prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — decentraliseringen av besluten omförsiärkningsresursens användning i samband med SIA-reformen, skapar ökademöjligheter atl samarbeia i arbetslag. Ämnesmässig fortbildning är nödvändig ivissa fall. Information lill föräldrar är liksom lidigare viktig för att allaskall bättre känna till sina barns skola. Insatser för atl skapa dessa förutsättningar ärväsentliga. Trots detta måste tyngdpunkten i en läroplunsreform ligga på altaktivt söka förändru det inre arbelel för atl nå en bälire måluppfyllelse.Uteblir insatser för detta i en skolreform kan man ell decennium senure kommuull konsluleru ull i slort sett ingel förändrais uiun atl summu problem ochbrisler som förul kvarslår inom skolan. Jag lägger därför sior viki vid all i delta förslag lillläroplan föreslå sådana ålgärder för genomförundei som direkl kun påverku delinre urbelei genom all de engagerar lärare och elever på den lokalu skolanlill ett gemensamt ansvar för hela verksamheten. Parallellt med försöken alt genomföra läroplanen måsle enuppföljning av reformen ske. Vi måsle få underlag för alt bedöma hur olikainsatser verkar. Flera remissinsianser har påpekal hur vikligl del är ull iframliden få ell bältre besluisunderlug vid kommunde förändringar i läroplanenän del som fanns lillgängligl . Uppföljning är framför alli nödvändig som ell Prop.1978/79:180 112 led i skolans dagliga arbete, för att man skall kunnaanpassa metoder och insatser till de problem och behov som uppstår. I det nuframlagda läroplansförslaget är detla specielll vikiigt. För den lokalafriheten i resursanvändning och i utformandet av tillvalskurser, leman ochfria aktiviteter är en konlinuerlig ulvärdering från deras sida som arbetar iskolan mycket angelägen. För cenlrala skolmyndigheter är det exempelvisangelägel atl följa hur kraven på allsidig elevsammansättning itillvalskurserna tUlgodoses. Innan jag går närmare in på frågor som speciellt hörsamman med det nu aktuella läroplansförslaget vill jag något beröra deerfarenheter som kan tUlvaratas från lidigare läroplansförändringar. 10.2 Uppföljning och utvärdering av tidigareläroplansreformer FöraU utvärdera grundskolereform tillsaUe SÖ år1963 18 pedagogiska arbetsgrupper (SPA-grupper). Dessa hade till uppgifi altvia kontakter med skolomas personal, med skolstyrelser och andra inom skolväsendetge en bild av hur reformen utfallit. SPA-gruppema hade stor frihet altsjälvständigt organisera arbetet. De skulle kontinuerligt rapportera sittarbete lill SÖ. Ett 70-tal personer var engagerade i gruppema, vilkas verksamhetpågick . Den pedagogiska deballen visade atl det rådde ettmotsalsförhållunde mellan önskan atl utveckla skolans inre arbete och detadministrativa regelsystemet så som det tog sig uttryck i författningar ochläroplaner. Några SPA-grupper pålalade sålunda atl den individualisering inomklassens ram och det samarbele i form av grupparbele som läroplanenrekommenderade inte kunde realiseras med de starka låsningar som de cenlralabestämmelserna innebar för skolan. Under 1960-lalet inleddes verksamheten med pedagogiskautvecklingsblock. I några av dessa startades i samråd med skolöverstyrelsenförsök som syftade lill alt nå nya organisationsformer inom skolan för attkomma till rätta med de låsta arbelsformerna. Exempel på sådana försök varVGL-försöken i (VGL= varierande gruppstoriekar och lagundervisning) ochPEDO-projektel (PEDO = pedagogiskt-organisatoriskt försök på grundskolanshögsladium). Dessa försök och den debait som pågått kring grundskolanspedagogiska problem kom all ligga till grund för några av de förändringar somförelags i Lgr 69. som man i denna läroplan gjorde även årskurs 9 sammanhållengav man skolan vidgade möjligheter att variera sådana faktorer som längden påarbetspassen, storleken på elevgrupperingama m.m. I Lgr69 infördes ett system med resurstimmar som innebaralt en pedagogisk förstärkning i ett ämne kunde las ut enligt olikaalternaiiv. Om man tidigare enligt bestämmelserna