prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Flera landstingskommuner anstränger sigför att rekrytera fler män tillvårdyrken. Inom några kommuner planeras också försök med vidareutbildning avkvinnlig kontorspersonal och medrekrytering av män till barnomsorg, kontor och social service.Samtliga försök följs av jämställdhetskommittén. följer också det statligaJämställdhetsarbetet, som bedrivs i enlighet med den s.k.Jämställdhetsförordningen.Den 21 Juni 1978 överlämnade en slutrapport till regeringen om försöksverksamheten medatt bryta könsbundna befattningar. Vidare har regeringen uppdragit ålstatens personalnämnd alt i samverkan med fem andra 1978/79:100 Bilaga 15 16 myndigheter starta försök med atl rekryterakvinnor lill manligt dominerade yrken och män till kvinnligt dominerade yrken.Personalutbildningsnämnden skall också utvidga det s.k. till att gälla utbildning vid fler statligamyndigheter. Jämställdhetskommillénhar fått i uppdrag alt studera erfarenheterna av kvotering tillförskollärarulbildning och atl föreslå åtgärder för atl nå en jämnarekönsfördelning bland personalen i barnomsorgen. En första delrapport haravlämnats, som bl.a. tyder på att manliga förskollärare inle lämnar sitt yrke ihögre utsträckning än kvinnliga. förslag lill lag omjämslälldhel i arbetslivet har utarbetats av jämställdhetskommittén och harvarit föremål för remissbehandling. En proposition med förslag till lag kommeratt läggas fram . Förutom ålgärder ochprojekt med jämställdhetssyfte på arbetsmarknaden krävs insatser på områdensom samhällsplanering, boendeplanering och utbildning. En fömtsättning förJämställdhet i arbetslivet är l.ex. en väl utbyggd barnomsorg. Brister isamhällsplaneringen, i bostadsområdenas och bostädernas utformning, ikommunikationer elc kan också utgöra hinder för jämställdhet.Jämställdhelskommittén bevakar därför på olika sätt såväl utbyggnaden avbarnomsorgen som aktuell forskning och projekt rörande samhällsplanering. När det gällerutbildning, avser kommittén att med konkreta projekt i skolan belysa hurJämställdhetstanken kan byggas in i undervisningen. Viktigt i det sammanhangetär atl läromedlen blir effektiva och att personal och föräldrar görs medvetnaom de problem som de iraditionella könsrollerna ger upphov till. Ungdomarmåste ges stimulans att välja utbildningsinriktning och yrke efter individuellläggning och inte utifrån ett traditionellt könsrollsmönster. 1 arbetet med atlförändra attityderna spelar också en aktiv opinionsbildning en viktig roll.Regeringens insatser på delta område har intensifierats, bl. a. genom atlkommittén ger ul nyhetsblad, broschyrer och diskussions-och faktamaterial förolika målgmpper. Vidare försöker kommittén stimulera debatten genom seminarieroch konferenser kring aktuella ämnen. Jämställdhetskommitténhar vidare huvudansvaret för förberedelsearbetet inför den kvinnokonferens somkommer att hållas i regi . Den svenskahändelseutvecklingen beskrivs i det förslag till nalionell handlingsplan förjämställdhet, som arbetas fram med utgångspunkt i enlandsomfattande enkät. En utredning om dehemarbetandes silualion beräknas vara klar under höslen 1979. 1 utredningenkommer bl.a. kvinnomas sociala trygghet, deras förutsättningar påarbetsmarknaden och behovei av barnomsorg att belysas. Regeringen har vidaregivit jämställdhetskommillén i uppdrag att utreda frågan om könsdiskrimineringi reklam. Kommittén avser inleda arbetel med att stimulera till en diskussioninom branschen. 