prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag tillstyrker KEU:s förslag attsista dag för ansökan flyttas till , då arbetet med denkommunalekonomiska fierårsplaneringen har kommit längre och då man såledesbättre kan överblicka det kommande budgetåret. KEU76 konstaterar att det i varje fall i något län skulle kunna flnnas skäl för eninomregional skatteutjämning. Ordinarie bidrag enligt det statligaskatteutjämningssystemet bör enligt KEU:s mening utgå oberoende av ominomregional skatteutjämning förekommer eller ej. Utredningen betonar att eninomregional utjämning inte bör utformas så att de skUlnader i statligskattekraftsgaranti som kan föreligga mellan kommunerna neutraliseras. Motbakgrund av att regeringen hade lagt fram enproposition (prop, 1977/78: 48) om skatteutjämning i länslandstingskommun ansåg sig inte KEU 76 ha anledning att lägga något preciseratförslag om inomregional skatteutjämning, KEU 76 förordar att man avvaktarerfarenheterna av den försöksvisa lagstiftning som gäller för läninnan man tar ställning fill den inomregionala skatteutjämningen i ett någotlängre perspektiv. Tankarna på eninomregional skatteutjämning som komplement till ett stafligt riksomfattandeskatteutjämningssystem möts med stor skepsis hos remissinstanserna. Flertaletsom uttalar sig i denna fråga, antingen motsätter sig helt ett allmäntgenomförande av inomregional skatteutjämning eller uttalar starkabetänkligheter mot ett sådant system. Endast några remissinstanser är klartpositiva. Nästan samtliga dessa återfinns i . Mångaremissinstanser ifrågasätter om inte en sådan bidragsgivning kan rubbarelationerna landstingskommun kommun. Farhågor uttalas för attlandstingskommunerna skulle kunna bli ett slags överkommuner, vilket allvarligtskulle inkräkta på den kommunala självstyrelsen, Stockholmsläns landstingskommun har beslutat att genomföra inomregional skatteutjämningfr. o, m. , Det inomregionala skatteutjämningssystemet för år 1979bygger på en jämförelse mellan varje kommuns skattekraft och länetsmedelskattekraft. I skattekraften ingår det ordinarie statligaskatteutjämningsbidraget men däremot inte even- Prop.1978/79: 95 74 tuellaextra skatteutjämningsbidrag, eftersom effekten av sistnämnda bi--drag dåskulle förtas. Kommunernas skattekraft justeras dock med hänsyn tillunderskott i förvärvskälla, inkomststruktur och socialhjälpskostnader,landstingskommun garanterar kommunerna i länet en skattekraftsom utgör viss bestämd andel av länets medelskattekraft. Jagdelar KEU:s uppfattning att erfarenheterna från den verksamhet som med stöd avlagen (1977: 1094) om skatteutjämning i landstingskommun fårbedrivas bör avvaktas innan ställning tas till deninomregionala skatteutjämningen på . 2.8Statskommunala bostadsbidrag och kommunala bostadstillägg till folkpension Detfinns betydande skillnader mellan de kommunala bostadstilläggen tillfolkpension (KBT) och de statskommunala bostadsbidragen till övriga hushåll.Fr. o. m, har en viss samordning mellan systemen skett genom attstatskommunalt bostadsbidrag kan utgå även till folkpensionärer utan barn omkommunen har beslutat det, Statskommunalt bostadsbidrag utgår om reglerna fördetta ger ett gynnsammare utfall än reglerna för KBT. Till de pensionärer somuppbär KBT utgår det statskommunala bostadsbidraget i form av utfyllnadsbidrag. Boende-och bostadsfinansieringsutredningarna uttalade sig i sitt slutbetänkande (SOU1975: 5152) för att en samordning skulle ske mellan KBT och destatskommunala bostadsbidragen. Liknande önskemål har framförts i riksdagen.Enligt direktiven till KEU 76 skulle utredningen bl. a. prövakostnadsfördelningen mellan stat och kommun vad gäller den framtidafinansieringen av kostnaderna för KBT. Motdenna bakgrund har KEU 76 övervägt vilka möjligheter till ökad samordning somskulle kunna föreligga mellan systemen för KBT och de statskommunalabostadsbidragen. Med hänsyn tUl tekniska svårigheter och svårbedömbarakompensations- och finansieringsfrågor bedömer utredningen att en