prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadsom utgår lill äldre och sjuka eller handikappade personer ersätterenligt de sakkunnigas mening väl de ekonomiska skyldigheter som lagligenåvilar barnen (se 7 kap. 3 S andra slyckel FB). De sakkunniga föreslår därföratt denna underhållsskyldighet mot sjuka föräldrar o. I. upphävs.Den nära samhörigheten mellan föräldrar och barn har dock lill naturlig följdatt det får anses åligga båda parter som en skyldighet atl bistå varandra i månav förmåga. Förslaget om att upphäva den lagliga underhållsskyldigheten skalldärför inte tolkas så att barnets moraliska skyldighet alt i övrigt bistå ochhjälpa vårdbehövande föräldrar skall tas bort. Enligtnuvarande regler kan ett barn som har underhållit sin far eller mor regressvisyrka ersättning av sina syskon. De sakkunniga pekar på att omunderhållsskyldigheten mot föräldrarna upphävs detta kan fa till följd attockså underlaget för en regresstalan mot syskonen försvinner. Prop.1978/79:12 5 Föredraganden 5.1Reformens inriktning och omfattninc Bestämmelseromfamiljerätislig underhållsskyldighet finns i gällande rätt i (FB) och giftermål.sbalken (GB). Av störst intresse är reglerna om föräldrarsunderhållsskyldighet gentemot sina underåriga barn och om makarsunderhållsskyldighet i förhållande till varandra. Lagstiftningenom underhåll har ändrats men kan i sina huvuddrag förastillbaka lill de lagar på familjerättens område .som kom omkring1920. Förändringarna i samhället därefter har fört med sig atl defamiljerättsliga underhållsbestämmelscrna inte längre har samma betydelseförden enskildes trygghet. Samhället har genom stöd i olika former till barnoch ungdomar tagit över en ansenlig del av de kostnader som förut måste täckasgenom underhållsbidrag. Kvinnornas ekonomiska frigörelse har också fått tillföljd att de mera .sällan är hänvisade till det underhåll som de kanerhålla från make. Trotsde samhällsförändringar som har ägt rum står det klart att lagstiftningen omunderhåll fortfarande spelar en stor roll, särskilt den som giiller underhålltill barn. Andra drag i utvecklingen iin de jag nämnde har medverkat lilldetta. Antalet äktenskapsskillnader har ökat betydligt. Det har blivitvanligare att miin och kvinnor bor tillsammans utan all vara gifta. Åtskilligaav dessa samboendeförhållanden blir inte bestående. Följden har blivit attfrågor om underhåll till barn aktualiseras i betydligt fier fall än tidigare.Det har beräknats att det f n. i finns drygt 400 000 barn som harföräldrar som inte är gifta med varandra och som inte heller lever tillsammans. Efterframställning från fick familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) iuppdrag att göra en skyndsam översyn av reglerna om underhållsbidrag tillbarn. delbetänkande som de sakkunniga med anledning av tilläggsuppdraget ladefram (SOU 1977:37) valde de att behandla den fiimiljeräitsligaunderhållsskyldigheten i dess helhet, således ock.så reglerna om underhåll lillmake. Betänkandot innehåller i första hand förslag till ändringar i FB och GB. Närasamband med de civilrältsliga föreskrifterna om underhållsbidrag till barn offenlligriiitsliga icgleringen i lagen 11964:143) om bidragsförskott. Desakkunnigas förslag berör också denna lag. a. föreslår de ett nytt systemför återkrav från den underhållsskyidige av bidragsföiskoti som det allmännahar betalt ut till ett underhållsberättigat barn. Reformförslaget avser ocksålagen (1966:680) om iindring av vi.ssa untlcrhållsbidrag. Som helhet sett harfamiljelagssakkunnigas förslag fått ett gynnsamt mottagande underremissbehandlingen. Från flera håll betonas att ny lagstiftning på området börkomma lill stånd . Även instanser som är kritiska mot vissa avsnitt ibetänkandet framhåller atl delta i andra delar innehåller förslag tillangelägna reformer. I allmänhet ansluter sig remissinstanserna till desakkunnigas uppfattning att en reform bör gälla den familjerättsligaunderhållsskyldigheten i dess helhet. Eit par instanser ställer sig dockfrågande