prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — framhåller risken med att bygga fast sig i ett oljeberoende omkraftvärmeverken görs oQeeldade. Vid en fortsatt utbyggnad av kärnkraften blirelproduktionen i de oQeeldade kraftvärmeverken enligt bolaget både dyr ochmiQöovänlig. Bolaget föreslår därför att verken i fråga kombineras så atlmottrycksturbinen får dra en värmepump i stället för en elgenerator. Därviderhålls en avsevärd reduktion av oQebehovet för Qärrvärmeproduktionen.Tillräckligt stora värmepumpar finns dock ännu inte utvecklade, varför bolagetföreslår att teknisk utveckling inom området uppmuntras. Kraftvärmeverkbör eldas med bränslen från energiodling framhåller . Om så är möjligt, tillstyrker föreningen att ytterligarekraftvärmeverk byggs i vissa tätorter. I annat fall bör el- ochvärmeproduktionen ersättas med energiproduktion i annan form. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 205 Förslaget att kraftvärmeverk även fortsättningsvis skallbyggas slöds också av och . Behoveiatt förbättra finansieringen vid kraftvärmeverksutbyggnaden understryks av detfåtal remissinsianser som har yttrat sig häröver. Instämmer gör såledesSvenska kommunförbundet. I sitt yttrande framhåller alt de utbyggnader av kraftvärmeverk som kommissionenräknar med i sina energialternativ fordrar särskilda insatser, bl. a. ålgärdersom säkerställer all verken inte bara blir samhällsekonomiskt utan ocksåkommunalekonomiskt lönsamma. Kommissionen föreslår att samarbetet mellan den etableradekraftindustrin och kommunerna skall stimuleras. Enligt SIND utvecklas detlasamarbete f n. på ett tillfredsställande sätl. Verket framhåller atl de lagarsom nu finns - 136a§ byggnadslagen, lagen om energiplanering, lagen omallmänförklaring av Qärrvärmeanläggningar - enligt verkets uppfattning f. n.ger lillräckliga möjligheter att verka för den av kommissionen önskadestimulansen. Verket framhåller vidare att efterhand som erfarenheterna ökar,bl. a. under tryck av ett faktiskt behov av utbyggnadsbeslut, kan förändringaraktualiseras om förhållandena då så motiverar. Enligt CDL är kraftinduslrinpositiv till ett ökat samarbete med kommunerna för fortsattkraftvärmeutbyggnad. Förslaget atl siörre nytillkommande anläggningar utrustasför fastbränsleeldning får i stort stöd av remissinsianserna. Sålundaunderslryker NE behovet av alt några anläggningar byggs för eller om det ärmöjligt konverteras till fastbränsleeldning. Även domänverket och LO biiräderkommissionens förslag. Så gör även enligt vadsom har redovisats. Mera tveksam till kommissionens förslag är SIND, som isitt yttrande anför: De krav på flerbränsleeldning som EK föreslär leder intesjälvklart till en optimal försörjningstrygghel och bör inte utformas såvillkorslöst som EK anlyder. Det är önskvärl att kraven för en till önskad nivåökad försörjningstrygghel utformas så att kosinaderna minimeras. Om deltasedan åstadkoms genom ökad lagring, krav på flerbränsleeldning eller annat sätlär inte avgörande. Beträffande hela detta område är - som tidigare anförts -kunskaperna begränsade och ytterligare övervägande önskvärda. Kravet påkraftvärmeprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma är beroende på vilka kravpå bränsleval som kommer atl ställas på nya verk. Utrustning förfastbränsleeldning innebär i regel en exlra kosinad som gör anläggningen lönsamendasl om bränslekoslnaden blir betydligt lägre än för eldningsoQa. Del ärangelägel atl dessa frågor närmare belyses. I anslutning lill förslaget om fastbränsleeldning föreslårkommissionen alt det genom lämpliga stödinsatser garanteras att någraanläggningar eldas med torv. SIND framhåller att redovisade kalkyler pekar motatt stora 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 206 subventioner erfordras både för investering och underdriflskede för att torv skall bli ett intressant alternativ vad gällerQärrvärmeverk. I vad mån utsikterna är bättre för kraftvärmeverksprojekt kanenligt verket inte ulan vidare bedömas. Innan bindande utfästelser görs