prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Ävenom hyresgästerna kan ordna finansieringen, kan emellertid den situationen uppkommaall de inte lyckas förmå fastighetsägaren atl överiåta fastigheten lill dem. Iriksdagen har väckts motioner i syfte att åstadkomma sädan ändring avförköpslagen (1967:868) alt hyresgäster som bildar en bostadsrättsförening förall överta den fastighet som de bor i skall fä rätl till förköp av fasligheten.Riksdagen har ställt sig avvisande till dessa motioner. Senast skedde delta är1976 (CU 1975/76:11). F.n.är det bara kommun som kan ulöva förköpsrält enligt förköpslagen. Del finnsvisserligen ingel formellt hinder för kommunen atl efter förköp överlåtafastigheten lill en bostadsrättsförening, men denna möjlighel var ej förutseddvid lagens tillkomst. Förköpsrätlen kan emellertid enbart utövas om fastighetenmed hänsyn till den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelseellerdärmedsammanhängande anordning eller om fastigheten behöver rustas upp. En övergångtill bostadsrätt torde emellertid i mänga, kanske flertalet fall komma atl avsehus som inte faller under de angivna bestämmelserna och kommunen har dä ingamöjligheter lill förköp. Önskemåletatl öka möjlighetema till en övergång från hyresrätt lill bostadsrätt i detbefintliga beståndet kan inte motivera expropriation. Däremoi är del naturiigtall närmare pröva hur en försäljningssituation skall kunna användas för alt gede grupper av hyresgäster som så önskar rätl alt förvärva den faslighet debebor. Närmastlill hands torde ligga att införa förköpsrätt för en majorilel av hyresgäster.Jag är medveten om alt en sådan reform är förenad med problem. Del II Bo:6 Skr 1978/79:103 360 Detgäller bl.a. underrätteiseförfarandet enligt förköpslagen och frågan om vem somskall ha föreirädesrätl när bäde kommunen och hyresgästmajoriteten ärberättigade alt förköpa. Siarka skäl lalar för all stor hänsyn bör las lillhyresgäsiernas önskemål i konkurrensfallen. Kommittén bör undersöka dessaproblem och föreslå hur dessa frågor skall regleras. Hyresgästernas förköpsrälllorde behöva regleras i en särskild förköpslag. Vidsina överväganden i dessa delar bör kommittén utgå frän atl förköpsmöjligheten bör förenas med villkor om alt föreningen omfattar en majoritet av hyresgästerna. Övervägandena bör göras med den utgångs punkten atl föreningsbildningen skall ha lill syfte atl främja en god bostadsförsörjning. Jag vill i sammanhanget erinra om vad som gäller för all en förening i beskattningshänseende skall anses som "äkta"bostadsförening, nämligen atl minsi av taxeringsvärdet kan hänföras lill lägenheter som är upplåtna med bosladsrätl. Kommittén börocksåuppmärksamma problem som kan vara förknippade med atl hyresgäster i bostäder iallmännyttig ägo önskar bilda bostadsrättsförening. Därför bör kommitténbelysa konsekvenserna i detta avseende för de allmännylliga bosiadsföreiagen,hyresgästerna, stal och kommun. Ett sädanl överförande bör kunna ske i denutsträckning som den enskilda kommunen finner moliverai. Kommiuén bör därförundersöka i vad mån del finns hinder, t.ex. enligi gällande låneförfattningar,mol ell sådani överförande och föreslå erforderliga förändringar. När frågan uppkommer blandhyresgästerna om alt bilda en bostadsrättsförening för atl överta fastighetenkan del hända alt någon av dem inte önskar teckna bostadsrätt men atl han ellerhon ändå vill bo kvar i sin lägenhet. Del är viktigt atl en hyresgäst somföredrar atl inte inträda som medlem i bostadsrättsföreningen kan bo kvar medhyresrätt och all hans eller hennes rättsliga ställning inte försämras.Besittningsskyddsreglema har ändrats så all en hyresgästs besittningsskyddinte påverkas av att lägenheten under pågående hyrestid ändras från vanlighyreslägenhet lill bostadsrätts-lägenhet (prop. 1977/78:175 s. 177, 219 och 226samt SFS 1978:305). Hyresgästen kan alltsä bo kvar lika tryggt som fömt, ävenom bostadsrätt lill lägenheten förvärvas av annan. Ocksä reglerna om bylesrätthar därvid