prop · G203139 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/78: 30 beslöt att i avvaktan påslutligt förslag om finansieringen att detta åtminstone övergångsvis skulleske över statsbudgeten. I och med denna, låt vara tillfälliga lösning måsteutgångspunkten vara att regering och riksdag ges så god möjlighet som möjligtatt bedöma huruvida skattebetalarnas medel används på mest ändamålsenliga sätt.Detta är inte mindre viktigt då de årliga medelstillskotten över statsbudgetenkan väntas väsentligt överstiga 1 000 milj. kr. Utifråndetta allmänna resonemang har jag bedömt det lämpligt att konstruera ett medelsanvisningssystemsom mera ansluter till traditionella statliga budgeteringsnormer än vadmajoritetsförslaget gör. Medelsanvisningenbör ske i form av två skilda reservationsanslag. Över det enareservationsanslaget anvisas bidrag till driften. Över det andra anvisasinvesteringsmedel. Driftbidragetkonstrueras så att det relateras till underskottet per inrättad arbetsplats.Detta underskott uppstår som skillnaden mellan samtliga kostnader för driften,i enlighet med majoritetsförslagels redovisning, minus intäkter frånförsäljningen i verksamheten. När den centrala stiftelsen äskar medel tilldriften för hela organisationen får detta ske utifrån genomsnittssiffror förhela verksamheten. De anvisade medlen får därefter lyftas av ut på de regionala stiftelserna efter en viss fördelningsnyckel.Denna fördelningsnyckel måste naturligtvis ta hänsyn till de skiftandeförutsättningar under vilka de regionala stiftelserna arbetar. Dennakonstruktion med koppling till underskottet per inrättad arbetsplats måstenaturligtvis ta hänsyn till uppkommande löneförhöjningar under löpandebudgetår. Därför är det rimligt att göra en viss schabloimiässig uppräkning avbidraget med hänsyn till detta. Den centrala stiftelsen har rätt att användapengarna på driftsanslaget i den utsträckning som det finns anvisadearbetstagare på de inrättade arbetsplatserna. Denna sistnämnda restriktion ärnödvändig för att uppnå hög utnyttjandegrad på antalet befintliga platser. Isyfte att uppnå en företagsekonomiskt anpassad finansieringsmodell vad gällerinvesteringssidan föreslår jag att man ansluter till den modell som är bruklighos affärsverken. Den centrala stiftelsen får efter direk- 1978/79:139 57 tivfrån riksdag och regering förvalta en fond som bruttoredovisas. På fondensinkomstsida inflyter först och främst avskrivningsmedel och det fastställdaavkastningskravet på det arbetande kapitalet. Vidare inflyter ev. ytterligaremedel som anvisas av statsmakterna. Efter godkännande av investeringsplanernafår sedan i fonden befintliga medel användas för reinvesteringar ochnyinvesteringar. Det ankommer sedan på centrala stiftelsen att fördelabefintliga resurser till de regionala stiftelserna på ett ändamålsenligt sätt. Vidsidan av den reguljära finansieringen av den normala verksamheten hos deregionala stiftelserna tar majoritetsförslaget upp vikten av en rörlig kredithos riksgälden. Denna rörliga kredit skulle göra det möjligt att täcka vissautgiftstoppar av affärsmässig karaklär. Jag har ingenling att invända mot ensådan konstruktion. En förutsättning måste dock vara att samtliga lånebehov avovannämnda karaktär kanaliseras till den rödiga krediten hos . Prop.1978/79:139 59 ocb statskontorets yttranden överavsnitt 3 i nya organisationskommitténs för skyddat arbete skrivelse angåendefinansiering, medelsfördelning m. m. för den nya organisationen för skyddatarbete (), som anmodats yttra sig irubricerat ärende främst vad gäller avsnitt 3 i sicrivelsen, får härmed anföraföljande. Vid förberedelsen av uppbyggnaden av organisaiionen förskyddat arbete krävs enligt NOSA ett fortlöpande bistånd av konsulter och annanexpertis främst med avseende på utvecklingen och införandet av ekonomiadministrativtsystem. RRV förutsätter att verket blir konsulterat i detla arbete främst vadgäller den anknytning som härvidlag blir aktuell till den statligaredovisningsorganisationen men också vad avser