prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79; 150 Regeringens proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /80, m. m. (kompletteringsproposition); Regeringen förelägger vadsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen behandlas denekonomiska politiken mot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen. Det förslag till statsbudget /80 som lades fram i årets budgetproposition kompletteras medhänsyn till senare inträffade förändringar rörande såväl inkomst- somutgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en förnyad beräkning avbudgetutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vid handen atttotalbudgetunderskottet för budgetåret 1978179 skulle minska med 2 376 milj.kr. i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålundaförutses nu ett underskott om ca . För /80 beräknades ibudgetpropositionen ett underskott om ca . De nya beräkningarnavisar ett underskott av ca . I särskilda bilagor redovisas denreviderade finansplanen 1979 och det reviderade budgetförslaget 1979/80. Vidare redovisas bl. a. enreviderad nationalbudget för , en sammanfattning av 1978 årslångtidsutredning och remissyttrandena häröver samt en långtidsbudget förbudgetåren 1979/801983/84. 1 1978/79. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , De , , , Propositionmed förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /80, m.m. (kompletteringsproposition) Statsrådet anför: Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1978/79: 100) förelagt ett förslag tillstatsbudget för /80. På de punkter där förslaget upptog endastberäknade belopp har regeringens förslag sedermera redovisats i särskildapropositioner. Även i övrigt har regeringen i olika propositioner lagt framförslag som påverkar statsbudgeten för nästa budgetår. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s.k. kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till . Isamband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . En sammanfattning av långtidsutredning ochremissyttrandena över den bör också presenteras för i dettasammanhang. Statsrådet föredrar de delar av förslagettill kompletterings-proposition som tillhör ekonomi- och budgetdepartementensverksamhetsområden. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Statsrådet hemställer att regeringen i engemensam proposition förelägger vad han har anfört för de åtgärdersom han har hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition förelägga vadföredraganden har anfört för de åtgärder som han har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna 1 och 2 med underbilagor. 1978/79:150 Bilaga 1 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /80 såvitt avser reviderad finansplan m. m. 1 Den internationella utvecklingen Den bild som i finansplanen ijanuari gavs av den internationella ekonomin står sig i alltväsentligt. Preliminära utfallssiffror visar att produktionstillväxten iOECD-länderna sammantaget uppgick till . Arbetslösheten låg kvar på eni stort sett oförändrat hög nivå. Det generellt låga kapacitetsutnyttjandet inäringslivet verkade fortsatt dämpande på industrins investeringar. Den relativt svaga konjunkturutvecklingen kan ocksåavläsas i en långsam ökning av världshandelns volym, vilken uppgick till endast5%. Men framför allt kom den till uttryck i en kraftig dämpning av prisuppgångeni den internationella handeln. Världshandelspriserna ökade nämligen med endastca , varvid en direkt nedgång i priserna på många råvaror registrerades igenomsnitt för året. blev prisbilden ånyo störd genom kriseni som inte endast fick oljepriserna att stiga snabbt. För länderna iOECD-området ledde emellertid den skiljaktiga prisutvecklingen mellan råvaroroch industrivaror över året till en avsevärd förbättring i bytesförhållandetgentemot omvärlden. Detta är i sin tur den huvudsakliga förklaringen till denförstärkning som uppnåddes i industriländernas samlade bytesbalans. Efter