prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Fjällbarrskogen utgör på många håll en ursprungligskogsmiQö av omistligt värde för naturvården och friluftslivet. Med hänsyn tillplaneringslägel föreslår verket atl en särskild utredning tillsätts för atl seöver skogsfrågorna i . I avvaktan härpå bör ett tioårigtavverkningsförbud för området ovanför skogsodlingsgränsen införas. Elt generellt förbud mol skogsbruki Qällnära områden är enligt inte motiverat. Styrelsen hänvisari övrigt lill de synpunkter som har förts fram i yttrandet övernaturvårdsverkets och planverkets utredning Obrutna Qällområden. ()framhåller alt oberoende av hur förhållandet mellan storskogsbrukel ochrennäringen regleras bör skyndsamma åtgärder vidtas för att förhindra att enenskild sameby utsätts för skogsvårdsålgärder i sådan omfattning attrenskötseln direkt hotas. Vinterbetesmarkerna bör över huvud laget ges ettbättre skydd. SSR påpekar atl erfarenheterna från samisk sida avhittillsvarande samråd med skogsbrukets företrädare är mycket dåliga. Ett reelltsamrådsförfarande bör enligt SSR innebära att även skogsbrukels förelrädare ärberedda att jämka sina intressen. Svenska anser att dehögl belägna barrskogama i Qälldalarna utgör en väsenllig del avQällandskapel. De bör inte få betraktas som mark för skogsproduktion. Del finns enligt länsslyrelsen intemotiv för all införa elt avverkningsförbud för Qällskogama. All skog bör iprincip falla in under skogsvårdslagens beslämmelser. harpåbörjat en utredning om de Qällnära barrskogarna inom ramen för projektetVäslerbotlensQällen. , och Vilhelminakommuner motsätter sig förslag om avverkningsförbud ovanförskogsodlingsgränsen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 280 umans kommun framhåller atl gränsen är schablonmässigtdragen. En utbyggnad av skogsbilvägnäiet skulle innebära att många av deQällnära barrskogsområdena blir intressanta för skogsbruket. Med hänsyn till näringslivetoch sysselsättningen bör dessa områden enligt kommunen inte undantas frånutnytQande. Kommunen anser vidare alt skogama i allmänhet saknar belydelse förrekreation och naturvård. kommun påtalar skogsbrukets betydelse förenskilda personer och anser att det inte finns någon risk för snabba ochomfattande förändringar i fjällskogen. Flertalet kommuner har enligtlänsstyrelsen inte behandlat fiskets intressen. Detta är otillfredsställandebl.a. med hänsyn till fiskets stora värde för turism och friluftsliv. Länsstyrelsenframhåller atl det krävs klara anvisningar för hur fisket skall behandlas iplaneringen. Vattenföroreningar orsakar enligtlänsstyrelsen problem för fisket, främsl i kustområdet. Fiskets intressen har enligtfiskeristyrelsen inte tillgodosetls i den kommunala planeringen. Samtligakommuner som berörs av fiskets viktigare intresseområden bör vid kommanderevidering av de kommunala översiktsplanerna redovisa hur man avser att säkerställadessa områden. Renskötselns intressen har enligtlänsslyrelsen i huvudsak kunnal tillgodoses genom de samråd som har ägt rummellan kommuner, samebyar och lantbruksnämnd. Stora delar av länet utgörintresseområden för renskötseln. Del är enligt oundvikligt attden fortsalla samhällsutvecklingen kommer att innebära slömingar förrenskötseln. anser det viktigt all dessa slörningar begränsas sålångl möjligl så atl möjligheterna atl i framliden bedriva en lönsam renskötselinte inskränks. och kommunerhar enligt planverket ännu inte tagit ställning till hur vissa viktigarenskötselmarker skall behandlas i planeringen. 