fullständigsamordning av regelsystemen för KBT och de statskommunala bostadsbidragenkräver ytterligare utredning. En sådan utredning anser KEU 76 inte ligga inomramen för det egna utredningsarbetet. Ettstort antal remissinstanser finner liksom KEU 76 det angeläget atl på siktnå en mer fullständig eller total samordning mellan reglerna för KBT och destatskommunala bostadsbidragen. Inte heller jag anser det f. n. möjligt att fåtill stånd en fuUständig samordning av reglerna för de bådabostadsbidragssystemen. Jag viU här peka på vissa tekniska svårigheter vid ensamordning, KEU 76 visar att en samordning mellan systemen, som innebär attdet införs en nedre hyresgräns 1978/79: 95 75 förKBT motsvarande den som finns för de statskommunala bostadsbidragen samtkompensation fill pensionärerna genom höjning av grundpension ellerpensionstillskott, leder till kostnadshöjningar i storleksordningen 35miljarder kr. Förklaringen till de mycket stora kostnadsökningarna är att detvid införandet av en undre hyresgräns för bostadsstödet inte skulle varamöjligt att avgränsa kompensationen för detta enbart till de pensionärer somuppbär KBT. Höjningen av grundpensionen och även höjningen avpensionstillskotten skulle således komma många pensionärer till godo som pågrund av inkomstprövningen m. m. inte erhåller KBT enligt de nuvarandereglerna. En samordning av inkomstprövnings- och reduceringsregler försvårasockså av att beskattningen av pensionärer och inkomsttagare i aktiv ålder ivissa inkomstlägen skiljer sig åt på grund av pensionärernas extra avdrag förnedsatt skatteförmåga. Vidare baseras inkomstprövningen för de statskommunalabostadsbidragen på den taxerade inkomsten före bidragsåret medanKBT-systemets inkomstprövningsregler utgår från beräknad inkomst underbidragsåret. En annan svårighei är att de nuvarande förmögenhetsreglerna vidprövningen av KBT och de statskommunala bostadsbidragen skiljer sig åt. Jag anser att en merafullständig samordning av de två bostadsbidragssystemen bör eftersträvas påsikt. Jag kommer därför att ta initiativ till att en interdepartementalarbetsgrupp tillsätts med uppgift att utreda de tekniska förutsättningarna attinom en rimlig kostnadsram samordna systemen. Vissa ändringar ibidragssystemen kan dock göras . Dessa bör utformas så att de inteminskar möjligheterna till samordning . Cheferna för social- ochbostadsdepartementen kommer att mer i detalj redovisa dessaförändringar. Bostadsbidragenväger tungt i den kommunala budgeten. Det är därför önskvärt att kostnadernasnarast möjligt kan beaktas i skatteutjämningssystemet. En förutsättning föratt kommunernas nettokostnader för KBT på ett rättvist sätt skall kunnautjämnas i skatteutjämningssystemet är emellertid att enhetliga regler gällerför bidraget. Reglerna för KBT har ivissa delar fastställts av statsmakterna. Det gäller bl. Kommunerna bestämmer dock själva ombidragskonstruktion och beloppsnivå för KBT, Till följd av olika ekonomiska ochstrukturella förutsättningar samt i viss mån olika prioriteringar har därförKBT-nivåerna kommit att variera mellan kommunerna. KEU76 föreslår att en lagstadgad miniminivå för kommunala bostadstillägg tiUfolkpension införs. Det är enligt utredningen önskvärt att KBT i olika kommunerutgår efter mer enhetliga regler än f. n. Enhetliga regler är också enförutsättning för att kommunernas kostnader för KBT skall kunna utjämnas viaskatteutjämningssystemet. Utredningen förordar en samordning mellan KBT och destatskommunala bostadsbi- 1978/79: 95 76 dragendels vad gäller nivån för den övre hyresgränsen i systemen, dels beträffandestatsbidragsprocenten. Enligt KEU:s förslag bör som lagstadgad miniminivåinföras en övre hyresgräns i KBT-systemet på , för ensamståendeoch , för makar. Dessa nivåer överensstämde med dåvarande övrehyresgränser för hushåll utan barn för statskommunala bostadsbidrag.Statsbidrag bör enligt KEU 76 utgå fill både KBT och statskommunalabostadsbidrag. Merkostnaden för de kommuner som har en lägreKBT-nivå än den föreslagna