varil ivungen att alltidvälja att dela klassen Prop.1978/79:180 113 i två undervisningsgrupper, erbjöds man nu flermöjligheler, t.ex. alt bibehålla klassen intaki och la ul förslärkningen iform av en exlra lärare. Principen med resurstimmar innebar all man i ställetför atl centralt reglera resursanvändningen överlät åt de ansvariga förundervisningen atl avgöra hur resursen skulle hanleras. Lgr69 introducerades bl.a. med hjälp av ett omfattandestudiedagsmaterial som dels riktade sig till lärare, dels till skolledare.Materialet som bestod av texthäften, bildband och filmer avsåg att i skildaformer ge exempel på de möjligheter som läroplanen erbjöd i fråga om atlvarieru de organisatoriska ramarna. Skolledarforlbildnigen i anslutning tillLgr 69 log i ännu högre grad sikte på alt ulveckla de organisatoriskamöjlighelerna. Erfurenheiemu frän införandet av Lgr69 visar emellertidenligt min mening tydligt alt det inle är nog atl ändru på regelsystemet omman önskar en utveckling av skolan. En inre förändring måsle utgå från skolansegen personal och de inlenlioner som växer fram inom denna. Försl då del finnsen egen önskan atl förändra och ulveckla verksamheien för all komma till rättamed aktuella problem kommer ell friare regelsyslem att ulnylljas lokall. Den informaiion och de diskussioner som följde påbetänkandet (SOU 1974:53) Skoluns urbelsmiljö innebur atl skolans mål och syfteaktualiserades. I propositionen (prop. 1975/76:39) om skolans inre arbele m.m.föreslogs bl.a. att en del av slalsbidragel - försiärkningsresursen - skullefördelas lokalt. Denna reform har kommit att göra flera delaktiga i debesluls-processer som reglerar skolans verksumhei. Erfarenhelen visar all dellai sin lur kräver att de berörda i skolan engageras i diskussioner och överläggningarom skolans mål och syften. 10.3 Den nya läroplanen och del lokala ansvarstagandet Skoluns förändring har grovt tecknat skett i två faser. 1en förslu fas har en orgunisatoriskt enhetlig skola vuxit fram. Dennautveckling har krävt en ceniral styrning. Med denna ram som utgångspunkt kun näsiufas karakteriseras som decentralisering. Denna decenirulisering påbörjades iLgr69 och fortsutte genom SIA-reformen. Den ökude decenlruliseringen har sommål att möjliggöra ell sädanl uinytljande av resursemu all de fastlagda målenför skolan kan förverkligas. En ökad decenirulisering på skoluns område får storakonsekvenser. Den centrala skoludminislruiionens struktur och funktion kommerull förändras. Konsekvenserna av dessu förändringur siuderas f n. uvskoludmi-nistraliva kommiuén (U 1978:17). Vidare fär den ökadedecenlraliseringen konsekvenser för hur pedagogiskt forsknings- ochulvecklingsarbele skall iniiieras, plunerus och genomförus i förhållunde lilldel dugligu pedugogisku urbetet. Atl siudera dellu ingår iskolforskningskommiuéns (U 1978:09) urbete. Prop.1978/79:180 114 Decenirulisering hur stor betydelse för hur en ny läroplunkun och bör genomföras och följas upp. Jag vill frumhållu någru väsenlliga drugsom enligi min mening måsle bilda uigångspunki för olika åtgärder i sambandmed genomförandet. De som i sin verksamhei arbetar nära problemen i skolanbör ha de största möjligheterna all bedöma hur resurserna skall användas.Della ökade ansvar för den enskilda skolenhelen och arbeisenhelen är en frågaom en utveckling, som redan pågår men som behöver ny stimulans och nytl slöd. Föredraganden stryker i prop. 1977/78:100, bil. 12 (s.233-234). under viklen av engagemang från dem som verkar i skolan: En verklig förändring av skolan är dock inte möjlig utanatl de som verkar i skolan ser förändringen som nödvändig saml gör den tillsin egen angelägenhet. För all en uiveckling skall vara möjlig krävs vidureall skolans mål diskuleras pä del lokalu plunel på ett sådani sålt alt målenkan fungera som styrmedel för arbelet. Kunskaper och informaiion om de villkorav t.ex. resursmässig och organisaiorisk art som den enskilda skolun arbeiarunder är en annun förulsäiining. Därtill kommer all utvecklingen