prop · G203164 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt den föreslagna ordningen är det ju kommunen somtar initiativ tUl prövningen, och ora hyresnäranden i sådant fall meddelar förvärvslillständ,måsle del uppenbarligen ofta föreligga ett starkt komraunalt iniresse av altfrågan prövas också i bosladsdomslolen. DärtUl kommer att en kommunalbesvärsrätt kan Prop.1978/79:164 125 väntasfrämja en enhetlig tUlämpning i frågor om meddelande av förvärvstillstånd. Bosladsdomstolen:Biträds bostadsdomstolens uppfattning om koramuns ställning vid hyresnämnd,har kommunen självfaUet också besvärsräll. Får däremot kommunen inle föra lalansom pari vid nämnden, motsätter sig domstolen förslaget om komraunsbesvärsrätt. Förslaget i denna del skuUe medföra tiUämpningsproblera, eftersomkommunen trots att komraunen inle kunnat föra talan sora part vid nämnden självfallet har rält atl åberopa nya omständigheter och föra in ny utredningoch bevisning i besvärsmålet, jfr 18 § tredje stycket lagen om bosladsdomslol.I ett sådani fall torde bosladsdomstolen inte kunna ålerförvisa målet tillnäranden för prövning av den nya utredningen, eftersom kommunen raed förslagetinte har rätt att påkalla upptagande av muntlig bevisning i nämndärendet. Ettgenomförande av arbetsgruppens förslag i denna del medför alt tyngdpunkten iprövningen i praktiken kommer atl förläggas till överinstansen. Detta stridermot tanken bakora inrättandet av bostadsdorastolen. Påsamma skäl som har anföris i det föregående avstyrker bostadsdomstolen också förslaget att hyresgästorganisation ges besvärsrätt. Bostadsdomstolenkan inte biträda arbetsgruppens förslag att rätle-gängskostnaderna i bosladsdomstoleni mål ora tillstånd alt förvärva hyresfastighet skall bäras av vardera parlen.Enligt doraslolens raening bör i sädana raål vanliga regler ora fördelningen avkostnadema äga tUlärapning, Skulle hyresgästorganisation ges besvärsrätt börkostnads-bestämmelserna kunna ulformas efter förebild av 22 § bosiadssaneringslagen, Falutingsrätt: Enligt förslaget är det komraunen sora suveränt avgör oraförvärvsprövning hos hyresnärand skall ske. Med hänsyn härtill synes detföljdriktigt all besvärsräit för annan än part i ärende ora förvärvstillståndskall tillkorama komraunen och ingen annan. Det har inte förebragts övertygandeskäl för förslaget att även organisation av hyresgäster skall fä föra talan mothyresnämndens beslut i nyssnämnt ärende. Detta förslag avstyrkes. I25 § skiljs meUan part, ä ena, och kommun och hyresgästorganisation, å andrasidan. Med hänsyn härtill framstår det sora raindre lyckat att i 26 § användauttrycket "vardera parten" för atl ange den visserUgen partsliknande ställning sora kommun och hyresgästorganisation intar vid lillslåndsärendesbehandling i bostadsdomstolen. Dellär väl vara avsett att den besvärstid , som i 25 § föreslås förpart, skall gälla även för komraun och hyresgästorganisation. Detta framgår ejav den föreslagna avfattningen av 25 §. Hyresnämndeni : Hyresnäranden tUlstyrker på de av ar betsgruppen anförda skälen alt kommun får besvärsrätt i ärende om förvärvstillstånd, även ora komraunen inte har partsställning i ären det. ------ I fråga ora föreslagen besvärsrätt för hyresgästorganisa tion har arbetsgmppen (s. 55) åberopat i huvudsak samma skäl som anförts beträffande besvärsrälten för kommun. anser denna motivering otillräcklig. Frän principiell synpunki bör det krävas tungt vägande skäl för att i ett administrativt tillståndsförfarande med ge besvärsrätt för annan än part. Sädana skäl får anses föreligga be träffande koraraunerna. Kommunen företräder ett allmänt boendein- Prop.1978/79:164 126 Iresse och bär i första hand ansvaret för bedömningen avsökandens lämplighet sora fastighetsägare (jfr prop. 1975/76: 33 s. 68). Koramunenhar därför ett särskilt intresse av all få ett beslut, som gåll komraunen emot,pröval i bostadsdorastolen. Detla intresse i förening med önskemålet omenhetlig rättslillämpning har som arbetsgruppen funnit sådan styrka att deolägenheter i form av ökad tidsutdräkt som besvärsrätten medför fåraccepteras. Förslaget innebär atl en obestärad krets av organisationer gesbefogenhet att förelräda hyresgästkollekti-vet i bostadsdomstolen. Av länkbara organisaiionerkan den etablerade hyresgäströrelsen och organisation med förhandlingsordningför förvärvsfastigheten sägas representera viktiga hyrcsgäslintressen. Hyresnämndenifrågasätter eraeUertid ora hyresgästorganisationerna i den generella raeningbegreppet fått i förslaget har ett intresse av besvärsrätt med samma tyngd somkommunens. Man torde kunna räkna med alt koraraunen fullföljer talan