till tanken att ändra reglerna om underhåll till make innan ställningtas till andra spörsmål om äktenskapets ekonomiska rättsverkningar. begäran om endelreform av reglerna om underhållsbidrag till barn hade sin grund i ettkonstaterande att nuvarande regelsystem i tillämpningen ofta leder till betydandesvårigheter för de underhållsskyldiga (LU 1975/76:33 s. 96). Många av des;sabefinner sig i en besvärlig ekonomisk och social situation. Underhållsbidragenöverstiger inte sällan den ekonomiska bärkraften, med ofta betungande skulderpå obetalda underhållsbidrag som följd. Förhållandena har kartlagts bl. a.genom del forskningsarbete om underhåll och socialförmån som bedrivs vidjuridiska fakulteten vid (se bil. Under arbetet harbeiräffande de undersökta urvalsgrupperna kommit fram bl.a. all hälften av deunderhållsskyldiga hade skulder för obetaldaunderhållsbidrag. A v de frånskilda underhållsskyldiga hade 40 "n skulderpå och nästan 20 "n pä mer än . Också andra, nyligengenomförda undersökningar bekräftar att del ekonomiska läget är bekymmersamtför många bidragsskyldiga. Det är lätt att förstå att en alltför betungandeunderhållsskyldighet inte bara medför allvarliga påfrestningar för denbidragsskyldige utan också kan få negativa följder för dennes förhållande tillbarnet. Tyngdpunkten ifamiljelagssakkunnigas betänkande har också lagts vid förslag som syftar tillatt förbättra de underhållsskyldigas situation. De sakkunniga föreslår sålundaatt man lagfäster principen att underhållsskyldigheten inte är ovillkorlig,att man förkortar preskriptionstiden för fordringar på underhållsbidrag ochatt man dämpar indexhöjningarna av bidragen. Den centrala ställningen intardock det förul berörda förslaget angående sättet att kräva tillbaka utgivnabidragsförskott. 5.1.2Ny ordning jör återkrav av bidragsförskott'.' Närbidragsförskott utgår inträder f. n. det allmänna i barnets rätt tillunderhållsbidrag el ler den del av detta som svarar mot bidragsförskottet. Den återkrävandemyndigheten - numera den allmänna - är alltså bunden till detbidrag som har fastställts genom dom eller avtal. De sakkunnigas förslaginnebär att försäkringskassorna i stället självständigt skall pröva denbidragsskyldiges betiilningsförmåga och avgöra vad han eller hon skall betalatillbaka till det allmänna. Genom att prövningen sker fortlöpandekan återbetalningarna göras beroende av den bidragsskyldigesaktuella betalningsförmåga. Proccsseromjämkning av underhållsbidrag på grundav ändrade förhållanden blir på så sätt överflödiga i den månunderhållsbidraget inte är större än bidragsförskottet. Den föreslagnaordningen innebär,också alt samhället kan lätta på bördan förden underhållsskyidigeutan att barnets intresse blir lidande. Desakkunniga föreslår att särskilda riktlinjer utarbetas till ledning förförsäkringskassornas återkrav. Des.sa riktlinjer förutsätts tjäna till ledningock.så när underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. 1 betänkandetpresenteras ett förslag lill .sådana riktlinjer (se bil. 4 tilllagrådsreinissen). Dessa bygger på tanken att den underhållsskyldige skallförbehållas ett belopp för sin egen och sin familjs försörjning och att en delav överskottet skall tas i anspråk för återbetalningar till försäkringskas.san. Mångaremissinstanser har anslutit sig till de sakkunnigas uppfattning om de fördelarsom står att vinna om försäkringskassorna får en befogenhet att inombidragsförskoitssysieineis ram självständigt pröva den underhållsskyldigesbidragsförmåga. Åtskilliga insian.ser är einellertid kritiska. Några anser alträttssäkerheten inte blir lillriickligi tillgodosedd ifall prövningen ankommerpå för.säkringskas.sorna. Andra reagerar mot au doinstolarna ochförsäkringskassorna jämsides skall kunna fastställa underhålLsskyldigheten, medrätt för kassorna att frångå domstols avgörande inte bara i sänkande utan ocksåi höjande riktning. Kritik riktas också mot att försäkringskas.sorna vid sinprövning skall beakta endast den underhållsskyldiges