prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni föreslår all intill dess gemensamma riktlinjer föreliggerförsäkringskassa inte får kräva tillbaka högre underhållsbidrag än som harfastställts genom avtal eller dom. De sakkunnigas förslag leder till att detuppstår två olika kravsystem, under och över bidragsförskottsnivån. För allaparter torde del vara enklare med ell mer enhetligt syslem, anserlänsstyrelsen. Före överlagande av ansvaret för bidragsförskottenvar del fram lill möjligt för kommunerna atl biträda vårdnadshavareoch barn vid krav på underhällsbidrag också över bidragsförskottsnivån.Länsstyrelsen vill därför ifrågasätta om inte del av utredningen nu föreslagnasystemet skulle kunna utvidgas sä att försäkringskassorna kunde påla sig ettvissl ansvar också beträffande underhållsbidrag över bidragsförskottsnivån.Barn och vårdnadshavare kunde dä eventuellt fä upplysningen att denunderhållsskyldige sannolikt kan betala högre bidrag än bidragsförskottet. Delär dock något osäkert om resurser kan medge att denunderhållsskyldige skulle fä sin återbelalningsförmåga bedömd också överbidragsförskottsnivån. Familjerättsassistenternai norra anser det klart otillfredsställande med en uppdelningav ansvaret på försäkringskassa, och domstol. behålla sin skyldighet eller också skall försäkringskassanta över hela ansvaret för underhållen, även över bidragsförskottets nivå,anser de. Om barnavårdsnämndens skyldighet kommeratt kvarstå bör nämnden kunnasänka underhållet under bidragsförskollsnivå utan atl vårdnadshavarensgodkännande finns. De sakkunnigas förslag lill ändringar i FB och GB bordeenligt assistenterna samordnas med en total översyn av bidragsförskottslagen.Sociala centralnämnden i anser att det inte kan vara riktigt attvårdnadshavare i vissa fall skall hänvisas till olika myndigheter. Ikonsekvensens namn borde la på sig hela ansvaret för atlfastställa och kräva ul underhållsbidraget, anför nämnden., som dock villstryka under atl den inte finner någon anledning atl föra över socialacentralnämndens nuvarande arbetsuppgifter på området till , dåunderhåll är en viktig social fräga. Föreningen och rätt anser allförsäkringskassan alltid skall kunna pröva den underhållsskyldiges förmåga atlbetala tillbaka utgivet bidragsförskott, men atl denna prövningsrätt skall varabegränsad lill det underhållsbidrag som domstol har prövat och som inte grundarsig på avtal. Man måste skilja mellan underhållsbidrag och bidragsförmåga,framhåller föreningen. Prop.1978/79:12 263 Riksskatteverketriktar kritik mol den föreslagna lösningen atl samordna Remiss-underhållsskyldighetenmed bidragsförskottssystemet. Enligt verket leder yttrandena förslagetofrånkomligen till obalans i förmån. Eftersom en översyn av bl. a.bidragsförskottslagen pågår och resultatet av denna översyn kan dröja villverket dock i huvudsak tillstyrka de framlagda lagförslagen. Mångaremissinstanser är negativa eller tveksamma till belänkandet såvitt avserförsäkringskassas självständiga prövningsrätt och den samordning mellanbidragsförskott och underhällsbidrag som förslaget innebär. Bland dessa finnshovrätten för Nedre , vid Uppsalauniversitet. och föreningen vid allmännaadvokatbyråer. Förslagetger anledning lill erinringar i olika hänseenden, anser hovrätten för NedreNorrland. Invändningar kan således till en början göras mol atl på del sätt somhar föreslagils blanda ihop civilrältsliga och offeniligrättsliga moment, därman tidigare av flera skäl ansett sig böra ha klara skiljelinjer. Konsekvensenav de sakkunnigas förslag blir nämligen att samhället i princip förpliktas attbetala underhåll till barn, som är berättigade lill bidragsförskott, med vissregressrätt för samhället. Detta medför i sin tur atl hela det nuvaranderegelsystemet som är uppbyggt med utgångspunkt i familjen mer eller mindreställs åt sidan och att grunden för underhållsskyldigheten flyttas frånföräldraskapet och knyts lill rätten lill bidragsförskott. Man skulle såledesulan all närmare undersöka konsekvensema