prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 uppgifterna föreslås även ingå alt medverka iuppläggningen och driften av ell nyll yrkesirafik-regisier, au handhabesvärsprövning, lillsiåndsprövning i fråga om inierre-gional bussirufik ochinlernuiionell lusibils-och bussirafik, förhandlingarom inlernaiionellatransportavtal eic. Vidare föreslås all de uppgifter som åvilarbussbidragsnämnden och fraklbidragsnämnden inordnas i den nya m\ ndigheienliksom uppgifter sammanhängande med prövning av laxor i buss- och laxiirafik. Myndighelenstotala personalbehov bedöms i promemorian uppgå lill 50 ä 6. personer. .Avdessa beräknas eu femtiotal redan nu i siörre eller mindre omfallning innehamolsvarande uppgifter inom iransportnämnden, bussbidragsnämnden,fraklbidragsnämnden. länssiyrelserna och kommunika-lionsdepartemeniei. Jag delaruppfallningen i promemorian all del är önskvärt ull minska den uppsplittring påsmå nämnder som f. n. föreligger inom irafiksekiorn och all del därför kan varamoliverai all såsom föresläs i promemorian slå samman irunsporinämnden.bussbidragsnämnden och fraklbidragsnämnden lill en mv ndighei. Flertaletremissinsianser har också lillslyrkt eller lämnal della förslag erinran.Jag delar också den i promemorian framförda uppfallningen all del kan varamotiverat atl lill eu centralt organ överföra vissa uppgifter rörande denyrkesmässiga irafiken. Del gäller enligi min uppfattning dels utarbetande avcentrala föreskrifter och anvisningar som stöd för bl. a. länsslyrelsernasarbete i olika frågor, dels vissa uppgifter som handhas av länssiyrelsernaoch kommunikalionsdeparlemenlel. Prop.1978/79:99 206 dessu delar har remissinstanserna haft något all erinramol de framförda förslagen. Vidare anser jag del moliverai alt ansvaret för dekollekliva färdmedlens handikappanpussning och för genomförundei av dellidigare behandlade energisparprogrummei inom laslbilsirafiken handhas av ettcenirali organ. Jag kommeri efterföljande avsniii all närmare precisera mina moiiv för all de uppgiftersom iransportnämnden, bussbidragsnämnden och fraklbidragsnämnden har all svaraför inordnas i en gemensam organisaiion saml lill all denna organisaiion äventillförs vissa andra uppgifter i enlighel med vad jag ovan nämnl. Jag kommerockså all lämna förslag lill organisaiion av den nya myndigheien. Beträffandede övriga arbetsuppgifter som framförs i ovannämnda betänkanden och idepartementspromemorian har jag inte funnil skäl föreslå all dessa inordnas iden nya organisalionen. 10.1.2 , bussbidragsnämnden ochfraklbidragsnämnden Arbeisuppgifier som började sin verksamhei den 1 januari1968 överlog vissa arbetsuppgifter från stålens bilirafiknämnd och centralacivila transportkommittén, vilka upphörde med utgången av . Transportnämndenleds av en nämnd bestående av fem ledamöier som represenlerar olika seklorerinom transportväsendet och som ulses av regeringen. Till nämnden är knuien enrådgivande delegation med vilken samråd sker i beredskapsfrågor. De ärenden somnämnden har all avgöra bereds i ell kansli som är uppdelat på två sektioner, enför beredskapsärenden och en för yrkesirafikärenden jämte administrativaärenden. Antalet tjänster uppgår till 21'. En väsenilig del av nämndens arbetsuppgifter beslår avlillslåndsgivning för inlernationell yrkesmässig buss- och laslbilsirafik.Nämnden har i detla hänseende molsvarande funklion som länsstyrelserna har ifråga om den nationella irafiken. Även när del gäller tillsynen över irafikenhar nämnden uppgifter molsvarande länsstyrelsernas. Belydelsenav nämndens uppgifi som lillslåndsmyndighet illustreras av all deninlernaiionella landsvägstrafiken ökat under en följd av år och au en alltsiörre andel av exporten och importen transporteras med laslbil. Samiidigi geografiska spridningen av den utrikes laslbilsirafiken lilllagii. a. medfört önskemål om all få denna irafik reglerad genom bilaterala avialmed allt flera länder. har bilaterala avtal med samtliga vikligareländer i saml med flera ulomeuropeiska länder. 