1 de berörda kommunema börsamråden med rennäringens företrädare fördjupas. Den modell för kommunöversikli renskölselområdel som har utarbetats med jämtländska förhållanden somutgångspunkt bör ulvecklas yllerligare och anpassas särskilt lillvästerbottniska förhållanden. Vid fortsatt bearbetning och revidering av dehittills framtagna kommunöversiklerna bör de metodexempel som föreliggerutnytQas. Lantbruksstyrelsen konstaterar attnågra kommuner i länet har utpekat områden där samråd skall ske medrennäringens företrädare. Riktlinjema i kommunöversikt behöver dock i allmänhetutvecklas yllerligare. I första hand bör enligt styrelsen ochSkellefteå kommuner i samråd med berörda samebyar komplettera sinakommunöversikler med riktlinjer lill skydd för renskölseln. Lanlbruksslyrelsen pekar på risken för konflikter mellanrenskötseln Prop.1978/79:213 Bilaga 1 281 och olika former av friluftsliv i renskölselområdelsQällregion. Bl.a. kan utvecklingen i de primära rekreationsområdena enligtstyrelsen komma i konflikt med rennäringen. För all renskötselmarkema skallkunna säkerställas bör en övergripande markanvändningsplan upprättas för varjeprimärt rekreationsområde. Friluftslivets och fritidsbebyggelsens inverkan pårennäringen i Qälldalgångama i och bör ävenuppmärksammas enligt styrelsen. Fjälldalgångama rymmer framför alll viktigaflyttningsvägar, men även åretruntbelesmarker. () påtalar behovet avcentralt utfärdade direktiv och anvisningar för kommunemas planering vadgäller rennäringens intressen. 1 etl flertal kommunöversikter, däriblandLyckseles, finns enligt förbundet betydande brister. SSR betonar atl ennödvändig förutsättning för att renskötselns markanvändning skall beaklas iplaneringen är all föreskrivna samråd verkligen kommer lill stånd. Härutövermåste sameby betraktas som sakägare i byggnadslagstiftningens mening i förstahand inom de centrala och vikliga delama av renskötselmarkema. Den negativa effekt somexploateringen för turism och rekreation har på renskötseln har enligtförbundet inte uppmärksammats i riksplanearbetel. Del är nödvändigt atlinstmment skapas för en samlad bedömning av hur rekrealionsinlressena ochrennäringens intressen skall kunna samordnas. kommun anser alt rennäringenmåste anpassas lill de nya förutsättningar som samhällsutvecklingen medför.Kommunen framhåller vidare att samrådsskyldighelen inte kan innebära vetorätt iplanärenden för samebyarna. Renskötsel och turism bör enligt kommunen kunna samordnas. kommun anser all enbedömning av rennäringens behandling i planeringen kan göras först när en meradetaQerad markanvändningsplan föreligger. kommun framhåller attsamråden med samebyarna inte har lell till en godtagbar redovisning, framföralll inte inom vinterbeteslanden. Kommunen säger sig vara beredd alt samrådamed berörda samebyar vid eventuella intressekonflikter, men påpekar all klararegler för lillämpning av lagstiftningen saknas. kommun anser altmetodexempel för rennäringens behandling i kommuner inom området mellan Qäll-och kustområdena bör utarbetas. framhåller i sitt kompletterandeyttrande att samråd med rennäringens företrädare kan bli givande försl isamband med konkret markanvändningsplanering. En förulsältning för attrennäringens intressen skall kunna beaktas i planeringen är dock att berördasamebyar deltar i de samråd man kallas till. Naturvård, Jriluflsliv och kulturminnesvård För många områden av riksintresseför naturvård och friluftsliv saknas enligt inventeringsmaterialsom underlag för avgränsningar Prop.1978/79:213 Bilaga 1 282 Brislen på personella resurser försådana inventeringar innebär alt föreslagna nalurvårdsåtgärder kan varagenomförda tidigast . framhåller attförutsättningarna för en ökad samverkan mellan kulturminnesvårdens,naturvårdens och friluftslivets intressen har förbättrats i och med att ansvaretför kulturminnesvården har lagts på . Kunskapsunderiagelbelräffande kulturminnesvårdens intressen är enligt länsstyrelsenotillräckligt. Behovel av medel för upprustning av byggnadsbeståndet är ocksåstort. Även om det i länet finns storaskyddsvärda områden får planeringen enligt inte styras enbart avbevarandeintressena. Att ensidigt hävda olika seklorintressen och opreciseraderiksintressen leder till all restriktioner för markanvändningen successivtförstärks och utvidgas. anser atlbevarandeinlressena i avvaktan på kun-skapsunderiag måste prioriteras före deexploaleringsintressen som har styrt markutnylQandet. Verkel finnerdet otillfredsställande att endast begränsade delar av länet har inventeratsoch förordar