prop · G203126 · 1978-12-31 00:00:00 — om medel för tidigareläggningar av vissa investeringarinom , m. m. Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att för strukturändamälerhåller lån om lolalt 846 milj. kr. Vidare föreslås för rekonstruktionsända-mällån om totalt 255 milj. kr. Medlen är avsedda atl överbrygga sysselsält-ningsbortfalletsom uppstår till följd av . Åtgärderna innebär vidare attbolagets konkurrenskraft stärks vilket på sikl bör leda lill att tryggheten förde anställda ökar. Dessulom föreslås att läns utvecklingsfond fårett anslag av 7,5 milj. kr. Vidare föreslås att ytterligare 12 milj. kr.anvisas som bidrag lill kommunala industrilokaler. Närvarande; statsminislern Ullslen, ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , Winlher, De , , , ,, Bondeslam Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna 1-3,statsrådet såvitt avser punkterna 4 och 5 Proposition om medel för tidigareläggningar av vissainvesteringar inom , m. m. beslulade att staten skullefinansiellt medverka vid bildandet av (prop. 1977/78:87,NU 1977/78: 45, rskr 1977/78:198). I bolaget ingår de lidigare stål- och gruvrörelsernai , () och Bergslags ABsamt tidigare järnvägsrörelse (TGOJ). Aktiekapitalet i bolaget ärfördelat på och på vardera av och StoraKopparberg. Samarbetet mellan ägarna till regleras i ett konsortialavtal.som finns inlaget som bilaga 4 till prop. 1977/78:87. Riksdagsbeslutet innebar bl.a.att staien tillförsäkrade Statsföretag möjligheter att fullgöra sinaförpliktelser enligt avtalet. Efter en rekonstruktionsperiod av bedöms bolagetenligt de prognoser som gjordes upp i samband med bolagets bildande börja visalönsamhet. får bolaget statliga lån som uppgår lillhögst 3 100 milj. kr. Av detta belopp hänför sig högst I 800 milj. kr. rekonslruktionslån med villkorlig återbetalning och I 300 milj. kr. tillett struklurlån för finansiering av investeringama. Villkoren för rekon-slruklionslånetär sådana att de under vissa förutsättningar kan helt ellerdelvis efterges. Antalet anställda i var vid bolagets start den Ijanuari 1978 ca 17 800. Redan i samband med atl bolaget bildades bedömdespersonalen behöva minskas med ca 4000 perso- Prop.1978/79:126 3 ner lill följd av förändringar i produktionsinriktning ochökad effektivitet. För alt underlätta anställningsproblemen har företagelkunnat utnyttja del särskilda sysselsättningspolitiska siödet inomstålindustrin m.m. (prop. 1977/78:59. AU 1977/78:17. rskr 1977/78:85). Dessa arbelsmarknadspoliliskainsatser motsvarade emellertid endast en del av kostnaderna för övertaligpersonal. Därtör fick under ett inledande skede utnyttja medel ocksä ur rekonstruktionslånelför alt täcka de återstående kostnaderna för övertalig personal. I prop.1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin, m.m. framhöll minföreträdare att i den mån insatser behövde göras för atl upprätthållasysselsättningen i berörda kommuner utöver dem som rymdes inom de resurser somhar anvisats för och för arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärderfår förslag härom anmälas särskilt. Styrelsen för fastställde enövergripande strukturplan för utvecklingen av företagets egentliga stålrörelseunder den närmaste tioårsperioden. Strukluiplanen anger inriktningen förbolagets olika divisioner i ett antal inle tidsangivna åtgärder i form avnedläggningar, omfördelning av produktionen och investeringar. Enligt konsortialavtaletskall verksamheten i bedrivas efter affärsmässiga och företagsekonomiskaprinciper. 