härav låta de civilrältsliga reglernaom underhållsskyldighet få närmast en supplerande karaktär. Del får enligthovrätten anses som angeläget atl man har kvar de familjerältsligaregleringarna såsom de av hävd utformats och godtagils i samhället och ej ulansiarka skäl ändrar dem och låter dem ersättas av regler om åtgärder, somsamhället är skyldigt att vidta, i andra fall än där sådana regler behövs somkomplement lill de civilrältsliga reglema för att motverka icke acceptablasociala följder av t. ex. bristande förmåga atl betala underhåll. Till dettakommer vidare, anför hovrätten, all det med fog kan ifrågasättas om del ärlämpligt att frågor om underhållsbidragels storlek skall kunna komma allbehandlas dels av allmänna domstolar, dels av administrativa myndigheter och domstolarmed de konflikter som kan uppkomma vid olika bedömningar. Hovrättenifrågasätter också om man, trots detaljerade riktlinjer för handläggarna vidförsäkringskassorna samt möjligheter till besvär över kassans beslul, verkligenvid handläggningen hos kassan kan erhålla samma rättssäkerhetsgaranlier som ettdomstolsförfarande innebär. Vad beträffar konsekvenserna för den enskilde avförslaget måste del för den underhållsskyldige förefalla stötande att dengenom domstol eller avtal fastställda underhållsskyldigheten mot hansbestridande när som helsl skall kunna ändras uppenbariigen även vid mer ellermindre tillfälliga förändringar i hans ekonomiska situation, fortsätterhovrätten. Det måste vidare beaktas att den underhållsskyldige i sinlångsiktiga ekonomiska planering säkeriigen har Prop.1978/79:12 264 störrenytta av atl han sä långt som möjligt känner till vad han har atl betala, Remiss- ävenom han därigenom skulle fä en oförändrad underhållsskyldighet vid yttrandena mereller mindre tillfälliga förändringar av sin förmåga. del f n. pågår enutredning om bidiagsförskollssystemet är vidare ytterligare en omständighet som lalarför att man inte nu genomför ett förslag som i Hovrätten ifrågasätter slutligen om personellaoch ekonomiska resurser i nuvarande läge över huvud tagel finns förall genomföra de sakkunnigas förslag. Enligt hovrätten torde del f ö. gä att komma till rälla medproblemet med för höga underhällsbidrag genom endaslsmärre förändringar inom ramen för det nuvarande regelsystemet, delsgenom att oviUkorlig underhållsskyldighet inte längre skall kunna åläggasunderhållsskyldig och dels genom de nuvarande reglerna om Dessutom bör denmyndighet som handlägger frågor om återkrav avbidragsförskott i siörre utsträckning än som synes ske beakta möjlighetentill eftergift i det enskilda fallet. lämpligenmera aktivt utreda om skäl för eftergift föreligger och även göra den underhållsskyldigeuppmärksam på möjlighelerna till jämkning vid ändrade vid konstaterar inledningsvis att desakkunniga förvånansvärt nog inte alls har diskuterat tänkbara nackdelar avsill förslag och än mindre alternativa lösningar för all tillgodose derätlspoliliska önskemålen. Med hänsyn till de materiella och processuellamotsättningar som skulle tillskapas i förhållande till principerna och sättetför att bestämma den familjerältsliga underhållsskyldigheten i allmänhetavvisar nämnden förslaget lill en samordning mellan bidragsförskott ochunderhållsbidrag. Ett allmänt skäl mol förslaget är dessutom att hela systemetmed bidragsförskott lill en på formella kriterier avgränsad grupp avensamslående vårdnadshavare har stora svagheter. Del är därför olämpligtall bygga ell förslag, inriktat på de underhållsskyldigas situation, på enlångtgående inbyggnad av underhållsreglerna i ålerkraven för utgivnabidragsförskott. En annan principiell invändning är att förslaget bygger på -och uppmuntrar -återbetalning till del allmänna sorn den normala formen förutgivande av underhållsbidrag lill barn. Underhållsbidragen betalas dock f n.direkt lill vårdnadshavaren i en betydande del av alla fall. Det finns inteanledning all införa ett system, som motverkar delta. (Totalt sett betalade fö. av de underhållsskyldiga