prop · G20333 · 1978-12-31 00:00:00 — I likhet med flertalet remissinstanser anser jagatt överföring av en vara från en verksamhetsgren till en annan bör beskattasnär varan i realiteten är skattefri i den första verksamhetsgrenen men skulleha varit belastad med mervärdeskatt om den direkt hade anskaffats för den andraverksamhetsgrenen. Jag anser även att förslaget beträffande delar ra. m. tillskattefria fartyg eller luftfartyg bör genomföras. I enlighet med vad sora har frarahålUts av ett parremissinstanser bör skyldigheten atl redovisa mervärdeskatt vid uttag av varaföreligga när rätt till avdrag för ingående skatt har förelegat vid förvärvetav varan. Den nuvarande bestämmelsen i punkt 2 andra stycket av anvisningamatill 2 § bör ändras i enlighet härmed. Någraremissinstanser har efterlyst en definition av begreppet verk- Prop.1978/79: 33 132 samhetsgren.I ML måste göras skUlnad mellan sådan del av en näringsidkares verksamhet sommedför skattskyldighet enligt ML och andra delar av verksamheten. Dessa delarkan i övrigt frarastå sora en enhetlig verksamhet. Som exempel kan nämnastransportförelag som utför transporter av både passagerare och gods. Som enverksamhetsgren bör i dessa och andra fall avses den del av verksamheten sommedför skattskyldighet enligt ML och som en annan verksamhetsgren övriga delarav verksamheten. Någon författningsmässig reglering härav torde inte vara nödvändig. Remissinstanserna har i allmänhet anslutit sig tillförslaget om beskattning av uttag av tjänst eller lämnat det utan erinran. Enligt nu gällande bestämmelser blir en inteoväsentlig del av de skattepliktiga tjänstema i praktiken obeskattade till dendel de tillhandahålls ulan vederlag ooh för lågt beskattade när detillhandahålls tUl underpris. Detta förhållande är enligt min mening intetillfredställande. Jag anser därför i likhet med utredningen och flertaletreraissinstanser all en beskattning bör ske av tjänster som tas ul urverksamhet eUer som tillhandahålls till underpris. Jag anser att den teknik för beskattningen somutredningen har föreslagit är lämplig. Däremot anser jag i likhet raed någrareraissinstanser att beskattningen delvis bör utformas på ett annat sätt änutredningen har föreslagit. Som en gmndläggande regel bör visserligen gälla attbeskattningen skall omfatta uttag av sådan tiänst som den skattskyldige annarsyrkesmässigt omsätter i verksamheten. Därutöver bör dock beskattning ske avprivat utnyttjande av vara sora utgör omsättningstillgång i skattskyldigsverksamhet. Som exempel kan nämnas att någon sora handlar med fritidsbåtarutnyttjar en båt ur lagret för privat bruk. En fömtsättning för att privat utnyttiande avorasättningstUlgång skaU beskattas bör vara att värdet av utnyttjandet inte ärringa. Som ringa bör enligt min mening kunna anses ett värde ora högst någrahundratal kr. Den närraare bestäraningen härav får ankomma pårättstUlämpning-en. Jag utgår från att beskattning i praktiken kommer atl bliaktuell endast när den ulnyttiade tUlgången har etl relativt stort värde. Vidare bör en begränsning göras av beskattningen avuttag av tjänst. I det fall den skaltskyldige själv utför en tjänst för egenräkning bör beskattning ske endast ora tjänsteo utförs i samband med uttag avvara ur verksamheten. Härigenom uppnås framför allt att någon ökning av antaletbeskattningstUlfäUen inle sker eftersom uttaget av varan enligt gällandebestämraelser skall beskattas. Bestämmelser ora uttag av tiänst bör tas m i punkt2 första stycket av anvisningarna tUl 2 §. Jag anser inte att det i praktiken bör vara förenatmed särskilda svårigheter att avgöra om fråga är om tiänst som annarstillhandahålls yr-kesraässigt eller har förvärvats av den skaltskyldige endastför att till- 1978/79: 33 I33 ex. anställd utan vederlag. Det är enligt min mening inte befogal med enbegränsning av beskattningen av uttag av tiänst till fall där mottagaren avtjänsten har ekonomiskt intresse eller inflytande i den skatlskyldigesverksamhet. En sådan bestämmelse