prop · G20373 · 1978-12-31 00:00:00 — SÖ delar utredningens uppfattningom behovet av forskning, men anser att de organisatoriska formerna börövervägas i ett större sammanhang. Föreningen , PA-rådetoch Samhällsvetenskapliga fakultetsnämnderna vid Lunds och universitetavstyrker förslaget och menar att forskningen istället bör ligga påuniversitet, högskolor, arbetspsykologiska institut, eller andra organ ute ilandet. När del gäller förslaget att förasamman prövningsverksamheten vid statens arbetsklinik och PTI lill ett fjärdearbetsmarknadsinstitut, anser statens arbetsklinik atl delta behöver utredasytterligare. Den praktiska prövningen bör inlemmas i den centralaorganisationen för all ge institutet den resurstillgång varje forsknings- ochutvecklingsorgan enligt klinikens mening behöver. PTI finner förslaget om att föraöver viss forskningsverksamhet vid PTI lill flera huvudmän, mindre lämpligt.Personalen bör ha möjlighet all stanna inom eller övergå lillarbetsmarknadsverket. 1978/79:73 118 skallenligt förslaget organisatoriskt vara knutet till AMS, men ha en självständigställning under ledning av en särskild delegation. Detta förslag stödsawflertalet remissinstanser. RRV och arbetarskyddsstyrelsen föreslår dock attinstitutet fär en fristående ställning direkt underställdarbetsmarknadsdepartementet, medan SAF menar atl konstruktionen med ettfristående institut kan innebära att forskningen avskärmas alltför mycket frånsitt praktiska tillämpningsområde. När det gäller styrelsenssammansättning, anser/?/?V atl arbelarskyddsstyrelsen bör vara representeradoch LO understryker utredningens förslag om alt löntagarorganisationerna skalltillförsäkras inflytande. önskar bli representerat istyrelsen och PTI föreslår . att också skolans syo-organisation skall ingå.Socialstyrelsen framhåller vikten av all institutet får en vetenskaplig ledningoch alt det finns en anknytning till i syfte atl underlättatillgången till kvalificerade forskare vid institutet. 1 fråga om verksläder för skyddatarbete föreslår utredningen att vissa av dem bör kunna knytas direkt tillföretagen genom särskilda kontrakt. Förslaget lämnas utan erinran ellertillstyrks a\ flertalet remissinstanser, däribland ,. , , , , , och menar att tankegångarna är intressanta, men att del bör blien fråga för närmare överväganden i de kommande stiftelserna för skyddadsysselsättning i samråd med arbetsmarknadsverket. AMS delar i principutredningens förslag, men anser atl definitiv ställning lill direktföretagsanknulna skyddade verkstäder, kan tas först sedan försöksverksamhet ägtrum. Både AMS och Styrelsen för vårdartjänst föreslår däremot en ökad möjlighetlill individuell integrering, med bibehållen anställning och oförändradelöneförmåner. vill ha till stånd en försöksverksamhetmed integrerade skyddade avdelningar inom helt vanliga företag. LO stöderutredningens förslag, förutsatt all del inte utvecklas till ett slags allmänprovanställning för vissa grupper av arbetssökande. är tveksam till förslaget och förordar istället en utveckladproduktionssamverkan, samt bättre möjlighet till pryo-placering och anställningmed lönebidrag. Arbetslivscentrum anser att de arbetsrätlsliga konsekvensernaav kontrak-lering bör utredas närmare innan konlraktformen prövas. på att arbetsvillkoren för dem som skulle arbeta i en sådan verkstad bestämsav förhållanden vid det kontrakierade företaget. är stiftelsen dessaarbetstagares motpart rent arbetsrättsligt. Arkivarbete och halvskyddat arbeteskall ersättas med anställning med lönebidrag, enligt utredningens förslag. Deremissinstanser som har närmare gått in på detta förslag har i positivaordalag tillstyrkt förändringen. Några kritiska synpunkter har dock framförts.SPN bedömer risken som stor, att man med lönebidragsfinansiering kommer att fåell stort antal arbetshandikappade som statlig reservarbeiskrafl och föreslåristället att myndigheterna i första hand skall utnyttja tjänster inom ordinariepersonalstat. I avvaktan på sädana tjänster, bör inrättande av extra tjänsterkunna ske genom anslagsöverskridande. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ärtveksam till anställning med lönebidrag inom den statliga sektorn och anser allett generellt tillstånd till överskridande av löneanslag vid anställning avarbetshandikappade vore ett mindre byråkratiskt tillvägagångssätt. Prop.1978/79:73 119 SHIOtillstyrker förslaget men betonar det angelägna i alt övergången till detföreslagna systemet blir så smidig atl inte plötsliga kostnadsökningar uppstår. Utredningens förslag till bidragsnivåer föranställning med lönebidrag lämnas mestadels utan erinran av remissinstanserna.HCK varnar dock för att bidrag till lönekostnaden för statligamyndigheter kan medföra svårigheter för den arbetssökande atl erhålla enreguljär anställning. Arbetsmarknadsmyndigheterna bör därför enligt HCK vara mycketobservanta när det gäller begäran om lönebidrag från dessa arbetsgivare.5y/i-skadades menar atl viljan att premiera arbetsgivarna inte fårgå så långt, alt myndigheter och förelag kan komma att spekulera i lönsamhetnär det gäller atl anställa arbetshandikappade. serheller inget skäl att särbehandla statliga myndigheter då dessa, liksomaffärsdrivande verk och privata företag, bör ta sitt eget kostnadsansvar förde arbetshandikappade. RRV anser att utredningen inte presenterat tillräckligaskäl, för atl lönebidrag skall utgå lill statliga myndigheter. RRVförordar istället ett system som präglas av likformighet över alla områden påarbetsmarknaden. LO föreslår, atl erfarenheterna av den allmänna bidragskonstruktionen,första året, skall utvärderas för att se om en långsammare avirappningav bidraget eventuellt är önskvärd. Möjligheten till förenklade bidragsreglerbör också undersökas. För att underlätta övergången från gällande reglerför arkivarbele lill anställning med lönebidrag föreslår utredningen all 100%statsbidrag bör utgå lill dem som har arkivarbele hosallmännyttiga organisationer. Meningarna om det riktiga i ett 90%-igt bidragoch övergångsbestämmelser går starkt isär bland remissvaren. LO befarar allövergången till 90%-igt statsbidrag för dessa organisationer kommer att fånegativa konsekvenser både för de arbetshandikappade och för flera organisationer,då dessa inte har möjlighet alt ta en så stor andel av lönekostnaden som 10%.Det bör enligt LO gå alt skapa arbetsgivaransvar trots alt bidrag utgår med100% även i fortsättningen. påpekar alt invandrar- ochandra minoritetsorganisationer helt saknar ekonomiska möjligheter att betaladen föreslagna kostnaden. Lönen bör därför liksom tidigare betalas avarbetsmarknadsverket, för all dessa organisationer inte skall tvingas upphöramed sin verksamhet. Också avstyrker förslaget, av samma skäl. Del ärviktigt anser TCO att organisationerna informeras i god lid om förändringen,för alt fä möjlighet att planera sin ekonomi. Det är också önskvärt allövergången lill den nya bidragsformen inte blir alltför utdragen i tiden, dåarbetsgivaransvaret kan förväntas öka först med del ekonomiska ansvaret. Utredningen föreslår, all arbetsgivaransvaret somnu åvilar AMS vad gäller de arkivarbetsanställda i stället skall åvilaarbetsgivaren på arbetsplatsen saml alt anställda med lönebidrag skallomfattas av kollektivavtal och erhålla avtalsenlig lön. Förslaget stöds avbl.a. ÖB, , . TCO, SACOjSR, Försäkringskassejörbundet,HCK, . TCO anser attkollektivavtal måste ingå som ett krav i bestämmelserna om anställning medlönebidrag. SAV ifrågasätter dock, om inte arbetsmarknadsverket alltjämt börvara arbetsgivare för arbetshandikappade som sysselsätts vid vissa mindre arbetsplatser,typ allmännyttiga organisationer, där kollektivavtal saknas. LRF är heltavvisande till förslaget, liksom SAF, som av principiella skäl inte kantillstyrka ett kolleklivavtalsvillkor. SAF finner det däremot rimligt, atlföretag som ej omfattas av kollektivavtal, tillämpar sådana löne-ochanställningsvillkor som är normala för branschen. Prop.1978/79: 73 120 Remissinstanserna lämnar förslagetatl