prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Fråga uppkommer då om A har möjlighet att få värdeminskningsavdragoch - om så anses vara fallet - i vad män sådana avdrag kan anses inverka pärealistionsvinsiberäkningen på grund av fastigheisförsäljningen. Anlagall A har förvärvat fastigheten för , varav . belöpte påväxande skog och . Vid försäljningslillfället kanfastighetens marknadspris uppskattas lill , varav 175 000 kr.belöper på skogen (av delta belopp avser . den förbehållnaavverkningsrätten)och . Nägra värdeminskningsavdrag harinte medgivils under innehavsliden. Omräkningstalet antas vara 1,25.Fastigheten skulle således ha kunnat säljas för (180 000 x 1,25 =) 225 000 kr.utan att realisationsvinst hade uppkommit. OmA hade upplåtit avverkningsrätten före fastigheisförsäljningen hadehan med lillämpning av värdemetoden varit berättigad till värdeminskningsavdragmed , dvs. med skillnaden mellan skogens ursprungliga ingångsvärde(.) och värdel på skogen efter det atl avverkningsrätten upplåtits(). A hade dä beskattats pä grund av upplåtelsen med (60 000 ./. Del medgivna värdeminskningsavdragei skulle emellertid habeaktats vid realisalionsvinstberäk-ningen. Såsom inläkt skulle oförändrai haredovisats . (försäljningspriset) men avdraget skulle ha reduceratstill (225 000 ./. 35 000 =) . Försäljningen skulle således medfört enrealisalionsvinst på . Den sammanlagda inkomslen på grund avupplåtelsen och föstighetsförsäljningen hade alltså blivit (25 000 -I- 10 000=) . Denomständigheten all A har förbehållit sig avverkningsrätten synes -såvidautnyttjandet inte följer realisationsvinsireglerna - principielll sett intemedföra andra beskattningskonsekvenser än om avverkningsrätt upplåtits underinnehavstiden. Även i detta fall synes A böra beskattas för sammanlagl 35 000kr. Detta förutsätter emellertid - eftersom avverkningsrättens värde uppgårtill 60 000 kr.-att A medges värdeminskningsavdrag i samband med utnyttjande avavverkningsrätten. Sådana avdrag ger emellerlid upphov till åtskilligasvårigheter. Det är t. ex. ingalunda säkert alt A utnyttjar den förbehållnaavverkningsrätten under det år dä fastigheten sålts. Ställning mäste därför tastill hur värdeminskningsavdrag, som kan komma alt medges Prop.1978/79:204 191 isamband med utnyttjande av avverkningsrätten, skall beaktas vid realisationsvinslberäkningen.Några särskilda regler om detla finns f n, inte. Av den lämnaderedogörelsen framgår atl del enligl nuvarande regler kan vara svårt alt avgöraom utnyttjande av en avverkningsrätt, som förbehållils vid fästighetsavyttring,skall behandlas enligl reglerna för skogsavverkning ellerenligt realisationsvinstreglerna. Förbehåll av detta slag ger-oavsell vilkenlösning som väljs-även i övrigl upphov till svårlösta tillämpningsproblem. a. på detla synes det angelägel att införa uUryckliga föreskrifter omden skattemässiga behandlingen av förbehållna avverkningsrätter. En skattskyldig som vidfästighetsavyttring förbehåller sig rätt till avverkning av viss skog kan medvissl fog sägas sälja fasligheten mot vederlag i form av dels pengar, delsnatura(avverkningsrätten). Åtskilligt synes därför tala för all de skatlemässigakonsekvenserna av en fastighetsförsäljning med förbehållen avverkningsrätt börbli desamma som en försäljning utan förbehåll för avverkningsrätt vilkenomedelbart följs av ett förvärv av avverkningsrätt på fastigheten i fräga. Med anknytning till dettidigare använda exemplel synes således A:s försäljning av fastigheten för . (med förbehåll för avverkningsrätten) böra behandlas på samma sätt somom fastigheten säljs för . ulan förbehåll varefter A omedelbartförvärvar en avverkningsrätt på fastigheten för . Vidrealisationsvinslberäkningen pä grund av fastigheisförsäljningen bör A i bådafallen ä ena sidan ta upp . som intäkt och å andra sidan få avdragför den uppräknade anskaffningskostnaden avseende hela fastigheten. En lösning av nu antyttslag medför avsevärda praktiska fördelar. För del första kan