prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessutom minskade förutsättningarna atlbegränsa de framtida löneökningarna. Regeringens inkomstpolitik fick inte stödi parlamentet, varvid möjligheterna att tillämpa sanktioner mot företag somöverskrider 5-procentsgränsen för löneökningar bortföll. Utvecklingen på löneområdet, medåtföljande oro på arbetsmarknaden, fick en negativ inverkanpå förtroendeklimatet inom näringslivet. Industrins investeringar somutvecklats gynnsamt tidigare Prop.1978/79:150 46 , minskade i absoluta tal del sista kvartalet.Under de inledande månaderna av innevarande år har ytterligare ogynnsammatecken kunnat iakttas. Uppgången i detaljhandelns försäljning har dämpats,troligen som en följd av en försiktigare attityd hos hushållen inför utsikternaav ökad arbetslöshet och tilltagande inflation. Också orderingången och enkäteravseende företagens produktionsförväntningar tyder på en avmattning. För att begränsa deinflationsdrivande impulserna av de tilltagande löneökningarna harmyndigheterna i första hand tillgripit en stram penningpolitik.Finanspolitiken under del framförliggande året bedöms få en i stort settneutral effekt på konjunkturutvecklingen. De offentliga utgifterna, särskiltför investeringsändamål, förutses visserligen sfiga något mer än föregåendebudgetår, men detta väntas kompenseras genom ökade skatteintäkter. Den kommande prisutvecklingen är avcentral betydelse för utvecklingen i ekonomin 1979. motverkadeslönehöjningarnas prispådri-vande effekter av pundkursens stabilitet och enkraftig förbättring av bytesförhållandet. kan man i stället förutse attprisimpulser från utrikeshandeln bidrar till att öka den inhemskaprisutvecklingen. Under antagande att de genomsnittliga löneökningarnainnevarande år uppgår till , kommer inledningsvis en fortsatt starkökning av hushållens reala inkomster att äga rum. Detta skulle innebära att denprivata konsumtionen under tidigare delen av 1979 utvecklades i en snabb takt,även om sparkvoten troligen stiger något. I samband med att inflationentilltar, sker dock en successiv försvagning av hushållens köpkraft, varförkonsumtionsutvecklingen under loppet av året förutses visa en avtagande trend.Osäkerheten i samband med oron på arbetsmarknaden kan också få en negativinverkan på den privata konsumtionen. Genomsnittligt ter sig en konsumtionsökningmed sannolik. De senaste två årens kraftigatillväxt i industrins investeringar torde mattas avsevärt . Teckenhärpå har redan visat sig, och förväntningar om en snar dämpning ikonsumtionsefterfrågan förmodas förslärka denna tendens. Ä andra sidan väntasoljesektorn även i fortsättningen öka sina investeringar i en hög takt. Därmedförefaller det troligt att industrins investeringar sammantaget stiger med ca4%. Inte heller förutses någon förbättring i bostadsbyggandet. Densuccessiva försvagningen av konsumenternas reala inkomster och ett fortsattstramt läge på kredilmark-naden är faktorer som talar för en stagnation ellertillbakagång i byggnadsverksamheten . De offentligainvesteringarna däremot beräknas stiga snabbare jämfört med Qolåret. Totaltsett väntas de fasta investeringarna visa en ökning i storleksordningen . Företagens osäkerhet inför denframtida ekonomiska utvecklingen bedöms också medföra en försiktig attityd närdet gäller lagerpolitiken. Lagerrörelserna kan därför väntas få en viss negativeffekt på den totala efterfrågan . Därmed skulle den inhemskaefterfrågans tillväxt stanna vid i jämförelse med 1978. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 47 Utvecklingen av den reala externabalansen ledde till ett nettobortfall i totalefterfrågan istorleksordningen en procentenhet. Om man frånräknar den inhemska oljesektornhade den negativa efteklen varit ca en halv procentenhet större. väntasoljeproduktionens positiva effekter på utrikessidan bli ännu merbetydelsefulla. Enligt beräkningar över produktionskapaciteten kan ökad exportav olja samt minskat behov av oljeimport innebära ett positivt bidrag om inemoten procentenhet till totalefterfrågan i ekonomin. Frånräknat olja förutsesexporten av varor och tjänster stiga med något , vilket skulle innebäraen oförändrad ökningstakt jämfört med . Konkurrenskraften beräknasvisserligen ha försämrats det gångna året till följd av de i förhållande tillomvärlden stora kostnadsökningarna och den fortsalt stabila pundkursen, mendetta väntas kompenseras genom en snabbare marknadstillväxt. Sammantagetbedöms exporten öka med . För importen förväntas en nedgång i expansioneni takt med att den inhemska efterfrågan mattas av. Härmed skulle den externasektorns effekt på den totala efterfrågan möjligen kunna bli neutral. Helhetsbilden av den brittiskaekonomin 1979 innebär en betydande försämring gentemot fjolåret. Tillväxten igenomsnitt för året väntas uppgå till . Prognosen är dockbehäftad med en hög grad av osäkerhet beroende på de mycket oklara utsikternaför utvecklingen på pris- och lönesidan. En mindre nedgång av de realainkomsterna än vad som här antagits skulle kunna leda till en temporärtstarkare konsumtionsutveckling. Av vikt är emellertid attkonjunkturutvecklingen försvagas successivt . Särskilt markantförutses detta speglas i investeringsverksamheten. Mot den bakgrund somtecknats ovan är det sannolikt att arbetslösheten, som minskat tillca 5,åter skulle börja stiga. Ökningen i den franskatotalproduktionen uppgick till . Härvid steg den privata konsumtioneni en måttlig takt, medan de privata investeringarna, och då särskiltbostadsbyggandet, utvecklades svagt. Den offentliga sektorns utgifter ökadenågot snabbare än den genomsnittliga efterfrågan. Särskilt de offentligainvesteringarna, vilka inkluderar de statliga företagens investeringar, visadeen god tillväxttakt. Också exporten utvecklades gynnsamt. Den återhållna utvecklingen avproduktionen visade sig ej vara tillräcklig för att sysselsättningen skullehålla jämna steg med utbudet av arbetskraft. Inom industrin inträffade enminskning av sysselsättningen i absoluta tal. Vid slutet av uppgickarbetslösheten till av arbetskraften. Även om vissa selektiva åtgärderhar satts in för att motverka i första hand ungdomsarbetslösheten, har denallmänna inriktningen av den ekonomiska politiken behållits restriktiv. Dettainnebär ett fullföljande av Prop.1978/79:150 48 den ekonomisk-politiska kurs som varit i kraft ända sedanhösten 1976 och som syftar till att gradvis återställa extern balans och dämpainflationstakten, för atl därmed skapa förutsättningar för en gynnsammare realutveckling. På den externa sidan nåddes betydande framgångar . Enihållande positiv exportutveckling, i kombination med en kraftig förbättringav bytesförhållandet och ett ökat överskott från tjänstesektorn, medförde attbytesbalansen svängde om från ett underskott på 1977 tillett överskott på nära 19 miljarder . Motsvarande framgångar kunde ejnoteras då det gäller bekämpningen av inflationen. Ökningstakten ikonsumentpriserna låg kvar på en nivå mellan 9 och I09&. Problemen med den kvardröjande högainflationstakten medför att någon snar omläggning av den ekonomiska politikeni en mer expansiv riktning knappast förefaller trolig. Den budget som är ikraft innebär ingen större förändring i jämförelse med denursprungliga budgeten , utan kan snarare tolkas som en viss åtstramningi förhållande till det faktiska utfallet . Vid bedömningen av konjunkturutsikternaför får denna återhållsamhet i den ekonomiska politiken ställas mot detendenser till en något förbättrad privat investeringsaktivitet som kunnatskönjas . En av den ekonomiska politikensmålsättningar har varit att förbättra vinstläget inom näringslivet. En sådanförbättring har också kommit till stånd . Även andra faktorer, såsomden fördelaktiga utvecklingen på exportmarknaden, har bidragit till attförbättra förlroendekhmatet inom näringslivet och öka investeringsbenägenheten.Denna ökade optimism har kommit till uttryck i fleraoberoende undersökningar av företagens förväntningar. De offentligainvesteringarna väntas tillta i förhållande till 1978. Däremot