måsteklarhet skapas på denna punkt framhåller vidare verket, som dock delarkommissionens bedömning att det är önskvärt att praktiska erfarenheterna avtorvanvändning erhålls. Biträder kommissionens förslag gör bl. a. domänverket. I fråga om industriellt mottryck föreslår kommissionen atlinstallation av mottrycksanläggningar i anslutning till industriella processeräven forsätt-ningsvis skall erhålla ekonomiskt stöd. Förslaget stöds av som även föreslåratt som alternativ till bidrag prövas den lånekonstruktion som har utnyttjatsvid strukturomvandlingen inom bl.a. lekoindustrin. Enligt verket är det därförönskvärt att den nuvarande stödformen omprövas i anslutning till den avkommissionen föreslagna utredningen om energibeskattning. I sitt yttrande över kommissionens förslag tillenergipolitiska styrmedel framhåller LRF att ett bortiagande av energiskattenpå el producerad i industriella mottrycksanläggningar skulle göramottryckskraften mera attraktiv för näringslivet. Liknande synpunkter framförsockså av kemiska industrikontor. Även SIND tillstyrker kommissionens förslag men föreslåratt nuvarande bidragssystem kompletteras med en lånemöjlighet. Liknande synpunkterframförs av . Utöver de nämnda remissinstansema har statensnaturvårdsverk, domänverket och yttrat sig överförslaget. I samtliga fall tillslyrks delta. Inom stadskärnor och i tätbebyggelse bör enligtkommissionen uppvärmningssektom planeras så den i huvudsak sker med Qärrvärmeeller liknande centraliserade uppvärmningsssystem och i undantagsfall medelvärme. I övriga områden bör elvärme kunna komma i fråga i störreutsträckning. Vid individuell uppvärmning bör pannor som även kan eldas medfasta bränslen eftersträvas. För att den önskade uibyggnaden av Qärrvärme skall kommatill stånd krävs enligt kommissionen all ett antal ålgärder vidtas.Kommissionen föreslår därför att den kommunala energiplaneringen görs merlångsiktig och bättre integreras med den fysiska kommunala planeringen. Inom ramenhärför föreslås att omfattningen av lämpliga Qärrvärmeområden inte Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 207 minskas onödigtvis genom att andra uppvärmingsformer såsomelvärme och individuell uppvärmning byggs ut inom dessa. Förslaget stöds eller lämnas i huvudsak utan erinran.Instämmer i förslaget gör sålunda SIND, domänverket, LO, . Enligt STU förutsätter ett förordande av Qärrvärme att engrundlig analys görs av de alternativ som kan realiseras inom ettQärrvärmesystems ekonomiska livslängd, vilket kommissionen enligt styrelseninte har gjort. Liknande synpunkter framförs av DFE som speciellt har noteratde bindningar i kapital och leknik som Qärrvärmenäten innebär. Delegationenanför sålunda i sitt yttrande; Det bör därvid framhållas att såväl befintliga somplanerade nya Qärrvärmenät utgör bindningar till konventionell teknik ommöjligheter till framtida konvertering till utnytQande av förnyelsebaraenergikällor (flödesenergi) inle beaktas. innebär nuvarandeomfattning och planerad utbyggnad av Qärrvärmenät en unik möjlighet tillutnyttjande av solvärme och annan förnyelsebar energi i jämförelse medförhållanden i andra länder. Det är således angeläget atl utredabindningseffekterna av Qärrvärmeutbyggnaden med avseende på möjligheterna tillkonvertering av dessa system lill skilda typer av energiförsörjning medförnyelsebara energikällor. De av delegationen anförda synpunkterna anknyter tillkommissionens förslag om att Qärrvärmenät och lokala hetvattennät utformas såatt en övergång till soluppvärmning möjliggörs. Förslaget stöds av remissinsianserna. vill understryka att det finns enprincipiell skillnad mellan system för uppvärmning via hetvatten (typ Qärrvärmefrån fossila bränslen) och lågtemperatursystem (typ spillvärme, solvärme) vilkakräver större dimensioner. Ett system som optimerats för hög temperatur ärsvårt att senare anpassa för låg temperatur. Det är därför angeläget att utbyggnadav Qärrvärmenät inte sker på sådant sätt att införandet av solvärmesystem onödigtfördyras i framliden. Även ser