1 slmkturplanen framhäller att om de ätgärder som bolagetvidtar bedöms vara oacceptabla från samhällsekonomisk synpunkt är bolagetberett att medverka till andra lösningar enligt det s. k. offertsystemet (jfr.prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 88). I slmkturplanen betonas att statliga insatserär nödvändiga för atl möta de regionalpolitiska problem som genomförandet avstrukturplanen kommer att medföra, speciellt inom gruvrörelsen. Den av SSABantagna strukturplanen ger upphov till betydande personalförändringar ibolaget . Antalet sysselsättningstillfällen som fallerbort har av beräknats till 3 550 och antalet nya arbetstillfällen har beräknalslill 2000. De beräkningar som har utfört visar atl största bortfallet avsysselsättning inträffar under den första delen av perioden, medan antalet nyaarbetstillfällen huvudsakligen uppkommer under periodens senare del. Med hänsyn härtill uppdrog dåvarande chefen förindustridepartementet åt generaldirektören attutreda vissa sysselsättningsfrågor inom . Syftet med utredningen var att ange möjligheler alt tidigareläggaprojeki som ingår i strukturplanen och som medför att nya arbetstillfällenerhålls snabbare än vad som annars skulle ha varit fallel. Avsiklen var också atlundersöka möjlighetema att fördröja nedläggning av anläggningar för all gerådrum för sådana ålgärder som kan ge nya arbetstillfållen. överlämnade sin rapport . m. av investeringar inom . I rapporten föreslås att SSABskall få ett ytteriigare strukiuriån på 1 058 milj. kr. a. tidigareläggainvesleringar som finns upptagna i bolagets strukturplan. Prop.1978/79:126 4 atl övergångsvis skall kunna upprätthålla vissverksamhet som enligt strukturplanen skall avvecklas samt för vissa andraåtgärder föreslås vidare att bolaget beviljas ett rekonslruktionslån på 263milj. Sammanlagl föreslås sålunda att får statliga lån pä drygt I 300milj. Lånen kommer enligt utredaren att göra det möjligt att tidigareläggaoch trygga arbetstillfällen för ca 900 personer i . 1 rapporten föreslåsalt lånen skall ulformas enligt de villkor som gäller för de tidigare beviljadestmktur-och rekonslmktionslånen. I skrivelse har ägama av ,nämligen , och Statsföretag, förklaral sig villiga attunder vissa villkor genomföra de åtgärder som av statsmaktema kan komma attbeslutas på grundval av rapporten m. m. av invesleringarinom . Vidare har i skrivelse den 22 febmari 1979 framhållitatl bolaget bl. a. är berett atl genomföra de åtgärder som föreslagits av uiredaren. fastställde styrelsen för en övergripande stmkturplanför utvecklingen av företagels egenlliga stålrörelse under den närmasle tioårsperioden.Vissa enheier inom främst marknadsnära områden samt fiertalet serviceenheterberörs inte i slmkturplanen. Det huvudsakliga innehållet i strukturplanen ärföljande. Syftet med strukturplanen anges vara all skapa fömtsättningarför sådana strukturförändringar att ett konkurrenskraftigt och lönsamtstålförelag kan skapas med möjlighel att fortleva i framliden. I strukturplanenfastlägger strategin för marknader, produkler och anläggningar samt angerde åtgärder som med hänsyn till beräknade lönsamhelseffekler bör vidtasomgående. De åtgärder som genomförs som en följd av den beslutadestrukturplanen är grundade på en företagsekonomisk bedömning men är inle tidsbestämda. I slmkturplanen redogörs för under vilkakonkurrensförhållanden måste arbela. Den beskrivna konkurrenssituationenleder enligt till följande förutsättningar för slmkturförändringama inombolaget. - Marknadenbegränsas i allt väsentligt till . För vissa kvalitets-produkter skall enökad export även utanför eftersträvas. - FramstäUningenav lågförädlade produkter, malm och ämnen, måste huvudsakligen begränsas tillbehovet för vidareförädling inom landet. - Anläggningamamåste koncenireras, specialiseras och ges rikliga malerial- och produktflödenför alt nå skaleffekter. Krav måste dessulom ställas alt effektivitet ochproduktkvalitet molsvarar bästa väsleuropeis- Prop.1978/79:126 5 Dimensioneringen skall göras så alt högt kapaciletsuinylljandekan näs i olika steg. Investeringar mot lönsamma och livskraftiga produktområdeni senare förädlingsled måste därtör ges prioritet framför investeringar inomtidigare produklionsled. Struktumlanenssyfte är att de i bolaget ingående företagsenheterna skall samordnas ochstrukturellt förändras så atl ett långsiktigt effektivt och konkurrenskraftigtförelag kan erhållas och bestå. För att uppnå delta mål