prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — : KF får understryka att man vid bedömning av stödåtgärder måstebeakta att man inte åstadkommer en väsentlig produktionsökning i . KFtillstyrker därför utredningens förslag att man vid prövningen av stöd skallgöra en allmän bedömning om åtgärdens lämplighet ur marknadssynpunkt och attden skaU vara företagsekonomiskt lönsam. : Rationaliseringsverksamheten har vanligtvishaft lill uppgift att minska arbetsförbrukningen. Detla har i många fallmedfört att arbetskraft blivit helt eller delvis utan sysselsättning iföretaget. Vad gäller trädgårdsnäringen, har tidigare påpekats den onaturligtstora andel av yrkesverksamma som saknar heltidssysselsättning. Såsom ocksåtidigare framhåUits måste detla förhållande ändras mot en mer omfattandesysselsättning året runt. Sysselsättningen bör därför mycket starkt beaktas vidprövningen av stöd till rationalisering, vilket också har betonats av ulredningen.Förbundet anser för sin del att ett krav för erhållande av stöd bör vara attrationaliseringen ocksä får en sysselsättningsutjämnande effekt i företag medutpräglade säsongvariationer. På samma sätl är det angeläget att arbetsmiljön iväxthusen beaktas i samband med slödgivningen. Stöd bör inte lämnas om inteförutsättningar också föreligger atl förbättra en tidigare dålig arbetsmiljö. starkt understryka utredningens krav på erforderligyrkesskicklighet hos den som söker stöd. I alltför stor utsträckning harkonstaterats att företagare, som etablerat sig inom trädgårdsnäringen, saknatsåväl erforderliga insikter i produktion som i företagsled- Prop, 1978/79:136 95 ning.Till synes onödigtvis har detta medfört att anställd arbetskraft blivitfriställd, ofta under mycket uppseendeväckande former. Nägon form av dokuraentationav yrkeskunnigheten bör därför krävas som villkor för stöd av allraännamedel. : Inora har redan nu bärodlingen fått ettmarkant uppsving inte minst genora den s. k. Norr-bottendelegalionens insatseroch möjligheter att lämna just sådant ökat finansiellt stöd. Detta uppsving harraedfört vissa problem i förhållande tiU den pågående markanvändningen inomberörda områden i form av renskötsel. Sålunda har i några fall skadeståndskravav belydande orafattning rests från odlare till följd av förekomst av ren inomodlingarna. I ett försök att åstadkomraa förändringar i denna del har SSR söktkontakt med för att åstadkomma en gemensaraaktion innebärande att instängsling av odlingarna kan göras raed stöd av sararaaförfattningar som reglerar stödet till upptagandet av bärodlingen alternativti annan form som kan anknytas härtiU. Sammanfattningsvisfinner SSR det utomordentligt värdefullt att en satsning sker pä bärodlingjämte övrig trädgårdsnäring inom renskötsel-området som en del i de allmännaregionalpolitiska insatserna för stärkande av näringslivet i dessa områden. TUlförekomraande av negativa effekier av dessa satsningar är det nödvändigt attstödet kompletteras pä så sätt att odlare som bidrags- och låneberättigadkostnad också får inräkna koslnader för instängsling av odlingen. SSR finnerdet i detla sammanhang särskilt angeläget understryka alt här anfördasynpunkter ligger hell i linje med de synpunkter bärodlarna själva redovisar.För det fall att kostnaderna för här redovisade ätgärder inte skulle anseskunna innefattas i stödformerna i övrigt till trädgårdsnäringen i denna del ärdel angelägel att sådana uttalanden görs i anslutning härtiU att kostnadernaför instängsling av odlingar kan bestridas av aUmänna arbetsmarknadspolitiska medeloch då genom länsarbetsnämnden. : Utrymmet för en ökad svensk Irädgårdsproduktion är inte särskiltstort. Effektivisering och försiktig utveckling av befintliga företag medför ihuvudsak den möjlighet lolalt sett till större produktionsvolym, som ungefärsvarar mot den ökande andel av den förväntat ökande konsumtionen, vUken enligt TRF:smening bör utgöras av svenskodlade trädgårdsprodukter. Detta är ett skälvarför nyelableringsstöd frärast bör ifrågakoraraa vid etablering i redan befinlligaeller som ersättning för nedlagda eller under nedläggning varande företag. Ävenför att tUlgodose lokala marknader, i synnerhet inom det s. k. stödorarådet,bör man kunna se på ansökningar ora slöd för nyetablering mera liberalt, dock inleheller här utan samtidig marknadsbedömning. 