prop · G203121 · 1978-12-31 00:00:00 — a. för behandlingav ordningsförelägganden, strafförelägganden, domar och slulliga beslut ibrottmål (BROTTSRI). Vidare finns rutiner för information om författningar,rättsfall m.m. (LAGRI). Dessutom finns ADB-baserade statistik- ochplaneringsrutiner (PLANRI). Rikspolisslyrelsen svarar för merparten av driftenav systemen i BROTTSRI samt vissa rutiner i PLANRI. DAFA svarar för drift avövriga system. Vid sidan av RI har en rad rentpolisiära tillämpningar, som t. ex. ADB-system för eftersökta fordon, stuletoch förkommet gods samt passärenden. System för fastighelsregislering och inskrivningsväsendetfinns i drift för län och införs f. n. i och län.Systemet betjänar statliga och kommunala fastighetsbildnings- och fastighetsregi-slreringsmyndighetersamt de allmänna domstolarna. Ett särskilt organ, centralnämnden förfastighetsdata (CFD), har inrättats för utveckling av systemet. Driften skervid DAFA:s anläggning i . Enligt beslul (prop. 1977/78: 15, CU1977/78:5, rskr 1977/78: 134) skall systemet delas upp i två skilda system, ettför fasiighetsregislrering och ett för inskrivning. Beslutet innebär vidareatl uppgifter om ca 600 000 fastigheter överförs lill de maskinella regisiren ien första etapp. 1978/79:121 21 Enligt regeringens beslut öm den långsiktigainriktningen av informationssystemiitvecklingen inom försvaret utvecklasdatorstöd både för operativ/taktisk ledning och lör ledning avförbandsproduktion. Systemutveckling samt utbyggnad av dalakraft sker utifrånde krav som verksamheten i krig ställer. Datorstöd utvecklas för myndigheterpå central, regional och lokal nivå och anpassas till olika användares behov.En stor del av försvarets datordrift är förlagd till driftenheter inomförsvarets datacentral. Systemet för allmän försäkring omfattar flera storadelsystem, bl.a. sjukförsäkring, pensioner och barnbidrag. De ruliner som ingåri systemet är hjälpmedel för de arbetsuppgifter som åvilar de allmännaförsäkringskassorna. Vid försäkringskassornas lokalkontor och centralkontorfinns terminalutrustning som används för att mata in nya uppgifter och för attnå den information som lagras vid den cenlrala datoranläggningen vid riksförsäkringsverkeli . Från den centrala anläggningen ombesörjs en mycket omfatlandeutsändning av ulbelalningsavieroch rutinförfrågningar till de försäkrade. Denframtida inriktningen och organisationen av systemet utreds f.n. avutredningen om ADB inom den allmänna försäkringen m.m. (ALLFA). Inom de stora affärsverken, dvs. postverket, ,och , finns ett antal storaadministrativa ADB-system, framförallt för ekonomiadministration, dvs.hantering av fakturor och inbetalningar, bokföring och redovisning. Som exempelkan nämnas postverkets system för hantering av postgirotransaktioner samtpostkasse-maskiner för direkt registering av in- och utbetalningar påADB-medium. Flera affärsverk har vidare system för planeringsändamål. Inomvissa affärsverk förekommer även omfattande teknisk-vetenskaplig dalabehandlingsamt användning av datorer för styming och övervakning av lekniska processer. ADB används lör handläggning av körkortsärenden,kontrollbesiktning av fordon, kilometerskatl, kontroll av försäkringsinnehavsaml beredskapsplanläggning. För dessa ändamål har centrala bil- ochkörkortsregis-ter byggts upp med placering vid iÖrebro. Länsstyrelserna, polisen och vissa försäkringsbolag har tillgång tilldessa register via lokalt placerade terminaler. 