prop · G203200 · 1978-12-31 00:00:00 — Tåg med inlemalionella förbindelser har också viktigainhemska trafikuppgifter såsom post- och tidningstransporler eller transporterunder hög-irafik från storstäderna. Med hänsyn till det komplicerade nät avanslutningar som är uppbyggt med en viss dygnsrytm. kan dessa inte ulan allvarligakonsekvenser brytas ut och flyttas . Om men inte Sverigetillämpar sommarlitl bryts sydgående lågs anslutningar i undersommaren, medan nordgående förbindelser får onödigt långa väntetider iKöpenhamn. Även i de fall då en anpassning av de svenska tågtiderna kaneliminera olägenheterna medför naturligtvis själva omläggningarna, två gångerom årel, administrativa problem och kostnader. Om införande av skersamtidigt med förväntas det däremot medföra mycket lite extraarbeteför SJ. Samma synpunkter som be-tiäffande järnvägen kan läggas när det gäller tågfäijelrafikenöver . Luftfarten kännetecknas i ännu högre grad änjärnvägstrafiken av en internationell trafikstruktur. En övergång tillsommartid i som bibehåller nuvarande lidsberäkninginnebär för SAS del alt del sammanhängande nät av europeiska och interkontinenlalalinjer som har anknytning till bryts ned och atl anslutningarna mellaninrikes och utrikes flyglinjer och övriga transportmedel försämras eller uteblir.Det medför också etl ökat flygplansbehov för SAS och därmed ökadeflygdriftkostnader utan motsvarande intäktsförbätlringar. Del innebär ocksåförsämrad service för trafikanlema. Postdistributionen kan i viss mån påverkas negativt omDanmark men inte övergår . Dessa verkningar hänger sammanmed tidtabellsförändringar för postförande flyg eller tåg. Förseningar på upp lilletl dygn för vissa försändelser kan bli följden. Av de skäl som har anförts är det mycket väsentligt attframför allt svensk och dansk lidsberäkning överensstämmer. Vid en eventuellövergång är det angelägel atl det nya systemet introduceras samtidigti och samt att sommartidsperiodema i de båda länderna bliridentiska. För luftfartens del är det angeläget att övergången sker i så näraanslutning som möjligt lill och . Prop.1978/79:200 13 För järnvägens del sker dock tidlabellsskifte i slutet avmaj. Om beslut fattas om övergång lill är det främstmed hänsyn till luftfarten angelägel atl del genomförs först under år 1979.Samordningen med är dock ännu viktigare. 6.6 Jordbruket och fisket Ett införande av sommarlid eller ny normaltid skullemedföra ölägenheter för jordbruket . Den lämpligasteskördetiden, med hänsyn lill daggförekomsten, är i större delen av Sverigemellan och 18,00 . Om man skulle hålla dessa lideräven efter en ändrad tidsberäkning skulle det innebära alt jordbruksarbetetunder skördetiden skulle flyttas fram i förhållande till samhälletsaktiviteter i övrigt. Det skulle innebära att jordbrukama skulle komma i otaktmed öppethållande i affärer och serviceinrättningar samt med andra sam-hällsaktiviteler.För jordbruk med anställd arbetskraft skulle det dessutom innebära ökadekostnader för obekväm arbetstid. En förlängning av skördetiden, som kanuppskattas lill två ä vid spannmålsskörd är knappast möjligt. och oktober minskar den möjliga skördetiden. Relativt småförseningar, lill följd av vädrets växlingar, kan leda till en kraftig utdragningav skördeperioden. Delta kan medföra såväl mindre avkastning somkvalitetsförsämring av grödorna. För vallskörden är en förlängning avskördeperioden, utöver de ca som utnyttjas, än mindre möjlig.Skörd av våt gröda skulle medföra ökat behov av artificiell torkning, vilketleder lill ökad energiförbrukning och ökade kostnader. Det är sannolikt alt skulle medföra vissastörningar i mjölkproduktionen vid tidsändringar samt svårigheter att anpassa mjölkningentill leveranslider till mejerierna, åtminstone för små mjölkproducenter påstort avstånd från mejerierna. som ny normallid torde vissa problemkomma att uppstå för kustfisket. Fisket kan inte påbörjas förrän en lid eftersoluppgången då temperaturen har nått en viss nivå och fisken