prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Önskan atl på sikl erhålla ett lägenhetsregister bör gåvia ett byggnadsregister. CFD har som framgår av betänkandet bedrivitutredningsarbete med syfte att belysa identifienngs-, innehålls- ochdatainsamlingsfrågor i samband med eventuellt inrättande av byggnadsregister.En ny etapp i detta utredningsarbete har diskuterats. Denna planeras innehållafrågor som rör samordning av koordinatregistreringen av byggnader med ajourhållningenav byggnadsbeståndet på ekonomiska kartan samt den fysiska planeringens behovav karlläggning av byggnadsbeståndet. visar att hushållsdata behöver finnas med i HBS80 och all uppgifterna i den kombinerade hushålls- och bostadssiatisiiken ärutomordentligt viktiga för den kommunala planeringen av bostadsbyggande ochannan service. borde även hushållsuppgifter insamlasregistervägen. En framkomlig väg därvidlag torde vara att i princip återinföra mantalssknv- 1978/79:128 79 ningen via den allmänna sjiilvdeklaraiionen. Kombinerad hushiills-t)ch bo-siadsstalisiik kräver dock ell liipenlielsrepislcr. som vilkel påpekadesi förepäende avsnilt bör förepäs av ett byppnadsregisicr. Med tanke pakosinaderna bäde för hushällsenkäten i HBS 80 och för uppbyggnad och underhällav ell läpenhclsregisler borde man överväpa om inle bosiadsbyppnadspropraninienfrän och med I9H5 kunde utformas med hjiilp av näpol annorlunda daiaiindcrlap.En utökad bosiadssiaiistik skulle därvidlap vara beiydelsefiill. Denna skullekunna baseras pä fasiip-hetstaxeringsregistrel om delta innehöll en för slalislisklbruk podlapbar redovisningav bostadslägenheter i olika storleksklasser. Vidsenaste AFI insamlades dessa uppgifter men överfördes inle lill ADB-mediiini. Kombinerade uppgifter borde kunna inhämtas med hjälp av urvalsiin-dersökninpar. Dalainspeklionen har pekat på vikten av restriktivitet närdet gäller sam-körninp och annat samutnytljande av data som tirsprunglipensamlats in för olika ändamäl. även om det enlipi inspektionens meninp kanfinnas anledninp att vara mindre restriktiv dä samköming planeras för vetenskapligaforskninpsändamäl, siimhällsplanering och statistikproduktion än för allmännaeller enskilda administrativa ändamäl. Inspektionen har också tapit upp fräpanom information lill upppiftslämnarna om syftei med upp-piflsinsamlinpen och bl.a. framhållit att sådan information även bör omfatta upplysninpar om fränvilka myndighetsrepister. eller pä vilket annat sätt, de upppifter inhämtas somden enskilde inte lämnar själv. DEFU: Utredninpenanser att det inte förelipper näpot behov av att utnyttja sanityckesinstitutet- dvs. att efter samtycke frän den som avses med viss uppgift kunna lämna ut upppifien- och har i förslapet uteslutit möjligheten atl ulnyllja detta. DEFU delar intedenna uppfatininp. Även om det endast kan vara aktuellt för en myckel bepränsadgrupp mäsle det finnas möjlighet att använda samiyckesinstitutet t. ex. för attundvika dub-belinsamlingar. DEFU delar ulredningens uttalanden att angelägna syftenkan motivera uttag på individnivå. JK: En vikiigfråga när det päller skyddel för den enskildes intepntet är under vilka förutsättninparupppifter som insamlats vid undersökninpen får utlämnas till enskild eller myndiphet.En bedömninp av förslaget i denna del försväras av del pågående reformarbetetpå sekretessområdet. En ny sekretesslag avses triida i kraft innan den nuaktuella undersökninpen genomförs. Vad gäller utlämnande till enskild per sävälbestämmelsen i den pallande 16 S sekretesslapen som molsvarande tilltänkta bestämmelsei den nya lapen ett tillfredsställande skydd. Bestämmelsen i 16 S sekretesslapenhar visserlipen inte avseende pä utlämnande till myndiphet. Bestämmelsen synesdock ha tillämpats analogt i dessa fall. Den nya lapen avses innehälla mer ulförlipabestämmelser även om utlämnande till myndigheter. Om den nya lapensbestämmelser kommer att palla även utlämnande myndigheter emellan, bortfaller naturtigtvisbehovet av att särskilt reglera ftågan om utlämnande till