i uridersökningspopulationerna iforskningsprojektet vid hela eller praktiskt tagel hela sillunderhåll .) Vid sidan härav kan påpekas alt det antagligen är enför optimistisk förhoppning alt försäkringskassorna skulle kunna så snabbianpassa ålerbetalningsskyldigheten till växlingar i den underhållsskyldigesbetalningsförmåga, atl restskulder inte skall behöva uppkomma. - Urprincipiell synpunki är del olämpligt alt inom ramen för ell betalningssystembygga på två olika principer som ibland kan ge olika resultat i fråga omunderhållsbidragets Prop.1978/79:12 265 storiek.De sakkunnigas rekommendation, att domstolarna vid bestäm- Remiss-månde avunderhållsbidrag lill barn skall söka ledning av riktlinjerna för yttrandenaförsäkringskassorna liksom alt försäkringskassorna bör respektera i varje fallfärska domstolsutslag, hindrar dessutom inte att det även formellt skapas enlatent kompelenskonfiiki mellan domstol och försäkringskassa med del avgörandeordel lill i fråga om underhällsbelopp upp lillbidragsförskottsnivån. Även om myndigheterna i praktiken söker nå sammaresultat, är denna kompelenskonfiiki i sig oacceptabel. Direkt slötande ärmöjligheten för försäkringskassorna att höja ett underhållsbidrag, som beslämtsav domstol. Särskilt iögonfallande i detta sammanhang är de sakkunnigas tanke(s. 86 f och 154), all försäkringskassorna skulle kunna framtvinga ell högreunderhåll än del som har beslämts genom dom eller avtal, när underhålletbetalas direkt lill vårdnadshavaren men denne begär s. k. ulfyllnadsbidragdärför atl underhållet är lägre än fullt bidragsförskott. Den föreslagnalagtexten lill 4 8 tredje stycket lagen om bidragsförskott ger f ö. inte, somde sakkunniga menar, stöd för de sakkunnigas utläggningar omutfyllnadsbidragen. De sakkunniga gör i själva verket på denna punkl ellcirkelresonemang och förutsätier vad som skulle bevisas. - De skildaprincipiella utgångspunkterna för domstol och försäkringskassa kan dessutom ivissa lägen leda till olika resultat, även om myndigheterna i övrigi sökerrespektera varandras avgöranden. En särskilt märklig effekt uppkommer, om domstolmed hänsyn till vårdnadshavarens dåliga ekonomi bestämt ett högreunderhållsbidrag än bidragsförskottet, som , somutgetl bidragsförskott, med ledning av mannens inkomster bestämmerålerbetalningsskyldigheten till ell lägre belopp än förskottet. Resultatet blirdå, enligt vad de sakkunniga uttryckligen framhåller (s. 85), all denunderhållsskyldige fär betala dels till det lägre belopp somdenna bestämt, dels direkt till vårdnadshavaren det överskjutande underhållsbeloppetutöver bidragsförskottet. Konstruktionen innebär tydligen att del allmännainom ramen för bidragsförskottet ger den underhållsskyldige en lättnad i denfamiljerätlsliga underhållsskyldigheten, som emellertid kvarstår oförändradöver bidragsförskottsnivån. Delta kvarstående av en överskjutandeunderhållsskyldighet ovanför bidragsförskottsnivån kan medföra den egendomligaeffekten, atl den underhållsskyldige å ena sidan enligt olika beslut kan varaskyldig att betala ett mindre sammanlagt belopp än bidragsförskottet lillkassan och vårdnadshavaren, som vårdnadshavaren å andra sidangaranteras hela del högre underhålIsbeloppei, om den underhållsskyldige betalarde olika delbelopp, som han ålagts. Bidragsförskotten, som i sin nuvarandeutformning är avsedda all ge vårdnadshavaren ett minimiunderhåll, kommerdärigenom alt få två helt nya funktioner dels att lätta de underhållsskyldigasbörda under bidragsförskottsnivån, dels alt i vissa fall garanteravårdnadshavaren ett högre underhåll än bidragsförskottet, om denunderhållsskyldige fullgör sina 1978/79:12 266 - Svårigheten atl bedöma vad förslaget innebär Remissjämfört mednuläget liksom den latenta kompeienskonfiikten mellan yttrandena domstol ochförsäkringskassa kan medföra även andra nackdelar än de berörda. Detkan sålunda bli vanskligt för en enskild underhållsskyldig alt avgöra, om hanskall betala underhållet direkt lill vårdnadshavaren eller om han