ändrats sä atl hyresgästen inte heller går miste om sin rätl altanvända lägenheten lill byle. Som jag framhöll i della lagstiftningsärende(prop. 1977/ 78:175 s. 178) minskar dock byiesräitens faktiska värde, efiersomden som genom byle övertar hyresrätten får ell svagare besittningsskydd än haneller hon annars skulle ha haft. Den nytillträdande hyresgästen har inte hellerrätl alt i sin tur använda lägenheten till byte. Del är enligt min meningangeläget atl den som väljer att efter föreningsbildningen bo kvar i huset medhyresrätt inte kommer i en sämre situation när det gäller möjlighelen attutnyttja lägenheten som bytesobjekt. Kommittén bör undersöka vilka åtgärder sombehöver vidlas för all bytesrällen skall behälla sitt fulla värde. Olikatekniska lösningar är länkbara. En möjlighet är all uppställa krav påhyresgästens samlycke för att bostadsrätt lill en lägenhet skall fä upplåtasunder pågående ulhyrning. Jag erinrar om all det enligt bosladsrättslagen(1971:479) inte föreligger något hinder mot att en bostadsrättsföreningdisponerar vissa lägenheter på annat sätl än genom bosiads-rättsupplåtelse,t.ex. En annan möjlighel är all låta hyresgäst,som efter bosiadsräiisupplåielsenerhåller lägenheten genom byte, åtnjuta samma rättigheter i fråga ombesittningsskydd och byiesräu som har gälll för företrädaren. För au en sådanordning skall bli praktiskt lillämpbar 361 Kommittéer: Del II Bo:6 tordedet dock krävas att den nytillträdancle hyresgästen lätt kan förvissa sig omsina rättigheter i dessa avseenden, t.ex. genom en formaliserad påskrift påhyreskontraktet. Beträffande nyproduktionenvill jag erinra om all i prop. 1977/78:93 om riktlinjer för ansvarsfördelningeninom bostadsförsörjningen m.m. berördes frågan om kraven på kommunalrepresentation som villkor i vissa fall för lån till bostadsrättsföreningar (s.171-173). De förändringar och förenklingar i dessa krav med syfte atl underlättabildandet av bostadsrättsföreningar som jag därvid föruiskickade har nugenomförls. Jag framhöll vidare i della sammanhang del angelägna i attkommunerna på eu tillfredsställande sätt informerar om hurbostadsrättsföreningar bildas och, i linje med bosiadsför-sörjningslagenssyfte, skyndsamt utser representanter i bostadsrättsföreningar. Kommittén börundersöka effekterna av dessa förändringar samt kommunernas ålgärder när delgäller alt underlätta bildandet av bostadsrättsföreningar. Kommittén är därvidoförhindrad alt föreslå ytterligare ändringar som kan vara motiverade för altundanröja kvarstående hinder för att bilda bostadsrättsföreningar. Finansieringsfråganspelar en ceniral roll när hyresgästerna i syfte alt övergå lill bostadsrättvill förvärva fastigheten. En tillfredsställande finansiering av köpet äravgörande för möjligheterna att genomföra det. Som jag har nämnl lidigare ärfinansieringsfrågan också av särskild betydelse när det gäller all minskariskerna för atl en övergång lill bostadsrätt skulle leda lillboendesegregation. Finansieringsförutsättningarnakan skifta avsevärt mellan olika fastighets-förvärv, bl.a. med hänsyn lill omfasiighelen skall rusias upp i ansluining lill förvärvel eller t.v. förvaltas ibefintligt skick. Fråganom möjligheterna all åstadkomma ett ökat infiytande för hyresgästerna isamband med sanering genom en övergång lill kooperaiiv ägandeform logs upp ililläggsdirekliv lill boendeuiredningen . Boende- ochbosladsfinansieringsulredningarna behandlade frågan i sitt slutbetänkande (SOU1975:51). Såviu angår finansieringsförulsäiiningarna ansåg utredningarna altdet hell avgörande finansiella hindret för hyresgästers övertagande av hus isamband med sanering skulle bortfalla vid ett genomförande av utredningarnasförslag att ett s.k. ingångsvärde skulle fS ingå i läneunderiaget förbostadslån för ombyggnad. Ett ingångsvärde, som avser markkostnader, ingårnumera under vissa förulsältningar i läneunderiaget. På grund härav tordefinansieringsförulsätlningama i allmänhet vara tillfredsställande för enbostadsrättsförening som förvärvar