positivt på attsoluppvärmningssystem kan utnyttjas för hetvattennäl av olika slag. Enföruisättning härför är att ekonomiska fakiorer ej lägger hinder i vägen. för byggnadsforskning tar upp behovet avforskning och utveckling inom området i sitt yttrande. Kommissionen föreslår bl.a. att Qärrvärmenät och lokalahetvattennäl utformas så att en övergång till soluppvärmning möliggörs. Rådetanser att detla innebär att forskning och utveckling måste bedrivas i frågorsom berör nätens egenskaper och anpassbarhet till sådana syslem. Ökade kunskaperfordras om befintliga nät och möjligheter till konvertering till alternativalemperalurnivåer. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 208 ÄvenSIND lar bl. a. upp frågan om behovei av forskning m. m. Verket anför sålunda: Användningav solvärme bör förberedas i den utsträckning som är ekonomiskt motiverad inomramen för aktuella utbyggnad sbeslut. Teknska lösningar fördetta syfte bör vara ett prioriterat område inom energiforskningsprogrammet.Under dessa förhållanden bör möjligheterna att senare utnytQa solenergi ibefintliga och nytillkommande system kunna bli tillvaratagna. Densamhällsekonomiska rimligheten härav måste dock regelmässigt prövas av lokal,regional eller central instans. Denna fråga bör ägnas särskild omsorg ianslutning till den kommunala energiplaneringen, men några konkreta åtgärderhärutöver anser SIND inte f. n. motiverade. Kommissionensförslag får också stöd av bl. Bolaget framhållersärskilt att en framgångsrik introduktion av förnybara enegiformer förutsätteratt användning av dessa tillsammans med konventionella energisystemunderlättas. delar kommissionens uppfattning att uppvärmning inom tätbebyggelse i huvudsak bör ske genom Qärrvärme eller andra centraliserade systemoch att dessa bör ulformas så att en eventuell framtida övergång tillsoluppvärmning möjliggörs. Det senare torde enligt förbundel aktualisera annandimensionering och/eller användning av andra material än vid konventionellQärrvärme. Dessa och andra konsekvenser föreslås därför utredas vidare inomramen för det program för forskning, utveckling och praktiska försök för attutveckla solvärmetekniken som kommissionen föreslår. Kommissionenföreslår vidare att finansieringen av Qärrvärmeutbyggnaden garanteraslångsiktigt. SINDanser att en jämfört med tidigare förbäitrad situation för Qärrvär-meverken ärönskvärd. I vilken utsträckning kapitallilldelningen till Qärr-värmeverkenskall prioriteras måste dock enligt verket avvägas i ett vidare sammanhang.Därvid bör erfarenheterna av genomförda förändringarnautvärderas vilket verket framhåller bör bli en vikiig uppgift för delegaiionen(Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse. framhåller alt Qärrvärmeutbyggnaden erfordrar större utrymme påkreditmarknaden samt underslryker vikten av atl kommunala energisystem intemissgynnas i kreditpoliliken jämfört med individuella eldningsanläggningar ifastigheterna. Förbundet vill i sammanhanget också påtala att när ett förelagfår slatligt regionalpoliliskl stöd får kostnad för egen uppvärmningsanläggninginräknas bland de slödberätligade kosinaderna men däremot inte avgift föranslutning lill kommunall Qärrvärmenät. framhåller nödvändigheten av att det kan nås enlångsiktig lösning på kommunernas finansieringsproblem vid utbyggnad avQärrvärme. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 209 Kommissionen föreslår att spillvärme tas tillvara frånindustriella processer och att därför eventuella hinder av företagsekonomiskeller institutionell natur undanröjs . Förslagettillstyrks av , , , domänverket, ,, och . SIND, som i sak stödjer förslaget, framhåller dock atl det inte ärrimligt att stödja spillvärmeprojekt i den ovillkorliga form kommissionenanger. framhåller atl det i första hand bör varaspillvärme och annan lågtemperaturvärme som används för uppvärmningsändamål.