myndiphet på sätt somskett i 17 S i den av utredninpen föreslapna lapen. Skulle den nya sekretesslapen,liksom den nuvarande, komma atl sakna regler om sekretess myndigheter emellan,bör frågan om utlämnande till myndighet regleras på samma sätt som enligt 16 Si den nu gällande sekretesslapen. Detta innebär att utlämnande inte får ske Prop.1978/79:128 80 annat än efter samtycke eller skadeprövning. Vidare bör iilliimnandetkunna tbrbindas med erforderlipa förbehäll. ställningslagande i denna delpriindar sip pä den upprättningen all skyddsiniresset för den enskilde är likasK)il vid inlämnande till myndighei som lill enskild. Om den föreslapna 17 S behiills oförändrad, synes i vartfall andra stycket p. 2 höia iindras au avse upppift som lämnas ut till myndiphetför annal ändamäl im som anpes i 1 S. Kainiiuirrällcii i : Vad päller förslaget sett ursekreless- och inteprilelssynvinkcl finns - med nedannänint, mindre undaniap -intet att erinra. Förslapet iipplyller i stort sett de krav som rimligen kanställas i detla avseende, i synnerhei om man beaktar den förslärkta sekretesssom 16 S sekretesslapen innefattar i sin lydelse fr. o. m. den . Förhällandet myndipheter emellan i sekretesshänseenderepleras i förslagels 17 S. Moisvariphei härtill finnes ej i 1975 ars lap,ehuru förslap därlill föreläp. Krilik mot delta förslap riktades underremissförfarandet frän flera inslanser. och departemenischefen föreslog ej näponbeslämmelse av innebörd molsvarande nu förelippande 17 S under hänvisninp tillpallande repler och praxis pä omrädel. Dessa repler och praxis har ej ändraissedan dess. Det enda i förslaget som är nytl i förhällande till vad som ändåredan gäller är alt SCB endast skulle fa medge utlämnande till annan myndiphetav uppgift som avses i lapförslaget om uppgiften hos den andra myndighetenskall användas för statistiskt ändamål. SCB kan lillämpa - och pör del ocksä veterligt- en dylik praxis redan inom ramen för gällande regler. Kammarrätten kan därförej se att förslagets 17 S fyller nägot behov. Den torde kunna utgä. Sunens planverk: Utredninpen pekar pä att flera användareär kritiska mot gällande sekretessbestämmelser och mot statistiska centralbyrånssekretesspolicy. Verket anser liksom utredningen att säväl samhällsplaneringenssom forskningens databehov bör tillgodoses penom dels tabeller med informationpä detaljerad nivå. dels avpersonifierat malerial. Härtill kommer all vissaangelägna syften ocksä kan motivera uttag av primärmalerial. Inte heller försädana tittap bör enlipt planverket restriktiviteten vara absolut. Den nyanserinpi praxis som utredninpen förordar kan uppen-barlipen tillämpas inom ramen förpallande lapstiftning. RSV: Ulredningen föreslär penom 16 och 17 SSförfattningsförslaget en uttrycklig reglering av de fall när annan myndiphetskall få lillgång till de uppgifter som samlas in genom HBS 80. Den föreslagna repleringeninnebär, sävitt RSV kan finna, en viss inskränkninp av statistiska centralbyrånsnuvarande möjligheler all lämna ut sådana uppgifter till annan myndiphet (jft bl.a.prop. 1975: 160 sid. Ill och betänkandet SOU 1975:22. Lag om allmännahandlingar sid. 115 f). Den av utredningen föreslagna regleringen ger inle SCBmöjlighet alt. ens efter medgivande frän den som avses i uppgiften, utlämnauppgift för annat ändamål än de i IS förfallningsförslagei upptapna. Förslagetsynes i nu berörd del vara utformat med tanke på att den idepartementspromemorian Ds Ju 1977:11, Handelssekretess och tystnadsplikt,föreslagna repleringen av sekretessen myndigheler emellan penomförs. RSV utgårdäiför från att resultatet av det inom pågående arbetetmed en ny sekretesslapstiftninp beaktas vid Iilformninpen av ulredningensförslag i denna del. Socialstyrdsen: Redan genomförda ändringar i statistiksekreiessengör det enklare för forskningen och samhällsplaneringen atl i ökad utsträckningutnyttja materialet. Utredningen uttalar att man även i övrigi bör pe dessa användninpsprupperökade möjlipheter att ta del av undersökning- Prop.1978/79:128 