prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av kommitténs ställningslagande finnerföreningen denna åtgärd synnerligen anmärkningsvärd eftersom densamma är enregleringsåtgärd som dessutom påverkar finansbolagens upplåningsmöjligheter. Föreningen hänvisar i övrigi till vad föreningen framförti bilaga 5 i föreningens remissvar över Finansieringsbolagskommitténsbetänkande. I likhel med vad föreningen däri yrkade hemställer föreningen iförsta hand att de lagstiftningar som lyder under eller tillämparkompletteras i erforderlig utsträckning på sådant sätt att ej harmöjligheter att ställa villkor varigenom företagen tvingas placera sinalikvida medel i bank om de vill komma ifråga för emission av obligations- ochföriagslån. I andra hand hemställer föreningen alt finansbolagen här likställsmed bankerna sora placeringsmottagare. Finansbolag och banker skall såledesfritt kunna konkurrera om placerande företags likviditetsöverskott. Ett sådantförhållande är nödvändigi om finansbolagen skall kunna forlsalia sin verksamhetsom gagnar främst mindre och medelstora företag. har i sitt huvudbetänkande SOU1978:11 lämnat en ingående studie av kapitalmarknaden i svensk ekonomi på drygt1.100 sidor. I avsnittet om industrins finansiering (sid. 249-282) förutredarna ett värdefullt resonemang bl.a. kring vikten av flexibilitet ochmarknadsanpassning av kreditgivningen. Delta utmynnar i att ulredningenframhåller viklen av att förelagen får sina krediter i konkurrens med andraföretag på krediimarknaden, så att kreditresurserna blir effektivt utnyttjade.Dessutom framhålles vikten av att kreditvillkoren anpassas till låntagares speciellabehov. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 71 Utredningen betonar starkt vikten av att marknaden självfår besiämma hur kreditresurserna skall fördelas, vilkel ger den bästa dvs.effektivaste och därmed billigaste fördelningen av de resurser som står tillbuds. Föreningen delar utredningens uppfattning. Det är värt attnotera att betänkande strider motkapitalmarknadsulredningens. Om kommittén hade kunnat tillgodogöra sigutredningens budskap, nämligen det väsentliga i att ej störa marknadskrafternasallokering och utformning av kreditgivningen, hade man sannolikt klarare settfinansbolagens posiliva funktion i denna process genom deras flexibilitet ochinnovationsförmåga. I stället har föreslagit enreglering, som kommer alt byråkralisera och försvåra finansbolagensmöjligheter atl anpassa sin verksamhei efter marknadens behov. Näringslivet har och kommer även i fortsättningen att hafinansieringsproblem eftersom lönsaraheten genomsnittligt är svag. För attnäringslivets lönsamhet ej skall försämras utan ev. t.o.m. förbättras är detav vikt atl näringslivet även kan administrera sin kreditverksamhet optimaltför alt spara koslnader. Som redan nämnts under punkt I ovan tillhandagår finansbolagensina kunder med finansiering i förening med administrativ service, varigenoranäringslivets nämnda behov kan uppfyllas. Finansbolagen stödjer genom sina systemhemmamarknadsindustrin. Finansbolagens existerande och nya finansieringsformerfår även alltmer ökande belydelse för exportindustrin. Behovet av industriell finansiering ökar inte enbart ikvantitativ utan också i kvalitativ bemärkelse. Finansbolagen är särskilt välrustade för att tillgodose detta behov genom sina till de olika företagensbehov anpassade finansiella tjänster. Om finansbolagens anpassningsrika och dynamiska verksamhetskall kunna bibehållas erfordras att hänsyn tages till vad föreningen ovan sagtoch till vad föreningen anfört i sitt remissvar över Finansieringsbolagskommitténsbetänkande. Det är därvid också nödvändigt att finansbolagen fårtillgång till penningmarknaden genom en rätt att i likhet med bankerna utgemot bankcertifikat motsvarande papper. Föreningen kräver atl detla yrkandeblir tillgodosett. Det vore vidare önskvärt om finansbolagen med medel ellerlångfrisiiga kundengagemang som t.ex. leasing kunde beredas lillgång lillkapitalmarknaden genom utgivande