prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Det kan emellertidunderstrykas alt den omständigheten att en fysisk person harrätt till avdrag enligt den dubbla nivän aldrig kan medföra alt den sammanlagdaavdragsräuen för överstiga 50 96 av förvärvskällansanskaff- 1978/79:204 85 Fjärde slyckel innebär atlell dödsbo övertar den avlidnes avdragsräii såvitt gäller fastighet som ägdesav den avlidne vid dödsfallet. Hade exempelvis den skattskyldige,om han levat,kunnat fö avdrag enligt den dubbla avdragsnivån , kommeralltså dödsboet ha samma rätt . I femte styckel angesvilka avdragsregler som skall gälla för juridiska personer. Reglerna ärtillämpliga på alla fastigheter som ägs av juridiska personer utom sådana avdödsbo innehavda fastigheter som ägdes av den avlidne fördödsfallet. Som framgår av lagtexten är juridiska personers avdragsutrymmeunder innehavstiden begränsat till av anskaffningsvärdet. Vad gälleravdragets sloriek i förhållande lill intäkterna är dock - om hänsyn inte tastill rationaliseringsförvärven - avdragsnivån densamma för fysiska ochjuridiska personer. Regeln i sjätle stycket omatt avdragen på grund av skogsuitag skall beräknas för handelsbolaget resp.dödsboet för till följd bl. a. att det inte är möjligl för en delägare i etlhandelsbolag eller dödsbo all yrka avdrag som andra delägare avstårfrän avdragsrätt. Regeln har betydelse också vid lillämpning av beloppsspärreni sista styckel. Delfrämsta syftet med bestämmelserna i sjunde stycket är att förhindra atl enskogsägare, som har såll sin fastighet men förbehållit sig rätt lillavverkning, får avdrag när avverkningsrätten sedermera utnyttjas. Sådana avdragskulle nämligen avsevärt komplicera beräkningen av realisationsvinst på grundav fastighetsavyttringen. Beloppsspärren i sistastycket har utföriigt kommenterats i den allmänna motiveringen. För etlhandelsbolag eller dödsbo, som skattemässigt behandlas som handelsbolag, ärbeloppsgränsen kopplad till bolaget resp. boel och inle lill de enskildadelägarna trots att dessa beskattas för bolagets resp. boets inkomster. Såvittgäller beloppsgränsen saknar alltså delägarantalet här betydelse. Även vidsamäganderätt och enkelt bolag skall hänsyn tas till hur stort ell för hela dengemensamt bedrivna verksamheten beräknat avdrag skulle ha blivit. Skulle ettsådant gemensamt avdrag ha överstigit . kan varje delägare få avdrag pågrund av sina egna skogsullag. Ett villkor är emellertid atl delägarensavdragsgrundande skogsintäkter är så stora att avdrag kan medges med lägst I000 kr. Denna anvisningspunkt innehåller regler om hur anskaffningsvärdet skallberäknas och hur detta förändras när en del av fastighetens skogsmarktillfaller ny ägare. Reglerna bygger på principen att skog och skogsmarkekonomiskl sett utgör en enhet. I första slyckel finnsregler om hur anskaffningsvärdet skall beräknas när en person förvärvat enskogsfastighei genom köp, byte eller liknande föng. Som framgår av den allmännamotiveringen bestäms anskaffningsvärdet för den nye ägaren antingen med hjälpav skogsbruksvärdet och taxeringsvärdet (schablonregeln) eller efter en skälighetsbedömning(jämkningsregeln). Prop.1978/79:204 86 Jämkningsregelnär obligatorisk bl. a. vid förvärv av del av taxeringsenhet och ifastighetsregleringsfallen. Regelni andra slyckel gör del möjligl för den skauskyldige atl fä avdrag förförräliningskostnadero. d. i form av avdrag på grund av avyttring av skog. Vidberäkning av realisationsvinst när fastigheten sedermera avyttras skallomkoslnadsbeloppel givetvis minskas även med den del av medgivna avdrag pågrund av skogsuttag som kan anses belöpa på förrätlningskostnaderna. Tredje slyckel innehållerregler om hur anskaffningsvärdet skall beräknas för den som förvärvat enskogsfastighet genom arv, gåva eller annat benefikt fång. Bestämmelsen all dennye ägaren övertar den föregående ägarens hela anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde om förvärvet avser all skogsmark korresponderar med