prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — den period somavslutas efter det all fastighetsbildningsförrältningen har vunnit lagakraft och registrerats. En förutsättning för att avdrag även efter övergängenskall kunna medges enligt de förmånligare reglerna bör vara allfaslighelsbildning sökts och övriga krav enligl specialregeln är uppfyllda senastvid övergångstillfället. En särskildövergångsbestämmelse synes också böra införas för fysiska personers förvärvgenom "vanliga" köp och byten närmast före övergången. Ävenbelräffande sådana förvärv kan de nya reglerna medföra en oväntad minskningavavdragsrätlen och därigenom ge upphov lill likviditetsproblem. Begränsningen avavdragsrätlen lill av skogsiniäkten bör därför i ett övergångsskede intelillämpas i fråga om nyförvärvade fastigheter. Avdrag bör i stället - i likhetmed vad som allmänt är föreskrivet för rationaliserings-förvärv som genomförsvid lillämpning av del nya avdragssystemet - medges med belopp motsvarande helarolvärdet. Vad jag nu föreslagit börgälla i fråga om avverkningar som görs påfastigheter som förvärvats fr. o. m. är 1978 och lill dess alt de nya reglernaskall börja tillämpas. Den förhöjda avdragsnivån bör tillämpas sist vid 1983års taxering. Enligl min mening är delangelägel alt del nya avdragssysiemei kan börja tillämpas sä snart som möjligl.Något hinder all tillämpa de nya reglerna redan fr. o. m. laxering,dvs. för flertalet skogsägare fr. o. m. 1980 ärs inkomster, kan inle ansesföreligga. Jag föreslår därför atl de nya reglerna tillämpas försia gången förbeskattningsår för vilket laxering i första instans sker . Minai det föregående redovisade förslag har tagit sikle främst på hur reglerna omavdrag på grund av skogsuttag bör uiformas i framliden. Jag avser i detföljande att behandla ett antal frågor som inte har något direkt samband medavdragssystemets konstruktion. Den första frägan som diskuteras är denskatlemässiga behandlingen av lantmäierikosinader och liknande kostnader.Därefter lar jag upp problem rörande beskattning av avverkningsrätter ochförvärvskällebegreppels omfattning vid beräkning av inkomst avjordbruksfastighet. Slutligen föreslär jag vissa ändringar iskogskontosyslemel. 1978/79:204 77 2..?./ Lantmäterikosiiiader Kostnaderför fastighetsbildning anses normalt utgöra kostnader för förvärv av fastighet.Kostnaderna beaktas sålunda vid beräkning av realisationsvinst men däremotmedges inte avdrag för kostnaderna vid den löpande inkomstberäkningen, Fräganom avdragsrätt för lantmäierikosinader har behandlats i promemorian medanledning av framställningar i saken frän statens lantmäteriverk ochlantbruksstyrelsen. I promemorian avvisas tanken pä en generell avdragsräii.Även tanken pä avdragsrätt i vissa fall avvisas, främst med hänsyn tillavgränsningsproblem. Ställningstagandeti promemorian har kritiserats i en del yttranden. Avdrag i någon form bör,framhålls det, medges för kostnader för förrättningar som är angelägna frånrationaliseringssynpunkl. Elt alternativ är, framhålls det vidare, atl räkna införrätlningskostnaderna i skogens ingångsvärde. Föregen del anserjag attdet av principiella skäl inte bör komma i fråga atl generellt medge avdrag förlantmäierikosinader. En begränsning av avdragsrätlen till förrättningar som ärbetydelsefulla för jordbrukets eller skogsbrukets yttre rationalisering ärinle heller invändningsfri. Strukturrationalisering behöver inte bara innebärasmärre ägojämkningar utan kan också avse mycket stora ändringar ifastighetsindelningen. I sädana fall har kostnaderna utan tvivel karaktär avkostnader för förvärv av fastighel. Jag har lidigare (avsnitt2.2.4) föreslagit regler som innebär ökade möjligheter atl finansiera eltfasiigheisförvärv genom skogsullag om förvärvet medför enrationaliseringseffekt. uppnäs genom att avdrag på grund av avyttring avskog i rationaliseringsfallen medges med belopp motsvarande hela rolvärdet omintäkten uppges till beskattning inom viss lid efter förvärvet. Begränsningentill