prop · G2036 · 1978-12-31 00:00:00 — LövångerElektronik har sedan starten ägnat sig åt tillverkning avelektronik. Företaget bildades i samband med delningen av AB Sonab och av åretsfakturering om har bestått av försäljning till tidigare Sonabenheter: Aretsresultat, , har belastats med kundförluster på , väsentligenhänförliga till , som inställde betalningarna. Legomarknadenhar präglats av en fortsatt överkapacitet. Flera av de störreelektronikföretagen har i samband med övergången till modernare tekniktvingats minska sina legoinköp för att kunna belägga sina egnaproduktionsenheter. Detta har medfört en minskad lönsamhet påproduktionsuppdrag. Underåret har aktiviteter igångsatts i syfte att förvärva produkter till bolaget föratt därigenom söka minska beroendet av legotillverkningen. Ett samarbetsavtalhar träffats med ett svenskt företag gällande tillverkning av hifiprodukter.Exploateringen av sådana nya produkter kan troligen inte inledas förräntidigast . förutses fortsatta svårigheter beträffandelegotillverkning, varför någon markant resultatförbättring knappast kan väntas. Skr.1978/79: 6 99 Enav största tillverkare av stål och stålprodukter. Verksamhetenöverförs från 1978-01-01 till . 1973 1974 1975 1976 1977 Fakturerad försäljning mkr 655,3 994,1 968,2 872,3 978.4 intäkter och kostnader mkr 33.6 -23,8 -172,0 -713,3 -128.9 -16,4 -23,8 -177,1 133,2' -199,7 Iprocent av fakturerad försäljning % Resultatföre bokslutsdispositioner och skatter mkr Avkastningpå totalt redovisat kapital % Medelantalanställda ' Inkl. finansiell rekonstruktion. Sedan15 år tillbaka har lönsamheten i svensk stålindustri varit klart sjunkande.Konjunkturtopparna har varit lägre och bottnama djupare och tidsmässigt längre.Detta har i särskilt hög grad gällt handelsstålverken. Tillväxteni den svenska handelsstålförbrakningen har minskat betydligt från senare delenav 60-talet. Speciellt har varvsindustrins efterfrågan på stål minskatdrastiskt efter oljekrisen 197374. importeras en allt större andelav det stål som förbrukas i . Kostnadernaför malm, energi, miljö, kapital och arbetskraft har utvecklats ogynnsamt iSverige jämfört med många konkurrentiänder och därmed successivt försämratSveriges intemationella konkurrenskraft. Motdenna allmänna bakgrund var det naturligt att beslötskjuta genomförandet av 80 framåt i tiden; särskilt som förnyademarknadsutredningar visade att marknaden för stålämnen under överskådlig tidinte skulle vara tillfredsställande. Utvecklingenär oroväckande, speciellt som det finns skäl att tro att svårigheterna attexportera kommer att accentueras, vilket medför att den importhotadehemmamarknaden bUr av allt större betydelse för svenska handelstålverk. Skr.1978/79: 6 lOO Tillstålindustrins strukturella problem har efter energikrisen lagrats en långvarigoch djup konjunkturnedgång. För den europeiska stålindustrin blev 1977 dettredje utomordentligt med försämrade marknadsförhållanden. Världensproduktion av råstål sjönk med . För EG blev nedgången till följdav den ökade konkurrensen, speciellt på traditionella exportmarknader. Densvenska råstålsproduktionen sjönk med och nådde därmed den lägstanivån . En bidragande orsak var försöken att minska överlagren, menockså den ökande konkurrensen i . Förbrukningenav handelsfärdiga stålprodukter sjönk i med närmare 20 %till följd av den försämrade aktiviteten i varvs-och verkstadsindustrin samtden låga och sjunkande investeringsnivån. Importens andel av förbruknmgenminskade dock från till som exporten ökade . Denunder året fördjupade stålkrisen i ledde till en kaotisk priskonkurrens,som fick till följd att beslutade införa importlicens för ståloch andra prisstabiliserande åtgärder. Pågående förhandlingar mellan EG ochEFTA tycks leda till att EG accepterar ett fortsatt nära samarbete med EFTA.Detta kan leda till en stabilisering av marknadsförhållandena även för densvenska handeisstålindustrin. NJAsanläggningar är en blandning av gairunalt och nytt. Järn- och stålverken från40- och 