systemets uppbyggnad sett motbakgrund av den information om verksamheten som staten behöver få. RRV utgårockså från alt verket kan ulföra förvaltningsrevision avseende användningen avstatsbidraget till den ifrågavarande verksamheten. RRV förordar i likhet med NOSA att driftsbidragsanslagetbör vara relaterat till lönesumman för de arbetstagare som anvisats skyddat arbetei stiftelseorganisationens regi. Det bör alltså klart anges att den centralastiftelsen har rätt att använda medel på driftsbidragsanslaget endast i denutsträckning som de inrättade arbetsplatserna utnyttjas. När det gäller anslagskonstruktionen bör enligt RRVsmening användas reservationsanslag, därest inte i annan ordningfastställer omfattningen av verksamheten. Enligt RRVs mening bör formerna för anslagstilldelningenses över verksamhet. Den procentsats av lönesumman som är denrimliga för beräkning av driftsbidragsanslaget är svår att korrekt fastställainnan organisationen har kommit i verksamhet. Det bör därför enligt RRVsmening inte, som NOSA föreslår, fastställas en procentsats för ett antal årframöver utan denna procentsats bör prövas . I förslaget har förutsatts att inomstiftelseorganisationen skall finnas vissa fondmedel. RRV förutsätter attsådana fonder inte skall vara anknutna till statsbudgeten. Verket utgår frånatt statens stöd till investeringar lämnas i form av årliga bidrag tillerforderliga nyinvesteringar. NOSA föreslår att objekt till ett visst högsta inköpsprisoch med en livslängd som understiger inte skall förmögenhetsredovisassom anläggningstillgång utan anses som förbrukad och avskriven.Enligt RRVs mening bör tillgångsredovisningen inte kopplas till viss värdegränsutan göras i enlighet med god redovisningssed. Staten kommer fr. o. m. att överta helafinansieringsansvaret för underskottet i den berörda verksamheten. Samtidigtgäller att det primära driftsansvaret skall åvila de av landstingen utseddaregionala stiftelsema. Mot denna bakgmnd är det enligt RRVs mening väsentligtatt den centrala stiftelsen ges en väl utbyggd ekonomisk kontrollfunktion ochbefogenhet att initiera nödvändiga åtgärder om kostnadsutvecklingen i en vissregion skulle kräva detta. 1978/79:139 60 Verksamhetenskall med beaktande av beslut på grundval av prop. 1977/78: 30 bedrivaseffektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. En ökad effektivitetbör leda till att underskottet i verksamheten successivt kan minskas och därmedäven alt statsbidrags-normen kan reduceras. Ett sätt att öka det ekonomiskaincitamentet i verksamheten är att eventuella vinster efter tillgodoräknandetav årets driftsbidrag inte behöver återföras till staten utan kan disponerasför verksamheten. Ett mål för verksamheten bör vara att kunna ökaantalet platser genom de effektivitetsvinster som den nya organisationen börmedföra. Besluti detta ärende har fattats av avdelningschefen i närvaro avrevisionsdirektörerna , avdelningsdirektören byrådirektören , föredragande. 1978/79:139 61 Medanledning av remiss av rubricerat förslag vill statskontoret anföra följande. 1 Finansiering,medelsfördelning m. m. Stiftelseorganisalionensverksamhet skall finansieras dels genom intäkter, dels genom ett statligt drifibidragför att täcka underskott. Strävan är enligt kommittén att med stöd av ettstatligt driftbidrag i ett fullt utbyggt läge göra stiftelseorganisationenfullt självförsörjande vad avser investeringsverksamheten. Detta ställersärskilda krav på driflbidraget. Kommittén föreslår att driftbidraget beräknasschablonmässigt med viss procent av lönesumman. Procentsatsen skall kunnafastställas att gälla . Statskontoretdelar i huvudsak kommitténs uppfattning om ett driftbidrag som beräknas medutgångspunkt i det totala underskottet i verksamheten och som ger möjlighettill självfinansiering när det gäller ersättningsinvesteringar. Statskontoretmenar också att det finns ett värde i att de regionala stiftelserna så långtmöjligt kan fungera ekonomiskt självständigt. Enligt statskontorels mening ärdet av mindre vikt om