tordebostadbyggandet fortsätta att visa en svag utveckling. En förbättradproduktivitetsutveckling inom näringslivet och åtföljande minskadestyckkostnader har i första hand resulterat i ökade vinster och endast ibegränsad utsträckning i lägre priser. Eftersom vinsterna nu nått upp till vadsom kan anses som en normal nivå, är det möjligt att en omsvängning kommer tillstånd , så att lägre kostnadsökningar i ökad grad reflekteras iminskade prisstegringar. Detta skulle tala för en något lägre inflationstaktunder innevarande år. Att prisstegringstakten skulle kunna pressas nedväsentligt förefaller dock ej troligt. Lönerna kan förväntas öka iungefär samma takt som . En viss förbättring avreallönerna skulle därmed åstadkommas. Emellertid fattades ettbeslut att förbättra socialförsäkringssektorns finansiella ställning genomavgiftshöjningar, vilket innebär en köpkraftsindragning från hushållen. Därmedtorde inte konsumtionsutvecklingen förbättras nämnvärt jämfört med ,vilket skulle innebära en ökning eller något därutöver. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 49 Lagerrörelserna hade eni stort sett neutral effekt på den samlade efterfrågan. synes lagrenbefinna sig på en normal nivå i relation till försäljningen, något som ocksåbekräftas i undersökningar av förelagens bedömningar. Därmed förefallerlagerinvesteringarna ej heller 1979 få någon större inverkan på efterfrågansutveckling. För den totala inhemska efterfrågan bedöms därför tillväxten stannavid . Den franska francens externa värdevar i stort sett oförändrat i effektiva termer 1978. En viss nedgång underårets första månader, i samband med osäkerheten inför parlamentsvalet ,följdes av en återhämtning . Det oförändrade läget ieffektiva termer innebar en appreciering med mot dollarn och endepreciering i förhållande till valutorna i den s. k. ormen. Detta innebär attden i dollar prissatta råvaru-importen blev relativt billigare, somexportens konkurrenskraft kunde bevaras i de viktiga avnämarländerna i Västeuropa.Den fördelaktiga utvecklingen av exporten väntas hålla i sig under innevarandeår. Däremot kan man förutse att förbättringen av bytesförhållandet upphör i ochmed en förutsedd snabb uppgång av importpriserna. torde importenockså i volym räknat komma att uppvisa en mer hävdad utveckling. Sammantagetförutses dock ej någon nämnvärd försvagning av den externa sektorn.Nettoeffekten på totalproduktionen väntas bli i det närmaste neutral, ochbytesbalansen torde också visa överskott. Ökningen av bruttonationalprodukten1979i'örutses uppgå till ca 3,, således endast en måttlig förbättring iförhållande till 1978. Därmed torde inte några större framgångar kunna vinnasnär det gäller att reducera arbetslösheten. Regeringens industripolitik syftartill att öka takten i strukturanpassningen och minska statens reglerandeinflytande över näringslivet. Den frisläppning av industripriserna som ägderum är ett steg i denna riktning. En snabbare strukturanpassningkan väntas medföra en uppgång av arbetslösheten på kort sikt. harockså kunnat märkas en tendens hos företagen att söka höja produktivitetengenom att begränsa antalet anställda. Dessa förhållanden talar för attarbetslösheten kan bli ett allt allvarligare socialt problem . Den bild av den franska ekonominsom ges ovan innebär ingen väsentlig avvikelse från den jämförelsevis dämpadetrend som rått . Detta gäller också för utvecklingen underloppet av 1979, där inga stora förändringar väntas ske mellan första och andrahalvåret. En efter hand förbättrad investeringsverksamhet kan dock medföra atttillväxttakten i produktionen ökar något . Den ekonomiska politiken har sedan1976 syftat till att dels. dämpa pris-och kostnadsökningarna, dels få nedkonsumtionstillväxten och därmed importen. Delvis som en följd av det i augusti1978 införda pris- och lönetaket avtog ökningstakten för konsumentpriserna tillca 7,1978. 