1978/79:121 22 Ojjenllig slatislik m. m. Inom () ärstatistikproduktionen numera nästan helt ADB-baserad. Som underlag förstatistikproduktionen för SCB flera cenlrala regisier, främsi registret övertotalbefolkningen, cenlrala företagsregistret och lantbruksregistret. Vidarefår SCB kopior på andra register från olika myndigheter. SCB förser i sin lurett stort antal statliga och kommunala myndigheter, förelag, organisationer m.fl. med statistiskt planeringsunderlag. För den regionala samhällsplaneringens behov harutrednings- och utvecklingsarbete bedrivits inom bl. a. SCB ochADB-beredningsgruppen (C 1973:06) inom kommundepartementet. Inom folkbokföringen och beskattningen finns sedan längeell ADB-system i drifl. Detta håller f. n. på att ersättas med ett nyll systemsom främst innebär ökat datorstöd för de lokala skaltemyndigheterna ochlänsstyrelserna vid granskning, taxering, uppbörd m. m. 1 det nya systemetfördelas registrering och ADB-bearbelningar mellan ceniral, regional och lokalnivå. Systemet omfattar i ett första led folkbokföring, laxering och uppbörd.På sikl planeras även mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter ingå. För ekonomisk redovisning m. m. finns ell generellt systemför statsförvaltningen, system-S. Ansvarei för system-S åvilarriksrevisionsverket. Driftmässigt är systemet förlagt till DAFA. generellt slalligl löneuträkningssystem (SLÖR) hållerf. n. på att införas. Systemet kommer att beröra omkring hälften av de ca550000 personer som omfattas av löneavtalen på den statliga sidan.Statskontoret svarar för utveckling och införande av SLÖR. Ansvaret försystemet avses dock överflyttas lill i Sundsvall.Dalabehandlingen ombesörjs av DAFA vid datacentralerna i och Gävlesamt av . Inom utbildningsväsendet, framförallt inom högskolan,används ADB i stor omfattning såväl för forskning och utbildning som föradministrativa uppgifter. På sex högskoleorter finns särskilda datacentralerför en rad skilda uppgifier inom i första hand forskning och utbildning menäven för administration inom högskolan. Till övervägande delen är det här frågaom teknisk-vetenskaplig databehandling bl. a. med utnyttjande av smådatorer.Vidare finns bl. a. system för studiedokumentation inom och antagning tillhögskolan. Universitets- och högskoleämbetet svarar för dessa system. Inom detadministrativa området finns även ett särskilt system för handläggning avstudiemedel, studiestödets informationssystem, till vilket stu- 1978/79:121 23 diemedelsnämndema har lillgång via terminal. svarar för detla syslem. Driften av systemet är förlagdtill DAFA. Kronofogdemyndigheterna inom och Uppsalalän använder som stöd för handläggningen av indrivningsmål ett särskiltADB-system, redovisningssystem inom exekutionsväsendet (), som utvecklasoch underhålls av . Själva datordriften är föriagd lill DAFAmed terminalätkomst till registret från kronofogdemyndigheterna. Driftenhåller f. n. på aU ulvidgas även till . Beslut om ytterligareutvidgning av systemet har ännu inle lättats. I regeringens proposition1978/79: 100 föreslås att skall införas som ett länsslutet system iGöteborgs och län. Inom landstingen finns ADB-system för dels rentadministrativa verksamheter som ekonomisk redovisning, personal- ochlöneadministration och materialredovisning, dels medicinskt-adminislrativauppgifter bl.a. patientadministration samt vård- och resursplanering. Vidareanvänds ADB-teknik lör medicinska ändamål som klinisk verksamhet och forskning,laboratoriefunktioner och hälsokontroller. Flertalet kommuner använder ADB bl. a. för personal- ochlöneredovisning, för handläggning av sociala bidrag, redovisning vid detekniska verken m. m. De största kommunema har i allmänhet egnadatoranläggningar. De flesta kommuner utnyttjar dock eller inågra fall annan servicebyrå. 2.2 ADB-verksamhetens omfattning, utveckling och sammansättning Det har i flera sammanhang gjorls försök att i ekonomiskaoch andra termer beräkna den totala omfatiningen av användningen av daiorer istatsförvaltningen och i samhället i dess helhet. Dessa beräkningar är dockmycket osäkra. Skälen härtill är flera. ADB-systemen är ofta slarkl integreradei de verksamheter de betjänar. Särskilt när det gäller personalens arbete idatorstödda verksamheier kan det ofta vara svårt att avgöra vilka arbetsmomentsom bör hänföras till ADB-användningen resp. övrig handläggning. Som exempelkan nämnas arbetet vid terminal som kan innebära såväl ren registrering av datasom informationsuttag, beräkningar m. m. i samband med handläggning av ärenden.1 det senare fallet kan arbetet vid terminalen ersätta