1 Inkl. två NOM-garanier. 1978/79:99 207 fall haruviulen inneburil lillsiåndsprövning ochkvoicringuv trufik. Sedun eu avtal sluiiis om reglering uv den inlernutionellulundsviigsirufiken besiums kv oierna i de flesla full genom årligaförhundlingur. Trunsporinumnden dellur i eller unsvurur för förhandlingar uvhär angivna slug. Inom den närmusle framliden vunius uviulsförhundlingur kommulill siänd med yiierligare cll anial länder. Till iransporinumndens uppgifter hör också sedan är 1972all handlägga dispensärenden enligt regeringens förordningar om förbud i vissufull mol irufik med tyngre laslfordon (helgirafikförbudei) belräffunde sädanlaslbilsirafik som berör uilandet. Nämnden har vidare lill uppgift all faslsiälla ullmännagmnder för uppsiällning av laxor för yrkesmässig biltrafik sami atl meddelavissa föreskrifter och anvisningar för sådan irafik. Ökningenav laslbilsirafiken lill och frän ullundei, ulvidgningen av irafik lill allimer avlugsnu länder, lillkomslen av yiierligare bilaierala överenskommelsersaml handläggningen av dispenser från helgirafikförbudei har gjort nämndensverksamhei allt mer omfullunde och komplicerad. Samiidigi har förberedelsemaför de årliga förhandlingarna rörande iransporiavialen liksom antaletförhandlingar blivit allt mer omfullunde. Den adminisiraiivaarbels-belasiningen på iransportnämnden har härigenom ökal kraftigl undersenareär. Enligi min bedömning kommer den inlernaiionella laslbilsirafiken allfortsätiu all öka och ulvidgas till allt fler länder vilkel kommerail innebäraen ännu siörre arbeisbelaslning för iransportnämnden. Fr. o. m. . då nya besiämmelser förpersonlig lämplighelsprövning i fråga om den yrkesmässiga laslbilsirafikenirädde i kraft har nämnden fån lill uppgifi uu ulfärda föreskrifter för denekonomiska lämpligheisprövn ingen. Transporinämndensarbetsuppgifter inom loiullförsvarei beslär av planläggning för den civ ila iransporiverksamheienvid krig eller krigsfara och för en ransonering av flytande drivmedel. planlägga hurden civila irafiken kan inskränkas genom andraåtgärder än ransonering. Jag vill erinra om all del under senare är genom flerabeslul av regeringen slällls krav pä en väsenilig höjning av ambitionsnivån närdel gäller beredskapsplaneringen. gav regeringen i uppdrag åtöversiyrelsen för ekonomiski försvar au i samråd med berörda myndighelerbedriva försök med långsiktsplanering inom del ekonomiska försvarel.Transportnämnden deliar i denna verksamhet som efter hand tall alli fasiareformer. Genom beslul uppdrog vidare regeringen åt transportnämnden ullplunera beredskapenäven fören fredskris på energiomrädel. Besluiel innebar bl.a. all iransportnämnden fick i uppdrag atl svura för utbildning av personal somskall ingå i regleringsorganisalioner på regional och lokal nivå. Bussbidragsnämndeninrällades för alt handha frågor som rör del ställiga slödel lillolönsam kollekliv irafik, vilkel syftar lill au främja en lillfredssiällandetrafikförsörjning på landsbygden. Nämnden skall enligi sin 1978/79:99 208 instruktionverka för en enhellig lillämpning av statsbidrugsbestummelserna och vid behov föreslåändring av dessa. Enhetligheten frumjus frumför ulll genom ull nämnden meddelarföreskrifter och anvisningar för tillämpningen uv bidrugsbesiämmelser ochhandläggningen av ansökningsärenden. Nämndenbeslår uv ire uv regeringen ulsedda ledamöier sum skall ha sukkunskap ocherfarenheler i frågu om sumhullsplunering och trafikförhållanden. Hos nämndenfinns eu kansli. Anialei ijänslemän uppgår lill 5. Vadgäller den lokala landsbygdstrafiken med buss granskar nämnden kommunernasirafikförsörjningsplaner. Länsstyrelsernas yllrunden ingår i nämndensbedömning. Nämnden besluiar på grundval av denna granskning i frågan omirafikförsörjningsplan kan godkännas som underiag för ansökan om siuisbidrug. Bussbidrugsnumndensvarar också för bidragsgivningen när det gäller det införda ställigaslödel lill viss skärgårdsirafik. Härvid tillämpas i princip samma förfarandesom i fråga om bidraget lill lokal