prop · G203186 · 1978-12-31 00:00:00 — om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighet förutländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgenför kostnad och skada; Regeringen föreslår all ania del förslag som hartagils upp i bifogade utdrag av regeringsproiokoll. 1 proposilionen föreslås att utländsk medborgare medhemvist i , som vill anhängiggöra lalan vid svensk domsiol, inle längreskall vara skyldig all slälla säkerhei för svarandens rättegångskostnader.Reformen föresläs iräda i krafi . Prop.1978/79:186 2 Lag om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighetför utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställaborgen för kostnad och skada Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1886:84 s. 14) angåendeskyldighet för utländsk man all i rättegång vid svensk domsiol mot inländsk manställa borgen för kosinad och skada' delsall i 3 § ordel "Konungen" skidll bylas ut mol"Regeringen", dels all 1 § skall ha nedan angivna lydelse. Vill utländsk man, evad han är här I Iandel bosall eller Icke, hos svensk domsiol kära lill svensk man, åligger del käranden atl, om svaranden sådant yrkar, till denne avlämna löftesskrifi av ivä vederhäftige, inom landet bosatte svenske män, de där borga en för bägge och bägge för en såsom för egen skuld för den kosinad och skada, som käranden genom laga krafl ägande beslut i rättegången kan kännas skyldig atl gälda svaranden, eller ock ställa annan säkerhei härför. Ej må dock sådani yrkande framslällas senare än vid försia rältegångstilirälle, dä svaranden lillslädeskommer; och må ej heller sådan borgen eller säkerhei fordras, där iiilänningens lalan innefattar allenast genslämning eller grundas å växel eller äger rum i följdav offenilig stämning, som av domstol eller domare utfärdals. ViU utländsk medborgare, som ej är bosall här I landet, eller utländsk juridisk person väcka talan vid svensk domstol mol svensk medborgare eller svensk juridisk person, åligger det käranden alt, om svaranden sådani yrkar, lill denne avlämna löftesskrifi av två vederhäftige, inom landet bosatte svenske män, de där borga en för bägge och bägge för en såsom för egen skuld för den kosinad och skada, som käranden genom laga krafl ägande beslut i rällegången kan kännas skyldig att gälda svaranden, eller ock slälla annan säkerhei härför. Ej må dock sådant yrkande framställas senare än vid försia rällegångstilirälle, då svaranden lillslädeskommer: och må ej heller sådan borgen eller säkerhei fordras, där kärandens lalan innefallar allenast genstämning eller grundas ä växel eller äger rum i följdav offenilig stämning, som av domstol eller domare utfärdats. Denna lag iräder i kraft . Säkerhei somhar ställts skall alltjämt bestå. ' Senasle lydelse av 3 § 1956: 23L vid regeringssimimLinlriide 1979-03-2; Närvarande: slalsminislern Ullslen. och staisriidenSven Rdmanus. Proposition om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angåendeskyldighet för utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk manställa borgen för kostnad och skada Uiländsk medborgare eller uiländsk juridisk person somväcker lalan mol svensk medborgare eller svensk juridisk person vid domsiol häri Iandel är i princip skyldig alt slälla säkerhei för dc räiiegångskosinadersom käranden kan bli ålagd all belala. Besiämmelser härom finns i lagen (1886:84s. 14) angäende skyldighei för utländsk man all i rättegång vid svensk domsiol molinländsk man ställa borgen för kosinad och skada. Uiländsk medborgare ärskyldig att slälla säkerhet enligt lag oavsett om vederbörande ärbosall här i Iandel eller inle. Skyldigheien all slälla säkerhei kan emellerlidupphävas genom överenskommelse med främmande siai. Siidana överenskommelser harocksä Iräffais i belydande Ulsiräckning. Siaiens invandrarverk har i skrivelse till justiliedepartementelbegäri all 1886 ärs lag ses över. Enligt verkei är lagen diskriminerande för deutlänningar som kommer frän länder vars medborgare inle har undanlagils fråntillämpning av lagen. Verkei ifrågasätter om lagens effekier öveiens-sliimmermed det synsäll rörande ullänningars likslälldhel med svenska medborgare somhar kommii lill ullryck i 2 kap. regeringsformen. Verkei föreslär all lagenändras sä att alla ulländska medborgare med hemvisl i befrias från skyldigheiall slälla säkerhei i rättegång. Med anledning av invandrarverkels skrivelse har i juslilicdeparlemenielupprättats en promemoria i ämnel . 