1978/79:136 96 Marknadsföringenav trädgärdsprodukter är pä många håll i landet knappast tiUfredsställandeordnad. Mycket skuUe vara att vinna för alla inblandade parter om en rationell produklhanleringkunde komma till stånd från odling till parti och/eller detaljhandel ochanpassad till tidsenliga distributionsformer. Det torde därför finnas starkaskäl för att av stödsökande begära att de anger hur de säljer eller avser attsälja sina produkter. Ett sådant vUlkor bör införas generellt utan denbegränsning som utredningen föreslagit till stöd vid företagsutbyggnad ochnyetablering. Av marknadsmässigaskäl bör en viss förtur ges till dem sora avser att ordna sin försäljning genoraträdgårdsodlarnas ekonomiska föreningar, om sådan möjlighet finns inomregionen. Även avsättning genom odlingskontrakt direkt med förädlingsindustribör ges motsvarande förtur. Sakförhållandet är detta attprissättningen, som uppnås genora den producentkooperativa uppsaralingen ochförsäljningen av trädgärdsprodukter, nyttjas som riktlinjer även vid annanförsäljning. Det kan då anses vara rimligt att företagare som söker stöd för effektiviseringoch rationalisering av sin produktion och viU använda denna form för sinförsäljning skall prioriteras i slödgivningen. SamhäUet frärajar därmed en ur aUmänsynpunkt lämplig vamhantering. Ralionaliseringsverksamheienhar främst varit inriktad pä att minska arbetsförbrukningen, att inbesparaarbetskraft utan att beakta att konsekvenserna härav blivit att heltidssysselsattaersatts av deltids- eller säsonganställda. Delta har måst ske i så stor omfattning,atl numera mer än hälften av de anställda i trädgårdsföretagen saknar fastanknytning till något företag. Den trenden måste man, säsom ocksä tidigareanförts, försöka bryta. Därför bör sysselsättningsaspekten enligt TRF:s meningbeaktas vid stödprövningen på ett annat sätl än . TRF har tidigare idetta yttrande betonat angelägenheten av att strävanden inriktas pä åretruntsysselsättningi betydligt siörre omfattning än vad sora nu är faUet. Så kan bl. a. ske genoraatt statUgt rationaliseringsstöd skall kunna vägras till åtgärder, som inteleder till ökad stabilitet i sysselsättningen vid stödsökande företag. har betonat detta och i vad den anfört kan TRF instämma (s. 205). 5.3Statsbidrag till energibesparande åtgärder Pånågot undantag när tillstyrker remissinstanserna utredningens förslag ellerlämnar det utan erinran. Några remissinstanser föreslår att statsbidraget skallberäknas pä hela kostnaden för uppförande av växthus. Lanlbruksstyrelsen:Utredningen har föreslagit vissa ändringar av reglerna för bidrag till energibesparandeåtgärder sora i huvudsak innebär 1978/79:136 97 attden tidsgräns för "befintliga anläggningar" som tiUärapas slopassamt alt bidrag kan utgå för uppförande av energisnåla växthus till den del deersätter äldre energi- och arbetskrävande enheter. Styrelsen biträderutredningens förslag beträffande slopandet av tidsgränsen och att villkorethärvidlag endast skall vara att för anläggningens utformandevederlagen och modem teknik kom till användning. Beiräffandemöjlighet att lämna bidrag vid utbyte av garala växthus så har slyrelsen redantidigare förordat detta. Isin översikt över odling i växthus och bänkgärd har utredningen uttalat attstimulans till nybyggnation av växthus är nödvändig framför allt i länom rationell produktion i önskvärd omfattning skall upprätthåUas. Det skullevara en myckel effektiv sådan stimulans ora bidrag tiU bränslebesparandeåtgärder kunde utgå då gamla växthus ersätts med nya. Enligtstyrelsens mening bör emellertid den enda begränsningen för bidrag vara att detutgär för Uka stor areal som ersätts. Bidrag bör kunna beräknas på