manuellt arbete medanteckningar, uträkningar elc. Ett annat skäl lill svårighetema att beräknaADB-kostnadema är atl myndighelemas redovisningssystem i allmänhet inte är såkonstruerade att de speciella kosinaderna för ADB direkl kan särskiljas. Prop.1978/79:121 24 Även bortsett från ovan nämnda avgränsningsproblem m. m.kan man diskutera vilka siffror .som är relevanta mått pä ADB-kostnadema. Somexempel kan nämnas att () beräknat de totala direktaADB-koslnaderna i statsförvaliningen inkl. cenlrala stödfunktioner /79 till I 500 milj. kr. Dessa siffror kan synas höga. Å andrasidan blir ADB-koslnaderna i relation till övriga kostnader ofta mycket låga.Härvid kan nämnas alt när det gäller systemet lör den allmänna försäkringenhar ADB-kostnaden per registerlörd individ beräknats till av utbetaldersättning. ADB-koslnaderna per försändelse (pension, bambi-dragosv.) harberäknats lill i genomsnitt . Som jämförelse kan nämnas att exempelvisportokostnaderna i genomsnitt uppgår till per försändelse. Det finns således knappast några siffror som entydigt kanses som ett tillfredsställande mått på ADB-användningen i samhället resp. istatsförvaltningen. De beräkningar och bedömningar som gjorts med skilda utgångspunktenbör emellertid sammantagna kunna ge en god bild. I det följande redovisas några siffror rörande det totalaomfönget och sammansättningen av ADB-användningen i landet. Därefter redogörsför bedömningar av omfatiningen av statsförvaltningens ADB-användning. Dessulomberörs kortfaltat hur den fortsatta utvecklingen kan komma all gestalta sig. har i uppdrag att fortlöpande bevakautvecklingen inom dataområdet. Verket presenterade en rapporti vilken den totala datamarknaden iform av utrustning och tjänster beräknades uppgå till ca . Den fakturerade försäljningen och uthyrningen av utrustning, inkl. deprogramvaror, teknisk service m. m. som normalt följer med delta, uppgickdärvid till . Försäljningen av datatjänster uppgick tillnära l.l miljarder kr. priser förväntas marknaden överstiga7 miljarder kr., motsvarande en årlig tillväxt av . Den svenska produktionen av utrustning och därmedsammanhängande tjänster uppgick enligt industriverket till ett värde avdrygt . Det totala antalet datorer av skilda slag (kontorsdatorer,minidatorer och generella datorer) avsedda för i huvudsak administrativatillämpningar beräknades lill ca 3 1975. Denna siffra förväntas öka lillca 1980. Antalet terminaler var enligt industriverketsberäkningar 18600 och förväntas uppgå till 60000-65000. har också kartlagt den regionalafördelningen () av datorer och terminaler. Med ledning av dennakartläggning kan följande översikl göras. datorer (endast generell karlläggning ger vidare följandefördelning av datorutrustning efter näringsgrenar. datorer (endast av generell lyp) Tillverkningsindustri Drivande av datamaskincentral Varuhandel Offentlig förvaltning Övriga näringsgrenar () har genomfört en särskild studieav ADB-användningen vid tio stora statliga myndigheter och därvid belyst kostnadema.Resultatet av studien har redovisals i en rapport "Tio myndighetersADB-verksamhet slyrning, kostnader m. m.". RRV anger därvid följandeuppkomna resp. beräknade kostnader (milj. för dessa myndigheter: 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 266,5 335,1 440,8 573,5 Även vid dessa beräkningar har del förekommit svårigheleratl avgöra vad som skall räknas som direkia ADB-kostnader. RRV framhållerdärför att siffermaterialet är osäkert. Dessa myndighelers ADB-kostnader har enligt RRV ökat med igenomsnitt , i huvudsak räknat ilöpande priser. Med ledning av ovan nämnda uppgifter uppskattar RRV alt detotala direkta koslnadema för statsförvaltningens ADB-verksamhet budgetåren Prop.1978/79:121 26 1976/77, 1977/78 och 1978/79 till 907, I 197 resp. 1 382milj. kr., exkl. cenlrala stödfunktioner vid statskontoret, försvarets ralionaliseringsinslilui,datainspektionen m.m. På uppdrag av datasamordningskommitlén (DASK) undersöktestatskontoret ADB-kostnaderna för /74, varvid dessaberäknades till 700 milj. kr. (SOU 1974: 10) beräknade alt detotala kostnadema för den offentliga sektorn är uppgick till 610 milj.kr. Med ledning av DASK:s statistikuppgifter kan antas atl häravfaller på statsverket, dvs. ca 510 milj.kr. Nämnda siffror kan ställas i relalion lill statsbudgetensutgifter . (Siffrorna avser kalenderår, i övrigtbudgetår). 