motmeddelade tillståndsbeslut i de fall där det kan sägas vara ett aUmänt intresseatt få till stånd en prövning i bostadsdomstolen. Med hänsyn till den betydelsesom även i bostads-domstolen torde böra tillmätas koraraunens inslällning,synes utsikterna för ändring i ett tillståndsbeslut på talan av organisationvara obetydliga, om kommunen har nöjt sig med beslutet. Besvärsrätt för hyresgästorganisationskulle alltså kunna leda till onödig tidsutdräkt. Hyres-näm.nden anser övervägandeskäl tala för att inga organisaiioner fär Besvärstiden gäUer uppenbarligen även kommunoch organisation av hyresgäster. Detta framgår inte med önskvärd tydlighet av25 §. I avvaktan på fortsatt översyn av förvärvstillständslagen bör besvärsrältenbegränsas till att gälla tUlstånd till förvärv av fast egendom. Hyresnäranden förordar att bestäraraelserna omrättegångskostnad i bostadsdomstolen utformas efter mönster av 35 §bostadsförvaltningslagen (1977: 792). i : Beträffande hyresgästorganisations besvärsrätlfinner hyresnämnden, bl. a. av den anledningen att det kan vara svårt atlavgöra om viss organisation berörs av förvärvel, ej skäl föreligga alt införadylik rätt (se även under 4). i : Med hyresnämndens sätt atl uppfattakommunens roll på ifrågavarande fäll är bäst förenligt att kommunen får uppirädasom sökandepari eller anmälande i ärendei (se under 3) och i bägge fallen utmstasraed besvärsräit raed avseende pä beslutet i första instans. Goda skäl kan visserUgenanföras för att även berörd hyresgästorganisation ges liknande befogenheter raendetta frarastär sora mindre nödvändigt, eftersom kommunen ochhyresgästorganisationen (om sådan finns) av naturliga skäl måsle hälla visskontakt och det är rimligt att del verkliga ansvaret för alt prövning och eventuellöverprövning koraraer tUl stånd läggs på ett enda organ. Det kan lätt uppstäsituationer, där del verkar tvivelaktigt att låta hyresgästorganisationen föratalan i sädana ärenden, t. ex. då en för ändamålei tillfälligt bildadorganisation, sora sedan snabbt dör likt en dagslända, uppträder sora sökande eUerbesvärspart i ett ärende eller då en lokalförening av har bara någon eller nägra få procent av de i fastigheten boendesom raedleramar. kan raer än en organisation vara att anse som"berörd hyresgästorganisation". Det kan vara lärapligt ocksä för allundvika gränsdragningsproblera att Prop.1978/79:164 127 bestämma atl ingen hyresgästorganisation skall ha lale-eller besvärs-rätt men givetvis yttranderätt, som bör utnyttjas av kommunenoch i nämnden. Del torde för övrigt inte raer än rent undanlagsvis behövabefaras att en befogad opinion hos hyresgästerna hur man än kommer tillklarhet om den inte blir beaktad av kommunen när den bedömer behovei avprövning och överprövning. : I proraeraorian föreslås att,förutom kommun, även organisation av hyresgäster skall få föra talan mol beslulom förvärvstillstånd. Samfundet ifrågasätter ora inte kommunens besvärsräll ärlillräcklig. Enligt nu gällande regler kan hyresgästerna företrädas inte baraav hyresgästförening anknuten till hyresgästförbun-del utan även avsammanslutning av hyresgäster i enstaka fastigheter. Risk kan föreligga föröverklaganden mer grundade pä subjektiva bedömningar än på gällande rekvisit.Detta kan i många fall leda tUl onödig tidsutdräkt för köpens fullbordande.Intet talar mot att kommunerna även fortsättningsvis kommer atl hörahyresgästerna företrädare om deras mening, innan komraunen gör sitt egetställningstagande. En samlad bedömning kan därefier komma stånd, vUken ierforderlig mån tillgodoser hyresgästernas inlressen. På anförda skäl ansersamfundet all den föreslagna utvidgningen av besvärsrätten inte bör lagfästas. : Förbundet är i och försig kritiskt till den besvärsrätt som enligt förslaget medges kommun i de fallhyresnämnd medgivit förvärvstillslånd, eftersom detta torde strida motvedertagna rättsliga principer, då koramunen ej ges partsställning. Med tankepå att det är kommunen som, enligt lagförslaget, lar initiativ till alt ettprövningsförfarande inleds, lorde det dock vara rimligt, att kommunen, trots atlden ej är part i egentlig mening, erhåller den besvärsräll som föreslagits ipromemorian. Förbundet ställer sig däremot direkl avvisande till allytterligare avsteg göres från principen att endast part äger rält attöverklaga myndighets beslut. De skäl som i förslaget anförts för atl motiverakommuns besvärsrätl, kan inte sägas ha raotsvarande giltighet beträffandehyresgästorganisation och förbundet motsätter sig därför bestämt alt dennaextraordinära besvärsrätt ytterligare utvidgas i strid mot gällandebesvärsregler. Utöver denna principiella