1 promemorian föreslås all 1886 ärslag upphävs i sin helhet. II Rik.sdagen I97SII79. Prop.1978/79:186 4 Efier remiss har yllranden över promemorian inkommii frän domslolsverkel.kommerskollegium, invandrarverket, hovrätten för Väsira , exporlkredilnämnden,exportråd, rällegängsulredningen (Ju 1977:06), advokaisamfund.Sveriges grossisiförbund. Sveriges redareförening.Svenska bankföreningen. sami Svenska handelskammarförbundel.Kommerskollegium har bifogal yttrande från Siockholms handelskammare. Posl-och Kredilbanken har anslulii sig lill bankföreningens yllrande. Skyldigheten att ställa säkerhei enlig( 1886 ärs lag fömlsäiieran svaranden framställer yrkande härom. Sådant yrkande skall framslällas senasivid det försia sammaniräde inför rätten vid vilkel svaranden är lillsiädes. Säkerhetenskull beslå antingen av borgen av ivä personer med svenskl medborgarskap och hemvisli eller av annan säkerhei som svaranden godkänner eller domsiolen besiämmer.Begär svaranden att säkerhet skall ställas, skall rätten förelägga käranden allinom fullgöra sin skyldighet. Slälls inte säkerhei inom förelagd lid,skall målel avskrivas. 1 fräga om vissa typer av mäl kan säkerhei inle krävas.nämligen om kärandens lalan innefallar enbart genslämning, om den grundas påväxel eller om den äger rum lill följd av offenilig stämning. 1 praxis harlagen ansetts lillämplig även i brottmål (NJA 1900 s. 341). Regeringen kan, efter avtal med främmande slal och under föruisättningav ömsesidighel, befria medborgare i den främmande slalen eller juridiskapersoner, bildade i den slalen enligt dess lag, frän skyldigheten atl ställasäkerhet. Under samma förutsättningar kan regeringen ocksä tillerkännautländska medborgare eller juridiska personer samma befogenhei all kräva säkerheisom lillkommer svenska medborgare. Som lidigare har nämnls har i belydandeutsträckning slutit avtal som medför att ulländska medborgare eller juridiskapersoner är befriade från skyldigheten all slälla säkerhei. Besiämmelser häromfinns bl.a. i kungörelsen (1961:120) angäende säkerhei för kosinad och skada irättegång, i vilken lalan föres av utländsk part. Befriade är, föruiom medborgarei en del särskili uppräknade siaier med vilka sluiil bilaterala avtal,medborgare i slaler som är anslulna lill nägon av Haagkonventionerna 1905 och1954 angäende vissa till civilprocessen hörande ämnen, under förutsättning attmedborgaren ocksä har hemvisl i en konventionsslal. Även juridiska personer somdels är hemmahörande i slal som tilllräll nägon av nämnda Haagkonvenlioner.dels har bildals enligi den siaiens lag, är befriade frän nämnda skyldighei.Vidare är medborgare i sial som är anslulen till den europeiska bosätiningskonvenlionen1955 1978/79:186 5 generelli befriade frän skyldigheien all ställa säkerhei.Part som är medborgare i slal i förhällande lill vilken 193() ärs civilprocosskonvenlit)nmellan saml Slorbritannien och är lillämplig iilniuler sammabefrielse, om han har sill hemvisl här i landet. Sisinämnda konvention är ävenlillämplig i förhällande lill ctl anial slaler som ingäi' i del brittiska samväldcl(I.ex. Ausiralien och ). 1 mäl eller ärende angående underhällsbidrag, som har anhängigyorisenligi 1956 ärs konvenlion om indrivning av underhällsbidrag i ullandel, är enligi1961 ärs kungörelse medborgare i lill konvenlionen anslulen slal befriad fränskyldigheten all ställa säkerhei. Dclsamnia gäller enligi en särskild förordning(1977:130) medborgare eller juridisk person i främmande siat i rättegång somavser lillämpning av lagen (1965:723) om erkitnnande och verkslällighel avvissa ulländska domar och beslul angående underhäll lill barn eller lillämpningav lagen (1976:108) om erkännande och verkslällighel av ulländskl avgörande angäendeunderhållsskyldighei. Nämnda bada lagar bygger pä Haagkonvenlioner från 1958och 1973. Uppgifi om vilka främmande slaler som är anslulna