samlligaskattefrågor i anledning av fastigheisförsäljningen av vid taxeringenför del beskattningsår då avyuringen skett. Någon realisationsvinstbeskattningeller skogsbeskaitning på grund av utnyttjande av den förbehållnaavverkningsräiten kommer inte i fråga. Fördel andra kan beräkningen avrealisationsvinst baseras på anskaffningskostnaden för hela fastigheten.Anskaffningskostnaden behöver således inle reduceras med den del av kostnadensom kan anses belöpa på den skog som omfattas av den förbehållnaavverkningsrätten. Genom en omedelbar realisationsvinstbeskattning undgåsslutligen problemen med en samordning mellan realisationsvinstbeskattning ochskogsbeskaitning. Enomedelbar realisationsvinstbeskattning av vederiaget för den sålda fasligheteninkl. den förbehållna avverkningsrätten förutsätter alt det går alt fastställavärdet på denna räll. I de flesta fall lorde en sådan värdering vara lätt atlutföra. Av överiålelsehandlingarna lorde nämligen normalt framgå vilkakvantiteter och kvaliteter som förbehållits säljaren. Ledning kan ocksä hämtasfrån de intäkter som säljaren uppbär på grund av uinyttjande avavverkningsrätten. Avverkningpå annans mark pä grund av särskild upplåtelse av avverk.- 1978/79:204 192 ningsrättoch avyttring av sådan rält är, som tidigare påpekats, alt hänföra till inkomstav rörelse. Detta synes böra gälla även i fråga om avverkningsrätt somförbehållits i samband med fästighetsavyttring. Som ingångsvärde i rörelsen börfå tas upp del värde som avverkningsrätten åsatts vid realisationsvinstberäkningenpå grund av fastighetsavyttringen. Om värdel på avverkningsräiten beräknalslill . blir således ingängsvärdei i rörelsen också . Avyttrarden skattskyldige senare avverkningsrätten för exempelvis . kommerskillnadsbeloppet, , att beskattas såsom inkomst av rörelse. Denangivna kontinuiteten mellan realisationsvinstbeskattningen och ingångsvärdet irörelsen är ägnad atl minska risken för medvetet felaktiga uppskattningar avavverkningsrättens värde. Kontinuiteten gör emellerlid inte atltaxeringsmyndigheternas prövning av värderingen blir obehövlig. Uppkommer intenågon realisationsvinst på grund av fastighetsavytiringen kan säljaren haintresse av alt övervärdera avverkningsrätten för att därigenom få etl högreingångsvärde i rörelsen. Föranleder å andra sidan avytiringen av fastighetenrealisationsvinstbeskattning, kan säljaren vilja undervärderaavverkningsrätten. Undervärderingen ger visserligen inte upphov till någondefiniliv skalievinsi men förfaringssättet kan, om utnyttjandet avavverkningsrätten sker under senare beskatiningsär, medföra skatlekredil försäljaren. Vadnu föreslagils bör gälla även när avverkningsrätt förbehållits vid försäljningav del av en skogbärande fastighet. Realisationsvinsten bör således i dettafall baseras på värdel av såväl den avyttrade marken som den förbehållnaskogen. Bedömningen av om före delavyttringen medgivna värdeminskningsavdragskall återföras och om anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde skallreduceras bör därför göras med bortseende från den förbehållnaavverkningsrätten. Finns exempelvis minsl en iredjedel men mindre än två tredjedelarav värdel av förvärvskällans skog pä det avyttrade markområdet skall -oavsettvärdel av den förbehållna avverkningsrätten -hälften av medgivnavärdeminskningsavdrag återföras. Likaså skall anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde anses ha minskat till hälften. Detanförda ger sammanfattningsvis vid handen att värdet av en avverkningsrätt, somförbehålls i samband med försäljning av en skogsfaslighet, skattemässigt börbehandlas som en del av vederlaget för den sålda fastigheten. Realisationsvinslberäkningenpå grund av fastighetsförsäljningen bör således grundas på en jämförelsemellan ä ena sidan summan av avverkningsrättens värde och det i pengar bestämdavederiaget och å andra sidan hela fastighetens uppräknade anskaffningskostnad.Efter fastighetsavyttringen anses avverkningsrätten utgöra omsättningstillgångi