prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag har i det föregående föreslagit en kraftiguppräkning av skatteutjämningsbidragen. En bindning därutöver för åtaganden pånågra års sikt i den storleksordning som ändrade utbetalningsregler förkommunalskattemedlen skulle innebära är inte möjlig. Som jag harframhållit behöver dessutom konjunktureffekterna av det nuvarande och det avKEU 76 föreslagna utbetalningssystemet ytterligare övervägas.Utbetalningssystemets effekter på skattesatser och volymutveckling bör också istor utsträckning kunna bemästras genom en förbättrad planering i kommuner ochlandstingskommuner. 2.13Övriga av KEU 76 föreslagna åtgärder Jaghar i det föregående redovisat mina ställningstaganden tiU huvuddelen av KEU:sförslag. Ytterligare två frågor som utredningen aktualiserar återstår att kommentera.Det gäller dels en överföring av kostnadsansvaret för gymnasieskolelevernasresor och inackordering till kommunema, dels frågan om den kommunalabeskattningen av juridiska personer. Jag tar först upp förslaget omgymnasieskolelevernas resor och inackordering. Studiestödsutredningenföreslog i sitt delbetänkande (SOU 1977: 31) Studiestöd, Alternativautvecklingslinjer att kommunerna borde ha ett samlat ansvar förgymnasieskolelevernas resor och inackordering. Kommunerna borde då även ha detekonomiska ansvaret för verksamheten på samma sätt som kommunerna haransvaret för grundskoleelevernas resor och inackordering. De nuvarandebidragen från staten direkt till eleverna skulle då kunna upphöra. 1978/79: 95 101 kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Enligtsludiestödsutred-ningen borde kommunerna kompenseras för detta.Studiestödsutredningen föreslog därför att frågan skulle behandlas av KEU 76. KEU 76 delar studiestödsutredningens uppfattning attkommunerna bör få ansvaret för gymnasieskolelevernas resor ochinackordering. KEU 76 anser att om en ändrad ansvarsfördelning genomförs börkommunerna också stå för kostnaderna. Ett kommunalt övertagande av kostnadernaför gymnasieskolelevernas resor och inackordering skulle enUgt KEU 76 medföraökad ekonomisk belastning för kommuner med gymnasieskola. Dessa kommuner böranses kompenserade genom den kraftiga förstärkning av skatteutjämningsbidragensom utredningen föreslår. Merkostnaderna av förslaget för de berördakommunerna blir enligt KEU 76 relativt små. Utredningen finner det därför intemotiverat att utjämna dessa kostnader i skatteutjämningssystemet. KEU 76 anseratt det bör övervägas att beakta kostnaderna vid beräkningen av deninierkommunala ersättningen för elever som går i gymnasieskola utanförhemortskommunen. Remissinstansernas inställning till KEU:s förslag ärsplittrad. Kommunerna i är mer positiva till förslaget änkommunerna i , och . Glesbygdskommuner med långa avståndanser att deras kostnader kommer att öka relativt sett mer än kostnaderna förövriga kommuner. Flera remissinstanser uttrycker oro för att ett genomförandeav förslaget kommer att leda till krav på standardhöjningar både vad avserresor och inackordering. , centrala studieslödsnämndenoch studiestödsutredningen anser att ytterligare utredning krävs innan det gåratt ta sluflig ställning lill förslaget. Regeringen har därefter givitstudiestödsutredningen tilläggsdirektiv som bl. innebar att utredningenföre utgång skulle lämna förslag tUl framtida utformning avverksamheten under kommunalt huvudmannaskap. har överlämnatpromemorian (Ds U 1978: 15) Gymnasieskoleelevernas resor och inackordering.Överflyttning av ansvaret till kommunerna lill regeringen. Studiestödsutredningensförslag innebär att elevens hemortskommun skall ha det ekonomiska ansvaret förresor och inackordering i samband med gymnasieskolstudier. HemortskommunernaskaU vid planeringen av elevernas dagliga resor i första hand erbjuda lämpUgoch rimlig transport. Om detta inte är möjligt bör kontant ersättning utgå.Gymnasieskolkommu-nen skall ha ett visst service-administrationsansvar delsgentemot hemkommunen, dels gentemot eleven för att tiUgodose dennes behov avinackordering. I huvuddragen skall gällande regler för de nuvarande statligarese- och inackorderingstilläggen inkl. fria hemresor gälla. gällandebelopp skall anses utgöra minimistandard. Elevernas rätt till dessa 8 1978/79. 