prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — En uppbyggnad av skolornaselektronmusikresurser får pä inga villkor ske på upphovsmännens bekostnad. EMSanser i motsats till utredningen att den del av elektronmusiken som skapas avde färdigutbildade och yrkesverksamma komponisterna organisatoriskt bör få ennärmare anknytning till musiklivels distribuerande institutioner. Uppbyggnad av studior inomhögre musikutbildning En central fråga föruiredningen har varii kopplingen mellan utbildning och konstnäriigtutvecklingsarbete/skapande och de konsekvenser en sådan koppling får förutbyggnaden av de elektronmusikaliska resurserna i . En huvudtanke äratt musiklärarna skall utbildas så att de kan ta upp eleklronmusik i vid meningi sin undervisning. Utredningen föreslär att landets samtliga högremusikutbildningsan- 1978/79:100 Bilaga 12 55 stalter", f.n. på sex orter, utrustas medadekvata resurser som förutsätts användas av blivande och yrkesverksammakomponister och blivande musiklärare. På basis av de dimensioneringsberäkningarför den högre musikutbildningen som OMUS lade fram i sitt principbetänkande(SOU 1976: 33) Musiken - människan - samhället beräknar utredningen omfattningenav den utbildning i elektronmusik som, enligt utredningen, bör ingå i den högremusikutbildningen och det därav följande behovet av studioresurser.Sludioresursema delas upp på en "övervåning" för konstnärligtskapande och avancerad handledning samt en "undervåning" för mergrundläggande utbildning. Investeringarna i apparatur för en sådan fulltutbyggd institutionsstudio i två "våningar" beräknas belöpa sig pånärmare . i , och och . Kostnaden för personal vid en fullt utbyggd studio beräknas till 330000kr. För en upp- och utbyggnad av de elektronmusikaliska resursema påhär nämnda orter föreslås för apparatur totalt ca 3,7 milj. kr. Beräkningarna är baserade prisläge. FörStockholmsområdet lämnas ett särskilt förslag. Del konstnärligautvecklingsarbetet, skapandet av nya konstnärliga medel och experiment inomdet konstnärliga området måste, enligt UHÄ, tilldelas samma roll för de konstnärligautbildningarna som forskningen har för utbildningen inom högskolan i övrigt.UHÄ tillstyrker sålunda utredningens förslag att störte högskoleenheter medutbildning inom musikområdet ges resurser för konstnärligt skapande inomelektronmusikens område och att utrustningen avpassas så att den äventillgodoser utbildningens behov. Då en avsevärd del avutredningens förslag om nyfillskott av resurser avser utbildningens, främstmusiklärarutbildningens behov bör, enligt UHÄ, den närmare utformningen av deelektronmusikaliska inslagen i musiklärarutbildningen ytterligare prövas iarbetet med utbildningsplaner. Utredningens förslag ominrättande av eleklronmusikstudior som insfitutioner vid de högremusikulbildningsanslalterna har i huvudsak bemötts positivt avremissinstanserna. Sålunda ser SÖ det angeläget att samtliga högremusikutbildningsanstalter utrustas med adekvata elektronmusikaliska resurser ienlighet med utredningens förslag men förutsätter att möjlighetertill forskning och skapande skall finnas även på andra ställen dvs. inle enbartknutet till dessa institutioner. i Göleborgjämte SÄMUS-utbildning, i Malmöjämte SÄMUS-utbildning, musiklinjen vid jämte SÄMUS-utbildningen i , Prop.1978/79:100 Bilaga 12 56 för universitet och högskolor betonar dockutredningens uttalande att specifikationer och prisuppgifter mer är attbetrakta som exemplifieringar och antydningar än som rekommendationer ochbudgetförslag. Kostnadsuppskattningarna i betänkandet bör, enligl nämnden, sesöver. En utbyggnad torde i första hand böra avse högskolorna i ,och . och har enmotsvarande uppfattning, innebärande att "övervåningar" inrättasendast vid utbildningsanstalterna på dessa tre platser. En fristående"övervåning" kunde skapas i som lämpligare ort än /Piteåanser , FST m.fl. framför som ett altemativlill uiredningen att det i stället för "övervåningar" vidmusikhögskolorna upprättas fristående studior