bestämmelseni näst sista stycket av punkt 7 atl rätlen till avdrag går föriorad om allskogsmark i förvärvskällan tillfallit ny ägare. Vid benefikt förvärv av del avförvärvskällans skogsmark föreligger kontinuitet mellan minskningen avföregående ägarens avdragsutrymme och avdragsulrymmei för den nya ägaren. Sammakontinuitet gäller om en skogsfastighei eller en del av en sådan fastighelöverförs mellan företag som lillhör samma koncern. Beslämmelsernai fjärde stycket hänger samman med reglerna i punkt 7 om atl avdragsbeloppenunder innehavstiden för uppgå till högst 50 96 - för juridiska personer högst25 % - av anskaffningsvärdet. Antag exempelvis att en person ärvt enskogsfastighet och i samband därmed övertagit den avlidnes anskaffningsvärde,, och gällande ingångsvärde, . Arvingen kan i dennasituation inte fö avdrag på grund av avyttring av skog under sin innehavstidmed hälften av anskaffningsvärdet, (av 100 000=) . Detta beloppmåste minskas med de avdrag som den avlidne fält under sin innehavstid.Arvingens avdragsutrymme blir således i exemplet (50 000 ./. 30 000=) 20 000kr. Ifemte styckel ges föreskrifter om i vad mån onerösa och benefikadelöveriäielser m. m. skall påverka överiåtarens avdragsrätt på återstoden avfastigheten. Även i dessa situationer föreligger i princip kontinuitet mellanminskningen av överiåtarens avdragsutrymme och den nye ägarens möjligheter tillavdrag. Omfattar en avyttring av värdet av förvärvskällans skogoch skogsmark - och är inte fråga om överiålelse av en ideell andel avförvärvskällan - får dock den nye ägaren ett eget anskaffningsvärde utanhinder av att den föregående ägaren får behålla sitt anskaffningsvärde ochgällande ingångsvärde ograverat. Enliglpunkt 4 andra och tredje styckena av anvisningarna till 35 § har denskaUskyldige ibland rätt att behandla ersättning för avverkningsrätt ellerskogsprodukter som ersättning för avyttrad mark, dvs. inom ramen förrealisationsvinstreglerna. Utnyttjar den skattskyldige denna möjlighet skallersättningen - som framgår av sjätte stycket av den nu kommenteradeanvisningspunkten - även i övrigt behandlas som ersättning för en avyttradfastighet. Prop.1978/79:204 87 Beslämmelsernai sista slyckel innebär för del försia all något anskaffningsvärde ellergällande ingångsvärde inte skall fastställas för en skogsfastighet som i ochmed förvärvet blir ati anse som omsättningstiilgångi rörelse som denskaltskyldige bedriver. Avdrag på grund av avyttring av skog från fastighetenkan således inte komma i fråga beträffande sådan fastighet. Av beslämmelsernaföljer vidare att avdragsrätten ocksä klipps av om och nären fastighet utan ägarbyteväxlar karaktär frän anläggningstillgång till omsällningslillgång. I och medalt fastigheten blivit att anse som omsättningstillgång i exempelvislomlrörelse kan avdrag på grund av avyttring av skog inte medges. Detkan förekomma atl endasi en del av den eller de fasligheler, som ingår i denskaltskyldiges förvärvskälla, blir all anse som omsättningstillgång. I dettafall skall, vad gäller utrymmet för avdrag på återstoden avfastighets-innehavet, omsätiningsfasiigheterna anses förvärvade av ny ägare.Della innebär bl. a. atl avdragsulrymmei inie påverkas sä länge värdel av skogoch skogsmark pä lagerfastigheterna understiger 20 96 av värdet av förvärvskällansskog och skogsmark dä tomtrörelsen påbörjades Qfr punkt 2andra siyckei av anvisningarna till 27 §). Reglerna i denna anvisningspunkt korresponderar med reglerna i punkt 3 andrastycket och punkt 5 fjärde styckel av anvisningarna lill Ändringen i denna anvisningspunkt hänger samman med innehållel iövergångsbestämmelserna till lagstiftning om ändradrealisationsvinstbeskattning (SFS 1976:343). I samband med övergången till detnya realisationsvinsisystemet upphävdes i princip bestämmelserna i punkl 8 avanvisningarna till 22 § om avdrag vid avyttring av skog tillsammans med marken.I punkt 10 av övergångsbestämmelserna föreskrevs dock att de äldrebestämmelserna i punkt 8 alltjämt