skulle onödigtvis komplicera tillämpningen.Jag är därför inle beredd att tUlraötesgå de önskemål ora ändringar avutredningens förslag på dessa punkter som framförts vid remissbehandlingen.Jag delar den av utredningen uttryckta uppfattningen att förvärv av vara ellertjänst endast för tillhandahållande ål t. ex. anställd inle berättigar tillavdrag för ingående skatt. Mot denna bakgrund anser jag inte att någon särskildreglering av denna situation behövs. Mitt ställningstagande till frågan orauttagsbeskattning av tiänst innebär bl. a. en principieUt ändrad syn påtillhandahållande av kost åt personal i verksarahet sora medför skattskyldighet.Sådant tUlhandahållande anses utgöra skattepliktig omsättning oavsett ora denanställde er-lägger ersättning eller ej. Beskattningsvärdet anses i principutgöra det värde som enligt källskaltetabellerna skall gälla för fri ellersubventionerad kost. Personalservering i verksamhet som i övrigt inte medförskattskyldighet betraktas inte som yrkesmässig. TUlhandahåUande av kost ål personal har visserligenett inslag av personalvård. I allt väsentligt är det dock inte fråga om annalän tillhandahållande för privatkonsumtion. Denna skall självfallet när detinte är fråga om s. k. trivselförmåner av mindre värde beskatias även när dentillhandahåUs av arbetsgivaren. Jag anser i likhet med utredningen allserveringsverksaraheten skall räknas sora yrkesmässig när arbetsgivarensutåtriktade verksamhet avser servering. I övriga fall däremot börpersonalserveringen inte medföra skattskyldighet och därmed inte berättiga denskattskyldige till avdrag för skatt som belöper på förvärv förserveringsverksamheten. I åtskUliga fall används dock lokaler ochinventarier inte endast för personalserveruigen. Utredningen har föreslagit attavdrag medges för skatt som inte avser inköpta matvaror. Jag anser dock attavdrag inte bör raedges för några förbrukningsvaror förserveringsverksaraheten. Därraed skulle en arbetsgivare få avdrag för ingåendeskatt sora hänför sig tUl inventarier i serveringen i den mån avdragsrätt överhuvud föreligger. Jag föreslår att bestämmelser av detta innehåll tas in i 17§. Någon reraissinstans har efterlyst en samordningmellan den nu aktuella uttagsbeskattningen och inkomstbeskattningen. En sådansamordning, som behövs främst när det gäller att likställa den sammanlagdabeskattningseffekten för enskild företagare och anställd, bör enligt min menmgeftersträvas. Detta är dock möjligt enligt gällande bestämmelser omuttagsbeskattning i ML och KL. Det bör därför ankomma på RSV att genomanvisningar åstadkomma sådan samordning. JagvUl också ta upp några frågor om bestämmelsernas utformning. 1978/79: 33 134 Någon remissinstans har efterlyst en definition avbegreppet allmänna saluvärdet. Med hänsyn tUl att det har använts under mycketlång lid inte endast i fråga om mervärdeskatten utan också när det gäller inkomstbeskattningenanser jag att tiUräcklig ledning vid tolkningen av begreppet bor kunna hämtasfrån den nuvarande tillämpningen. Någon definition i ML bör därför inte varanödvändig. I punkt 2 första stycket f) av anvisningarna lill 2§ har utredningen föreslagit en bestämmelse av innebörd att uttag skall ansesföreligga till den del vederlaget för vara eller tiänst understiger detallmänna saluvärdet. Jag anser atl bestämmelsen i stället bör utformas så attuttag alltid skall anses föreligga när vara eller tjänst tillhandahålls utanvederlag eller mot vederlag som understiger det allmänna saluvärdet. Detta börkomraa till uttryck i punkt 2 första stycket a) och d) av anvisningarna tUl 2§. Av 14 § första stycket 3 framgår att beskattningsvärdet vid uttag utgörsaluvärdet inräknat skatt. Denav utredningen i 15 § första stycket föreslagna bestämmelsen om beskattning avtjänst som sträcker sig över mer än en redovisningsperiod bör av systematiskaskäl flyttas till 5 b §. 