prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — inslansertillslyrker förslaget under förutsättning av en lydlig markering avbarnkunskapsmomenten i kursplanerna. TCO anser all när ämnet barnkunskap enligt förslaget bl.a.iniegreras i oä-blockel är del nödvändigi all sloffei utvidgas ochkonkretiseras. Del bör inom blocket redovisas fristående. SÖ bör noga bevakaatl del lidigare innehället i ämnet får ell ulökal ulrymme. I lån menar alt barnkunskapenbör överföras lill hemkunskapen. Vissa huvudmomenl finns redan i andra ämnenoch bör vara kvur där. Den samverkan som finns bör uivecklas. markeraiansvar för barnkunskapen bör kunna leda lill en samlad verksamhei i ämnel. i släller sigdock tvekande lill atl läla ämnesbeleckningen försvinna med risk all ämnelsolika momenl ges låg prioriiei och hell eller delvis tappas borl. Fördelen mednuvarande uppläggning, som önskas bibehållen, är atl lärare med utbildning ibarn- och familjefrågor bevakar atl väsenlliga momenl i barn- ochungdomskunskap las upp i undervisningen. Oinsorgskommillén beklagar alt barnkunskap föreslås utgåsom särskilt ämne enär jusl barnkunskapen kunde varil en lämplig utgångspunktför undervisningen om handikappade barn och senare om handikappade vuxna. Enligt bör barnkunskap vara kvarsom ell självsiändigi ämne med ulökad lid. Allt bör göras för all molverkadagens negativa inslällning till barn, vilken bl. a. givit minskade födelsetal. Socialsiyrelsen hade gärna sell all ämnet barnkunskap iförslagei hade 1978/79:180 239 kvarstått som eget ämne eller utvidgats till bam- ochungdomskunskap och erhållit ett större antal timmar . Även länsskolnämnden i . kommuner förordar ett behållande av barnkunskapen. Ätt teknik skall vara ett obligatoriskt ämne på högstadiettillstyrks av UHÄ, länsskolnämnderna i , , ,, , m. fl. AMS, TCO, LO, SAF, en starkmajoritet av kommunerna, bland dem , , , , Salaoch kommuner. Om teknik blir obligatoriskt och förs till denaturorienterande ämnena kan, enligt LO, de naturliga beröringspunkter dessaämnen har bättre ulnylljas. Atl ämnel blir obligatoriskt bör också kunnamedverka till atl bryta traditionella könsrollsmönster. 7CO anser att gmndläggande kunskaper och färdigheter ileknik bör in-begnpas i ett modernt allmänbildningsbegrepp och samiidigi utgöraett viktigt inslag i samhällets strävan mot ökad jämlikhet. Såväl flickor sompojkar bör bredda sitt tekniska kunnande, flickorna dessutom för att göra eUfriare yrkesval och inta en friare hållning till tekniska och naturvetenskapligastudier. kommun konstaterar att tekniken får en alltstörre belydelse i samhällel och den enskilda människans vardag. harlillvalsämnet leknik nästan uteslutande valts av pojkar: genom att ämnel blirobligatoriskt får även flickorna del av den kunskap som bör vara varjemänniskas egendom. SAF ser positivt på tanken atl göra teknikämnet obligatorisktför alla elever. Ämnet bör också ingå i låg- och mellansladiels undervisning.Som särskilda problem i samband med utvecklingen av ett teknikämne omfattandealla stadier vill föreningen peka på behovet av utbildning och forlbildning avlärare, frågan om lokaler och ulmslning och frågan om speciella läromedel.Även länsskolnämnden i län framhåller belydelsen av att lokal- ochlärarfrågorna löses. Också länsskolnämnden i finner del önskvärtatt alla elever blir delaktiga av teknikundervisningen. En fördel vore omämnet huvudsakligen kunde inrymmas i det projektarbete som förhoppningsviskommer alt prägla undervisningen i orienleringsämnena. Tveksamma till förslaget är bl.a. FPU, . vilka fruktar att ämnet "drunknar" i oä-blocket ochbli alltför teoretiskt. för lärama i matematik, fysik och kemi avst yrker förslaget och anser att en bälire lösning vore alt teknik läggs somett fristående ämne med egen tidsresurs som inte kopplas till orienteringsämnena.Samarbetet kan ändå fortsälla på del lokala planet. Även MUF avslyrkerförslaget. konstalerar all införandelav leknik som obligatoriskt ämne tveklöst kommer att innebära