av bl. a. obligationslån och förlagslån.Därigenom kan finansbolagen i än högre grad tillmötesgå näringslivets och dåsärskilt de mindre och medelstora företagens behov av finansbolagensfinansiella och administrativa tjänsier. De mindre och medelstora företagensaknar nämligen direkt tillgång till kapitalmarknaden. Del är------ inte tillgången på lånekapital ochriskbärande kapital som är det primära problemet. Detta är, om expansionen skallske på mark-nadsekonomiska villkor, företagens lönsamhet. Som väl är bekant harinte bara företagens räntabilitet utan även deras soliditet under åren 1975-77drastiskt försämrats. redovisade 20 börsföretag förlust på sammalagtca 2,4 mdr kr. Erhållna stalssubventioner har då inte frånräknats. Dennautveckling har tvingat en rad företag alt sänka utdelningen.För 1977 inställde 13 företag den helt. Mindre observerat synes vara attföretagens räntabilitet och finansiella struktur trendmässigt försämrats underen lång följd av år - med som ett markanl avsieg 1978/79:165 Bilaga 3 72 Räntabiliteten är helt otillfredsställande och är, om denblir bestående, ett hinder för den eftersträvade expansionen. Det har alltidrått en betydande spridning i räntabilitetshänseende mellan företagen - ochdetla är i själva verket betecknande för ett dynamiskt utvecklingsförlopp i enmarknadsekonomi. Del bekymmersamma med den nuvarande situationen är att antaletföretag, som har och sora för den närmaste framtiden kan se fram emot entillfredsställande avkaslning, är sä utomordentligt litet. Börsstyrelsenhar liksom KMU knappast anledning att gå djupare in pä de allmänna ekonomiskaoch politiska förutsättningarna för en förbättring av räntabiliteten iföretagen. Det är dock anledning alt starkt understryka viklen av att denekonomiska politiken inriktas på alt skapa förutsättningarna för en sådanutveckling. Det är i själva verket inte endast fråga om att åstadkomma cnlönsamhetsförbättring genom en allmän ekonomisk expansion, skattepolitiskaålgärder och åtgärder, som på sikl ökar antalet räntabla investeringsprojektm.m. Det gäller också att öka den allmänna insikten om behovet av högrelönsamhet i företagen. Räniabilitetstalen måste nämligenåtta-tiodubblas enbarl för att den genomsnittliga räntabilitetsnivån för åren 1970-74skall återuppnås - och det är diskutabelt om ens detta är tillräckligt för altåterge vinsterna sin roll som incitament till och finansieringskälla förinvesteringar. En återgång lill en räntabilitelsnivå avsevärt över dennuvarande är en förutsättning för att en marknad för riskvilligt kapital påsikt skall kunna fungera. Ävensoliditeten i företagen befinner sig som redan framgått i flertalet företag påen helt otillfredsställande nivå. En sjunkande soliditet innebär att företagelblir mera sårbart. Dess buffert mot svängningar i vinsten blir mindre. Ettmycket stort antal förelag har ett eget kapital, som inle är tillräckligtstort för att fånga upp vinslnedgångar från lill ett annat av denstorleksordning som förekommit på senare är. Turbulenta marknader, svängningari valutakurserna m.m. har avsevärt ökat riskerna för företagen. Därför tordeman få räkna med att för flertalet företag en förbättrad soliditet är enabsolut föruisättning för att förelagsledningarna skall våga engagera företageni expansiva investeringar. Även långivare har anledning ställa sädana krav.Detta får till konsekvens att det egna kapitalet måste växa snabbare änföretagens totala kapital. Utredningens förmodan att förelagen skulle förmåsatl expandera med fortsall sänkning av soliditeten, under förutsättning av attde i stället erbjuds ökad tillgång på långa krediter, delas ej av slyrelsen. Ensådan utveckling är icke heller enligt styrelsens mening vare sig möjlig ellerönskvärd. Delförefaller dock inle realistiskt all räkna med all företagen uthålligt skullekunna nå och hålla en sådan vinstnivå att den för expansionen nödvändigatillväxten av del egna kapitalet helt kan genom företagssparande. Merarealistiskt är att räkna med att de vinster som kan