prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — Del finns åtskilliga begränsningar ochförbehåll som samhällel skapat för att skydda andra värden än dessa friheter.Barnfilmrådet menar att det ibland kan finnas anledning alt komma i konfliktmed dessa friheter för atl uppnå någol väsentligare vilket ofta visal sig varanödvän-digi när del blivii uppenbart hur kommersiella krafter exploateratutsatta eller svaga grupper. Folkparkernas centralorganisation belönar alt strävandenaatl skapa restriktioner mol skadligl kommersiellt kulturulbud inle fårförhindras av 1978/79:143 94 en yvig tolkning av begreppen yttrande- och tryckfrihet. LO anser sig sakna lillräckligt underlag för ett beslämlslällningstagande till alla de former av restriktioner som barnkulturgruppendiskuterar. Mot bakgrund av att klausuler rörande skydd för människors liv,säkerhet och hälsa i handelsavtal med vissa länder, inte prövas närdet gäller kulturprodukter förordar LO atl del företas en skyndsam analysrörande vilka former av restriktioner som är möjliga atl göra pähandelsavtalens område. förordar att den avbarnkulturgruppen föreslagna ulredningen om kullurkommersialismen får tilluppgift att analysera vilka förändringar som är nödvändiga itryckfrihetsförordningen och i handelsavtal med andra länder för all åsiadkommaen väsentlig begränsning av del kommersiella inflytandet på barnkulturområdel.ABF förordar importrestriktioner för dåliga serier för barn, dålig film,krigsleksaker m. m. Några remissinstanser ställer sig i varierande gradtveksamma lill restriktioner mot skadligt kommersiellt kulturulbud.Yttrandefrihets-utredningen påpekar atl allför långtgående statliga insatser avdet slag barnkulturgruppen föreslagit, såsom subventionering av den seriösa kulturenförenad med motkrav, ökat produktionsstöd och efterhandsstöd till litleralurproduklionm. m. pä kan leda till effekter som står i strid medtryckfrihetsförordningen mol att myndighet eller annat allmänt organ censurerareller på annal sätt hindrar tryckning, utgivning eller spridning blandallmänheten av tryckt skrift. allmänna biblioteksförening anser alt barnkullurgruppensbehandling av det kommersiella kulturulbudet ger uttryck för inlolerns och förmyndarmentalitet.Föreningen pekar på svårigheterna att dra gränsen mellan alster som med hjälpav lagstiftning definitivt bör förbjudas och dåliga produkter som inte börförbjudas genom samhälleliga åtgärder. Föreningen förordar att ansträngningar främsiinriktas på all skapa goda och läiiillgängliga alternativ lill irivialulbudel islällelför alt åstadkomma förbudslagstiftning. En liknande uppfattning framförs av . förordar slor försiktighel vidskapandet av restriktioner för kullurproduktion sä alt yttrandefriheten inle inskränkes. hyser stor tveksamhet tillrestriktioner av typ censur och förordar att samhället tar elt klart ekonomisktansvar för alternativa kulturproduklioner och verksamheter som amalörism ochfolkbildningsarbete. Seriefrämjandel saknar i rapporten sammanfallande, klartformulerade motiveringar för införande av restriktioner och påpekar atl deexempel på restriktioner som barnkullurgruppen för fram i högsla grad slrider molde liberala fri- och rättigheterna. konstaterar att barnkullurgruppeninte är främmande för all inskränka gällande iryckfrihelslagsiiflning för altskapa effektivare möjligheter lill styrning av barnens läsning. Föreningenfinner detta mycket betänkligt med tanke på atl kan berömma sig av enmycket vidsträckt yttrandefrihet. Del faktum atl denna frihet också ger spelrumät marknadskrafterna på olika områden får inte föranleda överväganden ominskränkningar i yttrandefriheten. förordar iställetstimulansåtgärder och stöd till kulturprodukter av god kvalitet. Barnkulturgruppens uppfattning atl barnfilmcensuren bör bibe- 1978/79:143 ,,, 95 hållas stöds av , barnfilmrådet, LO, FPU,Ver-duiulc och Folkparkernas centralorganisation. Elt flertal remissinslanser, däribland KF, LO,, socialdemokraters kvinntyförbund.Förbundet