beräknas till sammanlagt ca 300 milj, kr. Med ett40-procenfigt statsbidrag fill bostadsbidragen faller denna merkostnad påstaten. Detär från rättvisesynpunkt önskvärt att skUlnadema mellan kommunerna vad avserkonstruktion och beloppsnivå för de kommunala bostadstilläggen tillfolkpension utjämnas. Vissa smärre förändringar bör dock vidtas i KEU:sförslag. Chefen för kommer senare att närmare redogöra förde åtgärder inom KBT-systemet som bör genomföras. Ändringarna i förhållandetill KEU:s förslag har i praktiken ringa betydelse. Syftet är att ingen nyskillnad skall införas meUan KBT och de statskommunala bostadsbidragen. De nyaregler som föreslås för KBT är att betrakta som en provisorisk lösning iavvaktan på att förutsättningar föreligger för en ytterligare samordning av debåda bostadsbidragssystemen. Chefenför har i årets budgetproposition föreslagit höjda övrehyresgränser för de statskommunala bostadsbidragen fr, o, m. . Dessagränser bör gälla även för KBT, Statsbidrag bör utgå för kommunernasKBT-kostnader upp till den övre hyresgränsen under förutsättning att oreduceratKBT täcker av bostadskostnaderna inom hyresgränsen. Meden samordning av de två bostadsbidragssystemen ökar naturligtvis behovet avatt en gemensam lösning väljs för fördelningen av finansieringsbördan mellanstat och kommun. F. n. svarar staten för av kostnaderna för destatskommunala bostadsbidragen mot endast 10 av KBT-kostnaderna. I likhetmed KEU 76 förordar jag att samma statsbidragsandel bör gälla för de bådasystemen. Enligt utredningens förslag sätts statsbidragsandelen till 40 %.Procentsatsen har beräknats utifrån förhållanden och är avpassad såatt staten tar på sig den merkostnad som de enhetliga reglerna orsakarkommunema totalt sett. Med hänsyn fill att den föreslagna övre hyresgränsen förår 1980 är högre än i det förslag som låg till grund för KEU;s kostnadskalkyleroch att inkomster, hyror, kommunernas KBT-nivåer m. m. också har förändratsunder har och tagit framett aktuellare underlagsmaterial. Dénuvarande kostnaderna för ifrågavarande bostadsbidrag för staten och kommunernauppgår tUl totalt ca 4 390 milj. kr. Prop.1978/79: 95 77 ningen av kostnaderna på resp. bidragssystem och huvudmanframgår av följande uppställning. Statens och kommunernas kostnader för statskommunalabostadsbidrag och KBT enligt nuvarande regler. Milj, kr. Statskommunala bostads bidrag 1 410 550 1 960 KBT 310 2120 2 430 Summa 1720 2 670 4 390 Beräkningen grundas på läget ,Kostnader för KBT överstigande 700/. har ej medräknats och inteheller kostnader för statskommunala bostadsbidrag till folkpensionärer. Desenare kostnaderna uppgår endast till ca 28 milj, kr. Merkostnader för att införa den föreslagna övrehyresgränsen i KBT-systemet kan beräknas till ca 240 milj, kr, om kommunernaväljer att låta KBT täcka av bostadskostnaden utöver tidigareKBT-grundande bostadskostnad. Statsbidrag skulle då behöva utgå med drygt till KBT och de statskommunala bostadsbidragenför att ge kom munerna samma totala kostnader för bostadsbidragen som enligt nuva rande regler. Om samfliga kommuner däremot ger KBT tUl av bostadskostnaden upp till den övre hyresgränsen beräknas merkostnaden för de förordade enhefliga KBT-reglema bli ca 300 milj. kr, I detta al ternativ krävs ett statsbidrag tUl KBT och statskommunala bostadsbi drag på för att inte kommunernas totala nettokostnader för KBT och statskommunala bostadsbidrag skall öka. Det är naturligtvis inte möjligt att nu förutsäga vUkenKBT-grun-dande andel av bostadskostnaderna som kommunerna genomsnittligt kommeratt välja fr, o. m. . För att garantera att merkostnaderna för reformeninte skall belasta den kommunala sektorn torde ett statsbidrag om tUlde statsbidragsberättigade kostnaderna för KBT och de statskommunalabostadsbidragen vara tUl fyllest. Jag är emellertid beredd att förorda ettstatsbidrag till dessa bostadsbidragskostnader med Därmed har en viss säkerhetsmarginal förkommunernas del lagts in i kalkylen, dels i fråga om osäkerheter i beräkningsunderlaget, dels vad gäller den framtida utvecklingen. Flera kommuner framhåller att utvecklingen kaninnebära att kostnaderna för KBT relativt sett ökar långsammare än kostnadernaför de statskommunala bostadsbidragen allteftersom fler pensionärer får fulltutbyggd ATP. Därmed skulle kommunernas andel av kostnaderna för bostadsbidragensuccessivt komma att öka jämfört med om de nuvarande finansieringsreglernaskulle ha gäUt oförändrade. 