att översiktliga naturinventeringar snarasl genomförs. Det ärenligt verket sannolikt alt åtskilliga områden av riksintresse ännu inte haruppmärksammats. och kommuneranser att bevarandeinlressena har getts alltför stor tyngd i hittillsvarandeplanering och betonar vikten av alt även regionalpolitiska intressen beaktas.Storumans kommun framhåller atl beslul om restriktioner för markanvändningenbör fattas i samråd med berörda kommuner. kommun påpekar att betydandeområden har angetts vara av riksintresse. Riksintressena är dock enligtkommunerna inte närmare preciserade till sitt innehåll. Länsslyrelsen framhåller i sittkompletterande yttrande atl ökningen av antalet fritidshus i länet enligt lantmäteriverkets inventering uppgår till ca 7 500fritidshus. Den verkliga ökningen har dock enligt bedömningvarit betydligl lägre, nämligen högst 4500-5 000 fritidshus. Detla innebär attutvecklingen av fritidsbebyggelse i länet har minskat jämfört med tidigare år.Länsstyrelsen anser mot denna bakgrund all statsmakternas riktlinjerbelräffande fritidsbebyggelsen har föQts i planeringen. Även och Lyckselekommuner ifrågasätter lantmäteriverkets redovisning av tillskottet avfritidshus. kommun menar sig ha utvecklingen av fritidsbebyggelseunder kontroll och anser att inga ytterligare restriktioner krävs. Lyckselekommun framhåller att fritidsbebyggelsen inte utgör något planeringsproblem ikommunen eftersom antalet fritidshus är relativt litet. kommunframhåller att inga ytterligare restriktioner mol fritidsbebyggelse krävs.Utvecklingen av fritidsbebyggelse i kommunen har varil måttlig. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 283 har i en särskildrapport översiktligt redovisat lokaliseringsförutsättningarna vidVästerbottenskuslen för sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. De industrilägen vid Norrlands- ochnorra som har angetts av kommuner och länsstyrelser bör enligtplanverket närmare analyseras för att del skall kunna klarläggas var fortsattaplanerings- och utbyggnadsinsatser är önskvärda. instämmer i stort i länsstyrelsernasbedömningar av de studerade industrilägena vid . Verket anserdock atl en lokalisering till i kommun är mindre lämpligmed hänsyn till de slora utsläpp som redan förekommer i området. Enlokalisering lill Jämäs-Bredvik skulle vidare enligt verket delvis beröra eltområde av riksintresse för naturvården och är därför olämplig. Överbefälhavaren framhåller att etablering av industri vidNorrlandskusten främst bör ske inom områden med utbyggda hamnanläggningar o.d. Nya slora industriområden skulle förändra förutsättningama förkust-försvaret. DetaQplaneläggning av ett nytt område bör enligt överbefälhavarenföregås av samråd med de militära myndighetema. framhåller attmöjligheterna att utvinna malm och indu-slrimineraler har stor betydelse försysselsättningen i länet. och andra sysselsättningsplanerandemyndigheter har dock myckel dålig kännedom om fyndighetemas lokalisering ochomfattning och om de ekonomiska förutsättningama för eventuell exploatering. kommun understryker deplanerande myndighetemas behov av en konkret redovisning avprospekleringsresultal för att undvika framlida konflikter mellan olikaintressen. Kommunen föreslår vidare att staten ersätterprospekteringskostnadema inom de obrutna Qällområdena i de fall gruvdrift intekan bevlQas. kommun efterlyser ett förbättrat underlag förmineralseklom inför en fortsatt fysisk riksplanering. framhåller alt deninformation som föreligger efter den avslutande fasen i prospekleringen normallär myckel osäker. Ytterligare utredningar av främsl teknisk och ekonomisk artkrävs ofta innan något beslut om brytning kan fattas. Verket anser dock attlänsstyrelser och kommuner bör informeras redan vid utläggningen av utmål. Dendefinitiva avvägningen mellan gruvintressen och motstående intressen kanemellertid göras försl vid den lidpunkt då beslut om gruvbrytning fattas. Flygplatsemas lokalisering börenligt grunda sig på översiktiiga bedömningar som ansluter tillövrig trafikplanering. Eventuella