rörelse. Som ingångsvärde i rörelsen får säljaren ta upp del vidrealisationsvinstberäkningen uppskattade värdet på avverkningsrätten, dvs.avverkningsrättens marknadsvärde vid avyttringslillfället. Detbör understrykas atl den här föreslagna behandlingen av avverknings- 1978/79:204 193 rättertar sikte endasi pä det fallet alt förbehåll gjorts i omedelbar anslulning tillavyttring av fastigheten. Förslagel berör alltså inte avverkningsrätter somupplåtits före avytiringen. Vederiaget för en sädan avverkningsrätt skallgivetvis beskattas enligt de regler som gäller för avyttring av skog underinnehavstiden. I en speciell situation, nämligen om vederiag pä grund av enunder innehavstiden upplåten avverkningsrätt inflyter efter det atl fastighetenavyttrats, kan det emellerlid finnas skäl att införa särskilda bestämmelser.För att undvika samordningsproblem mellan skogsbeskattning ochrealisationsvinstbeskattning bör del i dessa fall uttryckligen föreskrivas atträtt lill avdrag för värdeminskning pä skog inte föreligger i fråga om intäktersom hänför sig till tiden efter avyttringstillfället. Sådana intäkter böralltså i sin helhet träffas av beskattning. Avsaknaden av räll tillvärdeminsknings-avdrg medför att nägra avdrag av della slag inie behöverbeaktas vid realisationsvinslberäkningen pä grund av fastighetsavyttringen. Detslutliga resultatet blir därför detsamma som om skog avverkats underinnehavstiden utan att ägaren utnyttjat möjligheten till värdeminskningsavdrag. Den som äger enskogsfaslighet kan förbehålla sig avverkningsrätt även i del fallel attfastigheten tillfaller ny ägare genom gåva eller annat benefikt föng. Somframgår av det föregående (avsnitt 7.2) för nye ägaren i dessa fall säsomursprungligt ingångsvärde på skogen överta det för tidigare ägaren vidöverlålelsetillfället gällande ingångsvärdet. Den nye ägaren för således underinnehavstiden och när han sedermera avyttrar fastigheten avdrag för hela det skatlemässigarestvärdet på skogen vid förvärvstillföllet. Att dessutom medge föregåendeägaren värdeminskningsavdrag i samband med att denne utnyttjar den förbehållnaavverkningsrätten skulle därför ge ett materiellt sett felaktigt resultat. Omden föregående ägaren utnyttjar den förbehållna avverkningsrätten bör alltsåhela vederiaget träffas av beskattning. I likhet med vad som föreslagitsbeträffande avverkningsrätter som förbehållits vid avyttring av fastighet böravverkningsrätten anses utgöra omsättningstillgång i rörelse. En vid benefikfastighetsöverlåtelse förbehållen avverkningsrätt skall således tas upp tillnoll i rörelsens första ingående balansräkning. Förbehållesavverkningsrätt i samband med avyttring av del av skogsfaslighet skall, som framgårav det föregående, vid prövningen av om anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde skall reduceras, hänsyn också las till värdel av den skog somförbehållet avser. Motsvarande bör gälla när förbehåll görs i samband med attdel av skogsfastighet tillfaller ny ägare genom gåva eller liknande föng. Vidtillämpning av en tredjedels- och ivålredjedelsschablonerna vid exempelvis gåvaav ett skogbärande område bör således överiåtelsen anses omfatta värdet avsåväl den förbehållna skogen som den bortgivna skogen. 13 1978/79. I saml Nr 204 1978/79:204 194 Igällande rätt flnns inte nägra begränsningar nedåt såvitt gäller avdrag pågrund av avverkning av skog. Den skattskyldige är lill följd härav oförhindradalt yrka avdrag med hell obetydliga belopp om han sä önskar. Någothinder mot atl behålla denna beloppsmässiga frihet vid lillämpning avsambandsmetoden föreligger i och för sig inte. Det är emellerlid uppenbart alten avdragsprövning belräffande smäbelopp kan kräva en alltför stor arbetsinsatsi förhållande lill avdragels ekonomiska betydelse. Varje medgivet avdrag skallju antecknas i skogsliggaren och föranleda reducering av det gällandeingångsvärdet på skogen. Etl stort anlal avdrag avseende ringa beloppkomplicerar således förfarandet. Åtskilligt talar därför för alt avdrag underinnehavsliden inte bör medges med hur lågt belopp som helst. I förenklingssyftebör därjämte föreskrivas att avdrag endast för medges med avrundade belopp. Avdragbör i enlighel med del sagda inte medges för belopp understigande . ochi övrigt begränsas till belopp som är jämnt delbara med . Likviden fören rotförsäljning mäsle alllså uppgå lill . och likviden på grundav försäljningen av skogsprodukter till drygt I . för alt avdrag skallkunna komma i fråga. 