skallunderlåta att betala direkt i hopp om att underhållsskyldigheten skall sällasner av , sedan bidragsförskott utgått. Frågan om sättet förbetalningsskyldighetens aktualiserande och storiek kan komma all beropå vårdnadshavarens agerande, dvs. om hon väljer all begära underhåll för bamvid 1. ex. äktenskapisskillnaden ellerom hon i stället avstår därifrån för allbegära bidragsförskott. Om del föreslagna systemet skulle innebära atlförsäkringskassornas återkrav ibland blir lägre än ett underhåll fastställt avdomstol, kommer systemet f ö. att motverka betalningar av underhällsbidragdirekt lill vårdnadshavaren och draga in flera fall under systemet medbidragsförskott och det allmännas medverkan för barnens försörjning.Fakullelsnämnden rikttir därefier i sitt yttrande i slorl sett samma kritik molförslaget som hovrätten för Nedre har framfört. Även fakultetsnämndenpekar på olika ändringar i gällande rätt som alternativt kan vidtas för attlätta bördan för vissa underhållsskyldiga och för all undanröja tekniskasvagheter i del nuvarande bidragsförskottssystemet. Utöver några av deändringar som hovrätten för Nedre Norriand berört föreslår fakullelsnämnden enöversyn av införselreglerna, ell alternativt syslem för jämkning avunderhällsbidrag, förenklat förfarande för under-hållslvisler vid allmändomstol samt en höjning av det avdrag som tillåts vid inkomstbeskattningen förbetalda underhållsbidrag. Familjerättsassistenternai norra framhåller atl del absolut måsle vara samma bedömningsgrundför uträknande av underhållsbidrag under och över bidragsförskottsnivån. EnligtGöteborgs sociala centralnämnd kan samma fördel som de sakkunniga vill nå medsitt förslag uppnäs med mindre justeringar av de nu gällande föreskriftema föravtal om underhåll. En av den underhällsskyldige undertecknad och avbamavårdsnämnd godkänd betalningsförbindelse bör enligt nämnden kunna ges sammajuridiska verkan som nuvarande avtal. En svårighet är dock, anför nämnden, allsådan betalningsförbindelse inte direkt torde kunna användas för indrivning iandra länder än , men samma problem torde uppstå beträffande del avförsäkringskassan fastställda återbetalningsbeloppet, anser nämnden. -1 sittyttrande tar nämnden också upp de fall då endast utfyllnadsbidrag utgår. Fördessa fall är del enligt nämndens mening betydelsefullt att nuvarande form föratl faslställa underhåll bibehålls. Ofta vill den underhållsberättigade inteall den underhållsskyldige skall påtvingas kontakt med olika myndigheter,säger nämnden. Orsaken härtill kan variera, men risken är stor atl denunderhållsberättigade i flera fall skulle avstå från ulfyllnadsbidragel omförslaget om Prop.1978/79:12 267 försäkringskassansprövning av betalningsförmågan genomförs. Med bibe- Remiss-hällande avnuvarande avtalsform bör ha rätl lill formell yttrandenaprövningav underhållels storiek,anser iiämnden,men kontakt börda inte las medden underhållsskyldige direkt utan endast genom den underhållsberättigadeeller barnavårdsnämnden. - Även förslaget att regelbundetskall pröva den underhållsskyldiges betalningsförmåga kommenteras av nämnden.De i och för sig positiva syftena med förslaget måste vägas bl. a. molsvårigheten med atl lå kontakt med vissa underhållsskyldiga pä sådant sätl allbetalningsförmågan kan bedömas, säger nämnden. Vidare torde ett flertalunderhållsskyldiga komma att uppleva den täta kontakten med försäkringskassansom störande och kanske även som ett ingrepp i den personliga integriteten, somkan förorsaka en negaliv inställning lill underhållsskyldigheten. Denunderhållsskyldige kan också ha en önskan om all på något planerasin ekonomi och då för rimlig lid också kunna räkna med ett fastställtunderhåll. Täta generella omprövningar innebär också ökade administrativakostnader. De positiva effektema - att nedbringa antalet orealistiska skuldersamt förekomsten av jämkningsprocesser vid domstol -bör kunna uppnås även medbibehållande av nuvarande form för fastställande av underhåll. Advokatsamfundetanser inte att utan en