prop · G20313 · 1978-12-31 00:00:00 — SFI:sregionala representation föreslås bestå av fyra, eventuellt sex försöksdjursveterinärersamt av försöksdjursassistentema i de olika universi-telsregionerna. SFI:sproduktionsenhet föreslås överta den statliga uppfödningen av försöksdjur vidÅkers krutbrak (kanin, marsvin) och (katt). Bl.a. i syfte att skapa fömtsättningar för en bättre anpassning av produktionen lillefterfrågan av olika djurslag och kvaliteter föreslås SFI få i uppdrag altarbeta fram normer för en kv;ilitetsklassificering av försöksdjuren samt ävenhandlägga tUlämpningen av denna klassificering. Liknande klassificeringssystemfinns i andra länder och i den intemationella handeln med försöksdjur. Framförallt bör anges härstamning, uppfödningsförhållanden, näringsstandard, ålder,kroppsstorlek o. d. Ulredningenföreslår även en ökad nordisk och annan internationell samverkan påförsöksdjursområdet, t.ex. i fråga om djurproduktion. I bl.a. Storbritannienoch finns kunskaper i försöksdjurshantering som bör kunna tiänasom ett föredöme för . Anskaffningen av apor är en fråga som bör lösasgenom gemensamma intemationella satsningar. Ett nordiskt samarbete i fråga omproduktion av insekter för teständamål kan också tänkas lämpligt. Detsammagäller produktionen av embryonerade ägg. Samarbete med specialiseradeinstitutioner i andra länder kommer att krävas i fråga om mikrobiologisk ochannan sjukdomsdiagnostik hos försöksdjur, liksom när del gäUer utbyte av avelsdjur. Förde vanligaste djurslagen föreslås följande åtgärder för all tillgodose denframtida försöksdjursförsörjningen. Förhund föreslås att nuvarande koittraktsuppfödning bibehålls. De önskemål omåtgärder för att främja hederlighet i åtkomslsättel av de hundar som salubjudsanser utredningen ha lillgodosetts genom införandet av des-tinationsuppfödningsprincipen.BehoNcl av avelshundar har befunnits vara så lågt all kostnaden per djur blirmycket hög vid inhemsk inslilutionsupp-födning. Därför föreslås all avelsmalerialetanskaffas exempelvis i och anvisas uppfödama genoin SFI:sförsorg. Förkatt rekommenderas en successiv övergång tUl högkvaliletsdjur er-håUna genom enkejsarsnittsförlöst och barriärskyddad uppfödning, eftersom en sådan inte blirdyrare än ansilaltsuppfödning. Denna uppfödning skulle delvis kunna ske i slalligregi vid dels , där f. n. kattuppfödning sker för Göteborgsuniversitet, dels vid Åkers krutbruk. SFI föreslås överta dessa anläggningar. 1978/79:13 33 Närdet gäller kanin föreligger enligt utredningen behov av en ökad kva-litetsdeklareraduppfödning i kontroUerade anläggningar. Ifråga om marsvin bör Åkers kratbruk även i fortsättningen utgöra kärnan förden högkvalilativa produktionen i landet. Beträffandemus och råtta föreslås inga ändringar av nuvarande försörjningsformer, utövervad som följer genom införandel av destinationsuppfödning och kvaliletsklassificering. Enökad nordisk och annan intemationeU samverkan föreslås i fråga om anskaffningenav apor. Avde övriga s. k. udda djurslagen är många inslitutionsuppfodda ellerimporterade. SFI föreslås få i uppgift att inom ramen för sin djurförmedlingbistå vid anskaffandet av dessa djur. IntemationeU samverkan kan behövas. Utredningenframhåller att viss standardiserad testverksamhet med fördel bör kunnakombineras med kvalificerad försöksdjursproduktion. 1 den mån efterfrågananmäler sig bör därför den nuvarande testverksamheten vid Åkers kratbrak utökasvolymmässigt även med anlitande av andra arter än kanin ur den egnaproduktionen. Utredningenbehandlar även undervisningsområdets försöksdjurshantering och avger rekommendationerom centraliserad försöksdjurshantering, djurdepåer, konditionering och utbUdning. Encentraliserad forsöksdjurshantering anges medföra fördelar av olika slag, såsombättre möjligheter att få djur av lämplig kvalitet, minskat arbetsbehov, förbättradkarantänsvård och hälsokontroll m. m. kan s. k. djurdepåer vara en metod för atl utiämna brister ianpassningen av utbud och efterfrågan på