och kristna socialdemokraters grupp framhåller i likhetmed barnkulturgruppen angelägenheten av åtgärder för att hejda flödet av undermåligaserier och stimulera produkiionen av bra serier. KF, , , Förbundet ullalar sig till förmän för ett ökat Slöd till produklion av inhemska kvalitelsserier.KF förordar all det närmare utreds hur seriemediet ska kunna bjuda bättrekvalitet och atl de praktiska förutsättningarna för ett nordiskt samarbete ochen nordisk seriemarknad därvid behandlas. Även föresläratt möjligheterna att via det nordiska kultursamarbetet erhålla resurser föralt stödja serier för hela den nordiska marknaden närmare undersöks. Förb:4ndet Vi Unga anser atl serien är ett utmärkt mediumsom man måste slå vakt om som seriernas förråande och förskönandedrag måste motverkas. Förbundet menar all skolan måste bidra till medvetenhetom seriernas innehåll genom att eleverna själva kritiskt granskar ochifrågasätter serieflorans budskap. Föreningslivet har en viklig uppgift när delgäller atl genomskåda serietidningarnas budskap och värderingar. För attuppmuntra alternativa serier föreslår förbundel att ett särskilt lilleralur-stödges till föreningar och folkrörelser som vill producera egna serier medutgångspunkt från sin ideologi. Förbundel förordar också atl del inrältas ettbarnens serieråd med representanter för barn- och ungdomsorganisationer, litteraturkritikeroch kulturarbetare. Rådets uppgift bör vara att granska och via skolan och ungdomsorganisalionernalämna yttranden över serier. KRO understryker vikten av att bildkonstnärernas egetkooperativa föriag ges sådana bidrag atl en verksamhei kan komma igång. Seriefrämjandel påpekar att det nuvarande seriestödetfrämst är inriktat på serieutgivning i album, vilket gynnar redan elablerade lecknareoch författare. Seriestödel bör istället läggas upp på ell sätl som direkl uppmuntraräven organisalionslidningar, dagstidningar och serietidningsförlag att söka slödför serier som publiceras i kortare avsnitt. En sådan ulformning av seriestödelskulle ge möjlighei för nya serieskapare att debutera och pröva sig fram undermer anspråkslösa former. Seriefrämjandet anser också att det behövs speciellautvecklingsbidrag som ges direkl till serieskapare, så alt de får möjlighetatt ulveckla en idé sä långt atl ell förlag kan la ställning lill den. Seriefrämjandelföreslår atl del lillsälls en utredning med uppgift atl undersöka vilkamöjligheter som finns att väsentligt höja andelen svenska serier på marknaden. Angående åtgärder för att molverka ulbudet av undermåligaserier uttalar sig Förbundet , , och kristna socialdemokratersgrupp för någon form av importrestriktioner i fråga om utländska serier. förordar allregeringen lar initiativ lill överläggningar med seriebranschen för att fä tillstånd ell självsanerande organ molsvarande . KF anser sig sakna underlag för att ta ställning i fråganom restriklioner på seriemarknaden. Barnkullurgruppen föreslår atl samhället lägger engenerell avgifi 1978/79:143 96 på serier, som kombineras med ell ökat kvalitetsslöd tillviss serieproduktion. Förslaget stöds a\ i . LO, och Förbundet . anser atl möjligheterna att avgiftsbelägga serier börundersökas. , , , Pressbyrån och Seriefrämjandet avstyrker förslagel. framhåller atl det ur Iryckfrihelsrätisligsynpunkt är helt oacceptabelt all vidtaga åtgärder mot tryckta skrifter isyfte alt slå ul någon skrift, oavsett hur åtgärderna utformas i tekniskthänseende. Tryckfrihetsförordningen förbjuder visserligen inte generelltstödåtgärder ål skrifter vilkas utgivning man vill främja, men yitrandefrihelsutred-ningenvill framhålla att kombinationen av generell skall och en selekliv subventionkan sä slarkl försvåra utgivandel av en skrift som inle blir subventionerad attutgivandet hindras. I så fall stårälgärdskombinationen i strid med I kap 2 § 2st. Enligl Pressbyråns uppfaiining är varje form av beskallningav tryckta skrifter en principiellt olämplig metod. Pressbyrån anser atl andravägar än beskattning måste