prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Densvenska handelsstälindustrins framlida struktur och omfattning är f n. föremålför överväganden. En sammanslagning av de största handels-stålverken vänlas skei en gemensam koncern i vilken NJA vänlas ingå. Statsföretag blir troligendelägare i den nya handelsstålkoncernen. SvenskaAB Navigatör är ett förvaltningsbolag som äger aktier i flera bolag.Omsättningen varar 1976 604 milj. kr. och antalet anställda 1.992. Navigatörredovisade en vinst före dispositioner och skatter på 14,8 milj. kr.medan investeringarna uppgick till ca 55 milj. kr. Organisatorisktär Navigatör indelat i fyra divisioner, bildelar, Handic, hem och plast samttvå sektorer,el,resp. Handicbolagen i Göleborg,som förvärvades underår 1975, hade en omsättning på 120 milj. kr. Navigatörsägarbild är förhållandevis komplicerad. , och Tobaksbolaget hartillsammans med Tobaksbolagels pensionskassa ett 375 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:2 avgörandeinflytande i bolaget. Även äger aklier i bolaget liksomell antal B-aklieägare vilkas andelar barett lägre röstvärde och därförberättigar lill endasl ell mindre inflylande. Motbakgrund av vad jag anförl vill jag framhålla följande. Statsföretaghar nu verkat i nära åtla år och en belydande erfarenhet av företagelsverksamhet föreligger. har förutsättningarna härför i väsentligaavseenden ändrats och yUeriigare förändringar kan förutsätlas komma alt ske. Detfinns därför enligt min mening nu anledning all utreda frågan om Statsförelagsverksamhetsinriktning och mål mol bakgrund av bl.a. de motiv som angavs förbildandet av ell förvaltningsbolag. Även principerna för bör nu prövas. I olika branscher finnsbehov av industripolitiska ålgärder av skilda slag. Ställiga företagsengagemangkan vara lämpliga inom områden som är speciellt krävande på grund avkapitalinsatsernas sioriek eller när lönsamhetsförväntningarna inte är sådanaatl man kan räkna med alt någon etablering annars skulle komma till stånd. Ivissa fall, som i fråga om stålindustrin och textil- och konfektionsinduslrin,kan statliga företagsengagemang vara en förutsättning för all en nödvändigstrukturanpassning skall kunna genomföras med begränsade störningar för deanställda, kommuner och andra berörda. Effekierna av statligaföretagsengagemang i jämförelse med andra branschpolitiska ålgärder kan i dellasammanhang vara av iniresse att belysa. En huvudfråga är i vilken ulsiräckningoch på vad sätl staten genom Slatsförelag skall engagera sig i branscher medstrukturproblem och i kapilalkrävande basindustrier. Vidare bör man övervägaStatsföretags medverkan i regionalpolitiken. Genom att bl.a. skapa nyaarbetstillfällen eller ersättningsindustrier inom regioner medsysselsättningsproblem kan Statsföretag bli ett betydelsefullt medel. 1 dellasammanhang bör Statsförelags medverkan också ses i relation till andramöjligheter som staten har när det gäller att lösa sysselsällningsuppgifter. Viden bedömning av inriktningen och omfattningen av Statsföretags engagemang börfrågan om självfinansiering, ägartillskott och andra finansieringsmöjligheterbeakias. Detfinns enligt min mening skäl att nu göra en samlad översyn av nämnda frågor. Ensärskild utredare bör tillkallas för ändamålet. Utredarenbör mot bakgrund av sina allmänna synpunkier på effekten av statligaförelagsengagemang i förhällande lill andra induslripolitiska insaiser göra enbedömning av Statsföretags branschinsatser och sysselsättningsskapandeuppgifter. Utredaren bör vidare lämna förslag lill en övergripande målsättningför gruppen. Jag vill betona vikten av all kravet på lönsamhet även ifortsättningen (är en avgörande betydelse. De övriga målen som har angetts förStatsförelags verksamhei bör också ses över. Detla gäller inte minst de mål somhar ställts upp i fråga om de anställdas inflytande och frägor som rörarbetsmiljön. Inom dessa områden har väsenlliga förändringar skell sedan deursprungliga