prop · G20371 · 1978-12-31 00:00:00 — De resurser som därvid kan komma att friställas bör användas för attbekosta den höjning av kvaliteten i sjöbefälsutbildningen som de föreslagnastudieorganisatoriska förändringarna syftar till. En god kvalitet iutbildningen fordrar dessutom tillgång till dyrbar utrustning. För att nå ensådan kvalitet är det därför angeläget att skapa en utbildningsorganisation därsåväl personal som tekniska resurser kan utnyttjas effektivt. Sjöbefälsutbildningarnahar vad gäller studerandeanlal en jämförelsevis liten omfattning. Från deutgångspunkter som jag har angett blir därmed en bibehållen lokaliseringav dessa utbildningar till fem orter en ur utbildningsekonomisk synvinkelmycket dyrbar lösning. Tillgängliga resurser måste enligt min mening koncentreraspå att ge utbildningarna en internationellt godtagbar standard. Minaöverväganden leder sålunda till slutsatsen att sjöbefälsutbildningen böranordnas på färre orter, förslagsvis på tre av de nuvarande sjöbefälsskoleorterna.Jag avser att senare föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ att i samband medämbetets prövning av dimensioneringen av utbildningarna också föreslå tillvilka orter sjöbefälsutbildningen bör koncentreras. I uppdraget bör också ingåatt UHÄ vid sin prövning av möjligheten att höja planeringstalen för drifttekniker-och driftingenjörsutbildningen skall undersöka möjligheten att förläggautbildningsplatserna rill de orter där sjöbefälsutbildningen kan komma attläggas ner. Jag utgår från att i försia hand en utbyggd ulbild- Prop.1978/79: 71 12 ning för drift- och underhållsteknisk personal bör kommaifråga. Jag har tidigare angett att jag räknar med att förslag skall kunnalämnas i sådan tid att de kan beredas i budgetbehandlingen inför budgetåret1980/81. UHÄ har föreslagit att driftteknikerutbildningen skallinledas med 40 poäng inbyggd utbildning (praktik). Som jag har nämnt biträder jag UHÄ:s förslag idenna del. bör få i uppdrag att förhandla med berördakommuner om de ekonomiska villkoren för denna praktik. För tillträde till sjöbefälsutbildningarna krävs f. n. 27månaders förpraktik varav större delen till sjöss. Beträffande sjöbefälsutbildningen påpekar UHÄ att det ärsvårt att nu lägga praktiken inom utbildningslinjen. Anledningen till detta äratt de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ordning ej är utredda och altberörda parter i UTSJÖ har slutit upp bakom kravet på förpraktik. UHÄ anserdock att möjligheterna att förlägga handledd praktik inom linjen bör utredas.UHÄ föreslår att kravet på förpraktik tills vidare skall stå kvar. Även jag anser att kravet på 27 månaders förpraktik förtillträde till styrmans- och maskinteknikerutbildningarna tills vidare börbehållas. Det bör ankomma på UHÄ att uppmärksamt följa denna fråga och kommamed förslag till ändringar om behov skulle föreligga. Antagning till här berörda allmänna utbildningslinjer börgöras centralt vid UHÄ. Det bör ankomma på UHÄ att besluta om antagningen tillpåbyggnadslinjerna skall ske centralt vid UHÄ eller lokalt vid högskoleenheterna.Vad gäller antagning till utbildning för sjöbefäl utgår jag från alt UHÄuppmärksammar de särskilda problem bl. a. rörande ansökningstider och informationenom dessa som orsakas av att många av de sökande befinner sig till sjöss. Sjöbefälsskolorna är som jag förut har nämnt statliga ochstår under SÖ:s tillsyn. Driftteknikerlinjen är en högskoleutbildning. Ett av syftena med den reform jag nu förordar är attinordna sjö- och driftutbildningen i den statliga högskoleorganisationen. Vid1976/uttalade att sjöbefälsutbildningen borde räknassom högskoleutbildning fr. o. m. men alt man i avvaktan på Prop.1978/79: 71 13 resultatetav den pågående översynen av utbildningen inte borde ändra dess organisation (UbU1976/77: 20, rskr 1976/77: 246). UHÄ har föreslagitstatligt huvudmannaskap för de nya högskoleutbildningarna. Utbildningen avsjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal bör enligt förslagetinordnas i de