försäkringskassorna, vad gäller lönebidrag, skall jämställas med statligamyndigheter utan erinran. Utredningens förslag att överföringav redan anställda lill anstäUning med lönebidrag skall få förekomma även inomde affärsdrivande verken, tillstyrks av bl.a. SAF. Föreningen menaratt dennamöjlighet måste finnas då den stimulerar förelagen all anställa exempelvisäldre personer, vars arbetsförmåga förväntas bli så nedsatt atlde uppfyller kraven för anställning med lönebidrag. Synskadades Riksförbundbetonar atl överföring som inte är kopplad lill nyanställning bör kunna skeendast under mycket speciella omständigheter. LO förordar också restriktivitet,men anser all nyanställning, noggrann arbetsvårdsutredning saml fackligt godkännandeskall vara en förutsättning för överföring. RRV ställer sig också tveksamt tillförslaget, dels med hänsyn lill den restriktivitet som bör till-lämpas vid överföringar,dels med hänsyn till behovet av likformighet i omplaceringsfrågor inom denstatliga sektom. TCO avstyrker helt, med motiveringen att staten bör agera sommönslerarbelsgivare och ta sitt ansvar för den anställda personalen. Utredningen förordar vidare vadgäller lönebidragen att arbetshandikappad som anställts , skall kunna föras över till anställning med lönebidrag. Flertaletremissinstanser har ingenting att invända mot förslaget. AMS menar att detsannolikt kommer att medföra vissa förbättringar, även om antalet personer somkan komma ifråga för en sådan åtgärd antagligen är begränsat. LO tillstyrker,under förutsättning att de krav som annars gäller ifråga omarbetsvårdsutredning och fackligt godkännande tillämpas också i dessa fall. TCOanser det vara en tveksam åtgärd och föreslår atl man i alla osäkra fall redanfrån början går in med lönebidrag som stimulerande åtgärd. RRV anser sig intekunna stödja förslaget, då det inte framgår av utredningen om arbetsvårdsutredningskall föregå ett beslut. Verket menar att del finns risk för alt företagetsegna ekonomiska hänsyn blir utslagsgivande för tillämpningen. För att arbetshandikappade i störreutsträckning skall kunna anställas inom det statliga området föreslårutredningen atl diskussioner tas upp med partema på arbetsmarknaden, dels föratt anpassa det statliga tjänsle-och lönesystemet lill de arbetshandikappadesförutsättningar, dels för atl uppnå atl anställning med lönebidrag skall utgöraen merit vid ijänstetill-säitningar. Få remissinstanser har yttrat sig omförslagen. SPN menar atl förarbetena till grundlagen ger tillräckligt stöd föratt statliga tjänster skall kunna tillsättas med hänsyn tagen lillarbelsmarknadspoliliska skäl. Man framhåller dock del önskvärda i all en praxisutvecklas, så alt myndighetema får vägledning i sitt rekryterings- ochomplaceringsarbete. Unga Synskadade anser alt utredningen borde ha avgivitförslag till lösningar på den offentliga sektorn och inte överlåta det lillparterna på arbetsmarknaden. Regeringen bör nu enligt Unga Synskadade ge klarariktiinjer för hur den offentliga sektom skall expandera när det gälleranställning av arbets-sig om vilka möjligheter del finns för individuellanslutning lill de olika pensionssystemen. Utredningen föreslår en25-procentig tillväxt av anställningarna med lönebidrag under en femårsperiod.Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget, bl.a. ,. , , , motAllergi, Unga Synskadade, ochVuxna och . Många betraktar det dock som en minimitillväxt. AMS påpekaratt arbetsförmedlingen måste erhålla tillräckliga resurser, efter- 1978/79:73 121 som det kommer att krävas omfattande förmedlingsarbete atlskaffa fram lämpliga arbetsuppgifter ute i förelagen för de sökande. SPN menaratt de statliga myndighetema bör få personaladministrativa resurser i en omfattningsom gör del möjligt att svara upp mot de ökade kraven. Synskadades Riksförbundser del som absolut nödvändigt att öka antalet platser med lönebidrag isnabbare takt, medan anser utredningens förväntningar,åtminstone då det gäller ökningen av anställningar inom