söker sig tillbotten. Landningstidpunkten bestäms däremot av möjligheterna till fortsatttransport, som anpassas till samhällel i övrigl. Den effektiva fisketidenskulle således minska med . Det är naturligt att se frågan om införande av sommartideller ny normaltid som en gemensam nordisk angelägenhet. Flertaletremissyttranden utredning betonade att eventuella beslut borde omfatlaåtminstone . och och på samma villkor.Kommunikationssektom har också kraftigt understmkil behovet av en samordningmed i första hand . Det är därför naturligt atl tillmäta möjligheternatill skandinavisk eller nordisk enighet stor betydelse vid beslut om formen förev. Det är självfallet en fördel om det kan ske ensamordning i ännu vidare ram. Om och skulle ettbibehållande av nuvarande lidsberäkning i skapa slora olägenheter förkommunikationssektorn, framför allt i förbindelserna med . Vissa anslutningarskulle brytas och servicen skulle försämras. Detta var ett av de starkasteargumenten mot ensidigt nordiskt införande av sommarlid 1974. Prop.1978/79:200 14 Dessa ölägenheter kan undanröjas genom införande avsommarlid också i . Genom atl införa eller ny normaltid kanman dessutom i skiftande grad uppnå andra fördelar. Det gäller bl. a. vissenergibesparing, ökad trafiksäkerhet och positiva hälsoeffekter. Däremotskulle båda alternativen innebära olägenheter för jordbruket och för fisket. Ny normaltid innebär att de ovannämnda fördelamatillvaratas i något större utsträckning än . ärdet möjligen också någol lättare all reducera ölägenheterna för jordbruket. Enväsentlig fördel vore att () skulle få samma tidsberäkningsom , Den viktigaste fördelen med ny normaltid ligger emellertid i undgår en omställning . Förutom de praktiska besvär ensådan kan innebära visar erfarenhetema från alt somliga människorupplevde övergången som elt irritationsmoment och ibland behövde en vissanpassningstid. För majoriteten gick emellerlid övergången ulan problem. Genom införande av skulleman uppnå den största delen av de fördelar som är förenade med ny normaltid.Hur stor del som uppnås är beroende av vilken period man väljer. Man skulle också undgå en ökning av de mörka timmarnaunder normal arbetstid. Den viktigaste fördelen ligger i att man skulle kunnabibehålla tidsgemenskapen med större delen av de länder som normalt har mellaneuropeisktid. Delta skulle bl. a. innebära atl kommunikationerna inte skulle komma"i otakt" vare sig under sommar- eller vinterhalvåret. En fömt-sällningför att delta skall vara helt möjligt är alt de västeuropeiska länderna enasom en gemensam period för . 1978/79:200 15 Sammanställning av remissvar på DsH 1977:2 "Införandeav " Promemorian sändes på remiss till sammanlagt 77myndigheter och organisationer m, m. Följande myndigheter m. m, anmodades yttra sig: Överbefälhavaren, ,, . metereologiska och hydrologiskainstitut, . , , Statens väg- och trafikinstitui.Transport-nämnden, , , Universitets- ochhögskoleämbetet, , , , , , , Statens pris- ochkartellnämnd, . , ,Arbetarskyddsstyrelsen, Delegationen för ar-betstidsjrågor. ,, Energisparkom-mittén. , i Kalmarlän. Följande instanser bereddes tilfälle alt yttra sig: Landsorganisationett i , ,. , Näringslivets trafikdelegation,, , , , . Skogs- och lantbrukstjänsteman-naförbtindet.Statens Handikappråd, . Svenska busstrafikförbundet.Svenska elverksföreningen. , Svenska lantarbetareförbundet.Svenska lokaltrafikföreningen. , , Svenska tidningsutgivareföreningen.Svenska . , Sverigesakademikers centralorganisationlSR. exportråd, , , radio AB, ,Riksbank, Turistråd, Tidningarnas telegrambyrå.Tjänstemännens centralorganisation, . Sammanlagt 67 instanser har framfört synpunkter påpromemorian. Svar på ell anlal underremisser har också bifogals. De flesta remissinstansema har betraktat sommarlid somhuvudalternativet. En mindre del har också yttrat sig över alternativet nynormallid. Sammanlagt 26 av remissinstanserna förordar införande avsommartid under de förutsättningar som anges i promemorian. 