4.1.4Uttag av byggnad och tjänst på fastighet, m. m. Enligt gällande bestämmelser föreliggerskattskyldighet för den sora i yrkesraässig verksamhet utför byggnads- elleranläggningsentreprenad eller som i sådan verksamhet tUlhandahåller annanskattepliktig tiänst som avser fastighet. Härutöver är den skattskyldig somomsätter skattepliktig byggnad, dvs. byggnad som utgör lagerliUgång ibyggnadsrörelse. Orasättning av byggnad anses föreligga när byggnaden säljseller tas i bruk för annat ändamål än stadigvarande bruk i byggnadsrörelse. Vidbestämmandet av beskallningsvärde för tjänst som avser fastighet eller vidomsättning av skattepliktig byggnad tillämpas de i 14 § intagnareduceringsreglerna. Utredningenkonstaterar, att en betydande del av den byggnads- och anläggningsverksamhetsom bedrivs inom landet inle medför skattskyldighet. Detta gäller bl. a. denav staten och kommunerna för eget behov bedrivna egenregiverksaraheten påfastighetsområdet. Inte heller föreligger skattskyldighet för arbeten som deför sin utåtriktade verksamhet skattskyldiga byggnadsföretagen utför på egnaförvaltningsfastigheler eller på sådana fastigheter sora förvärvas i bebyggtskick för atl efter orabyggnad och uppmstning säljas eller behållas för egenförvaltning. Dessa arbeten träffas dock av skall genom att avdragsrätl inteföreligger för ingående skatt som belöper j)å förvärv för den skattefriaverksamheten. Reduceringsreglema är avsedda att rent beloppsmässigt ge sam- 1978/79: 33 135 maeffekt som den avskurna avdragsrätten i den skattefria egenregiverksaraheten. Utredningenhar funnit att den begränsning i fråga ora skattskyldighet för stora delar avden egenregiverksamhel som faktiskt bedrivs på fastighetsorarådet skapattiUämpningssvårigheter. Gällande regler är inle heller neutrala vid jämförelsemellan egenregi- och entreprenadverksamhet. Utredningen föreslår med' hänsynhärtill att skattskyldighet införs för byggnads- och anläggningsverksamhet sombedrivs i egen regi. Förslagetgår ut på att den som utför tjänst som anges i 10 § första stycket 2 eller 4 påegen fastighet som enligt KL utgör lagertillgång i förvärvskäUan rörelse skallanses 'bedriva yrkesmässig byggnadsverksam-hel enligt ML. Till sådan verksamhetskall enligt förslaget även hänföras skattepliktig tiänst som utförs av denskaltskyldige eUer för hans räkning på fastighet som innehas eller nyttjas avhonom. Vid en sådan i princip generell skattskyldighet för egenregiarbetenbortfaller behovet av nuvarande skattskyldighet för omsättning av byggnad. Skattskyldighetskall enligt förslaget inträda när tiänst las ut ur byggnadsverksamheten.Redovisningsskyldighet skall inträda för skatt som hänför sig tUl vad som harulförts . Från denna huvudregel görs dock detundantaget att redovisningsskyldighet för sådant uttag av tjänst sora är atthänföra lUl uppförande i egen regi av småhus för avsalu skall föreligga underden redovisningsperiod då köparen tillträder fasligheten. Förslagen har med några undantag tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av remissinstanserna. Vadangår den föreslagna definitionen av vad som skall förstås med yrkesmässigbyggnadsverksamhet har någon remissinstans ansett att sådan verksamhet skallföreligga inte bara när den skallskyldige utför skattepliktig tjänst på egenrörelsefastighet utan även när han genom ren upphandling av tjänster låterbebygga sådan faslighet för försäljning. Några remissinstanser har å andrasidan funnit att utredningens förslag kan föra för långt. Som yrkesraässigbyggnadsverksarahet skulle nämligen komma att betraktas även sådana underhålls-och reparationsarbeten som exempelvis banker eller försäkringsbolag utför medegna anställda på fastigheter sora utgör omsättningstillgångar i bank- ellerförsäkringsrörelse. SBEFavstyrker förslaget i denna del med motivering alt nu gällande bestämraelser omavskuren avdragsrätt för verksamhet som ej medför skattskyldighet är enklareatl tillämpa än de föreslagna reglerna. Föregen del vill jag i denna fråga uttala följande. Utredningen har visat att nugällande bestämmelser skapat tillämpningssvårigheter i fråga omegenregiverksamhel