prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Del finns emellertid goda skäl atl inte söka skapa en nyorganisation för frågorom energihushållning i befintlig bebyggelse. Denenskilda myndighelens deluppgifter har ofta Slarkl samband med andraverksamheter som myndigheien bedriver. Så lill exempel förekommer - ocheftersträvas - att energisparäigärder vidtas tillsammans med andra åtgärder somberör t.ex. byggnaders fasadskikl eller vad beträffar industrin dess processer.Arbete med föreskrifter förenergihus-hållningsälgärder och utfärdande avallmänna råd för åtgärdernas tekniska uiformning har samband med övrigaföreskrifter och råd för byggnadskon-siruktioner och installationer. Byggbranschrådetbevakar byggmarknaden i dess helhet och Byggsysselsäiiningsdelegalionenbyggarbeismarknaden i dess helhet osv. Bl.a. mot denna bakgrund och med hänsynlill alt organisationen på energiområdet utreds i särskild ordning bör, med deundantag som redan harangens i proposilionen 1977/78:76, kompetensgränsernamellan skilda myndigheler och organ inte nu ändras. Iproposilionen förutskickas atl en särskild delegation bör tillkallas medviktiga uppgifter avseende ledning och samordning av arbetet med energisparplanensutveckling, genomförande och utvärdering. Delegationen bör ha rollen av ellberedande och rådgivande organ till regeringen. Delegationen bör också utgöraett forum för ömsesidiga överiäggningar om sparprogram-meisgrundförutsättningar, utveckling och relation till berörda samhällssektorer. Energisparverksamheienhar redan nu en belydande omfallning. Delegationen bör därför tillkallas . Delegaiionenbör fortlöpande ta del av den uppföljning av de hittillsvarande effekierna avenergisparstödel som bosiadsslyrelsen i samarbete med planverket har fält iuppdrag atl utföra. Deiegationen bör vidare förbereda vissa ålgärder som kanbli aktuella sedan fattat beslul i anledning av regeringensproposition med förslag till energisparplan för befintlig bebyggelse. Sedanriksdagen lagit ställning lill regeringens proposiiion med förslag tillenergisparplan för befintlig bebyggelse bör - inom ramen för beslutmed anledning av regeringens proposition - delegationens uppgift vara allfölja utvecklingen inom de områden som är av betydelse för energihushållning ibefintlig bebyggelse och all sammanställa och vid behov initiera utredningar avbelydelse för energisparprogrammets övergripande slyrning och utveckling, attfölja genomförandet av energisparplanen - i nära koniaki med de berördamyndigheternas löpande uppföljning av sina insatser inom energisparplanens ram- och alt ta de initiativ till samordning mellan berörda myndigheler som denanser påkallade. 353 Kommittéer: Del II Bo:4 altfölja och vid behov initiera ålgärder som gör det möjligl all jämföraresultaten av genomförda åtgärder med den förväntade effekten, attlägga fram förslag lill regeringen i de frågorsom anges i del följande ellersom regeringen senare kan komma all uppdra åt delegationen alt utreda. 1 proposilionen anges allvissa uppgifter frän kommunema behövs lill grund för statens insaiser i frågaom energisparplanen och dess genomförande. Efter samråd med delegaiionen förförelagens uppgiftslämnande bör formema för kommunernas medverkan snarastpreciseras, med beakiande av att kommunerna inte bör tyngas med ett omfaitandeuppgiftslämnande. Insamlandet av uppgifter bör självfallel, där så låler siggöra, samordnas med kommunernas uppgiftslämnande i övrigt. Delegationen bör eftersamråd med byggsysselsätiningsdelegaiionen och byggbranschrådei lämnaregeringen förslag om hur energisparplanens genomförande kan anpassas tillsäsong- och konjunklurvarialioner på byggnadsarbelsmarknaden. Delegationen böri delta sammanhang också uppmärksamma de problem som kan uppslå om icke-seriösaföretag och sk. grå arbetskraft anlitas i samband med all energisparäigärderuiförs. Delegaiionenbör efter samråd med bostadsfinansieringsdelegationen redovisa förslag omulformningen av finansieringssystemet