50-talen utbyttes mot modema verk förståltillverkning: Masugn och stränggjut-ningsmaskiner. Dessutomanlades ett nytt koksverk. Det gamla, otillräckliga sinterverket lever dockkvar liksom elektrostålverket och göt-gjutningen. Valsverken från 50- och 60-talenkompletterades på fårdig-ställningssidan som en verkstad förmanufaktur av fartygsprofiler uppfördes. Deangivna investeringarna gav NJA en ökad inriktning mot stålämnen för avsaluoch mot valsade, långa produkter, främst s. k. fartygsprofiler förvarvsindustrin. För att uppnå god produktionsekonomi erfordras fulltutnyttjande av stålämneskapaciteten och en rationell tillverkning såväl avämnen som av valsade produkter inom ett inte alltför brett produktprogram. Derådande avsättningsförhållandena tvingade emellertid stålverket att med lågtkapacitetsutnyttjande producera ämnen till en marknad som är liten,konjunkturkänslig och geografiskt spridd. Dessutom krävde marknaden ett brettdimensions- och kvalitetsprogram oavsett orderkvantitet. Marknadenför fartygsprofiler har i takt med varvskrisen minskat till Skr.1978/79: 6 101 1/3av nivå. Marknaden för övriga profiler visar inte någon nämnvärdtillväxt, ökad försäljning av profiler för verkstads- och byggnadsindustrinmåste ske i stark konkurrens med såväl inhemska tillverkare som importörer. Investeringsprogrammetvar inte genomfört till högkonjunkturåren 197374, utan NJA fick arbeta i konjunkturnedgångensmotvind när det gällde att komma ut på ämnesmarknaden och att öka försäljningenav profiler för verkstads- och byggnadsindustrin. Långvariga förluster ochden därmed låga självfinansieringsgraden i kombination med omfattande upplåningför investeringsprogrammet gjorde en finansiell rekonstraktion nödvändig.Riksdagen beslutade om kapitaltillskott till NJA om , vilketredovisades bokslut. Merpartenav kapitaltillskottet användes för att återbetala lokaliseringslån till statenoch kortfristiga skulder hos Statsföretag. Dennya organistionen med 6 tillverkande och säljande divisioner, 12 serviceenheteroch en liten VD-stab trädde i kraft vid årets början. Den kännetecknas avmålstyrning i en decentraliserad organisation med de anställda representerade ibeslutande organ. Divisionaliseringenmedförde många positiva effekter, ökad affärsmässighet såväl externt som intemtbidrog till att öka försäljningen och minska kostnadema trots lägreförsäljningspriser och högre inköpskostnader. Resultatenheternafick som huvuduppgift att öka effektiviteten inom tillverkning och försäljningför att uppnå driftsäkerhet, jämn och god produktkvalitet samtleveranssäkerhet. Investeringsverksamheten inriktades mot dessa mål. Fråndetta arbete har NJA mycket goda erfarenheter. Kunderna visade störretillförsikt till NJA som leverantör allteftersom leveransservicenförbättrades. NJA-koncernensfakturerade försäljning ökade till (872), trots att prisnivånsjönk med i genomsnitt . För-säljnmgen inom såväl som tillövriga minskade. Exportandelen ökade från till . Ökningen avbåde försäljning och exportandel berodde till stor del på ökad avsättning av tackjärnutomlands. Koncernensrörelseresultat efter avskrivningar enligt plan uppgick till , enförbättring jämfört med med . Förbättringenav resultatet belyses av nedanstående tabell: (mkr) Skr.1978/79: 6 j02 enligt plan -633 4 4-637 till verkligt värde 1976 351 -351 Korrigering för ändrade pro- läggning av 1977 årsupplösning av1976 års lagernedvärdering till tillverkligt värde 1977 145 -fl45 resp.