prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Siaiskoniorei finner DALK:s analys av frågan värdefulloch delar utredningens uppfattning om alt inget skulle vinnas om personnumrenavskaffades. 1 slället skulle risken för fel öka och personregistrens kvalitésjunka till förfång för både regisleransvuriga och regislrerude. Även RPS, överåklagaren i Siockholm, AMS. Siockholms kommuns siadsarkiv. och Svenska posiordciförcningen släller sig uttryckligenbukom DALK:s slutsuts. Inslilulel framhåller utt ett gemensumlförbud mol personnummer skulle uppenburi försvuru, fördyru och i vissa fallomöjliggöra vissa forskningsaktiviteter. Byråkrailuiredningenhar inga invändningar mol vad DALK har anförl i denna del men är i likhet medsiaiens personalnämnd och Kommunförbundei krilisk mol att personnummer oftaanges i onödan, 1. ex. i adressuppgiften på kuveri och anser alt krav på atl såinte sker bör ställas på de registeransvariga. Daialnspekiionenbekräflarallmånga av de klagomål inspekiionen har fått går ul på att personnummer haranvänis i sådana sammanhang. En sådan onödig användning bör stävjas. Om någotnummer behövs i sammanhanget kan exempelvis löpnummer i de fiesia fall görasamma nylta. framhåller allförsäkringsbolagens slrävan är all i försän delser till kunderna inie görapersonnumrel lillgängligl för obehöriga. Riksförbundei, som finner DALK:sståndpunkt tillfredsställande, anser atl det är önskvärt alt närmare uireda enbättre kontrollsiffermeiod. RS Vuppehåller sig också vid konirollsiffran men hävdar att olägenheterna avnuvurunde syslem har kunnai bemästras och all några rättsföriuster i anledningav personförväxlingar och dylikl såvitt RSV känner lill inte har skett. Valetav metod bör anses som definitivt. Del skulle leda till mycketsvåröverskådliga konsekvenser med en ändring både för alla de myndigheler somanvänder personnumrel liksom för allmänheien och organisaiioner uianför denstatliga seklorn. Stor hänsyn bör, fortsätter verkei, tas lill all allmänheiennumera sedan åtskilliga år haft anledning att lära sig och kan uppge delfullständiga personnumrel. En ändring av della bör därför inie ske ulan tungtvägande skäl. Även om nuvarande metod för beräkning av kontrollsiffran inteutesluter fel kan enligt verkei ytterligare skydd mol personförväxlingåsladkommas genom s. k. rimlighetskontroller. Dessa innebär all eventuellfelutskrift signaleras när exempelvis köns- eller åldersangivning inte liggerinom ramen för databearbetningen. 1978/79:109 96 konlrollerfinns i nuvurunde dutusyslem för folkbokföring och beskuttning och kommer ullägnas särskild uppmärksumhei vid del nya dalasyslem som tus 1 bruk frun årsskiftet1979/1980. Verkei,som inslämmer i ull något förbud eller någon omfullunde begränsning inte börinförus belräffunde unvändningen uv pesonnummer i personregister, unför därförbl. Sunnoliktkommer personnumrets belydelse som en enkel, beslående och relutivt säkeridenliielsbeieckning få ökud belydelse i frumtiden när del gäller ull sökaförebygga personförväxling. Enligt vad RSV erfaril kan del förslag frånnamnlagskommjitén som lorde föreligga inom en snar framlid aniagas påväsentliga punkler rubba nuvurunde numnslabililel. Dels lorde familjemedlemmar(man, hustru och barn) i ökad ulsiräckning komma all kunna bära olika efternamnoch dels torde del sannolikt bli väsentligt lättare atl ändra en gång givnaförnamn. Personnumrets egenskap av oföränderlig idenliielsbeieckning får dåsärskild betydelse dels för personen själv som namnmässigt kan växla identitetunder livet fiera gånger och dels för all i skilda sammanhang få en grund förfamiljesamhörighelen vid regislrering av en familj. exempel på delförslnämnda erbjuder handlingar vid platsansökan där betyg och intyg för sammaperson fulli legalt kan ange olika namn beroende på när handlingarnatillkommit. RSVullalar vidare all DäLK:s allmännaresonemang om olusl o. d. mot personnummeranvändningen i och försig kan vararikliga men all man har en-visseriigeninle vetenskapligl belagd