lill denu nämnda konvenlionerna finns i kungörelsen (197 1:4) om främmande slaicrs ansluininglill vissa av biträdda konvenlioner angäende inbördes rättshjälp m.m..kungörelsen (1966:406) angäende tillämpning av lagen (1965:723) om erkännandeoch verkslällighel av vissa ulländska domar och beslut angäende underhäll lillbarn saml förordningen (1977:743) om lillämpning av lagen (1976:108) omerkännande och verkslällighel av Ulländskl avgörande angäende underhållsskyldighei. Enligi kungörelsen (1969:92) om befrielse frän skyldigheiall slälla säkerhei för kosinad och skada i rättegäng angäende iniernaiionellgodsbefordran pä väg är medborgare eller juridisk person i slal. anslulen lillI9.S6 ärs Genévekonvenlion om frakuivialel vid inlernalii)nell godsbefordran päväg. inle skyldig all slälla säkerhei i rättegång med anledning av godsbefordransom avses i konvenlionen. om paiien har sill hemvisl eller idkar rörelse med fasldriflsslälle i konventionsslal. Molsvarande gäller enligt en kungörelse(1974:745) när fråga är om rättegång med anledning av befordringsavtal somavses i fördraget om godsbefordran med järnväg () eller fördragel ombefordran med järnväg av resande och resgods () eller lilläggskonventionen1966 sisinämnda fördrag. Med slöd av lagen (1969:644) om vissa rätiigheier för slalslösapersoner och politiska tlyklingar har regeringen meddelal besiämmelser om befrielselor sädana personer att slälla säkerhei i rättegång. Enligi cn lill lagenanslutande kungörelse (1969:645) är den som är stalslös eller politisk llyklingbefriad frän all slälla säkerhei. om han sladigvarande vistas här i Iandel. 1 annalfall likställs han med medborgare i den stat där han vislas stadigvarande. vars medborgare är befriade frän skyldigheienatt Prop.1978/79:186 6 stiilla säkei hel i lätlegäng. har som regel älagil sigatt verkställa dom eller beslul angäende rällegängskoslnad som har meddelalshär i Iandel. Molsvarande uttäslelse har dä ocksä gjorts frän svensk sida, selagen (1899:12 s. 9) om verkslällighel i vissl fall av uiländsk domsiols besluloch lill lagen ansluiande kungörelse (19.35:134). 1 promemorian konsialeras att lillämpningsområdel för 1886ärs lag numera är i hög grad inskränki. främsi pä grund av överenskommelser medandra stater. Vidare framhälls all i vissa familjerällsliga mäl vardera parleni princip sktill bära sin kostnad oavsell mälels utgång. För mäl av den lypen saknarsälunda 1886 ärs lag intresse. Delsamma gäller i alli väseniligi mäl somhandläggs enligi lagen (1974:8) om rällegängen i ivislemäl om mindre värden.Vidare erinras om den begränsning av lagens prakliska belydelse som följer av miöjlighelenatt erhälla allmän rättshjälp enligi rällshjälpslagen (1972:429). Har svarandenbeviljals rättshjälp och vinner han mälel riskerar han endasl all gä misle omersättning för koslnadsbidragel. Anialei personer som omfattas av rällsskyddsförsäk-ringarär enligi promemorian också belydande. har, framhålls del vidare, pä en rad områden vidlagiiålgärder som syftar till att jämställa utländska medborgare med hemvisl här ilandet med landels egna medborgare. Även inlernalionelll har förordalen sädan uiveckling. När del gäller svarandens behov av att säkra verkslällighelav domen för den händelse han vinner mälel är kärandens medborgarskap avunderordnad betydelse. Avgörande ur den synpunklen är i siällei var kärandenhar sill hemvist. Genom all lagen anknyier lill medhorgarskapei finns en riskför att svaranden ulnyttjar sin befogenhei att kräva säkerhei i fall dä del ur verksiällighelssynpunklinle är befogal och pa dci sätlel hindrar käranden frän all fä sin rätt. Fnligl promemorian lalar därför siarka skäl för all 1886 ärslag upphävs äiminsione vad gäller ulländska medborgare med hemvisl i Sverige.Lagen skulle dä i huvudsak bli lillämplig i fräga om tvister som härrör frän iniernaiionellhandel. Eifarenheien visar emellertid, framhälls del, all sådana Ivisler merasällan prövas av domsiol utan löses i skiljeförfarande. Del fär däriör antasall möjlighelen all kräva säkerhei är av ringa belydelse för del svenska affärslivel.1 promemorian framhälls vidare den ökade förekomslen i en del länder