1978/79:100 Bilaga 15 17 Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden rörande förhållandet tillintemationella arbetsorganisationen (). Villkoren för lLO:s verksamhet komatt drastiskt ändras genom Förenta slatemas beslut att lämnaorganisationen. Beslutet innebar bl. a. att en fjärdedel av budgeterade medelför föll bort. lLO:s styrelse fattade efter beslut om en mycket omfattande reduktion av organisationens verksamhetunder ifrågavarande period. bemyndigades generaldirektör atthos medlemsländerna söka utverka frivilliga bidrag för att finansieraverksamheten på den nivå som styrelsen fattat beslut om. Som svar på denna vädjan meddeladeregeringen i böljan av året att planerade ge ett frivilligt bidragmotsvarande en tredjedel av det ordinarie bidraget för eller ca 1,5 milj. kr.Frågan anmäldesför som anvisade . för ändamålet (prop. 1977/78: 125, AU1977/78: 34, rskr 1977/78: 305). Huvuddelen av det frivilliga bidragetbestreds med medel som ställts till SIDA:s förfogande för bilateraltutvecklingssamarbete. höllinternationella arbetskonferensen sitt sextiofjärde sammanträde.Konferensen fattade bl.a. beslut om att revidera organisationens program ochbudget för . För vidkommande innebär konferensens besluti denna del en höjning av det årliga bidraget från drygt en miljon till närmare 1,5 milj. dollar. Arbetskonferensenförrättade också val av styrelse för internationella arbetsbyrån . valdes in som suppleant på en regeringsplats. Sedan den 1 januari1978 är medlem i sex av tio industrikommittéer, nämligeni kommittéema för inlandssamfärdsel, jäm- och stålindustri, verkstadsindustri,byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten och kemisk industri samt i kommittén förtjänstemän och utövare av fria yrken. Ingen av de nämnda kommittéema harsammanträtt . Sverigehar tillträtt konventioner (nrl32) om semester och (nr 146) om semester för sjöfolk(prop. 1976/77: 90, SoU 1976/77: 32,rskr 1976/77:315 resp. prop. 1977/78:51, AU 1977/78:26, rskr 1977/78: 133),liksom konventionema (nr 147) om miniminormer i handelsfartyg (prop. 1977/78:152, /79:2, rskr1978/79:3), (nr 148) om skydd för arbetstagaremot yrkesrisker i arbetsmiljön som förorsakas av luftföroreningar, buller ochvibration och (nr 149) om sjukvårdspersonalens sysselsättning, arbets- ochlevnadsförhållanden (prop. 1977/78: 134, SoU 1977/78:40, rskr 1977/78:320). har godkänt ILO-konvenlionen(nr 145) om kontinuitet i sysselsättningen för sjöfolk (prop. 1977/78:51, AU 1977/78:26, rskr 1977/78: 133),men ratifikationen har ännu inte verkställts. Konventionstexten haröverlämnats till AMS med upp-. dragatt i samråd med och berörda arbetsgivar- och arbetsta-2 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 18 garorganisationer fastställa vissa definitioner somkrävs för en riktig lilllämpningav konvenlionen. Sysselsättningsfrågornahar ägnats fortsatl stor uppmärksamhet i det intemationella samarbetet. Idecember 1977 anordnade en ministerkonferens om ungdomsarbetslöshet.Publiciteten kring konferensen och materialet som presenterades i samband med denna harbidragit till den intensiva debatt om arbetslösheten och dess verkningar förolika grupper som pågått i medlemsländema . Många länder förefaller ocksåpröva nya grepp för att minska arbetslösheten bland ungdomar. Någonväsentlig minskning av den totala arbetslösheten har emellertid inleskell inom OECD-området. har arbete inriktats påomställningsproblemen på arbetsmarknaden, ett arbete som kommer att fortgå under det närmaste året.Förändringama i efterfrågan på varor ochtjänster, tekniska förändringar i industrin, energiproblem etc. beaktas i ett projekt som kommer att spänna överflera av . Sysselsättningsfrågornahar prioriterats också i det nordiska samarbetet. På dansk inbjudanägde en nordisk trepartskonferens om ekonomi och sysselsättning rum iseptember. En liknande konferens på europeisk nivå har föreslagits av deneuropeiska fackliga samorganisationen (EFS) men något definitvt beslut omatl sammankalla en sådan har ännu inte fattats. 