för energispar-lånen och formerna förkredilpriorilering mot bakgmnd av att i propositionen föreslås atlstatsbudgeten fr.o.m. /80 direkl skall belastas endast av bidragoch subventioner. Förslag om systemets tekniska utformning måsle utarbetas medutgångspunkt i kravel att sysiemel inte får medföra en försämring i denenskildes möjligheler atl på ett smidigl sätl fä det stöd som han är berättigadtill. Delegaiionenbör löpande la del av och såväl löpande som periodiskt sammanställa resultatenav de berörda myndigheternas uppföljning av genomförda energisparåtgärder. Delegaiionenbör lämna de förslag i fråga om stödets inriktning och i fråga om styrsystemeti stort som myndigheternas uppföljning och andra ulredningar ger grund för. Delegationenbör vidare fortlöpande följa och i förekommande fall lämna förslag beiräffandede utbildningsfrågor som har samband med energihushållning i byggnader. Delegaiionenbör, i god lid före den omprövning av energisparplanen som skall ske införbudgetårel 1981/82, sammanställa sådant underlag - beträffande bl.a. nykunskap och i övrigt ändrade förutsättningar-som kan vara av betydelse förstatsmakternas ställningstaganden samt lämna härpå grundade förslag om energisparplanensinrikining pä olika tekniska ålgärder saml beiräffande genomförandeprögram ochstyrmedel. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag efter samråd med statsrådetJohansson au regeringen bemyndigar mig alttillkalla en delegation med högsl 11 ledamöter för att bereda frågor omenergihushållning i befintlig bebyggelse allulse en av ledamöterna att vara ordförande attbeslula om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal biträde ål delegaiionen. Vidarehemställerjag all regeringen föreskriver altkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommitlénslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemslällan. 23Riksdagen 1978/79. Del II Bo:5 Skr 1978/79:103 354 5.Utredning om underhåll av hyres- och bostadsrättsfastigheter Delfanns i vårt land ca 98.000 hyresoch bostadsrätlsfastigheter mednärmare 2,1 miljoner lägenheter. Omkring 1,5 miljoner lägenheter var upplåtnamed hyresrätt. Dessa fasligheter åsattes vid allmännafastighetstaxering ett sammanlagt taxeringsvärde om 107 miljarder kronor.Fastigheterna ägdes till av kommuner och allmännylliga förelag, lill 38 %av privata företag och enskilda personer och lill av bostadsrättsföreningar. Vårtbestånd av lägenheter är av god siandard och representerar myckel storaekonomiska och sociala värden. Från såväl samhällsekonomiska sombostadspolitiska utgångspunkter är det angeläget alt bostadsbeståndet vidförslitning och skada underhålls och repareras så att dessa värden bibehålls.Det är därför viktigt att samhällel skapar bästa möjliga belingelser för della.Även om underhållsfrägorna i stor utsträckning åvilar fastighetsägare ochboende finns det olika regler och ramar som ställs upp av samhällel. Underhällsfrågornahar både bostadspolitiska och skallepoliliska utgångspunkter. Bostadspolitisktär det bl.a. fråga om atl ge hyresgäster ett ökal inflylande över sitt boendeoch alt skapa garantier föratt medel för underhåll sätts av i tillräckligomfattning och används på avsell vis. Småhusägare och bostadsrättshavare barettsådant inflylande. Det är angeläget att finna former för alt öka också hyresgästernasinflylande. Skatlepoliliskl är del bl.a. en fråga om atl åstadkommaskalleregler för underhåll och fastighetsförvaltning, som är så neutrala sommöjligt med hänsyn till faslighetsägare och besitlningsform. 