av verksamhetenmåsle uigå från den siiuaiion som den enskilda skolan befinner sig i och frånde problem som man där finner angelägna atl lösa. Ansvaret för alt ulforma ochpröva olika lösningar ligger hos dem som verkur i den enskildu skolan. Formerna för skoluns urbeie och organisation har storbetydelse som förebild för eleverna. För dessa kommer skolan all på olika sällvaru norm-bildunde för frumiiden. Om skolun präglas av en byråkraliskorganisaiion där verksamheten påtagligt styrs uv cenlrulu bestämmelser, blirdetta den bild eleven för med sig ut från skolan och i frumtiden kun viljuomsätta ute i samhället. Om en demokraiisk foslran skall grundläggas i skolanär del av största betydelse alt skolan utvecklar demokrulisku verksamheisformerdär även eleverna får utöva ett reellt medinflylande och där formernu förverksumhelen successivi omprövus genom lokal ulvärdering och lokula beslul. Många ålgärder och beslul pä skolans område syfiar i dagtill atl åstadkomma en utveckling i varje skola där allu berörda engugerasstarkare i beslutsprocesserna. Raden uv reformer i anslutning lillSlA-proposilionen syftar i denna riktning. Tillkomslen uv försiärkningsresurseni grundskolun är kanske del mesi påtagliga exemplet. Även inom gymnsieskolanpekar utvecklingen mot atl man söker konstruktioner i regelsystemet somtillåter en friare hantering uv resursernu på lokal nivå. Den läroplan för som föreslås i dennaproposition har samma syfte. Del fria studievalel ger t.ex. större utrymme äntidigare för lokalt inflytande. Erfaienheterna från uppföljningen av Lgr 69visade som lidigare berörts ull del inle är nog atl ändra på organisation ochregler. Det krävs även atl de som arbeiar i skolan ges möjlighel alt diskuteramålen och med- 1978/79:180 115 len och all de får en sådan informaiion om administrationoch ekonomi (resurser) att de kan fungera som beslutsfaiiare. 1 en så komplex organisaiion som skolan ulgör är detnödvändigi atl individerna samverkar pä oliku sätl för all skolan som helheiskall lyckas med sinu uppgifier. Denna samverkan kan varu formell ellerinformell. En del av de nödvändiga samverkansformerna är cenirali reglerade igällande besiämmelser, i.ex. arbeisenhelskonferenser och elevvårdskonferenser.Informella konferenser är även nödvändiga för all del dagliga arbelel skallfungera. Utveckling av urbetssäll och organisationsformer inom en skola är intemöjlig utan au koniinuerligu konlukier uv della slug förekommer. Närverksamheien lidigare slyrdes hårt av centrala bestämmelser som detaljeratföreskrev hur arbelel skulle ordnas, kunde en lärare isolera sig i sill arbeiepå ell säll som inte är möjligl med de förulsäliningar som gäller. En lokallbestämd fördelning av resurserna kräver gemensamma överväganden och samrådkring frågor som rör eleverna och undervisningen. Dessu mer eller mindre informellu sumarbelsformer iarbeislag eller i grupper under andra benämningur bör ses som självklara inslagi vardugs-urbeiel. Förslaget till läroplun innebär en omfatiundedecenirulisering av skolans verksamhei. En friare hunlering uv resurser pålokul nivå blir möjlig. Inriktningen av läroplansförslagel syftar lill enuiveckling av det inre arbetel. En följd häruv blir krav på skoluns ledning atlsamordna och lillvarala de sumlude resursernu. Del lokalu planeringsarbelelulvidgas och ell forllöpunde ulvecklingsurbele blir en nulurlig följd. Riksdugen hur beslulul om en sumlad resurs förgrundskolans pedugogisku och orgunisulorisku ledning. Reformen iräder i kraflden (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260). En lokalgenomföranderesurs föreslås i avsniii 10.4.1 fr. o. m. /81.Speciella problem kun dock kommu ull uppslå i kommuner med endasl en reklorsom tillika är skolchef eller där reklor är försle reklor. Jug uvser allåierkomma till regeringen i denna fräga i syfte att åstadkomma förbättringarför denna kalegori av skolledare inför ikrafiirädundel av den nyu läroplanen. På tre väsenlliga områden hur jag föreslagil ålgärder sommyckel slarkl