1978/79: 95 78 Denstatsbidragssats som jag har föreslagit för bostadsbidragen är avsedd attlämna kostnadsfördelningen mellan stat och kommun oförändrad vad avser denstatsbidragsgrundande andelen av bostadskostnaderna. Den framtida fördelningenav dessa kostnader mellan stat och kommun bör följas och kunna beaktas isamband med de årliga överläggningarna. JagvUl i detta sammanhang betona att fördelningen av nettokostnaderna förbostadsbidragen mellan enskilda kommuner naturligvis kan komma att förändrasgenom den förordade reformen. Omfördelningar mellan kommunerna begränsasemellertid genom att hänsyn tas tUl nettokostnaderna för KBT och statskommunalabostadsbidrag i skatteutjämningen. Effekterna för de kommunersom har en så hög egen skattekraft att de även i fortsättningen kommer attligga utanför skalteutjämningssystemet beror på hur kommunernas kostnader förbostadsbidragen fördelar sig på KBT och statskommunala bostadsbidrag. Detta äri sin tur avhängigt av bl. a. ålderssammansättningen i kommunen. De kommunersom har relativt höga kostnader för KBT vinner på omläggningen medan kommunerdär statskommunala bostadsbidrag dominerar kan komma att missgynnas. KEU:skalkyler visade att förslaget för , och Malmös del beräknasleda till lägre kostnader motsvarande 25 å /skr. Förövriga kommuner utanför skatteutjämningssystemet varierade resultatet meUan 22öre/skr. i ökad utdebitering och /skr. i sänkt utdebitering. Vad som härsagts om effekterna för kommuner utanför skatteutjämningssystemet gäller även iviss utsträckning för ett mindre antal kommuner i landets norra delar som fårskatteutjämningsbidrag och som skyddas av de föreslagna spärrreglerna iskatteutjämningssystemet. Utjämningen av kostnadernaför bostadsbidrag föreslås ske efter kommunernas faktiska nettokostnad förbostadsbidrag . För de statskommunala bostadsbidragen bör härvidendast beaktas nettokostnader för bostadsbidrag som ligger inom dehyresgränser som är statsbidragsgrundande. I KBT-systemet bör den kommunala nettokostnadenför KBT upp till den föreslagna övre hyresgränsen utjämnas. Om kommunen gerKBT för bostadskostnader som överstiger den övre hyresgränsen skall dessaöverskjutande kostnader inte beaktas vid skatteutjämningen. Föratt kommunerna totalt sett inte skall drabbas av ökade kostnader måstegenomförandet av de ändrade statsbidragsbestämmelserna för de statskommunalabostadsbidragen och KBT samordnas tidsmässigt för kommunernas del. Som närmarekommer att redovisas av chefen för påverkar de nyaKBT-reglerna direkt utbetalningar under år 1980.Däremot påverkas inte kommunernas ekonomi , eftersom avräkningenav KBT-kostnaderna mot kommunalskattemedlen sker med eftersläpning.Re- 1978/79: 95 79 duktionenav slatsbidragsprocenten för de statskommunala bostadsbidragen bör därför inteske . Därmed påverkas kommunernas ekonomi inte alls avde ändrade reglerna för bostadsbidragen. Övergångsvismåste utjämningen av nettokostnaderna för bostadsbidragen i skatteutjämningenske med hjälp av vissa schabloner. Detta beror bl, a, på att utjämningen måsteske i efterhand när de faktiska nettokostnaderna för ett visst år är kända. Nettokostnadernaför KBT kan beaktas vid skatteutjämningen tidigast , eftersomutjämningen måste grundas på de enhetliga regler som föreslås bli införda år1980, KBT-utbetalningarna för hela är 1980 är emellertid inte kända dååldersstrukturfaktorn för beräknas i mitten av . Vid beräkningenav åldersstrukturfaktorn måste därför för göras en uppskattning avKBT-utbetalningarna för år 1980 avseende bostadskostnader upp till den övrehyresgränsen. Skattningen