målen för Slatsförelag antogs av år 1969.Stalsföretaggruppen har hållit en hög ambilionsnivå i fråga om de anställdasinflytande och arbetsmiljö och bör göra del även i framliden. Utredarenbör mol bakgrund av sina förslag till mäl pröva principerna förSlalsföretaggruppens organisaiion. Härvid bör en decentralisering av gruppeneftersträvas. I dessa överväganden bör Statsföretags karaklär av konglomeratsaml dess regionala betydelse beaktas. Deinduslripolitiska och andra motiv som har legat bakom statens engagemang i ettantal företag har efter hand förändrats. I den män väsentliga Del II 1:2 Skr 1978/79:103 376 motivinte längre föreligger för ell statligt ägarengagemang i dessa företag kanfrågan om en försäljning aktualiseras. Utredarenbör ange vilka kriterier som bör ligga lill grund för atl bedöma om företaginom bör avyllras eller avvecklas. Frågan om en ulvidgning avde statliga förelagens ägarkrets har aktualiserats i olika sammanhang. Härvidhar nämnls spridande av aktierna såväl i moderbolaget som i vissa dotterbolag.Uiredaren börsiudera vilka verkningar ett vidgat ägande av företagen inomStalsföretaggruppen kan fä såväl vad beträffar möjligheterna att genomförasamhälleliga uppgifter som i ekonomiskt hänseende. Även prakliska konsekvensert.ex. i fräga om möjligheterna alt utnyttja koncernbidrag till delägda företagbör belysas. Inom Stalsföretaggruppenfinns förelag från olika branscher och med skiftande lönsamhet. Det är därförsvårt atl formulera krav på avkastning på det engagerade kapitalet i koncerneni dess helhet. Utredaren bör dock söka belysa denna frågeställning och lämna enredogörelse för sin principiella syn på hur lönsamhelskravei bör tillgodoses.Slalen som ägare avgör åriigen i vilken utsträckning Statsföretagsvinslkapacitel skall las i anspråk för utdelning. Utredaren skall därför intepröva utdelningspolitiken. Svårigheterna alt förenaföretagsekonomisk lönsamhet med sådana särskilda uppgifter som ägaren kanålägga Statsföretag förutsågs vid koncernens bildande. Då anvisades det s.k.offertförfarandel som en teknik att förena samhällsintresset och delföretagsekonomiska inlresset. Uiredaren bör mot bakgrund av vunna erfarenheterutvärdera offerlförfarandet. Behöver förfarandet modifieras eller bör en hellannan form för ersättning väljas bör utredaren lämna förslag härom. Somjag förut har nämnttillsattes affärsverksdelegationen i samband med bildandet av Statsföretag.Delegationen har inte kommii att spela den roll för ökad kontakt och samverkanmellan affärsverken inbördes och mellan dessa och Statsföretag somursprungligen förutsattes. En bedömning bör göras om delegationen skallfortsätla sin verksamhei och vilka uppgifter den i så fall bör ha . Staten har i försia handgenom , och Tobaksbolaget direkt och indirekt ett belydande inflytandei Svenska Navigatör. Det är därför motiverat atl utredaren lämnar förslag lillhur statens inflytande i Navigatör lämpligen bör utövas. Inom domänverket och ASSIprövas förutsättningarna för att bilda ett statligt skogsbolag i vilket ASSIoch huvuddelen av verket skall ingå. Utredaren bör lämna synpunkter päkonsekvenserna av olika former för samordning av verksamheten i domänverket ochASSI från såväl samhällelig som organisatorisk synpunki. Utredningsarbetet börbedrivas i nära koniaki med Statsföretags ledning och med andra berörda förelagoch förelrädare för de i ulredningen berörda fackliga huvudorganisationerna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag au uireda frågan om StatsföretagAB:s verksamhetsinriktning och mäl m.m., atlbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annat biträde ål utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver atlersättning till ledamol, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgä i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat 377 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:3 föreskrivs,att kosinaderna skall belasta Qortonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. för bildandet av regionalautvecklingsfonder Departementschefen,statsrådet , anför. 