väljas för stödåtgärder åt vissa serier. avvisar förslagelav det prakliska skälet alt de flesta seriemagasin består av etl flertal serierav olika kvalitet, varför dessa magasin skulle betinga ett medelpris. Även Seriefrämjandet framhåller att praktiska skäl talarmot möjligheten att genomföra barnkulturgruppens förslag. Ett genomförande avförslaget skull fordra en kontroll av seriemarknaden in i minsta detalj,beroende på variationerna i kvalitet inom och mellan olika publikationer. Seriefrämjandel betonar också alt förslagel om en avgiftpå serier i förening med ell seleklivl kvalitetsslöd som administreras av en stailigmyndighet strider mot principen om konstens frihet och mot värnandet avyttrandefriheten. Seriefrämjandet släller sig dock positivt till principenmed en generell avgifi i kombination med ett selektivt stöd men föreslår atlden utformas som en generell avgift på alla serier parallelll med etl stöd tillsamtliga svenska serier. Barnfilmrådet, , , , ochFolkparkernas centralorganisation stöder barnkullurgruppens förslag om enskärpning av restriktionerna när det gäller marknadsföringsåtgärder riktademot barn. ställer sig positivt lill den allmänna inriklningenav barnkulturgruppens förslag lill restriktioner. påpekar attmarknadsföringslagens nuvarande ulformning och tillämpning knappast ger utrymmeför insatser fullt ul, inom de områden som barnkulturgruppen lar upp.Konsumentverket vill också betona atl de föreslagna ålgärderna inte kan lösamer än en del av de problem som sammanhänger med marknadsföring riktad tillbarn och ungdom. finner barnkullurgruppens förslag att barninle ska få förekomma i reklam eller annan marknadsföring vara svårtolkat. Omdet innebär alt bilder av barn inte får användas i reklam, anser konsumentverketförslaget vara alltför långtgående. Det måste nyanseras för alt blimeningsfullt. Förslagel att idoler, seriefigurer eller liknande inle ska fåanvändas i marknadsföring lill barn tillstyrks av , som f. n.överväger möjligheterna atl begränsa idol- och kändisreklam som riktar sig lillbåde bam och vuxna. 1978/79:143 ; 97 1 fråga om förslagel alt barn inte ska användas somlevande annonspelare genom att firmamärken och liknande trycks på kläder ellersportarlik-lar som företrädesvis används av barn, anser delbefogat att skilja på fallet att tillverkaren märker sina produkter med sitteget varumärke och fallet alt kläder och sportartiklar märks med reklam förandra produkter. Det första slaget av märkning får enligt ansesvara legitimt, medan det senare slaget av märkning inte bör fä förekomma.Konsumentverket hyser dock vissa tvivel rörande möjligheter att f. n. motverkasådan märkning med stöd av marknadsföringslagen, annat än i speciella fall. Angåendeförslaget alt förelagen genom branschöverenskommelser bör förhindras att startaklubbar vars enda syfte är att öka försäljningen av ett företags produkter,framhåller atl denna typ av klubbar knappast är grundlagsskyddadpå det säll barnkullurgruppen anger. De klubbar som anges har snarastkaraktären av kundregister och saknar stadgar och styrelse. kan finna föreligger inga principiella hinder mot att ingripamot otillbörlig marknadsföring bedriven genom sådana klubbar. Barnfilmrådet menar alt förbud mot märkning av produktermed varunamnet sannolikt skulle leda till en alltför omfattande kontrollapparaloch svåra avvägningsproblem. Barnkulturgruppen föreslår att det tillsätts enparlamentarisk utredning som får i uppdrag all kartlägga kulturindustrinsutveckling och branschstruktur och alt komma med förslag pä åtgärder från samhälletssida mot kommersialismens negativa verkningar. Förslagel tillstyrks av , , humanistiskasektionsnämnderna vid i , folkbildningsuiredningen.Svenska kommunförbundet. Rikskonserter, TCO, , , , , , lOGT-NTO. KLYS, KRO,kulturförvaltningen i kommun. Folkparkernas centralorganisation ochBroderskapsrörelsen. Rikskonserter påpekar att del i deballen efter 1974 årskulturpolitiska målformuleringar förekommit varierande uppfattningar