med ungefär samma standard iförsta hand i , och . Enligl bör deföreslagna elektroniska resurserna vid de högre musikutbildningsanstalterna iförsta hand användas för utbildning och i viss mån för forskning, medan deprofessionellt arbetande konstnärernas behov bör tillgodoses genom StiftelsenEMS. EMS utrustning bör vidare kompletteras genom ett antal mobila utrustningarmed basplacering vid Rikskonserters regionkontor. förordar därföratt endast den föreslagna "undervåningen" inrättas vid de sexskolorna medan en del av de resurser som har beräknats för"övervåningarna" i stället fördelas på de mobila resurserna och EMS.Även anser att endasi "undervåningar" börinrättas. Några remissinstanser,däribland EMS, anser att varje "övervåning" skall ha en styrelse somär skild från resp. musikhögskolas styrelse för atl därigenom underlätta förtonsättare och andra som inte är studerande vid högskolan att utnyttja studion. anserall konsekvenserna belräffande lärarrekry-tering och lokalutrymmen hade bortredovisas. Förbundet utgår frän att staten svarar för de ökade kostnader somutredningens förslag innebär. Elektronmusikstudion i , EMS, och dessomvandling Uiredningen föreslår altStiftelsen upplöses per och atl dess studio sammanförs medmusikhögskolans studio till en eleklron-musikinslitulion vid iStockholm, med i princip oförändral anslag vad avser EMS.Elektronmusikinslitutionen uppdelas på två "våningar" varvidnuvarande EMS bildar "övervåning", medan nuvarandestudio, som betecknas som en hybrid av bägge våningarna, bildar"undervåning". EMS bör därvid i första hand vara en arbetsplats förelektronmusikkomponisler. För den föreslagna elektron-musikinstitufionen räknarutredningen enligt en framlagd budgetskiss i stort sett endast med en medhänsyn till kostnadsutvecklingengjord upp- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 57 räkning av befintligt statsbidrag lill EMS. Uiredningenulgår därvid bl. a. från all beviljas elt anslag om 650 000kr. för utrustning till sin elektronmusiksludio och atl kostnaden förpersonalen vid studio inle belastar den föreslagna institutionensbudget. För föreslås att egna resurser tillskapasmotsvarande i princip en "undervåning" med en studio.Kostnaderna för dessa resurser beräknas till . Elt mindre anlalremissinstanser, bl. a. statskontoret, RRV, UHÄ, iStockholm, LO och SFS tillstyrker förslagel i dess helhet; dockmed den reservationen att "övervåningen" EMS måste garanteraserforderiig handlingsfrihet och en i konstnäriigt avseende autonom ställningbl. a. genom atl låta tonsättarnas organisationer och besättaminst halva antalet styrelseplatser och atl ge "övervåningen" en särskild studioledning.Musikhögskolan förutsätter också atlanslaget till"övervåningens" drift öronmärks. LO är inte heller främmande för tanken alt "övervåningen"EMS får en egen styrelse, där tonsättare ges majoritet. UHÄ tillstyrkeratt EMS inordnas i högskolan som en enhetför i första hand konstnärligt utvecklingsarbete. Flertalet remissorgan,däribland , regionmusiken, OMUS, Operan, Rikskonserter, Musikaliskaakademien och , anser dock att EMS skall behålla sin självständiga ställningbl. a. för experiment-och forskningsändamål, för all bereda tonsättaremöjlighet all arbeta där och för atl garantera konstnärlig frihet och utveckling.Många remissinstanser, bl. a. OMUS, och Rikskonserler, framhåller atl, omstatsmakterna beslutar att EMS skall införiivas med iSlockholm, EMS dock bör ha en självständig styrelse skild från musikhögskolans.Musikhögskolan i anser del oavvisligt att, vilken organisationsform som änväljs, det måsle finnas åtminstone en studioi landei, rimligen den största, som har en konstnärligt fri och oberoende ställning gentemot andra institutioneroch organisationer. EMS vänder sigbesläml mol utredningens förslag atl placera EMS som "övervåning" undermusikhögskolans huvudmannaskap. EMS behövs äveni fortsättningen som en fri arbetsplats för de färdigutbildade, yrkesverksammakomponisterna, framhåller stiftelsen. Enligt OMUS bör EMSutvecklas till ett självständigt centrum för forskning, utvecklingsarbete ochkonstnärlig produktion. Dess centrala studioanläggning skall ge service ålhela landei och uppehålla inlernationella förbindelser. Studion bör vara etl självständigt"institut" med en egen styrelse. Det självständiga inslilulel kan organiserasinom högskolan motsvarande fnstående forsknings- och utvecklingsinstitut påandra områden, men dess styrelse bör inle vara identisk med . OMUS anser dock alt EMSnuvarande huvudman. , har en för snäv referensram för att uppbärahuvudmannaskapet. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 58 Utredningen föreslår atten låne- och uthymingscenlral för elektronmusikalisk apparatur inrättas knutenlill Rikskonserters huvudkontor i . Från denna central skallkomponister, musiker, konsertartangörer m.fl. kunna låna eller hyraapparaluppsättningar. De Ijudgenererande, bearbetande, redigerande och styrandefunktionerna baseras på DATATON SYSTEM 3000, medan för in- och uppspelningfömtses annan apparatur. och årligakostnader till . Remissinstansema slällersig överlag positiva till förslagel om låne- och uthyrningsverksamhet. Mångaanser dock atl denna verksamhet inle skall förankras centralt ulan regionalt,antingen i Rikskonserters eller, i några fall, i regionmusikens regionalakontor. Enligt är en ökad satsning på utlåningsverksamhel medmobil, elektronisk utrustning att föredra framför inrättandet av s. "övervåningar" knutna till musikhögskolorna när det gäller den delav verksamheten som ligger utanför utbildningen. Apparaturen bör vara flexibeloch användbar för såväl komponister som musikgrupper m.fl. Flertaletremissinstanser, däribland kuhurrådet, regionmusiken, UHÄ, iStockholm, Rikskonserler, , och , ärkritiska mot atl utredningen alltför hårt låst sig vid en lyp av elektronisktsystem, DATATON SYSTEM 3000. Många framhåller all de lokala behoven bör varaavgörande för val av syslem. Utredningen lar uppfrågan om inrällande av en lokal, i skolan förankrad, Ijudverkstad/sludioavsedd för gmndskola, gymnasium, musikskola och studieförbund. Utredningenföreslår atl SÖ skall föreskriva anskaffande av viss basapparalur för alla skolormed högstadium och gymnasium. Denna basutmslning bör innehålla dels enkonventionell musikanläggning med bl. a. slereobandspelare, dels viss"övrig utrustning" bl. a. en speciellt utformad stereobandspelareoch en fyrkanalig mixerenhet. Genom det av utredningen skisserade sambmkel avapparatresursema skulle investeringskostnaderna för en skolsludio bli låga irelation till nyttjandegraden. De remissinstanser somyttrar sig i denna fråga godtar i huvudsak utredningens förslag. SÖ påpekardock atl dess möjligheter att initiera Prop.1978/79:100 Bilaga 12 59 utveckling och tillverkning av den apparatur, somutredningen kallar "övrig utrustning" är mycket begränsade. SÖ erinrar omatl detaljerade föreskrifter om utrustning av musiksalar f n. inte finns,men all musikinstitutionerna i landei i regel förfogar över den apparatur somuiredningen kallar en konventionell musikanläggning. , som avvisar förslagel att SÖ skall föreskriva anskaffande avviss angiven apparatur för alla skolor med högstadium och gymnasium, anser atlanskaffningen av dennautmstning måste få avgöras lokalt. Utredningenföreslår att upp- och utbyggnaden av i första hand apparatur sträcks över enfemårsperiod enligt en lämnad specifikation baserad prisläge.De beräknade kostnaderna, där personalkostnadema -med undantag förelektronmusikinslitutionen vid i samt låne- ochuthyrningsverksamheten - inte är redovisade, uppgår till ca 1 milj. kr. per årfram t. o. m. budgeiårel 1982/83. Ett fåtalremissorgan yttrar sig över tidsplanen. UHÄ tillstyrker sålunda föreslagen upp-och utbyggnad av elektronmusikaliska resurser i anknytning till den högremusikutbildningen och säger sig vilja pröva hithörande frågor i sitt åriiga petitaarbete. ABFansluter sig lill förslagen om en successiv utbyggnad . Någraremissinstanser anser atl utredningens