1977/78:40 bil. 1 föresläs all länsvisa utvecklingsfonder byggs upp istiftelseform med stat och landsting saml i förekommande fall kommun utanför landstingsom huvudmän. Stiftelserna, som föreslås börja sin verksamhet ,avses bl.a. överta de uppgifter som företagareföreningarna f n. har.Stiftelsernas verksamhei skall finansieras av staten och resp. landstinggemensami. Som ett led i uppbyggnaden av stiftelserna föreslåsalt funktionernaoch personalen vid de filialkontor som är knuina lill statens industriverksenhet för företagsutveckling (SIFU) förs över till stiftelserna. Vidareföreslås att de medel som finns i statens haniverks- och industrilånefond ochstatens utvecklingsfond slås samman och förs över till stiftelserna. Ipropositionen aviseras atl en särskild organisationskommitté skall tillkallasför atl förbereda bildandel av stiftelserna. Förattvinna tid förordarjag att kommittén tillkallas redan innan beslutat ifrägan. Kommitténs uppgift börvara all med utgångspunkt i förslagen i propositionen förbereda bildandel avstiftelserna. Häri ingår bl.a. att utarbeta förslag lill avtal mellan statenoch resp. landsiing saml normalsladgar för stiftelserna, medverka vidöverföring av personal och egendom från företagareföreningarna tillstiftelserna, föreslå fördelning av statens utvecklingsfonds medel pästiftelserna, ta upp frågan om hur stiftelserna såsom arbetsgivare skall varaorganiserade, utarbeta förslag till övergångsanordningar rörande uteståendehaniverks- och induslrilån saml bevakning och uppföljning av industrigarantilån,lokaliseringsstöd och lån från statens utvecklingsfond m.m., samt att utarbetaprinciper för hur ansvaret för finansiering av de överfördafilialkontorsfunktionerna skall fördelas mellan berörda stiftelser och vilkageografiska upptagningsområden som skall gälla för fortbildningsverksamheten.Kommittén bör även ta upp frågan om hur en tidsmässig samordning av bidragentill stiftelserna från staten och landstingen skulle kunna lösas. om sä bedöms lämpligt kunna bilräda vid upplösning och avveckling avföretagareföreningarna. Kommitténbör vara oförhindrad all ta upp även andra frågor med direkl anknytning tilluppbyggnaden av de regionala utvecklingsfonderna. Kommitténbör arbeta i nära kontakt med bl.a. landstingen, , , statens industriverk, styrelsen för leknisk utveckling, statensutvecklingsfond, exportråd saml företa- Del II 1:4 Skr 1978/79:103 378 gensoch de anställdas organisaiioner. Kommitténbör fortlöpande redovisa resultaten av sill arbele. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en kommitté med högsl fyra ledamöier med uppdrag atl förberedauppbyggnaden av regionala utvecklingsfonder, altulse en av ledamöterna alt vara ordförande, atlbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annat biträde ål kommittén.Vidare hemställerjag alt regeringen föreskriver attersältning lill ledamol, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, altkosinaderna skall belasla Gortonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 4.Vissa frågor rörande standardisering Standardiseringsyftar lill atl förenkla och förbilliga genom alt enhetliga reglerom utförandeeller utformning av produkter m.m. införs. Standardisering kan därför medverkatill en höjning av produktiviteten och en minskad kosinad för produkiionen. Detfinns standarder ularbetade på flera nivåer, säsom inom företag, på nationelloch internationell nivå. Svensk standard är en nalionell siandard fastställd avSIS - i . Den har en viss bestämdutformning och har tillkommit enligt en särskild procedur i samarbele med olikaintressenler,såsom tillverkare,använda re, myndigheter och institutioner.Tillämpningen av denna siandard är frivillig. Är standardens innehåll teknisktoch ekonomiskt sunt och hållbart fär den vanligen en allmän tillämpning. Iannat fall