bidraget uttrycks gentemot statsmakterna som en vissprocent på lönesumman för personer i skyddat arbete eller på något annat sätt.Huvudsaken är att diskussionerna kring medelsfördelning inom stiflelseorganisationenutgår ifrån bokslut, prognoser över utvecklingen m. m. samt att resultatet avorganisationens verksamhetsanalys, prognosarbete och planeringsarbeteredovisas för statsmakterna i samband med äskandet av driftbidraget. Statskontoretanser dock att statsmakterna inledningsvis bör ta ställning till det totalsdriftbidragets storlek på grundval av stiftelseorganisationenshela beslutsunderlag. Anledningen är att det sannolikt blir mycket svårt attavgöra hur stort driftsbidraget skaU vara och hur beräkningen av procentsatsenskall göras. Statskontoret anser också alt statsmakterna i början bör taställning till det totala investeringsprogrammet. När erfarenheter vunnits avverksamheten i den nya organisationen kan ett mer schabloniserat förfarandetillämpas för beräkning av bidraget till drift och ersättningsinvestering. Enligtstatskontorets uppfattning har kommittén inte tillräckligt belyst områdenabudgetering, redovisning, uppföljning och revision. Statskontoret anser därföratt det i det fortsatta arbetet bör övervägas i vad mån det statligaregelsystemet i tillämpliga delar kan följas och skrivas in i stiftelsensstadgar. En anslutning till de statliga reglerna skulle också underlättagenomförande av dessa rutiner i den nya organisationen. Kommitténhar lämnat förslag beträffande den centrala stiftelsens organisation i stortoch dess dimensionering. Utgångspunkterna för organisationen av den centralastiftelsen har angivits i prop. 1977/78: 30. Organisationenföreslås under ledningen består av huvudfunktioner 1978/79:139 62 församhällskontakt, personal, ekonomi, revision, marknad och teknik. Statskontoretansluter sig i huvudsak till förslaget att den centrala stiftelsensorganisation byggs upp med utgångspunkt i dessa funktioner. 1 likhet medkommittén anser statskontoret att den närmare indelningen iorganisationsenheter och arbetsfördelningen mellan dessa behöver prövasytterligare. Det kan exempelvis enligt statskontorets mening övevä-gas attrenodla den föreslagna huvudfunktionen för samhällskontakt till ett sekretariatför stiftelsens ledning. Kommitténhar beräknat att den centrala stiftelsen behöver drygt 110 befattningshavare,vilket i slort sett synes motsvara den personal som finns i olika speeialistfunktionerhos främst AMS (inld. personal för kontorsservice). 1977/79: 30kommer de förslagna regionala stiftelserna att möjliggöra en omfattandedecentralisering genom att huvudansvaret för driften av industriellaberedskapsarbeten och kontorsarbetscentraler flyttas från central tillregional nivå. Av det material som kommittén har redovisat framgår inte i vadmån denna decentralisering har påverkat kommitténs beräkning av resursbehovetcentralt. Avgörandeför resursbehovet är vilka uppgifter som den centrala stiftelsen skall ha närdet gäller marknadsanalyser, produktutveckling m. m. och vilka möjligheter somde regionala stiftelserna får att själva skaffa sig den kompelens egenpersonal eller konsulter som behövs i ekonomiska och tekniska frågor.Statskontoret utgår från att behovet av samordnade insatser avseende t. ex.marknadsföring och produktutveckling i allmänhet bör kunna tillgodoses genomprojektarbete under medverkan av i första hand personal från de regionalastiftelserna. Vidare bör finnas medel för att anlita externa konsulter. Motdenna bakgmnd är det väsentligt att den centrala stiftelsen byggs uppsuccessivt. I ett inledande skede bör i första hand personal som hos AMS m.fl. myndigheter utför sådana centrala arbetsuppgifter som i fortsättningenskall skötas av stiftelsen beredas möjlighet att börja anställning vid dencentrala stiftelsen. Statskontoret kan för sin del i övrigt inte ta ställningtill resursfrågan på grundval av det underlag som har redovisats. Vidden slutliga handläggningen av detta ärende, vari t. f. överdirektörenPalmlund beslutat, har närvarit t. f. avdelningschefen ,organisationsdirektören , avdelningsdirektören ochbyrådirektören , föredragande. 