1978/79: 95 102 förmånerbör enligt studiestödsutredningen regleras i lag även efter överförandet. representant i studiestödsutredningen avstyrker i ettsärskilt yttrande utredningens förslag eftersom finansieringsmetoden skaparskillnader mellan kommunerna. Vidare anförs i yttrandet att de framlidakostnaderna är svåra att fastställa med tanke på den ökande tillströmningentill den gymnasiala utbUdningen, Studiestödsutredningenspromemoria bereds f. n. inom . Jag har erfaril att chefen förutbildningsdepartemenlet avser att återkomma i frågan i sådan tid att etteventuellt genomförande kan ske , Jag övergår nu till fråganom beskattningen av juridiska personer. Företagsskatteberedningens majoritetföreslår i slutbetänkandet (SOU 1977: 86) Beskattning av företag, somförstahandsalternativ i fråga om den framtida beskattningen av aktiebolag,ekonomiska föreningar m, fl. att en fast enhetlig statsskattesats om 55 %införs och att den kommunala beskattningen av dessa juridiska personeravskaffas, KEU 76, som under sitt arbete informerades om detta kommandeförslag, har studerat vilka återverkningar en sådan reform skulle få för denkommunala ekonomin och hur kommuner och landstingskommuner skulle kunnakompenseras för det mistade skatteunderlaget. Utredningen konstaterarinledningsvis att en kompensation till kommunsektorn som helhet kan åstadkommasgenom att till det samlade kommunala skatteunderlaget från fysiska personerlägga skatteunderlaget från juridiska personer vid den statliga taxeringen.Därigenom återställs i princip nuvarande förhållanden för den stora majoritetav kommuner och landstingskommuner som ingår i skatteutjämningssystemet ochvars skattekraft alltså är bestämd som en viss procent av genomsnittet förriket. För det tjugofemtalkommuner och landstingskommuner som kommer att stå utanför skatteutjämningssystemetäven i fortsättningen är det emellertid svårare att finna en enkel lösning.Någon exakt återföring kan inte åstadkommas i varje enskilt fall eftersomskatteunderlaget från företag med verksamhet i flera kommuner inte längrekommer att fördelas vid taxeringen. KEU 76 föreslår därför att en särskildfördelningsnyckel införs för det samlade skatteunderlaget från juridiskapersoner i riket. Varje kommun och landstingskommun skulle enligt denna försttillförsäkras vad som motsvarar garantiskatteunderlaget för företagensfastighetsinnehav. Återstoden av det totala skatteunderlaget från de juridiskapersonerna skulle därefter fördelas mellan kommunerna efter deras invånarantal. Enligt de beräkningar KEU76 redovisar skulle, med denna fördelningsnyckel, omkring hälften av deutanför skatteutjämningen stående kommunerna få ett ökat skatteunderlag ochhälften ett minskat. Endast en landstingkommun beräknas ståutanför skat- 1978/79: 95 103 teutjämningenoch även där skulle en förlust av skatteunderlag uppstå. Förlusterna äremellertid betydligt större än vinsterna, dvs. som grupp skulle kommuner ochlandstingskommuner utanför skatteutjämningen förlora skatteunderlag.Utredningen beräknar att inkomstbortfallet totalt skulle uppgå tiU ca 600milj, kr. och i flera fall motsvara en ökad utdebitering om mellan enoch för kommunal- och landstingsskatten sammanlaget. För att mildraeffekten av denna omläggning föreslår KEU 76 en tioårig övergångsperiod undervilken skatteunderlagsberäkningen successivi närmas fill det resultat de nyareglerna skulle ge. Deremissinstanser som anser att företagsskatteberedningens förslag är lämpUgtaccepterar också i stor utsträckning den av KEU 76 föreslagnafördelningsnyckeln. Även förslag om andra varianter förs emellertid fram, t.ex. att fördelningen bör grundas på antalet arbetsplatser eller sysselsatta ikommunen i stället för på . Jagvill här erinra