prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är emellerlid angeläget framhålla, atl dennaförändring inte får genomföras, därest inte en förstärkning av den långsikligaoch övergripande forskningen kommer till stånd. De av utredningenföreslagna insatserna bör härvid betraktas som minimikrav. Vad beträffar huvudmannaskap och ägarförhållanden inom detnya företaget anser vi liksom utredningen, att dessa bör bli föremål förförhandlingar. Med tanke på de positiva effekter på samarbete och samordning,som ett bredare ägaransvar skulle kunna få, bör dessa förhandlingar icke innefattaenbart de nuvarande intressenterna, staten och jordbrukskooperationen. Vi har inget att invända mot alt det nya Svalövsbolageterhåller stöd för olönsam växtförädling (Norrlandsförädling, strategiskförädling och viss köksväxtförädling). I den mån annanväxtförädlingsorganisation visar intresse för denna verksamhet, bör emellertidenligt vår uppfattning stödet gå till den för ändamålet bäst skickadeorganisationen. Vi anser, att måste vara berett själv bekostasådan grödaspe-cifik forskning, som är nödvändig för den löpande förädlingen. Atlserviceverksamheten vid kemi-, cereal- och cytologilaboratorierna ingår i dennormala växtförädlingsverk.samhelen ser vi som självklart. 2.21 : Med denuppdelning på olika växt- förädlingsinslitutioner som finns i landet, , Weibullsholms växlförädlingsanstalt, och lantbruksuni versitetets försöksavdelning för växtförädling av frukt och bär i Balsgård, och med den framlida grundforskningen i första hand förlagd till , finns del enligt förbundets uppfattning möjligen ett sakmotiv för ett förstatligande av som landets of ficiella växlförädlingsinstitution. Däremoi finner förbundet inga motsva rande s'käl för att bilda ell statligt . Förbundel ställer sig överhu vudtaget tveksamt till om det behövs någon omorganisation av utsädesför eningen och dess marknadsparlner Allmänna svenska utsädesakliebola get. Prop.1978/79:130 61 På sid. 104 behandlar utredningen föreningensfilialorganisation. Man skriver diir "att viss förädling har ocksåbedriviis och bedrivs fortfarande vid filialerna ofta med gottresultat"". Siycket avslutas med "att åtskilliga av de tolvenheter som ulsädesföreningen fortfarande har spridda i lundet uianförhuvudanstalien i lorde snarasi lagöra en belastning för föreningen".Verkligheten är dock den att en större del av sorter har kommit framjust på dessa i landet spridda enheter. Där har praktisk växtförädling nåttresultat i nära kontakt med näringen och väl anpassats till skiftandeodlingsbetingelser i vårt avlånga land. Här kan nämnas atl för växtförädling avvallväxter, som odlas på av åkerarealen, är den regionala anpassningenav särskilt stor betydelse. - Förbundel ifrågasätter därtör utredningensförslag om en minskning av filialverksamheten. ------- Den praktiska växtförädlingen vidlUsädesföreningen med huvud uppgift alt förse det svenska jordbruket med nya sorter bör i huvudsak kunna finansieras genom växtförädlingsavgifier och andra försäljningsin täkter hos föreningens marknadsparlner Allmänna svenska utsädesaktie bolaget. I anslutning härtill vill förbundet starkt understryka attalla jordbrukare, var de än verkar i landet, måsle tillförsäkras rälten att fåtillgång till kulturväxter och nya sorter, som är avpassade efter vårt landsolika odlingsbe-lingelser. Förädlingen av en del av dessa växter och en del avdetta sortmaterial med relativt liten spridning kan aldrig bli"självbärande". Av denna anledning måste externa medel finnaslillgängliga för utsädesföreningen liksom för andraväxtförädlingsinslitutioner. även för förädling av mindre spridda växter ochsorter. Såväl jordbruket i dess helhet som staten bör bidraga tillförädlingskostnader av detla slag. 2.22 : Staten bör likaså ta på sig ansvaret och dehuvudsakliga kostnaderna för den praktiska växtförädlingen av sådana grödorsom det från samhällets synpunkt är angeläget atl satsa på men som frånföretagsekonomisk synpunkt ter sig mindre lönsamma. Det gäller här i förstahand köksväxter av olika slag. men även frukter och bär samt olje- ochbaljväxter. Med hänsyn till att det vad köksväxterna beträffar rör sig om