konflikter vid flygplatsernas lokaliseringkan bedömas först då resultat Prop.1978/79:213 Bilaga 1 284 föreligger av den utredning om flygtrafiken i länet somgenomförs av . framhåller atlredovisning av planeringsålgärderaa för flygplalsema i länet, bl.a. ochSkellefteå flygplatser, saknas. anser att enomlokalisering av bör övervägas med hänsyn lill bullerslömingari tätort. Nya lägen bör undersökas och mark reserveras för ändamålet. kommun anser inte atlnuvarande förhållanden motiverar en utredning om altemativt flygplatsläge. Föratt bevara handlingsfriheten kan det dock vara motiverat att klarläggalokaliseringsaltemativ i kommande markanvändningsplanering. Kommunen påpekaratt endast ell fåtal bostadshus berörs av den enligt flygbullerutredningenmaximalt godtagbara bullernivån. anser i sittkompletterande yttrande att planverkets förslag att omlokalisera Umeåflygplats är orealistiskt. Investeringama har varitomfattande. Några större nya bostadsområden är inte aktuella inom bullerstördaområden. kommun framhåller att enombyggnad av militärflygfältet vid Gunnam skulle möjliggöra charterresor tillturistorterna i Qällen. kommun konstaterar attluftfartsverket inte har bemött förslaget från , och Sorselekommuner att anlägga elt flygfält i Slagnäsområdet. anser alt flygvapnetsskjutverksamhet vid Lyxamyran i och kommuner bör inskränkasunder vissa perioder med hänsyn till fågellivet i området. Överbefälhavarenframhåller i sitt yttrande att så har skett. I samtliga 14 kommuner iNorrbottens län antog kommunfullmäktige program för hur denfysiska riksplaneringens riktlinjer avsågs bli fullföQda i den kommunalamarkanvändningsplaneringen och genom andra åtgärder. Regeringen tog ställningtill programmen genom beslul län för län . För länfattades beslut . Samtliga kommuner i länhar redovisat sill arbele under planeringsskedet med alt fullföQa riktiinjemaför hushållning med mark och vatten. Redovisningarna har behandlats avkommunfullmäktige. Samtliga kommuner i länet harredovisat av kommunfullmäktige antagna kommunöversikter. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 285 I omfattas Qällen,kusten saml , , , , och Skellefleäl-vens dalgångar av den fysiska riksplaneringensgeografiska riktlinjer. Länet berörs även av de primära rekreationsområdenaAbisko-Kebnekaise-Qällen, Tärna-Graddis fjällvärld och . kommun har redovisat enav kommunfullmäktige anlagen generalplan för det inre skärgårdsområdet. Iövrigl har inie markdispositionsplaner redovisats för områden med geografiskariktlinjer eller för de primära rekreationsområdena. Av fullmäktige godkändaredovisningar för ålgärder som kommunerna har vidtagit eller avser alt vidtaför alt genomföra den fysiska riksplaneringens intentioner har lämnals av 10av länels 14 kommuner. i harställt samman och utvärderat de kommunala redovisningarna samt i yttrande lillämbetsverken och regeringen redovisat sina synpunkter med anledning av arbelelunder planeringsskedet. Efter hörande av har länsslyrelsen den 15september 1977 avgell slutligt sammanfattande yttrande. Till redovisning harfogals en särskild redovisning av studier av induslrilägen vid Norrlandskustensom har utförts enligt överenskommelse med . Vidare harlänsslyrelsen bifogat yttranden från militärbefälhavaren i övre Norriandsmilitärområde, , lantbmksnämnden, fiskeriintendenten i Övre norradistriktet och samt från läns . Yllranden över del redovisadematerialet har lämnals av berörda ämbetsverk, andra myndigheter,forskningsinstitutioner, organisationer m. fl. (Se avsnitt 1. Kommunema har beretls tillfälle allkomma in med kompletterande synpunkter med anledning av länsstyrelsernas,landstingens och ämbetsverkens yttranden. Länsstyrelser och landsting harlikaledes getts lillfälle alt komma in med synpunkter på verkens yttranden. har synpunkter lämnals av länsslyrelsen saml ,, , och kommuner. Allmänt om planeringsskedets ulfall Riksplaneringens intentioner harenligt tillgodoselts väl i det planerings- ochsäkerställandearbete som har genomförts av kommunerna. Den