års början 60 68 8 Korrigeratresultat efter av skrivningar enligt plan 363 249 +114 Uppgångenav det justerade rörelseresultatet enligt tabell ovan skall ses mot bakgrand avatt moderbolagets omkostnader för tillverkning och administration minskade med56 Mlcr, exklusive personal, bränsle och energi. Reduceringen av personalmedförde att koncernens lönekostnader kunde hållas på en oförändrad nivå. Desociala kostnadema, m. m. för personalen ökade dock med . Omkostnadsfördainvesteringar och projekt minskade med och erhållna sysselsättnings-ochutbildningsbidrag bidrog med netto . Itider av lågkonjunktur och prisfall kan gällande lag medföra nedvärdering avvaralager från anskaffningskostnad till verkligt värde försiktighetsprincipen. Skullevaralagret värderats till samma priser som föregående år hade nedvärderingenuppgått till . Skillnaden mot redovisad nedvärdering om bestodav , som avsåg ökat värde på grund av att lagret erhöll enförbättrad sammansättning och högre kvaUtet, värderat enligt normalavärderingsprinciper samt som följd av att vid köp av varulagretanvände andra värderingsprinciper som bland annat inkluderade hos NJAomkostnadsförda standard- reservdelar, kokiler, m. m. Resultatefter finansiella intäkter och kostnader uppgick till (713). I dettaingick lagerstöd om (71), räntenetto om (137) samt övrigafinansiella kostnader om (15). Av dessa avsåg (11)orealiserade kursförluster på skulder i utländska valutor som följd avdevalveringarna av den svenska kronan . Den finansiella rekonstraktionen1976 förbättrade räntenetto med . Nettoresultatetför moderbolaget bestämdes till för att minska dess eget kapitaltill i enlighet med regeringens pro- Skr.1978/79: 6 103 position1977/78: 87 om statiigt engagemang inom handelsstålindustrin, m. m. Erhållna tillskott förStålverk 80 om och för nedskrivning av anläggningstillgångar om 505 Mkrredovisades som extraordinära poster. Detta gällde också projekteringskostnderför 80 om , nedskrivning av 80 med ochnedskrivning av NJAs övriga anläggningstillgångar med 496 Mkr.Rekonstruktionsreserven om upplöstes, varvid överfördes tillbeskattad avsättning för slutreglering av medelstillskott vid bildandet av SSAB.Beloppet anpassades til! syftet att nedbringa NJAs eget kapital till . Investeringarnauppgick till (335), varav (175) avsåg 80 ochresterande (160) gällde ersättnings- och rationaliseringsinvesteringar. Varulagretsbokförda värde ökade till (607), vilket till berodde avlagerförbättring och ändrade värderingsregler i moderbolaget samt till 24 Mkrav ökat lager i . Verksamhetenfinansierades med återstoden av det av riksdagenbeviljade kapitaltillskottet om sedan skulder om betalts.Under andra halvåret finansierades verksamheten främst genom kortfristigupplåning i . Vidårets början ombildades division Byggmanufaktur till ett helägt dotterbolag , som tillverkar och marknadsför profilerad stålplåt med tillbehör föranvändning inom byggindustrin samt bedriver entreprenadverksamhet föruppförande av stålhallar. Plannja bildade dotterbolag i såväl Norgesom . ombildadesvid till ett helägt dotterbolag, . Syftet är främstatt uppnå bättre kapacitetsutnyttjande genom försäljning av datatjänster ävenutanför moderbolaget. Efter beslut omkapitaltillskott om bildades , vars syfte är att främjaindustriell utveckling i . I ingår tvådotterbolag; , som har övertagit Plannjas tillverkning ochförsäljning av fartygsmellanväggar, och nybildade för tillverkningoch försäljnmg av elektroniska produkter. Dessutom gick in somdelägare i två mindre företag. Skr.1978/79: 6 104 Isamband med omorganisationen klarlades ett personalöverskott omcirka 750 personer. I och med att 80-projektet sköts på framtidenökade överskottet till cirka 1 000, vilket beräknades försvinna på cirka 2 årgenom naturlig avgång. Medelantaletanställda i koncernen uppgick till 4 738 (4 957). Antalet heltidsarbetandei moderbolaget minskades genom främst naturlig avgång med 321 utöverden personal som överfördes till och . Därutöver haröverskottet minskats med cirka 80 genom att tidigare inhyrda tjänsterövertagits av egen personal. Föratt underlätta frivillig avgång och intern rekrytering genomfördes ettomfattande utbildningsprogram som finansierades med statligt utbildningsstöd,övertalig personal engagerades i diverse underhålls- och reparationsprojekt m. m.,för vilka sysselsättningsbidrag erhölls. Motbakgrund av den svenska handelsstålindustrins ökande problem beslutadeStålbranschrådet att genomföra en utredning om den svenskahandelsstålindustrins framtida utveckling och straktur. Utredningen