kostnadsberäkningar inte är tillräckligt välunderbyggda. och högskolor finner sålundaatt ett betydligt säkrare beräkningsunderiag behövs för etl slutligt ställningstagandelill utredningens förslag. Enligt nämnden är det t. ex. inte möjligt allulan kännedom om befintlig utrustningbedöma de beräkningar av ulruslningskosinadema som uiredningen redovisar. Installationskostnader m.m. ärberoende bl.a. av lokalernas utformningoch komplexitet. Utredningen har inte heller redovisat lokalbehov ellerpersonalkostnader utom i fråga om den föreslagna elektronmusik-institutionen i samt låne- ochuthyrningsverksamheten. Enligt SverigesRadio är det ekonomiska underiagel inle tillräckligt för att ligga till grund för etl beslul med så omfattande ekonomiskakonsekvenser. Musikaliskaakademien fömtsätter att gjorda koslnadsberäkningar omprövas i samband med denya förslag som läggs fram i anledning av utredningen. Akademin, som beträffande EMS inte ansernågon omorganisation behövlig, anför mot utredningens förslag i övrigt bl. I överensstämmelse med den nya kulturpolitiken är det inte önskvärt att föreskriva färdigalösningar, bl. a. av typ DATATON SYSTEM 3000, utan del bör överiätas åt regionala nämnderatt organisera och utveckla egna Prop.1978/79:100 Bilaga 12 60 Ett övergripande organ förrådgivning och samordning av erfarenheier och vissa åtgärder kunde däremolvara av slor betydelse. Såväl akademin som FST stöder utredningens tillstyrkan av musikhögskolansi anslagsäskande och uttrycker båda samiidigt förhoppningen atl EMSerhåller begärda investeringsansiag. 1 betänkandet (SOU1977: 30) Elektronmusik i redogör elektron-musikutredningen (U1975:15) bl. a. för den svenska elektronmusikens ulveckling, befintliga studioresurseroch elektronmusiken i utbildningen. Viklen av att eleklronmusik förs in iundervisningen på ett tidigt stadium betonas, varvid fort- och vidareutbildning avmusiklärare särskilt framhålls. Remissopinionen är överlag positiv tillutredningens syn i detta avseende. I fråga ombehandlingen av elektronmusiken i del allmänna skolväsendel lämnas ingakonkreta förslag. Enligt utredningen bör dock föreskrivalämplig elektronisk basapparatur för skolor med högstadium och gymnasium. Utredningsförslagenkoncentreras till elektronmusiken inom den högre musikutbildningensamt frågan om Stiftelsen EMS) framfid. Inomhögskolesektorn finns f. n. mindre elektronmusikstudior vid universiteten i och samt enstörre studio uppdelad i två avdelningar vid i . I finns också den störstaelektronmusikstudion i landet, EMS, som är en stiftelse med Musikaliskaakademien som huvudman. EMS är fill drygt90% slalligl finansierad. I övrigt lämnar bidrag. EMS hartvå studior, en liten, analogstudion, och en stor, datastyrd, digitalstudion. EMS har kommit till för och används avtonsättare av alla genrer för fritt eleklronmusikaliskl skapande. Utredningenföreslår i huvudsak dels atl befintliga elektronmusikstudior inom högskoleområdetbyggs ul och att nya studior skapas, dels att EMS upphör somsjälvständig stiftelse och i stället sammanförs med studion vid iStockholm till en elektronmusikinstitution vid . En central fråga för utredningen är idetta sammanhang hur utbildning ochkonstnärligt utvecklingsarbete/skapande skall kopplas samman. En sådan koppling innebär i själva verket endubbel målsättning för en elektronmusikstudio. Uiredningen löser frågangenom alt föreslå att varje högskoleanknutenelektronmusiksludio delas upp i en "övervåning" för forskning ochkonstnärligt skapande och en "undervåning" för gmndläggande utbildning. EMS föreslås därvid utgöra"övervåning" och musikhögskolansstudio "undervåning" i den föreslagna elektronmusikinslitutionenvid i . Flertalet remissinstanser ställer sig bakom utredningensförslag till upp- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 61 och utbyggnad av elektronmusikaliska resurser inom högremusikutbildning, men ärkrifiska till förslagel i den del detta avser EMS. Delade meningar råder även bl. a. i fråga omlokaliseringen av