1978/79:139 63 Centralaförhandlingsöverenskommelser om ändrat huvudmannaskap för skyddat arbete m. m. Protokoll,fört vid förhandlingar mellan statens förhandlingsnämndsamt företrädare för , samtliga läns landstingskommuner,, och Göteteborgs kommuner och för omändrat huvudmannaskap för skyddade verkstäder m. m. Närvarande:Statens jörhandlingsnämd överdirektör , departementsrådet ,departementssekreterare , kanslisekreterare ,byråsekreterare , byråassistent ,samtliga läns landstingskommuner, , och kommuneravdelningschef , sekreterare Svenskastaten samt landstingskommunerna och , och kommunerbildar per regionala stiftelser för skyddat arbete i varje länjämlikt lagen och förordningen om regionala stiftelser för skyddat arbete. Svenskastaten samt företrädare för , samtliga länslandstingskommuner, , och kommuner och för är överens om att de regionala stiftelserna på de villkor somanges i detta protokoll från stat, landsting eller kommun övertardriften av dels de skyddade verksläder, det hemarbete och de hemarbetscentralertill vilka utgått bidrag enligt kungörelsen 1966: 370 med ändringar, dels de kontorsarbetscentraleroch industriella beredskapsarbeten som skall ingå i stiftelsernas verksamhet. 1 Som bilaga 1 till detta protokoll fogas enpreliminär förteckning över vilka skyddade verkstäder m. m. som stiftelsemaskall överta driften av. 2 Med landsting eller kommun avses i detta protokolläven landstingskommunalt/kommunalt bolag eller landstingskommunal/stiftelse. Fastighetsom ägs av stat, landsting eller kommun och som hör till de verksamheter somanges i 1 §, överlåtes eller upplåtes där ej annat följer av 5 § per den 1januari 1980 på respektive regional stiftelse. Prop.1978/79:139 64 Principavtal om överlåtelse eller upplåtelse på de villkorsom anges i 3 § respektive 4 § i detta protokoll skall före den 30 mars 1979träffas mellan staten och berörda fastighetsägare. Köpeavtal eller hyresavtalinnehållande dessa och övriga villkor skall före träffasmellan stiftelsen eller företrädare för denna och berörda fastighetsägare. 1 med parteravses i detta protokoll staten och berörda fastighetsägare i nämndaprincipavtal. 2 Med fastighetavses i detta protokoll i tillämpliga fall även byggnad/lokal. 3 Överlåtelseeller upplåtelse av mark som hör till de verksamheter som anges i 1 § avses skei den omfattning marken erfordras för den fortsatta driften av verksamheten. 4 Fastighet som isin helhet används för verksamhet som anges i 1 § avses i normalfalletöverlåtas. Upplåtelse skall i första hand tillämpas då lokalerna är belägna ifastighet som används även för annat ändamål. 5 Om parterna äröverens därom kan på de villkor som anges i detta [. 'rotokoll även fastighetsom endast används för administration av verksamheterna överlåtas ellerupplåtas. 6 I köpeskillingeller hyra skall inte ingå ersättning för maskiner och annan utrustning. Omöverlåtelse av maskiner och annan utrustning stadgas i 6 §. Vid överlåtelse av fastighet skall följande villkor gälla. Stiftelsen erlägger tillfastighetsägaren köpe-likvid motsvarande fastighetens bokförda värde, dvs.summan av de lån stiftelsen enligt nedan övertar och det belopp stiftelsenenligt nedan har att erlägga till fastighetsägaren. Fastighetsägaren skall medverka till att stiftelsen som dellikvidkan övertaga lån som upptagits för fastigheten. Fastigheten överlåtes i övrigtfri från penninginteckningar eller lån. Resterande köpelikvid eriäggs genomrevers till fastighetsägaren. Amortering eriäggsper med 1/10 . Stiftelsen erlägger vid samma tidpunktränta i efterskott på skuldbeloppet före amortering efter en räntesats somöverensstämmer med den av vid varjetillfälle rekommenderade kommunlåneräntan. Den resterande köpelikviden fastställes till ett beloppsom skall motsvara fastighetens historiska anskaffningskostnad elleranordningskostnad minskad med dels statsbidrag som till och med utgången av år1979 uppburits av landsting/kommun, i den mån bidragen utgått till anskaffandeeller anordnande av fastigheten, dels enligt linjär metodavskriven del av fastigheten, dels ock de lån som övertages av stiftelsen. 