uppnås inte blir större änall en avsevärd och i jämförelse med vad som genomsniuligl varit fallet under1960- och 70-talen belydligt större del av ökningen av det egna kapitalel måsteske genom nyemissioner - såsom framgår av de kalkyler utredningen låtit göra. 1vilken ulsiräckning förelagen kommer atl kunna finansiera sig med nyemissioner,är naturligtvis avhängigt av vilken avkastning som kan erbjudas placerarna.Della är icke enbart en funklion av företagens vinsl före skatt utan också,såsom framgår av utredningen, i hög grad beroende av de skatteregler, somgäller för olika kaiegorier av placerare. Dubbelbeskattning av bolagensvinster och höga marginalskatter för enskilda indivir 1978/79:165 Bilaga 3 73 deri förening gör atl gapet mellan de avkastningskrav före skall ell förelag måsteräkna med inför en nyemission och den ersättning efter inkomstskatt, som denindividuelle placeraren erhåller, blir mycket stort. Företagen mäste ställahöga och i nuvarande läge ouppnåeliga avkastningskrav för att kunna lämna enavkastning, som för placeraren är konkurrenskraftig med andra alternativ. Underen följd av år har flertalet börsföretag inte kunnat lämna en konkurrenskraftigavkastning, vilkel tagit sig uttryck i att börskurserna genomsnittligtmotsvarar mindre än hälften av företagens substansvärden. Med hänsyn tagen tillinflationen har avkastningen efter placerarnas inkomstskatt för flertaletpapper varit negativ. Som framgår av de kalkyler som professor ulfört för utredningens räkning (bilaga 2), ligger aktier somplaceringsobjekt utomordentligt illa till i förhållande till vissa andra,främsi fastigheter. Bilagan belyser också på ett pedagogiskt sätt desnedvridande effekterna av inflation, höga marginalskatter, belåningsgrad m.m.på kapitalresursernas fördelning och därmed på aktie- och lånemarknadernasfunktion. För att aktiemarknaden skall kunna spela den roll som tillkommer den,om det svenska näringslivet skall expandera och utvecklas pä marknadsekonomiskaförutsättningar, måste genomgripande förändringar i beskattningen sättas in.Dessa gäller såväl beskattningens höjd som tekniska utformning. Styrelsenåterkommer längre fram med några mera konkreta synpunkter. Utbudetav riskvilligt kapital på aktiemarknaden står inle i något nöd vändigt direkt samband med del löpande sparandet. Ett ökat utbud på ak tiemarknaden kan vara en följd av all en större del av ett oförändrat totalt sparande dirigeras till denna marknad eller av att kapital i form av fastighe ter, banktillgodohavanden m. m. transformeras till mera riskbärande pla ceringar. Huruvida det verkligen blir ett utbud, beror av de avkastnings förhållanden m. m. som berörts i det föregående. Enligt det material lUI ställt till utredningens förfogande var marknadsvärdet av hushållens totala förmögenhet 650 mdr kr. Av detta var endast 36 mdr kr aktier, ---- (Se 1,21) Börsstyrelsensammanfattar i nu berörda delar sina ställningstaganden tiU utredningensförslag på följande sätt: StyrelsentiUstyrker att Annell-avdraget höjs. Dessutom bör, säsom Förelagsskalteberedningenföreslagit, tiden för avdragsrätten ulslräckas lill . Styrelsen anmärkeräven att avdragsrätten eventuellt skulle kunna utvidgas till all avse ävengammalt kapital, eventuellt med lägre räntesats. Vidare bör förutsättningarnaför en harmonisering av den svenska bolagsbeskattningen med EG:savräkningssystem utredas. KMUbetonar behovet av en ökad kapitalbildning och de negativa samhällsekonomiskakonsekvenserna av den sparandebrist som råder. anseratt de viktigaste orsakerna till dessa missförhållandena beror på: 1) Hård reglering av den svenska kapitalmarknaden, somhar medfört atl prismekanismen på stora delar av marknaden har satts ur spel.Räntan har inle tillåtits att gå upp till de nivåer där jämvikt raellanefterfrågan och utbud råder. Detla förhållande har sannolikt bidragit till atten mindre del av resurserna har gått till sparande och en större del tillkonsumtion. 2) Låg lönsamhet i svensk industri som har lett till att aktiemarknadenej har lyckats attrahera en tillräcklig volym av kapital. 