81 anser alt dessa ätpärder i höpprad kommer alt bidra lill all malerialel fär ett betydlipt ökat utnyttjandeinom socialsektorn. Som utredninpen päpekar mäste en föruisättning lörutlämnande av data vara att utlämnande ej medför näpon skaderisk för dem som ingäri materialet. Suiilsiiskacentralbyrån: SCB delar i princip ulredningens syn pä sekre-tessfräporna vid enundersökninp 1980. Förslapet om en mer nyanserad tillämpning av pallandesekretessregler tillslyrks sälunda. bl.a. mot bakgrund av att de legala förutsättninparnaförbättrats penom en lapändrinp i slalisliksekrelessen förra ärel. SCB får ocksäi delta sammanhanp nämna all verkei nylipen lillsait en samrädsgrupp medrepresentanter friin datainspektionen, , forskninpen och SCB förattse över niöjlipheler-na alt i ökad ulsträckninp tillhandahiilla avidentifieral primärmalerialför forskninpsändamäl. I 17 siycket författninpsförslapet anpes atl utlämnande lill bl. a. domsiolsker utan det medpivande frän centralbyrän som stipuleras enlipt huvudrepeln i paraprafensförsta stycke. SCB anser att denna möjliphei för domstol alt ta del av sekretesskyddadeuppgifter allmänt sett strider mot det intresse som sekretessen skall skydda. män det päpäende arbetet med en reviderinp av offentliphets- och sekretesslapstiftninpentäpper lill den lucka i sekretessen som editionsplikten till domstol enlipt SCBinnebär, röriitsätter verket atl författninpsförslaget anpassas i enlighethärmed. SCB tillstyrker vidare den generella tankegängen attregler med anknytning till datalagstiftningen intas i HBS 80-lagen. Ur sekretessynvinkel tillstyrker SCB vidare uppgiflspliktensoch sank-tionssystemets utformning samt formerna för insamlinpsförfarandet i övript. Riksdagensombudsmän: upppifter som samlas in skall användas för framställning avstatistik för samhällsplanenng m. m. Av förslaget till lag i ämnet framgår (Ioch 16 SS) atl även folkbokföringsmyndighet har rätt att i enliphet med anvisninparfrån ta del av hiishälls-iipppifl och läpenhetsförteckninpför kontroll av folkbokförinpen. Pä de förslap till blanketter som kommitténhar utarbetat har detta syfte med folk- och bostadsräkningen också angivits.Jag anser det viktigt att denna upplysning inte utesluts när den blanketten fårsin slutliga utformning. I lapen besknvs(17 S) att statistiska centralbyrän fär lämna ut upppifter som avses i lagenendast om dessa skall användas för sådana ändamål som anpes i I S, dvs. för framställninpav statistik för samhällsplanerinp m. m. I andra stycket i paragrafen sägsvidare att första stycket inte gäller när ombudsmän, justitiekanslerneller domstol bepär att fä ta del av sädan upppift. Atl JO och JK har rätt attta del av handlingar och andra uppgifter hos myndighelerna framgår avregeringsformen. Det förefaller onödigt med en särskild föreskrift om detla.Materiella bestämmelser om domstolars rätt att ta del av handlingar och andra upppifterfrån myndigheter och befattningshavare hos dessa regleras av , förvaltningsprocesslagenoch sekretesslagen och bör enligt min mening inte placeras i den föreslagnalagen. Det bör vara tillräckligt med en erinran om eller hänvisning till densärskilda reglering somjag har nämnt här. Jag vill i sammanhanget påpeka att enregel att statistiskt primärmaterial får utlämnas till domstol synes stridamot förslaget till ny sekretesslag (se Ds JU 1977:11 del I sid. 84 och 86). På sid. 1.50 i betänkandet behandlar kommittén förfarandeti samband med vitesföreläggande. Kommittén anser att hänsynen tillrättssäkerheten 6 1978179. Prop.1978/79:128 82 lalar Ibr all anmaning till den uppgifisskyldige bör förepiiett viiesföreläp-gande. Konimittén menar emellertid inte att anmaningen mästesändas som rek. Föriitsäilninparna för löreliippande och lUdömimde om viie prövasenlipt förslaget av och liinsrätten. Utan alt närmare pä in pä fräpanom vitesföreläggande vill jag dock framhälla att förslapet i detta avseendeknappast skiljer sig frän den tidipare lapen om folk- och bosiads-räkninp(1975:55S 13). Bedömninpen av fräpor