112 kap. jordabalken (hyreslagen) föreskrivs att hyresvärdarna är skyldiga atlsvara för regelbundna reparationer i bostadslägenheter. Åtskilliga rapporterfrån bl.a. hyresförhandlingar pekar emellertid på all parterna - i syfte atldämpa hyreshöjningarna - kommer överens om så låga hyror all hyresintäkternainte helt läcker kosinaderna för drift och underhåll. Följden blir atl detperiodiska underhållet till en del skjuls på framliden. Påsikl innebär ell eftersatt fastighetsunderhäll dålig ekonomi. I sämsta fallleder del till kapitalförstöring. Del finns också risk för alt eftersattunderhåll medför atl segregationen i boendet försiärks genom att de som harmöjligheter söker sig bort från dåligt underhållna bostadsområden. För altsyftet med hyreslagen skall kunna uppnås, är det angeläget atl skapa fastareregler och bättre finansiella förutsättningar för avsättningar till löpande ochperiodiskt underhäll. Andelenhyres- och bostadsrättshus som behöver repareras och underhällas kommer attöka . Delta beror bl.a. pä alt de drygt en miljon lägenhetersom enligt det s.k. miljonprogrammet byggdes nubörjar att vara i behov av mer omfattande reparationer och underhåll.Huvuddelen av dessa lägenheter finns i hyres- och bostadsräUshus. Livslängden hos ett bostadshusvarierar men är i hög grad beroende av hur omfattande underhållet är och hurofta del företas. Erfarenheterna visar vidare alt kostnaderna för underhållökar med en fastighets ålder. Enligt undersökningar av är degenomsnittliga utgifterna för 355 Kommittéer: Del II Bo:5 yttreunderhåll per m lägenhetsyta 4 gånger högre i 26-30 är gamla hus än i 1-5 årgamla hus. Beiräffande del inre underhållet visar undersökningar attkostnaderna i genomsnitt ligger något högre och har en mera regelbundenperiodicitet. Enligtuppgift från olika bostadsföretag och bostadsorganisationer saknas tillräckligamedel för framlida underhåll. Del är mot den bakgrunden angeläget med ökadfondering för reparationer och underhåll för atl möla de växandeunderhållsbehoven i bostadshus. Särskilt gäller detla hyresfastigheterna.Kapitalbildningen skall syfta till all dels skapa garantier för aU beståndet avbostadshus inte blir föremål för kapitalförstöring, dels utjämna kostnadernaför fastighetsunderhåll mellan olika år. Om en sådan utjämning inte skerföreligger risk för myckel kraftiga språngvisa höjningar av boendekostnaderna. Statligtlåneslöd för underhällskostnader kan lämnas i samband med bostadslån förombyggnad. Siödet avser underhållsarbeten som är direkt föranledda avombyggnaden. Stödets storiek beror bl.a. på hur omfattande ombyggnaden är. Medvissa undantag gäller denna ordning också statligt stöd lill energibesparandeoch miljöförbättrande ålgärder. Nägon möjlighet all fä statliga lån för enbartfastighetsunderhåll föreligger inte. Marknadenför långfrisiiga krediter är hårt ansträngd. Av den kartläggning somkapitalmarknadsulredningen redovisar i betänkandet (SOU 1978:11)Kapitalmarknaden i svensk ekonomi framgår alt det finns anledning anta atldetta förhållande kommeratt gälla . E)et är i detta lägeinte tänkbart att kreditmarknaden i någon nämnvärd utsträckning ulöver vad somf n. sker skulle kunna bidra lill finansieringen av reguljärt fastighetsunderhåll. Molbakgmnd av vad som anförts är del angelägel att det sker ett ökat sparande inomhela bostadssektorn för reparationer och underhåll. För hyresfastigheterbehöver frågan om formema för avsättning till underhåll och förvallning avunderhållsmedel saml inflytandet för hyresgäster i dessa frågor bli föremål förnärmare överväganden. Jag förordar därför att en översyn av dessa frågor kommertill stånd. Uppgiften bör anförtros en särskild utredare. Somhuvudprincip för finansiering av fastighetsunderhåll bör gälla atl underhållskall finansieras av de boende. Fonderingar skall ske för atl utjämnaunderhållskostnader mellan olika är. Uttaget för finansiering avunderhållsåtgärder bör motsvara förslitningen över en längre tidsperiod ochbetraktas som en belalning fören faktisk förslitning. Otillräckliga fonderingarinnebär att man skjuter över bördan för underhållet på dem som skall bo i huseti framtiden. Ansvaret för att avsättningar sker bör åvila fastighetsägarna. Uiredarenbör till en början kartlägga om kooperativa, allmännyttiga och privatafastigheter skiljer sig ät när det gäller behov atl avsätta medel förfastighetsunderhåll, vilka belopp som avsälls lill delta ändamål och