ett hyreshus och moderniserar det med stödav statligt bostadslån. Också beträffandefastigheter som inte är i behov av ombyggnad kan finansieringsförutsättningarnavara goda. Del gäller framför allt relativt nybyggda, statligt belånadefasligheter. Köparen - bostadsrättsföreningen -kan få överta befintliga lån ochunder vissa förulsältningar få ytterligare län, s.k. förvärvslån, intill enövre lånegräns av av det fastställda panivärdet. Under den senasle lidenhar också flera hyresfastigheter överförts till bostadsrättsföreningar medutnyttjande av dessa lånemöjligheter, varvid bosladsrätlshavarnaskontantinsatser har kunnai hållas på en låg nivå. Finansieringsproblemuppkommer i huvudsak i fräga om äldre fastigheter med ett marknadsvärde somväsentligt överstiger de befintliga lånen. gäller säväl statligt belånadesom privalfinansierade fastigheter. Om bostadsrättsföreningen inte i huvudsakkan lånefinansiera köpesumman, ställs föreningens medlemmar inför krav påbelydande egna kapitalinsatser. Del II Bo:6 Skr 1978/79:103 362 Detär en angelägen uppgift för kommittén atl söka finna lämpliga metoder förattunderlätta finansieringen av hyresgästernas fasiighetsförvärv. Befintliga låntorde i allmänhet kunna överläs av köparen. Problemet gäller alltså i huvudsakfinansieringen av skillnaden mellan köpesumman och dessa lån. Engenerell slallig lånefinansiering bör enligt min mening inte komma i fräga.Riskerna för en ogynnsam påverkan på prisbildningen är ett starkt skäl motsåväl statlig lånefinansiering som finansiering genom s.k. prioriteradebotlenlän. Sådana finansieringsmöjligheter skulle vidare innebära atl uppkommenvärdeökning på fasligheter skulle fä en prioriterad ställning i lånehänseendepä bekostnad av produktiva invesleringar, t.ex. ny- och ombyggnad. Finansieringöver allmänna kreditmarknaden och genom s.k. köpskillingsreverser torde därförbli den form som här fär lillämpas. Finansiering med köpeskillingsreverserinnebär alt säljaren bidrar lill lånefinansieringen genom atl som dellikvidgodta reverser av köparen. Ensådan finansieringsmetod kan givetvis inte styras genom statliga föreskrifter.Kommitténs uppgifi i detta sammanhang bör vara alt genom konlakler medföreträdare för berörda fastighetsägarintressen undersöka förutsättningarna föratt lillämpa en finansiering enligt denna modell. ömdel på fastighetsägarsidan skulle finnas intresse för alt söka finna enhetliganormer beiräffande villkoren för sådana reverslån, bör kommittén kunna la uppäven frågan om rekommendationer i det avseendet. En förutsättning skall härvidvara att föreningen (och inte de enskilda medlemmarna) svarar för låneskulden. Konstaterandetatl en generell statlig finansiering inte är akluell utesluter inte ett visststatligt engagemang. För hushåll med låga inkomsler och/eller storförsörjningsbörda kan ett statligt stöd, t.ex. i form av ett behovsprövat lån,vara en förutsättning för förvärv av bosladsrätl. Kommittén bör mot dennabakgmnd pröva frågan om ev. statliga åtgärder på finansieringssidan. Detär min förhoppning atl utredningsarbetet skall ge förulsältningar för enövergång frän hyresrätt till bostadsrätt i belydande omfattning. Om så blirfallel kommer del också att föreligga ett stort behov av sakkunnig rådgivningoch service ål hyresgäster som vill förändra sina boendeförhållanden på dellasäll. Del gäller såväl föreningsbildningen och faslighetsförvärvel somförvaltningsskedel. Kommittén bör utröna om de nuvarande bosladskoope-rativaorganisationernas erfarenheler och resurser kan utnyttjas för detta ändamål. Omdessa resurser skulle visa sig otillräckliga eller andra hinder föreligger förell engagemang frän de befintliga organisationerna, bör kommittén ange vilkakomplelterande ålgärder som kan behövas för alt erforderiig service skall kunnaerbjudas de hyresgäster som vill gå över till bosladsrätl. De eventuellakompletterande åtgärderna bör vara av den karaktären att de ej förutsätter ellslalligl engagemang. Kommitténbör uppmärksamma atl det finns