en lolalförsämring av de övriga naturorienterande ämnenas ställning. SÖ föreslår att maskinskrivning blir ett obligatorisktämne på högstadiet. Förslaget tiUstyrks av majoriteten av kommunema, 1 övrigtär remissopinionen splittrad. Bland dem som tillstyrker ärÄ/?y, länsskolnämnderna Prop.1978/79:180 240 / , , , , Väslmanlandsoch , TCO, i landsiing,FPU, Cenierparliels kvinnojörbund. Socialdemokratiskakvinnoförbundel, och . Jämslälldhelsmotivet understryks av RRV, FPU, och del av de övriga instanserna. i framhäller all elevermed siora motoriska svårigheler kan stimuleras till bättre resultat i svenska genomsamverkan med maskinskrivning. Au skriva maskin bör, enligt Folkpariieis kvinnojörbund,tillhöra de elementära kunskaperna i dagens leknokraiiska samhälle. Genom atlgöra ämnel obligatoriskt kan man ocksä skapa förutsättningar för en annorlundaarbetsfördelning mellan könen inom vissa yrkeskategorier. i anför all underhögstadiet kan verka alltför lite, men elverna bör ges lillfälle att somverksamhet under den samlade skoldagen uppöva sina färdigheier i maskinskrivning. Länsskolnämnderna i , , ,, , , och , SACOISR, enminoritet av kommunerna, bland dem Siorumans, och kommuner,MUF, , Riksjöreningen Hem och Skola m.fl. avslyrker förslaget. Länsskolnämnderna i , , ochJämtlands län framhåller alt maskinskrivning bör behålla sin frivilligakaraktär och hänföras till fria aktiviteter. Atl ämnel bibehålls som tillvalförordas av länsskolnämnden i och SACOISR. i framhåller alt antingenbör en rimlig lid lilldelas ämnet, annars bör det utgå. Även länsskolnämnden iHallands län ifrågasätter vilka kunskaper sorn kan ges under en så korl kursoch vilka möjligheter eleverna har all befäsla de kunskaper de fått. Målsättningen jämställdhet påverkas, enligt , endasl marginellt genom införande avmaskinskrivning som enskilt ämne. Den tid som ämnet har till sitt förfogandebör reserveras för annan verksamhet. i Väsiernorrlands lån anser attpedagogiska skäl talar för alt ämnel placeras på mellansladiet och finner detdärför olyckligt att SÖ förlägger det på högstadiet. Där kan elevema sedantillämpa sina färdigheter, t. ex. vid redovisningar. Remissopinionen är hell splittrad i fråga om undervisningi båda slöjdarlema för alla elever på högstadiet. Positiva lill förslagetställer sig RRV, länsskolnämnderna i , , ,. Väslmanlands, och , , ,, , , m.fl. kommimer, FPU, . i anser att förslagetmedverkar till en nedtoning av könsrollstänkandel. Även kommun m. fl.inslanser beionar förslagets belydelse i jämställdhetsarbetet. Enligt TCO finnsdet inget område i skolan eller i samhället i stort med sä fasta könsrollsvärderingarsom när det gäller arbete med mjuka - textila - och hårda - iräme-tallmaterial. i tillstyrker förslaget iprincip, men ser 1978/79:180 241 hellre an en viss del av den för slöjd angivna liden pähögstadiet skall avse båda slöjdarlema, medan återstoden av tiden får ägnas ålden slöjdart som eleven är mest intresserad av. En liknande synpunkt framförsav län.s-skolnämiulen i . som föreslår alt efter engrundkurs i båda slöjdarlema eleverna ges möjlighel all arbeta med projeki somhar en mer eller mindre slark dragning ål endera slöjdarten. Bland dem som avslyrker förslagei finns länsskolnämndernai . Hallunds och lån, Siorumans, Helsingborgs.Nybro och en knapp majorilel av övriga kommuner. Au både manliga och kvinnliga elever erhåller elemeniärfärdigheisiräning i båda slöjdarlema är enligt läiisskolnämnen i Siockholmslån av slörsla värde. Emellerlid uppnår eleverna i olika lakl en nivå, då enfördjupning i en slöjdart upplevs som myckel angelägen. När eleverna upp-nätldenna nivå, och med en ständigt pägäende fördjupning av kunskaper om verktygoch material och förtining av lekniker berikar sin skolvardag med vad de finnervara meningsfylll arbele inom en slöjdari. bör de enligi nämndens mening inletvingas alt fullgöra vissa leklioner i en annan slöjdari. Om grundskolanselever under fyra skolår undervisas i båda slöjdarterna som