landsbvgdsira-fik. Närdel gäller den regionala bussirafiken kommer nämnden in i olika skeden avärendenas behandling. Nämnden granskar de regionala personira-fikplaner somlänssiyrelserna upprättar och avger yttranden lill länssiyrelserna om vilkenirafik som bör kunna vara bidragsgrundande. Mol bakgrund av bl. a. de lokalairafikförsörjningsplanerna prövar nämnden frägan om vilken trafik som kan varabidragsberäuigad. Slulligen behandlar nämnden de ansökningshandlingar -jämtelänsslyrelsernas yllranden -som inkommer, meddelar beslul i frågan omsialsbidrag och uibeialar bidragel till trafikulövarna. Bussbidragsnämndenadministrerar också det utbyggda siaisbidrags-sysiemsom infördes den Ijuli 1978(prop. 1977/78:92, /78:28, rskr 1977/78:364). Del nya systemet innebärbl. a. all sialsbidrag enligi en viss ordning ulgår lill kollekliv personlrafiki sädana län där huvudman etablerats. Jämfört med lidigare bidragssysteminnebär reformen en belydande ökning av del Slailiga slödel saml förenklingarpå en rad punkler. Viktiga förbällringar är au även lälortslrafiken skall ingåi bidragssysiemei och atl järnvägslrafik som fyller utpräglade lokala ellerregionala irafikbehov skall kunna få slöd. Viss flygverksamhei som bedrivs iQällregionema skall också omfaiias av bidragssystemet liksom visshelikoptertrafik i skärgården. innebär det nya statsbidragssystemet all arbetsuppgifternai viss utsträckning förändras. Uppgiften au granska irafikförsörjningsplanerfår större lyngd än lidigare medan granskningen av ekonomiska uppgifteravsevärt reduceras. Det ankommer på bussbidragsnämnden au ulfärda deföreskrifter och anvisningar som behövs för siatsbidragsgiv-ningen. Förall underläua avtalsuppgörelser mellan länshuvudman och irafikuiövare omersältningförenlreprenadirafik haren särskild kollekiivirafiknämnd inräilais. Denna skall vid behov pröva frågor som rör ersältning för 1978/79:99 209 Kansli- och sekreierarfunkiioner för den nya nämnden ankommer påbussbidragsnämnden. \'issufrägor som sammanhänger med inlösen av irafikrörelse avgörs uv buss- och tuxivurderingsnämnden. Vissa kanslifunkiioner tor denna nämnds rakning ombesörjs avbussbidragsnämnden. Genomall dei nya siaisbidragssysiemel kommer all lillämpas parallelll med del gamlaunder en övergångsperiod slälls ökade krav pä bussbidragsnämnden. Nämnden hardärför räll all meddela förenklingar av handlägg-nmgsordningen under del försiabidragsärei om della av lidsskäl eller unnai \ isar sig nödvändigi. Isumband med bidragsgivningen har nämnden samlal en omfatlande kompelens om bl.a. trafikföretagens kostnads- och inläklssirukiur saml ullmuni omtrafikplanering. I laxe- och irafikplaneringsfrågor har nämnden härigenom iökad ulsiräckning kommii all fungera som remissorgan. Dess uppgift är all administrera del siailigaregionalpoliliska iransporislödel saml fr. o. m. den uven delsärskilda iransporislödel för Golland. För båda dessa stödformer angavs enförsöksperiod . Del regionalpoliliska irans-(lortsiödet har därefterdels utvidgats i olika avseenden, dels föriängls. F. n. tilluigången av . Fr.o.m. har försöksperioden avseendeiransporislödel för Golland föriängls samiidigi som Slödel utv idgais. Slödelavser f n. perioden fram l. o. m. Regeringen kommer senareall föreslå inrikining och utformning av de bada stödformema fr. o. m. . Nämndenbeslår uv tre uv regeringen ulsedda ledamöier. Ledamölerna skall ha god insikli frågor som berör irafik- och iransporiförhållanden. Anialei ijänsler uppgår lill 5. Svftei med dei regionalpoliliska iransportslödei är all främja en samhällsekonomisktoch i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet inom och lill del allmännastödområdel. Transporisiödet utgår i form av fraklbidrag och är genom sinuiformning ell medel all minska de koslnadsmässiga olägenheier som följer medde långa iransporlavslånden för näringslivei inom slödom-rädei. Nämndensprövning omfattar de olika förutsättningar i fräga om varuslag, transportmedel,iransporislräcka, sändningsvikl m.m. som uppsiällis för all bidrag