översiktligamarkanvändningsplaneringen, som lidigare var outvecklad, har genomplaneringsskedet fått sitt genombrott i kommunerna. Kommunemas medvetenhet omresurshushållningsfrågoma har ökat. Trots att mycket arbete återstår med attupprätta översiktliga planer för markanvändningen inom områden med geografiskariktlinjer bedömer Prop.1978/79:213 Bilaga 1 286 länsslyrelsen genomförandeläget i länet som gott.Kommunöversiklerna uttrycker i alll väsentligl kommunemas avsikter imarkanvändningsfrågorna och utgör därför ett steg på vägen mot en merafullständig markanvändningsplanering. De ålgärder som inte har kunnat genomförasunder planeringsskedet bör enligt bedömning kunna avslutasunder 1970-talel. betonar starktbehovel av en förbättrad samordning mellan den regionalpoliliska planeringenoch den fysiska riksplaneringen. Det föreligger enligt risk föratl två helt skilda planeringsformer med motstridiga mål utvecklas. Vissa för länets näringsutvecklingsärskilt viktiga frågor måste enligt uppmärksammas och belysasytterligare i del fortsalla planeringsarbetet. Det gäller bl. a. denlångsiktiga utvecklingen inom Qällområdena och formerna för reglering avturismen, samordningen mellan rennäringens, skogsbrukets och naturvårdensintressen samt mineralutvinningens markanvändningsaspekter. framhåller attmedborgarinflylandet i planeringen har varil svagt under planeringsskedettrots omfattande insatser från kommunerna och de regionala myndigheterna.Möjligheterna lill insyn och medverkan måsle enligt förbällras. Länsslyrelsen framhåller atlQällkommunema och gemensamt har formulerat vissa riktlinjer förresursanvändningen i Qällområdet. Utgångspunkten har varit riktlinjema i denfysiska riksplaneringen och de målsättningar som har formulerats ilänsprogrammet. De närmare formerna för regleringen av markanvändningen iQällområdet har enligt länsslyrelsen inte kunnat läggas fast underplaneringsskedet eftersom beslul från statsmaktema om riktlinjer för de obrutnafjällområdena har saknats. har rekommenderat kommunerna att iavvaktan på mer långsiktiga säkerställandeåtgärder vidta interimistiskaskyddsåtgärder inom dessa områden. framhåller atl denpåverkan på naturmiQön i fjällområdet som den växande turismen medför måsteuppmärksammas särskilt i den fortsatta markanvändningsplaneringen. Del gällerförutom vandringsturismen även den mer intensiva flyg- och scootertrafiken. Enförhållandevis kraftig styrning av turistslrömmarna är nödvändig för atlförhindra en successiv förslitning av alll slörre delar av de värdefullaområdena. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom Qällen redovisas i avsnitt 4.4. Beträffande Norrbottenslän anförs därulöver föQande. anser alt denplanerings- och utredningsverksamhet som har bedrivits av iNorrbollens län utgör en god grund för kommunernas arbete. De riktlinjer för tillkommande bebyggelse i de obmtnaQällområdena 1978/79:213 Bilaga 1 287 som redovisas i och kommunerskommunöversikter bör enligt planverket omformuleras. Bebyggelse som frånriksplanerings-synpunkt eller andra planeringssynpunkler är olämplig bör inte kunnatill-låtas av enbart regionalpolitiska skäl. Svenska motsätter sigstarkt den föreslagna utbyggnaden av vägsträckan inomArjeplogs kommun. Fjällplaneringen i Norrbollens län har dokumenteratTjeggelvasregionens slora botaniska och geologiska intresse. Vägen skulleenligt dessutom göra intrång i del obrutna fjällområdet Sarek-Pile. De kommuner som har lämnatsynpunkter på inkomna yttranden framhåller atl även regionalekonomiskabedömningar måste kunna vägas in i riksplaneringen. och kommuner vidhåller sinaställningstaganden i kommunöversiklerna alt anläggningar inom obrutetQällområde som är motiverade av regionalpolitiska skäl bör prioriteras högt iförhållande till allmänna bevarandeinlressen. De arbetstillfällen turismen kange är ett nödvändigt komplement till den vikande sysselsättningen i andranäringar. kommun förutsätter altgränsen för det obrutna Qällområdet skall göra det möjligt alt för turism ochfriluftsliv utnylQa de gjorda