utnyttjas den inte. Tillämpningenav en standard kan bli tvingande om en myndighet hänvisar till den i enföreskrift. Detla förekommer bl.a. när del gäller vissa bestämmelserom hälsa,säkerhet och miljö. Den föreskrivande myndigheten avslår i dessa fall från attutarbeta preciserade regler på områden som täcks -eller avses bli täckta - aven standard. I slället nöjer sig myndigheten med atl i föreskrifi ange vissaallmänna krav och i övrigt hänvisa till standarden. En myndighet föreskriveribland i sädana fall även viss fortlöpande kontroll av att standardens kravuppfylls. Del förekommer att denna kontroll överlåls till SIS genom atlmyndigheten kräver all produkten skall vara märki med särskild SIS-symbol, dets.k. Hänvisninglill standard och därmed sammanhängande SIS-märkning har visat sig innebäravissa problem bl.a. pä grund av lagsiiftning som lillkommil ochpå grund av varierande tillämpning inom olika branschområden. 379 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:4 Enligtlagen (1974:896) om riksprovplatser m.m. förslås med officiell provning sådanleknisk provning, kontroll eller besiklning som är föreskriven i lag ellerannan författning och som ej är egenkonlroll. Officiell provning skall utförasvid s.k. riksprovplats om inte annal är särskilt föreskrivet. Den officiellaprovningsverksamheten är i princip en myndighetsuppgift. Prövning av fråga omgodkännande av produkt eller anläggning innebär myndighetsutövning. 1 den nyaregeringsformen föreskrivs atl förvaltningsuppgift som innebärmyndighetsutövning kan överlämnas till enskilt organ eller enskild individendast med slöd av lag. Oklarhet råder f n. humvida den kontroll som sker isamband med SIS-märkning är att anse som officiell provning och innebärmyndighetsutövning. Utformningenav principen om hänvisning till standard varierar beroende på branschområde. Pävissa områden hänvisas lill siandard för atl ange exempel pä lösningar som uppfyllerföreskrifternas krav. På andra områden däremoi görs standarder också i en delfall tvingande genom hänvisning i föreskrifterna. riktlinjer saknas förhur hänvisning lill siandard skall ske. Även här innebär regeringsformen vissarestriktioner. Vidare råder del oklarhel om hur de siandarder som uinyitjas förhänvisning skall publiceras. Närmyndigheterna hänvisar lill siandard som exempel på lösningar som uppfyllerföreskrifternas krav har delta ofta visal sig fä en stor genomslagskrafl. Tillämpningenav standarden fär i många sammanhang en tvingande karaktär trots alt den ärformellt frivillig. Del har från olika håll framförts farhågor för att denlikriktning som siandard innebär i dessa fall kan medföra hinder förutvecklingen av nya produkter. Så länge hänvisning till standard inskränker siglill väsentliga egenskapskrav upplevs denna oftast som värdefull, men när deninriklas på detaljerade tekniska lösningar kan den försvåra en sund tekniskutveckling och motverka nya lekniska lösningar. Motdenna bakgrund bör nu uiredas delsvilka ålgärder som kan föranledas av en fortsalt lillämpning av systemet medSIS-märkning och hänvisning till standard i samband härmed, delshur systemet med hänvisning lill standard har utformats och tillämpats inomolika branschområden samt vilka åtgärder som anses nödvändiga. Förutredningsarbetet bör en särskild utredare tillkallas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen bemyndigarmig atttillkalla en särskild utredare med uppdrag atl utreda vissa frågor rörandestandardisering, attbesluta om sakkunniga, experier, sekreterare och annat bilräde ål uiredaren. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver allersättning lill utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall ulgä i formav dagarvode enligt kommiliékungörelsen (1946:394), om ej annal föreskrivs, attkoslnadema ska belasla fjortonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Del II 1:5 Skr 1978/79:103 380 5.Omställbara eldningsanläggningar, m.m. 1min anmälan lill prop. 1976/77:129 med förslag till lag om energiplanering,m.m. log jag upp frågan om att införa skyldighet all utrusta främstnytillkommande elproducerande och hetvaltenproducerande anläggningar för driflmed andra bränslen än olja under normala förhållanden. Jag återkommer tilldenna fråga. Importeradråolja och importerade oljeprodukter svarar för huvuddelen av Sverigesenergiförsörjning. Råoljan på väridsmarknaden kommer från eu begränsal antalräoljeexporierande länder framför allt i och . Del ärockså där som huvuddelen av jordens kända reserver av råolja finns. Undertiden efter andra väridskriget steg oljeförbrukningen i väriden i tämligen jämntakt t.o.m. . Efter prishöjningen i samband med den s.k. oljekrisensjönk förbrukningen men har åter stigit till nivå och däröver. Deglobala oljereserverna kan inte i längden räcka för att tillgodose en växandeefterfrågan. Redan innan produktionstekniska faktorer sätter ell tak förproduktionsökningar kan det inträffa alt olika exportländer begränsar denärliga produktionen, t.ex. för all kunna förlänga reservemas varaktighet. Manbör räkna med all siigande efterfrågan pä olja inte i längden kommer att mötasav ökad produktion utan i stället av betydande prishöjningar. Vidare finnsrisker för politiskt betingade störningar på oljemarknaden. Naturgasoch kol är de fossila bränslen som f n. ligger närmast till hands för atlersätta oljan. Den totala förbmkningen av naturgas i världen är närmare hälftenså stor som oljeförbmkningen. De kända utvinningsvärda naturgas-tillgångarnaberäknas svara mot ca tvä tredjedelar av oljetillgångarna. Kolförbrukningen iväriden motsvarar ungefär tvä tredjedelar av oljeförbrukningen. Jordenskolreserver är dock betydligt siörre än oljereserverna. Sverigesaknar näslan hell inhemska tillgångar på olja, naturgas och kol. Vissainhemska organiska bränslen är dock lillgängliga, främsi ved och torv samlolika sorlers avfall. Oljansnuvarande roll i svensk energiförsörjning bör ses mot bakgmnd av de beskrivnaförhållandena i fräga om fossila bränslen. Av totala tillförsel avenergi uigjorde oljeprodukter . Kol och koks svarade för , lutar, ved och avfall för , vattenkraft för saml kärnkraft förca . Delnuvarande oljeberoendet utgör en betydande belastning för landet och innebäruppenbara risker för vår framlida energiförsörjning. Det är på grund häravangelägel all minska oljans andel av energiförsörjningen. En viss övergäng lillandra organiska bränslen måste därför eftersträvas. Ökadanvändning av sådana inhemska bränslen jag nämnde innebär atlförsörjningstrygghelen förbättras. Utnyltjandel av dessa bränslen kan dock inteökas i sä snabb takt alt de till väsentlig del kan ersätta oljan i landetsenergiförsörjning inom önskvärd lid. Förutsättningarna är i det avseendetbättre för naturgas och kol. Även om dessa bränslen liksom oljan mästeimporteras, kan försörjningstrygghelen ökas genom alt importen sprids i frågaom energislag och geografiskt ursprung. 381 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:5 1 (I 1976:05) uppgifter ingår bl.a. aUanalysera de risker som stora oljeberoende för med sig. Enligtdirektiven lill bör, liksom , ett viktigt inslag isvensk energipolitik vara att detta beroende så långt möjligt skall begränsas. En ökning av andelen av andra organiska bränslen än olja iSveriges energiförsörjning skulle dock möla problem på grund av utformningen aveldningsanläggningarna. Pannorna i nuvarande kondenskraftverk, kraftvärmeverk,hetvaitencentraler, blockceniraler o.d. är med fä undantag utformade enbarlför eldning med olja. Delsamma gäller till största delen även industrinsångpannor och mindre pannor för uppvärmning. För atl gå över till fasta bränslen, exempelvis vedfliseller kol, krävs tidskrävande och kostsamma ombyggnader av pannorna. Dessutombehövs lagringsplatser, transportutrustning och andra anordningar förbränslehanteringen. Det blir i allmänhet billigare alt från början utforma enanläggning