fick tillämpas i de fall dä skogsägarenupplåtit en avverkningsrätt eller avyttrat skogsprodukter i samband med ellermed anledning av att servitut m. m. upplåtits mol engångsersättning. Somframgår av den allmänna motiveringen har den särskilda avdragsregeln i punkl10 av övergångsbestämmelserna i princip samma tillämpningsområde som den nyaregeln i punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 35 §. Båda reglerna larsåledes sikte på skattskyldiga som i samband med allframtidsupplåtelse upplåtitavverkningsrätt eller avyttrat skogsprodukter. Tekniskt sett är emellertid dennya regeln kopplad till realisationsvinstsystemet medan avdragsberäkningenenligl den äldre regeln i första hand grundades pä den s. k. förrådsmetoden.För atl en ersättning på grund av 1978/79:204 88 upplåtelseav avverkningsrätt eller avyttring av skogsprodukter skall fö behandlas somfasiighetsavytiring krävs vidare enligt den nya regeln alt skatteplikten förersäUningen inträder under samma beskattningsår som ersättningen på grund avallframtidsupplåielsen. Skatteplikt för realisationsvinst anses enligt praxisinträda under det år då den skaltskyldige uppbär belalning för den avyttradeegendomen eller-om betalningen är uppdelad på fiera är - under del år då förstadellikvid betalas. Detla innebär all en skogsägare, som vill utnyttjamöjligheten att beskatta ersällning för avyttrad skog enliglrealisationsvinstreglerna, måste se till atl försia betalning på grund avallframtidsupplåielsen görs undersamma kalenderår som en belalning på grund avskogsuttaget. Vid avyttring av del av faslighet gäller reglerna i trettonde stycket avanvisningspunkten. I Iredje meningen av nämnda stycke har förts in bestämmelsersom innebär att den skattskyldige inte behöver minska omkoslnadsbeloppel medavdrag pä grund av avyttring av skog. Denna möjlighet - som enligl fjortondeoch femtonde styckena också finns vid marköverföringar ochallframtidsupplälelser - gäller bara om värdet av den skog och skogsmark somfinns på den avyttrade fastighetsdelen är av värdet av helafastighetens skog och skogsmark. Det kan framhållas att del inte i allasituationer är fördelaktigt för den skattskyldige att låla bli att återföraavdragen. Om någon realisationsvinst i vart fall inte behöver redovisas - dvs.oavsett om avdragen beaktas vid vinstberäkningen eller inte- finns naturligtvisingen anledning att utnyttja den möjlighet som tredje meningen ger. Detsammakan gälla även om vinstberäkningen pä grund av de återförda avdragen skulle geetl mindre överskott. Medavdrag på grund av avyttring av skog förstås i förekommande fall också avdragpå grund av minskning av virkesförråd eller minskning i skogs ingångsvärde. 1sammanhanget kan nämnas att det av allmänna regler följer att en lidigare inteavdragsgill kostnad för nyplantering fär räknas som förbättringskostnad även efterövergången. Nyplantering efter övergångstillfället räknas dock vidvinstberäkningen inte som förbättring av fastigheten eftersom kostnad för allplantering behandlas som driftkostnad enligt de nya reglerna (punkt 1 avanvisningarna till 22 §). Sista meningen i fjortonde stycket av denna anvisningspunkt fyller intenågon funktion i det nya avdragssysiemei eftersom detta bygger pä de för varjebeskattningsår redovisade intäkterna. 1978/79:204 89 Som framgår av den allmänna motiveringen skall de nya beslämmelsernatillämpas fr. o. m. det beskattningsår för vilket taxering i försia instanssker . Bestämmelsen har behandlats i anslulning lill kommentaren av punkl 4 avanvisningarna lill 35 §. Utgångspunkten äratl den skaltskyldiges ingångsvärde och gällande ingångsvärde enligt nuvaranderegler blir anskaffningsvärde resp. gällande ingångsvärde vid lillämpning av denya reglerna. Har en fastighel förvärvals genom arv får t. ex. arvingensanskaffningsvärde beräknas på grundval av taxeringsvärdet året före arvläiarensdödsfall. Är den s. k. skyldemansregeln tillämplig blir i regel senaste"vanliga" förvärv avgörande för beräkning