ettstort antal olika grödor med små marknader synes det önskvärt att fördelaarbetsuppgifterna mellan växtförädlingsföretagen - i första hand ochSvalövsbolaget. Dessa bör på lika grunder erhålla statsbidrag till sådankommersiellt olönsam växtförädling. Förbundet har ingen erinran mot att utsädesföreningen ochutsädesbolaget sammanförs i ett nybildat bolag med namnet . Som viovan framhållit bör detla i alla avseenden arbeta under samma konkurrensbetingelsersom . Vad gäller huvudmannaskap och ägareförhållanden inom detnya företaget bör dessa bli föremål för särskilda förhandlingar, varvid ettbreddat ägareansvar bör eftersträvas. Vi finner det angeläget att ocksålivsmedelsindustrins och konsumenternas intressen blir företrädda i bolaget. 2.23 : Vi vill beträffande Svalöfsorganisationenframhålla följande. Om utsädesföreningen helt förstatligas, vilket torde vara ett eko nomiskt ofördelaktigt alternativ, bör den inlemmas i lantbruksuniversite tet, varvid samtliga utsädesföretag inom landet bör ha likvärdig tillgång till framkomna produkter, förädlingsmaterial och information. Om utsädes föreningen och utsädesbolaget slås ihop, bör det bildade bolaget erhålla i princip samma status som Weibullsholm. 1 det sistnämnda fallet bör alltså Prop.1978/79:130 62 statsbidrag kunna utgå efter samma grunder till W. WeibullAB och ,\B. ulan alt någon av parterna favoriseras. För båda företagenbör verksamheten väsenlligen finansieras genom utsädeshanlering och verksamheti anknyining härtill, men de båda bolagen bör erhålla statsbidrag till långsiktigforskning och till speciella förädlingsuppgifter, t.ex. förädling för Norrlandoch förädling av köksväxier. 2.24 : Den tillämpade förädlingen bör behålla sin struktur i dels enstatlig verksamhet, och förbundet ser inget skäl atl här motsätta sigutredningens förslag atl även låta AB Frö ingå i det föreslagnaSvalöf AB. förutsatt att det möjliggör för den nödvändigaresursförstärkningen, dels en privat, behovsprövad statsstödd verksamhet vidW. Förbundel ser del som principiellt viktigt att även annan privatförädling exempelvis inom enskilda trädgårdsföretag ges möjlighet tillstatsstöd om det kan anses att denna har förutsättning ge ett önskat resultat. 2.25 (genom fackklubben vid ):Huvudförslaget, som utredningen framlagt, kan vi acceptera som ett andraförslag, men i så fall med en statlig dominans. Med detta menar vi atl statenskall bära huvudansvaret i denna sammanslagning. I annat fall menar vi inomlantarbetarnas fackliga lokala organisation, att den officiella statligastatusen för utsädesföreningen försummas. Vi vill inom facket helst seutsädesföreningen som ett helstatligt företag med ett avtal med utsädesbolagetom försäljningen av de produkter som framställes vid utsädesföreningen. Vidarebör forskning och ulvecklingsarbete bedrivas som hitintills, både vad detgäller lönsamma som mindre lönsamma grödor. Eftersom jordförhållandena ochklimatet inom olika områden inom vårt avlånga land inte lämpar sig lika brasom odlingsområde för de olika jordbruksprodukterna, som exempelvis desydligare delarna, är vi positivt inställda till atl de flesta av filialernafår finnas kvar. blir verklighet (= huvudförslaget) hoppas viatt någon inskränkning av den service av den offenlliga analysverksamhelen sombedrives vid den kemiska avdelningen inle genomförs samt att all service somöverhuvudtaget bedrives inom SUF:s område skall bestå. I detta sammanhang villvi även från facket framhålla betydelsen av alt en tryggad sysselsättningbestår, att de både ekonomiska såväl som sociala förmåner, som uppnåttsmellan företaget och facket även i fortsättningen skall gälla för samtligaanställda, och att det goda samarbetet som gjort sig gällande vidföretaget även bör ha stor betydelse . 