ettunderskott på ca 1977 kom nämligen området sammantaget tilli stort sett balans . Till bilden hör emellertid att den inhemska inflationen igenomsnitt för industriländerna inte visade någon motsvarande dämpning och attobalanserna i betalningarna inom OECD-området kvarstod i väsentlig utsträckning.1 exempelvis visade prisstegringstakten i stället en uppgångsamtidigt som bytesbalansunderskottet ökade ytteriigare. Detta bidrog till ettkursfall för dollarn. I de traditionellt valutastarka länderna -I Rik.iddgeii 1978179. I saml.Nr 150. Bilaga I och 2 Prop.1978/79:150 Bilaga 1 2 och - växte de externaöverskotten parallellt med att valutakurserna gick upp och prisutvecklingendämpades. De externa obalanserna samtutvecklingen på pris- och valutaområdena verkade i hög grad styrande vidutformningen av den ekonomiska politiken i många länder. Viktigast härvidlagvar den gradvisa åtstramning som kom till stånd i under hösten1978 och den ytterligare expansion av den inhemska efterfrågan som samtidigtvidtogs i och . Med undantag för i förstahand bibehölls i många andra industriländer en restriktivinriktning av politiken. Den nuvarande inriktningen av denekonomiska politiken i de större länderna bör resultera i en mer balanseradkonjunkturbild i världsekonomin. Politiken bidrar nämligen till ensaxningsrörelse bestående i å ena sidan en dämpning av den inhemskaefterfrågans tillväxt i och å andra sidan en motsvarandeuppgång i och . Denna utveckling av deninhemska efterfrågan motvägs till en del i samtliga tre länder av de effektersom de tidigare nämnda valutakursförändringarna får på utrikeshandeln. En utveckling efter dessa linjerhar kunnat registreras . 1 hartendenser till en dämpning av aktiviteten visat sig i bl. a. ett fall i deledande konjunkturindikatorerna. Å andra sidan har sysselsättningen fortsattatt stiga. Också i har sysselsättningen utvecklatsgynnsamt. Ett annat positivt tecken är ett förbättrat förtroendeklimat inom näringslivet.Detta ökar förhoppningarna om en uppgång i investeringsverksamheten. För Japansdel håller den svaga trenden i exporten i sig, som den inhemskakonjunkturen utvecklas ganska positivt. Den bedömning av deninternationella konjunkturutvecklingen som jag redovisade ifinansplanen ligger mot denna bakgrund i stort sett fast. Den genomsnittligaproduktionstillväxten i OECD-området beräknas sålunda bli ungefär oförändradjämfört med . Den förutsedda dämpningen i väntas bliförhållandevis mjuk. Tabell 1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaländer och länderområden 19761979 ';,2 4,.55,5 Källor: , 1977 och 1978: . Prop.1978/79:150 Bilaga 1 3 finns det skäl för en relativt optimistisk bedömning avden västeuropeiska konjunkturen. Av särskild betydelse är här den positivautvecklingen i den västtyska ekonomin som jag pekat på och som fårgynnsamma effekter på övriga länder i . För del väntastillväxten i totalproduktionen fortgå i tillfredsställande takt. Efter den kraftiga uppgången i världshandeln harmåttliga ökningstal registrerats . Mot bakgrund av denfortsatt dämpade tillväxt i industriländernas totalproduktion som förutsesockså , är heller ingen snar förbättring att vänta. Världshandelnsvolym bedöms sålunda öka med 5 å . Dock sker en klart gynnsamomsvängning i handelns ländeifördelning med hänsyn till exportinriktning.Länderna i , med vilka vi har ett stort handelsutbyte, väntasnämligen öka sin import snabbare än genomsnittet. Av stor betydelse ärförbättringen i det västtyska konjunkturläget, vilket ökaravsättningsmöjligheterna för svenska produkter. Likaså av stor betydelse är dennågot starkare tillväxten i våra nordiska grannländer, vilket väntas leda förbättring av vår tidigare svaga export dit. Utsikterna för den realekonomiska utvecklingen i omvärldenunder ger sålunda anledning till en viss optimism från svensk synpunkt.Det finns emellertid inslag i bilden som dels gör de kortsiktiga prognoserna osäkra,dels manar