stafliga högskoleenheterna enligt följande. Jagbiträder UHÄ:s förslag i denna fråga. Jag erinrar i detta sammanhang om detuppdrag jag avser föreslå regeringen att ge UHÄ angående utbildningenslokalisering till färre orter. Mittställningstagande innebär att den kommunala högskoleutbildningen avdrifttekniker skall förstatligas. Ett villkor för ett förstatligande måstedock vara att en godtagbar ekonomisk överenskommelse kan träffas medhuvudmännen for den nuvarande driftteknikerutbildningen. Jag avser att senareföreslå regeringen att ge statens förhandlingsnämnd i uppdrag att förhandla medberörda kommuner om villkoren för ett förstathgande. Under förutsättning av attgodtagbara överenskommelser kan träffas i denna fråga avser jag att återkommatill regeringen i sådan tid att förslag kan föreläggas vid 1979/80års . En organisation i enlighet med UHÄ:s förslag bör då kunna träda ikraft . Frånmyndigheters och olika organisationers sida har påpekats vikten av attutbildningen av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal samordnas. Frånvissa håll har krav förts fram på en integration av utbildningarna avmaskinbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal. Ett viktigt motiv fören samordning av utbildningarna är vilket bl. SÖ har framhållit i sambandmed överlämnande av UTSJÖ:s förslag att lokaler och utrustning då kanutnyttjas gemensamt. Redani dag sker på många håll ett omfattande sambruk av lokaler och utrustning.Enligt min mening finns inte nu något behov att närmare samordnautbildningarna än det som ett gemensamt resursutnyttjande innebär. Jag erinrarom vad jag har anfört om möjligheten av att ordna gemensamma kurser. UTSJÖföreslog att ett centralt organ för sjöbefälsutbildningen skulle 1978/79: 71 14 inrättas.Där skulle berörda parter kunna behandla olika frågor gemensamma försjöbefälsutbildningen. UHÄ har anmält sin avsikt att inrätta ett tillplaneringsberedningen för sektorn för utbildning för tekniska yrken in. m.knutet rådgivande organ för utbildning av sjöbefäl saml drift- ochunderhållsteknisk personal i högskolan. Ävenjag är övertygad om att ett sådant organ fyller en viktig funktion och att detdärför bör inrättas i sådan tid att det kan medverka i planeringen av de nyautbildningarna. Det ankommer på UHÄ att besluta i denna fråga. Detankommer på UHÄ att lägga fram förslag till regeringen om de förändringar avadministrativ natur som inordnandet av berörd utbildning i de statligahögskoleenheterna kan komma att innebära. Jagavser att senare föreslå regeringen att ge UHÄ i uppdrag att utreda vilketbehov av ny lärarutbildning och vidareutbildning av nu yrkesverksamma läraresom kan finnas för att tillgodose de krav den nya högskoleutbildningen ställersamt att lämna förslag om hur detta bör ske. Jag avser även att föreslåregeringen att ge UHÄ i uppdrag att se över vilket behov av fortbildning somkan finnas för dessa lärare. Jaghar från skilda håll bl. a. från studerandeorganisationerna vidsjöbefälsskolorna erfarit att det råder stor brist på lämpliga läromedelfrämst för sjöbefälsutbildningen. Det är av vikt att högskolemyndigheternabeaktar dessa behov i det fortsatta planeringsarbetet. Föratt ge den som skall utbilda sig till styrman eller sjökapten en modernutbildning krävs att varje enhet med nautisk utbildning utrustas med s. k. navigeringssimulator.Radarsimulatorn i måste ersättas och i uppstår sammasituation . I och har man börjatbygga upp moderna simulatorer men ingen av anläggningarna är fullt utbyggd.Behovet av att anskaffa navigeringssimulatorer blir beroende av de ställningstagandensom kommer att göras beträffande utbildningens lokalisering och dimensioneringi budgetproposition. Vaddärefter gäller behovet av ersättningsanskaffning av generell utrustning försjöbefälsutbildningen erinrar jag om att 1 milj. kr. har an-visals för dettaändamål /79 (prop. 1977/78: 106, UbU 1977/78: 23, rskr 1977/78:288). Behovet av ny utrustning för sjö- och driftutbildningen får prövas påvanligt sätt i det årliga budgetarbetet. Behov av ersättning av förslitenutrustning m. m. får bekostas inom kostnadsramen till UHÄ:s disposition iutrustningsplanen. 