obligatoriskaämnen, bör man under dessa år kunna skapa intresse för båda slöjdarlema, såall man får en önskvärd spridning i årskurserna 7-9. När eleverna nåll högsladiel skall skolan enligi nämndensmening acceptera deras val av slöjdart likaväl som man acceplerar deras val avämnen och kurser. Också länsskolnämnden i framhåller elevensräll alt välja utifrån sina inlressen. Denna räll är, enligi nämndens mening,här vikligare än eventuella jämslälldheismoiiv. Ur lärarnas och elevernas synvinkel är förslaget knappaslgodiagbarl, hävdar länsskolnämnden i . Redan i årskurs 6 kan manmärka en stor motvilja mot all valfrihei ej finns i fråga om ämnel slöjd. Dellaresullerar i oro, skolk och vanirivsel. Man kan förmoda all molsvarandereaktioner kommer au ge sig lill känna även pä högsladiel om valfriheten därförsvinner. Tveksamma inför förslaget släller sig bl. a.länsskolnämnden I och Moderaia samlingspariiets kvinnoförbund. 8.9 Sammanfattande synpunkter på timplansförslaget En stor del av inslanserna motsätter sig nedskärningen itimlilldelning för ämnena svenska och malematik. Till dem hör länsskolnämnden iVästernorriands län, SAF, Svenska kommunJÖrbundel, SoUefleå. Växsjö ochStockholms kommuner, Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund och Riks,förbundeiHem och Skola. UHÅ ser med oro all undervisningstiden för dengrundläggande språkundervisningen successivi har minskal i den svenska skolan.I delta instämmer bl. a. Riksjörbundei Hem och Skola. Att orienleringsämnenas limtid reduceras anser SACOISRvara oacceptabelt. Negativa till nedskärningen ställer sig också SAF,och Skola, m.fl. Prop.1978/79:180 242 9 Planering, resursanvändning och utvärdering Avsnittet i SÖ:s förslag angående planering,resursanvändning och ulvärdering mottas i huvudsak posilivi av flertaleiinstanser, bland dem länsskolnämnderna I . och Väsierbonenslän, , , , , , , och Helsingborgskommuner, SSU och ungdomsråd. Viklen av en samlad planering understryks avlänsskolnämnderna i , och samt i ,, . De handikappades riksjörbund m.fl. All SÖ inle skall auktorisera modeller för ulvärdering ochresursanvändning tillstyrks av bl.a. lånsskolnåmnderna i ochJönköpings län, LO och Svenska kommunförbundei, medan däremot RRV anser att detmåste vara både möjligt och självklart att centralt la fram modeller om sådanabehövs. En rad inslanser, t. ex. länsskolnämnderna i , Väslmanlands och Norrbollens län, , LO och Lidingökommun påpekar betydelsen av elevernas medinflytande på detla område. i lån framhåller liksomlänsskolnämnden i all den väsentligaste delen av planeringenär den som utförs i arbetsenheten. Den planering som sker i skolslyrelsen börvara av övergripande natur. Nämnden anser del värdefullt alt det iläroplansförslaget betonas all den lokall beslulade limfördelningenregelbundel skall diskuteras och omprövas. Däri instämmer ocksålänsskolnämnden i . i anser att lokala initiativför uiveckling inom skolans område bör uppmunlras och idéer och resultat vidarebefordrasför att stimulera andra all finna de för varje skola och arbetsenhet lämpligaarbelsformerna. Svenska kommunförbundei påpekar att ell ulökal lokalladminisiralivi arbete uppslår lill följd av förslaget, som statensbehov av administration minskar. Under en övergångstid, menar förbundet, måsteman räkna med en stor anspänning på kommunens resurser för planering, resursfördelningoch utvärdering till dess nya mliner och anpassning lill de nyaförutsällningarna skett. Staten borde med hänsyn härtill tillföra kommunernamedel för administrativ förstärkning. kommun anser att beslutsprocessen måste leda framlill alt såväl elever som personal får ett pälagligl ansvar för verksamheien iskolan. Inte bara för undervisningens innehåll och genomförande utan också förden egentliga driften av verksamheien. Konkrela uppgifter som att della i fastighetsskötseln,vård och reparation av arbetsmaterial och inventarier, yttre och inrerenhållning och liknande uppgifier måste i viss utsträckning kunna åläggaselever. Görs