helakostnaden för byggnationen och ej endasl för den del som kan betraktas somsärskilda anordningar för bränslebesparing. Enligt styrelsens åsikt är nyamoderna hus betydligt bränslesnålare än gamla oberoende av om särskUttäckmaterial används. Gamla oraoderna hus är otäta, praktisktomöjliga atl installera anordning för automatisk klimatreglering i och gerdålig avkastning i relation till tillförd energi m. m. En differentiering avbidragsprocenten i förhållande till beräknad energibesparing bör dock ske.Utredningen säger vidare att som villkor för bidrag skall gälla alt del växthussom rivs och vars yta är bidragsgrundande skall ha använts för produktion somkräver uppvärmning . bör enligt styrelsens raeningutbytas mol största delen av året. I annat fall skulle många hus som användsför gurka och tomater falla utanför stödet. : Enligt industriverkets mening består de viktigaste åtgärdema tUlatt säkra trädgårdsnäringens framtid i fortsatt rationalisering ochmodernisering. Utredningens förslag till finansieringsstöd till näringensrationalisering torde därvid komma att medverka till att underlättautvecklingen mot en effektivare och mer konkurrenskraftig produktion. Vadgäller betänkandets förslag om ändrade regler för statsbidrag till energibesparandeätgärder i trädgårdsnäringen vUl industriverket avvakta resultatet av pågåendeutvärdering av bidragsverksamheten till näringslivet. Länsstyrelseni : Med nu höga och allt mer stigande energikostnader borde energibesparandeåtgärder inom en så energikrävande produktionsgren som odling i växthus kunnavara lönsam i sig själv. Det kan därför ifrågasättas om statsbidrag erfordrassom stimulansåtgärd. Det torde ligga närmare till hands att uividga möjligheternatUl statsgaranterade lån för sådana åtgärder. Skulle det slutliga be- 1978/79:136 98 slutetbli att sådana bidrag skulle kunna utgå behövs klara tolkningsregler för olikasituationer. Utredningen säger att som villkor bl. a. skall gälla att vidanläggningens urspmngliga uppförande vedertagen och modern teknik använts. efterhand avgöra och fastställa vilken teknik som skullevara vedertagen och modern torde i mänga fall inte vara raöjligt. Länsstyrelseni : ifrågasätter ora inte bidraget till energibesparandeåtgärder borde avse energibesparande teknik på all nybyggnad. Detta skulleunderlätta önskvärd nyetablering. I befintliga anläggningar bordeinvesteringsplan upprättas, så att bästa förhällandet raeUan nybyggnad ochombyggnad uppnås. I och med att investeringsplan finns, bör ocksåbeloppsgränsen . per projekt slopas, så att investeringarna kan skepå bästa sätt raed hänsyn tUl förutsättningama i det enskilda fallet. Länsstyrelseni län: Det bör närmare klarläggas, vilka ätgärder som blir bidragsgmndandei fråga ora stöd till energibesparande ätgärder vid uppförande av nya växthus.Utredningen har uttalat, att de nya bidragsberättigade växthusen skall varaförsedda med energibesparande teknik. Vi vill tolka detta så att till modernaväxthus med vedertagen och modem teknik skall läranas bidrag för den del som nuär bidragsberättigad. Med andra ord skall bidrag utgä till automatisk luftning,automatisk värme och skuggning samt för nya pannor etc. och även tilldubbelglas och dubbelplattor (akryl) om dessa väljes istället för glas. Omförslaget får tolkas så är det av vikt, att ett eventuellt beslut verkligenkommer att gäUa redan från . Detta för att inte investeringstaktenskall stoppas upp. Vidare är det viktigt, att den tid, som beslutet skallgälla, inte tages till alltför snävt utan får omfatta minsl i förstaskedet. Växthusbyggnadskapaciteten i landet är nämligen starkt begränsad varfören kort och hektisk byggperiod skulle höja byggkostnaden samt vara tillnackdel för sysselsättningen inom byggbranschen. Länsstyrelseni : Vid införande av nya stödformer t. ex. ett eventueUtstatsbidrag för ersättning av gamla energislukande växthus mot nya raeraenergisnåla är det av stor vikt att stödet inte görs tillfälligt då dettasnabbt kommer att raedföra ett stegrat kostnadsläge. Detkan ifrågasättas huruvida det primära är rent oljebesparande ätgärder. Störstbesparing skuUe uppnås genora atl släcka husen 34 raå-nader. Mera intressantär att minska energiförbmkningen per producerad enhet. Exempel på sädana energibesparandeåtgärder sora borde stödjas anser vara rivning av äldre energislukandeväxthus och ersätta dem med färre större och ljusare hus med modern reglerleknikoch bättre nyttjandegrad. 