av rotvärdet gäller sålunda inte här. I det sammanhanget har jagockså framhållit att som skogens anskaffningsvärde i princip skall anses dendel av vederiaget för fastigheten som belöper på skog och skogsmark. Medvederlag avses vad säljaren (eller motsvarande) erhåller för fastigheten. Tillvederiaget hänförs däremot inte mäklararvoden, lagfarts-och lantmäierikosinadero. Avdragsutrymmet vid såvälraiionaliseringsförvärv som andra förvärv bör, som framgår av det föregående,uppgå lill av skogens anskaffningsvärde. Något ökat avdragsutrymme iraiionaliseringsfallen bör således i princip inte gälla. Önskemålet atlunderiätla rationaliseringsverksamheten gör det dock befogat atl överväga ombegreppet anskaffningsvärde kan ges en annan innebörd vidraiionaliseringsförvärv. Om kosinader för t. ex. lagfart ellerfastighetsbildning fick räknas in i skogens anskaffningsvärde i raiionaliseringsfallen,skulle del totala avdragsulrymmei öka något. Annoriunda uuryckt skulle den somförvärvar skogsmark genom t. ex. köp eller fastighetsreglering - såvidaförvärvet ulgör ell led i jordbrukels eller skogsbrukets yttre rationalisering- i princip kunna få avdrag vid avyttring av Prop.1978/79:204 78 skog med 50 "n av dessa övriga kosinader i sambandmed förvärvet. Jag anser atl denna lösning bör väljas. Förutsättningarnaför alt fä räkna in lantmäierikosinader o, d, i anskaftningsvärdei bör varadesamma som förutsättningarna för atl få avdrag mot hela skogsiniäkten. Dettainnebär bl, a. att den ifrågavarande möjligheten bara gäller förvärv som görsav fysiska personer. Den föreslagna lösningen torde inte medföra någraadministrativa problem av någon betydelse. Sammanfattningsvis innebär mill förslag all den som genomintyg från lantbruksnämnd eller på annat sätt visar alt ett fasiigheisförvärvutgörett led i jordbrukets eller skogsbmkets yttre rationalisering, skall somanskaffningsvärde för skogen få räkna samlliga kosinader för förvärvet. Avserförvärvet ocksä annat än skog och skogsmark fär de ifrågavarande kostnadernaproportioneras enligt vanliga regler. 2.3.2 Särskilda Irågor rörande beskauningen av avverkningsrälierInkomstbeskattningen Avverkat virke som märkts enligl beslämmelserna i lagen(1944:302) om köpares rätt till märkt virke får räknas in i köparens varulager.1 den mån avverkning och märkning inte har skett anses en förvärvadavverkningsrätt inle ingå i lagret. Nedskrivning av värdel av avverkningsrättenfår i sådant fall ske bara om det visas att prisfall har inträffat eller atlrisk för prisfall föreligger. I promemorian behandlas frägan om förvärvadeavverkningsrätter skall få räknas in i varulagret. Något ändringsförslag läggsdock inle fram. Vid remissbehandlingen har Lantbrukarnas skattedelegalionoch hemställt att en köpare av en avverkningsrätt redan med köpeavtaletskall få räkna in det ifrågavarande virket i lagret. För egen del vill jag anföra följande. Jag avser inom kortatt ta upp vissa i företagsskalleberedningens slulbelänkande (SOU 1977:86)Beskattning av företag behandlade frågor. a. kommer jag all lägga framförslag om den skatlemässiga behandlingen av varulager m. m. Inkomstbeskattningenav förvärvade avverkningsrätter bör lämpligen prövas i del sammanhanget. Jaglar därför inle nu ställning lill den aktualiserade frågan. En skallskyldig som har upplåtit avverkningsrätt till skogkan med visst fog sägas bli föremål för en dubbelbeskattning vidförmögenhetstaxeringen. Dels skall vederlaget pä grund av upplåtelsen - dvs.fordran eller erhållen likvid -tas upp som tillgäng vidförmögenhelsredovisningen. Dels ingår värdel av avyttrad men ännu inle avverkadskog i fastighetens taxeringsvärde. Fastigheten värderas alltså ulan avseendepä upplåtelsen. 