Även VVS-tekniska föreningen synes ansluta sig till denna uppfattning ochföreslår att för att främja UtnytQandet av spillvärme i nämnt hänseende börskatter och ekonomiska incitament användas för att begränsa användningen avelvärme. Kommissionen föreslår att direkia restriktioner motelvärme avvisas samt framhåUer att genom den kommunala energiplaneringen kanelvärme undvikas i områden där Qärrvärme kan bli aktuell. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig överkommissionens förslag inslämmer däri. Delar kommissionens förslag gör såledesbostadsstyrelsen, SIND, domänverket, CDL, . Även lånsstyrelsen i instämmer i kommissionensförslag och framhåller i sitt yttrande att direkta restriktioner mot elvärme ilänet skulle drabba den turist- och fritidsbebyggelse som utgör underlag för enmycket betydande del av sysselsättningen och servicen i länet. Väsentligaskäl saknas för restriktioner för uppvärmning med elradiatorer framhållerNäringslivets byggnadsdelegation. Detta gäller enligt delegationen även i detfall beslut fattas att kärnkraften skall avvecklas. Tvärtom talar mycket föratt det från bl.a. miQö- och kostnadssynpunkt vore fördelaktigt, om uppvärmningmed direktverkande elradiatorer ökade kraftigt, anför delegationen vidare somockså menar atl elvärme är en myckel lämplig kompleltering till nyaenergisystem som t.ex. sol- eller jordvärme. Tveksam till att införa särskilda lagbestämmelser medförbud mot uppvärmning med elradiatorer är . Denkommunala energiplaneringen och gällande bestämmelser i ellagen synes enligtförbundet ge tillräckliga styrmedel för att elvärme inte skall byggas ut där Qärrvärmeeller andra centraliserade system är eller avses bli utbyggda. Begränsningen av elvärme framstår för statens planverk somen viktig fråga från bl. a. handlingsfrihelssynpunkl. En ökande elanvändningbelyder enligt verket svårigheter att klara energiförsörjningenmed 14 1978179. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 210 Särskilt problematisk skulle en ökande användning avdirektverkande el vara i ett sådant sammanhang framhåller verket vidare. Liknande synpunkterframförs även av . Enligt institutet är enförutsättning för omställning till ett siörre utnyttjande av förnybaraenergikällor att man arbetar för ett i möjligaste mån flexibelt energisystemoch undviker lösningar, när det gäller uppvärmning m.m., som är bundna till enenda energikälla som t.ex. direktverkande elvärme. Förrestriktioner mot användandet av direktverkande elvärme är . Enligt förbundet är det bl.a. från handlingsfrihetssynpunktnödvändigt med sådana restriktioner även i det fall kämkraften byggs ut. EnligtLRF kan restriktioner mot elvärme bli nödvändiga. Förbundet anser det vidarevara angeläget att verkliga alternativ till elvärmen skapas, t. ex. genomvidareutveckling av braskaminer, som kan eldas med ved. Flexibiliteteni energisystemet blir enligt Miljöförbundel och väsentligtmindre och belastningstopparna på kraftnätet högre då elvärme väQs somuppvärmningsform. Det innebär vidare slöseri med energi av hög kvalitetframhåller de båda organisationerna som därför anser atl direktverkande elvärmemåste förbjudas. är det motiverat atl i vissa fall ha möjlighetatt förbjuda elradiatorer. Utvecklingav värmepumpsystem baserade på t.ex. yQordvärme, industriellt och kommunaltavloppsvärme och värme ur luft eller vatten samt anpassade för svenskaförhållanden bör enligt kommissionen stimuleras. Vidare bör det enligt kommissionentillses att praktisk drift under varierande förhållanden kan genomföras. Förslagenstöds av remissinstanserna. Närdet gäller uppvärmning av småhusområden förordar att iförsta hand eldrivna värmepumpar bör komma till användning så fort dessa harutvecklats till ett användbart alternativ. Undervissa förutsättningar utgår lån och bidrag till installation avvärmepumpar såväl i nya som befintliga bostäder. HittillsvarandeuppföQ-ningsresultat har dock enligt visat att brister iinstallerade system förekommer i flera fall både avseende effektfaktor somdriftsäkerhet. Nya uppföQningsålgärder planeras vilket enligt slyrelsenförhoppningsvis kan ge ett säkrare bedömningsunderlag. En ökad stimulans tillsystemutveckling är under alla