ivilken omfattning underhäll och reparationer finansieras genom lån. Deekonomiska effekterna av underhällsfrägornas skattemässiga behandling bör ocksåbelysas. Sådana undersökningar är viktiga utgångspunkter för utredarensöverväganden om lämplig form för finansiering och förvaltning av underhålls-och reparationsmedel saml om någon form av avgifter för underhåll skall varaobligatoriska. Vidare bör denna kartläggning tjäna som utgångspunkt föröverväganden om i vilken mån kommande förslag också skall omfatia kooperativtägda fastigheter. Del II Bo:5 Skr 1078/79:103 356 Utredarenbör utarbeta förslag lill principer för och beräkning av uttaget frän de boendeför läckande av underhållskostnader och former för de boendes infiytande vidbeslut om medlens disposition. Beträffande frågan om de boendes inflytande villjag erinra om att öppnat möjligheter för de förhandlandeparterna atl påkalla förhandling angående samtliga boendeförhållanden som berörhyresgästerna gemensami (prop. 1977/78:175, CU 1977/78:32, rskr 1977/78:347). Enviktig uppgift i del sammanhanget är atl närmare ange lämplig storlek av delområde som bör omfattas av en underhållsfond, exempelvis hus, grupp av huseller hela bostadsområden. En förutsättning är härvid, atl sådani område inteskall omfalia fasiigheier med olika ägare. Det bör eftersträvas alt omrädelblir så stort all en effektiv och smidig fastighetsförvaltning är möjligsamtidigt som de boende har ell väsentligt inflytande över hur underhållsmedlenanvänds. Fonderingarav här nämnl slag elleren därmed likvärdig lösning efter andra linjer betyderväsentligt ökade möjligheler att genomföra dén vidgade boendedemokrati som ärett viktigt mål för bosladspoliliken. Utredarenbör vidare undersöka möjligheterna atl för inre underhåll ökalägenhelsinnehavarens ansvar genom att för hyreslägenheter inrätta inrereparationsfonder, som knyls lill lägenheten eller den boende. En sådan ordningbör eftersträvas som innebär alt aktsamma och underhållsmedvetna hyresgästerkandra förde! Skattereglernaför fastigheter har utformats med i huvudsak andra utgångspunkier änbostadspolitiska. Bostadsrättsföreningar och allmännyttiga bostadsföretagbeskattas enligt en schablonmelod som innebär bl.a. att reparationer intebeakias vid inkomstbeskattningen. Detla innebär prakliskl sett att iniäktenbestäms lill av taxeringsvärdet oberoende av om avsättningar tillreparationer och underhåll har gjorts eller inte och au avdrag förreparationsoch underhållskostnader inte fär göras. Enskilda ägare avhyresfastigheter får däremoi göra avdrag vid inkomsttaxeringen för reparations-och underhållskostnader. är en följd av alt överskott i verksamheienbeskattas. Som överskott betraktas också avsättningar lill framtida underhåll.De år reparationer och underhållsåtgärder vidlas, anlingen löpande eller isamband med ombyggnad, medges avdrag för dessa kostnader oavsell om fastighetentidigare har haft några skattemässiga överskott eller inte. Jagvill i sammanhanget nämna att vid flera lillfällen under senare ärvid sin behandling av finansieringsreglerna vid ombyggnad, har begärt underlagför slällningslagande lill skattereglerna i fråga om underhåll och ombyggnad avhyres- och bostadsräitsfastigheter. Ipromemorian (Ds B 1978:7) Ändrade beskaltningsiegler för hyresfastigheterföreslås att bosladslånereglerna vid ombyggnad av enskilt ägda hyresfastighetermed statligt lånestöd skall bli desamma som vid nybyggnad. I gengäld skallreparationsavdrag inte lä göras för sådana ålgärder som ingår i låneunderlagetvid ombyggnad. Förslaget kan ses som en etapp i ett mera långsiktigt ochgenomgripande arbeie med frågor om underhåll och förvaltning av bostäder. Utredarenbör klarlägga hur avsättning lill fonder, liksom även fonderna själva börbehandlas i skallehänseende. En utgångspunkt bör vara atl den nuvarandeävdragsrällen avskaffas för sådana underhållsarbeten som har bekostats medmedel ur fonderna. Däremot bör avdrag medges för utbetalning eller avsättningsom görs