ombegreppet kulturkommersialism, varför ell klargörande av hithörande frågorliksom konkreta förslag till åtgärder vore välkomna. förordar alt utredningen ges iuppdrag atl vidareutveckla vissa av barnkulturgruppens förslag och alt utredaen alternativ kulturproduklion. föreslår atl utredningens uppdragska inkludera en analys av vilka förändringar som är nödvändiga itryckfrihetsförordningen och i handelsavtal med andra länder för attbegränsningar av det kommersiella inflytandet på barnkullurområdet ska kunna åsiadkommas. ABF betonar atl den föreslagna ulredningen också bör ges iuppdrag att lägga förslag till åtgärder som samhället som helhet kan vidta motkulturkommersialismens negativa sidor. finner utredningens förslagtill utredning någol förvånande mot bakgrund av all driveren utredning om den kommersiella kulturen. lOGT-NTO vill inle avvisa förslaget om en ulredning menunderstryker behovet av omedelbara åtgärder så långt möjligt i avvaktan på ettutredningsförslag. Dessulom bör ett ev. utredningsarbete utmynna i alt dessa frågorges en kontinueriig bevakning. 1978/79:143 98 Folkparkernas centralorganisation instämmer i kravet på enparlamentarisk utredning men poängterar atl tillsättandet av en utredning intefår tas till inläkt för att fördröja eller skjuta andra åtgärder ät sidan.Folkparkernas centralorganisation framhåller att det redan finns en radåtgärder som kan vidtas . Barnkullurgruppens förslag om en parlamentarisk utredningom kulturindustrin avstyrks av , barnfilmrådet,, allmänna hihlioteksförening. Förbundet , Pressbyrånoch Serie-främjandet. allmänna biblioteksförening påpekar all de försöksom hiltills gjorts, bl. a. inom , visat pä att slorasvårigheter är förknippade med att utreda det stora frägekomplex somkulturkommersialismen utgör. Föreningen förordar att ekonomiska och personellaresurser sätts in på att åstadkomma alternativ till den kommersiella kullurenoch att framför allt förbättra tillgängligheten av god litteratur för barn. anser del vara förkastligt atttillsätta en utredning om kulturkommersialismen, eftersom en sådan utredningendast skulle fördröja de ålgärder som kan och bör sällas in för allskapa bättre kulturella villkor för barnen inom de resurser som redan finns.Folkpartiels kvinnoförbund ställer sig emellertid positivt till envidare ulredning av masskulturen. avstyrker förslaget om enparlamentarisk utredning och föreslår att det tillsätts en snabbarbetande enmansutred-ning,som sammanställer de fakta som finns och föreslår åtgärder. Förbundet understyrkerviklen av all ta ilu med kommersialismens negativa verkningar ochställer sig därför tveksam till de många nya utredningar som barnkullurgruppenföreslår. Det viktiga är att salsa pengar på konkreta åtgärder. , barnfilmrådet, , FörbundelVi Unga och Pressbyrån avstyrker förslaget om en parlamentarisk utredning rörandekulturkommersialismen med hänvisning till alt f. n. harregeringens uppdrag att genomföra en kartläggning av barns och ungdomars valav fritidsaktiviteter m. m. Förbundet förordar att del sker en samordningmellan barnkulturgruppens synpunkter och statens ungdomsråds utredning. Många instanser, bl. a. , , , , ,, Seriefrämjandel, FöreningenSvenska tecknare. , de konstnärliga högskolorna i Slockholmgemensaml och dramatiska institutet ansluler sig lill barnkullurgruppensuppfattning all en utgångspunkt för en stralegi mol kommersialismens negaiivaverkningar bör vara alt ulveckla barns egen kulturskapande förmåga. Viklen av alt ge barnen motståndskraft mot delkommersiella kulturulbudet understryks av , , , kvinnoförbund.Svenska musikerförbundet. Folkparkernas centralorganisation, KIF ochBroderskapsrörelsen. anser att en av förulsäliningarnaför atl barnen ska kunna få motståndskraft mot kommersiella skadeverkningar,är atl de lidigt kommer i kontakt med alternativa aktiviteter. En annanförutsättning är att barnens föräldrar genom ökad insikt och bredare kontaktmed kulturella akliviieler ges reella möjligheler all stimulera