kommer att främja den koncentration på samverkan och på del inrearbelel somjag inledningsvis berörde, nämligen ulformandei av lokalaarbeisplu-ner. del friu sludievalet och en målinriktad samverkan mellan läramainom en arbetsenhet tor att ge elevema grundläggande färdigheter. Jug ser uivecklingen av arbeisplaner som en mycketväsenilig del av urbelet i en skolu med lokalt unsvur och engugemang.Arbeisplunemu blir del synbara uttrycket för decentraliseringssträvandena. Debör fungeru som program för arbelet och som en utgångspunkt för den lokalaulvärderingen. Lokala fukiorer och lokalt betingade problem ochförulsäliningar bör sätlu sin prägel på dessa program. De bör växa framsuccessivi genom Prop.1978/79:180 116 att man söker identifiera, beskriva och lösu problem. Jugvill i övrigi hänvisa lill vad jag anfört i avsniii 3.2. Del fria sludievalet aren uppfordran ull ökat lokaUengugemang när del gäller all planera undervisningen. En parallell finns redani del nuvarande lokala ansvarei för atl planera icke timplanebundnaakliviieier. Planeringen av leman och projeklsludier förekommer . Min förslag innebär emellerlid all temastudier obliguloriskl skall ingå iundervisningen. Pluneringsuibelet i kommer därför i ökad ulsiräckningalt likna gymnasieskolans arbele med belingsplanering. Del medför ettengagemang av lärare och elever dels i arbetsenheten då det gäller atl välja utämnen och sloff för leman, dels i de olika klasserna då man lillsammansnärmare diskuierar arbeissäiiel. Jag har också framhållil den cenlrala roll goda kunskaperoch färdigheier hos eleverna spelar. medvelei arbete för atl nä della målkräver samarbete mellan lärarna i arbeisenhelen. Denna inrikining i läroplanen släller beslämda krav på hurresurser för genomförande och uppföljning bör ulformas. Jag övergår nu lill attredogöra för de åtgärderjag föreslår. 10.4 Åtgärder i samband med genomförandet förslag till ny läroplan innebär myckel småförändringar i vad gäller timplanen. Personal- och lokalkonsekvenser är vidareobelydliga. Reformåtgärderna kan därför nu mer än vid lidigareläroplansförändringar koncentreras på sådani som kun utveckla det inre arbetetoch därmed förverkliga de mål som är satta för arbelel i skolan. I lärarnas skyldigheler ingår alt planera undervisningen.Däri innefallas bl. a. alt planera teman och all planera färdighelslräningeninom arbelsenhetema lillsammans med kolleger. Denna planering ulgör en del avunderlager för rektorsområdets arbelsplan. Genom skolledningens arbetsuppgifteroch inom liden för studiedagar ges ytterligare lidsuirymme för all arbeta påskolans utveckling. Jag anser det emellertid viktigt att i ett övergångsskedetillföra skolan yiierligare resurser för att åstadkomma ell intensifieratarbete för verksamheien inom den egna skolan vid genomförande avläroplansförändringarna. Resurstillskottet bör utformas så atl skolans skyldighetall ta hand om eleverna i undervisning eller i fria aktiviteter upprätthålls.Det bör möjliggöra lokala beslul på det enskilda rektorsområdet omhur man bäst skall utnyttja resurserna. Jag föreslår därför alt varjerektorsområde tillförs en särskild resurs uttryckt som ett vissl antallärarveckotimmar per elev. Resursen bör uppgå till 0,01 veckolimmar per elev. Prop.1978/79:180 117 all den lokalu plunering jug omnämnt kun sturta i god lidinnun läroplanen iräder i krufl. Resursen bör ulgä under sammanlagt fyru år.således under redovisningsåren 1980/81, 1981/82. 