på fastighetsområdet och atl skattens utformning dessutombrister i neutralitet mellan de olika verksamhetsformer som förekommer.Utredningens förslag innebär lösningar som väsentligen 1978/79: 33 136 Del hade varit av värde om ett ställningslagande nu kundeomfatta i princip all egenregiverksamhel, således även den verksamhet sombedrivs inom den offentliga sektorn. I denna del har dock utredningen inteslutfört sitt arbete. Frågan behandlas av utredningen i nära samarbete med bl.a. med sikte på alt förslag sora liUgodoserkonkurrensneutralitet i beskattningen skall kunna presenteras i vadutredningen betecknar sora sitt slutbetänkande. Jag finner emellertid altövervägande skäl talar för atl den föreslagna utvidgningen i fråga omegenregiarbeten utanför den offentliga sektorn genomförs. Det kan enligt minmening inte anföras några bärande skäl raot atl den som redan är skattskyldigför utåtriktad byggnads- eller anläggningsverksamhet blir skattskyldig även förvad han med anlitande av förelagets personal, maskiner ra. m. utför på egnafastigheter, särskilt sora man därmed också når bättre neutralitet i beskattningen.Förslaget överensstämmer också i princip med det av mig tidigare förordadeutredningsföislaget om generell skattskyldighet för uttag av tjänst. Det är vanUgt att större företag raed betydandeentreprenadverksamhet också innehar förvaltningsfastigheler ellerombyggnadsfastigheter som är avsedda för försäljning. Fastigheterna utgörenligt KL lagertillgång i förvärvskällan rörelse men de är inte skattepliktigaenligt ML. De arbeten som i egen regi utförs på dem medför inte skattskyldighetenligt gäUande bestämmelser. Anlitas annan entreprenör för sådant arbeteföreligger skattskyldighet för denne. Jag delar utredningens uppfattning attbyggnadsentreprenör med egen fastighetsförvaltning bör vara skattskyldig inlebara för egenregiarbetena utan även för sådana arbeten som upphandlas för atttUlföras det egna byggnadsprojektet. Jag anser i likhet med utredni:ngen det vara avvärde att sådan verksamhet som omfattas av nu behandlade förslag definieras iML. Den föreslagna beteckningen yrkesmässig beyggnadsverksarahet finner jagockså lämplig. Med anledning av att vissa remissinstanser har ansett attbegreppet yrkesmässig byggnadsverksamhet, sådant det definierats avutredningen, är väl långt gående, viU jag anföra följande. Den sora intebedriver annan egenregiverksamhel än arbete på egen vUlafastighet eller egetfritidshus kan inte rimligen anses bedriva byggnadsverksamhet i egen regi, ävenom fastigheterna enligt KL räknas som lagertiUgång. Endast om arbete utförs avsådant slag, som tUlhandahålls i utåtriktad verksamhet, kan skattskyldighetuppkorama och då enligt de förordade reglema om uttag av tjänst. Jag anservidare atl upphandlade arbeten för nu avsedda fastigheter med fördel kan hållasutanför skattskyldigheten och detta även i de faU den skattskyldige bedriveryrkesmässig byggnadsverksamhet i egen regi på andra fastigheter. Upphandlade arbetenblir därraed beskattade genora avskuren avdragsrätt. Sammanfattningsvisanser jag sålunda att en första förutsättning för 1978/79: 33 137 attyrkesmässig byggnadsverksamhet skall anses föreligga är att den skattskyldige iutåtriktad verksamhet yrkesmässigt tillhandahåller tjänst enUgt 10 § förstastycket 2 eller 4. Vidare bör i verksamheten ingå fastighet som enligt KLutgör lagertillgång i rörelse, dock med bortseende från sådan fastighet somavses i 24 § 2 raom. KL (schablonlaxerad en-eller tvåfarailjsfaslighel) och somav den skaltskyldige stadigvarande nyttias som bostad eller för fritidsändamål.Yrkesmässig byggnadsverksamhet skall anses föreUgga även när den som bedriversådan verksamhet låter annan utföra tjänst på faslighet som ingår iverksaraheten. Utredningen föreslår att beskattningsvärdet i frågaom uttag av tjänst skall beräknas med ledning av det allraänna saluvärdet. Föratl underlätta tiUämpningen föreslås dessutom, att detta värde i fråga om byggnads-och anläggningsarbeten skall