till försiktighet beträffande förväntningarna i ett lite längre tidsperspektiv.Jag avser då främst utvecklingen på prisområdet, vilket på sistoneaktualiserats av prishöjningarna på olja, samt obalanserna i betalningarnamellan industriländerna. Den begränsning av råoljeproduktionen som skett i fårkonsekvenser för den ekonomiska utvecklingen i industriländerna främst viaeffekter på prissidan. Även om nu oljeproduktionen och exporten från Irankommit igång och delvis kompenserat bortfallet torde man få räknamed ett inte helt obetydligt bortfall jämfört med tidigare normalsituation. Mende besparingsåtgärder länderna i det internationella energiorganet (lEA) inomOECD enats om bör tillsammans med lageranpassningar förhindra attoljetillgången blir en direkt restriktion för produktionen i konsumentländerna. Den omedelbara effekten av bristsituationen ärprishöjningar på olja utöver de som beslutades inom OPEC . Dettabeslut innebar successiva höjningar , så att prisnivån på råoljauttryckt i dollar i genomsnitt för året skulle ligga över nivån för 1978.Prisbilden har varit mycket splittrad vad avsersåväl leveranser från olika producenter som olika kvalitéer på olja. Priset påråoljeleveranser beräknas dock i genomsnitt ha legat över dennivå som bestämdes . För raffinerade produkter har priserna varitavsevärt mer uppdrivna. Det beslut som fattades av OPEC-länderna innebäratt den prishöjning på råolja som skulle ha gjorts den , dvs.till över decembernivån , tidigare- Prop.1978/79:150 Bilaga 1 4 Den nya prisnivån är vidare enminiminivå, som de enskilda producentländerna kan överskrida. Vid nästkommandeOPEC-möte torde prisfrågan ånyo diskuteras. Det är mot denna bakgrund givetvisutomordentligt svårt att i nuvarande läge förutse var den genomsnittligaprisnivån på råolja slutligen hamnar . Införandet av högre priser sker iviss mån successivt allt efter som nya kontrakt sluts. Detta verkaråterhållande på den genomsnittliga prisuppgången för året. 1 samma riktningverkar den fortsatt relativt dämpade efterfrågan på olja till följd av denförutsedda, fortsatt måttliga produktionstillväxten i industriländerna. Storbetydelse för råoljeprisets utveckling under loppet av 1979 får också delagerdispositioner i distributions- och konsumentleden som inträffar underåret. Prisuppgången på råolja uttryckt idollar i genomsnitt har schablonmässigt satts till , vilketmotsvarar uttryckt i nationella valutor i importländerna. Detta kommeratt driva upp priserna i den internationella handeln, vilken värdemässigt tillca en femtedel utgörs av råolja och oljeprodukter. Det finns emellertid skälbetona att de prishöjningar på råolja det här är fråga om inte alls kanjämföras med vad som hände 1974 då råoljepriset fyrdubblades. För vissa andra råvaror, främst metaller, har prisernastigit markant . Delvis kan detta förklaras som enåterhämtning från den realprissänkning som tidigare skett till följd av attkursfallet för dollarn inte då kompenserades genom en motsvarande prishöjning.Delvis kan det vara fråga om spekulativa prisrörelser med anknytning till bl.a. oron på oljemarknaden och kriget i . Livsmedelspriserna däremothar visat en mycket lugn utveckling till följd av goda skördar två år i rad.Priserna på industrivaror i internationell handel väntas stiga med sammantagetca i genomsnitt , dvs. en fördubbling jämfört med . Också förden inhemska prisutvecklingen i föreligger vissa negativatecken. Dels väntas produktivitetstillväxten utvecklas fortsatt svagt, delsvisar löneökningarna en acceleration i några länder. Genomsnittligt förindustriländerna torde därför inte någon ytterligare förbättring iprisutvecklingen vara att vänta . De stora skillnaderna i inflationstaktmellan olika länder kan likaledes väntas bestå eller rentav öka. Detta skapargivetvis osäkerhet i fråga om valutakursutvecklingen och kan bidra till enallmän restriktivitet i den ekonomiska politiken i många länder. Som jag tidigare nämnt