får göras utifrån utbetalningarna för några månaderunder . Vid beräkningen av kommunernas nettokostnader förår 1981 måste de statsbidragsgrundande KBT-utbetalningarnareduceras med utgående statsbidrag, dvs. Fr. o, m, kanutjämningen av KBT baseras på de fakfiska utbetalningarna efterreduktion för utgående statsbidrag. Kommunernas nettokostnaderför de statskommunala bostadsbidragen kan däremot beaktas redan fr, o. m. år1980. Utjämningen detta år baseras faktiska nettokostnad. Detta ärden senaste faktiska årskostnad som föreligger när 1980 årsskatteutjämningsbidrag fastställs. baseras kostnadema på 1979 årskommunala nettokostnader. Genom att statsbidragsprocenten sänks från måste dock kommunala nettokostnader räknas upp med faktorn2,04 för att man skall få en rättvisande nivå vid utjämningen av kostnadernameUan kommunerna. Denna faktor är kvoten mellan kommunernas andel avkostnaderna för de statskommunala bostadsbidragen enligt förslaget () ochandelen enligt nu gällande regler (), På motsvarande sätt sker utjämningenår nettokostnader uppräknade med faktorn 2,04. Fr. o. m.år 1983 kan utjämningen av kostnaderna för de statskommunala bostadsbidragenske utan korrektionsfaktor. Utjämningen baseras fr. o. m. detta år på dekommunala nettokostnaderna . 2.9Bidragsförskott m. m. Bidragsförskotttill barn till ensamstående förälder m. m. administreras fr. o, m. den 1oktober 1977 av försäkringskassorna. betalade kommunerna utbidragsförskotten och erhöll statsbidrag tUl av nettokostnaderna iefterskott. Kostnadsfördelningen mellan staten och 1978/79: 95 80 kommunernahar i princip behållits oförändrad vid den administrativa omläggningen. Kommunernabetalar därför ett bidrag till staten varigenom de även efteromläggningen svarar för av nettokostnaderna för bidragsförskotten ochadministrationskostnaderna. Bidraget uppgår f, n. till ca 200 milj. kr. KEU76 förordar att det kommunala bidraget till bidragförskotten slopas. Nuvarandekonstruktion är orationell och innebär en administrativ belastning.Utredningen anser att förslaget bör aktualiseras i en andra etapp somgenomförs när ytterligare statUga insatser utöver de högst prioriterade bedömsmöjliga. Många remissinstanser uttalar sig dock för att den kommunalaersättningen för bidragsförskotten avvecklas redan i etapp 1, dvs. samfidigtmed de av KEU 76 högst prioriterade åtgärderna. Jagdelar uppfattningen att nuvarande konstruktion för finansiering avbidragsförskotten innebär klara administrativa olägenheter. Med hänsyn tillden belastning på statsbudgeten som de av mig föreslagnareformerna ger, är jag emellertid inte beredd att föreslå att det kommunala bidragettill bidragsförskotten slopas om inte denna åtgärd kombineras med andra sommedför minskade statsutgifter. Jag har därvid funnit det lämpligt att kopplasamman ett slopande av kommunernas ersättning för bidragsförskotten med fråganom en eventuell förlängning av det särskUda bidrag tiU kommuner ochlandstingskommuner öm ca 980 milj. kr. Detsärskilda bidraget är ett resultat av överenskommelsen mellan regeringen ochde båda kommunförbunden . Bidraget har utformats så att de har vissskatteuljämnande effekt. Överenskommelsen innebär att kommuner ochlandstingskommuner får ett tillägg på av medelskattekraftentill nuvarande skattekraftsgaranti , För att de kommuner ochlandstingskommuner som ligger utanför skatteutjämningen också skall få ettvisst stöd, gäller att bidraget skall utgå med lägst , per invånare. Tillde Iandstingsfria kommunema utgår bidraget med lägst . Förde kommuner och landstingskommuner som får bidrag enligt regeln om visst beloppper invånare utgår totalt ca 280 milj, kr. Jaghar tidigare vid min behandling av skatteutjämningen framhållit att det ärnaturligt att de ca 700 milj. kr, av det särskilda bidraget som går fillkommuner och landstingskommuner inom skatteutjämningssystemet avräknas mot denhöjning av skatteutjämningsbidragen som genomförs. Genom den spärregel sominförs tillförsäkras kommuner och landsfingskommuner