omfattande omorganisation på etttillfredsställande sätl kan avgöra alla de frågor som enligt betänkandet skulleöveriämnas till den och kan inte tillstyrka all f n. skalläga all självständigt pröva den bidragsskyldiges återbelalningsförmåga och attäven avgöra vad som skall återbetalas lill det allmänna. Enligt samfundetsuppfattning är erfarenheterna av sociala myndigheters verksamhet pådetla område inte positiva. Inom ramen för sociala centralnämnders rådgivandeverksamhei las f n. initiativ i underhållsfrågor som ibland förefallersamfundet förvånande. Verksamheten bedrivs efter anvisningar,men dessa har tolkats sä all man i den rådgivande verksamheten stundomomedelbart efter domstols avgörande av underhållsbidragels sioriek harföreslagit vårdnadshavaren att underteckna ell avtal, varigenom domstolensavgörande helt eller delvis sätts åsido. Motivet härför har dä angetts vara attbidragsförskottet ändå skulle utgå. Även om riktlinjerna för försäkringskassanskulle bli klara och otvetydiga, kan man förutse de konfliktsituationer somkommeratt uppslå. I domstolen görs dock en samlad bedömning av hela denekonomiska och personliga situationen, slutar samfundet. Föreningen de allmänna advokatbyråerna vill med hänvisning lill rättssäkerhetenförorda atl underhållsfrågorna i största utsträckning alltjämt skall fallaunder prövning av allmän domstol. Enligt föreningen framstår del även somolyckligt att domstol skall fastställa underhåll till hustru ochförsäkringskassan underhåll lill barn. Föreningen noterar att försäkringskassanenligt förslaget skall inträda i barns rält till underhåll såvitt avserförskollerade belopp. 1978/79:12 268 underhällsskyldigehar alltså att förhandla med och bevaka sin rätt gentemot Remissen myndighet,som faktiskt är både part och beslutande. Föreningen vill yttrandena bestämtförorda en ordning, enligt vilken den underhållsskyldiges betalningsskyldighet,om avtal inte kan åstadkommas, skall fastställas av domstol efter ansökan.Föreningen M'e är skeptisk lill atl skall göra avvägningar ide här svåra frågorna utan all ha domstolens ingående möjligheter alt prövabehov och förmåga. Även föreningen är negativ till förslaget.Föreningen ifrågasätter om inte tilltron till rättsväsendet avsevärt kommer allminska om del förenklade förfarandet för nedsättning av underhållsskyldighetsom föreslås i betänkandet kommer att genomföras. Del vore högst olämpligt omsnabbkiurser i dessa svåra frågor för personal skulleersätta advokaters och domares kvalificerade utbildning och avgöranden vidnuvarande prövning av underhållsbidrag i rätten. Dessutom är det orättvist omden ena parten behöver riskera en dyrbar domstolsprövning, medan den andra kanfä effekten därav nedsatt genom besök hos , sägerKvinnocenlrum. Socialstyrelsenpåpekar att man måste vara medveten om att förslaget uppmuntrar till ettutnyttjande av bidragsförskottssystemet. Det gynnar nämligen deunderhällsskyldiga som får underhällsbidragen förskollerade genomförsäkringskassan, medan de som betalar underhållet direkt lill barnetsvårdnadshavare inte kan få sin betalningsförmåga fortlöpande prövad. Detta kanha vissa negativa effekter på de underhällsskyldigas villighet att hållakontakt med sina bam. Problemet bör därför uppmärksammas av den utredning sombl. a. skall göra en översyn av bidragsförskottslagen, säger socialstyrelsen.Enligt styrelsens uppfattning bör emellertid de sakkunnigas förslag, trots denegativa effekter som kan vara förknippade med del, ändå kunna genomföras, ivarje fall vad gäller möjligheten alt återkräva belopp som understigerfastställt underhåll. Däremot förefaller det styrelsen synneriigen tveksamt omförsäkringskassa i administrativ ordning skall ha rätl atl återkräva belopp somöverstiger fastställt underhåll. Sammanfattningsvis finner socialsslyrelsen altsiarka skäl talar för att frågan pä nytt tas upp lill övervägande lämpligen iden nämnda särskilda utredningen. Malmötingsräa, och förordar all frågan omförsäkringskassornas nya roll utreds ytterligare. Detskäl som starkast talar för all de sakkunnigas förslag bör genomföras är attdetta skapar möjlighel att på ett enkelt sätt anpassa det belopp denunderhållsskyldige skall betala lill ändrade förhållanden, säger . Enligt tingsrättens mening kan del dock ifrågasättas om denna fördeluppväger förslagels nackdelar. Det föreslagna systemet framstår nämligen i endel avseenden som krångligt och det är svårt att enbart med utredningen sombakgrund föreställa sig hur del skall fungera i praktiken och vad det kommeratt kosta samhället i ökade utgifter för administration. 