1978/79:165 Bilaga 3 74 KMUvisar att räntabiliteten på det lolala kapilalet och soliditeten i svensk industri med vissa undanlag trendmässigt har sjunkit , Trots denna utveckling har industriinvesteringarna fömtom utvecklats positivt, vilkel troligtvis beror på alt företagen varitvilliga att acceptera en sänkt räntabilitet på det totala kapitalet och en sänkt soli ditet p. g. a. den s. k. hävstångseffekten. en ökad skuldsättning, om denna kan ske till gynnsamma villkor, ökar räntabiliteten på eget kapital relativt sett raer än vad en ökad skuldsättning ökar den finansiella risken. För framtiden tror dock föreningen att denna utveckling inte kan fortgå, dvs. svenskt näringsliv har nått en sådan låg lönsamhets- och soliditets nivå att den nödvändiga framtida investeringsutvecklingen inte kommer lill stånd om inle situationen förbättras. En förbäitring av soliditeten krä ver en höjd lönsamhet, och/eller tillförsel av externt eget kapital. För börs företagen kommer detta troligtvis att medföra ett ökat inslag av nyemisso- ner eller emissioner av potentiellt eget kapital typ konvertibla skuldebrev. För att kunna attrahera den nödvändiga volymen av riskvilligt kapital krävs en höjd lönsamhet i företagen. Atl dagens lönsamhetsnivå är alldeles för låg visas genom atl börskurserna genomsnittligt motsvarar mindre än hälften av företagens substansvärden. Detta medför för många börsföretag stora problem att anskaffa riskvilligt eget kapital. Vill man bevara mark nadsekonomin och uppnå de uppställda tillväxt- och balansmå len för samhällsekonomin måste man följa vissa spelregler, som att förela gen har en tillräcklig lönsamhet. Del går inte att ersätta kravet på en till räcklig lönsamhet med olika former av bidrag eller subventioner till förela gen. Dä är riskerna uppenbara för misshushållning med resurserna. ----- (Se avsnitt 1.22) KMU:senda rekommendation är att det nuvarande Annell-avdraget bör höjas vad gälleravdragsprocenten. stöder helt denna tanke men vill ävenföreslå att man utsträcker tiden under vilken avdraget erhålles från tio tillt. ex, femlon år. Föreningen anser vidare att man bör överväga om intedubbelbeskattningen på utdelningar bör tas bort. I och med att nyakapitalformer, som utgör ett mellanting mellan eget kapital och skuldkapital,typ konvertibla skuldebrev, introduceras framstår dubbelbeskattningen avutdelningar som principiellt tveksam. Fondhandlareföreningenanser vidare att det är ytterst angeläget att skattereglerna ändras så att manerhåller neutralitet mellan olika placeringsformer och mellan reala ochfinansiella tillgångar. är aktieplaceringar i ett avsevärt sämreskattemässigt läge än exempelvis placeringar i fastigheter och lös egendom.Föreningen vill förorda en ändring av realisationsvinstbeskattningen så att deninte träffar omplaceringar av aklier ulan endast nettoförsäljning, Ulredningenuppmärksammar och beskriver ingående den sjunkande reala avkastningen på aktiersedan 1950, Därvid betonas också den kraftiga försämring som skett underslutet av perioden. Aktiespararna är eniga med utredningen om de allvarligakonsekvenser detta har för hushällens nysparande i aktier och för sparandeöverhuvudtaget eftersom lättillgängliga inflationsskyddadeplaceringsalternativ i stort sett saknas. Vidarevisar utredningen på den soliditetsförsvagning som skett inom de börsnoteradebolagen i och som innebär atl det egna kapitalet i förhållande lilltotalkapitalet minskar på ett oroväckande sätt. Prop.1978/79:165 Bilaga 3 75 ningenvisar gäller denna utveckling såväl i reala som i nominella termer. Sammanlagetinnebär detta att risktagandet med aktieplaceringar ökar som denreala räntabiliteten är i sjunkande. Denna utveckling är alltsä i dubblelbemärkelse negativ förakliesparandet. Även om prognosen enligt ulredningensberäkningar i såväl 0-allernaiivet som l-alternativet innebär en kraftigtförbättrad räntabilitet jämfört med utfallet , pekarsiffermaterialet på en ytterligare soliditetsförsvagning