1 I denhistoriska anskaffningskostnaden eller anordningskostnaden inräknas ävenkostnad för tillbyggnad eller ombyggnad. 2 Avskrivningstidenskall följa av kommunförbunden rekommenderade redovisningsprinciper. Vidgodtagande av faktiskt gjorda avskrivningar förutsattes att de baserats på högst30-årig avskrivningsplan. Prop.1978/79:139 65 3 Här beskrivna grunder för att bestämma köpelikvidenavses kunna lillämpas för kontroll av bokfört värde när så anses påkallat. Stiftelsen har rält att erlägga hela köpeskillingen ellerhela det resterande beloppet kontant per eller underreversens löptid. Stiftelsen tillträder fastigheten med full äganderätt den1 . Fastighetsägaren svarar för att fastigheten intill den överenskomnatillträdesdagen hålles försäkrad till betryggande belopp. Hålles fastigheteninte försäkrad står fastighetsägaren självrisk till motsvarande belopp. Överlåtes fastigheten på dessa villkor, avstår staten frånkrav på återbetalning av statsbidrag som utgått till anskaffande elleranordnande av fastigheten. Vid upplåtelse av fastighet skall följande villkor gälla. Stiftelsen erlägger till fastighetsägarenhyra för den del av fastigheten som upplåtes på stiftelsen. Hyran skall motsvaradels årliga kapitaltjänstkostnader enligt nedan, dels övriga driftkostnader. Det årliga kapitaltjänstkostnaderna fastställes till ettbelopp som skall motsvara den årliga avskrivningen av fastigheten och den räntastiftelsen enligt nedan har att erlägga. Beträffande bestämmande av det årligaavskrivningsbeloppet gäller i tillämpliga delar de principer som anges i 3 §.Stiftelsen erlägger ränta på resvärdet efter gjorda avskrivningar efter enräntesats som överensstämmer med den av Svenska Försäkringsbolags Riksförbundvid varje tillfälle rekommenderade kommunlåneräntan. Fastigheten upplåtes fr. o. m. tillsvidare med en uppsägningstid av per . Uppsägning fårtidigast ske . Upplåtes fastigheten på dessa villkor, avstår staten frånkrav på återbetalning av statsbidrag som utgått till anskaffande elleranordnande av fastigheten. Om parterna är överens därom kan bestämmas att uppsägningfår ske tidigare än 1988. I sådant fall skall överenskommelse träffasom statsbidrag som utgått till anskaffande eller anordnande av fastighetenskall återbetalas. Återbetalas statsbidraget får motsvarande belopp inräknas iunderlag för bestämmande av kapitaltjänstkostnaden. Om parterna är överens därom, skall fastighet inteöverlåtas eller upplåtas. Överlåtes eller upplåtes inte fastighet skall, om inteparterna kommer överens om annat, statsbidrag som utgått till anskaffande elleranordnande av fastigheten återbetalas till staten. 1 Denna paragraf skall i första hand tillämpas då vissfastighet inte forsättningsvis bör användas för här avsedd verksamhet, t. ex.då faslighet inte uppfyller krav som uppställts av vederbörligtillsynsmyndighet. 5 1978/79. 1978/79:139 66 Dehuvudmän och fastighetsägare som anges i 1 § överlåter per vederlagsfrittpå respektive stiftelse de inventarier, maskiner och annan utrustning samtförnödenheter för fortsatt drift av verksamheten som ägs av huvudmännen ochfastighetsägarna och som tillhör de verksamheter som anges i nämnda paragraf.Om råvarulager m. m. stadgas i 8 §. Statsbidragutgivna t. o. m. utgången av skall inte betalas tillbaka om bidragenutgått till anskaffande av maskiner m. m. som överlåtes. 