inte detta, menar kommunen, hindras de atl känna samhörigheten medden verksamhet skolan bedriver. kommun poängterar vikten av syslematisering ochmetodutveckling vad gäller utvärderingen. Annars finns risk för allutvärdering blir eti myckel lidskrävande inslag i skolarbetet utan atl ledafram mol en utveckling av arbelel inom skolan. En mer krilisk inställning till SÖ:s tankegångar har RRV,som menar atl SÖ tilldelat sig själv en alllför passiv roll i en rad frågor.Del finns enligi verkets mening anledning atl misstro möjligheterna att genomdecentralisering öka rättvisan i skoltjänslernas fördelning, t. ex. när detgäller alt lösa problemen med ett styra resurser till fördel för missgynnadeelever. 1978/79:180 243 problem som följer vid en decentralisering gällerupprätthållande av cenlrala mål, likvärdig ulbildningssiandard o.d. Omgenomförandeansvarel decentraliseras uppstår krav på överblick och eventuellakorrigeringsåtgärder cenlralt. Verket förordar en aktivering och preciseringav SÖ:s cenlrala roll i fråga om planering, uppföljning och ulvärdering av dellokala skolväsendel. 1 övrigt delar verkei SÖ:s uppfaiining atl ceniralslyrning av resursanvändning i görligaste mån bör undvikas. SAFkonslalerar all en decentraliserad skola med frihet i metodval släll-lersärskilda krav på att läroplanen innehåller kurs- och timplaner som åstadkommeren samordning mot vissa grundläggande, gemensamma resultat. SÖ har enligiförbundel, på ell oacceptabelt sätl ensidigi beaktat förutsällningarna för attskapa frihel både vad gäller metod och resultat. SÖ:s uppfattning att förändringarna av lärarbehovel påframför allt lågstadiet blir marginella delas av länsskolnämnderna iJönköpings, , , och och och avVästerås, och kommuner. RRV uppfattar SÖ:s bedömning av lärarbehovet som dåligtunderbyggd. TCO anserall de samlade konsekvenserna av förslaget kan bli belydande. SACOISRefterlyser en mer ingående beräkning av behovsförändringarna. påtalar alt konsekvenserna avförslaget måste utredas ytteriigare och eventuella övertalighetsproblem lösasgenom utbildning och fortbildning innan reformen genomförs. Länsskolnämndeni län betonar det skriande lärarbehovel i framför alltglesbygdskommunerna. Nämnden anser därför att den undervisande personalensantal bör vidmakthållas och helsl öka som en konsekvens av läroplansförslaget.Därigenom skapas en realistisk möjlighet att genomföra arbeissäiiel. SACOISR menar att SÖ:s läroplansförslag förutsätterbetydligt mindre undervisningsgrupper vilket kräver ökad lärarläthel. Länsskolnämndeni anser all utvecklingen mot ell mindre antal lärare per klass påhögstadiet bör få fortsätta då den ulgör en förutsättning för atlhögstadieelevernas situation ska kunna förbällras. Länsskolnämndeni län konsiaterar atl minskningen av timantalet i ett ämne kanmotsverkas av att detta ämne får del av försiärkningsresursen. Nämnden finnerdel dock olämpligt atl uinyttja försiärkningsresursen för alt i vissa falllösa sysselsättningsproblem för lärare. Den bör i första hand användas tillpedagogiska och elevvårdande ålgärder. Denna uppfattning delas av ochNybro kommuner. kommun säger att man därför måste sälla in andraresurser för atl lillgodose den numera självklara sysselsältningstryggheten.Vad beträffar högstadiet tror kommunen att del p. g. a. den rådandelärarbristen framför allt blir omflyti-ningsproblem. i anser vidare all störrefrihet i ämneskombinationer för lärare på högstadiet borde tillålas och ävenalt fleräm-neskombinalioner bor medges. En breddning av ämnesstudierna bordeprioriteras framför en fördjupning varigenom tjänstgöring över stadiernaunderlättas. Nämnden menar att man i samband med en mer genomgående Prop.1978/79:180 244 översyn av högsladiel bör analysera lärarbehovel och isamband därmed föreslå de ålgärder som behövs för all anpassa lärarkårensutbildning till skolans behov. CUF vill påpeka atl basämnena genom bortlagandei avallernalivkurser-na behöver lillföras yUeriigare lärarresursr för alttillgodose alla