försöksdjur. Sådana depåer bör ommöjligt föriäggas tiU produktionsplatsen. En försöksverksamhet i SFl:s regiföreslås ske i . Importerade apor bör liksom hittUls depåförvaras avstatens bakteriologiska laboratorium som har erforderiiga erfarenheter. Konditionering,dvs. försöksdjurens tillvänjning tiU den miljö där djurförsöken utförs, är enfråga av stor belydelse. Forskarna rekommenderas att samråda med SFI i dennafråga. Behovföreligger av en utökad forskarutbildning i försöksdjursteknik. Undervisningeni detta ämne bör utvidgas vid och eventueUt även vidlantbrukshögskolan. Sådan postgraduell undervisning bör kunna förmedlas avbefattningshavarna vid SFI. Krav bör ställas på institutionschefer och cheferför centrala djuravdelningar att de genomgått särskilda kurser. Motbakgrand av de ökade krav som ställs på producenterna i samband med denföreslagna destinationsuppfödningen föreslår ulredningen att SFI ges möjlighetatt lämna ett ekonomiskt stöd lill försöksdjursproducenternas investeringar.Under sitt första verksamhetsår bör SFI därför försöksvis tilldelas 250000 kr.för avskrivningslån och 1,5 milj. kr. Ulredningenanser att möjligheten att undanta försökshundar från hundskatt bör studeras av SFI. utbetalar UKÄ och statens medicinska forskningsråd stödmedel tillforskare som köper djur av högre kvalitet från kontraklsupp-födare. /77 begärdes 1 milj. kr. för detta ändamål. SFI föreslås övertadessa uppgifter från UKÄ och medicinska forskningsrådet liU dess attdjurskyddslagen ändrats och behovet av sådana medel upphör. Utredningenberäknar kostnadema för de åtgärder som föreslås till ca 3 1978/79:13 34 HärtUl kommer start- och investeringskostnaderför produktionsenheten om totalt 4,5 milj. kr. Ulredningenställer dessa kostnader i relation till dels den totala inköpskostnaden förförsöksdjur, ca 11 milj. kr./år, dels kostnaden för landets samladevetenskapliga forskning där försöksdjur kommer tiU användning. Kostnaderna fördenna forskning anges vara av storleksordningen 100-300 milj. kr. 1978/79:13 35 Sammanfattning av remissyttrandena över l)etänkandet (Ds Jo 1975:4) Framtida försörjningmed försöltsdjur Flera instanser framhåller att utredningen nedlagt ettförtjänstfullt arbete med atl kartlägga försöksdjursanvändningens omfattningoch belysa en rad betydelsefulla problemställningar inom detla område.Samtidigt ifrågasätts om utredningen drivit den ekonomiska analysentillräckligt långt och gett tillräckligt underlag för de organisatoriska lösningarsom föreslagits. Dåvarande UKÄ understryker utredningens uppfattning attsamhället nu måste ta på sig ett ökat ansvar inom detta fält och framhåller attökade samhälleliga insatser är av nöden. Alternativaoch kompletterande metoder. Många av remissinstanserna har kommenteratutredningens bedömning av behovet av försöksdjur och möjligheterna att ersättadjurförsök med altemativa och kompletterande metoder. I stort sett delar manutredningens uppfattning att sådana metoder inte i någon betydande grad kanminska försöksdjursanvändningen , men atlutarbetandet av sådana metoder bör stimuleras. Många av de remissinstanser somsjälva har erfarenheter från djurförsök understryker djurförsökens nödvändigheti ett stort antal sammanhang. SärskUt djurskyddsorganisationema framhållerdock viklen av alt en satsning sker på att utveckla alternativa metoder. framför atl del skulle ha varit av värde om utredningen i vissafall mer i detalj gått in på möjlighetema till att använda alternativametoder, t. ex. när del gäller frågor som rör den toxikologiska testverksamheten.Eftersom så inte skett blir framtidsprognosema vad beträffarförsöksdjursanvändning, kostnadsberäkningar för ett centralt uppfödningsorganetc. Destinationsuppfödning.Utredningens förslag om destinationsuppfödning tillstyrks eller lämnas ulanerinran av det övervägande antalet remissinstanser. Endast ochstatens naturvårdsverk avstyrker förslaget. understryker attutnyttjandet av försöksdjur är en absolut nödvändighet i många sammanhang.