1972 1973/74 1976/77 1977/78 1978/79 (miljoner kr.) Statsbudget (miljarder kr.) totala ADB-kostnader synes under 1970-taletsåledes uigöra oförändrat något mindre än I % av statsbudgeten. I de angivna ADB-kostnadema ingår även kostnader förutveckling och drift av ADB-system inom socialförsäkringssektorn. Om socialförsäkringensulgifter läggs till statsbudgeten blir ADB-kostnadernas andel av totalkostnadernaca 0,8, 0,9, 0,7. 0,7 resp. för ovan nämnda lidsperioder. RRV anger alt ca tre fjärdedelar av de totala direktakostnadema ulgörs av produktionskostnader, dvs. koslnader för drift av system.Resterande del, ca en fjärdedel, faller på systemutveckling. Variationen mellanmyndighetema är dock relativt stor. Relationen mellan produktionskostnader ochsystemulvecklingskostnader förefaller vara tämligen under denstuderade lidsperioden. Statskontoret presenterar sammanstäUningar rörandebeställd och installerad utmstning i skriften . Avden senasle utgåvan framgår bl. a. att del ackumulerade anskaffningsvärdet avbefintlig datorutrustning inom statsverket uppgick till 1046milj. Med ledning av uppgifierna i nämnda publikation kan följande sammanställninggöras beträffande antal datorer och driftställen (vari vissa minidatorerinkluderas) inom den statliga sektorn. 1978/79:121 27 Statlig förvallning Affärsdrivande verk Volymökningen beträffande ADB-utruslningen inom den del avstatsförvaltningen som omfattas av statens datamaskinfond kan uppskattas medledning av hur "utrusiningshyroma " har utvecklats. Medulrustningshy-ror menas summan av fondavgifter och hyror för all den utrustningsom anskaffats via statens datamaskinfond. Utrusiningshyroma har utvecklatsenligt följande (milj. 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 93 100 121 137 150 har hyreskostnaderna ökatmed 61 9f. Ökningen av hyreskostnaden understiger väsentligt statsbudgetensprocentuella ökning . Som ett exempel på ADB-kostnadernas fördelning vid enmyndighet kan tas siffror för . /77 uppgickde totala ADB-kostnadema inom lill ca 66,3 milj. kr. Häravutgjorde personalkostnader, ulrustningskostnader och ca 7 %övriga kostnader. Vid dalacentralerna för högre utbildning och forskning varde totala kostnaderna för budgetårel 1977/78 ca 76 milj.kr., varvidlönekostnaderna- utgjorde . ulmstningskostnaderna och övrigakostnader . Mycket talar för alt ADB-användningen kommer att fortsättaall öka i snabb takt. Visserligen har ADB redan införts inom de flesta storaförvaltningsområdena i statsförvaltningen men å andra sidan tas ADB hela tideni anspråk för fler och nya arbetsuppgifter inom myndighetema. med alt kostnaderna för ADB-utrustning snabbt sjunker och all del blirlönsamt alt använda ADB för allt flera uppgifter. Det finns dock faktorer som verkar återhållande. Effektemaav kostnadsminskningarna vad avser utrustningen motverkas av atl lokal- ochpersonalkostnadema för utveckling och drift av ADB-system förväntas fortsättaalt öka kraftigt. En spridning av datordriften som förordas i del följande(kap. 8) kommer all ställa anspråk på att nya lokaler slälls i ord- Prop.1978/79:121 28 ning lör sådant ändamäl. Ökad användning av ADB kräverockså tillgång till mer personal för utveckling och drift. Till detta kommeratt effektema av att använda ADB i en del fall kan bli sådana att ADB inte kananvändas i full utsträckning. 