som rör lyslnadsplikl och sekretessförsväras av all upppifterna förmodligen kommeratt skyddas av bestämmelserna iden planerade nya sekretesslagen. Innehållet i den nya lapen är ännu sä länpeokänt. Förslapet lill ny sekrelesslap innebär dock alt tystnadsplikt ochhandlingssekretess skall rymmas inom samma lapstifininp. Beslutar statsmakternaenlipl förslapet kan det bli aktuellt att upphäva 18 S i del nuvarande lapförslagetsom innehäller tystnadspliklsbestämmelser. .lag vill slulligen fästa uppmärksamhet pä vad JO LeifEkberg i ett tidigare beslut anfört om förtärandet vid utsändande av frägeblankettertill äkta makar. Beslutet är äierpivet i JO:s ämbetsberättelse 1977/78 sid. 405fl". : I FoB 70 och FoB 75 har SCB tillämpat entotal restriktivitet vad päller utlämnande av primärmaterial till enskilda ochtill andra myndipheter. SCB hardessutom tillämpat vissa sekretessrestriklio-neri de tahellredovisninpar som utförts, vilket försvarat kommunernas användninpav tabellinformationen som planeringsunderlag. Kommunerna har behov av detaljerad information, påkvarters- och fas-tighetsnivä, framför allt i planfrågor inom sladsbyggandet.Den information som efterfräpas är i första hand uppgifter om arbetsplatser,hushåll och läpenheler. Med hiltills tillämpade sekretessregler harstatistikbehovet ej kunnat tillgodoses via folk- och bostadsräkningsmaierial.Kommunerna har i slället tvingats till kostsamma egna kartläppninpar för att tafram i stort sett samma information som folk- och bostadsräkningarnainnehållit. Göteborps kommun hälsar därtör med tillfredsslällelse ulredningensförslap att dels tabeller med informaiion på detaljerad nivå, dels avpersonifieratmalerial skall kunna utlämnas lill kommunerna. kommun: I redovisninpen av resultaten av FoB 70 och FoB75 har de sekretessregler som pällt för vissa tabeller visat sig ha en mycketogynnsam inverkan pä användningen av tabellerna. I vissa fall har tabellernablivit praktiskt laget oanvändbara. I förslapet lill HBS 80 anges all sekretesslapeninte gäller myndipheter emellan utan endast ifråpa om utlämnande lill enskild. Restiliatredovisninpenför kommunala behov bör därför kunna ske utan sekretessrepler. Även individdatakan enligt utredningen utlämnas lill kommunerna för angelägna syften och efterprövning. kommun hälsar denna förändrinp med tillfredsställelse. och planering (KSP): SCB:ssekretessbestämmelser vid redovisningen frän tidipare räkningar har varit hindrandeför att erhälla adekvata uppgifter pä låg regional nivä. I vissa fall hartabellerna blivit praktiskt tagel oanvändbara. Den nya utformningen avstatistiksekretessen bör göra det möjlipt för kommunerna atl få detaljeradetabeller och avidentifierat material som statistikunderlag i den epna verksamheten.En sädan ökad informationstillgång skulle hälsas med tillfredsställelse frände kommunala planerarnas sida. Det är viktigt att HBS 80 i sina olika delaroch stadier utformats så att informationen kan göras tillpänglig pä ett enkeltoch praktiskt sätt. Siaiens insiitin för byggnad.sforskning (SIB): Denkombinerade hushalls- och bosiadsstatistikens anknytning tillfastighetstaxeringen bör öka Prop.1978/79:128 83 töriilsiilininparna all la dala om hushall och bostäder päfastiphctsnivä. Utredninpens förslap om ändrade sekretessbestämmelser blirdärmed bely-delscltilli. En förändring av dessa repler eller tillämpninpen avdem är av största vikt lör dem som i siu arbele använder FoB- eller HBS-upppifter.Del päller specielll möjlipheien atl för särskilda och anpeläpna forskninpsändamälfil lillpiinp lill primärmalerial. Basdala omhushall och läpenheler underlättar stratifieringar vid urval. Däripenom kan mangöra planlösninpsstudier. relaterade till hushällsstor-lekar. och bosladsvaneimdersökningarsom mer nyanserat än klar-läpper boendelbrhällanden. Del förijänariiven alt päpekas att med ändrade sekretessbestämmelser blir nian inte länpre enbarlhänvisad lill nyckelkodomräden som läpsta re-dovisninpsnivä i iindersökninpar. Möjlipheteröppnas att via fastipheten