menerfarenheismässigi välgrundad - uppfattning all inställningen lill användningenav personnumret i mycket aren generationsfråga. Den yngre generation som redani skolan,vid inträde i arbetslivet och försia "egna" kontakter medmyndigheler, t. ex. inskrivning! försäkringskassa och som värnpliktig,konfronteras med personnumret torde uppfatta delta som mindre känsloladdat ochhell enkelt acceplera del för vad del är avsetl alt vara, nämligen ett utmärktmedel i samhällelig kommunikation mellan den enskilde å ena sidan samlmyndigheler och organisationer å den andra. Detsamma gäller uttalandena , månad och dag kan föranleda felskrivning och felläsning pågrund av atl det skulle vara ett "onaturiigt" skrivsätt. Även detlaär en generationsfråga. Till saken hör att direkl rekommenderat ordningsföljden år, månadoch dag vid daiumskrivning, varför denna med liden lorde bli den ordningsföljdsom kommer att uppfattas som den naluriiga. Någrainslanser pekar på särskilda fördelar med personnumren. LO finner det positivt,om än något förvånande, all kommittén nu vidhåller uppfattningen attpersonnummer är den uppgift som säkrast kan förebygga risk förpersonförväxlingar med åtföljande risker för kränkningar av den personligaintegriteten. LOdelarden uppfattningen, liksom TCO. som anser att effekien avell avskaffande skulle bli all personnumrel ersattes av andra identifieringskodermed högre felprocent. Fel i regisiren kan belraklas som ell allvariigt hol molintegritelen. 1978/79:109 97 OcksåSACO/SR pekar på alt en enlydig personidentifikaiion innebär fördelar för denpersonliga integriteten. /SR menar vidare all personnumret också medförden fördelen all man kan göra godtagbara samkörningar. För register avsärskilt känslig an kan dalainspeklionen förbjuda användning av personnummer.Tekniken att utarbeta samkörningsprogram med användning av namn jämte andrapersonuppgifter kommer inte att behövu unvändas eller utvecklas om personnumrelbibehålls. Därmed kommer del också all vuru svårure ull göru oiillålnasamkörningar av regisier ined sådant särskilt känsligt innehåll atl personnumrelhar förbjudits. Den personliga integritelen torde i stället kunna tillgodosesgenom en selekliv prövning vid lillsiåndsgivningen och en fortsatt övervakningav bl. a. samköming av personregisier. RSIframhåller också all personnummeranvändningen i många fall inte endaslunderiättar myndighetsutövning för kontroll och andra syften som kan le signegaliva för den enskilde. Ett väsentligt område där personnumrel har en storbelydelse för den enskilde är all den starkt minskar risken förpersonförväxling. Exempelvis har personnummer i kombination med ullag av andrapersondala frän officiellu regisier vid exekutionsväsendets försöks-verksumhelmed ADB () visul sig vuru del bäsia iniegriieisskyddei. I någoi fall harvisserligen fel person avkrävts belalning genom att "uppdragsgivaren"förväxlat personnummer men utan att den rätte gäldenärens identitet avslöjatsför obehörig. Rättelse har då kunnai ske efter invändning från den avkrävde. Enligtverkei är en annan för den enskilde direkt positiv användning av personnumretalt della kan möjliggöra eller i vart fall väsentligt underiättadirektadresserad samhällsinformation vid exempelvis ändringar på området försocial-, familjerätts- eller medborgarskapslagstiftningen. Länssiyrelseni Siockholms län uttalar alt riskerna för namnförväxlingar vid kreditering avskatt och vid taxeringsarbelet har kunnat reducerats uvsevärt luck vurepersonnumrel. delur DALK:s uppfuttning alt ett slopande avpersonnumrel inie på någoi avgörande säll skulle förhindra eller görasamkörningar svårare. Del vill enligi länssiyrelsen lill synnerligenövertygande skäl för all slopa personnumrel dä dessa måsle vägas mol debelydande - inte överblickbara - ekonomiska och andra negativakonsekvenser ett sådani beslut skulle få till följd. Också lokalaskaliemyndigheien i Siockholm är av den beslämda uppfattningen all användandelav personnummer som identifikalionsbegrepp medger atl både rätta personererhåller vederbörliga förmåner och all de påförs vederböriiga förplikielser påeti mer rätlssäkert och effektivt säll än vad annal begrepp skulle kunna göra.Genom all invandrare numera erhåller födelsenummer tagna ur samma serie somgäller för svenskar utpekas inte deras ulländska börd. Svenska medborgaresfödelsehemlän (i vissa fall område inom län), utpekas visserligen för personerfödda men i fall sådan uppgift anses inte böra kunna utläsasföreslås snarare ändring av 7 1978/79. 