elevers behov. i län slöder i huvudsak de förslagsom framförs av SÖ i delta avsnitt. Nämnden konsiaterar vidare altkonstundervisningen i läroplansförslaget får beröm för metoder och arbetssätt.Denna omständighet bör föranleda snabba fortbildningsinsatser för överspridninglill skolans alla ämnen. i Väsierbonens lån noierar medtillfredsslällelse att personalkonsekvenserna av förslaget kan betraktas sommarginella medan anser alt konsekvenserna kan bli marginellaom förstärkningsresursen kan användas som regulator. Övergångsbestämmelsermåste dock till för all klara av de svårigheler som kan komma alt uppstå förenskilda lärare. kommun konsiaterar alt förslaget kan medförasysselsättningsproblem för mellansladielärarna och sänkl ijänstgöringsunderlagför lärare på högstadiet. kommun påtalar alt förslagets konsekvenser behöveruiredas och att övertalighelsfrågan måsle lösas före reformens genomförande. i Göleborgs och län haruppfallningen alt evenluella svårigheter kommer all kunna lösas lokall genomdel lokala medinflylandei och ulökad deeeniralisering. i Väsierbonens lån anmärker allavvägningen mellan den enskildes ansiällningstrygghel och skolans behov avförändringar kan leda lill besvärliga problem både förden anställde och församhällel. påpekar all p.g.a. ändradeämnesbegrepp, nytillkomna eller bortlagna ämnen och p. g. a. all veckoiimialeni de nya timplanerna Ullrycks i limmar om 60 minuler och genom atlundervisningen i arbetsenheten blir stadieövergripande relalivi omfaitandeförändringar i vissa avsnitt i gällande avtal för lärare måstgöras. TCO konstaterar atl läroplansförslagel vad gällerkonsekvenser för personalen är alt betrakta som en raiionaliseringsåigärd.Enligt del träffade medbestämmandeavtalet för skolområdel (MBA-L) kanlokala avial Iräffas mellan berörda fackliga organisaiioner och SÖ om personalorga-nisalionernasmedverkan i ralionaliseringsarbele. Förbunden inom TCO har för avsikl altpåkalla förhandlingar om träffande av sådant avtal. Inom ramen för ettpartsarbele kommer förbunden därefier all precisera sina yrkanden vad gällerpersonalkonsekvenserna av läroplansförslaget. påtalar vikten av all förebygga altlärare slås ut i dagens skola. En siörre del av de ekonomiska resurserna bördärför sannoliki läggas på personalutveckling eveniuelli på bekoslnad avförändrade lokaler, ny maieriel etc. framhåller atl varje ämnebör lillförsäkras en viss minimilid för atl trygga lärarnas anställning. i betonar viklen av bådeämnesutbildning och melodiskl-prakliskl utbildning. Prop.1978/79:180 245 SACOISR och kommununderslryker belydelsen av kompleilering av lärarnas uibildning bl.a. för allkommu lill rälla med ett minskat ijänslgöringsunderiag. SACOISR påpekar vidareall organisalionen inle kan acceplera atl lärare är skyldiga all undervisa iämnen för vilka de ej har formell behörighel. Siaiens personalnåmnd konslalerar atl en utveckling avlärarrollen är nödvändig för all möla de förändringar som läroplanen medför iallmänhei. Del är vikiigt att lärarna känner sig trygga i yrkesrollen. Enliknande uppfattning uUrycks av som poängterarnödvändigheien av en god grundulbildning och all lärarna måsle ges bälireförutsäuningar all klara de krav som slälls på dem. CUF påpekar ocksä alt en förändring av lärarutbildningenkrävs och Förbundel Vi Unga nolerarail man saknar "den nya skolan" ilärarutbildningen. Siorumans kommun befarar atl svårigheler kommer atl uppslåför tekniklärarna, att dessa kommer att bli "hjälpgummor" inomNO-blockel, och föreslår därför att de placeras i en "skolverkslad"dil eleverna hänvisas 1 lill 1,5 limmar . skulle bli avbelydelse vid en successiv övergång lill projeklarbeie där eleverna då skullekunna ulnyllja sina lek-nikkunskaper. Vadbeträffar utbildningen av lärare för tillvalsämnet "kommunikation"hävdar all både ämnesulbildning och fortbildning behövs.LO påpekar atl denna undervisnig bör bedrivas som ett lagarbele där olikapersonalgrupper, även ulomsiående, kan ingå. Avgörande bör vara iniresse ochpersonliga förutsättningar. ungdomsråd önskar en ulföriig utbildningi tros- och livsåskådningsfrågor vid . 