4 1978/79. Prop.1978/79:150 50 Den avtagande prisstegringstakten var dock främst eneffekt av de låga importprisökningarna. Den privata konsumtionen, som svararför av hela den inhemska efterfrågan, ökade endast marginellt. Ökningenföll nästan helt på grupper som pensionärer, vilka erhåller s. k. priskompensation.För dessa ökade de reala disponibla inkomsterna med , medan vanligainkomsttagares reala disponibla inkomster minskade. Industrins tveksamhet attinvestera fortsatte. Den offentliga sektorn däremot utgjorde ett expansivtinslag. Att importen ändå steg med berodde främst på att importvarulagrenfylldes på. I exportökningen på totalt ca 3,5%döljs avsevärda skillnader mellan en expansiv utförsel av jordbruksprodukteroch en dämpad industriexport. Handelsbalansens underskott minskade visserligenmen uppgick ändå till ca . Likaså reduceradesunderskottet i bytesbalansen, till ca 7,5 miljarder, trots att den växandeutlandsskulden drog mer i räntebetalningar. Bruttonationalprodukten beräknas hastigit med ca 1,1978. Läget på arbetsmarknaden förvärrades , ochandelen arbetslösa låg . Trots att förbättringar såledesnoterades kvarstår en betydande obalans i ekonomin. Folketingetgodtog regeringens förslag till en tvåårig förlängningav avtalen på arbetsmarknaden. Automatiken med halvårsvisa indexregleringar avlönerna i förhållande till prisökningarna består. Lönekostnaderna inom denprivata sektorn beräknas därigenom öka med mellan 1978 och 1979sammantaget för tjänstemän och kollektivanställda, och med mellan 1979och 1980. I denna beräkning ingår arbetsgivarens utgifter för bl. a. längre semesteroch övertid. Inom den offentliga sektorn anges årslönerna, exkl. bl. a.semesterkostnader, komma att öka resp. . Exportprognosen, somtotalt sett pekar på en 5-procentig tillväxt 1979, bygger på ökadelönekostnader av angiven storlek som grund för bibehållna marknadsandelar.Förutsedda exportframgångar på de viktiga danska exportmarknaderna iFörbundsrepubliken och väntas ge expansiva effekter påekonomin. Med ökad export följer i första hand ett bättre kapacitetsutnyttjandeoch en ökad produktivitet. bör detta leda till såvälnyanställningar som ökade investeringar. Den förutsedda tillväxten inäringslivets utbyggnader på 1979 sker från en låg nivå. Den samlade inhemska efteifråganväntas öka med . Den privata konsumtionen antas stiga med ca 2,,till hälften genererat av ökade realinkomster för pensionärerna. I denofficiella prognosen på 5,i konsumentprisökning ligger delslöneavtalets , dels fortsatt modesta importprisstegringar. Byggandet väntasöka med , bl. .a som följd av fjolårets beslut om sysselsältningsskapandeåtgärder i denna sektor. Den offentliga sektorn, särskilt kommunerna, blir ånyoett expan- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 51 sivt inslag med en totalt 6-procentig ökning. Den överlagförbättrade inhemska aktiviteten väntas resultera i en importuppgäng på ca 4%1979. Osäkerheten är dock stor vad gäller importpriserna och därmed importensvärdemässiga utveckling, bl. a. med tanke på fortfarande storaberoende av importerad energi. Men för handelsbalansen avtecknar sig ändå enförstärkning. Underskottet på bytesbalansen antas likväl öka, främst på grundav stigande räntebetalningar på utlandsskulden. Bytesbalansens underskott kankomma att öka till inemot 8 ä . Sammantaget väntasbruttonationalprodukten öka med 2 ä 1979. Denna fortsatt måttliga expansionkan knappast vända trenden på arbetsmarknaden totalt sett. Beslutadearbelsmarknadspolitiska insatser kan möjligen förhindra en ytteriigare uppgångi andelen arbetslösa. De senaste årensekonomisk-politiska inriktning på att skapa extern balans i ekonomin har giviteftersträvade resultat snabbare än väntat. Marken devalverades med totalt 18%1977 och 1978. Tillsammans med en nästan halverad inflationstakt bidrog deltatill att väsentligt förbättra industrins konkurrenskraft. Exportökningen på 7%i volym 1978 var till en början främst en följd av återhämtningen iskogssektorn, men efter hand förbättrades utlandsförsäljningen även för andrasektorer. Importminskningen på speglar den fortsatt dämpade inhemskaaktiviteten. Trots ökade disponibla inkomster hos