1Till annan utrustning hör utöver bl. a. fordon, kontorsutrustning ochhandverktyg, även materiel och inventarier för landstingskommunalt/kommunalthemarbete. Denuvarande huvudmännen och fastighetsägarna skall svara för att fastigheter,inventarier, maskiner och annan utrustning underhålles fram till den 1 januari1980 och att det finns förnödenheter för fortsatt drift avverksamheten. Huvudmännenför de verksamheter som anges i 1 § överlåter per , i den månhuvudmännen är ägare därtill, råvamlager och produkter under arbete pårespektive regional stiftelse. Stiftelsenerlägger till respektive huvudman för råvarulager sistfakturerat pris och för produkter under arbete skäligt värde med hänsyn tillden färdiga produktens pris och kostnaden för återstående arbete. Vidkonstaterad inkurans skall skäligt avdrag härför ske. Stiftelsenförsäljer för huvudmannens räkning vid överlåtelsetidpunkten färdigaprodukter. Intäkterna för dessa produkter tillfaller den tidigare huvudmannenefter avdrag för administrations- och försäljningskostnader. 1 Inventering med erforderlig värdering skall skeföre av företrädare för stiftelsen och huvudmannen. 2 Om ersättning i enskilt fall framstår om uppenbartobilligt erlägger , i stället för sist faktureratpris, den faktiska anskaffningskostnaden. Allainkomster och utgifter som berör den verksamhet och de tillgångar som skall övertasav stiftelsen och som belöper före , tillkommerrespektive faller på nuvarande huvudman eller fastighetsägare. De nuvarandehuvudmännen och fastighetsägarna skall fram till bedrivaverksamheten och förvalta tillgångarna enligt de ekonomiska principer somhittills gällt. Nuvarandehuvudman eller fastighetsägare överlåter per på stiftelsen,avtal om leveranser m. och patenter m. m., i den mån dessa avtal (motsv. )hör till de verksamheter som övertas av Prop.1978/79:139 67 stiftelsen samt medverkar till att hyresavtal med annan änstaten, landstingskommun eller kommun överlåtes på stiftelsen. Stiftelsen inträder fr. o. m. detta datum i nuvarandehuvudmans eller fastighetsägares rättigheter och skyldigheter i de av dessa avtal(motsv.) 1 De nuvarande huvudmännen och fastighetsägarna skallsamråda med stiftelserna eller, om dessa inte har bildats, med de länsvisupprättade regionala organisationskommittéerna för skyddat arbete, innan avtal(motsv.) tecknas som berör verksamheten efter . Arbetstagare som anställts med sysselsättning enbart inomdet område stiftelserna övertar och som är anställd idenna verksamhet, skall erbjudas anställning hos respektive stiftelse. 1 Frågan om anställningserbjudande för personal som hararbetsuppgifter för den här aktuella verksamheten förenade med andra arbetsuppgifterskall före regleras genom överenskommelse mellan företrädareför regionala stiftelsema och nuvarande huvudmän. Stiftelsen övertar betalningsansvaret för alla utgifterför pension eller livränta som föranleds av anställning före den 1 januari 1980för de arbetstagare som är anställda med kommunalt pensionsavtal(LPAK eller ) och som anställs av stiftelsen. Avtal i överensstämmelse med detta protokoll skall föreden träffas mellan staten och samtliga landstingskommuner samt dekommuner som är huvudmän för eller ägare till i 1 § angivna verksamheter som övertasav stiftelsema. Avtalen skall godkännas av regeringen samt av samtliga nämndalandstingskommuner och kommuner. Avtalen blir gällande först sedan avtal träffatsmed och godkänts av samtliga nämnda landstingskommuner och kommuner. 1 Det fömtsatts att nuvarande huvudmän fullgör föreskrivnainformations-, varsel- och dylika åtgärder. Detta protokoll är upprättat i tre exemplar, av vilka svenskastaten, företrädare för , samtliga läns landstingskommuner,, och kommuner och för tagitvar sitt. För svenska staten För landstingsförbundet. 1978/79:139 68 Protokoll,fört vid förhandlingar mellan statens förhandlingsnämndsamt företrädare för , samtliga läns landstingskommuner, ,och kommuner och för om ändrat huvudmannaskapför arbetsvårdsinstitut. överdirektör , departementsråd ,departementssekreterare , kanslisekreterare ,byråsekreterare , byråassistent ,samtliga läns landstingskommuner, , och kommuneravdelningschef , sekreterare Svenskastaten samt företrädare för , samtliga länslandstingskommuner, , och kommuner och för är överens om att staten på de villkor som anges i dettaprotokoll från landsting eller kommun övertar driften av dearbetsvårdsinstitut till vilka utgått bidrag enligt kungörelsen 1966: 370 medändringar.