landstingen, vara förhögt ställda. Målsättningen bör ses som ett riktmärke. RRV tycker detär tveksamt om utredningens syften kommer att infrias med förslaget, då de nyaplatsema inte ens motsvarar hälften av vad man i utredningen kallar"överpensioneringen". Verket menar också att utredningen borde gjorten systematisk utvärdering av den halvskyddade sysselsättningen ocharkivarbetsformen med avseende på deras effektivitet som arbetsmarknadspolitiskamedel. Utplaceringsprocenlen vidverkstäder för skyddat arbete bör enligt utredningen höjas till . Vidarebör utbyggnaden av skyddade verkstäder ske försiktigt och med inriktning på enregional utjämning av platsantalet. AMS instämmer i utredningens förslag ochbetonar att utjämningen av den regionala obalansen är viktig. anser också att en ökad tillgång på platser bör uppnås genom enökad genomströmning vid de skyddade verkstädema. HCK, Synskadades Riksförbundoch Unga Synskadade menar all ambitionsnivån är för låg och att man genomatl salsa mer resurser på genomströmning kan få en successiv avveckling av denskyddade verksamheten. och framhåller attutgångspunkten för en utbyggnad av de skyddade verkstädema bör vara behovet avplatser i de olika regionema och inte de regionala olikheterna. RRV pekarvidare på atl när del gäller höjning av utplaceringsprocenlen, så gerutredningen ingen ledning i hur detta skall gå till. Statens handikapprådmenar atl en ökad ulplacering är önskvärd, men beroende av tillgången påarbete inom andra sektorer. Styrelsen för vårdartjänst menar att utredningenöverbetonat möjligheten att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden, menatl delta självfallet skall vara målet. Avgörandet måste emellertid alltidligga hos arbetstagaren själv. TCO håller med om alt skyddat arbete bör varaav tillfällig karaktär, men utslussningen lill den reguljära arbetsmarknadenfår inte bli ett självändamål. Förväntningarna bör enligt TCO tonas ned, dåerfarenheterna visar att möjligheten lill ulplacering av arbetshandikappadetotalt sett är mycket liten. SACOjSR anser atl man måste acceptera att somligaarbetshandikappade kan behöva vara anställda vid skyddade verkstäder undermånga år. Accepteras inte det, finns risk för att de svårast handikappadeställs utanför verksamheten. Vid utbyggnaden av nya verksläder måste manenligt /SR också beakta behovet av skiftande arbetsuppgifter. SAFframhåller alt det avgörande, för all kunna placera betingat arbetsföra på denreguljära arbetsmarknaden, är alt skapa gmndfömlsällningar för en högefterfrågan på arbetskraft. Förslaget alt den nyaorganisationskommittén för skyddat arbete (NOSA) ytterligare bör övervägaformema för samverkan mellan arbetsmarknadsverket och de regionala stiftelsemaför skyddat arbete, har inte föranlett några kommentarer frånremissinstanserna. AMS bör enligt utredningen närmarestudera kopplingen mellan arbetsvärd och platsförmedling i den nyaorganisationen. Flertalet remissinstanser har ingenting att erinra motförslaget, däribland SÖ, LO, TCO, 1978/79:73 122 SACOjSR, SAF, Försäkringskassejörbundet. DHR, HCK och UngaSynskadade. betonar vikten av att rehabilileringskedjaninte bryis p.g.a brisiande resurser för arbelsförmedlingsverksamheten inomarbetsvärden. AMS framhåller det värdefulla i all stärka "enhetsansvaret"men säger , att det dels är myckel personalkrävande, dels kan haavigsidor av organisatorisk natur. Del kan I.ex. vid prövning av sökande ireell miljö på ett större företag innebära, atl ett antal förmedlare samtidigthar kontakt med samma företags personalfunktion. RRV menar alt arbetsplaceringpå öppna marknaden är rehabiliteringskedjans svagaste länk och att en specifikarbetsplacering bör vara beslutad innan övriga åtgärder sätts in.Rehabiliteringen bör enligt RRV så långt som möjligt vara föriagd lillarbetsplatsen. Arbetsförmedlingens främsta uppgift skulle därvid bli attansvara för en sammanhållen anpassnings- och rehabiliteringsplanering, samtkontrollera genomförandet. En sådan ordning skulle innebära