skall ulgä.Vidare har nämnden all meddela l"oreskrifier för lillämpningen aviransportstödsförfallningen och all fastställa de blankeiier som behövs. Riksrevisionsverkeihar genomfört en förvallningsrevision av v erksamheien vidfraklbidragsnämnden. Verket har i sill åtgärdsförslag bl. a. tVumhållii allnämnden i ökad utsträckning bör arbela med övergripande frågor. Vidare föresläsatl kontrollverksamheten vid nämnden byggs ut. har i sinsvarsskrivelse över förvaltningsrevisionen ungen all dessa ökadearbeisuppgifier inie kan mötas utan en viss personaiförsiärkning vid nämndenskansli. U yp"? Prop.1978/79:99 210 Ävmin lidigare redogörelse har framgåu all såväl iransportnämnden,bussbidragsnämnden som fraklbidragsnämnden är all betrakta som relalivi småmyndigheler. har efter hand som nämnderna successivi lillförts nya ochulvidgade arbelsuppgifter medfört en ökad arbetsbelastning. För au klara avarbelsuppgiflerna har i flera fall lillfälliga försiärkningar fån anlilas. Delär min bedömning all utvecklingen mol ökade arbelsuppgifter kommer altfortsätla inom samtliga tre nämnder. a. kan nämnas all del nya slödel lilllokaloch regional kolleklivirafik, somjag har redogjort för,ålminsione i ell övergångsskede kommer au slälla ökade krav på handläggningenav bidragsgivningen - med motsvarande minskning av arbelsinsalserna pålänssiyrelserna som följd. Likaså kommer au siällas ökade krav på samordning avhuvudmännens planering av kollekiivirafiken. Härtill kommer, vilkel jagföreslagit, lidigare all det här akluella organei kommer atl få lill uppgifiall i nära samarbele med huvudmännen bedöma behovei av ersällningslrafik isamband med nedläggningsprövning av olönsam järnvägslrafik. Ävennär del gäller beredskapsplaneringen kommer kraven alt öka inle minst inför eneventuell fredskris pä energiomrädel. 1 detla sammanhang kan nämnas atliransportnämnden i 1978 ärs anslagsframslällning anmäll behov av ytterligaretre tjänsier, varav tvä på handläggarnivå. Medtanke på de funktionella samband som råder mellan iransportnämnden,bussbidragsnämnden och fraklbidragsnämnden har jag funnil skäl överväga allinordna dessa myndighelers arbetsuppgifter inom ramen fören gemensamorganisaiion vilkel även skulle innebära betydande rationaliseringsvinster,minskal nyanslällningsbehov etc. De tre nämndernarepresenlerar lillsammans en mycket sior sakkunskap på områden som ligger näravarandra. En gemensam kompelens finns exempelvis vad gäller statsbidragsgivningpå transportområdet. inordnande av nämndernas uppgifter inom ramen för engemensam organisaiion skulle mol denna bakgrund innebära stora fördelar. Dellagäller i. ex. inom den beredskapsplanerande verksamhei som bedrivs aviransportnämnden. Denna funklion skulle förslärkas i hög grad om densakkunskap och de erfarenheler i fråga om samhällsplanering och trafikförhållandensom finns hos buss- och fraklbidragsnämnderna samordnades i en myndighei. Vidareskulle genomförandet av olika irafik- och regionalpoliliskl betingade insatserunderiättas genom en sammanslagning. Det kan i. ex. gälla uppföljning ochulvärdering av de regional- och trafikpolitiska effekterna av nuvarandebidragssystem. Vidare kan del bli fråga om au ularbela förslag lill förändringav nu ulgående slöd och bidrag. Jag vill dessutom framhålla alt en sammanslagenmyndighei bättre skulle kunna följa utvecklingen på transporiomrädei samlföreslå åtgärder som är ägnade atl förbättra Prop.1978/79:99 211 förulsäuningarnaför i. ex. kollekiiviraflken. En sammanslagning av detre nämnderna i enlighet med det förslag som presenieras idepariemenlspromemorian skulle ocksä innebära belydande administrativa fördelargenom den ökade flexibilitet i personal- och servicehänseende som följer meden gemensam ralionelll uppbyggd organisation. Härvid avser jag bl. a.möjligheterna lill utjämning av arbetstoppar och lill omdisposition vid sjukdomoch andra former av ledighet. Härtillkommer inle obelydliga ralionaliseringsvinsier inom bl. a.kontors-administrationen, i. ex. telefonpassning, utskrift och duplicering samlnär det gäller administrationen av de olika bidragssystemen. Vidare lorde ensammanslagning innebära all gransknings- och ulbetalningsmliner kanrationaliseras och belydande kostnadssänkningar erhållas. .