avförelag med stark slallig anknyining. Det är länkbart, sägs del. all krav genlemoisädana företag pä ställande av säkerhei kan försvära en önskad utveckling av värinternationella handel. Moi den bakgrunden föresläs ipromemorian att 1886 ärs lag upphävs i sin helhet. Prop.1978/79:186 7 Samiliga remissinsianser lillsiyrker all skyldigheien all slällasäkerhei las bort säviii gäller ulländska medborgare med hemvist i . Pöislapel all lagen skall upphävas i sin helhet lillsiyrkseller lämnas ulan erinran av doinslolsvcrkct. cxporlkrcdiniäniiidcii.bankföreningen, sparhaiiksföreningeii och anför all del frän bankernas sida inie har redovisals nägra erfarenhelersom pekar pä ett behov av all lagen behälls. Övriga remissinsianser är emellertid Iveksamma till ellermotsätter sig alt lagen upphävs i sin helhet. De llesla av dem pekar pä atlpromemorian inle innehäller nägon redogörelse för i vilken ulsiräckning möjlighelenalt begära säkerhei ulnyll.jas och all det därför är svärl all bedöma fräganhuruvida lagen kan upphävas. Kominerskolicgiinii framhäller sälunda all del ipromemorian inle har redovisals malerial som ger slöd för uppfattningen all beslämmelsernai lagen hell skulle sakna betydelse. Liknande synpunkier anförs av cxporlrädel.rällegängsulredningen. Indiislrlförhiiiidcl och liandelskammarförhnndcl.Nägra av dessa remissinsianser ifrågasätter, liksom advokalsamftindel.rikligheten av an-lagandet att kravel pä säkerhei i förhållande lill ulländska sialsföreiagskulle kunna försvära en önskvärd utveckling av vår inlernaiionella handel. Enligt advokalsamftindel bygger promemorieförslagel pä ettfelakligi anlagande rörande frekvensen av skiljeavial i den inlernaiionellahandeln. Även om del inle är ovanligl med överenskommelser om skiljeföriarande.är del enligi samfundel längl vanligare all ivisler med anledning av internationellaaffärstransaktioner är underställda de allmänna domstolarnas jurisdiklion.Företrädare för svensk induslri uppfattar ocksä den nuvarande lagsliflninfzensom ell särskili skydd för förelagen mol all bli indragna i spekulalivarättegångar. Samfundel pekar vidare pä. liksom flera andra remissinstanser, allälskilliga länder med vilka har belydande ekonomiska mellanhavanden inleomfattas av konventionerna pä omrädel. Hovrällen för Väsira framhäller atl del allljämttorde finnas prakliska siiuaiioner dä lagens skyddsbeslämmelser kan vara av slorlvärde för den enskilde. Enligt redareföreningen är del befogal alt behällalagstiftningen i förhållande lill enskilda eller juridiska personer i ulomeuropeiskaländer för all förhindra all illa underbyggda rällegängar inleds mot svenskarederier vid svenska domslolar. Med hänsyn lill att lagslifiningen inom Europapä grund av konvenlioner endasl rör ell fäial länder, med vilka svensk handelinom sjöfartens omräde är obetydlig, spelar del däremoi knappasl nägon roll omlagen upphävs när del gäller personer i länder inom . framhäller, liksom liandds- Prop.1978/79:186 H kammare, all lagen ulgör ell nalurligl komplemenl lill delsvenska rällc-gängskosinadssyslemei och att den som sådan används i förmodligeninle alllför ringa ulsiräckning vid inlernaiionella affärslvister. Mol bakgrundav den inlernaiionella handelns utveckling och lillkomslen av nya handelspartners,varom vi ännu har en jämförelsevis begränsad kännedom, kan del Slarkl ifrägasätlasom inle lag är mer moiiverad än vid liden för dess lillkomsi. Skyldigheten enligi 1886 ärs lag för utländsk kärande all slällasäkerhei för rältegängskostnader skall ses mol bakgrund av alt svenska domaroch beslul i princip inle är verkslällbara ulomlands. Även om svaranden vinner mälelkan han därför gä misle om ersättning för sina räiiegångskosinader, om kärandensaknar tillgångar i . De flesla länder släller i sin inierna lagsliflningliknande krav pä ulländska kärande som vill väcka talan mot det egna landeismedborgare. Som framgär av det tidigare anförda är pä grund av inlernaiionellaöverenskommelser utländska medborgare och juridiska personer i myckel sior ulsiräckningbefriade från skyldighei atl slälla säkerhei enligi 1886 ärs lag.