milj. kr. för /80. 3.1 Frågor rörande finansfullmakten, m. ni. Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. bemyndigaderegeringen att för /78, om arbetsmarknadsläget krävde det,besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 500 milj. kr. (prop.1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976 /77: 10, rskr 1976/77: 133). 1977/78: 150bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 60 åtgärder, som under /78 t. o. m. den 20april 1978 hade vidtagitsmed stöd av finansfullmakten. För resterande del av /78har finansfullmakten utnyttjats vidytterligare ett tillfälle, nämligen . Därvid utnyttjadesfullmakten för följande ändamål: Inom justitiedepartementetsverksamhetsområde: om- och nybyggnad av polishus i , ochLindesberg (53,4 milj. ), nybyggnad av tingsrätt i (8,6 milj. )samt vissa byggnadsarbeten för kriminalvården (6,3 milj. Inom verksamhetsområde:byggande av statliga vägar (108,5 milj. ), bidrag till byggande av enskilda vägar (7,0 milj. ), byggande avvattenföringsstationer åt meteorologiska och hydrologiskainstitut (0,5 milj. samt om- och nybyggnad av vägstationer (22,0 milj.kr. Inom budgetdepartementetsverksamhetsområde: om- och nybyggnad för länsförvaltningen i (59,6milj. Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde: särskilda åtgärder för atttrygga sysselsättningen inom tekoindustrin (180,0 milj. Vidare bemyndigadesarbetsmarknadsstyrelsen att i fråga om kommunalt beredskapsarbete bevilja tilläggsbidrag förinvesteringsarbeten av godkändakostnader. Bemyndigandet avsåg kommunala beredskapsarbeten i ,, , , , ochNorrbottens län. harsedermera i anledning av förslag om anslag för ifrågavarande ändamål påtilläggsbudget för budgetåren 1977/78 och 1978/79 (prop. 1977/78:25, prop. 1977/78:101,prop. 1977/78:125, prop. 1978/79: 25 samtprop. 1978/79: 50) anvisat begärda medel. 1977/78: 150 bil. 2. redovisadesatt dittills sammanlagt 1 . hade disponerats med stöd avfinansfullmakten. fattadesbeslut om ytterligare . av den givna finansfullmakten.Sammanlagt fattades beslut med stöd av finansfullmakten under budgetåret1977/78 till ett belopp om 1 . Regeringen harvidare med stöd av beslut att för affärsverken beräkna ettpåslag om utöver investeringsramarna för att möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsanvändningen resp. den 15 juni1978 beslutat vidta följande sysselsättningsfrämjande åtgärder. Inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde: (bemyndigande se prop. 1976/77: 100 bil.9, /77: 12, rskr 1976/77: 150):tidigareläggning av vissa anläggningsarbeten och ma-terielbeställningar (24,8 milj. ochteleverket (bemyndigande se prop. 1976/77: 100 bil. 9, /77: 12,rskr 1976/77: 150): byggande av telehus och arbetscentraler (30,9 milj. 1978/79:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 61 Inomindustridepartementets verksamhetsområde: (bemyndigandese prop. 1976/77: 100 bil. 17, NU 1976/77:24, rskr 1976/77:206 och prop.1977/78:25, NU 1977/78:32, rskr 1977 /78: 108), vissa mindre omfattande om- ochnybyggnader vid vatten-lallsverkets anläggningar (11,5 milj. samtuppförande av kontorsbyggnad i (22,0 milj. Härutöver har regeringenunder /78 beslutat vidta åtgärder enligt följande: Inom budgetdepartementetsverksamhetsområde: (beslut ). Vissa ombyggnads- ochkompletteringsåtgärder för kriminalvården (2,5 milj. 1976/77:100bil. 24, FiU 1976/77:28, rskr 1976/77: 300). Inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde: (beslut ). Tidigareläggning av vissabyggnadsarbeten inom skolväsendet (147,5 milj. 1976/77:100 bil.