1 har frågor rörandemigration och invandrares ställning fåttallt större utrymme. Den undertecknade konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning harratificerats av (prop. 1977/78:162, AU 1977/78:33, rskr 1977/78:252). Det svenska förslaget i samband med undertecknandet attsammankalla ett möte med deltagande av ministrar som svarar förinvandrarfrågor har beretts påtjänstemannanivå, bl. a. vid ett möte i . Mötet beslöt tillstyrka förslaget att sammankalla enmigrationsministerkonferens. En sådan beräknas kunna äga rum under år1980. Den 1 juli 1977inträdde som femtonde medlemsstat i s. k.Resettlement Fund. Fonden bildades som ett instmment iflyktingpolitiken. används fonden huvudsakligen för att stödja utvecklingsprojekti sådana regioner som har drabbats eller hotar att drabbas av storabefolkningsomflyttningar. Som medlemmar i fonden har tillkommit Danmarkoch samt och . deltar påskilda sätt i internationellt samarbete i frågor rörande skydd och omhändertagande av flyktingar.Huvudsakligen behandlas dessa frågor inomramen för FN-samarbetet, särskilt i . Visst konventionsarbete pågår också i . har ånyo behandlatett förslag till konvention om förbud motdiskriminering av kvinnor. Behandlingen är ännu inte avslutad.FN-samarbetet i jämställdhetsfrågor är nu främst inriktat på den Prop.1978/79:100 Bilaga 15 19 världskonferens som skall äga mm . 1 dettasammanhang bör nämnas att har fattat beslul om attpå arbetskonferen-sens dagordning sätta upp frågan om jämställdhet i arbetslivetmellanmän och kvinnor med familjeansvar. Frågans behandling förmodas leda tillantagande av ett nytt jämställdhetsprogram. antog de nordiska samarbetsministrarna ett handlingsprogramför det nordiska samarbetet iJämställdhetsfrågor. Därmed föreligger särskilda program för nordiskl samarbetepå tre av sakområden, nämligen arbetsmarknad, arbetsmiljö ochjämställdhet mellan kvinnor och män. För att bevakafrågor som rör arbetsmarknads- och socialdepartementensverksamhetsområden finns vid vissa utlandsmyndigheter arbetsmarknadsråd ellermotsvarande befattningar. Sådana tjänster finns f. n. i , , , , och . Anslagsförändringamainom verksamhetsområde i förhållande till motsvarande anslagpå statsbudgeten för budgetåret1978/79 framgår av följande sammanställning (milj. 1978/79:100 Bilaga 15 20 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågor under littera A, B och C; Statsrådet såvitt avser frågor underlittera D samt frågor om Jämställdhet mellan kvinnor och män. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1979/80 såvitt avser verksamhetsområde. A. M. 12 374 444 15 249 000 15 876 000 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Till hör frågor omarbetsmarknad, arbetsmiljö, invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhetmellan kvinnor och män samt intemationellt samarbete som berör dessa frågor. Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Reseersättningar(även utrikes resor) Expenser -H 607 000 Prop.1978/79: IOO Bilaga 15 21 Med hänvisning till sammanställningenberäknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvidberäknat medel för ytterligare två tjänster för handläggare. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillArbetsmarknadsdepartementet för /80 anvisa ett förslagsanslag av15876000 kr. 1977/78 Utgift 13 731524 Reservation 3 125632 1978/79 Anslag 14697000 1979/80 Förslag 13 758000 För /80 förordar jag att anslagetförs upp med . Jag har räknat med . till forskning ochutveckling vad avser jämställdhet mellan kvinnor och män m.m. samt andra frågorinom departementets ansvarsområde. För övrig utredningsverksamhet räknar jagmed ett medelsbehov av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m.för /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78 Utgifl 255 037 Reservation 252420 1978/79 Anslag 200000 1979/80 Förslag 200000 För /80förordar jag att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Från anslaget skallbetalas kostnader för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för Prop.1978/79:100 Bilaga 15 22 (SFS 1977:987). Kostnader för annatintemationellt samarbete inom departementets ansvarsområde betalas också frånanslaget liksom kostnader för sådana internationella kongresser i , förvilka åtar sig värdskapet, bl.a. inom FN-samarbetet. Jag hemställer attregeringen föreslår att till InternationelUsamarbete för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag I 977 108 2405000 2715000 F. n. finns fem arbetsmarknadsråd som ärstationerade i , , , och och