20 instanser sägersig kunna acceptera , 8 instanser avstyrker och 13 tar inteställning. En rent kvantitativ bedömning visar sålunda alt de instanser som ärpositiva ulgör en majoritet. 7 instanser säger sig föredra ny normaltid. 11 instanseravstyrker däremot ny normallid under de i promemorian angivna fömlsällningarna. Införande av lillslyrks av , ,, , Statens väg- och trafikinstitut.Riksrevisionsverket, , , , , , . 1978/79:200 16 ,, LandstingsjÖrbundet, SAS, , , , ,, . Turistråd,, föreslår all man under enförsöksperiod för senare utvärdering. Riksrevisionsverketanser inte alt det visats att sommarlid skulle ha några stöne fördelar förlandets interna ekonomi. Om däremoi fördelarna av gemensam tid med våragrannländer - särskilt inom kommunikationssektom -kan anses vara betydande,förordar Riksrevisionsverkel en sådan samordning. Utan att tillstyrka säger sig en rad instanserkunna acceptera , även om det i vissa fall skulle ha smärreölägenheter. Hit hör , Överbefälhavaren, ,. , , ,Universitets- och högskoleämbetet, Generaltullslyrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen,, . , , Rikshank, Tidningarnastelegrambyrå. anser att endast bör införas underförutsättning att den genomförs i övriga nordiska länder och EG-ländema, Införande av avstyrks av , Lanthruksstyrelsen.Länsstyrelsen i län, med två reservationer, Lantbrukarnas . Svenska lantarhetarförbimdet.Sveriges Fiskares riksförbund. Ett antal remissinslanser tar inte ställningi frågan. Hit hör5farjAo«-toret,, , och , ,, Energisparkom-mittén, CDL, i samarbetsutskott. Landsorganisationenkan inte finna några fördelar som motiverar en ändring av tidsberäkningen.Om övriga nordiska länder skulle genomföra ett beslut om ändrad tidsberäkningkan del finnas skäl atl göra det också i , Internationell enhetlighet, kommunikationer Det som flertalet av remissinstansema anser utgöra detstarkaste skälet för eventuellt införande av är önskvärdheten avsamma tidsberäkning som våra närmaste grannländer. I första hand är det enfråga om alt undvika störningar i kommunikationerna med och Västeuropa.Statens järnvägar, som 1974 avstyrkte införande av med hänvisningtill de negativa konsekvenser del skulle få för kommunikationerna, tillstyrkerav samma skäl eller ny normaltid i om den skulle införas iDanmark. Man konstaterar att tågen skulle komma "i otakl" om olikatidsberäkning tillämpas i och , vilket skulle medföra onödigtlånga väntetider i och att vissa anslutningar bryts. Möjligheternatill anpassning av den svenska tidtabellen är begränsade eftersom tågen ocksåhar viktiga inhemska irafikuppgifier och delta i flera fall skulle leda tillförsämringar av inrikesförbindelserna. Som exempel redogör SJ för dekomplikationer som skulle uppstå för tre tåg på linjen ochderas anslutningar till kontinenten. 1978/79:200 17 För godstiafiken skulle de negativa verkningama blimindre, men i enstaka fall skulle fördröjningar kunna bliföljden. Förbindelserna över skulle drabbas hårdare eftersomförbindelserna är färre än mellan och . Däremot beräknastrafiken med inte få problem av så stor omfattning. Om sommartidinfördes i men inte i DDR skulle det medföra försämringar iförbindelserna, men detta måste vägas mol de betydligt större olägenheternamed olika tid i och . SAS vill i princip avstyrka införande avsommarlid så länge inie en mycket långtgående samordning äger rum. Ensamordning inom minskar de negativa konsekvenserna, men ändå måste tidtabellernaändras för en rad utomeuropeiska desiinalio-ner. I princip föredrar man ocksåny normaltid. Om införs i förordar man emellertid eltinförande av också i och , anserockså särskilt med hänsyn till färjerederierna, atl del är myckel angelägel attSverige om så sker i EG-blocket, Liknande synpunkter framförsav bl, a. saml länsstyrelserna iVästernorrlands och län. Den senare anser dock inte att detta ensamt kanmotivera införande av . Tidningarnas telegrambyrå och Svenska tidningsutgivarjoreningenpåpekar alt införande av i viss mån skulle