vissa studior, föreslagenapparatur och tidsplanen för genomförandet av förslagen. Även kostnadsberäkningarnahar kritiserats. Elektronmusik ellerelektroniska inslag inom olika genrer av musik förekommer i dagens samhälle i så mångaformer att det i realiteten är omöjligt att dra en gräns mellan elektronisk musik ochövrig musik. Inom skolväsendet finns förnämliga elektroniska hjälpmedel t.ex. bandspelare, förstärkare och på några håll också datorer. Detta underiältaren introduktion av elektronmusik i undervisningen. Inom högskolan finns utbildning ielektronmusik bl. a. på musiker- och musiklärarlinjerna vid universiteten iGöteborg och och vid i , där dessutom tvåterminers utbildning i elektronmusik ingår som ett led i kompositionsutbildningen. Organisationskommitténför högre musikutbildning (OMUS) utgick i silt principbetänkande (SOU 1976: 33)Musiken - människan - samhället från att elektronmusiken skulle få ökadbetydelse i den reformerade musikutbildningen. Kommittén menade att elektronmusiken i formav enkel bandslöjd o. d. öppnar spännande nya fillfällen till skapande musik ielementära stadier av skolan och folkbildningsarbetet, liksommusikstudioanläggningar möjliggör vissa förbättringar avundervisningsmetodiken. För den nyskapande musikern innebär, enligt OMUS, de tekniskaframstegen oändliga gestaltningsmöjligheler alltifrån olika kombinationer instrument elektroniklill datastyrd eleklronmusik olika mulfimediaformer. Basutbildningen pämusiker- resp. musiklärarlinjerna borde, enligt kommittén, ge elementärakunskaperom vanlig ljudapparatur saml, åtminstone på musik-lärariinjen,färdighet alt använda den för upptagning, återgivning och ljudbearbetning. Med hänsyn tillelektronmusikutredningens uppdrag avstod OMUS från alt lägga fram konkreta förslag omelektronmusiken i den högre musikutbildningen. I propositionen omutbildning på musikområdet tog jag ställning till OMUS förslag. Jagkonstaterade därvid att mål och riktlinjer för utbildningen av det slagsom OMUS föreslår inte skall fastställas av regering och riksdag men atlförslaget däremol bör kunna användas som en grund för det fortsattaarbetel med utbildningens innehåll samt studiernas organisation och pedagogiska uppläggning. Elektronmusikulredningen har lagt fram förslag omutbildningsresurser för eleklronmusik baserade på OMUS förslag tillorganisation och dimensionering av den högre musikutbildningen. Därmedföreligger det underlag som behövs för ett preciserat ställningstagandebeträffande elektronmusikensroll i musikundervisningen. Del ankommer nui första hand pä universitets- och högskoleämbetet att Prop.1978/79:100 Bilaga 12 62 på grundval av såväl OMUS som elektronmusikutredningensförslag ta ställning till hur och i vilken omfattning elektronmusiken skall ingåpå olika stadieri utbildningen och i olika utbildningsvägar. Detta sker genom en översyn av gällandeutbildningsplaner. Därefter blir det en uppgift för resp. linjenämnd vidberörda högskoleenheter att bedöma i vilken omfattning man imusikutbildningen vid enheten vill ha undervisning i eleklronmusik. Behovet av resurserför detta ändamål får därefter prövas i vanlig ordning. Utredningsförslagethar - vad avser EMS framtida ställning - mötts av krifik av flertaletremissinstanser som anser att EMS måste bibehållas som ett självständigtorgan och inte inordnas i i . Självaorganisationsformen - om EMS skall förbli stiftelse eller få annan status - kan enligtremissopinionen diskuteras. Även de instanser som är positiva till förslagel att sammanföraEMS med denna anser i regel att EMS måslefå bibehålla sin självständighet gentemot , exempelvisgenom en särskild styrelse för EMS. EMS har sedantillkomsten uppnått och därefter befäst sinställning som den mest betydande icke-kommersiella elektronmusikstudion iSverige. Studion åtnjuter också stort internationellt anseende. Åtskilligaeleklronmusikaliska verk, som har skapats vid EMS av fria tonsättare, har vidolika tillfällen rönt beiydande uppmärksamhet i internationella