förhållanden, medandomstolarna har au ta hänsyn till båda föräldrarnas förmåga. En annaninviindning mot förslaget går ut på att det uppmuntrar till ökad användning avbidragsförskottssystemet. Ettstort antal av de instanser som tillstyrker förslaget betonar attställningstagandet bygger på att organisationsfrågorna först blir lösta och attförsäkringskassornas personal i god lid hinner utbilda sig för sin uppgift.Riksförsäkringsverket framhåller att ytteriigare överviiganden i fråga omadministrationen av systemet oundgängligen behövs. Efterbemyndigande av regeringen har chefen försocialdepartementet tillkallat en kommitté (S 1977:16) som skall se översamhällets stöd till föräldrar som inte lever tillsammans. I direktiven(1977:104) framhålls att samhiillsutvecklingen har ändrat förutsiittningarnaför existerande former av stöd till de .siirievande föräldrarna ochaktualiserat samhällsinsatser i delvis andra former. Utgångspunkten för kommitténsöverväganden bör vara att stödet riktas till barnen. Utredningsuppdragethar uppmärksammats under remissbehandlingen av familjelagssakkunnigas förslag.Från ett par håll hävdas att frågan om att införa en annan ordning för återkravav bidragsförskott bör anstå i avvaktan på resultatet av den nya utredningen. Föregen del kan jag se åtskilliga fördelar i att frigöra prövningen av skyldighetenatt betala tillbaka bidragsförskott från de civilrältsliga avgörandena omunderhållsbidrag. Jag skall emellertid inte gå in på dessa argument eller på deinvändningar som kan riktas mot förslaget som sådant. 1 vilket fall som helsltalar starka skäl föratt tiden inte är mogen att införa det system somfamiljelagssakkunniga har föreslagit. Somde sakkunniga framhåller måste försäkringskassorna i vissa fallrått ingående bedöma de underhållsskyldigas ekonomiska och sociala situation.Det gäller främst i ärenden om eftergift från det allmännas sida av återkrav.Med familjelagssakkunnigas förslag skall emellertid kassorna i stor omfattningha att löpande fastställa omfattningen av underhållsskyldigheten mol bam, oftaulan alt ha stöd i dom eller avial. Del säger sig självt att detta kommer atiställa stora krav på ka.ssorna och deras personal. Försäkringskassorna harnyligen fått sitt verksamhetsområde vidgat. Efter samråd med chefen föisocialdepartementet har jag kommit till atl kassorna bör få rimlig tid tillförfogande innan ytterligare, krävande uppgifter liiggs på dem. Det nuvarandebidragsförskoti.ssysiemei har bristeroch skall,som nämnts, lill.sammans medandra former försföd åt föräldrar som lever isär,.ses över av en .särskildkommitté. Med tanke på detta skulle det vara olyckligt att nu genomföra en reformsom tillför in.siiiuiet nya och viktiga rättsliga moment och som med storsannolikhet skulle leda till att allt fiera kommer att anlita systemet.Reformen skulle ock.så kunna få till konsekvens att ansenliga medel tas ianspråk, utan atl den avvägning mellan olika stödbehov och stödformer kommertill stånd som förut.siitts i direktiven för den nya Ulredningen. Medhänsyn lill vad som har anförts nu har jag kommit till attfamiljelagssakkunnigas förslag till nytt ålerkravssyslem i varje fall f. n.inte bör genomföras. 5.1.3Reformförslag angående underhållsskyldigheten mot barn Delförhållandet alt familjelagssakkunnigas förslag till nytt ålerkravssyslem inteskali leda lill lagstiftning behöver inte medföra attförslaget också i övrigt bör vila tills vidare. Tvärtom ser jag starka skäl allredan nu göra iindringar i FB:s reglering angående underhåll lill barn och atti samband därmed ta upp en del näriiggande lagstiftningsfrågor. Främstär det önskemålet att förbättra situationen för de bidragsskyldiga som talarför en reform. Alt deras belägenhet är pressad har i den allmännadebatten senast uppmärksammats i samband med årets generella indexhöjning avunderhållsbidrag, vilken uppgick till 14 "... Det skulle kunna fåbetänkliga sociala konsekvenser, om slaismakterna sköt atl vidtaåtgärder till hjälp för de bidragsskyldiga. har också