om att förslaget om att slopa den kommunala taxeringen av dejuridiska personerna mofiveras av önskan att uppnå fördelar förföretagsbeskattningen. Vad KEU 76 föreslår är alltså att uppfatta somföljdåtgärder om man önskar genomföra företagsskatteberedningenshuvudalternativ. Något förslag om att av andra skäl ändra fördelningen avskatteunderlaget från de juridiska personerna framlägger inte KEU 76. Företagsskatteberedningensbetänkande har remissbehandlats och jag avser att återkommamed förslag i anledning av detta. Redan nu vill jag emellertid förutskicka attjag inte då kommer atl ta ställning till frågan om den kommunala taxeringen avde juridiska personerna. Företagsskatteberedningens principförslag tillstyrksvisserligen av flertalet remissinstanser, men den skiljelinje mellan majoritetoch reservanter som fanns inom utredningen återfinns också i flera av yttrandena.Det står också klart att ett antal viktiga frågor måste beredas mer i detaljinnan ett konkret förslag till beslut kan föreläggas . Jag syftar härbl. a. på verkningarna av förslaget i skatteneutralitetshänseende och påbehovet av följdändringar i skattelagstiftningen och i den skatteadministrativaorganisationen. Jag anser mot denna bakgrund att också frågan om hur kommuneroch landstingskommuner skall kompenseras för en eventuell reform t. v, börlämnas utan ställningstagande, 2.14Sammanfattning av finansiella konsekvenser Jaghar i det föregående föreslagit reformer på detkommunalekonomiska området, som innebär kraftigt ökade årliga transfereringarfrån staten till kommunerna och landstingskommunerna. En avvägning har skettså att de ekonomiska tillskotten fördelas relativt jämnt mellan kommuner ochlandstingskommuner. 1978/79: 95 104 statligamedelsöverföringarna till kommunerna och landstingskommunerna avser till enhelt dominerande del den förbättrade skatteutjämningen. , dåskatteutjämningsreformen är fullt genomförd, ökar skatteutjämningsbidragen medtotalt ca 2 875 milj. kr, jämfört med vad som betalas ut , Viddenna jämförelse har hänsyn även tagits tUl den del av det särskilda bidragetunder som ulgår i form av en ökning av skattekraftsgarantin med tvåprocentenheter. Denna del av det särskilda bidraget beräknas uppgå till ca 700milj, kr. Vidare har kostnaderna för den helt utbyggda skatteutjämningenbaserats på kalkyler för åldersfaktorn exkl. KBT. Nettokostnaden för KBT kanbeaktas i skatteutjämningen först fr, o, m, , Totalkostnaderna förskatteutjämningssystemet kan förväntas bli något lägre när KBT beaktas i åldersfaktorn.Av de förbättrade skatteutjämningsbidragen tillfaller ca 1 475 milj. kr,kommunerna och ca 1 400 milj. kr, landstingskommunerna. Jaghar även förordat statsbidrag till kommunernas KBT-kostnader somenhetliga KBT-regler införs 1980. Med statsbidrag om tillkommunernas kostnader för KBT och stats-kommunala bostadsbidrag faller helamerkostnaden, ca 300 milj. kr,, på statsbudgeten. Vidare har jag föreslagit attkommunernas ersättning fiU staten för bidragsförskotten slopas år 1980samtidigt som den del av det särskilda bidraget som utgår med 45kr. per invånare till kommuner utanför skatteutjämningssystemet inte börförnyas, TUl landstingskommuner och Iandstingsfria kommuner utanför skatteutjämningssystemetbör övergångsvis ett bidrag om . per invånare utgå . Utöverdessa reformer har jag föreslagit att den s. k. förenklade beräkningen av detkommunala skatteunderlaget skall genomföras med början vid taxering.Inkomstrelationerna meUan stat och kommun påverkas då år1982, men effekten väntas bli helt obetydUg, Därefter sker ensuccessivt växande överföring tUl kommunsektorn. Ar 1985 beräknas de ökadeskatteinkomsterna för kommuner och landstingskommuner jämfört med nuvaranderegler uppgå tiU ca 1 000 milj, kr. Tyngdpunkteni staisbidragsgivningen bör förskjutas från specialdestinerade bidrag tillskatteutjämningsbidrag. Som ett led i denna process och för att till en mindredel finansiera de av mig föreslagna reformerna bör ett antal speciellastatsbidrag