1978/79:204 79 Förmögenhetsbeskattningenvid upplåtelser av avverkningsrätter behandlades vid 1975/76 ärs riksmöte.Riksdagen beslöl, med bifall till en motion i ämnet, att hos regeringen begäraförslag till sådana ändringar av bestämmelserna om fastighetstaxering atldubbelbeskattning av värdet av avverkningsrätt undanröjs (SkU 1975/76:44, rskr1975/76:21). Fråganhar tagits upp i promemorian. Där konstateras bl, a, alt problemet bör ses isammanhang med reglerna för förmögenhetsbeskattning av kapital som är nedlagt ibl, a. jordbruk och skogsbruk och med de ändringar i dessa regler som hargenomförts under senare är. De nuvarande reglerna förbeskallning av kapital i bl. a. jordbruk och skogsbruk infördesår (prop.1977/78:40 bilaga 3, SkU 19,rskr 111,SFS 1977:1173) och gäller fr. o. m. De ersatte regler i samma ämne (prop. 1974:98, SkU 38,rskr 259, SFS 1974:311). Som helhet betraktat innebär lagstiftningväsentliga lättnader i förmögenhetsbeskattningen. I princip skall numera bara30 % av förelagsförmögenhelen (substansvärdet) beskattas. Detta innebär att delskattepliktiga förmögenhetsvärdet har sänkts till hälften jämfört med ärsregler. Om en förhållandevis slor del av företagsförmögenheten belöper pä mark,skog och bostadsbyggnader m. m. träder dock en spärregel i funktion.Förelagsförmögenhelen får nämligen inte las upp lill lägre belopp än värdet avnämnda tillgångar minskat med de skulder som efter en proportionering belöperpå tillgångarna. I promemorian framhållsalt de genomförda lättnaderna i förmögenhetsbeskattningen inte gör det likapåkallat som tidigare att la särskild hänsyn lill avyttrad skog som inte haravverkats. Något förslag till ändrade regler lades av bl. a. detta skäl inlefram i promemorian. Inågra remissyttranden har anförts atl problemet i första hand bör lösas genomändrade regler vid fastighetstaxeringen. Föregen del villjag anföraföljande. Somjag framhållit har behovet av särskilda regler för de häravsedda upplåtelserna minskats genom ändringar iförmögenhetsbeskattningen. Allljäml gällerdock alt beskattningen av värdet avupplåtna avverkningsrätter inte är anordnad pä etl helt lillfredsslällandesätl. Frägan berör emellertid inte bara skogsbeskaltningen ulan i hög gradockså fastighetstaxeringen och familjeföretagens kapitalbeskattning. Päfasiighelstaxeringsområdel förbereds f n. lagsliftning ärs allmännafastighetstaxering. Vad gäller kapilalbeskallningen av familjeföretag har jagredan i samband med införandel av regler om lättnader i beskattningenframhållit att det kan finnas skäl atl ompröva dessa regler sedan ytterligareutredningsmaterial erhållits. Jag lägger därför inte nu fram förslag om ändradförmögenhetsbeskattning av avverkningsrätter utan återkommer lill frågan iannat sammanhang. 1978/79:204 80 2.3.3Förväivskällehey,reppel inom skogsbrukel m. ni. Enligt18 5 KL skall i fräga om jordbruksfastighet som särskild förvärvskälla ansesvarje fastighel, fastighetsdel eller komplex av fastigheter som är all anse somförvaltningsenhet, I punkt 1 andra siyckei av anvisningarna lill samma paragrafsägs vidare att skogsfastigheier jämförelsevis ofta brukas tillsammans som enförvaltningsenhet och därför utgör en förvärvskälla för innehavaren. Somförutsättning för detta gäller att fastigheterna står under gemensamförvaltning och drift på sådani säu all de ekonomiskt sett framträder som ennaturlig enhet, I enlighel härmed, framgår del vidare av anvisningarna, kanexempelvis slalens skogar, som lillhör olika revir, inte anses tillhöra en ochsamma förvärvskälla. Skogsskattekommitténtog upp frägan vad som skulle anses som förvärvskälla i fräga om slatensskogar. Kommittén framhöll all statens skogsbruk efter riksdagsbeslut är 1968skall bedrivas under förutsättningar och former som i stort sell överensstämmermed dem under vilka andra skogsägareka-legorier arbetar. Mot bakgrund av detlaansåg kommittén att någon särskild föreskrift för statens skogar inle behövdes.Enligt kommittén förelåg således inte något hinder mot att skogar tillhörandeolika revir skulle anses ingå i en enda förvärvskälla. Domänverkethar i sitt yttrande över departementspromemorian föreslagit att kommitténsändringsförslag skall genomföras. framhåller alt en ändring ärmotiverad bl. a. med hänsyn till funktionell organisation, integreradplanering, förändrade