av anskaffningsvärdet. Vidbesiämmande av anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde i det nya systemetskall som princip bortses från förvärv som ägt rum och lill avdragsom med säkerhet eller sannolikt hänför sig lill fastigheter som förvärvatsföre denna lidpunkl. Har en skallskyldig, som köpt en fastighet och engrannfastighet , föll avdrag vid t. ex. laxering skall hänsyngivetvis inte tas lill dessa avdrag. Enligt beslämmelserna i denna punkl fär skogsägare, som föreövergångstillfället tillträtt ny mark med anledning av fastighetsreglering e.d., behälla sin rätt lill avdrag enligl de nuvarande förmänliga bestämmelserna. Bestämmelserna idenna punkl medför all en skogsägare som köpt sin fastighet eller gjort etltillskoiisköp efter ingången av för möjlighet att finansiera siltförvärv genom att utnyttja den förhöjda avdragsrätlen, dvs. avdrag med beloppmotsvarande hela rotvärdet, efter övergångstillfället. Avdragenligl de nya reglerna för raiionaliseringsförvärv i punkl 7 tredje stycket avanvisningarna till 22 § medgesvid 1981-1983 ärs taxeringar. Beslämmelserna larinte bara sikle pä redan fullbordade köp ulan de syftar också till atllillskoltsköp av rationaliseringskaraklär inle skall upphöra i avvaktan på atlde nya reglerna skall börja tillämpas. Anmärkas kan dock atl det föreligger enmarginell skillnad i avdragsutrymmet mellan rationaliseringsförvärv som görsföre övergängsiillfället och rationaliseringsförvärv som görs efterövergångstilirället. Endasi i sistnämnda fall får värdet av skogsmark ochförräiiningskosinader räknas in i anskaffningsvärdet. 1978/79:204 90 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att anla inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928:370), 2. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142). Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1978/79:204 Bilaga 1 1978/79:204 93 Innehåll 1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG ............................. 98 2 INLEDNING ................................................ 144 3 NUVARANDE REGLER ................................... 146 3.1 Allmänna principer.................................. 146 3.2 Intäkter och kostnader iskogsbruk ........... 147 3.3 Avdrag för värdeminskning avskog ........... 148 3.4 Avyttring av växande skog isamband med avyttring av marken 150 3.4.1 Äldre regler ................................. .. 150 3.4.2 Nuvarande regler ......................... 152 3.5 Reglerna om skogskonto ......................... 152 3.6 Övriga bestämmelser omskogsbeskattningen 154 4 SKOGSSKATTEKOMMITTÉNSBETÄNKANDE......... 155 4.1 Inledande anmärkning ............................ 155 4.2 Kommitténs analys avskogsbeskaitningssystemet 155 4.3 Valet avskogsbeskaitningsmetod ........... .. 156 4.3.1 Allmänna synpunkter ................... .. 156 4.3.2 Schablonmetoden ....................... .. 157 4.3.3 Lagermeloden ............................. .. 159 4.3.4 Kontantmetoden........................... .. 159 4.3.5 Kommitléns förslag ....................... .. 160 4.4 Övergångsbestämmelser.......................... .. 161 4.5 Reglerna om skogskonto ........................ .. 162 4.6 Återbetalning av skatt i visstfall ............. .. 164 5 REMISSYTTRANDENA.................................... 165 5.1 Valet avskogsbeskaitningsmetod ........... .. 165 5.2 Övergångsbestämmelser.......................... .. 168 5.3 Reglerna om skogskonto ......................... 169 5.4 Återbetalning av skall i visstfall ............... .. 170 6............................................................... ALLMÄNNAPRINCIPER FÖR BESKATTNING AV ................................................ .. 171 6.1 Invändningar molskogsskaiiekommitléns förslag 171 6.2 Utgångspunkter för alternativalösningar ... .. 174 7 SAMBANDSMETODEN ................................... 176 7.1 Inledning ........................................... .. 176 7.2 Fastställande av ingångsvärdepå växande skog 176 Prop.1978/79:204 94 7.2.1 Materiella regler ......................... 