1978/79: 71 15 Somjag har nämnt bedrivs försöksverksamhet medtvåårig drift- och underhållsteknisk linje i gymnasieskolan. 1977/78:100 bil. 12 anförde dåvarande statsrådet att gymnasielinjen ställdemycket stora krav på utrustning. Hon räknade med en femårig uppbyggnadsperiod ifråga om utrustning för linjen med 6 milj. kr. i medelsbehov första året.Planeringen borde vidare utgå från att denna utrustning skulle sambrukas medhögskolan. hade ingen erinran häremot (UbU 1977/78: 22, rskr 1977/78:338). Denu angivna medlen står till SÖ:s förfogande. De är dock som framgår av nämndaproposition även avsedda för högskoleutbildningens behov. Jag avser därföratt senare föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ och SÖ att gemensamt planerahur dessa medel skall disponeras för gymnasieskole- och högskoleutbildningarnaför sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal. Jagvill i detta sammanhang erinra om att befintlig utrustning i storutsträckning sambrukas inom gymnasieskole- och högskoleutbildningen på sjö-och driftområdet. Jaghar i det föregående förutsatt att regeringen skall ge UHÄ i uppdrag attundersöka möjligheten att minska dimensioneringen av sjöbefälsutbildningarna.Jag förutsätter att UHÄ i detta sammanhang särskilt uppmärksammar om detta kanmedföra övertalighetsproblem bland berörda arbetstagare och i vad mån dessa iså fall kan beredas annan anställning inom eller utom högskolan. Högskolemyndigheternabehöver för att planera utbildningen enligt de riktlinjer som jag harförordat. En utgångspunkt vid planeringen bör därför enligt min mening varaatt den nya utbildningen skall starta . Somjag har påpekat är det väsentligt att studerandegrupper med annanbehörighet än den som slutförd lärokurs på drift- och underhållstekniskgymnasieskolelinje eller motsvarande ger får tillträde till utbildningarna försjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal i högskolan. I det uppdragsom jag avser föreslå regeringen att ge SÖ angående anordnande avkompletteringskurser för dessa studerandegrupper bör ingå att SÖ skallundersöka om dessa kurser kan anordnas redan under /80. Detbör därför vara möjligt för dessa studerandegrupper att påbörja den nyautbildningen . Antagninglill de nuvarande utbildningarna av sjöbefäl samt drift- och underhållslekniskpersonal bör ske sista gången inför /80. Som framgår av vad jagnyss har anfört bör de av mig föreslagna allmänna utbildningslinjerna ochpåbyggnadslinjerna inrättas 1978/79: 71 16 1980,Vissa övergångsanordningar kan givetvis behövas för dem som genomgåttnuvarande styrmans- eller maskinteknikerutbildning och som önskar fortsätta pånästa nivå. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att beslutaom att inrätta de allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer som jag harföreslagit och godkänna de riktlinjer för utbildningen av sjöbefäl samt drift-och underhållsteknisk personal som jag har förordat i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1978/79: 71 17 LlTSJÖ:sförslag om utbildning av sjöpersonal i högskolan UTSJÖföreslår att de nautiska och maskintekniska utbildningarna och utbildningen av radiotelegrafislerblir linjer i högskolan inom sektorn för utbildning för tekniska yrken. UTSJÖföreslår vidare att en ny utbildningslinje för sjöintendentutbildning skallinrättas inom sektorn för utbildning för ekonomiska, administrativa och socialayrken. Denautiska och maskintekniska utbildningarna föreslås omfatta en s. k. allmänstudiekurs om 80 poäng för vardera styrmän och maskintekniker som leder tillstyrmans- resp. maskinteknikerexamen samt en därpå följande s. k. högrestudiekurs om 60 poäng som leder till sjökaptens- resp. sjöingenjörsexamen. Sjöbefälsutbildningenförlängs enligt förslaget med en termin från tre till tre och ett halvt år.Förslaget innebär att styrmans- och maskinteknikerutbildningarna förlängs