formera redovisninpsomräden med det innehåll och avden storlek som är önskvärd utifrän arbeisiipppiften. Detta skulle vara en klarförbättrinp för forskninpsverksamheten. DEFU: Resultatet av arbete harpresenterats i så nära anslutninp till förslapets penomförande att en mycketpressad tidsplan krävs om HBS skall genomföras i sin helhet 1980. DEFU kan inteacceptera att man nu beslutar om att genomföra HBS 80 enligt ulredningensförslag under hänvisning till att tid saknas för ytterligare överväganden. Iett sådant läge mäste det ur samhällets synpunkt vara bättre alt 1980 endastgenomföra de delar av förslapet som är penomarbelade (fastighetsdelen) och följaktlipenskjuta sysselsättningsdelen . Ett urvalsförfarande enliptDEFUs förslag skulle då kunna genomföras 1980, varefter ett avsevärt bättre underlapföreligger för att la ställning lill hur eventuellt ytterligare datainsamlingbör organiseras, JK: Ianslutning till föresknflerna i 10 S lagförslaget om kommuns informationsåliggandevilljag pä samma sätt som i mitt remissvar över FoB 75 ifrågasätta om inteallmänheten på lämpligt säll bör upplysas om de tillämnade samkörningarna medredan befintliga register, ävensom att ytterligare samkörningar kan komma attäga rum efter tillstånd av dalainspeklionen. Möjligheternaatt friktionsfntt genomföra en undersökning av den föreslagna beskaffenhetenoch kvalitén på de lämnade uppgifterna blir enligt min mening beroende pä denförståelse för uppgiftsinsamlingen som kan bibringas alla dem som skall fylla iblanketter m.m. Eftersom syfiet med och värdet av undersökninpen ingalunda ärlätt att förstå, bör det vara en strävan att genom några få enkla exempel e.d.belysa hur malerialel kan komma medborparna till godo. Kammarräiieni : I fråga om vitesförfarandet föreslår kommittén (förslagets 14 S)att en uppgiftsskyldig som inte fullgör sin skyldighet, skall anmanas attfullgöra denna. Anmaningen behöver enligt uttalande i bilaga 7 (s. 448) ickesändas med rekommenderad försändelse. Efterkommes ej anmaningen kan länsstyrelsenförelägga vite. Det förutsätts därvid att något bevis inte skall företes om altanmaningen kommit den uppgiftsskyldige till del ulan alt bevis härom skallanses föreligga när brev avsänts till honom. Kammarrätten delar uppfattningenatt anmaning alltid skall utsändas och att den ej behöver sändas irekommenderad försändelse. För att undvika diskussioner om huruvida anmaningenkommit fram el- Prop.1978/79:128 84 ler inte anser kammarrätten atl det inle bör göras till enabsolut förulsällninp för viiesföreläppande atl anmaninpen bevislipen ejefterkommits. Dei-t;i torde kunna ske utan att rättssäkerhetssynpunkter åsidosätts. Rättssäkerhetssynpunkter talar knappast heller för attbesvär särskilt skall fä föras mot viiesföreläppande. I viss analogi med 125 S taxerinpsla-gentorde kunna stadgas att beslut om föreläggande av vite ej fär överklagas.Rättssäkerhetssynpunkter blir ju tillgodosedda vid den prövning som sker isamband med ett eventuellt utdömande av vitet. Koiijunknirinstituiei: Utredninpens förslag innebär, inte insamlar uppgifter om yrke och utbildning, dä dessa anses ha använtsi mycket begränsad utsträckning och dessulom föranleder specielll svåra problemvid insamlingen. Beträffande yrkesuppgifterna hänvisas i slället till de lönestatistiskamaterialen, som emellerlid i nuvarande skick inte ger underlag för en enhetligoch heltäckande yrkesklassificering. Något konkret förslag till lösning finnsheller inte, utan utredningen hänvisar till en utredning om dessa problem. Denhuvudsakliga användningen av yrkesuppgiften har varit de långsiktigaprognoser för näringsgren och yrken som görs av SCB och som användes bl.a. förden centrala utbildningsplaneringen. Hanteringen av detta prognosmaterial harinstitutet haft anledning att granska i samband med remisser rörande högskoleutbildninp.Atl insamla yrkesuppgifter av della skäl finner inle heller inslilulel för sindel särdeles motiverat, dä dessa prognoser och deras hittillsvarande användningär av