i sin begäranår 1976 om utredning förutsatt att lagstiftningen om underhållsbidrag skulle ändrassnarast möjligt. Ävenom det alltså är angeliigel att ulan uppskov viilta åtgärder för alt lättabördan för de underhållsskyldiga, måste man söka undvika attåtgärderna går ut över barnen och den förälder som uppbär uiidcrhållsbidra-get.Att också vårdnadshavarens situation iir ekonomiskt bekymmersamkan man finna stöd för i den undersökning vid som haromtalats under 5.1.1. är då alt samhället lar på sig en betydligt större tlel avunderhållskostnaderna än f n. Emellertid kan i dagens allmänna ekonomiska lägeendast begränsade ökningar medges av stödet till föräldrar.som lever isär. Föråterhållsamhet med nya kostnadsåtaganden talar också önskemålet alt inteföregripa resultatet av ulredningen om samhällsstödet till dessa föräldrar. Enpåtaglig förbäitring för de bidragsskyldiga kan emellertid enligt min meningåstadkommas med ganska begränsade åtgärder. Jagvill då till en början erinra om alt den som betalar underhållsbidrag till barni dag har rätt alt vid beskattningen göra ett inkomstavdrag om högst 2 500kr för varje barn. Beloppet har varit oförändrat sedan 1974 årstaxering. I sitt slutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn av skattesystemet har1972 års skatteutredning enhälligt föreslagit att beloppsgränsen ,sk;i)l höjaslill Belänkandet har remissbehandlats. Chefen för budgetdepartementethar emellertid redan nu underrättat mig om att han har för avsikt alt underhösten 1978 föreslå en höjning av avdraget. Höjningen bör enligtbudgetministern tillämpas redan vid taxering och alltså få verkan . Vadhärefter angår den lagstiftning som närmast är aktuell i detta ärende, främstden civilrältsliga, bör principen om atl underhållsskyldigheten inte skall varaovillkorlig ens mot barn kunna lagfästas. Man bör därvid kunna ta fasta pä desakkunnigas tanke alt den underhållsskyldige skali förbehållas visst belopp föregna nödvändiga utgifter, i vissa fall också belopp för hemmavarande make ochbarn. Det bör vidare vara möjligt att underlätta jämkning vid domstol avgällande domar och avtal om underhållsbidrag. Försäkringskassorna bör i störreutsträckning än nu fä medge eftergift av lämnade bidragsförskott. I syfte attminska underhållsskulderna bör man också kunna genomföra familjelagssakkunnigasförslag om alt förkorta preskriptionstiden för fordringar på underhållsbidrag,inräknat återkrav av bidragsförskott. Slutligen ter det sig befogal att dämpaindexhöjningen a\ utgående bidrag. Bortserman från den minskning av skatteiniiikterna .som en höjning av avdraget förutgivna underhållsbidrag medför, torde de åtgärder .som jag har nämnt nu inteleda lill någon sammanlaget större ekonomisk belastning för stat eller kommun.Man måste nämligen räkna med de samhälleliga vinster som kan följa av en reformsom syftar till att minska riskerna för social utslagning av underhållsskyldigamed särskilt svåra problem och att i övrigt anpassaunderhållsskyldigheten efter den ekonomiska förmågan. De ifrågasattaåtgärderna torde knappast heller komma alt försämra de underhållsberättigadessituation i en utstriickning som inte kan anses godtagbar. Genom de allmännabarnbidragen och rätlen till bidragsförskott är barnen alltid garanterade enminsta uiiderhållsstandard. Önskemåletatt göra de bidiagsskyldigas situation mindre pressande utgör alltså ett starktskäl fören reform redan nu av underhållsbestämmelscrna. Ett annat skäl äraltnuvarande praxis för beräkning av underhållsbidrag av allt att döma är mycketojämn. Till detta bidrar att flera organ medverkar vid tillkomsten avunderhållsavgörandcn: domstolarna, barnavårdsnämnderna, försäkringskassorna ochadvokatbyråerna. Delvis liiggs därvid olika principer till grund förberäkningarna. Det fåi anses vara ett rätlssäkerhcisimrcsse att söka få tillstånd en mer enhetlig bedömning. Utöver vad jag nu har sagtär det två speciella problem som särskilt har uppmärksammats av ochsom kräver sin snara lösning. Det ena gäller