till fondema. Uiredaren bör också överväga 357 Kommittéer: Del II Bo:6 eventuelltbehov av särskilda administrativa former för förvaltning av underhållsmedlenoch därvid lägga särskilt sior vikt vid att de lösningar som föreslås bliröverskådliga för dem som berörs av förslagen. Enfråga som ärav betydelse vid bedömningav en fondering är infialionens inverkanpä fonderade medel. Utredaren bör belysa denna fråga och redogöra för vilkamöjligheler som kan finnas all uppnå en värdesäkring av dessa medel. Enökad fondbildning för underhåll av hyresfastigheter kan få större effekt förståtskilliga år efter del atl ell sådani syslem införts. Utredaren bör särskiltbelysa de problem som kan uppslå under en övergångstid och föreslå lösningardärpå. Även de skaitemässiga övergångsproblem som hänger samman med förändringarnabör belysas. Inombosiadskooperalionen finns fonder för yttre och inre underhåll.Utredaren bör inhämta erfarenheter från verksamheten med sådana fonder. Utredarenbör vara oförhindrad alt även la upp andra frågor än dem jag nu har nämnt somhar betydelse för alt lösa utredningsuppgiften. I sitt arbete böruiredaren samråda med berörda parter pä bostadsmarknaden, myndigheler ochulredningar, bl.a. hyresrättsulredningen (Ju 1975:06). förbyggnadsforskning har initierat belydande forskningsinsatserinom områdel underhåll och förvaltning av bostäder. Utredaren bör ta del avdetla forskningsarbete. Utredaren bör vidare studera de erfarenheter avfinansiering och administration av fastighetsunderhåll som har gjortsulomlands. Avslutningsvisvill jag underslryka all utredaren bör bedriva sitt arbele skyndsamt. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag atlregeringen bemyndigar mig alt tillkalla en särskild utredare för all se överfömtsättningama för underhäll av hyres- och bostadsrätlsfastigheter, attbeslula om sakkunniga, experter, sekrelerare och annal biträde ål utredaren. Vidarehemställerjag atl regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 6.Ökad användning av bostadsrätt inom bostadsbeståndet Utvecklingenav bosladspoliliken i vårt land under de senasle äien kännetecknas av bl.a. ettuttalat syfte all öka likställdheten mellan de olika besittningsformerna påbostadsmarknaden - äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt. Detla har särskiltgälll de ekonomiska villkoren. har i della syfte beslulal omändringar i del statliga sysiemel för bosladsfinansie- Del II Bo:6 Skr 1978/79:103 358 ringsom är av betydelse för framför allt del nyare bostadsbeståndet ochnyproduktionen. Fråganom likställdhet mellan de olika besittningsformerna är emellertid inte enbarten ekonomisk fråga. Del är också en fråga om de boendes möjligheler atl ulövainflytande över sina egna boendeförhållanden. Dessa möjligheter är mindre förhyresgästen än för den som äger sin boslad eller innehar den med bostadsrätt.Även i delta avseende har emellertid utvecklingen inneburil enviss uljämning av skillnaderna mellan besittningsformerna genom ökademöjligheter för hyresgästerna att, individuellt eller genom hyresgästorganisation,påverka sin situation i förhållande lill hyresvärden. Jag tänker på bl.a. delförstärkta besittningsskyddet, bytesrällen, hyresgästinflylandet i samband medombyggnad och vid särskild förvaltning enligt bostadsförvallningslagen(1977:792) samt rälten all måla och tapetsera i lägenheten. Genomhyresförhandlingslagen (1978:304), som trädde i krafl den Ijuli1978,harytterligareett viktigt steg lagils på vägen mol en ökad likställdhet iboendet. Lagen ger hyresgästerna en lagfäst rält atl förhandla med hyresvärdenom sina boendeförhållanden. Genom att uppträda gemensami kan alllså de boendeförhandlingsvägen tillförsäkra sig ett ökat inflytande över frågor som rör denegna lägenheten, gemensamma anordningar i huset och den dagliga boendemiljön iövrigi. Resultatenav kommande förhandlingsverksamhei lorde fä visa om ytterligare åtgärder frånsamhällets sida kan komma alt behövas i syfte att förbättra