för industriföretagen.Detla innebär i sin lur att om vi skulle få konjunktur-eller strukturmässiga påfrestningar i likhet med dem vi haft under 1975-77,skulle delta kunna leda lill katastrofala konsekvenser för företagen. Densoliditetsbuffert som vid ingången till 1975 fanns hos börsföretagen är istort sett ianspråktagen /påfrestningar. Aktiespararna är eniga medulredningen om det allvarliga med den solidilets- och lönsamhetsförsvagningsom inträffat men vill än kraftigare understryka de allvarliga konsekvenserdenna utveckling kan få i det fall att ett par dåliga år kommer under början av80-talet. Det är således angeläget atl utredningens analyser och slutsatser äntydligare ges publicitet i den ekonomiska och politiska debatten och därmedleder till konkreta åtgärder. Deberäkningar som utredningen gör för det industripolitiska alternalivet innebär- allt annat lika - att del kommer att krävas ett större tillskott avägarkapital än vad som kan antas komma att tillföras industrin i form avnedplöjda vinstmedel och nyemissioner av aktier. Liksom ulredningen finnerAktiespararna detla teoretiskt beräknade glapp allvarligt. Även om sjunkandeavkaslning i viss utsträckning är en internationell företeelse innebär glappetalt allmänt omfattade krav på tillväxt i ekonomin har svårt att realiseraseftersom lönsamheten i företagen är svag. Del är därför angelägetatt göra aktieplaceringar så attraktiva att det erforderliga riskkapitalet kanerhållas på den ordinarie marknaden för riskvilligt kapital, dvs. frånhushållen och institutionerna. Om man finner det osannolikt att en tillräckligförbättring av lönsamheten skulle kunna uppnås som grund för stimulans av denerforderliga tillförseln av riskkapital, måste antingen industriexpansionen blilägre eller aktieplaceringar med andra medel göras attraktivare än idag.Utredningen anvisar vissa förslag på hur delta skulle kunna åstadkommas, t. ex.genom skattelättnader eller subvenlioner som höjer aktieavkastningen efterskatt. anger vidare att det ligger utanförutredningens oraråde att gå in på de ekonomiska och politiska frågeställningarsom då kan bli aktuella. Alternativet till ett frivilligt sparande blir heltnaturligt tvångsmässigt sparande. Aktiespararna är principiellt negativa tillsådana former av tvångssparande som gör atl individen inte själv kan förfogaöver sina sparmedel. Utredningen pekar på olikasparstimulerande ålgärder som skulle kunna bli akluella. Lönsparutredningensbetänkande innehåller förslag på ett skattestimuleral sparande som bör geaktiesparandet ny aktualitet framförallt för grupper av småsparare utankunskaper om aktiemarknaden. Detta sparande som ligger i linje med flera avutredningsförslagen, bör också ge icke oväsentligt nysparande i form avriskkapital. Somytterligare en faktor tillkommer dubbelbeskattningen av företagsvinster samtden ofta förekommande beskattningen av inflationsvinster i samband medaktieförsäljningar, föreslår alt det s. k.Annell-avdraget skulle kunna ökas upp till obligationsräntan mot Prop.1978/79:165 Bilaga 3 76 Aktiespararna finner det angeläget att man tar fasta päutredningsförslaget och även beaktar de synpunkter som framkommer i bilaga 4 iutredningen i detta avseende. Härvid åsyftas förslaget att Annell-avdraget börgöras evigt för ålminsione framlida nyemissioner. Än mer angeläget finnerAktiespararna det vara atl anvisa tekniska lösningar för svenska förhållandenom lillämpning av det skatteavräkningsförfarande som gäller inom de flestaEG-länder. Aktiespararnamenar även att del bör övervägas att göra aktieutdelning arna skattefria för mottagaren alternativt höja sparavdraget ytterligare upp till 5.000 eller eller såsom ulredningen framkastar - utlaga kupongsskatt på t. ex. på aktieutdelningar och för övrigi göra dem skattefria. Aktiespararna finner åtskilliga uppslag i utredningens bila ga 4 så intressanta atl dessa frågor bör utredas ytterligare. Frågan om upp skjuten skatt vid omplaceringar bör övervägas. På så sätt sker också en an passning lill gällande