Åtgärder som försvårar eller fördyrar användningen av försöksdjur bör därförinte genomföras. a. att förslaget om destinationsuppfödningär dåligt underbyggt. Fleraremissinstanser framhåUer att del inte är nödvändigt all kräva tillståndstvångför samtiiga djurslag. Lantbruksstyrelsen anför att i kungörelsen (1944:771)med vissa bestämmelser om användning av djur för vetenskapligt ändamål m. m.bör anges vilka djurslag tUlståndstvånget skall omfatta, all tillståndmeddelas av lanlbruksstyrelsen och att styrelsen äger medge vissa undantag samtutfärda närmare föreskrifier för försöksdjursuppfödningen. Några remissinstanser påpekarall kravet på destinationsuppfödning kommer all öka kostnaderna för inköp avförsöksdjur. framhåUer atl dessa kostnadermåste täckas antingen genom subventioner tiU uppfödama eller ökning av anslagentill förbmkarna. Utredningens bedömning atl en sammanhållen central organisationbehövs för handläggning av forsöksdjursfrågoma delas av samtligaremissinstanser. I fråga om utredningens förslag att inrätta Prop.1978/79:13 36 ellfrislående statligt organ för delta ändamål, benämnt (), råder däremot delade meningar. Flertalet remissinstanser avstyrkerinrättandet av ett sådant statiigt institut eller ställer sig av olika skälavvaktande. anför att flertalet frågor kring försöks-djurstillgångoch -kvalitet redan är tillfredsstäUande lösta. a. UKÄ saml jordbruketshögskolor och SVA framhåller all ett självständigt forskningsinstitut skullebli mycket dyrbart. Enligt sistnämnda remissinstans bör försöksdjursverksamheteni stället knytas lill någon befindig organisation som dels kan förseverksamheten med erforderlig administrativ och annan service, dels bedrivervetenskaplig forskning inom områden som är av belydelse för försöksdjursverksamhelen. Statskontoretföreslår alt del föreslagna organet inordnas under jordbrukels högskolor ochSVA. Genom en sådan lösning skapas enligt statskontoret bättre förutsättningarfor ett sambruk av såväl specialislfunktioner som administrativaservicefunktioner inom Ultunaområdel. Personalbehovet bör med en sådan lösningkunna minskas jämfört med utredningens förslag. Jordbrukets högskolor och SVAföreslår atl en försöksdjursavdelning inrättas vid SVA och framhåller viklenav all förbrukarna av försöksdjur får ell väsentligt inflytande öververksamheten vid försöksdjursenhe-len. Även lantbruksstyrelsen föreslår ensådan avdelning. En viktig uppgift för en sådan nämnd är all utarbeta budgetoch program för verksamheten. 1 nämnden föreslås även ingå representanter frånövriga avnämare av försöksdjur, bl. a. från landslingen, övriga statiigamyndigheter och läkemedelsindustriföreningen. Vidare bör det ingårepresentanter från producent-sidan samt från djurskyddet. Flertaletövriga remissinstanser som avvisat förslaget om ett statligt för-söksdjursinslilut,föreslår liknande organisatoriska lösningar för den centrala försöksdjursorganisalionen. () och () finner det principielltotillfredsställande att det påtänkta institutet skulle ulöva funktioner avmyndighetskaraktär, t.ex. bevilja lån, i förhållande lill uppfödare sominstitutet skulle konkurrera med. Samtligaremissinstanser som berört utredningsförslaget om den regionala organisationenför försöksdjursverksamhelen tillstyrker den av utredningen föreslagnautbyggnaden. Flera instanser framhåller all den regionala satsningen börprioriteras och all samtiiga sex högskoleregioner bör ges resurser. Deremissinstanser som avstyrker ett SFI föreslår att universiteten blir huvudmanför den regionala verksamheten. Utredningens förslag tillstyrks avflertalet remissinstanser. Lantbruksstyrelsen, som delar utredningens uppfattningatl en viss del av försök;ädjursproduktionen i landet bör ske i form av encentral statlig uppfödning, framhåller bl.a. alt denna produktion i första handbör inriktas på högkvaliletsdjur av typen barriäruppfödda djur. En sådancentral uppfödning bör även möjliggöra ett bevarande av vissa särskiltvärdefulla avelslinjer inom olika djurslag. Lanlbruksstyrelsen anser vidareatt de ekonomiska förutsättningama för en statlig produktion av försöksdjurytterligare bör utredas, varvid även läkemedelsindustrins intresse av attdelta i en centraliserad uppfödning bör beaktas. Enligtlänsstyrelsen i bör tyngdpunkten av uppfödningen utgöras av ickecentraliserad uppfödning, eftersom den hittillsvarande centrala uppfödningenvisat sig medföra för höga priser på försöksdjuren. säger sig hainhämtat all man endast i mindre omfattning är i behov av en mer högklassigkvalitet på djurmaterialel. 