\v del föregående framgårall en samordning av de uppgifter som handhas av transportnämnden, bussbidragsnämndenoch fraklbidragsnämnden medför betydande fördelar. Som lidigare nämnts harocksä flertalet remissinstanser tillslyrki eller lämnal ulan erinran förslageti departementspromemorian om en sammanslagning av de tre nämnderna. , bussbidragsnämnden eller fraklbidragsnämnden har haft någraerinringar mot en sammanslagning. Mol denna bakgrund föreslår jag an deuppgifier som åvilar nämnderna inordnas i en gemensam myndighet. Efter engenomgång av de olika nämndernas nuvarande och förväntade arbetssi-luaiion harjag gjort den bedömningen all man genom rationalisering av verksamheien inomramen fören gemensam organisaiion skulle kunna klara de ovan nämndanytillkommande arbetsuppgifierna ulan nägon mera belydande personalökning. Vissnyrekrytering är dock nödvändig bl. a. på grund av nytillkomna arbetsuppgifteri samband med prövning av olönsam järnvägstrafik. 10.1.3Den gemensamma myndighetens befattning med yrkestrafikfrågor Jagövergår nu till atl behandla sådana uppgifier med anknytning till denyrkesmässiga irafiken som jag anser bör inordnas i den cenlrala myndigheien. En väsentlig del avgenomförandet av olika trafikpoliliska intentioner sker inom ramen förlagsiiftningen om yrkesmässig trafik. Enligt yrkesirafiklagstiftningenankommer del pä länsstyrelserna alt verka för ett ändamålsenligt ordnande avden yrkesmässiga trafiken. Länsstyrelserna är f. n. tillstånds-myndigheter ifråga om all yrkesmässig irafik liksom i fråga om ulhyrningsrörelse ochtransportförmedling. I detta ingär ocksä all länsstyrelserna prövar frågor omvaming av lillståndshavare och återkallelse av tillstånd. Yrkesirafiklagstiftningeninnehåller sådan reglering som också omfattar rent adminisiraiiva rutiner. Iandra avseenden däremot är lagsiiftningen så utformad alt den inte gertillslåndsmyndighelerna tillräcklig vägledning när del gäller bedömningen avolika frågor. 1978/79:99 212 I departemenlspromemoriun understryks alt det finns ellpåiagligi behov av centrah meddelade föreskrifter rörande lillslåndsprövningen.Jag delur dennu uppfuliningoch menar ull mun genom sådunalillämpningsföreskrifier-som smidigl kan anpassas med hänsyn lill vunnaerfarenheler och uppkommande behov-kun ge ell klurure underlug för bedömning uvbehov och möjligheter i olikuuvseenden. Jug anser vidure all administraiivuruliner som ur ägnade ull underläua en ralionell handläggning bör uiarbelascenirali och delges länssiyrelserna. Härigenom uppnås en siörre enhellighei ilänsslyrelsernas bedömningur. nämnda arbetsuppgifter kan med fördel inordnasiden nvu myndigheten. Länsstyrelserna har även all utöva en fortlöpande lillsynöver den yrkesmässiga irafiken. Här bör del, som irafikpoliiiska utredningenframhållil, vara möjligl au genom lillämpning av rätl ulformadebevakningsruiiner nå en pålaglig effekiivisering ulan ökud resursinsals. .Auularbela och anvisa sådana ruliner är enligi promemorian en angelägen uppgiftför eu cenirali organ. Jag delar denna uppfaiining. Vikliga instrument när del gäller all ingripa mololämpliga irafikuiövare är varnings- och åierkullelseinsiiiuien. Även häranserjag - i likhel med vad som sägs i departemenlspromemorian-all del bör varamöjligl all med hjälp av centralt utfärdade föreskrifier ge slöd förlänsslyrelsernas lillämpning. De nämndauppgifterna ärav myndigheiskarakläroch häri belydande grad anknyining lillförfaitningslillämpning. Det är därför enligt min mening nalurligl au enceniral myndighei anförtros dessa uppgifter. Flenalei remissinstanserunderslryker också behovei av föreskrifter och anvisningar och har heller inlenågot au erinra moi all uppgifterna handhas av eu cenirali organ.Transportnämnden framhåller l. ex. all del finns ell stort