investeringama i Rilsem, inkl. vägen mellanSuorva och Rilsem. kommun förutsätter altRitsemvägen till färdigställs eftersom vägen anses nödvändig förkommunens utveckling. Beträffande del obrutna Qällområdet i övrigt vidhållerkommunen de tidigare framförda önskemålen om tillräckliga vägomland och övrigaavgränsningar av området. kommun framhåller atlavgränsningen av det obrutna Qällområdet i anslutning till kommeratt göras i enlighet med intentionerna i det pågående generalplanearbetet. kommun framhåller alt denrestriktiva syn som bör anläggas på fritidsbebyggelse i Qällområdena måstekunna nyanseras då det gäller atl tillgodose lokalbefolkningens behov. 1 sitt kompleUerande yttrandeframhåller att de riktlinjer för bebyggelse som har formulerats iGällivare och kommunöversikler inte stämmer överens medmålsättningen i länels fjällplanering. Länsslyrelsen påpekar vidare altöversiktligt planarbete pågår för de områden, bl. a. ochGraddisvägen, där önskemål om exploatering för en ökad turism kan förväntas.Särskilda överväganden om avgränsning och planeringsinsatser i de primärarekreationsområdena har inte gjoris under planeringsskedet. För detta krävsenligt ekonomiska bidrag från staten. Länsslyrelsen anför med anledning av statsmaktemas beslutom riktlinjer för de obrutna Qällområdena atl styrelsen i avgränsningsfrågankommer all hävda alt gränsen får en sådan utsträckning alt eventuellakonflikter mellan anläggningar för turism och bevarandeintressen inte behöveravgö- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 288 ras på central nivå. 1 kommunemas fortsatta översiktligaplanering för områdena kring bl. a. och kommer gränsenalt de-laQstudeias utifrån denna grundsyn. Flygverksamheten i Qällen bar inteblivit föremål för ställningstagande från statsmaktema. Länsslyrelsen anser atten konsekvent behandling av all verksamhet i Qällvärlden behövs för attstatsmakternas riktlinjer skall kunna förverkligas. framhåller attlänsstyrelsen på likartal säll som i Qällen tillsammans med kommunema harbedrivit visst översiktligt planeringsarbete för kustområdet. De gemensammaplaneringsriktlinjer som har utarbetats har förankrats i såväl kommunema somlänsstyrelsen. I de kommuner som inte har genomfört en egenmarkanvändningsplanering uttrycker riktlinjema enligt bedömningkommunernas grundsyn i vändningsfrågoma. Befolkningskoncentrationen ikustområdet ställer enligt krav på utrymme för såväl permanentbebyggelse som fritidsbebyggelse. bedömer dock inte alt detlainnebär något direkl hot mot naturmiQön i skärgårdsområdet. De överläggningarsom har hållits med kommunema lorde garantera att de naturvetenskapligavärdena i skärgården bevaras. Ämbetsverkens allmänna synpunkterpå planeringen inom de övriga kustområdena redovisas i avsnitt 4.3. anförs därulöver föQande. ställer sig i huvudsakbakom de principer för fortsatt planering i kustområdet som kommunerna ochlänsslyrelsen har enat sig om. Den restriktiva inställning lill tillkommandefritidsbebyggelse som har redovisats för större delen av kustområdet bör dockgälla i samtliga kommuner. Ny enskild fritidsbebyggelse bör inte medges i delyttre skärgårdsområdet. Den planerade utbyggnaden av fritidsbebyggelse på öari det inre skärgårdsområdet bör enligt verkel begränsas starkt. 1 ochHaparandas inre skärgårdsområden bör inga oexploalerade öar tas ianspråk för fritidsbebyggelse. Ingen ytteriigare fritidsbebyggelse bör hellerlokaliseras till öar utan fast landförbindelse i dessa områden. I Norrbollens kustområde som ocksåär primärt rekreationsområde har kommun enligt nalurvårdsverket försin del av skärgården föreslagit en ulbyggnad med närmare 1000 enskildafritidshus . Inga andra boendeformer har föreslagits. Länsslyrelsen anför i sillkompletterande yttrande att de gemensamt formulerade planeringsrikllinjernainte har tillämpats i planeringen för skärgården i kommun.Efterfrågan på mark för fritidsbebyggelse är dock slor och harförståelse för att kommunen vill utnyttja även yttre skärgården för eltbegränsal antal enskilt ägda fritidshus.