1978/79:13 37 () och for laboratory animal science (Scand-LAS) är kritiska mot förslagenrörande en statlig produktionsenhet. LIF anför att föreslagen kapacitet ärotillräcklig, speciellt beträffande kalt, men även beträffande hund. LIFfinner förslagen mindre väl underbyggda och föreslår därför altförsöksdjursuppfödningens organisation och lokalisering utreds ytterligare. Scand-LASfinner utredningens analyser bristfälliga och efteriyser därför kompletterandeanalyser av den statliga uppfödningen av katt, marsvin och kanin. samtjordbrukets högskolor och SVA anserall frågan om katluppfödning i , som f n. bedrivs i Göteborgsuniversitets regi, behöver ytterligare utredas. understryker sin tidigare framfördaåsikt all all försöksdjursproduklion i princip bör ske i statlig regi.Länsstyrelsen i anför samma krav när det gäller hundar lillförsöksändamål och framhåller att försvarets hundskola i bör vara enlämplig institution i detta sammanhang. Förutsättningarna härför föreslåsdärför bli undersökta. Försvarets hundskola anser atl ulredningen borde ha redovisatall det finns en slallig myndighet (hundskolan) som förfogar över vissaresurser för försöksdjursuppfödning. Produktionen i och . När det gällerfrågan om ett eventuellt utökat statligt engagemang inom produktionen avförsöksdjur vid Åkers krutbruk och anser flertaletremissinstanser atl del av utredningen framtagna materialet är alltförbristfälligt för all läggas till grund för ell ställningstagande. Någrainstanser biiräder dock utredningens förslag. Lantbruksstyrelsen framhåller all lokalförhållandena iÅker enligt styrelsens bedömning inte medger att verksamheten kan drivas påett rationellt sätt. Med hänsyn härtill föreslår styrelsen atl hela den statiigaförsöksdjursproduktionen flyttas från Åkers krutbruk och tillUppsalaområdet, i första hand lill Lövsla. Lanlbruksstyrelsen bedömer delvidare som myckel angelägel all del värdefulla avelsmaterial som finns iÅkers krutbruk (marsvin och kanin) resp. (kall) överförs tillden nya produktionsenheten. Flera andra instanser förordar en flyttning av denstatliga försöksdjursproduklionen. En sådan flyttning ger, såsom bl.a. statensmedicinska forskningsråds försöksdjursnåmnd framhåller, uppfödningsenhetennärhet till all länkbar expertis i landet i form av djuranvändandeinstitutioner vid , livsmedelsverket, socialstyrelsensläkemedelsavdelning saml jordbrukels högskolor och SVA. Utredningens förslag om altförbättra försöksdjurens kvalitet genom atl införa en kvaliletsklassificeringtillstyrks av RRV, , livsmedelsverket, LIF och Scand-LAS.Socialstyrelsen framhåller att en hög kvalitet på försöksdjuren många gångerkan vara mycket betydelsefull, men att vid en mängd undersökningar s. k. lågkvali-taiivadjur kan vara tillfyllest. I det senare fallet skulle användandet av djur somkanske betingar flerdubbla produktionskostnader vara ell meningslöst slöseri.Del är enligt beklagligt, all försöksdjursutredningen intebelyst problemet mera inträngande och i kvantitativa termer redogjort gruppför grupp för olika experimenllyper och för vilka kvalitetskrav som forskarnahar. Liknande kritiska synpunkter redovisas även av , naturvetenskapUgaforskningsrådet och i lån. Utredningens förslag om en ökad inlernalio- 1978/79:13 38 nellsamverkan i försöksdjursfrågor berörs kortfattat av ett fåtal remissinstanser (statensbakteriologiska laboratorium (SEL), livsmedelsverket, Scand-LAS), vilka alla ärpositiva till utredningens förslag. Testverksamhet.Utredningens