frånett till och sjökaptens- och sjöingenjörskurserna kortas ned från tvåtill . Sombehörighetskrav för tillträde till utbildningen föreslås allmän behörighet förhögskolestudier och särskild behörighet i matematik. För tillträde till nautiskoch maskinteknisk hnje föreslår UTSJÖ tolv månaders obligatorisk förpraktikvilket på grund av tjänstgöringsförhållandena till sjöss i realiteten innebärtjugofyra månaders praktik inklusive sjötjänst. För tillträde till de s. k.högre studiekurserna för utbildning till sjökapten och sjöingenjör föreslår UTSJÖatt styrmans- och maskin-teknikerbehörighet skall ha erhållits. Detta innebäratt viss praktisk tjänstgöring skall fullgöras även mellan de högre och lägrestudiekurserna. Radiolelegrafistlinjenföreslås omfatta 80 poäng innebärande en förlängning med en termin iförhållande till nuvarande utbildning. UTSJÖföreslår att en ny utbildning för chefspersonal inom intenden-turavdelningen, sjöintendentllnjen,skall inrättas. UTSJÖframhåller att det finns ett nära samband mellan utbildningarna av sjöbefälsamt högre drift- och underhållsteknisk personal. UTSJÖ finner därför att enteknisk samverkan mellan dessa båda utbildningar är befogad men avstyrker en innehållsmässigintegrering av utbildningarna. Den av UTSJÖ föreslagna samverkan skulle omfattagemensamt utnyttjande av kursmateriel, utrustning och i viss utsträckning ävenav lärare. UTSJÖföreslår statligt huvudmannaskap, UTSJÖföreslår att styrmans- och maskinteknikerutbildningarna skall anordnas påsamtliga nuvarande sjöbefälsskoleorter medan sjökaptens-ochsjöingenjörsutbildningarna enligt förslaget skall anordnas endast i . Radiotelegrafistutbildningenföreslås få oförändrad lokalisering. UTSJÖförutser att den föreslagna reformen kommer att medföra ett ökat lärarbehov. UTSJÖanser att den nuvarande lärarutbildningen behöver kompletteras i vissa ämnen. UTSJÖframhåller att det framtida behovet av utbildad sjöpersonal är svårt attbedöma. UTSJÖ föreslår därför oförändrad utbildningskapacitet i vart fall t.o. 1978/79: 71 18 DRIFT73:s förslag om drift- och underhållsteknisk utbildning i högskolan DRIFT73 föreslår att den högre drift- och underhållstekniska utbildningen skallomfatta , 160 poäng. Utbildningen skall enligt förslaget delas i tvåetapper. Etapp ett, driftteknikerutbildningen, skall inledas med 40 poänginbyggd praktik följd av 40 poäng teoretisk utbildning. Etapp två, driftingenjörsutbildningenskall omfatta 80 poäng teoretisk utbildning. DRIFT73 föreslår att en tvåårig drift- och underhållsteknisk gymnasielinjeinrättas. Linjen skall enligt förslaget ge direkt behörighet till motsvarandehögskoleutbildning. Förtillträde till den högre utbildningen föreslår DRIFT 73 förutom allmänbehörighet för högskolestudier särskild behörighet i matematik och i ämnetmaskinteknik. DRIFT73 förordar en samordning av den maskintekniska utbildningen för sjöpersonaloch den mot kraft- och värmeproduktion inriktade drift- och underhållstekniskautbildningen. DRIFT73 anser det klarlagt att behovet av väl utbildad personal kommer att öka såvälför drift som för underhåll av energiproduceran-de, energikonsumerande ochmiljöförbättrande anläggningar. DRIFT 73 föreslår minst 390 intagningsplatserför utbildning till drifttekniker och minst 150 platser för utbildning tilldriftingenjörer. En successiv ökning bör därefter enligt DRIFT 73 ske till dessbalans nåtts mellan rekryteringsbehov och intagningsplatser. DRIFT73 föreslår att driftteknikerutbildningen behåller nuvarande lokalisering ochförläggs till en ny ort, . Driftingenjörsutbildningen bör enligtförslaget finnas vid de fem sjöbefälsskoleorterna och på en ny ort, Västeråssamt senare även i . DRIFT73 framhåller vikten av att samordna utnyttjandet av utrustning för kraft- ochvärmeteknisk utbildning och maskinbefälsutbildningen vid sjöbefälsskolorna. SÖ:sskrivelse i samband med överliimnande av UTSJÖrs rapporter SÖframhåller att man inte ansett sig böra bearbeta UTSJÖ:s material för den delav sjöpersonalutbildningen som