tvivelaktigt värde. Däremot bör de historiska uppgiftema vara avbetydande värde för utbildningsmyndiphetema speciellt i kombination medinformation om utbildninp. Med hänsyn till den framlida ekonomiska tillväxtenhar man inte bara i utan även internationellt börjat lägga allt störrevikt vid ut-bildningsfrågoma. Statistik på detla område kommer därmed attefterfrågas i allt högre grad och det blir då inte tillfyllest endast med uppgifierom utflödet från undervisningsväsendet utan man kommer även att behövauppgifter över hela befolkningens utbildning (utbildningens nivå och inriktning),bl.a. för forsknings- och utredningsändamål. Uppgifter om utbildning har inteinsamlats sedan folk- och bostadsräkningen 1970, vilket gör det desto meraangeläget att inhämla sådana i HBS 80. Eftersom dessutom uppgifter om yrke i ökad utsträckningbörjar efterfrågas även från annat håll än frän ulbildningsmyndigheterna ochdå information om bäde yrke och utbildning är myckel svåra att erhålla påannat sätt än genom en undersökning av den här aktuella lypen, anser institutetatt man borde försöka få med dessa uppgifter på personblanketten. Utbildningsuppgiftenborde därvid kunna ges en avsevärt enklare uiformning än vid folk- och bostadsräkningen1970. Merkostnaden för detta förefaller inte avskräckande hög. : En uppgift som har ingått i folk-och bostadsräkningen men som föreslås slopad är yrkesvariabeln.Riksförsäkringsverket har använi yrkesuppgifter från folk- ochbostadsräkningen för sin statistik om yrkesskador inom serien Sverigesofficiella statistik (SOS). Huvudmannaskapet för yrkesskadeslatisliken harnumera flyttals över till arbeiarskyddssiyrelsen, som ansvarar för statistiköver arbetsskador . Utredningen konsiaterar att riksförsäkringsverkelsregister av olika skäl inte kan utnyttjas för insamling av data vid en särskildundersökning . Däremot anser ulredningen alt del i ett fortsattutredningsarbete bör klargöras i vilken utsträckning olika regisier kananpassas lill olika model- 1978/79:128 85 ler för att tillgodose samhällsplanerinpenmed erforderlipi informationsunderlap. Enlipl utredninpen bordet då vara avsärskilt intresse att följa utvecklinpen av bl.a. riksförsäkrinpsverkets repisteroch närmare pröva till vilka kostnader dessa källor kan utvecklas med avseendepä innehall, täckninp och tillpänpliphet. De uppgifter utredninpen diskuterati detta sammanhang är framför allt yrke/sysselsättning, sysselsättningensomfattning samt arbetsgivarens namn och adress. finner liksom utredningen det varaväsentligt att allmänhetens och företagens uppgiftslämnande begränsas ochsamordnas, så att inte likartade uppgifter krävs av samma eller olikarepresentanter för stal och kommun. Verkels register är föremål för fortlöpandeändringar med avseende pä bl. a. innehall och tillpänpliphet. Dessa harföranletts dels av ändrade administrativa riuiner, dels av ändringar i och utökninpav verkets ansvarsområde. förutsätter att ett eveniuelliforisatt utredningsarbete, som syftar till att klarpöra hur verkels repislerskall kunna utnyttjas som informationsunderlap i enliphet med FoB-utredninpensförslag, sker i nära samarbete med verket. AMS: Beträffande utredningens förslag om att slopayrkesuppgifter vill styrelsen framhålla att sådana uppgifter är av väsentligbetydelse för ett flertal av styrelsens verksamhetsområden. Den enskildaindividen är allmänt sett starkare knuten till yrket än till näringsgrenen.Yrkesuppgifterna utgör därför en viktig grund för arbetskraftsplaneringen ochdärmed sammanhängande planering, exempelvis av yrkesutbildning. Föryrkesvägledningsverksamheten är uppgifter om arbetskraftens yrkesfördelning avstor betydelse och används bl. a. som underlag för en rad publikationer, somsvenskt yrkeslexikon och yrkesupplysningar. Även för försvarsplaneringenfordras yrkesuppgifter. Styrelsen vill vidare peka på behovet av yrkesuppgifterför den inomregionala sysselsättningsplaneringen. För dessa ändamål ger inte arbelskraftsundersökningarnatillräckligt differentierade uppgifter.