fömlsältningarnaförökat hyresgästinflylande vid förvaltningen av flerfamiljshus. Det kan därvidt.ex. komma ifråga atl vidla lagändringar för att främja en önskvärd utvecklingav inflytandet vid upplåtelse med hyresrätt. Sådana frågor fär då behandlas isärskild ordning. I sammanhanget bör också nämnas den av regeringen tillsattautredningen om underhåll av hyres- och bostadsrätlsfastigheter (Dir. 1978:79),som bl.a. har att pröva hur man skall kunna skapa fonder för inre underhåll,som knyts lill lägenheten eller den boende. Detär emellertid klart att det, med hänsyn lill bl.a. det ekonomiska ansvar som ärförenat med ägande och förvallning av fastigheter, inte lorde gå att inomöverskådlig tid uppnå samma inflytande för hyresgäster som för dem som bor medägande- eller bostadsrätt. Full likställdhet i della avseende mellanbesittningsformerna kan alltså inte uppnäs. Om man vill åstadkomma ett ökalboendeinflytande, utöver vad som är möjligl på hyresrättens område, måsle detske genom atl bostäder i ökad omfattning upplåts med ägandeeller bostadsrätt. Jaganser det angeläget att öka de enskilda människornas inflylande över sittboende och atl bättre möjligheter för den enskilde atl äga sin boslad skallskapas genom atl underiätta för hyresgäster att i bostadsrättsföreningens formöverta ägandet. Molden bakgrund som jag nu har tecknat vill jag la upp frägan om statliga ålgärderi syfte att främja ett ökal boendeinflytande i bosiadsrättsform. Inomnyproduktionen av bostäder ulgör numera småhus som upplåts med äganderätt endominerande andel. Kommunerna har ett betydande inflytande övernyproduktionens fördelning pä hustyper och besitiningsformer. Villkoren för denstatliga bostadslångivningen innefattar inte några begräns-ningarav valfriheteni delta avseende. Även om befintliga möjligheteralt öka andelen lägenheter medägande- eller bostadsrätt i nyproduktionen tas till vara, kan det endasl pålång sikl mera påtagligt förändra relationen mellan de olikabesittningsformerna i del totala bostadsbeståndet. 359 Kommittéer: Del II Bo:6 snabbtöka boendeinflytandel genom annan besitlningsform än hyresrätt för alllsåinriktas på beståndet av hyreslägenheter. F.n.är av samtliga bosläder eller omkring 1.1/2 milj. lägenheterupplåtna med hyresrätt. Enövergång från hyresräii lill bostadsrätt kan ske genom att hyresgästerna i enfasiighel bildar en bostadsrättsförening som förvärvar fastigheten och upplåterlägenheterna med bostadsräu. har hiuills förekommii i endast ringaomfattning, vilkel sannolikt beror på att övergången lill bostadsrätt ärförenad med åtskilliga problem som berör bl.a. hyresgäsiernas möjligheteraltträffa överenskommelse om och att finansiera förvärvet samt rättsskyddet för dehyresgäster som inte önskar gå över lill bostadsrätt. Dessa problem och andrafrågor som har samband med önskemålet att främja en mera omfatlande övergångfrån hyresräii lill bostadsrätt bör nu utredas. Utredningsuppdraget böranförtros åt en kommitté. Mankan inte bortse från all en övergäng frän hyresrätt till bostadsrätt kaninnebära risker för en ökad segregation i boendel som en följd av all personermed låga inkomster och utan tillräckliga medel för kapitalinsats färsvårt altgöra sig gällande på denna del av bostadsmarknaden. Kommittén bör när denulformar sina förslag så långt möjligl söka eliminera dessa risker. Kommitténbör därvid söka belysa utvecklingen av prisema vid försäljning av bostadsrätterunder senare år och överväga om denna utveckling kan ge anledning till ålgärderfrån statens sida. Av särskild belydelse i fråga om riskerna för segregation isamband med övergång från hyresrätt till bostadsrätt är de ekonomiska villkoreni samband med övertagandet av fastigheten. Jag ålerkommer i del följande tillfrägan om finansieringen av hyresgästernas förvärv av den fastighei som de bori. Fråganom åtgärder beträffande beskattningen av bostadsrättsföreningar med s.k.strimlade lån övervägs inom med anledning avbosiadsskailekommmiiténs förslag i ämnet.