1978/79:12 269 Tingsrättenanser därför att del inte är möjligt all ta slutlig ställning tillRemiss-rörslaget i denna del ulan all dess praktiska utformning närmare utredsyttrandena särskilt vad gäller organisationsfrågorna. Tingsrätten för t. v.fram följande synpunkter. Om systemet genomförs innebär det att man i praktikenfår två instanssystem för fastställande av underhållsbidrag, nämligen dels detadministrativa och dels det ordinära domstolsförfarandel. Denna dubbelprövningmedför ökade kostnader för samhäUet och andra ölägenheter. Sålunda framstår delsom betänkligt atl kassan vid återkrav av den bidragsskyldige när som helsl kanändra domstols dom på underhällsbidrag. Ett sätt att komma till rälla med dettaproblem - såvitt avser de fall då underhållsbidraget ej skall fastställas lillhögre belopp än bidragsförskottet -är all låta domstolarna underiåta attbestämma underhållsbidragets belopp i dessa fall. I en sådan situation skulledomstolen således endasl fastslå atl underhållsskyldighet föreligger med beloppsom inte överstiger gällande bidragsförskott. Om underhållsbidrag somöverstiger bidragsförskottet skall utgå måse givelvis bidraget bestämmas avdomstol. Egendomliga konsekvenser kan då uppstå om bidragsförskott utgår. Omförsäkringskassan i en sådan situation skulle finna all den undérhållsskyldigesbetalningsförmåga understiger vad domstolen dömt ut innebär del alt denbidragsskyldige totalt sett får betala mer än hans betalningsförmåga tillålerenligt kassans beräkningar. Om man utgår från all bidragsförskottet är 400 kr.och all domstolen bestämt bidraget till . medför detta, om kassan skullefinna all den underhållsskyldiges betalningsförmåga uppgår till , attden bidragsskyldige får betala lill kassan . och till denunderhållsberättigade . Man kan inte utgå ifrån alt jämkning begärs ialla sådana fall, säger tingsrätten. Del framstår vidare som betänkligt frånrättssäkerhetssynpunkt atl kassan vid återkrav skall kunna höja ett av domstolbestämt bidrag, särskilt som prövningen hos kassan måsle bli mera summarisk änen domslolsprocess. 1 detta sammanhang vill tingsrätten framhålla vikten av atlden som äger föra lalan för barnel - liksom fallet är vid en domstolsprocess-har full insyn i det material som ligger till grund för kassans bedömning avden underhållsskyldiges betalningsförmåga. Det är också väsentligt all kassanvid sin bedömning ges möjligheter all använda vårdnadshavaren somupplysningskälla när del gäller att fastställa den underhållsskyldiges betalningsförmåga.Av utredningen framgår ej vilka möjligheter kassan skall ha att beakta denunderhållsskyldiges förvärvsförmåga, fortsätter tingsrätten. Samma möjlighetsom domstolarna nu har atl la hänsyn lill förvärvsförmåga bör måhända ocksåkassan ha. I så fall vill tingsrätten framhålla vikten av att de tjänstemän hoskassorna som skall syssla med underhållsfrågor är väl kvalificerade för sinauppgifter. Mankan från principiell utgångspunkt ifrågasätta ell system där verkställighetenav domstols avgörande eller ett mellan två parter slutet avtal fritt kan prövasav ett administrativt organ, säger . härav måste bli atl den iFB inskrivna underhällsskyldigheten urholkas. I praktiken överfiytlas ansvaretför barnels underhäll i inte ringa grad från den enskilde föräldern lillsamhället. konstaterar atl förslaget innebär enutomordentlig utvidgning av området för kassornas diskrelionära prövningsrätt iärenden om bidragsförskott.