1978/79:136 99 Länsstyrelsenföreslär också att stöd bör kunna lämnas tiU ätgärder som ökar nyttjandegradeni husen vilket medför en betydande vinst per odlad enhet. En sådan åtgärd är t.ex. installation av rörliga växthus-bord. Bl.a. bör förutsättningarna för alt använda spillvärme frän olika industriellaprocesser för uppvärraning av växthus klarläggas. I finns bl. a.inom skogsindustrin det gäUer både cellulosa-och sågverksindustrin tillgängtill betydande kvantiteter spillvärme som f. n. används mycket lite eller intealls. Enligt mening skulle raöjligheter till en ökad användningav spillvärrae för uppvärmning av växthus innebära en stimulans förväxthusodlingen i . : KF anser även att statsbidrag liksora f. n. skall kunna utgå tUl energibesparandeåtgärder i trädgårdsföretag, eftersom hittUlsvarande erfarenheter att sänkaenergiförbrukningen varit goda. KF är dock tveksamt till ulredningens förslagatt bidrag till energibesparande åtgärder även bör utgä vid nyuppförande avväxthus och anser att denna del av förslaget bör ytterligare analyseras. CentralorganisationenSACO/SR: Utredningens förslag om statsbidrag till energibesparande ätgärdervid utbyte av hela växthus, dvs. vid uppförande av ett nytt växthus i sambandmed att ett annat rivs, är av synnerligen stor betydelse. De nuvarandevillkorens utformning, som i slorl sett innebär att det nya huset skall ha saramayttermätt och bärande konstruktion som det gamla är helt orimligt, vilket ocksäfrara-hålls av utredningen. Utredningens förslag avser att undanröja dessa viUkor.Det innebär att "bidrag endasl skall utgå för den nya växthusyla soramotsvarar vad sora rivs av äldre växthus". /SR ansluter sig tUl denuppfattningen. Bidraget bör eraellertid avse hela kostnaden för nybyggnad avden tidigare ytan. Ur allraän synpunkt och för trädgårdsnäringens utveckling mästedet vara angeläget att utbyte av växthus sker i sä stor utsträckning sora möjligl.Motiv finns således för en utökning av de givna ramarna för bidragsgivning. : Enligt TRF:s mening är det angeläget, att möjligheten lill bidragtill energibesparande ätgärder inte bara kvarstår utan ocksä vidgas i någonmån. Erfarenhetema lyder nämligen på behov av viss förändring av villkoren.Trädgårdsnäringsutredningen har uppmärksamraat detta och föreslär viss ändring (s.211). Dethar i olika sammanhang pekats på att behovet av förnyelse av växthusbeståndet genoranybyggnad som ersättning för äldre oraodema och energislukande växthus behöverske i snabbare takt . Även utredningen har framhållit detta säsom motivför förslaget atl något vidga bidragsmöjligheterna. Det årliganybyggnadsbehovet som finns och som utredningen beräknat till 170 000 m- ärdock ännu större. Om man utgår från den statistik utredningen publicerar (s.45) blir det 1978/79:136 lOO Den faktiska nybyggnationen var är 1976 enligt trädgårdsräkningen ca150 000 m-. Det stora nybyggnadsbehovet understryker angelägenheten av attförnyelsen av växthus och utrustningen i dessa inte får stagnera utan mäste skesuccessivt i takt med att de tekniska möjligheterna lill energibesparing kantas till vara utan tidsutdräkt. Stimulans genom statsbidrag till delar av denerforderliga investeringen för energisnål teknik i nya växthus, uppförda somersättning tiU gamla växthus, kan förväntas medföra att ersältningsbyggnationenskulle ske snabbare med motsvarande ytterligare besparing av energi.Bidragsmöjligheten bör avse alla former av energibesparande tekniska åtgärder. Utredningensäger (s. 211) att sorn vUlkor bör gälla "att det växthus, som rivs ochvars yta är bidragsgrundande, skall