förelåg ibörjan av 1977. Den behandlade framtidsutsikterna för de tre stora och de sjumindre handelsstålverken och pekade bland annat på att alla stordriftsfördelaroch samarbetsmöjligheter inte var tillvaratagna. Understörre delen av 1977 förhandlade , och /StatsföretagAB om att slå samman de tre bolagens stålverk m. m. i ett gemensamt bolag: . Denöverenskommelse som nåddes inkluderade ' och Storasgruvrörelser samt ' järnvägsrörelse TGOJ och hamnanläggning. Avtalet föratsätteratt vårriksdagen 1978 beslutar om statiig finansiell medverkan vid bildandet avSSAB. SSABsaktiekapital kommer att uppgå till med NJA/Statsföretag som hälftenägareoch med och Stora som delägare vardera. Genom överkurs påaktierna tillförs bolaget en Reservfond om . Därutövererhåller ett statligt strukturlån om samt ett statligtrekonstruktionslån om . Motbakgrund av de problem som är förenade med NJAs nuvarande produktinriktning ochden rådande marknadssituationen beslöt attbifalla förslaget till avtal om bildande av . Bildandetav medför en mängd samordningsfördelar samt ökade utvecklingsmöjligheterför NJAs och övriga delägares stålrörelser. Skr.1978/79: 6 105 Situationenär kritisk för merparten av europeisk handelsstålindustri. Bildandet av ären nödvändig åtgärd för att åstadkomma den omstrukturering av de tre storahandelsstålverken som erfordras för att höja produktiviteten, möta den ökandeexport- och importkonkurrensen samt värna om den sysselsättning och detindustriella kunnande som ingår i svensk handelsståUillverkning. 1978/79:6 106 Under1977 levererades de ånggeneratorer för , vilka bolaget hade i orderför sin licensgivare . Tillverkningen utfördesav Uddcomb och företaget har ingen egen anställd personal. I och med denfullgjorda leveransen avvecklades bolagets verksamhet. Skr.1978/79: 6 107 Tillverkaroch marknadsför monteringsfärdiga trähus samt nyckelfärdiga volymhus. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr -0,1 I procent av fakturerad försäljning % -0,1 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -0,1 Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Eftertre goda år hade vi stor möda att nå ett ± O-resultat 1977 på en omsättning av109,. Att vi hamnade långt under budgeterat resultat beror dels på denallmänna lågkonjunkturen och kreditläget dels på att vi gjort en störreomläggning av produktionsUnjen i den nyförvär-vade fabriken i än somförutsattes vid budgeteringen. Branschenhar ingen reell möjlighet att utvidga sin hemmamarknad då bostadsbyggandet ärhelt politiskt styrt. Byggandet har alltid använts som en konjunkturregulatorutom under nuvarande lågkonjunktur. Trots att efterfrågan på småhus är god harigångsättningen minskat från knappt 44 000 perioden oktober -75oktober -76till ca 38 000 motsvarande 12-månadersperiod 19761977 eller ca 13 %.Politikerna har antingen saknat styrinstrament eller inte förstått attutnyttja dem de har. En stark hämmande faktor är bristen på byggnadskreditivoch topplån, i all synnerhet som de senare p. g. a. eftersläpning avberäkningsgrunderna för de statliga lånen blir mycket höga beroende på gapetmellan låneunderlag och verklig produktionskostnad. Branschenutmärks av en låg koncentration utan något marknadsledande företag. De störstaföretagen har ungefär 7 a marknadsandel. Några egentliga tecken till strakturrationaliseringfinns inte. Branschen lider kanske också av en viss konservatism. Skr.1978/79: 6 108 1977har inneburit en betydande konstruktionsverksamhet p. g. a. nya bestämmelser arbetarskydd, handikappnormer men framförallt de nya energinormema.Myndighetemas sätt att utan samordning framlägga de nya bestämmelserna harförorsakat branschen och därmed konsumenterna stora kostnader. ÄvenNyckelhus har drabbats av omkonstruktioner dock i mindre grad än konkurrentemadå vi i praktiken uppfyllde de nya energinormerna. Vi har därförkunnat ägna oss åt att få igång en rationell produktion i fabriken i som vi tagit fram ett ännu mer energisnålt blockat hus med tjockare isolering,större täthet samt framförallt en värmeåtervinnande ventilation. Liksomtidigare strävar vi efter en ekonomisk isoleringsgrad i stället för en avbestämmelser påtvingad. Vårmarknadsandel har stadigt ökat men resultatet 1977 innebär att vi inte ktmnat göra erforderligaavsättningar till varulagerreserv och dylikt. Trots detta ärkonsolideringsgraden god inte minst tack vare den nyemission om somverkställdes . Soliditeten förbättrades härvid och ligger nublott obetydligt under det långsiktiga målet. Likviditeten är, bortsett frånsäsongmässiga variationer, tillfredsställande. 