bostadsföreningar pä vilka bosladsrättslageninte är tillämplig (se LU 1975:26, SOU 1975:51 s. 320 Ds Ju 1976:11 s. 91).Kommittén bör utreda förekomslen av sådana föreningar och överväga behovet avett förenklat förfarande vid ombildning av vissa bostadsföreningar tillbostadsrättsföreningar. Kommitténbör vara oförhindrad alt la upp även andra frägor än de förut nämnda som harsamband med strävandena att främja en övergång från hyresräii lill bostadsrätt. Isitt arbete bör kommittén samräda med - förutom partsorganisationerna 363 Kommittéer: Del II Bo:7 påhyresmarknaden - berörda myndigheter och utredningar, bl.a. kooperaiionsutredningenoch hyresrättsulredningen. Kommittén bör vidare studera de erfarenheler som kanha gjorts ulomlands, främsi i , rörande övergång från hyresrätt tillandra besitiningsformer. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigar mig alttillkalla en kommitté med högst 4 ledamöter för att uireda frågan om ökadanvändning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet, altutse en av ledamöterna alt vara ordförande, altbeslula om sakkunniga, experter, sekrelerare och annal bilräde ål kommittén. Vidarehemställerjag all regeringen föreskriver aUkoslnadema skall belasla trettonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. Lantmäteriets uppgifter att tillhandahålla information om landskapet Departemenischefen,statsrådet , anför. Denöversiktliga fysiska planeringen och planeringen för olika markanknutnaverksamheter har ökat i omfattning . Kravel pä ekologiskahänsynstaganden är ett av flera skäl till atl även innehållet i planeringenförändras och utvecklas. Den fysiska riksplaneringen och den av regeringennyligen tillsatta kommittén med uppgift all utarbeta riktlinjer för denframlida naturresurs- och miljöpolitiken (Jo 1978:7) utgör exempel på viktigainslag i sirävandena mot bälire hushållning med naturresurserna. Förall ekologiska hänsynstaganden, hushållning med markens och vattnets resursersamt vården av beflnlliga byggnader och anläggningar skall kunna förbättraserfordras bl. a. underlag i form av naturresurs- och markanvändningsdata. Sådanlandskapsinformation hämtas från s. k. allmänna kartor, geologiska,geohydrologiska och hydrologiska kartor, särskilt upprättade vegetationskartor,flygbilder elc. Landskapsinformationanvänds ofta som ett gemensami begrepp för lägesbestämd informaiion omlandskapets naturgivna innehåll och egenskaper (berg, jord, vegetation, vatten,lopografl, etc.) och dess konstgjorda företeelser(anläggningar, fastigheter,byggnader, etc). Begreppet innefattar vidare sådana geodeliska ochfologrammelriska data som utnyttjas för lägesbestämning av landskapsinformationsamt geografiska namn och gränser, institutionella förhållanden m. m. Ibegreppet ryms informaiion om förhållanden på eller under markytan samt ommarkanvändning. Landskapsinformationen kan utvärderas och presenteras efterolika verksamheters syften och behov. Del 11 Bo:7 Skr1978/79:103 364 Utvecklingeninom samhällsplaneringen och behovet av förbättrad resurshushållning gör atldet finns motiv för att se över hur försörjningen med landskapsinformationlämpligen bör ordnas i framliden. Som jag skall redogöra för längre fram finnsmånga myndigheter m. m. som deliar i produktionen av landskapsinformation.Flera av dessa är f n. sysselsatta med att klarlägga hur olika metoder ochlekniska hjälpmedel för insamling och lagring av landskapsinformation kananvändas i arbetel. Delta kan leda till rationaliseringar och ökaanvändbarheten av del malerial som produceras. Detstatliga lantmäteriei har genom sin mätnings- och kart-läggningsverksamhei enceniral roll när det gäller att tillhandahålla information om landskapet. , statens lantmäteriverk (LMV), fick sin nuvarande organisationden genom en sammanföring av verksamheterna hos dåvarande riketsallmänna kartverk och lanlmälerislyrelsen. Organisationen i sin helhet beslårav lantmäteriverket (i ), överlantmälarmyndigheter (ÖLM) och fastighetsregistermyndigheier(FRM) på länsnivå