hushållen sjönk den privatakonsumtionen. Det låga kapacitetsutnyttjandet i industrin verkade fortsatt hämmandepå nyinvesteringarna. Industriinvesteringarna avtog totalt med , menmarginella uppgångar registrerades . Handelsbalansensöverskott uppgick till nästan 3 miljarder mark efter i stort sett balans 1977,och bytesbalanssaldot blev åter positivt. Bruttonationalprodukten ökade meddrygt 1978, vilket medförde att läget på arbetsmarknaden förvärrades.Andelen arbetslösa uppgick till . Också är vissafinanspolitiska stimulansåtgärder i kraft. Dessa beräknas addera 1 miljard marktill budgetunderskottet 1979, vilket beräknas uppgå till ca 6 miljarder mark.Ätgärderna, vilka sattes in i samband med inkomstuppgörelsen ,omfattar bl. a. skatte-och avgiftslättnader. Sammantaget representeraråtgärderna en stimulans till eflerfrågetillväxten motsvarande ca enprocentenhet av bruttonationalprodukten. Denna beräknas därmed öka med 4 ä 5%1979. Till skillnad frän fjolårets nästan helt exportledda tillväxt, väntasimpulserna vara mera jämnt fördelade. Produktionstillväxten är sannoliktinte tillräcklig för att mer väsentligt förbättra läget på arbetsmarknaden,även om andelen arbetslösa förväntas minska till . Sysselsättningenkvarstår därmed som ett av de allvarligaste problemen i den finska ekonomin. Prop.1978/79:150 52 innefattaravtalsmässiga kontantlöneökningar på 2,1979 samt bl. a. förbättradesemesterförmåner. Hushållens disponibla inkomster förutses öka med ,vilket torde generera en konsumtionstillväxt på ett par procentenheter. Enklausul i uppgörelsen öppnar möjligheter till omförhandlingar om prisökningarnaöverstiger frän . Fjolårets dämpade inflationstaktberodde dels på att den inhemska efterfrågan utvecklades svagt, dels på sänktaindirekta skatter samt på priskontroller. Dessa faktorer beräknas inte fåsamma tyngd . Å andra sidan har de prishöjande effekterna avdevalveringarna slagit igenom. Sammantaget väntas konsumentpriserna - trotskostnadsökningarna knutna till inkomstuppgörelsen - öka endast obetydligtsnabbare än , eller med . I regeringens åtgärdspaket för att stimulera ekonominingår bl. a. sysselsältningsskapande byggnads- och anläggningsprojekt. Dettaväntas leda till ökad aktivitet inom byggsektorn. Industriinvesteringarnaberäknas öka med 1979 efter att ha fallit både 1977 och 1978, men dentotala nivån förblir låg. genomförda konjunkturenkäter för industrinanger gradvisa ökningar i såväl orderstockar som i kapacitetsutnyttjande. Den under de senaste två årenförbättrade konkurrenskraften i näringslivet förväntas i stort sett beståoförändrad fram , då inkomstuppgörelsen löper ut.Exporttillväxlen förutses bli något lägre än 1978 eller . Den starkareinhemska efterfrågan, med genomslag i både produktion och konsumtion, samt ipåfyllnad av råvarulager väntas bidra till en importökning på . Isamma riktning verkar upphävandet per av kontantbetalningen vidimport. Överskotten pä såväl handelsbalansen som på bytesbalansen reducerassannolikt 1979, båda till drygt 1 miljard mark. Den utdragna internationellalågkonjunkturen i samband med över-bryggningspolitiken 1974-1977, försämradeindustrins konkurrenskraft och ledde, via kraftiga importökningar, till storabytesbalansunderskott. För atl komma till rätta med dessa problem inleddesunder senare delen av 1977 en omorientering av den ekonomiska politiken motstörre restriktivitet. De insatta åtgärderna påverkade i hög grad den ekonomiskautvecklingen . Bruttonationalproduktens fördelning på olika sektoreråtergick i stort till den som rådde . Oljesektornvärden egentliga tillväxtskapande faktorn. Inkl. oljan ökade totalproduktionenmed , utan oljesektorns bidrag var ökningen marginell. Exporten av varoroch tjänster steg med , vilket främst var en följd av den kraftigauppgången för råoljeexporten. Men framsteg noterades också för den s.k.traditionella exporten, bl. a. återvanns marknadsandelar efter Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 53 Till denna utveckling bidrog även deavtagande ökningstakterna