försäljnings- och iransportmetoder saml införande avmaskinell utrustning som ulnyltjas över revirgränserna. Föregen del ansluler jag mig till skogsskattekommitténs och domänverkels förslag.Någon exemplifiering av fall då skogar kan tänkas tillhöra olika förvärvskällorbehövs inle. Punkt I andra styckel sista meningen av anvisningarna till 18 j KLbör därför upphävas. Somtidigare nämnts (avsnitt I)innebar den av skogsskattekommitténföreslagna metoden för skogsbeskaltningen, kontantmetoden, en skärpt beskauningvid avyttring av skog . Kommillén ansåg del därförnödvändigt atl vidga möjligheterna till inkomstutjämning enliglskogskontosyslemel. Några av kommilléns förslag lill ändringar i skogskontosyslemelskall ses mot denna bakgrund och dessa förslag har därför inle längre någondirekl aktualitet. Idepartementspromemorian föreslogs särskilda regler för insättning pä skogskontovid avyttring av skog med anledning av skador pä skogen. Denna del avpromemorieförslagel har redan lell till lagsliftning (prop. 1978/79:81, SkU 28,rskr 156, SFS 1979:77). följande lägger jag fram förslagom vissa ändringar i skogskoniolagen. Prop.1978/79:204 81 Minframställning anknyler till de paragrafer som ändrats i annal än renlredaktionellt hänseende. Även dessa ändringar är dock lill slor del av teknisknatur. Del färenligl min mening bilen uppgift idet utredningsarbete, som jaglidigare aviserat, alt genomföra en mer principiellt inriktad översyn avskogskontosyslemel. 2§I punkt 7 av anvisningarna till 22 § KL finns f n. en särskild avdragsregel somfär lillämpas då den skaltskyldige utökat sitt skogsinnehav på grund avfastighetsreglering e. d. Regeln kompletteras av en bestämmelse i 2! ; iredjestycket skogskontolagen. Skall den skaltskyldige betala en skogslikvid medanledning av fastighetsregleringen e. d. och har likviden ännu inte förfallittill betalning, fåren större del av skogsintäkten sättas in på skogskonto änannars. Enligt min mening föreligger del inte något behov av en motsvarandeuppskovsregel i del nya avdragssysiemei. Jag föreslår därför an regeln slopas. Jaghar i etl lidigare sammanhang (avsnitt 2.2.7) redogjort för vad som skall gällanär skog avyttras i samband med en allframtidsupplåtelse. Mitt förslaginnebäratt den skaltskyldige ibland kan välja mellan atl beskatta ersättningenför den avyttrade skogen enligt realisaiionsvinstsystemel eller på vanligt sätlsom inläkl av skogsbruk. I det senare fallet härden skattskyldige rätt tillförhöjd insättning på skogskonto, nämligen av en rolpostlikvid och av ersällning för sålda skogsprodukler. Delankommer pä den skaltskyldige att visa att han är berättigad att tillämpa deförmånligare reglerna. Något långtgående beviskrav bördock inte läggas på denskattskyldige i detta sammanhang. Innebördenav det nuvarande fiärde styckel är att uppskov inte får avse så stort beloppatt underskön uppkommer i förvärvskällan (jfr SkU 1976/77:12 s. 29). Ändringenär således av redaktionell karaklär. 3§ Minimibeloppet för insättning pä skogskonto har sä länge skogskontosyslemelfunnits lill varit . Med hänsyn lill syftet med skogskontolagsliftningenoch den prisutveckling som skelt för en höjning avbeloppet anses vara motiverad. Jag föreslår att beloppet höjs till Sammabeloppsgräns kommer därmed att gälla både för rätt lill uppskov enligt skogskontolagen och för rätt till avdrag på grund av avyttring av skog. Dennuvarande lydelsen av första slyckel har i praxis ansetts ge utrymme för uppskovmed lägre belopp än minimibeloppet , nämligen i det fallet atl detinsatta beloppel uppgår till minsl . och nettointäkten avförvärvskällan är lägre än detta belopp. Enligt min mening är det lämpligare omminimibeloppet knyts till det medgivna uppskovsbeloppet. Är nettointäktenlägre än det av mig föreslagna minimibeloppet, , bör således uppskovinle medges. Jag föreslår att lagtexten ändras i enlighet med detta. 