förslag att viss enklare testverksamhet skulle kunna ske ikombination med den statliga försöksdjursuppfödningen tillstyrks avarbetarskyddsstyrelsen, livsmedelsverket och Scand-LAS. FOA avvisar dennatanke, efiersom en sådan testverksamhet skulle kräva en betydligt störrekompelens än vad som skisserats av ulredningen. anser atlnågon testverksamhet inte bör sammanföras med försöksdjursproduktionen annat äni undantagsfaU, t.ex. enklare test såsom pyrogentest. Utredningens förslag alt kontraktsuppfödare av försöksdjur skall kunnaerhålla statligt stöd tUlstyrks av de remissinstanser som berört förslaget,nämligen SBL, UHÄ, lantbruksstyrelsen, jordbrukets högskolor och SVA,i , LIF och . Lantbraksstyrelsen ifrågasätter dock behovet av statsbidrag samtkravet på att stöd enbart skall utgå till producenter som tillämpar s. k.barriäruppfödning. Sådan uppfödning lorde enligt styrelsen främst passa förcentral statlig uppfödning. Detunderskott som enligt ulredningen beräknas uppkomma vid den statligaförsöksdjursuppfödningen kommenteras av bl. a. lantbruksstyrelsen som anseratt en full kostnadstäckning vid den statliga uppfödningen bör eftersträvas.Undantag kan dock göras beträffande avels- och utvecklingskostnader. Detta ärett viUkor för att inte konkurrensen med privata uppfödare skall ske påorättvisa villkor. Detta kommer atl fördyra användarnas kostnader fördjuranskaffning. Liknande synpunkter framförs av RRV och iStockholms län. Remissinstansema understryker genomgående utredningensuppfattning atl utbildningen och forskningen inom försöksdjursområdet bör bliföremål för statsmaktemas särskilda intresse och åtgärder och att utbildningenbör rikta sig till aUa personalkategorier som kan komma att vara verksamma meduppfödning och användning av försöksdjur. Lantbruksstyrelsen framhåller attbrist på personal med speciell sakkunskap i försöksdjursfrågor gör attutbyggnaden av den regionala verksamheten måste ske successivt. Även forskareoch försöksdjurstekniker måsle utbildas - dels vid SVA, dels av de regionalaförsöksdjursveterinärerna. UKÄ understryker all tillräckliga fortbildningskurserinom landet saknas beträffande utbildning av de ledande personema inomförsöksdjurshanteringen. Påbörjade diskussioner om möjligheterna till en samordnadsådan utbildning inom bör därför fortsättas. skulle i sådant fallkunna svara för något eller några specialområden. Behovet av internationell verksamheipå delta fält framhålls även av lantbruksstyrelsen, och Scand-LAS, 1978/79:13 39 Sammanfattningav Åkergruppens promemoria (Ds Jo 1977:5) Uppfödning av försöksdjur i ochSollefteå Inledningsvisredovisar Äkergmppen' kortfattat försöksdjursutrednings förslag,delar av remissinslansemas synpunkter på denna utredning samt lämnar enöversikt över den beräknade försörjningen av försöksdjur under år 1977.1bilaga redovisas en reserapport från en studieresa tiU , Västtysklandoch , i vilka länder gruppen har studerat modem försöksdjursuppfödning. Avpromemorian framgår att den nuvarande produktionen av försöksdjur i statligregi sker i (kanin, marsvin), i (katt) och i (katt).Av kanin anges förbmkningen uppgå tiU ca 20000 djur , varavomkring 3 000 produceras i . Sistnämnda djur är av hög kvalitet, menantalet täcker inte det behov av kvalitetsdjur som finns. Förbrakningen avmarsvin beräknas tiU 60000 , varav ca 3 000 utgör kvalilelsdjurfrån . Beträffande katt anger gruppen en beräknad förbrukning om ca 5 000djur , varav 300-400 djur från statlig uppfödning i ochLund. Av hund förbrakades ca 2 200 djur. Åkergrappenredovisar kalkyler för en utbyggnad av försöksdjursproduktionen i Åker.Produktionen av kanin förutsätts bli utökad från 3 000 till 8000 djur per åroch produktionen av marsvin från 3000 till 20000 djur. Vidare föreslåsnyetablering av en kattuppfödning omfattande 1 000 djur . Samtliga tredjurarter föratsätts bli uppfödda under strikta barriärförhållanden i enlighetmed både nationell och intemationeU erfarenhet. En heltidsanstäUd veterinäreller motsvarande