till kommuner och landstingskommuner avvecklas. De berördabidragen upphör i allmänhet . På grund av eftersläpning iutbetalningarna m. m. uppkommer en full helårseffekt först år 1981.Inkomstbortfallet för kommunerna beräknas detta år tUl ca 285 milj. kr. ochför landstingskommunerna till ca 40 milj. kr., dvs. totalt ca 325 milj. kr. Jaghar föreslagit att det reformerade skatteutjämningssystemet skall Prop.1978/79: 95 105 genomförasi två etapper med början och med ett genomförande fullt ut år 1981.För år 1980 medför de olika reformerna en ökad medelsöverföring fill kommunernaoch landsfingskommunerna som ökar statens kostnader med ca 1 705 milj. kr. Ensammanställning visar hur reformerna verkar . Ekonomiskakonsekvenser av föreslagna reformer , taxering och 1979 årsskattesatser (milj.kr.) bidrag om /inv. 'Anger statens ökade kostnader. Sammanställningenvisar att för innebär skatteutjämningsreformen en ökning av bidragenmed totalt 1 435 milj. kr. eller med ca hälften av den fuUt ut genomfördaskatteutjämningsreformen. Ökningen fördelas relafivt jämnt mellan kommuner ochlandstingskommuner. Eftersom KBT inte beaktas i skatteutjämningssystemet förår 1980 kan detla för enskilda kommuner leda till relativt stora skiUnader iökning av skatteutjämningsbidrag för jämfört med , Slopandeav ett antal statsbidrag får endast till en mindre del genomslag påutbetalningarna tiU kommunerna på grund av olika eftersläpningseffekter.Den minskade kostnaden för staten uppgår därför endast tiU ca 50 milj. kr. Jaghar fidigare (avsnitt 2,6) angeti atl jag avser att i annat sammanhang dennadag återkomma till frågan om finansieringen av reformerna. StatsrådenSven , , , , , , och GabrielRomanus utvecklar härefter de närmare riktlinjerna för och utformningen avsina förslag till åtgärder. Dessa anföranden och förslag redovisas iunderprotokoUen för justitie-, social-, budget-, utbildnings-, jordbruks-,bostads- och kommundepartementen. Chefenför budgetdepartementet anför. 1978/79: 95 106 Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anförl hemställer jag attregeringen i en proposition delsföreslår att godkänna vad jag har anfört om den kommunalaekonomin, dels förelägger vad jag och de övriga föredragandena haranfört för de åtgärder eller ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som de har hemstäUt om. Regeringenföreskriver att de anföranden och förslag som redovisas i justitie-, social-,budget-, utbUdnings-, jordbruks-, bostads- och kommundepartementensunderprotokoU skall bifogas propositionen som bilagorna 17. Prop.1978/79:95 Bilaga 1 Proposition om den kommunala ekonomin Prop.1978/79: 95 Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser justitiedepartementetsverksamhetsområde Enligt4 § första stycket lagen (1973: 650) om medUng mellan samlevande betalasersättning till medlare av kommunen. I andra stycket anges att närmarebestämmelser om ersättningen meddelas av Konungen. Med stöd av detta stycke hari kungörelsen (1973: 697) om medling mellan samlevande meddelats bestämmelserom statsbidrag till kommun för kostnaderna för ersättning till medlare (2 och 3§§). har föreslagit att statsbidraget för borgerlig medling skallupphöra. Remissinstansema har inte haft något att erinra häremot. Även jaganser att bidragen inte längre skall utgå. TUl följd härav bör 4 § andrastycket i lagen (1973: 650) om medling mellan samlevande upphävas. I1 § i den tidigare nämnda kungörelsen föreskrivs att innan utsermedlare skall kommunen beredas tillfälle att lämna förslag på medlare tilllämpligt antal. Denna bestämmelse bör ersättas med ett fiUägg till 2 § andrastycket lagen (1973: 650) om medling mellan samlevande. Härigenom blir detmöjligt att upphäva kungörelsen i dess helhet. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1973: 650) om medling mellan sam levande. Förslagetbör fogas till regeringsprotokollet {bilaga 1.1). Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga förslaget. 9 1978/79. 