1978/79:109 98 födelsenummerseriens fördelning än annal sysiem föridentifiering. ALLFA-komniiiicn konstaterar atl ett slopande uvpersonnummer som identifikulionsbegrepp inom socialförsäkringsornrådel innebärkonsekvenser för såväl allmänheien som för dem som arbeiar med försäkringen.Bl. a. påverkas möjlighelerna all direkl ta emoi uppgifier och uppdateraregisier med information från exempelvis skattesystemet, rätlsväsendels informationssystemsamt från folkbokföringssyslemet. Sådana uppgifter är f n. nödvändiga för attkunna fullgöra olika ulbelalningsfunklioner. Ett slopande av alla former avpersonnummerregislrering lill förmån för exempelvis identifiering på namn kaninnebära lägre säkerhet jämfört med användning av personnummer och därmed varanegaiivi för den personliga iniegrilelen. ALLFA-kommiltén framhåller vidare allde konsekvenser av personnum-rets avskaffande, som DALK redovisal, i alliväseniligt lorde gälla för olika personregister inomsocialförsäkringsadministrationen. ALLFA-kommiltén anser således i likhet medDALK att ett slopande av personnummer som identifikationsbegrepp på kort siktförsvårar möjlighelerna lill samköming. På längre sikl skulle sannoliktlekniska förutsättningar för samkörningar föreligga. Riksförsäkringsverkelframhåller liknande synpunkier. Den remissinsians som intar den mest återhållsammaalliiyden till användningen av personnummer är dalainspeklionen. Inspektionendelar visserligen DALK:s uppfattning alt del inte finns grund för atl varkenförbjuda eller i särskilda regler påbjuda begränsning i fråga om användningen avpersonnummer. Inspekiionen framhåller emellerlid all del hos en sior del avallmänheten finns en utbredd misstro mot personnumren och en oro i fråga omderas användning. Denna misstro och oro kan bottna i atl den offentligadebatten om numren har förts med bristande insikterom numrens belydelse. DÄLK:sgenomgång är därför värdefull bl. a. som källa för den forlsatta debatten. Intedeslo mindre kan man anta all missiron och oron under lång lid ännu kommerattfinnas. Del är därför enligt dalainspektionens bestämda uppfattning vikligl allanvändningen av personnummer begränsas avsevärt. Enligi inspeklionensuppfattning används de f. n. alllför myckel i onödan. Mot bakgrund av det nu sagda anser inspekiionen alt man iframliden bör slyra uivecklingen så all personnummer i alli mindre grad användsi utdaia. Detla kan göras inom ramen för den nuvarande ordningen bl. a. genomutnyttjande av möjlighelen att meddela föreskrifier enligt 6 § datalagen.Efiersom bedömningar av inverkan av olika åtgärder på den personligaintegriteten skall göras bl.a. med uigångspunki i den berörde enskildesuppfattning, ligger det i linje med iniegritetsskyddel att i högre grad änhiltills söka begränsa sådan användning av personnummer. Mol bakgrund avdatainspektionens erfarenheler kan detla nämligen antas i vart full delvisstillu den oro som följer av den utbredda personnummeranvändningen. Frågan om samköming av olika regisier har tilldragit sigstort iniresse vid remissbehandlingen. DALK:s inställning förefaller i slortsett godtas av Prop.1978/79:109 99 demsom yltrur sig men man kan tydligl urskilja kluru skillnuder mellun olikuinslunsers uppfuttning om i vilken ulsiräckning sumkörning bör lillålus. Engrupp instämmer med utredningen utan att ge mer omfattande kommenlurer. Landsiingsförbundei och siaiskoniorei vilken myndighet gör den bedömningenull man allmänt visar en myckel stor respekl för vad som föreskrivs idatalagen. Man inrättar inga