föratsätts behöva knytas till produktionsenheten. Kalkylemaavser ett beräknat kostnadsläge (lönekostnader dock i 1976 årslöneläge). Den tid som beräknas åtgå från beslut tUl de första djurleveransemaanges till . Investeringskostnadernaför den kalkylerade utbyggnaden av en statlig försöksdjursproduktion i Åkerberäknas till 22,1 milj. kr. Kapitalkostnaderna har beräknats genom attlokaler fömtsätts avskrivna och inventarier m. m. på 15 år.Räntekostnaderna har upptagits lill . Kostnadema har fördelats på resp.djurart i förhållande tUl den yta och de resurser som skall disponeras.Personalkostnaderna anges tiU 1,7 milj. kr./år. Förförsta verksamhetsåret erhåUs följande kostnader, kr. Åkergruppenframhåller att om nyinvesteringen betraktas som ett en-gångsanslag, vilkelanges vara väl motiverat från samhällets synpunkt, kan man bortse frånkapitalkostnaden. 'Äkergruppens ledamöter har utgjorts av departementsrådet , ordförande,departementssekreteraren , avdelningsdirektören ,försöksdjurskonsulenten , professorn , statsveterinärenKarl-Erik Kull, överingenjören och tjänstemannen . 1978/79:13 40 Äkergruppenskalkylerade kostnader för en uppfödning av hundar för försöksändamål vidförsvarels hundskola i avser en årsproduktion av 1 000 djur. Medsamma antaganden beträffande kostnadsläge m. m. som för redovisas etttotalt investeringsbehov av 7,1 milj. kr., årliga lönekostnader av 0,7 milj.kr. och en kostnad per djur om totalt , eller . Den katlavelsom sker i och i bör enUgt grappens förslag befästas ochutvecklas mot en större produktion. Akergruppenberör även frågan hur den föreslagna utvidgade statiiga uppfödningen avförsöksdjur bör samordnas med försöksdjursverksamhelen i övrigi. Enligt gruppenär de ntivarande resurserna för samordning alltför små. En utökad produktioninnebär därför om inga åtgärder företas en uppenbar risk för att anpassningenav utbudet till efterfrågan på försöksdjur av olika arter och kvalilelsklasserkan bli otillfredsställande. Gruppen föreslår mot denna bakgrund bl. a. att enledningsgrupp tillsätts, omfattande två representanter från vardera Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), . Universitets och högskoleämbetet(UHÄ) och LIF saml två riksdagsledamöter. 1978/79:13 41 Sammanfattningav remissyttrandena över promemorian (Ds Jo 1977:5) Uppfödning av försöksdjur iÅker och Akergmppens förslag rörande den centrala organisationen avförsöksdjursverksamheten, särskilt samordningen mellan den föreslagnautökningen av en försöksdjursproduktion i statlig regi och övriga aktiviteterpå detta område, tas upp av flera remissinstanser. Samtliga remissinstanser somberört denna fråga understryker behovet av en förbättrad styrning ochsamordning av försöksdjurshanteringen. Den av Åkergrappen föreslagna centralaorganisationen tillstyrks av SLU, i lån och Scand-LAS. FOAframhåller all innan en försöksdjursuppfödning eller annan verksamhet startasär det väsentligt att man tillskapat en central samordnande instans på försöksdjursområdetoch faststäUt dess arbetsuppgifter och befogenheter. Statskontoretavstyrker Akergmppens förslag till en ledningsgrapp eftersomansvarsfördelningen mellan UHÄ och SVA som båda skulle ingå i denna grapp bliroklar. I stället föreslås att det centrala ansvaret läggs på SVA och attorganisation, personalbehov m. m. utreds närmare. Även UHÄ understrykeratt en samlad lösning bör eftersträvas beträffande den centrala organisationenoch det regionala huvudmannaskapet för verksamheten m. m. Vikten av att ensamordning sker betonas även av och . Dimensioneringav den statliga försöksdjursproduktionen. Den dimensionering som Åkergrappenföreslår av den statliga försöksdjursproduktionen i och Sollefteåtillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Någraremissinstanser är dock kritiska. Statskontoret anför alt Åkergrappeninte redovisat några motiv för den föreslagna dimensioneringen av statliguppfödning. Inte heller anges några kostnader för privat destinationsuppfödningsom sannolikt är billigare.