skall verksamheienenligt förändras på följande säll. - Domnarvetutvecklas lill centrum för band- och plåitillverkning samt förädling av dessaprodukter. Till Domnarvet koncentreras vidare skrotbaserade metallurgiliksom tillverkning av armeringsslål och valslråd. - Oxelösundbibehålls som centrum för grov- och industripläl. Tillverkningen utvecklas motindustriplåt och mot ett högre kvalitetsregister. - Till Luleåkoncentreras produktion av grova och medelgrova profiler. - Både Luleås ochOxelösunds metallurgiska basresurser utnyttjas för ämnestillverkning. Anläggningamai och kompletteras omgående för tillverkning av ämnen för Domnarvet.En metallurgisk koncentration till blir naturlig omämnesförsörjningen skall baseras på svensk malm. - manufaklurverksamhetutvecklas vidare på samtliga huvudorter. Insatserna i manufakturledel skallökas för all höja lönsamheten och motverka de negativa sysselsätlningskonsekvensemaav strukturförändringarna. - anpassas till malmförsörjning i och möjlig exporlförsäljning.Särskilda ansträngningar skall göras för atl upprälthålla och utveckla exportförsäljningen. - TGOJ liksomövrig serviceverksamhet skall anpassas till efterfrågan inom och från exiernakunder. TGOJ kan därutöver utgöra ett instrument för näringspolitiska insatserför slål- och gruvrörelsen i Bergslagen. Ettgenomförande av struktumlanen ger upphov till betydande personalförändringar ibolaget . De i planen beräknade personalförändringarnasammanfattas i följande tabell. Beräknat Netto- Bortfall tillskott förändring -3SS0 -1-2000 -1550 1978/79:126 6 Till de hiir redovisade siffrorna överpersonalförändringarna inom S.SAB bör enligt bolaget läggas den övertalighet päca 400 personer som finns i . De beräkningar som har utförtvisar all största bortfallet av sysselsättning inlräffar under den förstadelen av tioårsperioden, medan antalet nya arbetstillfällen huvudsakligenuppkommer under periodens senare del. I strukturplanen framhåller att om de åtgärder sombolaget vidtar bedöms vara oacceptabla trän samhällsekonomisk synpunkt ärbolaget berett att medverka till andra lösningar enligt det s. k. offertsystemet.I slmkturplanen betonas att statliga insatser är nödvändiga för att möta de regionalpoliliskaproblem som slrukuirplanen kommer alt medföra, speciellt inom gruvrörelsen. fastställde styrelsen i den s. k.Plan 81. I denna plan har upptagits de investeringar i strukturplanen som SSABavser att genomföra 1981. Investeringsbeloppen är angivnai löpande priser. Planen innehåller prognoser över resultatutveckling,kapitalbehov och personalförändringar ulifrån vissa konjunkturbedömningar ochangivet investeringsprogram, m. m. I Plan 81 utgår bolaget från en allmänkostnadsutveckling på för driftskostnader och investeringar. Vidareförutsätts en förbättring av den allmänna stålprisnivån , vilkelinnebär en svag förbättring av konjunkturutvecklingen . Plan 81 upptar struktur- och reinvesteringar. Strukturinvesteringamai Plan 81 uppgår till 1893 milj. kr. Därutöver medför strukturinvesteringamautbelalningar av 106 milj. kr. Totalt innehåller Plan 81investeringar för 2 508 milj. kr. varav utbelalningar med 2 400 milj. kr. En förteckning över de investeringar som omfattas avPlan 81 bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 1. anser sig f. n. emellertid inle ha möjligheler allfinansiera ett investeringsprogram som omfattar mer än 2 000 milj. kr. underde närmaste tre åren. har därför h.slutat att senarelägga investeringarför 400 milj. kr. Dessa avser i värmningsugn i bredbandverk 170 milj.kr., elstålverk 40 milj. kr. saml plaslbeläggningslinje 17 milj. kr., och iLuleå förpar till universalverk 50 milj. kr. och krafivärmeverk 30 milj. kr.Till dessa invesleringar skall läggas diverse följdinvesteringar uppgående till30 milj, kr. och en post för oförutsett på 63 milj. kr. En sammanfattning avförskjutningar inom Plan 81 för atl nå finansieringsramen 2000 milj. kr. ges iföljande tabell. Sammanfattning av förskjutningar inom Plan 81 för att nå finanseringsram2000 milj. kr. , ugn m. m. Förpar, universalverk 50 Plastlinje och vidareförädling 17 ' Övriga arbeien Diverse följdinvesteringar 30 Den huvudsakliga effekien av förskjutningarna är attutbyggnaden av bredbandverket i Domnarvet försenas. Dessutom påverkas bl. a. utnyttjandet av befinlliga anläggningari genom det minskade bandämneslonnagel. 