realisationsvinstbeskattning av fastigheter. Framför allt är det viktigt att även utdelningsinkomsterna blir en attraktiv inkomst för hushållen. Som det nu är beskattas utdelningarna hårt medan värde- stegringsvinsler beskattas avsevärt gynnsammare. Eftersom aklieägandel såsom det beskrivs i nämnda bilaga 4, koraraer att bli alltmer riskfyllt , är det rimligt att detta sparande i skattehänseende ger en positiv realränta både före och efter skatt. Så är inte fallet , något som tydligt framgår av utredningens bilaga 2. Utdelningsinkomsterna spelar därvid en viktig roll. ---- (Se 5.28). Utredningenbehandlar konvertibla skuldebrev, skuldebrev med optionsrätt samlvinslandelslån. Av desa är konvertibla skuldebrev särskilt inlressanta. Dessaerbjuder nämligen i riskhänseende en unik kombinalion av hög avkastning och lågrisk. Denna finansieringsform bör således uppmuntras för grupper som ännu intebörjat spara i aktier. För atl erbjuda samma rätt till inflytande (t. ex. isamband med emission av konvertibla skuldebrev till större grupper löntagare)bör övervägas en lagstiftningsändring, så att konvertibla skuldebrev kan utgesmed rösträtt i likhet med vad som gäller stamaktier. 2.25Sveriges finansanalytikers förening (SFF) Företagensefierfrågan på riskvilligt kapital Industriföretagenslönsamhets- och investeringsutveckling ger anledning till starkoro. Industrins investeringar är av stor betydelse för svensk ekonomi och detär därför, vilket utredningen påpekar, av vitalt intresse altekonomisk-politiska åtgärder vidtas för att stimulera industriinvesteringarna.Dessa åtgärder bör inriktas på att väsentligt förbättra industriföretagenslönsamhet. Den låga lönsamheten inom svensk industri under det senasledecenniet lorde vara huvudorsaken till den vikande investeringsviljan. Ävenunder de goda torde det vara tveksamt om företagen i genomsnittuppnådde acceptabla lönsamhetstal, om man raed "acceptabel" avservinster, som är nödvändiga för att med bibehållen soliditet finansieraföretagens expansion. Utredningendrar slutsatsen att den nödvändiga/önskvärda framtida expansionen av industrinsinvesteringar koramer att starkt öka efterfrågan på riskvilligt kapital, inteminst pga den starka solidiletsförsämring, som ägt rum . Enabsolut förutsättning för en sådan i hög grad önskvärd utveckling är dock attindustrins lönsamhet (avkaslning på 1978/79:165 Bilaga 3 77 egetkapital efter skatt) når upp i en nivå som någorlunda motsvarar marknadensnuvarande avkastningskrav, vilket torde ligga mellan 13- . Innebördenav detta är alt en mycket kraftig förbättring måste ske av vinstnivå Ibelysning av ovanstående finner SFF att de övriga åtgärder ulredningen pekarpå i syfte att öka företagens efterfrågan på riskvilligt kapital är avunderordnad betydelse, ehuru de inle är oväsentliga. Iutredningen diskuteras olika möjligheter att sänka företagens kostnader fördet riskvilliga kapitalet i syfte att underiätta för företagen att anskaffasådant kapital. Utredningens förslag att höja det s. k. Annell-avdraget finnerSFF vara välmotiverat. SFF förordar att avdraget höjs från till minst 8 %mot bakgrund av att den långa räntan numera ligger kring . I framlidenbör Annell-avdraget tillåtas att följa förändringar i den långa räntan. SFFvill dock också påtala behovet av en harmonisering av den svenskabolagsbeskattningen på denna punkt med boiagsbeskattning-en i andra länderfrämsi inom EG-områdel. Det kan nämligen ligga en fara i att genomAnnell-avdrag och liknande regler skapa specifikt "svenska avkastningskrav"som översliger motsvarande utländska. SFFanser vidare att företagens kapitalkostnader bör kunna sänkas genom attstämpelskatt och inregistreringsavgift avskaffas eller åtminstone görsskattemässigt avdragsgilla. Seltur samhällsekonomisk synvinkel är aktiemarknadens primära uppgift att som endel av kapitalmarknaden vara ett instrument vid fördelningen av riskvilligtkapital. För att aktiemarknaden skall fungera väl i detta avseende krävs atlkursbildningen på aklier är effektiv, dvs.