en motsvarandetjänsteman vid delegationen i . Deras uppgifter anges i förordningen(1977:575) med instmktion för arbetsmarknadsråd (ändrad 1977: 1103). Reseersättningar(resor till och från vid tjänsteuppdrag ochsemester) Expenser (inkl.reseersättningar inom verksamhetsområdena) Vissakostnader för biträden m.m. 98000 -I- 12000 162000 -I- 36000 2405000 -H 310 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillArbetsmarknadsråd för /80 anvisa ett förslagsanslag av 2715000kr. 1978/79:100 Bilaga 15 23 Är 1978 har antaletsysselsatta ökat något liksom under de båda föregående åren. Industrinssysselsättning har fortsatt att minska medan den offentliga förvaltningen harexpanderat. Totall sett har antalet sysselsatta under de tre första kvartalen1978 varit i genomsnitt ca 4,1 miljoner eller 13 000 fler än året före.Ökningen gäller deltidsarbetande. Antalet arbetade timmar har minskat någol. Avtotalt 1,8 miljoner sysselsatta kvinnor hade över 800000 arbete i mindre än 35timmar . Det är liksom tidigarekvinnoma som svarar för ökningen av anlalet sysselsatta. Andelen av allakvinnor i åldrarna som har arbete på heltid eller deltid har ökat och var under tredjekvartalet . För män i motsvarande ålder var andelen arbetande . SomJämförelse kan nämnas att motsvarande andelar var63 % för kvinnor och för män. Antal sysselsatta efter kön och ålder,genomsnitt för de tre första kvartalen 1975-1978 {tusental) 1975 1976 1977 1978 Totalt 4057 4089 4100 4114 Prop.1978/79:100 Bilaga 15 24 Arbetslösheten var underde tre första kvartalen 1978 ca en halv procentenhet högre än . Undertredje kvartalet utgjorde de arbelslösa enligt arbetskraftsundersökningama() 2,av arbetskraften. Av medlemmama i erkända arbetslöshetskassor var ca1,arbetslösa. Dessa arbetslöshetssiffror är intemationellt sett mycket låga.Under den förra lågkonjunkturen 1971-73 låg arbetslösheten i på ungefärsamma nivå som eller högre. Ökningen av antaletarbetslösa jämfört med föregående år gäller särskilt ungdom under 25år. har arbetslösheten bland ungdomarna dock reduceratstill samma nivå som . Liksom tidigare är arbetslösheten större blandkvinnor än bland män, men den skillnaden mellan könen har minskatnågot. Arbetslöshet efter kön och ålder i procent avarbetskraften, genomsnitt för de tre första kvartalen 1975-1978 Prop.1978/79:100 Bilaga 15 25 Tillgången på lediga platser vidarbetsförmedlingarna ligger kvar på en låg nivå. Antalet nyanmälda platser harnu börjat öka svagt, men platsema tillsätts snabbt varför antalet kvarståendelediga platser förblir i stort sett oförändrat. Följande båda diagram visarutvecklingen av antalet lediga platser . Till arbetsförmedlingennyanmälda lediga platser åren 19761978i) 1 OOO-tal platser 300 H kv 2:a kv 3:e kv Samtliga yrken 2:a kv 3:e kv Industriarbete 'Eftersom allmän platsanmälan infördes i , och länfr. o. m. i , och fr. o. m. november1977 och i , och , och länfr. o. m. är samtliga kvartalssiffror ej helt jämförbara med motsvarande tidigare. De senaste årens problempå arbetsmarknaden har huvudsakligen haft sin gmnd i industrins otillräckligaavsättningsmöjligheter främst på exportmarknaderna. Detta förklaras av delsdet allmänna efterfrågebortfallet i den industrialiserade världen, dels ocksådet försämrade kostnadsläget . Till detta kommer ökandestmkturella problem till följd av långsiktigt förändrade efterfråge- ochkonkurrensförhållanden i vår omvärld. har stora delar avindustrin haft stopp för ny- 1978/79:100 Bilaga 15 26 Kvarståendelediga platser Kvartalsgenomsnitt avmittmånadsdata kv 2:a kv 3:e kv oktnov. anställningar,vilket är huvudskälet till att antalet lediga platser har varit lågt. har orderingången visat entydlig ökning, särskilt på exportmarknaderna, men detta har ännu endast gettsvagt utslag i form av fler ledigaplatser. Utvecklingen av antalet varsel om uppsägningar framgår avföljande diagram. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 27 Varsel ompersonalinskränkningar (samtliga berörda) (var13 429 personer varslade) Prop.1978/79:100 Bilaga 15 28 Byggsysselsättningenhar fortsatt att minska . Bostadsbyggandet har dockåter börjat öka. Ett stort antal tidigarelagda offentliga byggen har motverkatsysselsättningsminskningen. I och i några andra län harefterfrågan på byggnadsarbetare ökal så kraftigt att det nu finns risk för brist på yrkeskunnigpersonal. Skillnaderna mellanolika läns arbetsmarknadsutveckling har minskat något . Ökningen av antaletarbetslösa sedan föregående år gäller så gott som alla län. Högst arbetslöshet enligt AKUhade under tredje kvartaletNorrbottens län (6,), (3,), (3,) och (3,). 1Stockholms och var arbetslösheten liksom under tidigare årrelativt låg (ca 1,). Att arbetslöshetenunder senare år inte har varit väsentligt högre beror framförallt på de mycketkraftiga arbetsmarknadspolitiska insatsema. Arbetsmarknadspolitiken harframförallt inriktats på att motverka uppsägningar i industrin. Hörnpelare i denna politik är lagen omanställningsskydd och ett allmänterkännande av arbetsgivarens ansvar för sina anställda. Med utgångspunkt i dettaansvarstagande från arbetsgivamas sida harsamhället vidtagit omfattande åtgärder för att med ekonomiska medel stödja företag som har tillfälliga svårigheteratt upprätthålla sysselsättningen.Bidrag till utbildning av permitteringshotade (den s.k. 25-kronan), frisläpp av investeringsfonder och tidigareläggningav offentliga beställningar ärviktiga sådana åtgärder som har gjort det möjligt för tusentals anställda attfå behälla sina arbeten trots den långvariga lågkonjunkturen. Antalet uppsägningari industrin har således kunnat hållas på en efter omständigheterna låg nivå.Beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning och andra åtgärder för arbetslösa hardärför i hög grad kunnat inriktas på ungdom och andra nytillträdande på arbetsmarknaden. Av desysselsatta i beredskapsarbeten är f. n. mer än hälften under . Drygt 20000ungdomardeltar i arbetsmarknadsutbildning. Gymnasieskolan har i tilltagande omfattning ordnat korta kurser somkombinerats med praktiskt arbete. Försökhar också inletts med varvad utbildning som läggs upp individuellt alltefter den enskildes förutsättningar. Både hosstaten, kommuner och enskildaarbetsgivare ordnas beredskapsarbeten med syfte att ge ungdomar sådan arbetslivserfarenhet som ökar deras utsikteratt komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Flera studier som gjorts tyderpå att beredskapsarbete i mångafall är en effektiv väg till ett fast arbete. Somjag nämndehar lågkonjunkturens negativa effekter förstärkts av växande stmkturella problem iindustrin. Flera viktiga industribranscherstår inför omfattande personalminskningar vilka måste ske i socialt acceptabla former. De närings- ochregionalpolitiska frågoma i samband härmed kommer att tas upp i annatsammanhang. För att undvika omfattande arbetslöshet i vissa orter införderegeringen s. k. tillfälligasysselsättningsbidreig (75%-bidrag) till företag som dominerar på sin ort. Dessa bidrag syftar till att senareläggalångsiktigt nödvändiga upp- 1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmai-kiiädsdepartementet 29 sägningar till en tidpunkt då de anställdasmöjligheter att finna nya arbeten är större. Bidrag utgår f. n. till etttjugotal företag, varav drygt hälften inom stålindustrin. För tekoindustrin harav liknande skäl införts ett särskilt bidrag med . föräldre arbetskraft, vilket f n. utgår för ca 12000 personer. Båda de nu nämndabidragsformerna lillämpas t.o.m. . I samma syfte har statenunder ingått ett avtal med som innebär att företaget mot ettsärskilt sysselsättningsbidrag på sammanlagt 5 milj. kr. dämpar takten i depersonalminskningar som föranleds av en nödvändig omstrukturering av företagetsverksamhet. märktestydliga tecken på en ökad orderingång i industrin. Det bedömdes mot bakgrundhärav som sannolikt att en begränsad ökning av sysselsättningen i dekonjunkturberoende delama av näringslivet skulle inträffa under loppet av år1979. Därför infördes från det s. k. nyrekryteringsbidraget,vilket