176 7.2.2 Processuella regler ...................... 179 7.3 Kostnad för skogsplantering .................... ... 180 7.4 Avdrag på grund av avyttring avskog 181 7.5 Minskning av ingångsvärde pågrund av delavyiiring... 184 7.6 Förbehåll av averkningsrätt m.m............... 189 7.7 Avdragsbeloppens slorlek ...................... ... 194 7.8 Tomirörelse m. m.................................... 194 7.8.1 Nuvarande regler ........................ 194 7.8.2 Behovel av nya regler .................. 195 7.9 Övergångsbestämmelser.......................... ... 196 8 KLYVMETODEN............................................. ... 199 8.1 Inledning ........................................... ... 199 8.2 Fastställande av ingångsvärdeav växande skog 200 8.2.1 Materiella regler .......................... ... 200 8.2.2 Processuella regler ...................... 201 8.3 Kostnad för skogsplantering ..................... 205 8.4 Avdrag på grund av avyttring avskog under innehavsliden 205 8.5 Avdrag på grund av avyttring avskog tillsammans med marken 206 8.6 Förbehåll av avverkningsrätt m.m............. .. 210 8.7 Avdragsbeloppens storlek ....................... 211 8.8 Tomtrörelse m.m.................................... .. 211 8.9 Övergångsbestämmelser.......................... .. 214 8.9.1 Inledning .................................... 214 8.9.2 Fastställande av ingångsvärde ...... .. 215 8.9.3 Avdrag ochvid fastighetsav-ytlring 220 8.9.4 Tidpunkten för fastställelse avingångsvärde ... 221 8.9.5 Förhållandet mellan övergångsbestämmelserna JÄMFÖRELSE MELLAN SAMBANDSMETODEN OCH KLYVMETODEN ............................................. .. 224 10 ÖVRIGAFRÅGOR ......................................... .. 228 10.1 Inledning ........................................... .. 228 10.2 Reglerna om skogskonto ......................... .. 228 10.2.1 Allmänna principer.......................... 228 10.2.2 Särskilda regler vid skador påskog .. 229 10.3 Skogsbruketsyttre rationalisering ........... .. 230 10.3.1 Rationaliseringsavyitringar .......... 230 1978/79:204 95 10.3.2 Rationaliseringsförvärv ................ 232 10.3.3 Lantmäierikosinader .................... 233 10.4 Särskilda frågor rörande beskattningen av avverkningsrät ter ................................................... .. 234 10.4.1 Inkomstbeskattningen .................. 234 10.4.2 Förmögenhetsbeskattningen............ .. 236 11 KOMMENTAR TILL LAGTEXTFÖRSLAGEN.......... .. 239 11.1 Sambandsmeioden .............................. .. 239 11.1.1 Ändringar ikommunalskaltelagen ... .. 239 11.1.2 Lagen om fastställande av anskaffningsvärdeav växande skog, m.m 242 11.2 Klyvmetoden......................................... 244 11.2.1 Ändringar i kommunalskallelagen 244 11.22 Lagen om fastställande av anskaffningsvärde av växandeskog, m. m....................... 247 11.2.3......................................... Lagenom uppskov med beskattning av inläkt av skogsbruk.................................... 247 11.3 Lagenom ändring i skogskoniolagen ......... 247 1978/79:204 96 Ipromemorian presenteras två skilda principlösningar för beskattning avskogsinkomster. De föreslagna metoderna kallas sambandsmetoden och klyvmeloden. Sambandsmetodenöverensstämmer i väsentliga hänseenden med nuvarande skogsbeskaltningsregler.Intäkter på grund av avyttring av skog , dvs. upplåtelse avavverkningsrätt (rotförsäljning)och försäljning eller uttag av skogsprodukter(leveranstimmer), beskattas sålunda som inläkl av skogsbruk. Vidare gällerenligt såväl nuvarande system som den föreslagna sambandsmetoden att samtligabeskattningskonsekvenser på grund av avyttring av skogbärande mark prövas inomramen för realisationsvinstreglerna. Beräkning av realisationsvinst baserasalltså på både värdet «iv själva marken (och evenluella byggnader) och denväxande skogen. Någon egentlig skogsbeskaitning förekommer inte vid försäljningav skogsfastigheter. Skillnadenmellan