rubba bevakningen av senakvällsnyheter från västra halvklotet. Om allmännyttiga skäl talar för sommartidvill man dock inte avstyrka det, radio framför liknande synpunkter.Svenska tidningsutgivarjoreningen framhåller dessutom atl svårigheter skulleuppstå vid transporten av tidskrifter och tidningar lill kontinenten, omSverige skulle avstå från atl införa med ochVästtyskland, CDL påpekar att kraftindustrin har ett mycket intensivt samarbetemed de nordiska länderna, där ulbyte av elkraft ofta avtalas mellankontrollrummen i de olika länderna timme för timme. Man anser att enhetligtidsangivelse i hög grad reducerar risken för missförstånd och anser det därförnaturligt alt se frågan om införande av sommarlid som en gemensam nordiskangelägenhet, anser all införande av sommarlid förindustrins del inte skulle ha vare sig entydigt positiva eller negativakonsekvenser. En internationell samordning är dock angelägen. Om hela vårvästeuropeiska omvärld går över till enhetlig tid vore det opraktiskt - ellerklart olämpligt - om inle anpassade sig. menar atl tidsberäkningen så långt som möjligl bör varaanpassad till den i våra näraliggande viktiga exportmarknader, främst nordiskagrannländer. Riksbank påpekar ocksä att del skulle medföra vissaolägenheter om ställde sig utanför en gemensam sommartidsberäkning förde flesta västeuropeiska länder, dock utan att bankfunktionen skulle påverkas. Frågan om införande av har aktualiserats av attdet finns planer på att införa sommarlid i och , och bl.a. hela EG då skulle ha . 11 instanser anser detla ensamt varatillräckligt för all de ska förespråka respeklive acceptera . 10andra in-sianser anser att ett eventuellt införande av bör omfattaäven för att en svensk reform ska vara motiverad. och Kartellnämndfäster stor vikt vid detla och anser atl det hade varit av värde om man ipromemorian sökt atl åtminstone översiktligt beskriva, kvantifi-era och jämföraeffekterna av de två altemtiva situationerna. SPK anser att det i hög grad kandiskuteras om tillräckliga skäl finns för atl in- Prop.1978/79: 200 18 föra sommarlid, om det inte sker i . SASanser i princip alt en samordning bör ske i siörre krets än ochVästeuropa, men att det är av allra störsia vikt att de skandinaviska ländernafattar likartade beslut. Ytterligare 12 instanser anser all sommarlid bara börinföras om del sker i och "övriga nordiska länder". Detframgår, med etl undantag, inte klart om man också avser och ,som redan har en annan tidsberäkning än . ochSjöfartsverket påpekar däremot att frånvaron av samordning med inteskulle skapa några större problem. anser också altsamordning med övriga skandinaviska länder och är av väsentligtstörre värde än en samordning med . Flera instanser som i och för sig skulle föredra ny normaltidavstyrker eller avråder nu från ny normaltid med hänvisning till behovet avinterationell samordning. Det gäller , . Inte heller anser att nynormaltid skulle innebära någon fördel. anser mot bakgrundav sina tidigare invändningar att eventuellt införande av ny normallid börföregås av fömyade överväganden. Det råder en bred enighet bland remissinstansema om attett eventuellt beslut om bör gälla en period som är gemensam förNorden och . I första hand avses den gemensamma period som EG kankomma att enas om. förutsätter dock en samordning mellanEuroparådels medlemsstater. Vissa instanser har synpunkter enharmoniserad period bör omfatta. SAS och förespråkar en periodmellan och , då flygbolagen byter tidtabeller.Trafiksäkerhetsverket förordar och förordar majseptember. Hälsoeffekter, trivsel, turism De hälso- och trivseleffekter som påpekats i promemorianär förknippade med den ökade tiden i dagsljus och därmed dels ökademöjligheter till friluftsliv dels den allmänslimulerande direktverkan på denmänskliga organismen som sol- och dagsljus har. och tar bl. a. degynnsamma hälsoeffekterna som utgångspunkt för sitt lillslyrkande. Socialstyrelsenförordar i första hand ny normaltid. påpekar att sommartidskulle