9§ Enligt det nuvarande försia stycket föranleder en överiålelse av enfastighel, som utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken 6 Riksdagen1978/79. Prop.1978/79:204 82 insättningpå skogskonto har skett, beskallning av innestående skogskontomedel. Vidarefinns i tredje slyckel bestämmelser om alt beskattning också skall äga rum idet fall att en make vid bodelning har tillagts fastighet som förut tillhörtden andra maken. I det senare fallet gäller inte som förutsättning förbeskallning atl bodelningen avser den väsentliga delen av förvärvskällan (jftRSV Dt 1976:22). Detfinns enligl min mening skäl för alt beskattning av skogskontomedel vid förvärvav fastighet bara skall ske i del fallet att del är den väsentliga delen avförvärvskällan som omfattas av förvärvet. En bodelning varigenom del avfastighet överförs från den ene maken lill den andre bör alllså inteundantagslöst utlösa beskattning. Jag föreslär atl särregeln förbodelnings-fallen tas bort och att enhetliga regler tas in i första styckel. Jagvill i sammanhanget nämna att etl dödsfall i sig inle utlöser beskattning avinnestående skogskontomedel. Den omständigheten atl dödsbo övertarförvaltningen av den dödes egendom och därigenom räknas som ägare lillegendomen innebär således inte atl en faslighet som ingår i egendomen kan ansesha "övergått" till dödsboet Off punkt 5 sista styckel avanvisningarna till 21 § KL). Överiålelseoch pantsättning av skogskontomedel utlöser f n. beskattning. Någon anledningatl nu ändra på denna princip finns inte. Jag anser däremot atl det bör skapasklarhet i frågan om utnyttjande av skogskontomedel som säkerhet föråterväxtåtgärder skall föranleda beskattning eller inte. F. n. förekommerdelade meningar i denna fråga. Denna oklarhet bör undanröjas genom enuttrycklig bestämmelse. Önskemålet att kunna reservera medel som betalats in päskogskonto för angelägna återväxtåtgärder lalar för all beskattning av medlenbör undvikas. Jag föreslår att det i andra slyckel tas in en regel av innebördatt någon beskattning av skogskontomedel inte skall ske om den skattskyldige päskogsvårdsstyrelsens begäran förbundit sig att inle ulan styrelsens tillståndförfoga över medel på skogskonto. 11 §Regeringsformen ger regeringen rätt att besluta om föreskrifter omverkställighet av lag. Paragrafen är därför obehövlig. Minai det föregående redovisade förslag har till stor del karaktären av en tekniskomläggning av reglerna för beskattning av skogsinkomsier. Ambitionen harsåledes inte varit att införa ett principielll sett helt nytt skogsbeskatiningssystem.Detta hindrar emellertid inte alt de föreslagna reglerna enligt min uppfattningi högre grad än de nuvarande tillgodoser samhällsekonomiska och skogspolitiskaönskemål. Uppgiften att undersöka om det finns förutsättningar för ett igrunden annoriunda beskaUningssysiem bör emellertid, som jag framhållittidigare, anförtros en särskild utredning. 1detla sammanhang finns det anledning att erinra om atl samlliga frågor. Prop.1978/79:204 83 somaktualiserats vid remissbehandlingen av departementspromemorian, inle harkunnai behandlas i della lagstiftningsärende. Jag syftar bl. a. pä det avLantbrukarnas skalledelegation framförda önskemålet om rält lill avdrag förframlida kosinader för skogsvärd m. m. och delegationens i tidigare sammanhangredovisade förslag till särskilda beskattningsregler när skador avkalaslrofkaraktär drabbar skog (jfi prop. 1978/79:81). Flera remissinstanserhar vidare anhållit om en översyn av beskattningsreglerna förgemen-samhetsskogar och andra marksamfälligheter. Kritik har också i olikahänseenden riktals mol reglerna för beskattning av realisationsvinst på grundav avyttring av skogsfastigheter. Enligtmin mening bör bl. a. de nämnda frågorna övervägas inom ramen för delulredningsarbele som bör komma till stånd. Jag avser atl föreslä regeringenatt utredningens direktiv uiformas i enlighet med della. 3Kommentar till ändringarna i kommunalskattelagen I andra styckel har den särskilda föreskriften om vad som i fråga om slatensskogsinnehav skall anses utgöra en förvärvskälla uteslutits. Detförvärvskällebegrepp som gäller för t. ex. bruksbolagens innehav avskogs-fastigheter skall alltså i fortsättningen tillämpas även för staten.