7.8Tomtrörelse m. m. Enligtpunkt 2 försia stycket av anvisningarna lill 27 § KL anses tomtrörelseföreligga, när någon bedriver verksamhet som huvudsakligen avser försäljning avmark för bebyggelse (byggnadstomt) från faslighet, som uppenbarligen förvärvatsför att ingå i yrkesmässig markförsäljning. Den mark som ingår i lomtrörelsenulgör i della fall redan från förvärvstillfället lagertillgång i rörelse ochförekomsten av skog på tomtmarken påverkar inte sättet för beräkningen avrörelseinkomsten. Avpunkt 2 andra stycket av anvisningarna till 27 § KL framgår atl tomtrörelseäven anses föreligga om den skattskyldige avyttrat minstfemton byggnadstomter. Tomtrörelse anses ta sin början i och med avyuringen avden femtonde tomten. Vid avytiringen av de fjorton första tomterna frän enjordbruksfastighet beskattas alltså köpeskillingen enligt de regler som gällervid avyttring av jordbruksfastighet. Fr. o. m. avytiringen av den femtondetomten skall emellertid hela vederiaget tas upp som intäkt av rörelse.Samtidigt skall de tomter som finns kvar på fastigheten behandlas somvarulager i tomtrörelsen. Beräkningav inkomsi av rörelse skall som bekant ske enligt bokföringsmässiga grunderoch hänsyn mäste därför tas lill lagrets storiek vid beskattningsårets ingångoch utgång. För att beräkna rörelseinkomsten då den femtonde tomtenavyttras fordras alltså att man kan beräkna 1978/79:204 195 ingåendevärdel på denna och andra tomter i rörelsen. I punkl 1 tredje stycket avanvisningarna till 28 § KL föreskrivs atl ingångsvärdeberäkningen skall, såvittgäller tomter som förvärvals innan rörelsen påbörjades, ske pä samma sätt somvid beräkningen av realisationsvinst enligl punkterna I och 2 av anvisningarnatill 36 § KL. Enligl dessa anvisningspunkter skall ingångsvärdet antingenbaseras pä den faktiska förvärvskostnaden för tomterna eller på tomternastaxeringsvärden . Förvärvskostnaden eller taxeringsvärdetfär sedan räknas upp med hänsyn till förändringar i allmänna prisnivån undertiden mellan förvärvstillfället eller ifrågavarande taxeringsår ochavyttringsåret. Fanns växande skog på tomtmarken som liggerlill grund för beräkningen av ingångsvärdet kommer alltså -oavsett om man utgårfrån förvärvskostnaden eller från visst taxeringsvärde -skogens uppräknadevärde att utgöra en del av tomternas ingångsvärde i lomtrörelsen. 7.8.2Behovel av nya regler Vidtillämpning av sambandsmetoden medges avdrag på grund av skogsuttag underinnehavsliden med höst 60 96 av skogens anskaffningsvärde. Som påpekats i detföregående kan emellertid utrymmet för sådana avdrag reduceras om denskaltskyldige avyttrar en del av den skogbärande marken. Avdragsmöjlighetenminskar till hälften om värdet av skogen på det avyttrade området uppgår lillminst en iredjedel men mindre än två tredjedelar av värdet på all skogomedelbart före avyuringen. Omfattar delavyttringen minsl tvä tredjedelaravvärdet på all skog går all rätt lill avdrag för värdeminskning på skogen underden fortsatta innehavstiden föriorad. Frägauppkommer om behov föreligger att inordna reglerna om avdrag förvärdeminskning på skog med reglerna för beskattning av tomtrörelse. Sakengäller i första hand i vad mån anskaffningsvärdet och det för ägaren gällandeingångsvärdet på skogen skall påverkas av att en del av förvärvskällans markskiftar skatlemässig karaktär och för ställning som omsättningstillgång i entomtrörelse som den skattskyldige bedriver. Vid beräkning av tomternasingångsvärden i rörelsen fär nämligen hänsyn tas till