saml fasligheisbildningsmyndigheter (FBM) på lokal nivå.Motiven för sammanläggningen av rikets allmänna kartverk ochlanlmälerislyrelsen var bl. a. alt karlverksamheten skulle få tillgång lillregionala och lokala organ saml all del fanns behov av en övergripandeplanering och bättre samordning av den grundläggande kartläggningen. Genomriksdagsbeslutet om sammanläggningen lades också fast vissa riktlinjer för denstatliga kartverksamheten. Denekonomiska och den topografiska kartan som framställs av LMV är de mestomfatlande allmänna kartorna. Båda dessa kartverk förväntas även i framtidenvara vikliga delar av samhällets försörjning med basinformation om mark ochmarkanvändning. De är av grundläggande betydelse för bl. a. den fysiskaplaneringen. Förstagängsutgivningen av dessa tvä kartverk slutförs enligtnuvarande planer under /79 och kartverksamheten övergår därmedi ett revideringsskede. De äldsta ekonomiska kartbladen är ca . LMVhar i anslagsframställningar utvecklat vissa förslag till hur kartförsörjningenm. m. kan byggas upp i framliden. Några planer för framställningen av kartverkpå lång sikt hardock ännu inte lagts fast. Man får emellertid räkna med allavnämarna i allt större omfattning kommer att efterfråga kartprodukter som äranpassade lill det egna speciella behovet. Del blir därför sannolikt nödvändigiall i ökad omfattning framställa olika följdprodukler från del allmännakartmaterialet. Utvecklingen torde också föra med sig all siatliga ochkommunala organ genom uppgiftslämning m. m. i ökad utsträckning bidrar lillkartframslällningen. Ensärskild ulredare(Bo 1977:1) har tillkallats för all utreda bl. a. formema fören sammanföring av Liber Grafiska AB:s följdproduktion från den allmännakartläggningen och därmed sammanhängande verksamhet med lantmäteriverketsverksamhei. Bosiadsminislern har i anmälan till (prop. 1977/78:100)redovisat utgångspunkten för utredningsuppdraget, nämligen alt en sådansammanföring bör ske. Civilulskottel (CU 1977/78:21) har anslutit sig tilldenna utgångspunkt. Ävenkommunerna har en omfattande mätnings- och kartverksamhet. Kommunema svararhuvudsakligen själva för den mätning och kartläggning som behövs för denkommunala verksamheten. För den översiktliga planeringen har kommunerna stortintresse av det ställiga lanimäteriels 365 Kommittéer: Del II Bo:7 Staten har i sin tur intresse av den kommunala kartverksamhetenför bl. a. fastighetsbildnings- och fasiighelsregistreringsverksamhelen.Del statliga lantmäteriei ger råd lill kommunerna i kartförsörjningsfrägor. Inom ramen för sinavgiftsfinansierade uppdragsverksamhei ger lantmäteriei kommunerna serviceifråga om planering föroch framställning av slorskaliga kartor. relaliviomfattande samarbete har utvecklats mellan lantmäteriei och kommunerna inommätnings- och kartläggningsverksamheten.Samarbelel med kommunema har ofta tagil fasta former genom service- ochsamarbetsavtal. 1 utreds möjligheterna tillsamverkan mellan stat och kommun inom den allmänna kartläggningen. Ensamhällsplanering som är långsiktig och bygger på ekologiska hänsynstagandenställer särskilda krav på information om landskapet. Ajourhållet kartmaterialtorde också uigöra basinformaiion, men som komplement härtillframstår fotografiska bilder och annat fjärranalysmaterial som alltmerintressant. Fjärranalysieknik kan ge rationella möjligheler till insamling ochanalys av olika slags landskapsinformation. LMVsvarar ensamt för flygfotografering för kartläggnings- och bildlolkningsändamåli landet. Fotograferingen genomförs i försia hand för den allmännakartläggningen men har byggts ut lill en s. k. omdrevsfolografering för alttillgodose landels behov av akluelll flygbildsmaterial. Till grund föromdrevsfotograferingen analyserar LMV i samråd med det lill LMV knutnakartrådet olika användares önskemål beiräffande flygfoiograferingsverksamhelen.Uiöverden anslagsfinansierade foiograferingsverksamhelen genomför LMVomfattande fotografering på beställning för olika ändamål. Förbättrad teknikoch bättre