motsvara suraraan av nedlagda kostnader jämteränta på eget kapital och värdet av den skattskyldiges eget arbete. Någraremissinstanser har riktal anmärkningar raot de av utredningen föreslagnabestämmelserna om hur det allmänna saluvärdet vid uttag av tjänst bör beräknas.RSV och några länsstyrelser anser att i beräkningsunderlaget bör ingå ävenvinst på utförda arbeten. RSV menar att någon form av schablon bör kunnatUlgripas för vinstberäkning vid uttag av byggnad. SBEF anser att såväl denskattskyldige som bör beredas möjlighet att utreda annat värde ännedlagda kostnader. pekar på den bristande neutraUtet som föreligger vidjämförelse mellan entreprenad- och egenregibyggande och anser att räntor underproduktionstiden inte skall inräknas i beskattningsunderlag. Flera remissinstanseranser att tiUämpningen av de föreslagna bestänunelsema kan vålla vissasvårigheter eftersom uttagna tjänster hänför sig tiU prestationer för vilkaolika reduceringsregler kan vara tUlämpliga. Man förutsätter dock att RSV börkunna meddela anvisningar i ämnet. För egen del anser jag i likhet med utredningen atldet vid beskatt-ningstillfäUet kan vara svårt att finna ett efter gängse kriterierberäknat aUmänt saluvärde. Man måste beakta de särskUda förhållanden undervilka egenregiverksaraheten på fastighetsorarådet bedrivs. Ofta är det frågaora arbeten på stora unika projekt med långa upparbetningstider. Uppfördabyggnader och andra anläggningar kan vara avsedda för mångårig egenförvaltning. Att då söka finna ett tänkt aUmänt saluvärde kan inte varameningsfullt. JagvUl också erinra om att den föreslagna uttagsbeskattningen tekniskt settkommer att avse uttagna tjänsteprestationer. Det är således inte det värde enutförd anläggning kan anses ha i ägarens hand som skall bestämmas ulan vad enfastighetsägare skuUe få betala för att få motsvarande arbeten utförda underlikartade förhållanden. Sådan ersättning skaU i princip täcka byggnadsföretagetsnedlagda kostnader jämte vinst. Byggnadsverksamhet av någon omfattning bedrivsvanligen i aktie- 1978/79: 33 138 bolagsform.GenereUt gäller atl vinsten i sådan entreprenadverksamhet uttryckt i procent avomsättningen är låg. Tillgänglig statistik för de senare åren visar vinster påen eller annan procent. I åtskilliga fall ger också entreprenaderna föriust. Devinster eller föriuster det här kan vara fråga ora rör sig om så små marginellabelopp att man bör kunna bortse från dem vid skatteberäkningen av energiarbelenpå fastighet. Vid remissbehandlingen har också anmärkts allförslaget om atl pro-duktionsräntorna skall inräknas i beskattningsunderlagetvid egenregiproduktion kommer atl resultera i för hög beskattning av denna iförhållande till entreprenadverksamheten. Jag återkomraer i det följande tUlfrågan om en successiv uttagsbeskattning av tiänst på fastighet. Räntor somavser finansieringen av sådana delar av ett pågående arbete för vUkaskattskyldighet har inträtt skall givetvis inteingå i beskattningsunderlaget för därefter ullagna tjänster. Förslaget ärdärför ägnat att skapa större likformighel än vad som gäller i beskattningenav egenregiverksamhel och sådan entreprenadverksamhet som regelmässigtfinansieras genom a conto-likvider från beställaren. Jag förordar därför attförslaget i denna del genoraförs. Vidare ansluter jag mig tUl utredningens förslagatt anvisningarna till 14 § bör innehålla uttryckliga bestämraelser ora att devid omsättning av tjänst gäUande reducermgsregleraa skall gälla på samma sättför egenregiverksamhel och för utåtriktad entreprenadverksamhet. Utredningsförslaget innebär alt skattskyldighetenoch redovisningsskyldigheten skall omfatta vad som har utförts under resp.redovisningsperiod. Jag har förståelse för de skäl som har föranlettutredningen att lärana detta förslag. Jag anser dock av andra skäl att det intebör genoraföras. Egenregiverksamheten på fastighetsorarådet bör i beskattningshänseendeså långt möjUgt behandlas på samraa sätt som entreprenadverksamheten. EnUgtgäUande