1978/79: 95 2 Lag om ändring i lagen(1973: 650) om medling mellan samlevande Härigenomföreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1973: 650) om medling mellan samlevande skallha nedan angivna lydelse. Förvarje kommun skall utses minst två medlare. Om det är påkaUat av särskildaskäl, kan samme person förordnas fill medlare för mer än en kommun. Medlareutses av Medlare utses av för två kalenderår. Är medlare ej för två kalenderår efter hörande lämplig för sitt uppdrag, skall han av kommunen. Är medlare ej entledigas. Avgår medlare före ut- lämplig för sitt uppdrag, skall han gången av den tid för vilken han enfiedigas. Avgår medlare före ut- blivit utsedd, skall annan förord- gången av den tid för vilken han nas för den återstående tiden, blivit utsedd, skall annan förord- nasför den återstående tiden. 4§ Ersättning till medlare betalas av kommunen. Närmarebestämmelser om ersättningen meddelas av Konungen. Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:95 Bilaga 2 Proposition om den kommunala ekonomin 1978/79: 95 14, 6, 7) statsrådet (p. Anmälantill proposition om den kommunala ekonomin såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde Motbakgrund av förslag avlämnade bl. a. av kommunalekonomiska utredning(KEU 76), vilka har redovisats av chefen för budgetdepartementet tidigaredenna dag, föreslås i det följande vissa ändringar i reglerna för statsbidragtill kommuner och landstingskommuner. Förslagen avser införande av ett nytt statsbidragtUl kommunernas koslnader för bostadstillägg till folkpension. Vidare föreslåsändringar beträffande finansieringen av bidragsförskott, ferievistelse förbarn, familjerådgivning, skyddsympningar, kommunernas hjälp till utländska medborgare,flyktingar m. m., kostnaderna för kommunala nykterhetsnämnder m. m. samtanordnande av vissa institufioner för psykiskt utvecklingsstörda. (1)Statsbidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension KommunaltbostadsfiUägg till folkpension (KBT) har införts i samtliga kommuner och kanutgå till den som är mantalsskriven i kommunen och uppbär folkpension i form avålderspension, förtidspension, änkepension eller hustrutillägg. Bestämmelsernaom KBT återfinns i lagen (1962: 392) om hustmtUlägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension. Kommunerna bestämmer själva om KBT skall utgåoch vilka grunder som skaU gälla. Reglerna för inkomstprövningen är dock fastlagdai nyssnämnda lag, som också bemyndigar regeringen eller riksförsäkringsverketatt fastställa grunder för beräkningen av bostadskostnaderna.Inkomstprövningsreglerna är utformade så att bostadstillägget trappas av med entredjedel av den inkomst som översfiger folkpensionen (inkl. pensionstillskott)jämte ett belopp på . för ensamstående och . för var och en avmakarna. För förtidspensionärer med partiell förtidspension gäller vissasärregler. 10 1978/79.1 saml. 1978/79: 95 2 KBTadministreras av och försäkringskassorna och betalas utsamtidigt med folkpensionen. KBTfinansieras av kommunerna med vissa undantag. beräknaskostnaderna för KBT uppgå till totalt 2 700 milj. kr. Av detta beloppfinansieras av kommunerna och återstoden av staten. Den ställigadelfinansieringen avser de ökade KBT-kostnader som främst är en följd avstatsmakternas beslut om ändrade inkomstpröv-ningsreglcr och sänktpensionsålder . Dekommunala grunderna för KBT ansluter i huvudsak tUl något av följande tre alternativ. a) KBT utgår med generellt belopp oberoende avbostadskostnad, b) KBT är knutet tiU den verkliga bostadskostnaden, c) KBT utgår som cn kombination av a) och b) i form avdels ett genereUt belopp, dels ett belopp motsvarande hela eller del av bostadskostnadensom överstiger det generella beloppet. Reglernaför bostadstilläggens maximibelopp före inkomstavdrag varierar kraftigtkommunerna emellan. varierade detta maximibelopp från 100 kr.till . för en ensamstående pensionär. I 146 kommunervar maximibeloppet . och i 94 kommuner låg beloppetmellan 500 och . , medan 38 kommuner hade maximibelopp över 750kr. för