frågan om underhållsbidrag lillbarn som enligt de antagna nya reglema (SFS 1976:612) står undergemensam vårdnad av föräldrar som inte sammanlever med varandra. Frågan ärintimt förknippad med spörsmålet om rätt lill bidragsförskott. F. n. kan dessabarn inte få bidragsförskott. Detta kan avhålla en del föräldrar från attanlita del nya institutet gemensam vårdnad. Det andra problemet angår rättenför underhållsskyldig förälder alt få underhållsbidraget nedsatt med hänsyn tillkostnader som har varit nödvändiga under tid då han eller hon har utövat sinrält till umgänge med barnet. Vadjag har åberopat i detta avsnitt bör enligt min mening föranleda alt förslag nuföreläggs om revision av främst om underhållsbidragtill barn. Förslagets huvudsakliga inriktning framgår av vad som har anförts idet föregående. Den omständigheten alt maninte nu kan definitivt lösa frågan om förhållandet mellan den civilrättslignunderhållsplikten lill barn och skyldigheten alt inom ramen för etibidragsförskottssysiem eller dess framlida motsvarighet betala medel till detallmänna kan få lill följd att vissa justeringar senare måste göras i dencivilrättsliga lagstiftningen. Den reglering i FB som blir resultatet av denföreslagna reformen torde dock i allt väsentligt kunna ligga fast förframtiden. För utredningen om samhiillsstödet till de särievande föriildrarnamåste det anses vara en fördel att kunna utgå från en ny lagstiftning på detcivilri';ltsliga området. I utredningsdirektiven har också förutsatts attkommittén skall bygga på en sådan lagstiftning. 5.1.4Den låmiljeräiisliga underhållsskyldigheten i övrigi Under5.1.3 har jag uppehållit mig vid bestämmelserna om underhåll lill barn. De sakkunnigahar emellertid också lagt fram förslag som avser I likhet med det stora flertalet remissinstanser anserjag delriktigt att på detta sätt ta upp den familjerättsliga underhållsskyldighetentill en samlad bedömning. Visseriigen kan del medföra vissa nackdelar att låtaföreskrifterna om äktenskapets ekonomiska rättsverkningar reformeras etappvis.Jag delar emellenid de sakkunnigas uppfattning att det skulle leda till ännu.större olägenheter att bryta ut bestämmelserna om underhåll lill bam ull.separat behandling. Man kan också se det som en fördel att det fortsattalagsiiftningsarbeiei på äkienskapsräitens område kan koncentreras till frågornaom den familjerättsliga egendomsordningen. Den nu aktuella reformen bör alltsåenligt min mening omfatta samtliga regler i FB och GB om underhållsskyldighet. Vadjag har yttrat innebärsammanfaitningsvis följande. Nuvarande ordningför all pröva omfattningen av underhållsskyldigheten till barn behålls tillsvidare. Det betyder att dom eller avtal om underhållsbidrag fortfarande skallligga till grund när skyldigheten atl betala tillbaka bidragsförskott bedöms.Familjelagssakkunnigas förslag lill nytt återkravsyslem tas alltså inte upp fn. I övrigi läggs emellertid de sakkunnigas betänkande lill grund för en reformav lagstiftningen om underhållsskyldighet. Denna innefattar en fullständigrevision av de civilrältsliga reglerna i FB och GB men berör också annanlagstiftning. Syftet med reformen är att minska belastningen främst fördesämst ställda underhållsskyldiga, all lå lill stånd en något mera enhetligbedömning av bidragsfrågorna och atl tillgodose vissa särskilda reformkrav frånriksdagens sida. 5.2.1 De grundläggandebestämmelserna om underhållsskyldigheten Föräldrarnasunderhållsskyldighet mot barn som inte är vuxet Somjag har nämnt under 5.1 lämnar samhället i olika former ett omfattande stöd åtbam och barnfamiljer. Syftet är all skapa förutsättningar föratt barnen skallfå en god uppväxt och att över huvud taget ge ekonomisk trygghet ål familjerna.De olika sociala förmåner som riktar sig lill barn ochbarnfamiljerrördelvisförmånersomuigårgenerellt.Hii hör föräldrapenning,allmänna barnbidrag, fri sjukvård och tandvård .samt fri skolutbildning medfria läroböcker och skolmåltider. I någoi högre ålder underlättas de ungasutbildning genom studiehjälp och studiemedel. Andra stödformer tar mera siktepå att utiämna villkoren mellan olika barnfamiljer. Till denna grupp kan räknasde olika formerna av bostadsbidrag och de ekonomiska insatserna för alt få lillstånd barntillsyn till rimlig kostnad för den enskilde. 