barnen. Enligt Folkparkernas centralorganisations uppfattning ulgöruppgiften 1978/79:143 99 att ge barnen motståndskraft genom att visa på alternativavärderingar en av de väsentligaste punkterna i hela rapporten. Organisationenanser att detla måste vara utgångspunkten för alla ålgärder som vidtas för allskapa ett alternativ till kommersiella kulluren. , , m.fl., LO, SSU, Förbundet ,, , Folkparkernas centralorganisation och Broderskapsrörelsenframhåller i delta sammanhang att föreningslivet ulgör en viktig resurs när delgäller att stimulera lill egenaktivitel och atl hävda andra värden än de somförmedlas av det kommersiella kulturulbudet. framhåller att föreningslivet spelar enviktig roll eftersom dess verksamhet hävdar värden som solidaritet, gemenskap,aktivitet och kunskapssökande. SSU påpekar all samhällel mäsle slödja de organisalionersom vill ge barn och ungdom kunskap om hur man skapar en omgivning under demokratiskaarbetsformer tillsammans med andra. 1 förebyggande syfte bör samhällel ställa ordenlligllilllagna ekonomiska resurser lill förfogande. anser i likhel med barnkullurgruppenall barn-och ungdomsorganisationerna har en viktig roll atl spela genom alt gebarnen erfarenheter av vad ell livsmönster präglat av solidaritet och gemenskapinnebär. framhåller vikten av att samhället påalla sätt underiättar verksamheten i det idéburna barn- och ungdomsarbetet. Iföreningslivet kan barnen stimuleras till egen aktivitel och undgå den passiviseringsom det kommersiella kullurbudet ofta medför. FHR, m.fl. och ABF framför enliknande uppfattning. 6 Utbildning och fortbildning i barnkultur Mot bakgrund av atl barn i högre grad än vuxna påverkas avolika kulturyttringar föreslår barnkulturgruppen atl det inom olika utbildningsformerinrättas särskilda grenar, linjer eller kurser för dem som väljer atl sysslamed barn. Ett flertal remissinslanser, däribland statens kulturråd.Svenska barnboksinstitutet, , , , , kyrkliga sludieförbund. FöreningenNorden, , kristnasocialdemokraters grupp, lekmiljörådet och länsmuseernas samarbetsrådunderstryker behovet av ulbildning och fortbildning för dem som arbelar medbarn och ungdom. KF vill kraftigl markera belydelsen av ulbildning och informaiiontill alla grupper som kommer i koniakl med barn och som vill förmedla kullur.KF anser all en sådan ulbildning för föräldrar, barn- och ungdomsledare ochlärare m.fl. kan skapa en ökad medvetenhet om vikten av atl vuxna ständigtumgås med barnen. anser attinnehållet i utbildning i barnkullur bör inriktas på atl stimulera barnen tillegen aktivitet och kritiskt länkande saml alt uppöva deras förmåga atttillgodogöra sig kullur. Undervisningen bör också ta upp hur kommersialismens negaiivaverkningar skall motarbetas och förmedla del kulturarv som barn inte självakommer i kontakt med. Länsmuseernas samarbetsråd anser alt utbildningsfrågornaför förskol- 1978/79:143 lOO lärare, fritidsledare m.fl. måste skjutas i förgrunden ochges en direkt koppling till kullurinstilulioner. Konstfrämjandet anser atl lärare och personal som arbelarmed barn bör utbildas på elt sådani sätt alt de på ett pedagogiskt sätt kanarbeta med bild. SSU framhäller atl kommunerna bör la ell ansvar för att depolitiska partierna utbildar sina politiker i barnkulturfrågor. framhåller alt länsbildningsförbund, länsskolnämndenoch primärkommunala förvaltningar har en viklig roll när del gäller att beaktabehoven av fort- och vidareutbildning av barnpersonal på regional och lokalnivå. Organisalionernas behov av ledare måsie också lillgodoses. TBV, SKS och påpekar att sludieförbundoch organisationer kan äta sig uppgifter i fråga om utbildning ochfortbildning i barnkultur. noterar att barnkullurgruppen har sloraförväntningar på de olika yrkeskategorier som arbetar med barn. För alt intedessa förväntningar ska fungera som lunga krav fordras alt man frågar sig omall personal vill och kan arbeta med utgångspunkt i alla barns behov. Attgranska betydelsen av hur personalens fackliga intressen påverkar