uppnåddeOECD-länderna ungefär balans i de löpande betalningarna gentemot förra året.Vad gäller utsikterna påverkas bilden av höjningen av oljepriset. Somen grov regel gäller att varje procentenhets ökning av oljepriset leder tillatt OPEC-ländernas inkomster stiger med ca och att OECDissamlade bytesbalans försvagas med ca . Den prishöjning på oljai genomsnitt som antagits i det föregående innebär således ingendrastisk försämring av områdets totala bytesbalans. Den kan dock motver- 1978/79:150 Bilaga 1 5 ka tendenserna till en bättre jämvikt mellan olika ländersbytesbalanspositioner. Anpassningen av under- och överskott i bytesbalansernainom gruppen av industriländer kvarstår som ett utomordentligt besvärandeproblem. 1 fjol ökade överskotten i , och , som och flertalet mindreländer registrerade stora underskott. De olika ländernas målsättningarbeträffande bytesbalansutvecklingen är inbördes oförenliga. Överskottsländernavill av rädsla för inflationen i allmänhet inte föra en alltför expansivefterfråge-politik som medför lägre bytesbalansöverskott. strävarunderskottsländerna efter att reducera sina underskott eftersom dessabegränsar deras ekonomisk-politiska handlingsfrihet. Man kan därför inte bortsefrån risken att fortsatta starka oljeprisstegringar samt till följd därav ökadeobalanser i betalningarna mellan industriländerna och ökat inflationstryckskulle kunna dämpa tillväxten i väridsekonomin. Den ojämna fördelningen av under- och överskott ibytesbalanserna och den skiljaktiga inflationsutvecklingen i de stora ländernalåg bakom den oro som rådde på valutamarknaderna . Kraftigaförskjutningar i växelkurserna skedde mellan å ena sidan dollarn och å denandra yenen. D-marken och schweizerfrancen. För att stabilisera utvecklingenoch söka upprätthålla dollarns värde beslutade de amerikanska myndigheterna inovember om en rad åtgärder. Viktigast var besluten om emission avobligationer i utländska valutor och om utnyttjande av dragningsmöjligheternai . Dessutom utökades de s. k. swap-avtalen med ,och . Totalt skapades genom dessa åtgärdermöjlighet att mobilisera motsvarande i utländska valutor.Omfattande interventioner inom denna ram förekom fram . Dollarkursen har sedan åtgärderna beslutades varit tämligenstabil, och valutamarknaden har präglats av lugn. Av betydelse för valutautvecklingenvar också beslutet inom EG att upprätta ett europeiskt monetärtsystem, EMS. Ikraftträdandet skedde först . Bakgrunden tillskapandet av detta system var bedömningen att kortsiktiga fluktuationer iväxelkurserna i sig verkar hämmande på den ekonomiska tillväxten. Beslutetinnebär sålunda att deltagande länder stabiliserar sina inbördes växelkurser.Storbritannien har valt att tills vidare stå utanför interventionsmekanismen iEMS. som var associerat till det tidigare valutasamarbetet i ,den s. k. valutaormen, valde också att stå utanför det nya systemet. Förutomåtagandet att upprätthålla stabila växelkurser innehåller EMS utbyggdakreditfaciliteter för de deltagande länderna och syftar till uppbyggandet av enmonetär fond . Jag har tidigare imderstrukitvikten av att ge ökade möjligheter att finansieramedlemsländernas bytesbalansun- Prop.1978/79:150 Bilaga 1 6 En principöverenskommelse om en allmän höjningav medlem's-insatserna föreligger . 1978/79: 158 föreslås riksdagengodta den ökning som angetts för del. Den nu aktuella höjningenberäknas täcka valutafondens behov av ökade permanenta medel . Med tanke på att behovet av krediter för betalningsbalansstöd kankomma att öka, är det av särskild vikt att valutafondens del av detta stödökar. 