1978 och vad sedan? Igångsättningenav bostäder 1977 var markant lägre än planerat. planeras en ökning mentyvärr är det inte mycket som tyder på att dessa planer kommer att kunna följasbättre än . Vi har därför ställt in oss på att det inte kommer attbyggas fler småhus 1978 än 1977. Marknadeni torde ha nått sitt maximum. Även om enuppgång sker från nuvarande låga läge innebär det en betydande överkapacitet ibranschen. Konkurrensen blir därför även hård. Sedan nu det tyngstaarbetet med att få igång produktionen i avklarats frigörs vissapersonella resurser vilka kan sättas in på exportansträngningar. Några snabbaresultat är emellertid inte på något sätt att vänta. Skr.1978/79:6 109 Tillverkarett brett program av tuftade mattor, nålfiltmattor. NylandMattor, ingått i EssBo-gruppen, marknadsför ett brett sortimentav textila mattor från egen tillverkning i utanför . Denfakturerade försäljningen uppgick till (28,).Försäljningen är i huvudsak begränsad till de nordiska marknadema. Marknaden förheltäckningsmattor har minskat i omfattning. Detta harunder 1977 lett till en omstrakturering av leverantörsledet i . Genomförvärv av och har Mattor deltagit i dennaförändringsprocess. a. som en följd avdessa förvärv har företagets produktionsresurser för tufttillverkningökat. Detta har skett parallellt med en avveckling av nålfiltproduktionen. Den stagnerande marknadenhar inneburit svåra påfrestningar och resultatet före dispositioner ochskatter har försämrats till (3,). Genomföretagsförvärven och pågående rationaliseringsarbete eftersträvasett bättre utnyttjande av befintliga produktionsresurser. Från1978 ingår Mattor i den statliga Teko-gruppen. Som en följd avresultatutvecklingen har en översyn av Mattors verksamhetinletts. Skr.1978/79: 6 HO Utvecklar,tillverkar och marknadsför isolerprodukter (mot brand, kyla, värme och ljud)samt asbestersättningsmaterial; utför isolerings- ochventilationsentreprenader. intäkter och kostnader mkr försäljning% _ _ Resultatföre bokslutsdis positioner och skatter mkr Avkastningpå totalt redo visat kapital % Investeringari anlägg ningar mkr »Avser1/1031/12. Företaget är en av landets ledandetillverkare av isoleringsprodukter. tillverkar ochmarknadsför också asbestersättningsmaterial. Dotterbolaget , , är ett av största entreprenadföretag inomisolerings- och ventilationsbranschen. har föratomisoleringsprodukter också stålsand och renskulor i sitt program. Koncernensomsättning under det gångna verksamhetsåret uppgick till . Det utgör enökning i förhållande till 1976 . Försäljningsresultatet överensstämmerväl med för året uppsatta mål. Dengynnsamma utvecklingen av försäljningen är en produkt av den fortsatt starkaefterfrågan på koncernens varor och tjänster, vilken präglade 1977. Detta ären konsekvens av en god utveckUng av marknaden för tilläggsisolering samt en ökningav isolerstandarden i nybyggnationen. En för efterfrågan negativ faktorutgjorde dock utvecklingen av nybyggnadsvolymen, vilken kan karaktäriseras somsvag. Koncernensekonomiska resultat utgjorde före bokslutsdispositioner och skatter 24,9 mkr.Det utgör i förhållande till resultat en Skr.1978/79:6 111 Den främsta orsaken till detta står att finna i de kundförluster,som drabbade moderbolaget . En annan orsak är resultatnedgången idotterbolagen, vilken i huvudsak beror på det försämrade marknadsläget iSverige. Koncernenär inne i ett starkt expansivt skede. Ett mycket omfattande investeringsprogramgenomförs. Ett viktigt inslag i detta utgörs av den kapacitetsökandeinvestering, som görs i . 