2.3 Uppdrag att utreda vissa sysselsättningsfrågor inom Med anledning av uppdrog dåvarandechefen för industridepartementet åt generaldirektör uireda vissa sysselsättningsfrågor inom . För uppdragets genomförandegavs vissa riktlinjer. I riktiinjema framhölls atl regeringen genom beslut den Idecember 1977 har uppdragit åt länsstyrelsema i vissa län som berörs av sysselsällningsprobleminom bl. a. stål- och gruvindustrin all bilda särskilda samverkansgrupper.Dessa grupper skulle bl.a. kartlägga expansionsmöjligheterna hos förelag uianförde nu nämnda branschema och sysselsättningsmöjlighetema inom den oftenlliga seklorn.I riktlinjerna pekades vidare på att insatser därutöver kunde behövas inomramen för verksamhet, i synnerhei på gmvortema. I utredningsuppdraget angavs all möjlighelerna bordeundersökas all på gmndval av struktur- och sysselsällningsplan tidigareläggasådana projekt inom vilka kan ge nya arbelstillfällen snabbare än vad somhar beräknats i planerna. Vidare borde merkostnadema för sådana tidigareläggningaranges. Möjlighelema skulle vidare undersökas atl fördröjanedläggning av enheter och anläggningar i syfte att ge rådrum för sådanaåtgärder som kan ge nya arbetstillfällen. Koslnadema för delta skulle ocksåanges. 1 uppdraget skulle också ingå att pröva kombinationer av olika altemativi syfte atl nå bästa effeki på sysselsättningen till rimlig kostnad. Prop.1978/79:126 K Med hänsyn till struktumlanens konsekvenser försysselsättningen i olika regioner och situationen på arbetsmarknaden iutgångsläget angavs atl utredaren i första hand borde inrikta sitl arbele på gruvregionerna. 2.4 Rapporten m. m. av investeringarinom Utredaren redovisar resultatet av sin utredning i enrapport med . m. av investeringar inom Svenskt StålAB, daterad . De utgångspunkter som utredaren haft för sitl förslag ärbl. a. följande. - Verksamheieninom skall drivas efter affärsmässiga och kommersiella principer. Insatsersom går däruiöver skall föreläggas i särskild ordning. - Vid valetmellan altemativa åtgärder bör situationen på arbetsmarknaden i de berördalänen vara avgörande för förslagens uiformning. - Sysselsättningenpå berörda orter skall i första hand förbättras genom tidigareläggning av framålsyftandeinvesteringar. - Om framålsyftandeinvesleringar inte är lillräckliga för atl klara sysselsättningen är det bätireatt övergångsvis komplettera med arbetsmarknadspolitiska insaiser än att lägganed stora belopp på atl temporärt bevara en produktion som inte kanupprätthållas på sikl. När uiredaren nämner struktur- och rekonstruktionslånavser han samma slag av lån som är angivna i prop. 1977/78:87 om statligtengagemang inom handelsstålsindustrin, m. m. Han föreslår att de av honomförordade lånen lämnas på samma villkor. Vid min redogörelse för innehållet i rapporten följer jagdispositionen i utredningen. Detla innebär alt redogörelsen sker orlsvis. Dethuvudsakliga innehållet i rapporten är följande. 1 rapporten föreslås tidigareläggning av olika projekt i Domnarvel. I företagels program liggeromfattande investeringar inom bredbandverket och kallvalsverket i Domnarvet.Tillsammans uppgår de lill drygl 800 milj. kr. har förklaral sig hatekniska och praktiska möjligheter att tidigarelägga vissa investeringar inomdetta program. En sådan inveslering är bredbandverkets ugn som utgör detförsta stora steget i ulbyggnadsplanema för bredbandverket. Tidigareläggningeninnebär utbetalningar med 170 milj. kr., fördelade på 70 milj. kr. för byggnaderoch 100 milj. kr. Sysselsättningsmässigt skulle enligt rapportenen ny ugn innebära att personalbehovet ökar med ca 100 i