så att både olja och fasta bränslen kan användas än att senare byggaom den. Investeringen blir dock högre än om anläggningen enbarl byggs föroljeeldning. De anläggningar som uppförs f n. utformas med några undantagendasl för oljeeldning. Mol bakgmnd av vad jag nu har anfört förordar jag au enkommitté tillkallas för att utreda frågan om atl utforma främsi nytillkommandesiörre eldningsanläggningar för drifl med alternativa bränslen till olja samllägga fram behövliga förslag. Kommittén bör belysa de tekniska och ekonomiskafömtsättningama för att utföra värmeproducerande och fossilbaseradeelproducerande anläggningar för drift med fasta bränslen under normalaförhällanden. Skillnaden i dessa avseenden mellan olika storiekar och typer avanläggningar bör redovisas. Vidare bör beaktas olikheler i lokala förhållanden,t.ex. i fråga om tillgång till hamn och andra fakiorer av betydelse fråntransportoch hanteringssynpunkt. Kommittén bör därvid även beakta lillgängliga meravancerade metoder atl genom beredning av bränslet före förbränningen anpassadet lill skilda slag av anläggningar och uppnå fördelar som förbättrad ekonomieller minskade miljöverkningar. Uppdragei bör begränsas lill all avse eldningsanläggningarmed lillhörande anordningar för driften och anläggningar förbränsletillförseln. Andra installationer för uppvärmning av byggnader börsåledes inie beröras i della sammanhang. För att eldning med fasta bränslen skall vara godlagbarfrån hälso- och miljösynpunkt behöver vanligen mer omfattande ålgärder vidtagasän vid oljeeldning, bl.a. vad gäller rökgasrening, förbränningsteknik samlhanteringen av bränsle, aska och andra restprodukter. Behovet av sådanaåtgärder varierar med olika slags bränslen och med anläggningstyp. Kommitténbör gå igenom de åtgärder som kan vara aktuella och belysa kosinaderna. Utgångspunktenbör därvid vara de miljövårdskrav beiräffande anläggningar och bränslen somföljer av miijöskyddslagstiftningen och lagsiiftningen om svavelhaltigtbränsle. På grundval av utredningsresultatet bör kommittén övervägabehovet av lagstiftning eller andra föreskrifter som ger vidgad möjlighel altföreskriva alt nya värmeproducerande och elproducerande anläggningar skallutformas så att de kan eldas med fasta bränslen. Kommittén bör överväga omdenna möjlighel bör inskränkas lill vissa bränslen saml vissa typer ochstorlekar av Del II 1:5 Skr1978/79:103 382 anläggningar.Förslaget bör dock inte omfatta enheter för uppvärmning av enstaka bostadshuseller andra byggnader med värmebehov av molsvarande storiek. Frågor omsärskilda statsbidrag skall inte prövas av kommittén. Fråganom att införa naturgas i undersöks f n. Några beslul har ännu intefattats. Kommittén bör dock - för den händelse alt naturgasimport kommer tillstånd - uireda om det finns skäl au föreskriva atl ny siörre eldningsanläggningskall anordnas så atl den kan ställas om lill drift med såväl naturgas somfasta bränslen. Kommittén bör redovisa tekniska och ekonomiska synpunkier päfrägan. Om resullalei av ulredningen visar all lagstiftning i frågan behövs börkommittén föreslå sådan. Vadjag nu sagt har i första hand avsell tillkommande anläggningar. Kommitténsuppdrag bör emellertid i viss utsträckning omfatia även befintligaanläggningar. Somersäuning för olja i nuvarande anläggningar torde naturgas vara mest akluelll.I samband med en eventuell introduktion av naturgas i kan det - i varjefall i ett inledningsskede - vara lämpligt alt utnyttja gasen i befintligasiörre elproducerande och värmeproducerande anläggningar. Kommittén bör därförredovisa de tekniska och ekonomiska förulsäuningarna för alt ställa om sådanaanläggningar lill drift med naturgas. Kommittén bör överväga behovet avlagstiftning även i fråga om omställning av befintliga anläggningar så att dekan drivas med naturgas. Deltorde innebära större problem alt ställa om befintliga oljeeldade anläggningarlill drift med fasta bränslen än till drift med naturgas.