1982/83 och 1983/84. Jug vill med ctl konkret exempel åskådliggöra vad ellsådani slöd lill del lokala genomförandet av läroplansreformen innebär. Vid enfemparallellig högstadieskola med loiull 450 elever betyder 0.01 veckolimmurper elev ell resurslillskoll på 4,5 veckolimmur. Under ell läsår med 40 veckormoisvurur della 180 undervisningslimmur. Med hjälp av dessu limmar kan skolan läckavikariekosinader för del planeringsarbeie i sumbund med genomförandel som jugbeskrivil. Man bör kunnu användu genomförunderesursen för ull möjliggöra planeringsdu-gurmed ull personul medun exempelvis nägon förening, kullururbelare, förelrädareför arbels- och näringsliv eller brandkår och polis svarar för olika friuukiiviieler eller undra progrum under pluneringsdagen. Man kun också välju ullläcku vikuriekosinuder för exempelvis olika grupper av lärare som speciellt hari uppgifi all svara för planeringen uv nyu inslug i undervisningen. Del bör ankomma på rektor atl besluta om planeringen. Denlid för plunering som härigenom lillkommer under genomförandeskedel utgör etttillskoll till vad som ryms inom tid för sludiedagur och konferenser. SÖ framhåller ull reformeringen av skolans inre arbele börulmärkas av ell långsikligl ulvecklingsarbele, genomfört pä lokal nivä ochbaseral på främsi lokal uppföljning och utvärdering av olika åtgärder, samt attulvecklingsaspekten bör vara avgörande för fortbildningens inrikining ochutformning. Fortbildningen måste därvid präglas uv tre grundprinciper.Den första rör elever som av olika skäl har svårigheter. Den andra gäller ökudanknytning av skolverksamheten lill samhälle och arbetsliv ulunför skolan. Dentredje berör lokala befogenheter och ökad beslutsrätt på det lokala planet,såväl kommunall som inom ell rekiorsområde och en skola. SÖ betonar slarkl samverkan mellan forsknings- ochutvecklingsarbete och fortbildning. Fortbildningen börenligt SÖ aktivt bidratill inventeringen av relevania uppgifier för forsknings- ochutvecklingsarbelel liksom till ell mera konkrei utnyttjande av forsknings- ochutbildningsresultat i skilda fortbildningsakli viteter. Jag instämmer i SÖ:s allmänna syn på fortbildningens rolli skolans utveckling. Det är ett långsikligl arbele som föreslår och somdelvis redan har startat i syfte att nå konstruktiva former för skolansforlsalia utveckling. Del är därvid angelägel alt hela personalen och elevemaaktivt deliar. En självklar utgångspunkt för insalsema är de lokalaförhållandena och problemen. Fortbildningens roll och organisaiion har behandlats av1974 års lärarut- Prop.1978/79:180 118 bildningsutredning (U 1974:04) som ijanuari 1979 avlämnadesitt belänkande (SOU 1978:86) Lärure för skolu i uiveckling. Belänkandeiremissbehandlas f n. Jag ålerkommer därför lill forlbildningsfrågor i sambundmed minu slällningsiugunden lill ulredningens förslug. Jug vill i dellu summunhung endasl murkeru den rollsludiedugarnu spelur för läroplunsreformen. Del är angelägel ull de ulnylljasför all lokall och konkrei diskulera och ulveckla skoluns urbeie. atl med siudiedugurnus hjälp åsludkommu en organisalions- ochpersonalutveckling på skoluns område som kan siödja del allmännuuivecklingsarbeiei i skolun. Jag finner del nulurligt ull nurmusi före ochefter införandet av läroplanen om årei används för frågorsom direkl uktuuliserus av reformen. En betydande fortbildningsresurs utgör i dug den s.k.personullags-ulbildningen. Den är uilagd och slariadeläsårel 1977/78. Huvuddelen av ulbildningen älerslår således. Jag avser allföreslå regeringen all ge SÖ i uppdrag ali göra en utvärdering av denverksamhei som hiltills hur bedrivits och föreslå åtgärder för en eventuellomläggning av denna utbildning. En individuell fortbildning som bl.a. lar sikle på allhjälpa lärarna all förnya sina ämneskunskaper är av stor belydelse för enlidsenlig undervisning. Den från cenirali håll iniiierade fortbildningenbehöver inle bli omfatlande i delta avseende eftersom timplaneändringarna ärmarginella. Jag räknar till en början med alt insatserna bör kunnakoncenireras till alt ge lärarna pä låg- och mellanstadierna en bredarenaturorientering och insikl i lekniska momenl. Del är samiidigi angelägel medell nära samarbele mellan lärare vid en skolenhel. måsle kunna innebäraalt man inom ett arbetslag fördelar uppgifier. Jag räknar därför med atl enämnesinriktad fortbildning i teknik och naiurorienierande ämnen i huvudsakskall omfaila var Iredje lärare på dessa siudier. En sådun ämnesinrikiad fortbildningskurs bör omfaila envecka och vara förlagd till terminstid. Kurserna bör genomföras med börjanunder läsårel 1980/81. Vid fördelningen av platser på kurserna bör lillses allvarje skolanläggning så långl möjligl blir represenlerad. Jag avser allåierkomma i denna fråga i budgelproposilionen 1980. 