en minskadresursinsats från förmedlingens sida, framhåller RRV. Utredningens förslag omåtgärdsprogram inom arbetsmarknadsverket för arbetshandikappade, tillstyrks avbl.a. Synskadades Riksjör-bund, LO, TCO och . HCKoch Unga Synskadade menar att även om stor hänsyn måste tas lill dehandikappades särställning på arbetsmarknaden, så får inteplaneringsverksamheten isoleras utan måste integreras i den totalasysselsättningspolitiken. Självklart måste denna planering ske i samarbete medde handikappades egna organisationer. RRV anser all i den planering som görsav anpassningsgrupperna skall ingå bedömning av åtgärder, dels för redananställda, dels för dem som slår utanför arbetsmarknaden. Åtgärderna skallkostnadsberäknas och ingå i länsarbetsnämndemas bedömning av hur stor del sombör bekostas av staten. Planerna bör alltså utgöra ett underlag förarbetsmarknadsverkets reguljära budgetarbete. säger atten allmän sysselsäit-ningsplanering är nödvändig för att få företag ochförvaltningar alt förändra sin rekryieringspolilik och därmed ta hänsyn lillarbetskraftens faktiska sammansättning. Enligt SPN är planering enförutsättning för att de föreslagna resursökningarna skall kunna ge effekt.Behovet av insatser måste bedömas utifrån synsättet att samhället under allaomständigheter har ett försöijningsansvar för de arbetshandikappade. Förslaget om förstärkning avarbetsförmedlingamas personalresurser med 400 tjänster ,stöds a\/jlertalet remissinstanser. däribland ÖB, , SPN, ,. Svenska KommunjÖrbundet, Styrelsen för vårdartjänst, LO,TCO, SACOjSR, , glesbygdsdelegationen och CUF.Socialstyrelsen hoppas atl utökningen av arbetsförmedlingens personal ävenskall medföra att sjukhus, vård- och behandlingsinslitutioner samt denprimärkommunala socialvården skall få bätlre kontaktverksamhet medarbetsförmedlingen. AMS betraktar personaltillskoilel som ett minimiförslag,eftersom förbättrade sysselsällningsmöjligheter leder lill atl allt flerkommer att fråga efter arbete och förmedlingsservice. Personalutbyggnadenmedför också att nya kontor måste inrättas. Därvid måste enligt AMS vissomorganisation vidtas för all garantera platsförmedlingsfunklionen en rimligandel av de totala resurserna. Kritiska eller tveksamma lill de föreslagnapersonalförstärkningarna är 1978/79:73 123 bl.a. arbetarskyddsstyrelsen, statens naturvårdsverk.Statsföretag. , RRV och SAF. Arbetarskyddsstyrelsenframhåller att utredningen i stort sett bara föreslagit ökade satsningar pågamla områden, t.ex. personalökningar inom arbetsmarknadsverket. Styrelsensaknar en analys av möjligheten lill en större satsning på förebyggandearbetsmiljöåtgärder. För atl eventuella resursökningar skall kunna disponeraspå rätt sätt, måste enligt styrelsen först ansvarsfördelningen klargöras mellanå ena sidan arbelarskyddsstyrelsen, skyddsinspektionen och skyddsorganisationemai företagen och å andra sidan AMS och anpassningsgrupperna. menar att omfattningen av personalförslärkningen bör prövassuccessivt med ledning av gjorda erfarenheter. Eventuellt kan verksamhetenbyggas ut länsvis i etapper. ser personalförstärkningar somnödvändiga, men de bör inte ske på grundval av centralt angivna normer, utangenomföras flexibelt utifrån regionernas olika förutsättningar. StatsföretagAB är tveksamt lill en så snabb utbyggnad och påpekarrisken för ökad byråkratisering vid en så kraftig ökning av antalet tjänster.RRV menar att personalökningar och kostnadsberäkningar vilar på relativtschablonmässiga bedömningar och förutsätter därför, att möjligheten lillomdisponeringar av redan befintlig personal kommer atl bli grundligt belyst iutredningens slutbetänkande. Genom en annorlunda arbetsfördelning borde enligtRRV arbetsförmedlare kunna frigöras från administrativa göromål. RRV tar ocksåupp frågan om arbetarskyddels roll i sammanhanget. SAF säger i sitt remisssvar,att utredningen i alltför hög grad koncentrerat sig på förslag om expansion avarbetsmarknadsverket. Resurserna för platsförmedlingen måste ökas, mensamtidigt