metoder för bearbetning och analys av flygbildsmaterial medför ökademöjligheler atl rationellt inhämta, lagra och tillhandahållalandskapsinformation. Utnyttjandet av flygbilder lorde härmed komma all öka. Utvecklingenav satellitbaserad fjärranalys sker snabbt, både vad gäller lillgången tillsatellitbilder och metoder för att ulvärdera dessa. Under de närmasle årenkommer sådana satelliter att sändas upp som ger bilder med belydligt störredetaljnoggrannhet än de nuvarande. Tillämpningen av satellitbaserad fjärranalyssläller särskilda krav ifråga om mottagning av dala saml teknisk utveckling ochutrustning. Statensdelegation för rymdverksamhet (DER) är central förvaltningsmyndighet för frågorsom gäller den svenska rymd- och Ijärranalysverksamheten, särskilt vad avserforskning och utveckling, i den mån dessa inte ankommer på annan myndighet. Detstatliga svarar för verkställande funklioner inomsvensk rymdverksamhet. LMV har på olika sätl deltagit i verksamheten medfjärranalys baserad på satellitbilder, bl. a. i form av ulvecklingsarbete.Rymdbolaget överväger uppgiftsfördelningen och behovet avsamarbele med anledning av verksamheten vid den svenska mottagningsstationenför satellitbilder vid i . Bolaget hur härvid tagil initiativlill överläggningar med LMV. Fjärranalysinformalionkan användas för många olika ändamål och ofta lillsammans med information fränandra källor. Del är därför angeläget att den landskapsinformation som insamlasi lämplig utsträckning inordnas i ett syslem som gör det möjligl för olikaanvändare all finna den informaiion man behöver. Del II Bo:7 Skr 1978/79:103 366 Underlång tid har inom del mätnings- och karltekniska området en successivrationalisering ägl rum genom utveckling av datatekniska metoder. Utnyttjandetav maskinell ritning är ett exempel på denna utveckling. LMV bedömer det varaangelägel att på eu rationellt och samordnat sätt lagra den informaiion somhanteras i olika lekniska delprocesser, och all delta sker på ett sådant sättall efter ändamålet varierade produkter kan tas fram. LMV arbetar motdellösningar dels i anslutning till utvecklingen inom karttekniken, dels fördirekl användning inom speciella tillämpningsområden. Ett exempel påanvändningsområde för datalagrad kartinformation är den faklabank medinformation av betydelse för den fysiska riksplaneringen som LMV utvecklar isamråd med bl. a. statens planverk. Regeringenhar beslutat om inköp av nya datorer på länsstyrelserna förfolkbokförings- och beskatiningssystemet. Fömtsedd överkapacitet hoslänsdaiorerna skall kunna användas för den regionala samhällsplaneringen. Päsikl öppnas härigenom möjligheter för samverkan mellan behandling avlägesbestämd information för samhällsplanering och lantmäteriets verksamhetinom områdena landskapsinformation och fastighetsbildningsverksamhet. Somjag antydde tidigare deliar flera myndigheler i produktionen avlandskapsinformation vid sidan av lantmäteriei. förfastighetsdata (CFD) arbetar med lägesregistrering av landets fastigheter i delekonomiska kartverkets koordinatsystem. Koordinatuppgifterna utgör en del avdet nya fastighetsregister som är under uppbyggnad. är cahälften av landets fastigheter lägesregistrerade. Vid CFD sker även visstutvecklingsarbete bl. a. avseende olika möjligheter att använda koordinatsattadala inom samhällsplaneringen. Stalisliskacentralbyrån (SCB) har ett övergripande ansvar för samordningen avstatistikproduktionen i . Vid SCB pågår projekt rörande en eventuellframlida markanvändnings- och naturresursstatistik. Projektet syftar till atlfinna statislikformer som kan tjäna som underiag för bl. a. fysisk planering,miljövård och investeringsbeslut. En översyn pågår av SCB:s jordbruksstatistik,varvid nya tekniska hjälpmedel för insamling, bearbetning och presentation avdala beaktas. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) samlar in och bearbetar en stor mängd uppgifterom landets berg- och jordarter. En av SGU:s uppgifter är atl ge ut olika typerav geologiska kartor.