10.4.3 Information m. ni. Det är angeläget all införandel av den nya läroplanenföregås och ålföljs av en ordenllig informaiion. Denna bör förmedlas undermedverkan av länsskolnämnderna. 3,6 milj. kronor bör siällas lill nämndernasförfogande under vart och ett av åren 1980/81-1983/84 för information och planeringsinsatser.Särskilda medel för information bör därutöver ställas lill SÖ:s förfogande. Prop.1978/79:180 119 10.5 Utvärdering i skolan Liksom begreppet läroplan hur begreppei ulvärdering flerubclydelser. Grundbetydelsen ur ull värderu något. Inom skoluns område hurutvärdering i förstu hand gällt värdering uv enskildu elevers preslulioner ochbegreppet ulvärdering har blivit liktydigt med betyg. Diskussionen om olikasäu ull ulvärdera skolans progrum i dess helhet hur ökul i iniensilel under desenure decenniernu. Den lidigare övergripande ulvärderingen gällde ofiabegränsude områden i.ex. den ullmännu skolans uiveckling som konirol-lerudes avfolkskoleinspektörer. Ulbildningens ulll siörre undei av den offenlligaseklorn har under senare lid len lill ökade krav på atl sumhälleis resurserskull unvändas ändamålsenligi. Ulbildningens alli större belydelse för såvälden enskildes som för samhälleis välfärd har framhävl nödvändigheten av enfortlöpande kontroll av utbildningens kvalitet och aktualitet. Del finns tre frågor somjag unser nödvändigu att slällavid varje form av ulvärdering: - Vad skallulvärderus? - Vad skullutvärderingen användas lill? - Hur skall ulvärderingengenomföras? Den debult som förls om pedugogisk ulvärdering, liksom denulvärdering som genomförts, hur till stor del koncentrerats till fiågan"hur skall utvärderingen genomförus?" En förändring mot en ökuddecentralisering kräver en uppmärksamhet riktad mot de två förstu frågoma.Likaså kräver dennu förändring en klur uppdelning mellun utvärdering av skolansprogram på ceniral och lokal nivå. Det arbete som genomförs inom den lokalu skolenhelen ocharbetsenheten måste utvärderas på lokal nivå. Man fär därigenom enutgångspunkt för resursfördelning, ulvecklingsurbele och fortbildning.Samiidigi är det angelägel ull här underslryka all denna ulvärdering skall haen rimlig ambilionsnivå. Kruvet pä utvärdering får under inga omständigheterinnebära atl Ulvärderingen skall dominera skolans arbete. I stället skall denutgöra en naiurlig del i planerings- och undervisningsarbetet. Del är framför allt två huvudsyften med denna lokalautvärdering som bör framhållas. Det ena syftet är alt lärare och elevergemensami skall diskulera om man skall arbeta i helklass eller i grupper ellerindividuellt. Genom en konlinuerlig utvärdering kan de som arbetar inomarbetsenheten finna olika organisaioriska lösningar för all uppnå önskvärdaresultat. Ett annut syfte är utt söka finnu de arbelsformer som är bäslanpassade lill ämnesstoff och elever. Utvärderingsmetoderna kan varadiskussioner med elever saml prov och uppsatser. Ulvärdering kan ske genomelevemas beskrivningar av sin undervisningssituation i skrift, bild ochdramatiskt skapande. Del finns ingen motsättning mellan ulvärdering ochundervisning. Prop.1978/79:180 120 värdering är en naiurlig del av undervisningen. Genom allskolan är organiserad i arbetsenheter och numeru kan utnyttja resursernufriure kommer utvärdering uv dellu slag all kunna förbällru undervisningensplanering och genomförunde. En lokul frihel av della slag gör en ulvärderingverkligi angelägen för dem som direkl arbelur med problemen i skolun. Ulvärderingenkun då resulleru i omedelbara ålgärder. Jag vill särskili underslryka följande. På låg- ochmellansiadiernu måsie utvärdering uv grundläggunde färdigheier priorileras ochknylas lill resursanvändningen. Lärarna i arbeisenhelen bör här koncentrerasig på den målbeskrivning kursplanen har för tala, läsa. skriva och räkna.