för priser och löner. Importen sjönk totalt mednästan , jämfört med en ökning på 1977. Omslaget orsakades dels av ennedgång i den privata konsumtionen, dels av lagerneddragningar. Efter oavbrutetstigande underskott i bytesbalansen 1973-1977, vände utvecklingen 1978.Underskottet stannade vid ca , efter att 1977 hauppvisat ett rekordstort underskott på drygt 26 miljarder. Omsla get på varu- och tjänstebalansen betydde att underskott pä nästan 20 miljarder byttes i ett på ca 2 miljarder . Räntor och transfereringar till utlandet drog emellertid mer än tidigare, ett negativt netto på 9 mil jarder 1978 jämfört med drygt 6 miljarder . Den norska nettoutlands skulden ökade med ca 15 miljarder till totalt . Vid ingången till 1979 var arbetslösheten stigande ochkapacitetsutnytl-jandet i industrin lågt. För att nå ökadsysselsättning och extern balans krävs att konkurrenskraften i industrinförstärks ytterligare. Det införda pris- och inkomstsloppetgäller till innevarande års slut. Regeringens riktmärke om 4-procentigaökningar för priser och löner 1979 indikerar dels att bl. a. importprisökningarkompenseras, dels att vissa utfästelser om löneökningar hade gjorts innanstoppet trädde i kraft. Som ett led i att ytterligare stärka konkurrenskraften,beslöts 1978 attinte söka associering till det Europeiska Monetära Systemet. Som en konsekvens härav lämnade samarbetet inom den s. k. valutaormen. I syfte atl nå en stabilisering av den effektiva växelkur sen knöts kronan i stället till en korg med valutor från de för norsk utrikeshandel 12 viktigaste länderna. Den restriktiva penning- och kreditpolitiken får även fortsatt viktig roll för att begränsa den inhemska expansionen.Finanspolitiken väntas bli mer kontraktiv dels för att ytterligare brytainflationsförväntningarna, dels för att industripolitiken ges en annaninriktning. De tidigare selektiva bransch- och företagsstöden, vilka totaltbelastade statsbudgeten med ca 4,5 miljarder resp. med ca 3 miljarder 1977resp. 1978, skall trappas ned till ca 1,7 miljarder . Tonvikten läggs i ställetpå att uppmuntra produktion, som bedöms lönsam på medellång sikt. Dennainriktning bedöms öka arbetskraftens rörlighet mellan branscher och regioner,då stödet till enskilda företag av rent sysselsätlningsmässiga skäl gradvisskall upphöra. Takten i de fasta bruttoinvesteringarnas minskningförutses avta 1979, en halvering i nedgångstakten till . Enligt nyligenutförda enkäter har industrins framtidsbedömning stärkts, men outnyttjadkapacitet och dålig lönsamhet kvarstår som hinder för nysatsningar.Arbetslöshelsandelen kan komma att öka något till . Den offentligasektorns expansion förutses totalt sett avta, men tillväxten i kommunerna serut att bli fortsatt hög. Prop.1978/79:150 54 Bruttonationalprodukten antas ökamed 2 å 1979. Oljesektorn väntas ånyo ge tungt vägande impulser, bl. a. iform av ökade exportintäkter. Den traditionella exporten antas bli relativtexpansiv, men varvens svåra situation speglas i starkt vikande exportsiffror.Sammantaget pekar exportprognosen mot en nedgång på . Den inhemskaefterfrågan förutses främst via en relativt kraftig lageruppbyggnad ge ettpositivt bidrag till bruttonationalprodukten. Importprognoserna föroljesektorn och varven pekar på stora minskningar vaiför importen totalt settantas minska med inemot . Sammantaget antas bytesbalanssaldot försämras 1979.En stor del av denna försämring väntas härröra från de ökaderänteutbetalningarna pä statens utlandsskuld. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 55 Den förhållandevis gynnsammautveckling som kännetecknade den svenska exporten bestodunder 1978. Om man undantar den brant fallande fartygsexporten så beräknasexportvolymen 1977-1978 ha ökat ' - en avsevärd förbättring jämfört med1977 då exporttillväxlen helt uteblev. Råvarorna och de stapelbetonade produkternaav de bearbetade varorna såsom papper och stål utgjorde de mest expansivainslagen i exportutvecklingen , men också för verkstadsprodukter blevexporttillväxten betydande - ca 7 1/.