behov av merpreciserade normer vid prövning av lämplighet för uiövande av iniernaiionellirafik, vaming, åierkallelse av lillsiånd eic. Nämnden anser del önskvärt allsamma normer lillämpas vid bedömningen av yrkesirafikärenden i in- och utrikestrafik. En sådan samordning förutsätier all dessa frågor handläggs i engemensam organisaiion. Även länssiyrelserna har som regel lillslyrkt all denämnda uppgifterna handläggs av eu cenirali organ. I promemorian föreslås all ell cenirali organ får lilluppgift all handlägga besvär som anförs över länsslyrelsernas beslul omlillsiånd, åierkallelse eic. Dessa besvär förs enligt nu gällande ordningdirekl upp lill kommunikalionsdepartementel och kräver där en omfatlandearbetsinsats. En ordning med en central myndighei som första besvärsinstansskulle innebära en väsenilig arbetsavlastning för departementet. Del övervägande antalet av remissinsianserna har iallmänhet ingel atl erinra mot all ett cenlralt organ är försia besvärsinsiansför vissa länssiyrel-sebeslui. Även jag kan ansluia mig lill förslagen ipromemorian. Förslagen ligger i linje med strävandena alt nedbringa antaletbesvärsärenden i regeringskansliel. Jag föreslår därför all del akluellaorganei skall uigöra försia instans i fråga om besvär i lillslåndsärenden.Besvär över del cenlrala Prop.1978/79:99 . organets beslut bör kunna föras hos regeringen. Efter aunärmare erfarenheter hur vunnits rörande verksumheten hos det cenlrulu orgunelbör övervugus om inie della skall ulgöru enda besvärsinsians ålminsione vadbjiruftar vissa slag uv ärenden. Behov et av an samordna la.xesäiiningen inom biisslinje-och laxiirafiken hur ULceniueruis . De nuvarande beslämmelsernainnebär all läxorna tor irufiken fuslsiulls av länssiyrelserna. sker inleendasl i samband med all ell nyll lillsiånd lill busslinje- eller laxiirafikmeddelas ulan ocksä nur enskild irufikuiövare eller - som vanligen är fallel -sammanslui-ningur av irafikuiövare begär höjning av en gällande laxa. Delsenare har medfört vissa ölägenheter. Del förekommer bl.a. all olikalänsstyrelser medger olika siora höjningar, vilkel medför all laxenivån församma slag av irutlk kommer au liggu olika. leder lill alllänsslyrelsernas beslul overklugus och au en uljämning av läxorna sker försl"id regeringens prov ning av besvärsärendena. Den beskrivna faslställelseprocessenlar därför läng lid. Del händer också all ensiaka länssiyrelsebeslui vinnerlaga krafl och ull en sukligi omoiiverad olikhei i laxesäliningen därigenomuppslår. Jag delar-liksom flerialel remissinsianser-uppfallningen i promemorianalt del angiv na problemet bör kunna lösas genom all ell centralt organ prövarvissa trägor om fustsiällelse av laxor. Jug föreslår därför all frägan om generella förändringarav laxenivän i busslinje- och taxilrafiken skall prövas av del cenlralaorganei. Härigenom UV lustas länsstyrelserna ell inle obetydligt arbele.Hanieringen av ärenden om t.ex. taxehöjningar kommer alt gä betydligt snabbare,vilket har belydelse ime minsi för irafikföretagen. Vidare kan föruiskickas auregeringskansliel i belydligi mindre ulsiräckning än f n. kommer au behövahundläggu ärenden rörunde besvär i laxefrågor. När del sedun gäller au formelll fastställa taxorna förnytillkommande trafik liksom ny laxa efter laxeändringar försådan trafik somredan bedrivs, dv s. att besiämma vilken laxa varie enskild irafikuiövare skalllillämpa, bör delta liksom f n. ankomma på länssiyrelsen som tillslåndsgivandemyndighet. Jug ålerkommer lill frägan om läxorna för den inlerregionalabusstrafiken. Närdet gäller sädan trafik för vilken länshuvudman enligtlagen(1978:438) om huvudmannaskap för viss kollekliv persontrafik har ansvareikan nödvändigheien av en slallig myndighets fasislällelse av taxornaifrågasättas. Huvudmannaskapei som skall utövas genom interkommunal samverkanmellan landslingskommuner och primärkommunerna i resp. län garanlerar altlaxenivån i irufiken grundas på ell poliiiski ansvarslagande. Huvudmannaskapeiskull vara genomfört fulll ut senasi .