1977 byggandetav ny modem mineralullsfabrik. Den nya fabriken kom mer att tas i brak innevarande år. Fullt utbyggd kommer den att producera ca mineralull. Sammanlagt kom mer drygt 200 personer att sysselsättas i . Byg gandet av den nya fabriken har föregåtts av ett omfattande och delvis unikt samrådsförfarande i vilket sammanlagt ca 100 personer deltagit. Sedanett antal år tillbaka pågår inom främst moderbolaget ett målmedvetet arbete påatt bredda verksamhetsbasen med nya produkter för nya användningsområden. Ettexempel utgör den mineralfiberprodukt, framtagen inom moderbolagets forsknings-och utvecklingslaboratorium, vilken framgångsrikt lanserades under 1976.Produkten, som används som ersättningsmaterial för asbest, har haften snabb försäljningsutveckling såväl inom som utom . Ettannat exempel utgör den påbörjade satsnmgen på formpressademineralullsprodukter. Kunnandet inom detta fält möjliggör många nyatillämpningar. Somett annat led i strävanden att bredda koncemens verksamhet får ses satsningenpå export inom moderbolaget. Satsningen tog sig konkreta uttryck bl. a. istarten av ett nytt av moderbolaget helägt försäljningsbolag, Ecomax (UK) Ltd,på den brittiska marknaden. Utfallet av bolagets första verksamhetsperiod blevtillfredsställande. Isenta bedriver också viss verksamhet på den intemationellamarknaden. a. arbetade företaget med omfattande entreprenaderinom kylfartygssektorn i . fattadestyrelserna för moderbolaget och beslut om att slå samman de bådaförtagens verksamhetsgrenar. Bakgrunden tiU beslutet är, att en sammanslagningbedöms ge de bästa möjligheterna till ett samordnat utnyttjande av koncernensresurser. Beslutet innebär bl. a. att de båda företagens isoleringsprodukterfr. 1978 marknadsförs undernamnet . Styrelsernabeslöt också att investera i en helt ny anläggning förtillverkning av tidigare nämnda mineralfiber och formpressade produkter i . 1978/79:6 112 Mineralullmarknadeni präglades av en fortsatt snabb expansion. Den samladeproduktionskapaciteten kunde i stort tillgodose efterfrågan. Under1978 och framöver kommer en annorlunda marknadssituation att uppstå. Förstahalvåret torde kännetecknas av balans mellan efterfrågan ch samlad kapacitet.Detta förväntas dock förbytas i ett kapacitetsöverskotttill följd av egna och huvudkonkurrentens utbyggnader, trots fortsatt tillväxti efterfrågan. En strakturell förändring av branschen torde vara förestående.Redan under 1978 förväntas en nyetablering ske på marknaden. Under 1979planeras sedan ytterligare etableringar. Om dessa planer sätts i verket kommeren mycket allvarlig överskottssituation att uppstå på marknaden med storarisker för allvarliga konselcvenser för företagen och deras personal. Somtidigare nämnts genomförs inom koncernen ett omfattande investeringsprogram.Omfattningen av programmet ställer krav på en lönsamhetsförbättring. Dennamåste uppnås med ökande volym och effektivitetsförbättringar. En del avinvesteringarna måste dock finansieras med extem upplånmg, dålönsamhetsförbättringen ej förväntas bli tillräcklig för att täckaföreliggande finansiella behov. Till följd av den sålunda ökande externafinansieringen kommer soliditeten att temporärt försämras . Skr.1978/79: 6 113 Skandinaviensstörsta hotell- och restaurangkedja med en division även för personal- ochinstitutionsrestauranger. Resultat efter finansiella intäkter och kostnader mkr -19,1 I procent av fakturerad försäljning % Resultat före bokslutsdispositioner och skatter mkr -11,6 Avkastning på totalt redovisat kapital % Investeringar i anläggningar mkr Ar1977 har för SARAs del inneburit en positiv utveckling. I all synnerhet gällerdetta SARAs nya verksamhetsgrenar, där t. ex. Clock-ked-jan successivt ökar sinvolym och konkurrenskraft och där personal-och institutionsrestaurangernafortsätter att utvecklas gynnsamt. Även SARAs större hotell visar en glädjandeutveckling.