invändning vill förbundel framhålla,alt man kan befara, atl hyresgästorganisation alltid kommer att okritisktanföra besvär till bostadsdomstolen, dels för att inför medlemmarna visa, inle nöjer sig med ett beslul, som går organisationen emot, dels för attdra ut med förvärvets ikraftträdande. Dessutom koramer belastningenpå bosladsdomslolen att öka kraftigt. Del måste anses hell tillfyllest, atthyresnämnden enligt den föreslagna ändringen i 16 b § hyresnämndslagen, skallinhämta yttrande från hyresgästorganisation "om detta lämpligen kanske", vilket lorde komma att innebära, att yttranden regelmässigt kommer atlinhämtas. Vidare stär det ju hyresgästorganisation fritt, atl i angelägna fallförsöka påverka kommun att ulöva sin besvärsräit. Även då det gäller de föreslagna reglerna, atl varderaparten i b-o-stadsdomslolen skall bära sina rättegångskostnader, hävdarförbundet en avvikande uppfattning. Del kan i och för sig vara rimligt atl denföreslagna kostnadsfördelningen gäller i de fall då bosladsdomstolen vägrar förvärvslillstånd.För det fall, att förvärvstillslånd beviljas, bör 1978/79:164 128 däremoikommunen förpliktas ersätta förvärvarens rättegångskostnader, efiersom ettförfarande raed överklagande tUl bostadsdorastolen normall medför en ickeoväsentlig tidsutdräkt och detta förhållande ofta innebär extra kostnader förförvärvaren. För det faU, atlhyresgästorganisation ges besvärsrätt, motsätter sig förbundet mycket bestämt,att en förvärvare härigenom åsamkas ytterligare kostnader, genom att Ivingasföra process i bostadsdorastolen mol en organisaiion sora icke är part i raåletenligt vedertagna rättsprinciper. Vid sådant fall bör, enligt förbundet,hyresgästorganisationen svara även för förvärvarens rättegångskostnader. En sädanbestärarael-se skulle om den infördes kunna vara en återhållande kraft då detgäller antalet obefogade överklaganden från hyresgästorganisationernas sida. 1978/79:164 129 Proposilionen ................................................................. ..... 1 Propositionens huvudsakliga innehåU ............................. ..... 1 1, lag om ändringi lagen (1975: 1132) ora förvärv av hyresfastighet ra. 2, lag om ändringi förköpslagen (1967: 868) ................. 8 3, lag om ändringi lagen (1973: 188) ora arrendenärander och hyresnämnder 10 4, lag om ändringi lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten alt förvärva fasl egendorara, ra 11 Uldrag av protokoll vid regeringssararaanträde den 15 mars1979 .. 13 1 Inledning ..................................................................... 13 2 AUmänmotivering .......................................................... 14 2.1 TiUständslagens tillämpningsoraråde...................... ... 14 2.2 Förfarandet vid förvärv avhyresfastighet................. 15 2.3 Förhandsbesked .................................................... ... 21 2.4 Förvärv av aktie eller andel ibolag m. ra................... 22 2.5 Besvär m, m............................................................. 23 2.6 Förutsättningama för tUlstånd ................................. 26 2.7 Släktförvärv ............................................................ 27 2.8 Ikraftträdande ........................................................ 27 3 Upprättadelagförslag..................................................... ... 28 4 Specialraotivering ...................................................... 28 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975: 1132) omförvärv av hyresfastighet m. ra............................................. 28 4.2 Förslaget tUl lag ora ändring iförköpslagen (1967: 868) 38 4.3 Förslaget till lag om ändring ilagen (1973: 188) ora arrendenärander och hyresnämnder 39 4.4 Förslaget tUl lag ora ändring ilagen (1916: 156) ora vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendoram. m.......................................................................... ... 40 5 Hemslällan .................................................................. 42 6 Beslut .......................................................................... 42 Promemoria (Ds Ju 1978: 7) om ändring i lagen (1975: 1132)om förvärv av hyresfastighet ra. m.......................................... ... 43 SaramansläUning av remissyttrandena ............................ 84 1 TiUämpningsområdet ra. 2 LagfartspUkten............................................................... 91 3 Förfarandet .................................................................. ... 97 4 Hyresgästorganisationsställning.................................... 119 5 Besvärsrätlsamt rättegångskostnader i bostadsdorastolen 123