anskaffningskostnadenför såväl mark som växande skog. Om större delen av förvärvskällans skog finnspå den "rörelsesmittade" marken kan det förefalla oriktigt attskogsägare - vid avverkningar på den mark som inte ingår i rörelse - för baseraavdragsberäkningen på de ingångsvärden som avser hela fastigheten. Övervägandeskäl synes tala för atl den del av förvärvskällans mark, som på grund avavyuringen av den femtonde tomten blir att anse som omsättningstillgäng irörelse, såvitt gäller beräkningen av värdeminskningsavdrag anses ha blivitavyttrad från stamfasligheten. Delanförda kan belysas med följande exempel. A har avyttrat ett stort antal tomterfrån sin skogsfastighei. Vid avytiringen av den femtonde tomten finns påstamfastigheten tjugo ullagda tomter som får karaktären av Prop.1978/79:204 196 Värdel av skogen på dessa tjugo tomter motsvarar omkring 45 96av värdet på all skog på fastigheten (efter avyuringen av den femtonde tomten).Skogens anskaffningsvärde uppgår till 200 000 kl. och del för A gällandeingångsvärdet till 150 (X). Avyuringen av den femtonde tomten - och dendärav föranledda nedsmiltningen av de tjugo tomterna - reducerar dessa värdenpä samma sätt som om de tjugo tomterna hade avyttrats. Efiersom värdel avskogen på de tjugo tomterna uppgår till minsl en iredjedel men mindre än tvåtredjedelarav skogens värde pä hela fastigheten, bör anskaffningsvärdet ochgällande ingångsvärdet reduceras till hälften. Påbörjandet av lomtrörelsenmedför alltså alt A:s anskaffningsvärde skall anses uigöra . och atldel för honom gällande ingångsvärdet skall anses uigöra . Denomständigheten alt mark, som är taxerad som jordbruksfastighet, skattemässigtanses uigöra omsäuningstillgång i rörelse hindrar inle aU avkastning frånmarken skall redovisas som intäkt av jordbruksfastighet. Detta gäller oavsettom marken utgör lagertillgång i kvalificerad eller okvalificerad lomlrörelseeller rörelse avseende handel med fasligheler e. d. Vad ägaren uppbär på grundav upplåtelse av avverkningsrätt eller försäljning av skogsprodukter skall tasupp som intäkt av skogsbruk och inte som intäkt av rörelse. Det är givetvisinte rimligt att vid beräkningen av inkomst av jordbruksfastigheten tillåtaavdrag för värdeminskning av skog som hela anskaffningskostnaden förskogen utgör avdragspost vid beräkningen av rörelseinkomsten. För all motverkadubbelavdrag är det därför nödvändigt atl slopa avdragsrätten i endera avinkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse. Med hänsyn bl. a. till atlförvärvarens intresse i dessa situationer normalt är knutet främst till marken,för det anses motiverat atl låla hela anskaffningskostnaden påverkarörelseresultatet. Mol den bakgrunden bör alltså avdrag för värdeminskning påskog inte medges i inkomstslaget jordbruksfastighet såvitt gäller fastigheteller del av fastighet som utgör omsättningstillgång i rörelse. Avsaknaden avsådan avdragsräii kompenseras dock av alt resultalel av rörelsen blir imolsvarande mån lägre. Denhär föreslagna sambandsmetoden synes böra tillämpas . Medtanke på önskemålet att undvika relroaktivitel - även för dem som har brutnaräkenskapsår-synes emellerlid tidigare ikraftträdande än vid I98I års taxeringinte kunna komma i fråga. För skattskyldiga vars räkenskapsår sammanfaller medkalenderår bör således de nya reglerna vara tillämpliga fr. o. m. Omfattar räkenskapsåret tiden - blirsambandsmetoden - om förslagel genomförs -lillämplig fr. o. m. den 1 maj 1979.Sambandsmetoden skiljer sig från nuvarande regler främst vad gäller beräkningenav värdeminskningsavdrag Prop.1978/79:204 197 Vid tillämpning av sambandsmeioden kopplas avdragsrätten tillintäktssidan medan avdragsräii enligt nuvarande regler förutsätter atl skogenfaktiskt minskat i värde eller volym. Med hänsyn bl. a. lill deulredningssvärigheler som är förenade med det regelsyslem som f n. gäller lordesambandsmetoden praktiskt taget alltid öka utrymmet för avdrag underinnehavstiden. Varje skogsägare harenligt nuvarande