Domnarvet och med ca85 vid de metallurgiska enhetema i . I strukturplanen ingår vidare ett antal investeringar i bredbandverketi syfte atl höja kvalitetsnivån till bästa europeiska standard. Prop.1978/79:126 9 ringar omfattar främst maskiner och övrig utrustning. Densammanlagda kosinaden för kvaliietsinvesteringar som skulle tidigareläggas harav beräknats till 365 milj. kr. I rapporten anges attkvalitetsinvesteringarna för Domnarvels del skulle innebära ett utökatpersonalbehov i band- och tunnplåtstillverkningen med ca 50 personer näranläggningen är i full drifl. Dessutom är investeringen nödvändig för att fåavsättning för de ämnen som en utbyggd eleklroslålanläggning i kanproducera. Enligt rapporten kan vidare tidigareläggainvesteringen i ett femte valspar i kallvalsverket, vilket skuUe innebäramöjligheter för bolaget att tillverka tunnare plåt än vad som varitmöjligt. Kostnaderna för ett femte valspar har av beräknats till 56 milj.kr. Denna inveslering lorde enligt rapporten inte få någon direktsysselsättningseffekt men beräknas gynnsamt påverka sysselsältningen i både lidigareoch senare produktionsled. De här redovisade investeringama är alla av offensivkaraktär. Investeringama leder till ökad sysselsättning både direkt och i tidigareliggandeled i produktionen och ökar företagets konkurrenskraft. saknar finansiellamöjligheter att genomföra dessa investeringar i den takt som är önskvärd medhänsyn lill förelagets resultat och till sysselsättningsutvecklingen. Utredaren föreslår därför atl beviljas stmkturiänuppgående till 591 milj. kr. för atl finansiera de nämnda investeringarna i bredbandverketoch kallvalsverket i Domnarvel. Behovet av lånemedel har angetts lill 8 milj.kr. , lill 222 milj. kr. . till 223 milj. kr. och till138 milj. kr. Enligt stmklumlan skall tillverkningen av skrotbaseratstål, dvs. elektrostål, koncenireras till Domnarvet. I slmkturplanen ingår uibyggnadav elektroslålanläggningen i . Utbyggnaden förutsätter såväl att ugneni bredbandverket installeras som alt de s. k. kvalitetsfrämjande investeringamagenomförs i bredbandverket. Hela investeringskostnaden för utbyggnaden av elektroslålanläggningenhar av bolaget uppskattats till 60 milj. kr. Av della belopp beräknas i rapporten40 milj. kr. Personalbehovel ökar vid utbyggd elekiroslåltillverkningmed ca 150 personer direkl och indirekl personal. Denna personal kan rekryterasfrån personal som inte längre erfordras till följd av nedläggningen av malmmetallurgin.Uiredaren föreslår att beviljas 40 milj. kr. för alt kunna tidigareläggautbyggnaden av elektroslålanläggningen i . Det förutsätts atl beloppetutbetalas som stmklurlån med 4 milj. kr. , 17 milj. kr. och med19 milj. kr. Dobeldivisionen inom marknadsför galvaniserad och plastbelagdplåt. har förklarat att del är lämpligt med hänsyn till den långsiktigautvecklingen atl bygga ut plastbeläggningskapacilelen tidigare än vad bolagetsfinansiella ramar f. n. medger. Genom atl plastbeläggningslinjen i Borlängebyggs om ökas kapaciteten . Vid fulll kapacitetsutnyttjande It 1978179. Prop.1978/79:126 10 skulle ytterligare ca 25 personer komma all sysselsättasvid anläggningen. Kostnaden för ombyggnaden uppskattas av bolaget till 17 milj.kr. I rapporten föreslås att får ett strukturlån uppgående till 17 milj.kr. som skall betalas ut med 10 milj. kr. och med 7 milj. kr. I är en manufakturverksamhet under uppbyggnad.Under de närmaste tre åren avser att investera i en anläggning försortering, upparbetning och formning av kallvalsad och varmvalsad plåt. Dessainvesteringar beräknar bolaget kunna klara inom redan existerande finansiellaramar. Investeringama beräknas ge ett 30-tal nya arbetstillfällen. För attstärka tXirelagets konkurrenskraft på detta område föreslås i rapporten att SSABerhåller strukturlån pä ca 35 milj. kr. för att kunna tidigarelägga vissa anliiggningsinvesteringarunder . Länet föreslås bli utbetalat med 17 milj. kr. år 1980och med 18 milj. kr. En utbyggd stälrnanufaktur beräknas