2.3 Organisation av ADB I statsförvaltningen m.m. Administrativ utveckling och därvid också användningen avADB är primärt en myndighetsuppgift. Del ankommer på den enskilda myndighetenatt svara för sin administrativa utveckling i syfte alt uppnå en effektiv resursanvändning.Det finns dock, vilket redovisas längre fram (kap. 6), flera, inslag avcentrala stöd- och stymingsåtgärder för administrativ utveckling och ADB. Inledningsvis skall i detla avsnitt beröras hur utvecklingoch drift av ADB-system kan vara organiserad inom myndigheler ochförvallningsområden. Därefter görs en översikt över vilka cenlrala organ somfinns på området, samt över befintlig central styming och samordning. När det gäller utveckling och underhåll av ADB-syslem harde flesta stora ADB-användande myndigheter egen personal och andra resurser fördetta. Oftasl är sådana resurser samlade lill särskilda enheier för systemutvecklingeller kombinerade utvecklings- och driftenheter. Inom förvaltningsområden därden regionala och lokala verksamheten är förlagd lill andra myndigheter äncentralt ansvarig myndighet eller till självständiga organ, t.ex. de allmännaförsäkringskassoma. sker oftast systemutvecklingen vid den centralt ansvarigamyndigheten. Som exempel kan nämnas folkbokföringen och beskattningen där detlöpande arbelel till störsla delen utförs vid de lokala skattemyndigheternaoch länsstyrelserna men där systemutvecklingen sker inom , sombarett hundratal anställda för della ändamål. Inom socialförsäkringssektornsvarar på motsvarande sätt de allmänna försäkringskassoma förärendehandläggningen, medan svarar för systemutvecklingen. 1 en del fall har särskilda organ inrättats för utvecklingoch införande av ADB-system för en eller flera förvaltningssekiorer. Exempel pådetla är som på detla sätt svarar förutveckling av system för fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. Myndigheler som använder ADB i mindre omfattning har iregel inga eller små egna systemutvecklingsresurser och överlåler oftasystemutvecklingen på såväl statliga som privata konsuUföretag ellerservicebyråer. Även myndigheler med omfatlande egna systemulvecklingsresurserutnyttjar i varierande grad konsulter och andra utomstående resurser vid arbetstoppareller lör specialistuppdrag. Även datordriften är organiserad på flera sätl. Storamyndigheter och förvaltningsområden har oftast egen dalordrift. Detta innebäratt det finns en särskild organisation inom resp. myndighei eller område fördenna upp- Prop.1978/79: 121 29 Själva datordriften, såväl vad gäller personal somutrustning, behöver härvid dock inte utföras centralt. Exempelvis sker driftenav det nya ADB-systemet för folkbokföring och beskattning såväl centralt somregionalt. Det finns således en organisation både vid och vidde flesta länsstyrelser för denna uppgift. Få socialförsäkringsområdet är dalordriftendäremot centraliserad till riksförsäkringsverket.Försäkringskassorna utför dock registrering och har tillgång till informationeni de centrala registren via ett väl utbyggt terminalsystem. En annan vanlig driftlörm som används av både små ochstora ADB-användare är att anlita servicebyråer, i första hand statliga, fördalordriften. I dessa fäll förekommer flera grader av ansvarstagande frånservicebyråernas sida, från enbart maskindrift till ansvar även för anpassningoch vidareutveckling av system. I detta sammanhang bör nämnas datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA), som har till uppgift att utföraadministrativ databehandling på uppdrag av i första hand statliga civilamyndigheter. Verksamheten skall vara ekonomiskt självbärande och finansierasgenom avgifter. I mån av resurser får DAFA åla sig uppdrag även från annanuppdragsgivare än statligt organ. Datordriften vid DAFA är till större delenförlagd till . Därutöver finns en siörre filial med egen dator iGävle, en mindre filial med viss datorutrustning i samt en enhet fördata-registrering i . Andra datordriflorganisationer som delvis har karaktär avgemensamma organ är försvarels datacentral (FDC) och datacentralerna för högreutbildning och forskning. FDC aren servicebyrå som betjänar myndigheternainom försvarsdepartementels område. Verksamheten skall vara ekonomisktsjälvbärande och finansieras genom avgifter. Datordriften är föriagd lill driftenheteri , , . (läggs ner ), Stockholmoch Ösiersund. De datacentraler för