vara till fördel förflygledningspersonalen, som vistas i mörkaarbetslokaler. anser däremot att åtminstone arbetstagaremed dagarbetstid redan nu får anses ha tillfredsställande lång frilid under denljusare delen av dygnet. menar att bl. a. ökad fritid idagsljus borde kunna uppnås enklare på annat sätl, t. ex. genom ökat införandeav s. k. flextid där så är möjligl eller genom enarbetstidsförkortning. i län påpekar dock atl inte allayrkesgrupper kan erbjudas flexibel arbetstid. turistråd anser liksom attde erfarenheter som gjordes i beträffande förlängd semesterperiod ochökad turism sannolikt är giltiga också i . menar att intebara den stationära turismen drar nytta av elt ökat antal ljusa timmar utan atlockså det redan nu kraftiga veckoslutsresandet kommer atl öka i omfattning.Många resmål ligger på elt sådant avstånd att de bara kan nås med avfärdande i mörker. Denna skulle reduceras kraftigt vid införande av sommartidunder i första hand . Prop.1978/79:200 19 le också möjliggöra etl ökal utnyttjande av våra skärgårdarsamtidigt som det sannolik! finns sjösäkerhetsskäl för . Slutligenskulle verka positivt förden internationella turismen till Sverige.Svenska kommunjörbundei påpekar att den ökade turismen skulle kunna förbättraekonomin och utnylljandegraden vid flertalet övemattningsanläggningar. Dessulomskulle de kommunala idrotts- och fritidsanläggningarna kunna utnytljas enlängre lid av dagen. Arbetstid m. m. Utöver de speciella problem som gäller jordbruket ser remissinstansemainga problem ur arbelstidssynpunkl med införande av . anmärker dock alt del kan finnas avlalstekniska problem som mäsielösas. påpekar att distributionen avdagstidningar berör drygt 13 000 tidningsdistributörer och bilförare som till90 procenl arbelar . En övergång lill skulle självfallelinnebära att en relativt siörre del av delta arbete måste ske under mörker.Svenska lokaltrafikföreningen påpekar också all några tjänster kan vara utlagdaså att vilotiden i samband med övergången skulle bli för kort enliglgällande arbetstidslagstiftning. Man förutsätter alt problemen kan lösas, ominte annat så genom någon form av generella dispenser. förutsätter atl problemet blir behandlat i särskildaförfattningsregler om på elt sådant sätt att del inle skulleföranleda rättsverkningar med avseende på innehållet i andra författningar. eventuellt beslut om ändrad normaltid skulle medföra ökalanlal mörka arbeistimmar . Detta skulle innebära problem fören del utomhusarbete, som inte kan utföras i mörker. Antingen måste arbetetförskjutas i tiden eller också minskas den effektiva arbetstiden med en timme.Delta gäller bl. a. som 1974 uppskattade kostnaden lill ochbestämt avstyrker ny normallid. uppskattar kostnadsökningen försin del lill . Av irafiksäkerhetsskäl skulle också ålgärder mot snö ochunderkylt regn i många fall få läggas mer än tidigare, vilken skulleskapa stömingar i personalens dygnsrytm. konstaterar att nynormaltid för dess del skulle medföra påtagliga negativa effekter och utgårfrån atl den tanken inte aktualiseras. i länavstyrker också ny normaltid med hänvisning till atl det skulle medföra ökat anlalmörka arbetstimmar, vilket är otillfredsställande, och till behovet avsamordning med . Även turistråd anser att frågan ominförande av ny normaltid fordrar noggrannare konsekvensanalyser. Trafiksäkerhetsaspektema behandlas av flera instanser.Statens trafiksäkerhetsverk konstaterar liksom i tidigare yttranden altinförande av eller ny normaltid skulle kunna påverka olycksutvecklingeni gynnsam riktning. innebär nämligen elt ökat antal mörka timmar påmorgonen och ett ökat antal ljusa timmar och kvällen, dåtrafiken är tätare och olycksriskerna större. Verket anser också att en reformskulle ha gynnsam effekl på antalet trafikolyckor där barn är inblandade. Emellerlidanser man inte att några väsentliga fördelar står att vinna genom införande avsommartid april september eftersom Prop.1978/79:200 20 det mesta trafikarbetet då under alla