personregisier eller förelur samkörningar ulanlillsiånd av duluinspeklionen. Mun hur hos inspekiionen skufful sig en myckelgod överblick och koniroll uv hur personregisier bearbetas och används.Siaiskoniorei anser att detla är en tillräcklig garanti för alt integritelenskyddas och menar all det därför inie finns någon anledning all förelä en merautförlig uiredning om användning av personnumren än den DALK nu uiföri. inslämmer i uppfallningen all någon ytterligarereglering i dalalagen beiräffande samköming ulöver DäLK:s förslag om grunder för lillsiåndsprövning i 3 och 6 §§inte behövs, ulan aii datainspektionen i stället i varje enskilt fall flrbesluta om samköming kan medges och hur den bör utformas. Riksförbundei ulgårfrån alt detta ej medför något hinder för de samkörningar av register som ärnödvändiga i försäkringsbolag och -koncerner, beroende på registrens uppdelningefter verksamhetens art och på lagbestämmelser om alt vissa försäkringsgrenarmåsle drivas var för sig av olika regisieransvariga. Dels måsle samkörningar avregisier lillhörande en och samma regisieransvarig få göras för alt åsiadkommaell centralt kundregister innehållande uppgifter från bl. a. regisier överförsäkringar och regisier över lån, hyror, elc. Dels måsle samkörningar avregister hos olika regisieransvariga inom en och samma koncern eller grupp avsamarbetande försäkringsbolag få ske för att fä t. ex. kundregister för helakoncernen eller gruppen. utgår även från atl nu existerandesamkörningar av försäkringsbolags regisier och exierna register säsom centralabilregistret även fortsättningsvis får ske. ALLFA-kommiuéndelar DALK:s uppfattning beträffande samkörnings-problemaliken och framhållersärskilt att samköming av olika register ej kan ses som en fristående frågautan får bedömas utifrån de generella grunder som gäller förtillståndsprövningen. Samköming av olika register innebär ju i princip atl ellnytt register skapas. Kommitténbetonar vidare att DALK:s synpunkter beträffande samkör-ning och användning avpersonnummer har hög aktualitet för socialförsäkringens olika ADB-system.Härvid bör särskilt observeras att del inom denna del av den offenlligaverksamheten finns ell fierlal siora personregisierorganisaioriski samlade lill en registeransvarig myndighei, . Dalainspeklionen,som delar DäLK:s uppfattningpåpekar all man har ställt sig mycket negaliv till samköming av personregisier.Della gäller särskili när informationen i registren har samlals in i olikasammanhang eller för olika ändamål. I båda fallen är del risk för dåligdatakvalitet i den Prop.1978/79:109 100 slutprodukt som inte sällan kan komma alt användas förkontroll av enskilda personer. Vid sidan härav kan samkörningar medförabetydande svårigheter för de registrerade atl överblicka hur och i vilkasammanhang uppgifter som de har lämnal används. När samkörningar avsermyndighels regisier kan de få till följd all medborgarnas berälligade insyn iförvaltningen begränsus. LO delar kommitténs bedömningar att huvudregeln bör varaatl samkör-ning inte bör ske men all undanlag frän denna regel måsle kunnagöras. anrör atl även om begrepp som personliginiegriiel och olillböriigt inirång är svåra alt definiera och avgränsa så ärdel nödvändigt all kommuner och andra nyttjare av dalaleknik åläggs vissaresiriktioner och prövningaräven om dessa i vissa fall kan innebäraadministrativa nackdelar. Begränsningar kan anses tillräckligt moiiverade avatt de ökar allmänhetens tilltro till brukare av dalaregister. Samköming för t.ex. adminisiraiiv förenkling, koniroll, revision, slatislik m.m. som kan ansesmoiiverade bör genomföras med myckel sior reslriktiviiel. 