högre utbildning och forskning somfinns i , , , , och utför i viss utsträckningdalabehandling på servicebyråbasis för statliga och andra kunder. Verksamheienvid dessa datacentraler är dock i första hand avsedd för forskningens ochundervisningens behov. Även myndighelsinterna datacentraler har i vissa fallservicebyråuppdrag. Vad gäller organisationen på ceniral nivå för slyrning ochsamordning av ADB bör först nämnas statskontoret som är ceniralförvaltningsmyndighet för rationaliseringsverksamheten inom den civilastatsförvaltningen. Det åligger statskontoret bl. a. att ta initiativ till,leda och medverka i rationalisering inom myndigheterna samt alt samordna heladen civila statsförvaltningens rationaliseringsverksamhet. Statskontoretsvarar vidare för samordning i fråga om anskaffning och uinyttjande avADB-utrustning samt förvaltar statens datamaskinfond. Prop.1978/79:121 30 () har i storadelar motsvarande uppgifter för försvarsdepartementets område. En annan viktig myndighet i detta sammanhang är televerketsom svarar lör överföring av data mellan skilda platser. Televerkettillhandahåller en rad tjänster för dataöverföring på telenätet och svararockså för det allmänna datanät som är under uppbyggnad. Vidare bör nämnas datainspektionen, som har lill uppgiftatt pröva frågor om tillstånd att föra personregisier med ADB och ulövalillsyn enligt bl. a. dalalagen. I sammanhanget kan också nämnas (). I SCB:s uppgifter ingår bl. a. alt bevaka atl de statistiskasynpunkterna tillgodoses i de fall underlag lör statistik utgöres av materialsom annan myndighet samlar in för adminisirativi ändamål. är ett statsägt konsultföretag varsverksamhet omspänner området administrativ utveckling i vid mening. Företagelhar delat upp sin verksamhet efter funktionella principer på ettmoderbolag och ett antal dotterbolag där den egentliga konsultverksamhetenbedrivs. Samverkan mellan de ADB-användande myndigheterna inom dencivila statsförvaltningen, exklusive affärsverken, ä ena sidan ochstatskontoret, DAFA och å den andra regleras i förordningen(1975: 567) om rationaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen,"rationaliseringsförordningen". Enligt denna bör myndighet vidutveckling av ADB-system och vid annan ralionaliseringsverksamhel så tidigt sommöjligt samråda med statskontoret i frågor som är av större omfattning ellerav principiell betydelse. För anskaffning av datorutrustning gäller särskildabestämmelser. Vid sådana tillfällen skall alllid statskontoret konlaklas. Statskontoretskall inom ramen för tillgängliga resurser i första hand biträda myndigheternai rationaliseringsutredningar som berör hela eller större delar av enmyndighels verksamhet, berör en myndighets kontakter med annan myndighei ellergäller verksamheter som är gemensamma för flera myndigheler. När del gäller databehandling bör enligtrationaliseringsförordningen myndigheterna vid införande eller förändring avADB-rutiner i försia hand använda de färdiga program för ADB-system som DAFAeller annan slallig myndighet kan tillhandahålla, om dessa i rimlig gradtillgodoser myndighetens behox. Vid DAFA finns vidare ett antal syslem idrift, som är av den karaktären alt de är generellt användbara för mångamyndigheter, dvs. Myndighet bör ge DAFA sådana uppdrag somavser anpassning av standardsystem som DAFA tillhandahåller eller ändring avADB-system i drift vid DAFA om uppdragen ärav begränsad belydelse förmyndighels organisation eller rutiner. Myndigheterna skall samråda med statskontoret i frågor omanlitande av privat servicebyrå för drift av ADB-system. Statskontoret skalldärvid undersöka om driften med fördel kan förläggas till statlig datacentral. Prop.1978/79:121 31 Andra rationaliseringsuppdrag än sådana som ankommer påstatskontoret och DAFA börenligt rationaliseringsförordningen lämnas tillStatskonsult eller annat lämpligt organ. skall alltid gestillfälle atl inkomma med anbud. Här böremellertid anmärkas attmonopolutredningen (B 1977:08) har föreslagit att denna bestämmelseskall upphävas.