verksamhelenär också angeläget. Barnkullurgruppen konslaterar all del finns etl slorlbehov av en gemensam, övergripande utbildning i barnkulturfrågor och föreslåratt kursen i barnkultur vid byggs ul till en 40-poängskursoch att en motsvarande kurs för 20 poäng inrättas vid högskolan i . Ett flertal instanser, däribland , barnfilmrådet,rektorsämbetet vid i , teckningslärarinstilutet vidKonstfackskolan, leologiska fakulietsnämnden vid i , institutionenför bibliotekarieutbildning vid högskolan i , Svenska barnboksinsliluiet,TCO, och ansluter sig tillbarnkulturgruppens uppfattning om behovet av en utbyggnad av den högreutbildningen i barnkultur. Barnfilmrådet framhåller atl en sådan utbyggnad dessulomär nödvändig inom vart och etl av de estetiska och/eller dramatiska ämnen somundervisas i på högskolan. Rådet konstaierar alt del knappast alls förekommernågon utbildning eller forskning om barnfilm inom de universiletsinslitu-tionersom undervisar om film. förordar alt 20-poängkursen i barnkulturvid i erhåller ökat slöd. Rådel föreslår också altplaneringsberedningen inom UHÄ får i uppdrag atl bevaka hur barn och barnkullurfrågortas upp i olika utbildningar saml all UHÄ får i uppdrag all i sillutredningsarbete om särskilt la upp utbildning för barn-och ungdomskultur inom inslilulets område. vid i påpekar attutbildning kring barn- och ungdomsfrågor sedan en längre lid bedrivits inomskilda insiitutioner vid . Reklorsämbelel nämner härvidbl. a. den tvärvetenskapliga 20-poängskursen i barnkultur. Utbildningen inomdenna kurs utgör ett betydelsefullt led i fortulbildningen av sådanayrkesutövare som direkt arbelar med barn eller som i varierande utsträckningkan komma att arbeta med barn, såsom förskollärare, lågstadielärare,klasslärare, fritidspedagoger, journalister, museipedagoger, bibliotekarier ochkonstnärer inom olika media. Enligt rektorsämbelels uppfattning skulle enkvantitativ utbyggd och fördjupad ulbildning i barnkullur 1978/79:143 101 vara ett verksamt medel all ge spridning åt kunskaper ombarnens värld. Teckningslärarinstitutel vid framhåller altkursen i barnkullur vid Konstvelenskapliga iristitulionen vid Stockholrrisuniversitet bör ulvecklas och ges alll stöd och förordar att ett intimtsamarbete inleds mellan Konstvelenskapliga inslilulionen och Teckningslärarinstituteli . Inslitutionenjör bibliolekarieutbildning vid iBorås finner 20-poängskursen i barnkullur vid varavärdefull och angelägen och välkomnar en fortsättningskurs på 20 poäng.Institutionen ansluter sig lill barnkulturgruppens förslag alt en liknande 20-poängskursi barnkultur inrättas vid högskolan i , med lanke på alt där redan finnsutbildningslinjer för bibliotekarier, förskollärare och fritidspedagoger. Även TCO tillstyrker förslaget alt 20-poängskursen i barnkullurvid universiiei byggs ul lill atl omfatla 40 poäng. Vad beträffarförläggningen av högre ulbildning i barnkultur förordar TCO att en geografiskspridning eftersträvas så alt utbildning anordnas inom så mänga högskoleregionersom möjligt. Barnkulturgruppen understryker vikten av atl stödja olikaformer av föräldrarutbildning och förordar alt utrymme ges för diskussion av barnkullurfrågorinom varje form av föräldrautbildning. TBV påpekar att studieförbunden borde kunna erbjuda enpåbyggnad till föräldrakurserna, där barnen tillsammans med föräldrarna undersakkunnig ledning ges lillfälle att uttrycka sig i olika konstformer. förordar atl grundutbildningsåväl som högre utbildning på tvärvetenskaplig basis arrangeras inomföräldrarutbildningen. förordarall ell nära samarbele upprättas med barnomsorgsgruppen i dess arbeie medförslag lill föräldrarutbildning och framhåller att samverkan med det lokalakulturlivet bör beaktas i planeringen av en kommande föräldrarutbildning. och musikhögskolani , . Barnredaktionerna inom ,. Förbundet och församlings-och pasioralförbund ansluter sig lill arbetsgruppens uppfattning attbarnfrågor bör ingå i journalistutbildningen. 7 Barnkultur i förskola och skola