Övriga ändringar är av språklig natur. I denna anvisningspunkt anges vad som är att anse som skogsbruk.Anvisningspunkten överensstämmer, bortsett från redaktionella jusleringar, medde nuvarande bestämmelserna i försia, andra och fjärde styckena. Beslämmelsernai del nuvarande tredje stycket om benefika överiålelser m. m. avavverkningsrätt till skog har fiytials till punkt 5 sista stycket avanvisningarna till 21 §. Bestämmelserna i första stycket om vilka ersättningar m. m. som utgör inläktav skogsbruk har ändrats i endast redaktionellt hänseende. Iandra stycket slås fast att ersättning för en avyttrad fastighet aldrig utgörintäkt av skogsbruk. De skattemässiga konsekvenserna av en faslighelsavyltringbedöms - såvida avytiringen inte undantagsvis ingår i tomtrörelse e. d. -enligt realisationsvinstreglerna. Som avyttring av fastighet bedöms vidarevissa marköverföringar och allframtidsupplåielser. Även i dessa fall skallsåledes även den del av ersättningen som kan anses belöpa på skog beskattasinom ramen för realisaiionsvinstsystemel. Bestämmelsernai tredje stycket tar sikte på de fall då en upplåtelse av avverkningsrätt ellerförsäljning av skogsprodukter har samband med en 1978/79:204 84 allframtidsupplåtelse.Som framgår av punkl 4 iredje stycket av anvisningarna till 35 § kan denskattskyldige under vissa förutsättningar själv bestämma om ersättningen fördensålda skogen skall beskattas som inläkl av skogsbruk eller läggas lill grundför beräkning av eventuell realisalionsvinst. Väljer den skaltskyldige detsistnämnda alternalivet skall ersättningen självfallet inte tas upp som inläktav skogsbruk. Bestämmelsernai sista stycket har med några redaktionella ändringar överförts från punkt 3 avanvisningarna till 21 §. Med stöd av bestämmelsen beskattas alltså den, somskänkt bort en avverkningsrätt som förbehållits i samband med försäljningen aven skogsfastighei, för avverkningsrättens marknadspris.Beslämmelsen är tillämplig även om en avverkningsrätt tillfaller delägare idödsbo i samband med skifte av boet. Ett dödsfall som sådant utlöser emellertidinte någon beskattning av värdet av avverkningsrätten lika litet sominnestående medel på skogskonto beskattas i motsvarande situation Gfi denallmänna motiveringen s. 82). Enligl punkt 4 iredje styckel av anvisningarna till 35 § kan, som nysspåpekats, den skaUskyldige ibland behandla ersättning för sålda skogsprodukterantingen som intäkt av skogsbruk eller enligt realisationsvinsireglerna.Väljer han det sistnämnda alternativet uppkommer frågan om kostnaderna föravverkningen (huggning, tillredning, transport m. skall dras av vidberäkningen av inkomst av jordbruksfastighet eller vid beräkning avrealisationsvinsten. För alt undvika tillämpningsproblem har i första slyckelav den kommenterade anvisningspunkten föreskrivits att samtliga kostnader föravverkningen skall dras av vid beräkning av inkomsten av jordbruksfastighetutan hinder av att ersättningen för den avverkade skogen skall beskattas enligtrealisationsvinstreglerna. Första stycket innehåller också den nya regeln attkostnad för anläggning av ny skog alllid skall behandlas som driftkostnad, dvs.oavsett om det tidigare funnits skog på den ifrågavarande marken eller inte.Som en konsekvens av ändringen har kostnader för skogskultur tagits bort fränuppräkningen av avdragsgilla kostnader. Övrigaändringar i anvisningspunkten är av språklig natur. Punkt 7.1 första stycketdefinieras de viktiga begreppen anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. Avandra stycket framgår vilka avdragsmöjligheter en fysisk person normalt harunder innehavstiden. Tredje stycket innehåller bestämmelserna om fördubbladavdragsnivå - dock inom ramen för av anskaffningsvärdet - när en fysiskperson gjort ett raiionaliseringsförvärv. De nu nämnda bestämmelserna harutföriigt kommenterats i den allmänna motiveringen.