en skattekraft somär minst en halv procentenhet högre än den garanterade skattekraften år 1979enligt ordinarie skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag. Förstärkningen avskatteutjämningsbidragen ger dock ingen kompensation tUl de kommuner ochlandstingskommuner som får bidrag enligt 45-kronors- 1978/79: 95 81 regeln och som hamnar utanför skatteutjämningen även eftergenomförandet av skatteutjämningsreformen. Som jag strax skall redovisa kommeremellertid slopandet av kommunernas ersättningar till staten för bidragsförskottenatt ge en budgetförstärkning för dessa kommuner. Jag föreslår mot denna bakgrund atl det särskUda bidragetinte förnyas till kommunerna. avvecklas kommunernas ersättningtill staten för bidragsförskotten från . Till de landstingskommuneroch Iandstingsfria kommuner som inte erhåller skatteutjämningsbidrag år 1980förordar jag att ett nytt särskilt bidrag övergångsvis införs för om 45kr, per invånare. För de kommuner som ingår i skatteutjämningssystemetinnebär den föreslagna "kvittningen" en ren inkomstförstärkningmotsvarande den bortfallande ersättningen för bidragsförskotten. Kommunernautanför skatteutjämningen får däremot ett smärre inkomstbortfall. För de ca 25kommuner som kommer att ligga utanför skatteutjämningen kanintäktsbortfallet beräknas komma att variera mellan ca . per invånare förHuddinge och och . per invånare för kommun.Genomsnittligt för kommunerna är intäktsbortfallet ca 16: 50 per invånare.Uttryckt på annat sätt uppgår inkomstbortfallet som högst till /skr. Idessa kalkyler har för de Iandstingsfria kommunerna ett bidrag om endast 45 kr.per invånare tagits med vid "kvittningen". Återstående del av detsärskilda bidraget, dvs. per invånare, får anses hänförbart till sådanaåtaganden som normalt faller på en landstingskommun. Landstingskommunema och de landsfingsfria kommunerna, ivad avser den landstingskommunala delen av verksamheten, berörs inte av denslopade ersättningen för bidragsförskotten. Övergångsvis bör därför som jagnyss har nämnt ett särskilt bidrag öm . per invånare utgå tiU delandstingskommuner och Iandstingsfria kommuner som inte uppbär Kostnad för förslaget jämfört med särskilt bidrag om 45kr./inv. (milj, kr,) Slopad ersättning för bidragsförskott är 1980 Särskilt bidrag om ,/inv. Avgår särskilt bidrag om /inv. Anm. I beloppen för särskilt bidrag har ävenbeaktats bidrag om /inv, till de Iandstingsfria kommunerna, 6 1978/79. Prop.1978/79: 95 82 skatteutjämningsbidrag.För år 1980 kan detta beräknas bli aktuellt för och kommuner,landstingskommun samt eventuellt någon ytterligarelandsfingskommun. Minaförslag i detta avsnitt kan för beräknas ge en finansiell merbelastningför staten på ca 20 milj. kr. Detta anser jag dock vara en rimlig kostnad förmöjligheten att redan fr. o. m. kunna genomföra förenklingen avseendebidragsförskotten. Chefenför kommer att redovisa de författnings- ochanslagsfrågor som hänger samman med slopandet av den kommunala ersättningen förbidragsförskotten. 2.10Förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget KEU76 har haft till uppgift att pröva möjligheterna att förbättra överblicken överkommunernas och landstingskommunernas skatteunderlag. Å ena sidan gäller f. n,att ett flertal skattepliktiga förmåner, t. ex. sjukpenning, föräldrapenning,arbetslöshetsersättning och vissa utbildningsbidrag, inte inräknas i detkommunala skatteunderlaget. Å andra sidan ger vissa allmänna statsbidrag etttillskott av skatteunderlag till den kommunala sektorn. Jag syftar påskattebortfallsbidragen och den kompensafion som utbetalas fill kommunema m.fl. i anledning av skattereform. I förenklings- ochrationaliseringssyfte föreslår KEU 76 att dessa bidrag slopas och att kommuneroch landstingskommuner i stället tillförs skatteunderlaget från de beskattadeförmåner som f. n. inte inräknas i det kommunala skatteunderlaget. kalkyler skulle förenklingen medföra en ökad kostnad för staten påca 2 000 milj, kr. Denna kostnad beräknas öka och uppgå till ca 3 300milj.