6 1978179. saml. betydelse ärbestämmel.serna om bidragsförskott. Bidragsförskottet garanterar enminimistandard för barn som är berättigade till underhållsbidrag, dvs. bam .sominte bor tillsammans med båda sina föräldrar. EnligtFB skall föriildrarna stå för kostnaderna för barnens utbildning ochuppfostran. De efter hand allt siörre samhällsinsatserna för bam och ungdom haremellertid inte bara tryggat en rimlig levnads- och utbildningsstandard åt denuppväxande generationen utan också medfört att föräldrarna har avlastats en delav sin underhållsbörda. Likväl är föräldrarnas ekonomiska insatser för sinabarn fortfarande av stor belydelse. Det ekonomiska ansvaret kan knappast hellerisoleras från föräldrarnas ansvar för barnens person. I likhet medfamiljelagssakkunniga och en praktiskt taget enhällig remissopinion anserjagdärför alt FB också i fortsättningen bör bygga på principen att föräldrarna ärunderhållsskyldiga mot sina barn. Föräldrarnas ekonomiskaansvar för sina barn är närmast en självklarhet när det gäller barn ochföräldrar som faktiskt bildar en familj. I den allmiinna debatten har detemellertid ibland ifrågasatts om inte samhället borde ta över denunderhållsskyldighet som ligger på föräldrar som, t. ex. efter skilsmässa, intebor tillsammans med barnet. Tanken skall ses mol bakgrund av att dessaföräldrar ofta har en svag ekonomi Del kan emellertid integärna komma i fråga att befria den nu berörda gruppen av föräldrar från derasunderhållsskyldighet. Om samhället övertog de bidragsskyldigas underhållsansvarskulle nämligen delta med fog säkerligen upplevas som uppenbart orättvist avde föräldrar som bor tillsammans med sina barn och gör ekonomiska uppoffringarför deras räkning. En underhällsskyldig kan naluriigtvis ibland känna detpåfrestande atl behöva betala bidrag till ell barn som han eller hon inte harkontakt med. Botemedlet iir emellertid inte att avskaffa underhållsskyldighetenutan all på olika sätt stimulera den bidragsskyldiges intresse för barnet.Statsmakterna har redan beslutat åtgärder i detta syfte. Ytteriigare förslagkommer att presenteras i det följande. En regelbunden kontakt mellan barn ochbidragsskyldig förälder kan skapa och vidmakthålla en samhörighet som görunderhållsskyldigheten självklar. Vad jag har sagt nu fårinte undanskymma atl levnadskostnaderna för föräldrar som lever åtskilda ochför deras barn oftast är högre än i sammanhållna familjer. Många sådanaföräldrar har ekonomiska och sociala svårigheter. En särskilt utsatt grupp ärde frånskilda. Som jag har framhållit under 5.1.3 är ett av syftena med detreformförslag som presenteras all lätta bördan för de föräldrar som betalarunderhållsbidrag. En förutsättning för all underhållsskyldigheten skallupplevas som något positivt är uppenbariigen alt den på ett realistiskt sättanpassas till den bidragsskyldiges ekonomiska förhållanden. Jag vill emellertidbetona att de särlevande föräldrarnas situation haruppmärksammats inom social- Stödet i form av bidragsförskott har redan nämnts. Jagkan vidare erinra om atl dessa föräldrar gynnas när det gäller atl beräknabostadsbidrag och daghemsavgifter. Föi-äldrar som lever åtskilda har också ivissa fall särskilda skattelättnader. Som har framgått under 5.1.2 utreds isärskild ordning den framlida utformningen av samhällsstödet till sådanaföräldrar. Ienlighet med vad jag har sagt i det föregående bör FB liksom f. n. upptabestämmelser som klart slår fasl att båda föräldrarna i princip är underhållsskyldigamol sina barn. De nuvarande bestämmelserna i ämnet (7 kap. I och 2 S§ FB)nämner inte föräldrarnas förmåga som fömtsättning för underhållsskyldighetensom sådan. Främst med hänsyn härtill har underhållsskyldigheten oftabetecknats som ovillkoriig.