bestämmelser inträder skattskyldighet och redovisningsskyldighet videgenregiverksamhel när uppförd byggnad tas i anspråk för annat än stadigvarandebruk i byggnadsrörelsen eller säljs. Detta innebär attredovisningsskyldighet inte inträder förrän nybyggnadsarbetena har avslutats.Med hänvisning till vad jag har anfört om tidpunkten förredovisningsskyldighetens inträde när det gäller förskott eUer aconto-betalningar i entreprenadverksamhet anser jag atlredovisningsskyldigheten för skatt sora avser uttag av tjänst urbyggnadsverksamhet som till större delen avser ny-, till- eller ombyggnad böranstå tUl dess fastigheten kan tas i bruk för avsett ändamål. Beskattningsunderlaget skall enUgt vad jag harförordat bestämmas med ledning av de nedlagda kostnaderna.Redovisningsskyldigheten bör därför inträda först efter det attfastigheten har kunnat tas i bruk. Skatt skall alltså redovisas i deklarationenför den redovisningsperiod under vUken tvåmånaderstiden går till ända.Härigenom läranas den skattskyldige tillfälle atl få fram ett tillförlitiigtunderlag för skatteberäkningen. På det sättet uppnås också i saköverensstämmelse med Prop.1978/79: 33 139 entreprenadverksamheten i fråga om tidpunkten förredovisningen av den utgående skatten. Även när det gäller störreegenregiprojekt som färdigställs i delar, vilka successivt kan las i bruk föravsett ändamål, anser jag atl redovisningsskyldigheten skall inträda för detjänster som har uttagits för fär-digstäUd del. Detta innebär en anpassning tillvad jag har föreslagit om redovisningsskyldighet för uppburnaförskott och a conto-likvider vid entreprenadarbelen sora färdigställts ietapper. Vad gäller raindre omfattande underhållsarbeten och liknande börliksom vid fortlöpande arbeten åt beställare skattskyldigheten inträdasuccessivt för vad sora har utförts . I fråga om stora egenregiprojektmed lång upparbetningstid kan vissa svårigheter uppkomma vid en avskattningetappvis. 1 likhet med vad som gäUer i fråga om skatleredovisningen videntreprenadverksamhet måste den löpande beskattningen under produktionstidenkunna grundas på förhandskalkyl med efterföljande justering efterfärdigställandel. Jag kan inte heller se några hinder mot att en skattskyldigsom har en tUlräck-ligt långt gående projektorienterad kostnadsbokföring skuUekunna lägga den löpande bokföringen till gmnd för skatteredovisningen och attde indirekta kostnaderna räknas in i underlaget för den sista redovisningen avprojektet. Det bör även vara möjligt att redovisa skatten på de indirektakostnaderna årsvis i samband med bokslut. Det är angeläget att RSV meddelaranvisningar av sådant innehåll atl skatteredovisningen så långt möjligtunderlättas. De indirekta kostnaderna är också små i järaförelse med dedirekta, varför man från uppbördssynpunkt bör kunna avstå från kravet på enfullständig successiv avskattning. Någon detaljreglering i lag om principernaför den successiva avskallningen anser jag inte vara nödvändig. Slutligen vill jag ta upp en detaljfrågaom faktureringsskyldigheten vid försäljning av i egen regi uppförda ellerombyggda byggnader och andra anläggningar som utgör fastighet. Eftersom de avsäljaren utförda arbetena på fastighet redan har ultagsbeskattats föreförsäljningen medför denna inte någon ny skattskyldighet. Jag delarutredningens uppfattning att köpare som avser att använda fastigheten iverksamhet som medför skattskyldighet skall få behandla den av säljarenredovisade skatten på utförda arbeten som ingående skatt. Jag förordar attbestämraelser härom tas in i anvisningarna lill 5 §. Vidare bör utredningensförslag om skyldighet för säljaren att på köparens begäran utfärda faktura meduppgift om redovisad skatt genomföras. Detta bör ske genom ett tUlägg tUI 16§. 4.1.5 Uthyrning av fastighet, m. m. Uthyming av fastighet medför enligtgällande bestämmelser inte skattskyldighet. Skatt som utgår vid uppförande,reparation, underhåll m. m. av hyresfastighet blir en faktisk kostnad hosfastighetsägaren. Prop.1978/79: 33 140