1 SÖ:s förslag om fortbildningen som helhet inslämmerlänsskolnämnderna i . och Jämilands lån. UHÄ och Siorumansoch kommuner. Vikten av de fortbildningsinsatser som ingick iSlA-programmel poängteras av länsskolnäinnderna i . , , , , , Jämtlandsoch Väslerholiens län. TCO, Svenska kommunförhundel, , , ,. Söderlälje och Siockholms konuniiner och av De handikappadesriksförbund. Fortbildningens belydelse i allmänhet framhålls dessutomav länsskolnämnden i , , , SACOISR.Linköpings och komnnnier. CUF, SSU. skolkuraiorers förening.Svenska gymnastiklärarsiUlskapei och . i och koiiinnnikonstaterar dock att SlA-progrummels inlenlioner inle uppfyllls. och Jäinllandslän önskur lugutbildning för ull skolpersonal. Fortbildningens allmänna inrikining busares på de iregrundläggande principerna i SIA-reformen och avgörande för fortbildningensinrikining och uiformning bör vara den lokala ulvecklingsaspekten. Belydelsenav della framhålls av länsskolnämnderna i . 1978/79:180 246 och Väsierbonens län, TCO, LO, , Väsierås,och kommuner. Länsskolnämnderna i och ochNorrköpings kommun betonar särskilt vikten av att fortbildningendecentraliseras och länsskolnämnderna i och det lokalautvecklingsarbetet. Länsskolnämnderna i , , ochKopparbergs län anser atl länsskolnämnderna bör ha ansvaret för fortbildningen.Länsskolnämnden i konstaterar att all forskning om ledarrollenger klart besked om all effekien ay utbildningen ofta blir ringa på hemmaplanom endast en eller ett par personer sänds till utbildning med uppgifien attdärefter initiera ett lokalt utvecklingsarbete, t.ex. i det egnarektorsområdet. Effekten blir betydligt störte om skolledarna har ett personallagmed i utbildningen. En sammankoppling av utbildningarna skulle även ge behövligutbildningslid för altitydpåverkan. Uppföljningen skulle vid en regionaliseringkunna effekliviseras. I SÖ:s förslag utirycks behovei av all slärka ochvidareulveckla SSA-verksamhelen. Länsskolnämnderna i , ,och , , och , TCO, LO, ochDe inslämmer i della. SÖ förordar också i sitl förslagen samverkan mellanfortbildning och pedagogiskt forsknings- och ulvecklingsarbele (FoU). I deltainstämmer lånsskolnåmnderna i , , , ochVästerbottens län och vidare UHÄ, TCO och kommun. Länsskolnämnderna i och framhålleratt denna samverkan måste utgå från det lokala uivecklingsarbeiei. Länsskolnämnderna i , , ,och , TCO, , , ,och Vä.xjö kommuner, ungdomsråd och konslalerar atl fortbildningsarbetel bör inriklas på del nyaarbetssättet. i ifrågasätter om inte enbelydande del av målen för läroplansarbetet kunde nås med ökade insatser inomfortbildningen. Redan den nuvarande läroplanen och del nyasiaisbidragssysiemel ger belydande möjligheler lill förändring av skolans inrearbele, inle minsl vad gäller arbelsformen. i menar att om avekonomiska skäl en tillräcklig salsning på forlbildning inte är möjlig man ide kommuner som så önskar skulle kunna bedriva en utökad försöksverksamhet påLgr 69:s grund med ramtimplaner kompletlerade med fritt val av projeklsludier. Viklen av forlbildning inom vissa ämnen som hemkunskap,slöjd, leknik och oä pålalas av länsskolnämnderna i , , ,och och vidare av TCO, och Svenska gynmastiklärarsäUskapei. UHÄ beionar viklen av forlbildning bl.a. inom dennaturvetenskapliga seklorn. Handikappades cenlralkommilé framhåller behovei avalt handikappkunskap ingår i fortbildningen och utbildningsnämndbeionar religionskunskapens betydelse. anser all alla lärare börfå uibildning i friluftsverksamhet. Prop.1978/79:180 247 Länsskolnämnderna i , , ,, , , , Haltands, Ålvsborgs, ,och , TCO, SACOISR, , ,, , , , , , ochSödertälje kommuner, demokratisk ungdom och konstaterar liksom SÖatt ökade resurser för fortbildningen krävs. framhåller att man vid knapphet påtillgångar hellre bör lägga ner pengar på de personella resursema för attbättre tillgodose elevernas behov än på materiell och yttre funktioneUstandard.