ha använis för produktion som kräveruppvärmning ". För att inte missförstånd och tveksamhet skalluppstå, bör i en författning "" utbytas mot "störredelen av året". Detta med tanke på att vissa kulturer visserligen har långodlingsperiod (tomat, gurka elc.) men att denna ändock inte sträcker sig överhela året. Utredningen föreslår inga förändringar av de energibesparandeåtgärder sora nu berättigar till bidrag. Det innebär, att bidrag tiU energibesparandeåtgärder även i fraratiden utgår både för växthusbyggnaden och till värmebesparandeteknik i detta. Förbundet anser emellertid, att även instaUation av s. k.rullande bord bör berättiga lill bidrag, då denna ålgärd medför ett effektivareutnyttjande av växthusytan och därmed ett minskat energibehov per produceradenhet. Vi fömtsätter,att det föreslagna utbytet av garala växthus mot nya får tillgå så, att dengamla ytan får finnas kvar i produktionen som det nya energisnålahuset färdigställs och kommer med i produktionen. Detla med tanke på attodlaren måste ha en fortsatt jämn produktion för atl förhindraomsättningsbortfall . Gränsenför högsta möjliga bidrag tUl energibesparande åtgärder höjdes den 1 juli 1978från . Utredningen föreslår nu enhöjning lill . per projekt för att bidragsbeloppet skall bli analogtmed vad som utgår inom industrin. Förbundet vill betona angelägenheten av attbeloppet även följer det högsta bidragsbelopp per projekt som tUlämpasför industriföretagen. RemissinstansernatUlstyrker i huvudsak eller lämnar utan erinran utredningens förslag till mälför trädgårdsrådgivningén och till förstärkning av resursema på området.Trädgårdsnäringens riksförbund framhåller att för att rainska det för storagapet mellan känd och tillämpad teknik behövs en väl utvecklad och fungerande rädgivningsorganisation. 1978/79:136 lOi att rådgivarna helt bör ägna sin tid ål rådgivning tillden yrkesmässiga odlingen. framhåller atlrådgivningen i ökad utsträckning måste anpassas lUl odlarnas behov.Inriktningen av de olika tjänsterna bör därför kontinuerligt omprövas. Remissinstansemafinner det angeläget att de vakanta tjänsterna på området återbesätts och attde rekryteringstjänster som finns tillsätts. i länunderstryker att trädgårdsnäringsrådgivningen mäste byggas ut sä att de produktionsförutsätlningarsom finns kan tas till vara. Många instanser framhäller att den föreslagnaöversynen av informations-, samordnings- och rådgivningsproblem inom Irädgårdsanläggningsbranschenär angelägen. anser att utlandsbevakningen på trädgårdsorarådetbör förbättras. Flera reraissinstanser framhåUer värdet av en effektivitetskontroUav företagen säsom underlag för rådgivningen. Trädgårdsnäringens riksförbundföreslår att ett särskilt statligt bidrag utgår för att fullfölja ettnyligen startat projekt på orarådet. Förbundet anser också att rådgivningsfrågomainom näringen bör tas upp tiU förnyad prövning . Statskontoret:--- Utredningenhar utgått från atl all rådgivning Enligt statskontoret borde utredningen närmare behandlat vilkaformer av rådgivning sora bör vara avgiftsfri. Produktionstekniskservice inora jordbruket har skötts av näringens organisaiioner. Inorahusdjurskontrollen ges denna typ av service av de ekonomiska föreningarna. Verksamheienär avgiftsbelagd men visst statligt stöd utgår. kan odlarna fä tillgäng tiU bl. a. ekonomisk service genomden trädgårdsekonoraiska undersökningen (TEU) som bedrivs avTrädgårdsnäringens riksförbund (TRF). Service av detta slag bör enligtstatskontorets uppfattning bedrivas av näringens egna organ och varasjälvbärande. Staten kan lämna bidrag vid utvecklingsarbete. Det är väsentligtatt ekonomirädgivarna vid lantbruksnämnderna har tillgång till detkalkylunderlag som tas fram inom TEU. Statskontoretbiträder utredningens uppfattning att informations-, sam.ordnings- ochrådgivningsverksamheten inom det s. k. markbygg-nadsområdet bör ses över.Hittillsvarande frågor berör ocksä bostads- och kommundeparlementensansvarsområden. Riksrevisionsverket:Utredningen föreslär bl. a. att nio nya tjänster som rådgivare inrättas vidlantbruksnämnderna och att vissa organisatoriska förändringar genomförs.Riksrevisionsverket () anser sig på föreliggande material ha svårt att taställning tUl dessa förslag, bl. a. på gmnd av att utredningen ännu interedovisat sina synpunkter rörande trädgårdsnäringens marknadsföringsproblem. RRVkonstaterar att ett antal tjänster som rådgivare i den nuvarande organisationenär vakanta (utredningsbetänkandet s. 36). 