Överenskommelserna innefattar regelmässigt en förpliklelse för den främmande slalenatt verkställa svensk domstols dom eller beslut angäende rätlegängskostnader.Skyldigheten all slälla säkerhei har i själva verkei kommii all framslå mera sornundanlag än som regel. I de fall då lagen allljäml är lillämplig gäller den oavsellom den ulländska medborgaren är bosall här i Iandel eller inle. Att lagen pä dellasätt anknyier lill medhorgarskapei lorde avspegla en äldre lids förhällanden,då rörligheten mellan länderna var mindre och medborgarskapet i större ulsiräckningsiämde överens med bosättningslandel. Förhällandena är annorlunda . I Sverigefinns ell myckel slort antal invandrare och andra fast bosatta personer med ulländsklmedborgarskap. 1 fråga om möjlighelerna an verkslälla en blivande domföreligger beträffande dessa personer inle någon skillnad i förhällande tillsvenska medborgare som är bosatia här. Som läget nu är kan lagen, ulan altnågot rältsskyddsiniresse föreligger, användas för atl hindra eller försväraför en utländsk medborgare all fä sin räll vid svensk domstol. Dettaförhällande är inte godtagbart. Enligi departemenlspromemorian bör lagen i vart falländras pä del säiiel all ulländska medborgare som har hemvist i befriasfrån kravel pä all ställa säkerhei. Samiliga remissinsianser har biiräti dellaförslag. En ändring av den innebörden överenssiämmer med önskemal som har framslälllsav invandrarverket. Även jag anser del angelägel all en sädan ändring görs. 1978/79:186 9 Del kan emellertid ifrägasäiias om man inte bör gå längreoch upphäva lagen i dess helhet. 1 promemorian förordas en sädan älgärd. lörslaghar biirälls av liera remissinsianser. En majorilel av remissinsianserna har emellerlidmolsall sig förslaget. Enligt dessa remissinsianser har lagen allljäml belydelsesom skydd för svenska inlressen när del gäller personer i utlandet. I allahändelser saknas enligt dessa instanser underlag för en molsall bedömning. Nägon undersökning av i vilken omfallning lagen undersenare är har lillämpals av domslolarna har inle gjoris. Uppgifter i dei hänseendelhar inte heller lämnals av remissinsianserna. Del torde emellerlid vara klarlall lagen tontärande lillämpas i en del fall. Även om dessa fall i och för sigär fä kan del inie uieslulas all lagen har en preventiv effeki när del gällerall avhälla rällssubjekl i ullandel från obefogad lalan vid svenska domslolar.Del fär anses angelägel all denna effeki består. Mol bakgrund härav förcirdarjag. i likhel med majoriielen av remissinstanserna, all lagen inle upphävs Ulanallljäml fär gälla beiräffande ulländska medborgare, som ej är bosatia iSverige, och ulländska juridiska personer. Vad nu sagls påkallar ändring av 1 tj i lagen. Därvid börordalydelsen även i övrigi jämkas sä all del klarl framgär all 1 S avser sävälfysiska som juridiska personer (jfr 3 S och prop. Vidare bör 3 Sjämkas redaklionelll. Frägan huruvida en uiländsk medborgare skall anses bosallhär i landci eller inle lorde fä avgöras enligi samma grunder som gäller vid lillämpningenav 10 kap. 1 S försia slyckel . Den omsländigheien atl denutländske medborgaren efter flyttning från är manlalsskrivenhär bör inle medföra all han ocksä skall anses bosatt här (jfr NJA1965 s. 172). Utländsk medborgare som har hemvisl bäde i och utomlandsbör givelvis inle vara skyldig atl slälla säkerhei. När del gäller frägan huruvida juridisk person skall ansessom svensk eller uiländsk bör del vara avgörande enligi vilket lands lag denjuridiska personen har bildats (jfr 3 S lag och 1 S tredje stycketlagen 1968:555 om räll för utlänning och utländskt förelag att idka näring häri rikel). Ändringarna bör träda i krafl den . Säkerheisom på grund av äldre bestämmelser har slällls bör allljäml beslå. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställerjagall regeringen föreslär all ania inom jusliliedeparlemenlet upprällalförslag lill lag om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighei för uiländskman all i räiiegäng vid svensk domsiol mol inländsk man slälla borgen för kosinadoch skada. Prop.1978/79:186 '" Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposiiion loreslä att anta del förslag somföredraganden har lagl fram.