omständigheter utföresi dagsljus. Däremoi borde man kunna göra större vinster vid ändrad normallid.Detta belyses med siffror på hur antalel resor till arbetet i mörker, resp,från arbetet i dagsljus under vissa antaganden ökar vid . Av dessa skäl anser verkel ny normaltid är att föredraframför sommarlid och atl , om den införs av andra skäl, bör förläggastill . hänvisar till lidigareyttranden där man, liksom irafiksäkerhelsverket, har förespråkat ny normaltidframför med motiveringen atl minskningen av antalet olycksfall skullebli dubbelt så stor. Dessa synpunkter bekräftas av studier som gjorts undersenare år, Olyckskvoten, dvs, antalet olyckor per miljon fordonskilometer, ärunder mörker oavsett region ungefär 2 gånger högre än under dagsljus vidbarmark och 1.5 gånger högre vid snö- och is-förhållanden. och Svenska Lokaltrajikjöreningenlar fasta på fördelama ur trafiksäkerhetssynpunkl, turistråd anseratt sannolikt skulle öka spridningen av hemresetiden på söndagar,vilket borde påverka trafiksäkerheten positivt, Riksre\'isionsverket menardäremot atl en ökad irafiksäkerhel kan åstadkommas enklare med andra medel. Ingen av remissinstanserna tillmäter möjligheterna tillenergibesparing någon avgörande betydelse. Flera instanser anser att deneventuella besparingen skulle bli marginell, anser atl enviss nedgång i energiåtgången för belysningsändamål förefaller rimlig. Vissosäkerhet finns dock beträffande övergång till ny normaltid vilket skulleinnebära ett ökal antal mörka timmar under normal arbetstid. Besparingen kanockså motverkas av andra effekter av omläggningen bl. a. förlängning av turistsäsongen,ökad nöjesbilism, ökat friluftsliv och därmed större transportbehov, ökaduppvärmning av lokaler samt artificiell torkning av gröda. Kommittén inslämmerdärför i promemorians slutsals att det inle är möjligt atl med visshet fastslåom en ändrad tidsberäkning medför en energibesparing. Sannolikheten talar dockför atl en viss besparing sker. Denna torde bli större om flera ländergenomför omläggningen . Om och övergår till nytidsberäkning är del mera sannolikt att energihushållningssynpunkterna talarför en omläggning även i . Enligl kommitténs mening bör emellertid andrahänsynstaganden än energisparandel vara utslagsgivande vid beslut omomläggning av tidsberäkningen. ställningstagande tillenergibesparingseffekterna förutsätter avsevärt noggrannare undersökningar. Delär rimligt att anta alt besparingen skulle bli störst . menmed hänsyn till den ovannämnda osäkerheten vill kommittén f.n. inte laställning till om en eventuell förändring borde avse eller nynormaltid. Centrala driftsledningen konstaterar alt variationen i den totalaelförbrukningen genom olika ljusförhållanden uppgår lill högst 2 procent.Genom införande av skulle i princip elbelysning erfordras en timmemindre . Den maximala besparingen skulle då kunnaberäknas lill av dygnsbelastningen. De tidigare gjordauppskattningarna på 0,3 procenl skulle alltså vara i överkant. Införande avsommarlid eller ny normaltid skulle å andra sidan medföra en störreenergiförbrukning för uppvärmning av lokaler, eftersom solenergin enligt CDS:suppfattning utnytljas sämre. Energiförbrukningen för uppvärmningsändamåi ärca 50 1978/79:200 21 procent av den lolala energiförbrukningen. Det skulle därtörvara troligt att energiförbrukningen totalt snarare ökar än minskar vidinförande av sommarlid. , som lidigare har uttryckttvivel belräffande möjlighelema till energibesparing, påpekar atl flertalet avdess medlemsföretag har särskilda tariffer för abonnenter med slor energiförbrukningunder icke normal högbelastningstid. Man tar ut ett högt pris och etllågt pris och detla regleras av ell särskilt kopp-lingsur anslutettill elmätarnas räkneverk. Vid införande av skulle dessa kopplingsurbehöva ställas om , vilket skulle skapa praktiska problem. Jordbruk, skogsbruk, fiske De instanser som avstyrker motiverar främstdetta med de svårigheter införande av skulle skapa för jordbruket ochfisket.