efter högskolereformens genomförande skullekomma att tillhöra högskolan innan regeringen tagit ställning till den högresjöpersonalutbildningens institutionella tillhörighet. SÖ framför därför iskrivelsen endast synpunkter av principiell natur på denna del av utbildningen.SÖ framhåller bl. a. det nära sambandet mellan utbildningarna av sjöpersonalsamt drift- och underhållsteknisk personal och att en samordning mellan dessabåda utbildningar skulle innebära många fördelar i fråga om utnyttjande avlokaler, utrustning och lärare. Enligt SÖ:s mening borde därför frågan om ensamordning övervägas ytterligare och slutligt prövas i senare sammanhang. UHÄ:sförslag om inrättande av en drift- ocb underhållstcknisk linje i högskolan (TillUHÄ överlämnat förslag från SÖ om samordnad drift- och sjöpersonalutbildning ihögskolan överlämnades till regeringen.) Förslaget innebär i huvudsakföljande. 1978/79: 71 19 UHÄ ansluter sig till SÖ:s förslag om att inrätta en nyallmän utbildningslinje i högskolan för utbildning av sjöbefäl samt drift- ochunderhällsteknisk personal. SÖ föreslår att linjen skall kallas drift- ochsjö-tekniklinjen. Inom linjen skall finnas fyra grenar: drift- och underhållsteknisk gren (leder tilldrifttekniker- och driftingenjörskompetens) maskinteknisk gren (leder till maskintekniker- ochsjöingenjörskompetens) nautisk gren (leder till styrmans- ochsjökaptenskompetens) radiotelegrafistgren (leder till radiotelegrafistkompetens). SÖ föreslår att de tre förstnämnda av grenarna skall omfatia120 poäng exklusive praktik. Radiotelegrafistgrenen föreslås omfatia 80 poäng. SÖ föreslår en förkortad studiegång för elever somgenomgått fyraårig teknisk linje i gymnasiet. UHÄ föreslår i enlighet med SÖ:s förslag att en drift- ochsjöteknisk linje med fyra grenar med av SÖ angiven längd skall finnas ihögskolan från och med /80 inom sektorn för utbildning för tekniskayrken. UHÄ anser att UTSJÖ:s förslag om särskild sjöintendentutbildningi högskolan bör utredas ytterligare. UHÄ föreslår att grenarna skall delas upp pä etapper. Dendrift- och underhållstekniska grenen bör enligt UHÄ delas i etapper på sättsom DRIFT 73 och SÖ föreslagit. Den första etappen skall bestå av 80 poäng med40 poäng inledande praktik följd av 40 poäng teoretisk utbildning. Etappenskall leda till driftteknikerkompetens. Den andra etappen skall bestå av 80poäng och leda till driftingenjörskompetens. UHÄ föreslår att de nautiska och maskintekniska grenarnadelas i två etapper där etapp ett leder till styrmans- resp. maskinteknikerexamenoch etapp två till sjökaptens- resp. sjöingenjörsexamen. SÖ framhöll i sittförslag, påpekar UHÄ, att utbildningsetappernas längd skulle bestämmas förstsedan bl. a. innehållet i utbildningen närmare preciserats. Enligt UHÄ böretappuppdelningen av den nautiska och maskintekniska grenen lösas inom ramenför UHÄ:s utbildningsplanearbete. UHÄ följer i vissa delar SÖ:s förslag ombehörighetsvillkor. SÖ föreslår som behörighetskrav förutom allmän behörighetsärskild behörighet i matematik två årskurser samt för tillträde tillrespektive gren av drift-och sjötekniklinjen särskild behörighet i följandeämnen från den som försöksverksamhet anordnade drift- och underhållstekniskagymnasielinjen gren förenergiteknik: maskinteknik två årskurser, gren för fartygsteknik: maskintekniken årskurs och fartygsteknik, gren för eldriftteknik: maskinteknik en årskursoch eldrifUeknik. SÖ anser att den drift- och underhållstekniska linjen i gymnasieskolanbör bli den naturliga rekryteringsbasen för drift- och sjöteknisk utbildning ihögskolan. De eleversom genomgått gymnasielinjen uppfyller enligt SÖ:s förslag samtligabehörighetsvillkor för högskolelinjens olika grenar. Prop.1978/79: 71 20 För den kompletteringsutbildning som kan behövas för attfå behörighet i ämnen på drift- och underhållsteknisk linje i gymnasieskolanavser SÖ att föreslå att särskilda kurser i gymnasieskolan eller vuxenutbildningordnas på de orter där högskoleutbildningen kommer att finnas. UHÄ anser