förhållanden angelägen framhåller styrelsenvidare. ÄvenSIND stödjer förslagen. Enligt verkei bör föruisätiningarna för ettgenomförande av kommissionens förslag vara goda om insatserna inom 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 211 energiforskningsprogrammet och energisparstödel samordnasinom ramen för nuvarande program. För att kunna genomföra ett effektivt energisparprogramtorde lagstiftning i olika avseenden erfordras eller den nuvarande behövakompletteras framhåller i . Sålunda kan en storsatsning på införande av värmepumpsystem baserade på yQordvärme eller sjövärmeexempelvis kräva någon form av prövning. Enligt LRF skulle betydande energibesparingar kunna görasom redan nu känd teknik på områdel kom till allmän användning. Vidare börenligt förbundet forskning och utveckling vad avser solvärmepumpar forceras. Förslagen stöds av ulöver nämnda remissinsianser i/ö/CMiråd för byggnadsforskning, statens provningsanstalt, domänverket, CDL, LO,eldistributörerna. Kommissionen framlägger förslag avsedda att slimulerainförandet av solvärme ulöver de som har redovisats under 2.3.2.4. Förslagenslöds överlag av remissinsianserna. för byggnadsforskning stödjer i likhet medflera andra remissinstanser förslagen men framhåller: Målsättningen alt solvärmesystem skall svara fören energiförsörjning av ca /år bratto är optimistisk med hänsyn lillEFoU-delprogrammets nuvarande volym. Skall en så omfattande introduktiongenomföras under fordras redan nu mer omfaitande forskningsinsatser. För att förbättra kännedomen om solförhållandena föreslåsatt m. fl. samlar in och bearbetar basdata. Förslaget slöds avremissinstanserna, däribland SIND och domänverket. För att möjliggöra en successiv utbyggnad avsoluppvärmning bör enligt kommissionen tillses atl värmedistributionssystemen istörsta möjliga utsträckning är vattenburna och lämpligt dimensionerade.Bostadsstyrelsen konstalerar att om man i snabbare takt vill sttmulera enövergång mol vattenburna syslem kan belåningsreglerna modifieras t.ex. påsådant sätt att ett lillägg till läneunderiaget utgår för vattenburet systemoch detla lillägg ligger uianför kostnadsgränsen i småhusfallet. I övrigt slöds förslaget av remissinstanserna bl.a.domänverket saml Svenska som anser det vara angeläget attstatsmakternas stöd inriktas på användningen av lågtemperatursystem. Meratveksam är CDL som framhåller att del ännu är för tidigt att generellt krävaatt uppvärmningssystem skall vara vattenburna och dimensionerade för solvärmeeller värmepumpar. De senaste årens omfattande provhusverksamhel måsle 1978/79:115 Bilaga1.1 Industridepartementet 212 därförenligt CDL först utvärderas liksom möjligheterna lill exempelvis luftburnavärmesystem. kan inte oreserverat ttllstyrka inriktningen påvattenburna värmesystem. bör solvärme rekommenderas för större syslem som medger altvärmeupptagning och värmelagring kan ordnas på ekonomiskt fördelaktigt sätt. Endastett fätal remissinstanser kommenterar förslaget men där så sker i tillstyrkandeordalag. Sålunda framhåUer DFE: Solvärmesystemmed energilager synes av flera skäl bli mest lönsamma om de utförs slorskaliga.De kan då dels inordnas i Qärrvärmesystem baserade på känd teknik, dels kanlagringsförlusterna väsentligt minskas. Dessutom blir investeringen isolfångarutrustning inte dominerande i sådana system. Däremot blir kostnadenför energilagrel avgörande för det totala systemets ekonomi. Just i fråga omenergilager finns emellertid flera utvecklingslinjer, t.ex.lågtemperaturiagring i djupa marklager eller kemiska system. En kompletteringav systemen med värmepump skulle kunna medföra atl lagren kunde utföras förlåga temperaturer och att anpassning kunde ske lill de konventionellt högadistributionstemperaturer som användes i Qärrvärmenät. Delegationenanser att frågan om energilagring är kritisk om det skall vara möjligt attinföra solvärmesystem i bebyggelsen. Fråganknyter an till kommissionens förslag om att ett brett upplagt programinnefattande forskning, utveckling och praktisk demonstration