skogsbeskaltningsregler ell för honom gällande ingångsvärde päskogen. Detta värde ulgör skillnaden mellan ingångsvärdet vid förvärvet ochsumman av under innehavsliden medgivna värdeminskningsavdrag. Vid övergångentill sambandsmetoden ligger del nära till hands att låta della värde bliursprungligt ingångsvärde och därmed utgångspunkt för avdragsberäkningen i delnya systemet. Härigenom uppnås automatiskt kontinuitet mellan nu gällande ochde föreslagna beskattningsreglerna. Vidare för en skogsägare, som förvärvat sinfastighet för ell högt pris men inle utnyttjat rätlen lillvärdeminskningsavdrag, högre ingångsvärden än andra kategorier av skogsägare,vilket frän rättvisesynpunkt synes klart befogat. Mot denna bakgrund börföreskrivas att del för ägaren vid övergångslillföllet gällande ingångsvärdetpå skogen för utgöra ursprungligt ingångsvärde i det nyaskogsbeskattningssystemet. Detla värde bör - oavsett i vad månvärdeminskningsavdrag medgivits lidigare - fö utnyttjas lill 60 96 under denfortsatta innehavstiden. Det i samband med övergången fastställda ursprungligaingångsvärdet bör således fö användas vid avdragsberäkningen på samma säll somett ingångsvärde avseende ett förvärv som skett sedan de nya reglerna trätt ikraft. Uppgår exempelvis det för ägaren vid övergången gällande ingångsvärdettill , kan värdeminskningsavdrag enligt sambandsmetoden medges medhögst . Imänga fall kan det vara mycket svårt att fastställa storleken av delursprungliga ingångsvärdet och summan av de värdeminskningsavdrag som medgivilsunder innehavsliden. Detta lorde i synnerhet gälla om förvärvskällansomfattning ändrats pä grund av delavytiringar eller tillskottsförvärv. Frågauppkommer då om det finns anledning atl införa någon form av schablonmässigavdragsrätt i dessa fall. Övervägande skäl föremellertid anses tala mot ensådan ordning. En förutsällning för avdragsrätt enligt sambandsmetoden börvara atl såväl ursprungligt som gällande ingångsvärde går all fastställa medtillfredsställande noggrannhet. Detta innebär inte någon försämring jämfört medvad som f n. gäller. Även enligt nuvarande regler måste i principingångsvärdena vara kända för att värdeminskningsavdrag skall kunna komma ifråga. En annan konsekvens avsvårigheterna att beräkna det vid övergången gällande ingångsvärdet på skogenberör de processuella reglerna för fastställande av anskaffningsvärde m. m.Som framgår av det föregående (avsnitt 7.2.2) ankommer det i princip påtaxeringsnämnden att åriigen pröva storieken av skogens anskaffningsvärde -varav det urpsrungliga ingångs- 1978/79:204 198 värdetulgör en delpost - och skogens för ägaren gällande ingångsvärde. Denna prövningskall göras oavsett om någon ändring av värdena kan komma i fråga eller inle. För fastigheter somförvärvats sedan torde ofta del för ägaren gällande ingångsvärdetuppgå till etl relativt obetydligt belopp. Utrymmet för avdrag under denfortsatta innehavstiden blir därför under alla förhållanden mycket begränsal.Med hänsyn till detta och under beaktande av de svårigheter som kan varaförenade med att fastställa det gällande ingångsvärdet, bör taxeringsnämndensprövning av ingångsvärdet - såvitt gäller fastigheter som förvärvats innan denya reglerna börjai tillämpas - inte vara obligatorisk. Framställer denskattskyldige yrkande om avdrag för kostnad för anskaffande av skog elleruppkommer av annan anledning fråga att ändra anskaffningsvärde elleringångsvärde, måste däremot nämnden fastställa etl ursprungligt ingångsvärde idet nya systemet. Regler av nu angiven innebörd bör tas in iövergångsbestämmelserna. Prop.1978/79:204 199 Ifråga om räll lill avdrag pä grund av avyttring av skog under innehavstidenöverensstämmer, som lidigare nämnts, klyvmetoden med den lidigare redovisadesambandsmeioden. Skillnaden mellan metoderna gäller den skattemässigabedömningen av avyttring av skogbärande mark. Till skillnad mot sambandsmetodenbygger klyvmeloden pä atl realisationsvinstbeskattningen frikopplas frånbeskattning av skogsinkomst.