effektiviseras och det vore enligt SAF önskvärt om man inom verketsökte klariägga de rationaliseringar och omfördelningar som är möjliga för attförbättra den platsförmedlande verksamheten. Utredningen föreslår i fråga omfinansieringen all alla insatser som görs för atl hjälpa de arbetshandikappadelill sysselsättning skall finansieras av en gemensam arbetsgivareavgift.Majoriteten av remissinstanserna, bl.a. LO, TCO, SACOjSR, ,, , Unga Synskadade, Föreningen Ungdomar och Vuxna, FPU, och stöder förslaget och det bakomliggande resonemanget omatt ökade resurser för arbetsvärden leder till minskade kostnader förförtidspensioner och sjukskrivningar. kvinnojörbund menar atlformerna för finansiering av arbets vården noga måste övervägas, då ytteriigareuttag av arbetsgivareavgifter kan få en hämmande verkan på företagensutveckling och därmed inneära kärvare arbelsmarknadslörhållanden förarbetshandikappade. SAF och SHIO anser att kostnadema bör täckas på annatsätt. exempelvis genom en höjning av momsen, då höjning av arbetsgivareavgiftenskulle få negativa konsekvenser för sysselsättningen, konkurrenskraften ochexpansionsförmågan för det svenska näringslivet. MUF avstyrker av principiellaskäl förslaget om finansiering genom en arbetsgivareavgift. RFV bör enligt utredningen få i uppdrag atl separatredovisa kostnadsutvecklingen för långtidssjukskrivning ochförtidspensionering. Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran.Bland dem som tillstyrker är RRV, , statens vägverk, FPUoch TCO. De framhåller bl.a. att en sådan redovisning skulle ge riksdag ochregering ett förbättrat beslutsunderlag. 1978/79:73 124 inteatt dessa åtgärder är tillräckliga för alt uppnå detta pedagogiska syfte, utanmenar att man måste finna bättre metoder. RFV påpekar atl man redan nu lämnarredovisning av kostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen ochförtidspensioneringen, samt långtidsbedömningar och prognoser för framtidakostnadsutveckling. Där tas emellertid ingen hänsyn till eventuella framlidaförändringar i intensiteten av sjukskrivningar och förtidspensioneringar.Verket bedömer del som i det närmaste omöjligt att göra tillförlitligaprognoser för att isolerat belysa förväntade kostnadseffekter inomsjukförsäkringen på grundval av om utredningens föreslagna åtgärder vidtaseller ej. Prognoserna måste baseras på arbetsmarknadsmässiga förhållanden ochbör därför göras av arbetsmarknadsverket. Utifrån dessa kan sedan RFV göraaltemativa beräkningar av framtida kostnader. 1978/79:73 125 Sammanfattning av nya utredningens om yrkesinriktadrehabilitering m.m. (NYR) rapport (DsA 1978:3) . Genom beslut den 30 mars 1978tillkallades en kommitté med uppdrag all föreslå utformning av och förbereda enny organisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen m.m. med utgångspunktfrån beslut (prop. 1977/78:30, AU 1977/78:16, rskr 1977/78:74) ochsysselsätlningsutredningens betänkande (SOU 1978:14) Arbete åt handikappade.Utredningen har antagit namnet nya utredningen om yrkesinriktad rehabiliteringm.m. (NYR). Med rapport lill statsrådet och chefen för arbetsmarknadsdepartementetden har NYR slutfört den del av sill uppdrag som avsåg enfördjupad studie av organisationens förutsättningar och konsekvenser.Rapporten ger en beskrivning av de verksamheter som föreslås ingå i den nyaorganisationen, de behov som den förväntas tillgodose och vissautvecklingsmöjligheter inom en samordnad organisation. Frågan om nytl huvudmannaskapoch organisationens principiella utformning har utretts. Förslagavges"enligt sysselsätlningsutredningens riktlinjer till organisation avarbetsmarknadsinstitut och , forskning ochpersonalutbildning. Här återges rapporten isammanfattning. NYR är enhällig i sina förslag men särskilt yttrande harlämnats av experten . 1 yttrandet hävdas främst alt praktiskverksamhet även bör ingå i det centrala metodutvecklingsinslituletsorganisation, medan NYR förordar att det praktiska utvecklingsarbetet heltförläggs lill fältorganisationen.