läggs upp för attutveckla solvärmelekniken. Kommissionen framhåller att det därvid är av storbetydelse all värmelagringstekniken förbättras. Förslagetfår stöd av remissinstanserna. Televerketanser det vara önskvärl alt forskning och utveckling m. m. för värmelagring geserforderligt stöd. anseratt det föreslagna programmet har högangelägenhetsgrad. Det anser även statens råd för byggnadsforskning vilkettidigare har redovisats. UtnytQandetav solenergi i större syslem ger möjlighet lill värmelagring , t.ex. i mycket stora värmemagasin. Enligt .yra-tensprovningsanstalt synes det vara ändamålsenligt att låta Studsvik EnergileknikAB bli huvudansvarigt för den verksamheten. Remissinstansersom slödjer kommissionens förslag är vidare domänverket, CDL, LO och . ÄvenDFE stödjer förslaget, vilket har redovisats. EnligtDFE:s mening har FoU-verksamheten pä solvärmeområdet nu lett till all nägralovande utvecklingslinjer börjat bearbetas. kan man dock intebedöma när sådana system kan införas i bebyggelsen eller vilka kostnader som ärförknippade med uppbyggnad och drift av dessa. Stora forsknings- och utvecklingsinsatsergörs för att klariägga 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 213 Därvid kan ett inlensiiierat internationelltsamarbete medge atl resultaten uppnås snabbare och tiil lägre kostnader. Tveksam till den föreslagna satsningen är Stockholmshandelskammare som menar att landels begränsade forskningsresurser endast ibegränsad omfattning kan avdelas till frågor rörande bl. a. solvärme. Däremotär det angeläget att den globala utvecklingen noga föQs bl. a. genom deltagandei internationellt forskningssamarbete. kan introduktionen av solvärmelekniken befrämjas genomorganisatoriska åtgärder och stöd främst till kommunerna. Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar och stödjerförslaget. I yttrandet från SIND framhålls; Det är angeläget all de solenergiprojekt som planerasoch pågår fullföQs och utvärderas. Det statliga ekonomiska stödet tillsolenergianläggningar bör även fortsättningsvis ligga inom forsknings- ochbesparingsprogrammen. Därifrån bör naturligtvis stöd till kommunerna kunna lämnas. En översyn av inriktning och utvärdering av resultaten ipågående forskningsprogram bör regelbundet göras. För planerade och nyaprojekt bör en successiv koncentration av insatserna göras till de mer lovandeprojekten. Därvid är det angeläget att möjligheten lill demonstrationsprojektetklarläggs, vilket bör kunna ske i anslutning till den kommunala energiplaneringen. Förslaget om stöd till kommunema stöds av , speciellt vad avser solvärme som energikälla iQärrvärmeanläggningar och andra kombinationer solvärme/Qärrvärme. Det bör vidare enligt kommissionen övervägas omsolvärmeinstallationer kan inkluderas i den statliga bostadsfinansieringen. Redan nu utgår under givna förutsättningar statliga lånoch bidrag vid installation av solfångarsystem för varmvattenberedning ochinkluderas således i den statliga bostadsfinansieringen, framhållerbostadsstyrelsen, men för uppvärmningsändamål utgår dock f. n. inle statligalån eftersom tekniken i normalfallet inte har visat godtagbar ekonomi. I vilken utsträckning solvärmeanläggningar skaU rymmasinom den statliga bostadsfinansieringen måste enligt SIND prövas enligt deregler som skall gäUa för denna. Frågan om detta är lämplig väg för atl getillgång till prioriterad kapitalförsörjning bör dock enligt verket bedömas förhela energisektorn i ett sammanhang. Förslaget om atl information och utbildning om solvärmeutökas stöds av remissinstanserna, däribland SIND och domänverket. SINDframhåller att förslaget bör kunna tillgodoses inom pågående program. En samordningav insatserna blir dock enligt verket nödvändig efter hand som erfarenheterhärvidlag kommer fram. Tillverkning av komponenter för solvärmesystem kan enligt kommis- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 214 sionen stimuleras genom att viss avsättning garanteras.Exempelvis kan staten upphandla solvärmesystem för vissa offentliga byggnader.