syftar till att förmå företag som räknar med att öka sin personal efterden att göra detta redan under innevarande budgetår. för varje nytt arbetstillfälle som tillskapas under tredjekvartalet 1978, med . för arbetstillfällen som tillskapasunder fjärde kvartalet 1978 resp. . m. har förhandsanmälningarför bidrag inkommit till arbetsförmedlingama motsvarande en sammanlagd personalökningpå 40000 personer. Kosinadema för nyrekryteringsbidraget uppskattadesursprungligen till 150 milj. kr., vilket belopp anvisades somreservationsanslag benämnt B 12. Tillfälligt sysselsättningsstöd /79. Att döma av de förhandsanmälningar som gjortskommer ytterligare medel att behöva anvisas. Jag avser att återkomma medförslag om ytterligare medel i tilläggsbudget III för /79 närdet slutliga behovet kan överblickas. Utvecklingen under detsenaste året har ställt stora anspråk på arbetsmarknadsverkets resurser. Förstora gmpper av människor har arbetslösheten kunnat undvikas bara genom olikatillfälliga insatser som inte löser problemen på . Behovet avinformation och stöd av skilda slag till arbetssökande är stort.Arbetsförmedlingens snabba utbyggnad har därför fortsatt genomytterligare tillskott av personal och teknisk utrustning. Arbetsformemautvecklas fortlöpande med sikte på att förbättra den individuellt inriktadeservicen till arbetssökande. Orderingången tillindustrin har som jag nämnt ökat . Kon-Junkturutsiktema pekar nupå en klar ökning av industriproduktionen under år 1979.Kapacitetsutnyttjandet är dock fortfarande lågt, varför denna produktionsökninginte kan väntas föranleda någon kraftig ökning av antalet anställda underåret. 1 och med att vändpunkteni konjunkturen nu har passerats kan insatserna gradvis inriktas alltmer påframåtsyftande åtgärder. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 30 kan i ökande utsträckning beredas arbete i expansivaföretag. Ett steg i den riktningen har redan tagits med nyrekryteringsbidragetsom infördes . Man måste dock ändå räkna med att det även undernästa budgetår kan krävas relativt omfattande insatser för att motverkauppsägningar och för attbereda arbetslösa utbildning eller tillfällig sysselsättning i form avberedskapsarbete. Flera faktorer somjag redan har berört visar att den ekonomiska återhämtningensgenomslag på sysselsättningen blir ganska svag i vaije fall under första delen avår 1979. Erfarenheterna från tidigare konjunkturuppgångar pekar på attdet i regel tar relativt från de första tecknen på förbättring ikonjunkturen till dess att uppgången i efterfrågan får fullt genomslag på sysselsättning och arbetslöshet. Detfinns ingen grund för förväntningar om att sysselsättningseffekternaskall komma snabbare nu än vid den närmastföregående konjunkturuppgången. Det stora outnyttjade kapacitetsutrymmesom fortfarande finns inom industrin, delvis som en följd av de arbetsmarknadspolitiska insaiserna, samt de storakvarstående strukturproblemen talar snarare för en långsammareåterhämtning . harregeringen vidtagit en rad åtgärder för att hävda sysselsättningen underförsta . Offentliga byggen för sammanlagt ca 1,4 miljarder kr.har lidigarelagls med syfte att skapa sysselsättning under den innevarande vintern. Jag vill härockså peka på det åtgärdsprogram somjagredogjorde för vid anmälan av propositionen (1978/79:50) om inriktningen av den ekonomiska politiken m.m.,vilken har behandlats av . Detta program innebär bl.a.att ytterligare 2135 milj. kr. anvisas försysselsättningsskapande åtgärder, främst beredskapsarbeten, samt att ytterligare 1 000 milj. kr.anvisas för arbetsmarknadsutbildning.Av beloppet till sysselsättningsskapande åtgärder motsvaras sammanlagt I 690milj. anslag som regeringen har ställt till AMS förfogande med stöd av sin finansfullmakt.Planeringen inriktas på att beredskapsarbetena under vinlermånademaskall kunna sysselsätta upp till 60000 personer och att lika många skall kunnaberedas plats i arbetsmarknadsutbildning (förutom utbildningen i företag vidpermitteringshot).