1 möjligaste mån böruppgiftslämnarna ges informaiion om evenluella samkörningar. Sådan informaiionkan I.ex. ges i ansluining lill atl inkomstuppgifter lämnas lill . Informationsfrågan berörs också av nämnden församhällslnjörmaiion som ullalar all den oro enskilda medborgare kan hysa för enokontrollerad användning av registeruppgifter kan mötas med de föreskrifier somredan finns i datalagen. Del skydd som dalalagen ger mot inlegritelsinlrång ärdock inte alltid tillräckligt för all enskilda ej ska uppleva oro. Härför krävsockså all de känner lill de regler som finns. Information om hur ens egna uppgifierfår användas lorde göra alt oron för integritetsintrång kan dämpas. Del behövsemellertid information om vidareanvändning av uppgifierna. Dalainspektionenoch de myndigheter om har registeransvar borde därför studera behovei av ochfinna former för en sådan informaiion. För all ytterligare betona sininslällning i denna fråga påpekar nämnden att man under datainspektionensförsia verksamhelsår gav stöd ål sådana informationsål-gärder. Även DAFA delar DALK:s uppfattning all samköming avpersonregister bör ske med restriktivitet men pekar på atl det är angeläget allregler inte ulformas så all samordnad och för fiera registerförare gemensamdatafångst hindras lill men för uppgiftslämnarna. DAFA konstalerar också allregisler-hållningskostnaderna ständigt stiger, trots atl maskinbearbelningensom sådan kostnadsmässigt sjunker. En av de dominerande kosinaderna ulgörkostnaden förden personal, vilken härtill uppgiftatl underhålla registren. Ellsätt alt minska dessa koslnader är att öka graden av samköming med andraregister som hell eller delvis har samma regisierinnehåll. Man måste därför-enligt DAFA:s mening - räkna med att kraven på registersamkörning framgenlkommer att öka. DAFA upplever det därför som angelägel atl det snarasi skapasformer för att prakliskl kunna hanlera dessa framlida krav påregistersamordning. 1978/79:109 101 Detproblem som dominerar remissinstansernas diskussion är i vilken mån det ärgodtagbart all olika myndigheler begagnar samköming av olika register förkonlrolländamål. Dalainspektionen upplyser alt man godtog altkommunerna i landet i kontrollsyfte samkör bostadsbi-dragsregisler meduppgifier om sjukpenninggrundande inkomsi i riksförsäkringsverkels register.Beslutet för ses som ell undanlag. Underhand harenligi inspektionens erfarenhetäven för andra konlrolländamål rests krav på alt få samköra olikapersonregisier. Inspekiionen anser inie au en sådan uiveckling är godtagbar,utan vill betona all huvudregeln är all samkörningar ej bör förekomma. Mångainslanser framhåller emellerlid - ulan all la avstånd från DALK:s slutsatser -all del finns ett legitimt behov av samköming för konlrolländamål och altsådan bör kunna ske i ökad utsträckning. Hit hör många inslanser som sysslarmed frågor rörande brottsbekämpning. Överåklagareni Siockholm delar i princip uppfattningen att samköming i och för sig innebärrisker för otillböriigl intrång i den personliga integriteten genom atluppgiflersom samlals in för visst ändamål senare används även för andra syften,något som minskar den enskildes möjligheter att överblicka och råda överanvändningen av de uppgifter som han har lämnat. Enligt överåklagaren måsledock samköming få ske i viss omfattning i kontrollsyfte, ålminsione av regisiersom förs av del allmänna och inte innehåller uppgifter av s. k.mjukdatakaraktär. Frågan när detta skall få ske, vilken ytterst gäller vilkametoder som bör accepteras i kontrollen, rymmer naluriigivis svåraavvägningsproblem som inte kan lösas enligt någon generell norm. Renl allmäni bördock gälla att hänsynen till den personliga iniegrilelen måsle slå tillbaka omett starkt allmäninlresse lalar för atl den kontrollmöjlighet som står lillbuds genom samköming las lill vara. Så bordel anses förhålla sig på de områdensom kommittén särskilt berört nämligen taxeringsområdel och områdel förbehovsprövade förmåner. Härmåsle siällas höga krav på sanningsplikl - framför allt av rättvise- ochlikformighelsskäl - krav som f ö. bär upp de straffsanktioner som föreskrivitsför oriktigt uppgiftslämnande. Mol denna bakgrund anserjag för min del attsamköming av regisier på dessa områden i princip bör tillåtas. Frågan är ominte en motsatt slåndpunkl av den breda allmänheten skulle uppfattas somslölande. Den som lämnar rikliga uppgifter - något som man har anledning antaatl de allra fiesia gör - har ju ingel all fmkla och kan därför knappasl hellerha någoi alt invända mol koniroll i den omfattning som är möjligt. Jag vill isammanhanget understryka betydelsen av allmän informaiion om alt sådansamköming kan bli aktuell. All allmänheien informeras härom och på så sällockså får kunskap om de risker som finns för all ell orikligi uppgiftslämnandeuppläcks, tror jag skulle få till resullai all den enskilde som regel skullefinna del lämpligasl alt lämna rikliga uppgifier. Därigenom skulleinformalionen om samköming även få en brottsförebyggande verkan. Deövriga åklagarmyndigheter som har yilrai sig inlär liknande ståndpunk- Prop.1978/79:109 102 ler.Länsåklagaren i län tillstyrker möjlighelen till samköming av uppgifterom taxering och behovsprövade förmåner. Stora belopp har undandragils samhällelpå grund av all soeialmyndigheler saknal möjlighel lill koniroll av sökandensekonomiska förhållanden. Beslulsnivån för sådana lillsiånd bör dock enligtlänsåklagaren ligga hos regering eller riksdag. Länsäktagaren1 län anser all del särskilt vid ulredningar av mer allvariiga brotlkan föreligga ell iniresse av alt få lillgång lill olika regislemppgifter.ADB-lekniken kan då vura till stor hjälp. 1 likhel med kommittén anserlänsåklagaren alt det från sialsmakiernas sida klarare än nu bör läggas fasthur olika register får användas. Vid denna prövning är del angelägel alt debroitsuiredande organens behov av registeruppgifter närmare beakias. Delfinns också myndigheter som i delta sammanhang ullryckligen kriliserarnuvarande restrikliviiel vid beslut rörande samköming. Överåklagaren i Malmödelar utredningens uppfattning atl frågan ytterst har en klar allmän politiskinnebörd och anför: Detbördcx:kanmärkas atl praxis vad avser myndigheters samköming av regisier förefalleropåkallal restriktiv. Alla uppgifter, som lämnas under sanningsförsäkran ellerpå liknande säll och är avsedda som underlag för den enskildes sociala förmånereller avser hans beskatlningsförhållanden, måste självfallel kunna och börakontrolleras. måsle även slå helt klarl för den, som lämnar uppgifierna.Alt en kontroll av olika på della säll lämnade uppgifter skulle bli otillböriigendasl genom utnyltjandel av ett snabbi, effektivt och kostnadsbesparandehjälpmedel, dvs. samköming av ADB-register, kan svåriigen accepleras. Tvärtomborde del ligga inte bara i samhällets utan även i den enskildes iniresse alluibredda och för samhället uiomordenlligt kostsamma former för ekonomiskbrottslighet uppdagas och beivras. Som anföris i belänkandet är dessa frågor ejsådana att lagtextens uiformning nödvändigtvis måste påverkas därav ulan lordekunna avgöras av datainspektionens praxis. Länsåklogareni pekar på all den kvalificerade ekonomiska brottsligheten ärsvåråtkomlig och att utredningsledningen i många fall har orsak atl utgå frånall vud vissa dataregister innehåller skulle kunna tillföra spaningen ochulredningen värdefullt arbelsunderlag. Samköming av register kan leda lillsådani resultat Del är enligt länsåklagaren nödvändigt all siällning las lillfrågan om och i så fall i vilka siiuaiioner som rällsvårdsorganen vidförundersökning i brottmål skall äga räll ulnyllja registerkällor varom härarfråga. Givelvis måste därvid också bestämmas var beslutanderätten skall ligga.Del är länsåklagarens mening att dessa frågor, där viktiga allmänna synpunkterframträder med särskild styrka, i vart fall icke vud gäller dessu ändumål, harblivit föremål för lillräcklig analys. Några myndigheter som hararbetsuppgifter i samband med taxering och uppbörd berör samkörningsfrågan frånliknande utgångspunkter som åklagarmyndigheterna. i Stockholmslän bestrider inte all samkörningar kan utgöra ett allvariigt hol mol denpersonliga integrileten. 1978/79:109 103 Enligilänsslyrelsens mening är dock den nuvurunde lugstiftningen på områdeltillräcklig för all förhindra från personlig integriietssynpunkt olämpligaeller fariiga samkörningur mellun ADB-register.