av bolaget geytteriigare ca 120 arbetstillfällen. Utredaren anser atl möjlighelerna bör vara öppna att kunnavidmakthålla verksamheien inom den malmbaserade metallurgin i Domnarvetytterligare ulöver den i stmktumlanen angivna, dock längst lill uigångenav är 1982. Om förutsättningar i olika avseenden under år 1982föreligger att successivt begränsa verksamheten bör en förlängd drift omprövas.Utredaren föreslår att beviljas ett rekonslruktionslån om högst 135 milj.kr. för atl täcka kostnaderna för den föreslagna förlängningen av den malmbaserademetallurgin. Utredaren menar att effekten av de investeringar som rymsinom finansiella ram ochde som föreslås bli tidigarelagda torde bli att sysselsättningen i Borlängeunder kommer att bli något högre än den är idagsläget. 1 , som ligger norr om ,bor f, n, ca 550 personer. Orten har två stora arbetsplatser, gmva med kulsinterverkoch Mineralprocesslaboratoriet. Båda enhetema ingår i . Uiredaren har föreslagit alt möjligheten bör prövas attsamordna huvudmannaskapet för Mineralprocesslaboratoriet och Metallurgiska forsk-ningsstationeni . Del har från experlhåll framhållits atl pellets från Stråssametallurgiskt sett är en utomordentlig råvara för svensk specialslålindustri.Kvaliteten är emellertid alltför hög i förhållande lill vad som efterfrågas avhandelsstålverken. Enligt kan produktionen vid gmvan inte fortsätta påsikt om inte en uppgörelse med specialstålverken kan ske i fråga om priser ochtillräckliga kvantiteter. situation har aktualiserats dels av spe-cialståldelegalionen,dels av delegationen för mellansvensk gruvindustri. Den förra delegationenskall la initiativ lill, följa och stödja strukturomvandlingen inomspecialstålindustrin. Den senare delegationen härtill uppgift att siudera de möjlighelertill lönsam verksamhet inom mellan- Prop.1978/79:126 II svensk gruvindustri som finns eller kan skapas. Arbetetbedrivs i nära samarbele med berörda myndigheter och mineralpolitiskautredningen. Utredaren föreslår med hänvisning till de pågående utredningamaalt slulligt ställningstagande till åtgärder i får vänta intill dessalt ett fullständigt beslutsunderlag föreligger. har utfäst sig attupprätthålla driften vilket bör göra det möjligt altomsorgsfullt pröva möjlighetema att finna mera långsiktiga lösningar. 1 Håkansboda, söder om gruvan i , finns enkopparfyndighet som inte bedömdes som brytvärd. Nya bedömningar tyderemellertid pä att en brytning skulle kunna bli lönsam om även malmens innehållav kobolt, silver och guld kan tas lill vara. Utredaren anser det därför varaangeläget att de påbörjade undersökningama fortsätter med sikte på all t framett fullständigt underlag som medger atl ställning kan tas till frågan ombrytning är möjlig eller inte och i så fall under vilka former delta skall ske.För att få fram ett sådant underlag föreslås att beviljas ettrekonstruktionslån på 5 milj. kr. .Arbetet med att la fram underlaget beräknasla och sysselsätta ca lio personer . Vid Mineralprocesslaboratoriet i haren helt nymetod framtagits för tillverkning av järnsvamp. Metoden är speciellt lämpad förGrängesbergsmalmen. Utredaren anserdet vara synnerligen angeläget atl försökenmed tillverkning av järnsvamp fortsätter. För det fortsatta utvecklingsarbetet,som innebär att en pilotanläggning byggs, föreslås därför att bolaget får ett rekonslruktionslånpå 3.6 milj. kr. Denna inveslering beräknas av bolaget sysselsätta ca 10personer under . hartillsammans med ett Japanskt förelag genomfört lyckade försök att reducera oxidiskanickelmalmer utan alt smälta malmen elektriskt. För detta ändamål har Mineralprocesslaboratorietutvecklat och palente-ral en mekanisk ugn. Det japanska företaget önskar nu atltillsammans med gå vidare med försök i en större anläggning. Kostnaden fördennya försöksanläggningen har beräknals till 7,8 milj. kr. och kostnaderna förförsöksserien har beräknats till 14,2 milj. kr. räknar med att deljapanska företaget svarar för halva kostnaden för försöksserien.