de nuvarande reglerna och sambandsmetoden hänför sig främst tillberäkningen av avdrag på grund av skogsullag (värdeminskningsavdrag). Skogsägare har f. n. rätt lill sådana avdrag om hankan visa att det verkliga värdel på fastighetens skog efter uttaget understigerskogens skatlemässiga restvärde. Värdeminskningsavdrag medges också om denskattskyldige kan visa att uttaget medfört en minskning av fastighetensvirkesförtåd. För att utrymmet för värdeminskningsavdrag skall kunna beräknaskrävs därför enligt nuvarande regler atl värdet eller volymen på fastighetensskog efter uttaget fastställs. Att uppskatta skogens värde eller volym äremellertid ofta ytterst svårt. Vidlillämpning av sambandsmetoden undviks värderingsproblem av nu angivet slaggenom all beräkningen av värdeminskningsavdrag direkt kopplas tillbeskattningsårets intäkter pä grund av avyttring av skog. Avdrag medges sålundamed belopp molsvarande summan av beskattningsårets intäkter till följd avrotförsäljning och av intäkter till följd av försäljning eller ullag avleveranstimmer. Den viktiga begränsningen gällerdock att det sammanlagdaavdraget för uppgå till högst 60 96 av skogensanskaffningsvärde. Anskaffningsvärdetav växande skog utgör summan av skogens ursprungliga ingångsvärde och sådanakostnader för skogsplantering som inte behandlats som driftkostnader. Medskogens ursprungliga ingångsvärde avses, såvida skogsfastigheten förvärvatsgenom köp, byte eller därmed jämföriigt föng, den del av köpeskillingen som kananses belöpa på växande skog. Vid förvärv genom arv, gåva eller annat benefiktfång blir den föregående ägarens skatlemässiga restvärde ursprungligtingångsvärde för den nye ägaren. Af/yvwe/ocye/;överensstämmer så gott som helt med sambandsmeioden vad gäller beskattningen avskogsuttag . Prop.1978/79:204 97 dernaskall sålunda ersättningar på grund av försäljning av roiposler ochleveranstimmer m. m. redovisas som inläkt av skogsbruk. Avdragsrätten är vidare-oavsett vilken melod som lillämpas - kopplad lill intäktssidan och begränsadtill högst av skogens anskaffningsvärde. Enliglklyvmetoden skall - till skillnad mot vad som gäller om sambands-metodenlillämpas - vid avyttring av fastighet skogen behandlas för sig och mark ochevenluella byggnader för sig. Den del av försäljningspriset som belöper påskogen skall sålunda tas upp som inläkt av skogsbruk. Beräkningen avrealisalionsvinst baseras i konsekvens med della endasi pä den del avfastighetens anskaffningskostnad och försäljningspris som hänför sig lill markoch eventuella byggnader. Huruvida realisationsvinst uppkommer eller inlesaknar betydelse för skogsbeskaltningen. Vid lillämpning avklyvmeloden grundas avdragsberäkningen i fastighels-avytiringsfallen pä det vidavyttringslillföllel gällande ingångsvärdet, dvs. skogens anskaffningsvärdeminskal med tidigare medgivna värdeminskningsavdrag. För all molverka enalltför kraftig beskattning tillåls emellertid en viss indexuppräkning. Sålundaföreslås att den del av anskaffningsvärdet som inte för utnyttjas som avdragunder innehavstiden, dvs. 40 96 av anskaffningsvärdet, för räknas upp pä sammasätt som vid beräkning av realisationsvinst. Del sagda belyses enklast med ettexempel. Den skattskyldige säljer en jordbruksfastighet för . Avköpeskillingen hänför sig . lill växande skog, vilket belopp alllsåskall redovisas som intäkt av skogsbruk. Skogens anskaffningsvärde anlas vara200 . Den del av anskaffningsvärdet som inte fött utnytljas underinnehavstiden uppgår då till (40 96 av 200 000 =) . Vidförsäljningstillfället antas vidare atl del gällande ingångsvärdet är 150 000kr. (avdrag har alltså medgivits med .) och attindexmultipeln är 3. Avdraget pä grund av försäljningen blir i delta föll (3 x80 =) 240 -Kl50 ./. 80=) 70 =310 000 kr. Till beskallning skall alltså las upp(400 000 ./. 310 000 =) . - Del kan förekomma atl indexuppräkningmedför atl avdragsposien kommer att överstiga inläklsbeloppel. Sådantunderskott är dock inte avdragsgillt.