att kraven för tillträde tillhögskoleutbildningen inte bör kopplas så hårt till en enda linje igymnasieskolan. Således bör kravet på maskinteknik utgå som särskilt förkunskapskravoch i stället bör varianter inom grenarna inrättas för de elever som inte hargenomgått drift- och underhållsteknisk linje i gymnasiet. Dessa varianterskulle i början innehålla de utbildningsmoment som behövs för de fortsatta studiernainom linjen. Genom denna utformning öppnas fler vägar direkt till drift- och sjötekniklinjenoch rekryteringsbasen vidgas. UHÄ hänvisar till UTSJÖ:s och DRIFT 73:s förslag ompraktikens organisation. UHÄ anser att arbetsmiljön på fartyg är så speciell attpraktisk erfarenhet av denna är av stort värde för sjöbefälsutbildningen. UHÄifrågasätter dock om det av utbildningsskäl är nödvändigt med så lång praktiksom UTSJÖ föreslagit dvs. i realiteten 24 månader inklusive sjötjänst. För driftpersonalutbildningen (den drift- och underhållslekniskagrenen) torde det vara möjligt, anser UHÄ, att i enlighet med DRIFT 73:sförslag placera praktiken inom ramen för utbildningslinjen. För sjöbefälsutbildningen (nautisk och maskinteknisk gren)är det enligt UHÄ svårt att f. n. lägga praktiken inom utbildningslinjen. Deekonomiska konsekvenserna av ett sådant arrangemang är inte utredda påpekarUHÄ. Vidare har berörda parter (, redarna och personalorganisationerna)i UTSJÖ, framhåller UHÄ, slutit upp bakom kravet på förpraktik. UHÄ anser dockatt möjligheterna att även för sjöbefälsutbildningen förlägga styrd praktikinom utbildningslinjens ram bör utredas men i avvaktan på detla arbete börnuvarande krav på förpraktik kvarstå. UHÄ anser att antagningen av elever till utbildningen iprincip skall vara central. Med anledning av de speciella förhållanden sområder vid antagning av studerande som är till sjöss bör dock särskildaanordningar vidtagas för dessa menar UHÄ. Fortbildning och vidareutbildning av aktiv sjöpersonal UHÄ påpekar vikten av att den speciellasäkerhetsutbildning som f. n. anordnas vid vissa sjöbefälsskolor får finnas äveni fortsättningen. Behovet av fortbildning och vidareutbildning bör enligt UHÄkunna tillgodoses bl. a. genom uppdragsutbildning. UHÄ framhåller att det är väsenUigt att den drift- ochsjötekniska utbildningen får nära kontakt med annan högre teknisk utbildningoch med forskning och utvecklingsarbete inom området. Genom att delar avutbildningen knyts till de tekniska högskolorna skapas enligt UHÄförutsättningar för ett ömsesidigt resursutnyttjande och erfarenhetsutbyte Prop.1978/79: 71 21 och härigenom får även den drift- och sjötekniskautbildningen möjlighet att utveckla egen forskningsverksamhet. UHÄ föreslår statligt huvudmannaskap och att drift- ochsjöpersonalutbildningen inordnas i organisarionen av statliga högskoleenheterenligt följande. UHÄ föreslår att ett centralt organ försjöbefälsutbildningen skall inrättas. Motivet härför är enligt UHÄ atttillgodose vissa normkrav på utbildningens innehåll grundat såväl påinternationella som nationella krav. I ett sådant organ skulle, påpekar UHÄ,berörda parter kunna behandla frågor om utbildningens innehåll ochorganisation, forskning inom området, läromedel, utrustning m. m. UHÄ avserdärför att inrätta ett till planeringsberedningen för sektorn för utbildningför tekniska yrken m. m. knutet rådgivande organ för drift- och sjöpersonalutbildningi högskolan. Behovet av utbildning och fortbildning av lärare fårenligt UHÄ övervägas i samband med att utbildningsplaner m. m. utarbetas. Behovet av utbildning av drift- och underhållspersonalhar, anser UHÄ, klart framkommit i olika utredningar. Utvecklingen av behovetav sjöbefäl är däremot enligt UHÄ osäker och det har, framhåller UHÄ, visat sigsvårt att få fram tillförlitliga prognoser, SÖ har föreslagit följande dimensionering. Intagningskapacitet till drift- och sjötekniklinjen1979/80 240 180 240 180 390 48 60 Förslaget innebär oförändrad kapacitet utom för driftleknikerutbildningensom ökas med sextio platser. 1978/79: 71 22