2 Konjunkturer och ekonomiskpolitik och början av 1979 1978 präglades av två huvuddrag iden ekonomiska utvecklingen. Effekterna av devalveringen och de övrigaekonomisk-politiska åtgärder som vidtogs gav tydligt avläsbararesultat under första delen av fjolåret. Därmed blev det också möjligt, ochlämpligt, att ge den ekonomiska politiken en mer expansiv inriktning fr. o. m.mitten av 1978. Det är helt klart attdevalveringen fick åsyftad effekt på vår konkurrenskraft och den ekonomiskautvecklingen. Detta tillsammans med det ansvarsfulla löneavtalet på den privataarbetsmarknaden skapade förutsättningar för demarknadsandelsvinster på hemmamarknaden och exportmarknaderna som de svenskaföretagen gjort. Genom en avsevärd kostnadsanpassning påbörjades en exportleddtillväxt. Utlandsefterfrågan dominerade efterfrågeexpansionen . Trotsen svag utveckling av den inhemska efterfrågan steg BNP med 2,, dvs. mer änsom angivits i tidigare beräkningar. Det var nödvändigt att i sambandmed devalveringen 1977 hålla tillbaka den privata konsumtionen som undertidigare år vuxit i en takt som inte var långsiktigt försvarbar. En sådanåterhållsamhet var också väsentlig för att skapa förutsättningar för ennödvändig löne- och prisstabilitet och för att minska bytesbalansunderskottet. Eftersom en avsevärd del avproduktionskapaciteten var outnyttjad fortsatte investeringarna att fallakraftigt även . ökade industrins lager kraftigt.Härtill bidrog det statliga lagerstödet vars huvudsyfte var att stödjasysselsättningen. kunde därför en stor del av efterfrågantillgodoses genom försäljning från lager. Produktionen pressades därmed neråt.Under 1978 upphörde totalt sett dessa efterverkningar av överlagren även omvissa branscher hade, och i viss mån fortfarande har, alltför stora lager iförhållande till sin försäljningsvolym. Successivt under första delen av 1978framträdde allt tydligare tecken på att omläggningen av politiken under 1977hade lett till åsyftat resultat. Exporten ökade, underskotten i utrikeshandelnomvandlades till ordentliga överskott, inflationen bromsades upp. 1978/79:150 Bilaga 1 7 vissatendenser till ökad arbetslöshet. Dessa möttes dock med kraftigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Grunden för den orientering i expansiv riktning sominleddes i och med var en strävan att ökakapacitetsutnyttjandet i ekonomin och utnyttja landets produktiva resurser. För att få igång en sådan utveckling avskaffadesden allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. . Istabiliseringsprogrammet hade förutskickats att den allmännaarbetsgivaravgiften skulle avskaffas i två steg. Detta innebar enstimulanseffekt på 3 600 milj. kr., på årsbasis, eller av BNP, under andrahälften av året. Denna sänkning i kombination med en aktiv prispolitik bidrog ihög grad till att inflationstakten blev lägre än denprisgräns på som stipulerats i . Löntagarna fickhärigenom således högre reallön än vad som denna avtalsklausul garanterade.Denna högre reallönenivå har givetvis en positiv inverkan även i framtiden.Borttagandet av arbetsgivaravgiften bidrog till att öka Sverigesinternationella konkurrenskraft. Även gavs den ekonomiska politiken enförsiktigt expansiv inriktning. Ett stimulanspaket på sammanlagt ca 2 miljarderkr. genomfördes fr. o. m. . Huvuddelen bestod av enmarginalskattesänkning och en kraftig höjning av barnbidraget. började flera teckenvisa sig på att utvecklingen i definitivt vänt till det bättre.Orderingången fortsatte att öka och en markerad omsvängning iindustriproduktionen inträdde. Överlagrens produktionsnedhållande verkan hade nubegränsats så mycket att industriproduktionen kunde stiga för att kunnatillgodose den ökande efterfrågan. En väsentlig förutsättning för att ekonomin ibalanserad takt skulle kunna återgå till ett högre kapacitetsutnyttjande varatt uppgången kom relativt snabbt så att inte långsiktigt konkurrenskraftigkapacitet slogs ut. Dessutom måste en uppgång successivt spridas till fleraområden i ekonomin för att kunna nå en balanserad tillväxt av olikadelar av efterfrågan. Det var därför angeläget att tillväxten även kom attomfatta andra delar av ekonomin än utrikeshandelssektorn. Borttagandet avarbetsgivaravgiften bl. a. gav en betydande stimulans till den privata konsumtionen.Denna torde ha ökat