sammanhang. Mot bakgrund av den opinion, som harkommit lill uttryck för ett bevarande avEMS som en självständig stiftelse, och med hänsyn bl. a. till den storabelydelse, som EMS har som centrum för ett fritt eleklronmusikalisklskapande, är jag inte beredd att tillstyrka utredningens förslag i fråga om EMS. Jag anser således att EMS även ifortsättningen bör bevara sin självständighet. EMS skall enligtsin målsättning verka för en konstnärligt inriktad produktion av elektroniskmusik, oavsett musikalisk genre och estetisk inriktning. Arbetet skall alltsåbedrivas med stor öppenhet. Det är mot denna bakgrund naturligt atl ett samarbete eftersträvas mellan EMSoch organ för musikundervisning på olikanivåer såväl inom skol- och högskoleområdena som inom studieförbunden. För budgetåret1979/80 har EMS begärt medel såväl för den löpande verksamheten somför investeringsändamål. När det gäller investeringar har EMS lagt framett långsiktigt upprustningsprogram avsett att fördelas på fyra etapper.Den första elappen avser huvudsakligen upprustning av den redanexisterande analogsludion. Del är angelägel att EMS får möjlighet att göra engrundlig upprusting och modernisering av studion. Jag avser därför att undervåren 1979 föreslå regeringen att ur anslaget Bidrag till särskildakulturella ändamål tilldela EMS 1 milj. kr. EMS förslag om en etappvis fortsattutbyggnad av studioresurserna bör övervägas ytteriigare, sedan synpunkler harinhämtats från bl. a. slatens kulturråd och utmstningsnämnden föruniversitetet och högskolor. 1978/79:100 Bilaga 12 63 Till EMS ulgårunder innevarande budgetår 1,1 milj. kr. för den löpande verksamheten. Förnästa budgetår räknar jag i det följande under anslaget Vissa bidrag tillteater-, dans- och musikverksamhet med en ökning av delta bidrag på , vilket medger enförstärkning också av de administrativa resurserna. Jag är inte bereddatt ta ställning till utredningens förslag atl en låne- och uthyrningsverksamhet avelektronmusikalisk apparatur påbörjas. Utredningen harslutligen också lämnat förslag rörande viss basutrustning för skolor medhögstadium och gymnasium. Det ligger inom kompetensområde att utfärdaanvisningar bl. a. för utrustning avmusiksalar. Jag finner därför ingen anledning att nu ta upp dessa frågor lillbehandling. Jag har i denna del samrått medstatsrådet . Utgivning och distribution av noter Utgivningen ochdistributionen av noter är bristfällig i många avseenden. Nyskrivna verktrycks endast i mycket begränsad utsträckning. Även utgivningen avvälkänd och gärna spelad äldre svensk musik har stora luckor. Musikalierfinns sällan tillgängliga för utlåning på biblioteken och på många håll finnsdet också små möjligheter att köpa dem, bl. a. på gmnd av destrukturförändringar som har skett inom musikhandeln. Dessa brister harpåtalats i flera sammanhang både av företrädare för musikernas ochtonsättarnas organisationer och av statliga utredningar. Någon mer ingåendeanalys av notutgivningens problem har dock aldrig presenterats. Därförhar en översyn av frågan påbörjats inom utbildningsdepartementet.Denna syftar till att ge underlag för successiva förbättringar avsituationen. För /80 föreslår jag ökade insatser för att bredda utgivningen, förbättra informationen omsvenska tonsättares verk ochunderiätta nothanleringen inom biblioteken och musikhandeln. Förslagen innebär resursförstärkningar under tre olikaanslag i statsbudgeten till vilka jag återkommer i det följande. Föröversiktens skull presenterar jag dock årets reformförslag redan i detlasammanhang. För all stimulerautgivningen av äldre svenska tonsättares verk föreslås en ökning av de resurser som Musikaliskaakademien förfogar över för detta ändamål.Av den ökning somjag föreslår under anslaget är 85000 kr.avsett för utgivning av äldre verk. Medlen bör av akademin även kunna användas för bidrag lilltryckning av verk som ges ut av musikförlag. Svenska tonsättares internationellamusikbyrå, , får åriigen ell bidrag till Informationscentralen för svensk musik.