ensamstående pensionärer. KEU76 föreslår, som chefen för budgetdepartementet fidigare har redovisat, vissaåtgärder i syfte att uppnå ökad samordning mellan reglerna för statskommunaltbostadsbidrag och reglerna för KBT. Enligt uiredningcns mening bör enlagstadgad miniminivå införas i KBT-systemet. Denna miniminivå skulle varadensamma som den övre hyresgräns som gäller för statskommunalt bostadsbidrag.Härigenom skulle pensionärerna garanteras en viss enhetlighet i KBT-reglerna.Kommunerna avses fä frihet att betala ut KBT även för bostadskostnader över dessagränser. Merkostnadernavid införandet av en sådan miniminivå i KBT-systemet beräknades till ca 300milj. Utredningen föreslår att staten tar på sigdessa merkostnader genom att ett nytt statsbidrag tiU KBT införs och därvidsamordnas med statsbidraget lill statskommunalt bostadsbidrag. En enhetligstatsbidragsnivå på föreslås. Dekommunala bostadstUläggen utgör cn viktig del av det ekonomiskatrygghetssystemet för folkpensionärerna. KBT utgår f. n. tUl ca 800 000pensionärer och är en förutsättning för många att kunna ha enfillfreds-ställande bostad. Det är emellertid otUlfredsställande att det är såstora skillnader i de KBT-belopp som kan utgå i olika kommuner. fleragånger påpekats av bl. a. pensionärsorganisationerna. Det är angeläget att enstörre enhetUghet i bidragsreglerna kan åstadkommas mellan de olika kommunerna,vilket bör ske på så sätt att de kommuner som har de lägre KBT-beloppen höjersina belopp. Somchefen för budgetdepartementet har anfört tidigare denna dag bör en sådanförbättring av KBT-beloppen kunna uppnås genom att staten i anslutning tillreformeringen av skatteutjämningssystemet inför ett statsbidrag även tiUkostnaderna för KBT. KEU76 föreslår att en lagsiadgad miniminivå införs i KBT-systemet. Dennaminiminivå för KBT skulle vara lika med de övre hyresgränser som gäUer lörmakar resp. ensamstående utan bam i systemet med statskommunala bostadsbidrag.Enligt min mening är det inte nödvändigt att tillgripa lagstiftning för altuppnå större enhetlighet inom bostadsstödssystemen och en höjning avbidragsbeloppen dar dessa ligger lägst. Samma syfte bör kunna nås genom attstatsbidrag införs tUl kostnaderna för KBT enligt motsvarande regler som gäUerför statskommunala bosladsbidrag tUl barnfamiljer m. fl. Somvillkor för statsbidrag bör gälla att kommunen genom KBT täcker avbostadskostnaden upp till en övre hyresgräns som är densamma som gäller förstatskommunala bostadsbidrag. Det innebär i enlighet med förslag för år 1980som har lagts fram i årets budgetproposition . förensamstående pensionär och . Statsbidragbör utgå för KBT som före inkomstavdrag täcker 80 tiU avbostadskostnaderna upp fill nyssnämnda hyresnivåer. Kommunerna bör självfalletha möjlighet att låta KBT utgå även för bostadskostnader som översfiger dessanivåer, men dessa KBT-kostnader blir inte statsbidragsgrundande. I de fallkommunens KBT-regler innebär att maximibeloppet för gift pensionär, vars makeinte uppbär folkpension, är detsamma som för ogift pensionär bör motsvaranderegel t, v. tUl-lämpas även vid stalsbidragsberäkningen. Istatsbidragsunderlaget bör inte inräknas kostnader för kommunala tillägg sominte är knutna till bostadskostnaden. För kommun vars KBT inte i sin helhet ärstatsbidragsgrundande bör statsbidragsberäkningen utgå från att inkomstavdragi första hand görs på den statsbidragsgrundande delen av KBT.Inkomstprövningsreglerna för KBT bör behållas oförändrade. Ilikhet med utredningen anser jag att hyresgränserna för statsbidrag iKBT-systemet fortsättningsvis bör följa övre hyresgränserna för statskommunaltbostadsbidrag. Ienlighet med vad chefen för budgetdepartementet tidigare anfört bör en enhetligstatsbidragsnivå införas för kommunernas kostnader för statskommunalabostadsbidrag och för KBT. Om denna bidragsnivå sätts till av kommunernasstatsbidragsberätfigade kostnader beräknas totalt sett merkostnaderna för enallmän höjning av nuvarande Ht 1978/79. Prop.1978/79: 95 4