med i volym . Tillgängligasiffror över försäljningsutvecklingen 1979 tyder påen fortsatt konsumtionstillväxt, om än inte i samma takt som . Men det var inte bara för export och konsumtion somen uppgång kunde registreras . Bostadsbyggandet som minskat sedan1972 började på nytt öka , en utveckling som fortsatteunder 1978. Även övriga investeringar svängde om i positiv riktning så att detotala investeringarna ökade med . Prop.1978/79:150 Bilaga 1 Tabell 2 Försörjningsbalans 1977 och 1978 -2,4 -4,8 -7,0 -2,8 -4,2 -6,1 -16,7 -17,1 -18,2 -5,4 -1,2 -2,5 -6,7 (-3,2)' (-1.3)' -0,9 -0,9 -2,9 'Lageiinvesteringarnas förändring i procent produkt. De stimulansåtgärder som sattes in under det åstadkom således att en ökad tonvikt lades vid expansion av deninhemska efterfrågan. Denna steg därigenom med 1-1,, eller iårstakt, mot en betydligt svagare ökning under första delen av året. Störredelen av denna efterfrågetillväxt kom den svenska produktionen till godo.Importen föll med under första delen av året för att därefter istort sett öka i en i förhållande till efterfrågan i landet normal takt. För1978 kan därmed betydande andelsvinster på hemmamarknaden noteras för desvenska företagen. Vid en så snabb uppgång i den inhemska efterfrågan som varitfallet under de senaste tre kvartalen är det dock också rimligt att detta, somf. n. sker, åtföljs av en uppgång även på importsidan utan att detta äventyrarde långsiktiga andelsvinsterna. Huvuduppläggningen av den ekonomiska politikenunder större delen av 1977 och första hälften av 1978 var att föra en generelltrestriktiv efterfrå-gepolitik vilken förenades med omfattande selektivainsatser för sysselsättningen inom olika orter, regioner och företag. Dettatorde vara den enda framkomliga vägen om man skulle åstadkomma å enasidan en kostnadsanpassning och inflationsdämpning och å den andra sidan hållauppe sysselsättningen. Den kraftigt ökade selektiva politiken skall i förstahand ses som ett sätt att under extremt ogynnsamma förhållanden någorlunda väluppfylla dessa mål. Ett mål har också varit att rädda industriell Prop.1978/79:150 Bilaga 1 9 produktionskapacitetunder en besvärlig anpassningsfas. De vidtagna stimulansåtgärderna under 1978och början av 1979 var ett led i att förskjuta tyngdpunkten i den ekonomiskapolitiken i riktning från selektiv till generell politik. Enligtde nu föreliggande nationalräkenskaperna för hela 1978 steg den totalaproduktionen, BNP, . Det är en upprevidering jämfört med depreliminära tal som redovisades i finansplanen i januari i år.Industriproduktionen som fallit vände uppåt från mitten av1978. Ökningen mellan årsgenomsnitten 1977 och 1978 blev . ökade industriproduktionen dock med inte mindre än 6%.Produktionsuppgången skedde först i basindustrierna skog och stål. I enlighetmed det traditionella konjunkturmönstret vände produktionen uppåt iverkstadsindustrin ca . Den ekonomiska politiken skapade såledesförutsättning att successivt höja kapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Därigenomkunde, tillsammans med omfattande arbetsmarknads- och näringspolitiskainsatser, de tidigare tendenserna till en ökning av arbetslösheten brytas.Sysselsättningen ökade och arbetslösheten sjönk ochunder av 1979. Under de senaste tre kvartalen hararbetslösheten kunnat dras ner med närmare 30000 personer, säsongvariationerundantagna. Genom att industrin i särskilt hög grad, delvis somen följd av insatta stödåtgärder, upprätthållit en högre sysselsättning än vadproduktionsnivån motiverade, fortsatte sysselsättningsminskningen där underandra . Detta har å andra sidan medfört attproduktivitetsstegringen blev avsevärd eftersomindustriproduktionen ökade. Kostnadstrycket i ekonomin har därmed avtagit.Detta har varit en kraftigt bidragande orsak till att inflationen dämpadesavsevärt under loppet av 1978. steg priserna i en takt somför skulle motsvara något mera än . Detta innebar en halvering avinflationstakten .