1978/79:136 102 ordaratt det i första hand prövas i vad mån sådana vakanta tjänster kan omändras föratt delvis tillgodose de nu aktuella uppgiftema. Lantbruksstyrelsen:I sin översikt över utvecklingstendenserna inom trädgårdsnäringen harutredningen pekat på de faktorer som talar för ökade insaiser pårådgivningsområdet samt det allt större behovet av samverkan mellanspecialister på olika oraråden och av att samarbetet mellan rådgivning,forskning och odlingens organ intensifieras. Förslagen går också ut på attmöjligheterna i dessa avseenden skall förbättras. Styrelsenhar inga erinringar mot denna målsättning då den överensstämmer med detsynsätt styrelsen haft på inriktning och organisation avrådgivningsverksamheten. Den utökning av de personella resurserna somutredningen föreslår erbjuder möjlighet tUl bättre täckning av behoven. Betydelsenav att rådgivningen i ökad utsträckning inriktas pä att hjälpa odlarna undvika probleragenom att de uppraärksararaas på betydelsen att acceptera nyodlingsteknik, nya odlingsinriklningar m. m. kan styrelsen helt instämma i.Detta överensstämmer med de riktlinjer för rådgivningen raot en raerföretagsekonomiskt inriktad verksamhet som redan gäller. Måluppfyllelsehärvidlag förutsätter emellertid också förståelse för och medvetenhet hosföretagarna om betydelsen av kontakt med rådgivningen för överläggningar omhela företagets situation och planering. Som utredningen också påpekat skerkontakten nu först då akuta problem uppstått t. ex. av växlskyddskaraktär.Den uppsökande verksamheten har därför stor betydelse och bör få möjlighet attutvecklas. Odlarnas organisationer och press bör i detta avseende också kunnagöra en insats. Utredningenhar föreslagil en viss utökning av personalen vid konsulentavdelningen vidSveriges . Styrelsen vill starkt understr}'ka det behovhärom som utredningen anfört. Utredningenhar även tagit upp behovei av rådgivning inom anläggningssektorn.Lantbruksstyrelsen finner knappasl skäl sora talar för alt rådgivning tUl dennakategori inordnas i lantbmksnärandernas verksamhet men instämmer i behovet aven särskild översyn. Styrelsen vill i detta sammanhang uppraärksararaa deplaner på ett miljöfrämjande som f. n. utreds. dessa planer förverkligaskan raöjligen rådgivningsverksamheten ocksä inlemraas här. Styrelseninstämmer i utredningens slutsatser alt några fördelar med att överflytta denstatligt finansierade rådgivningen tUl TRF eller SLU knappast står att finna. OraTRF finner anledning att i egen regi och på egen bekostnad organisera en päakuta odlingsproblem inriktad verksamhet skulle naturiigvis delta imotsvarande grad skapa förutsättningar 1978/79:136 103 förytterUgare effektivisering av den mera långsiktigt planerande ochföretagsuppbyggande verksamheten hos lantbruksverket. Sverigeslantbruksuniversitet: Utredningen framhåller att målel för lanlbruksverketsrådgivningsverksamhet bör liksom vara att fräraja trädgårdsnäringensrationalisering. anser att denna raålbeskrivning i dagbör utbyggas och ges innehåll att främja en rationell produktion avträdgårdsprodukter av god kvalitet och med hänsyn tagen till en god arbetsraässigoch fysisk raUjö. Vidare bör rådgivningsverksamheten syfta till att åstadkommaen konkurrenskraftig, större inhemsk odling, vUket främjar sysselsättningen. Lantbruksuniversitetetanser atl utredningens förslag om försiärkning av rådgivningen är väl motiveradmed hänsyn bl. attsvensk trädgårdsodling är utsatt för en mycket stark konkurrens från andraländer; attstora krav ställs på omstrukturering av odlingen ;