2.26 ochLantbrukarnas länsförbund i : Utan dokumentation av fakta eller redovisning av de even tuellt bakomliggande analyser som lett utredningen till ett ställningstagan de, hävdar utredningen att filialverksamheten till stora delar spelat ut sin roll och föreslår helt enkelt att filialerna begränsas till en i mellersta ochen i norra . Ulredningens förslag skulle bl.a. leda till att ulsädesför eningens jämtlandsfilial i , Ås läggs ner. Därmed skulle institutioner och filialer för växtförädling och sortprovning endast representera kust- och låglandsområden i vårt land. Med erfarenhet av de speciella odlingsbetingelser somgäller för jordbruket i inland vägrar vi att acceptera ulredningensmycket ytliga resonemang som läggs lill grund för dess långlgående slutsatserifråga om Prop.1978/79:130 63 Med hänsyn till de myckel storaförändringar för den regionalt anpassade växtförädlingen som skulle bli följdenom utredningens förslag genomförs vill vi med skärpa framhålla att vi heltunderkänner utredningens förslag i detta hänseende. För all så effektivt som möjligt bedriva en regionaltanpassad växtförädling, sortprovning saml demonstrations- ochinformationsverksamhet bör dock enligt vär mening en översyn avfilialorganisationen komma till stånd. Målsättningen för denna översyn måste dåvara anpassad till den nu gällande jordbruks- och regionalpolitiken vilketsnarare skulle leda till en förstärkt filialorganisation. Om regionala intressen skall tillgodoses i den framtidaorganisationen för svensk växtförädling mäste resultatet av denna verksamhet gesorter som är anpassade till betingelserna i olika regioner och inte vara såbegränsad atl det endast under gynnsamma förutsättningar kan finnasacceptabelt sortmaterial. Med stöd av här anförda synpunkter vill vi, somförelrädare fördel jämtländska jordbruket, hävda att de beslut som skallfattas beträffande den framtida organisalionen för svensk växtförädling måsteanpassas till redan beslulade målsättningar för vår jordbruks- ochregionalpolitik. En förstärkning av den regionalt anpassade växtförädlingen ärett av medlen som krävs för att uppnå dessa målsättningar. 2.27 : Kommunen ansluter sig helt tillde synpunkter som i skrivelse den från Nedre Producentför ening och i till jordbruksdepar tementet framförts om angelägenheten av att utsädesföreningens jämt landsfilial i bibehålles. Det måste betraktas som ytterst angeläget att i detnorrländska inlandet även ha kvar de praktiska fältförsök somhittills bedrivits och som visal sig ha en utomordentligt stor betydelse förväxtodlingen i inlandet. hemställer därför all i kommande beslut despeciella förhållanden som råder för inlandet såväl vad gällerjordbrukspolitikens allmänna målsättning som regionalpolitiskaföljdkonsekvenser, måtte särskilt beaktas. 2.28 Professorerna . Granhall: Dengrundtanke, som ut redningen baserar sitt förslag om ett "" på, nämligen attjord brukskooperationen skall ha ett medinflytande på växlförädlingsverksam- hetens inriktning och bedrivande, delar vi lill fullo. Men, vi anser inte att just inrättandet av ett kombinerat växtförädlings- och utsädesförelag skul le vara rätta konstruktionen. Om växtförädlingen skulle bedrivas endast med tanke på dagens situation och de allra närmast fömtsedda förskjut ningarna i kravet på växtmaterialet vore det kanske rationellt. Men det finns också ett längre och angeläget perspektiv, som växtförädlingen mås te ha för ögonen, om den skall kunna fylla de fordringar, som producenter, konsumenter och staten har rätt all slälla. För detta arbete, som innefattar målforskning inom genetik, växtfysiologi, ekologi, biokemi etc. är kom mersiellt oberoende nödvändigt och statligt huvudmannaskap det enda na turliga. Någon anledning att behandla växlförädlingsforskningen på annal sätt än annan naturvetenskaplig forskning, som drives i statens regi, finns i princip inte. Prop.1978/79:130 64 3 Forskning och växtförädlingsnämnd Ulredningens förslag om försiärkning av forskningen påväxilorådlings-områdel och inrättandet av en professur i kulturväxternasgenetik och förädling vid lanlbruksuniversilelel tillstyrks i de flestaremissvaren. Beträffande lokaliseringen av den föreslagna institutionen gårdäremoi meningarna isär. Såväl som men även förordas.Samma förhållande gäller den växlförädlingsnämnd som föreslagits. Mångatillslyrker inrättandet av en sådan nänmd, medan undra menar atl de uppgiftersom föreslagits för nämnden i slället bör kunna ankomma pä I. ex. statens råd för skogs- ochjordbruksforskning. 3.1 Socialstyrelsen:Om en växtförädlingsnämnd inrättas bör näringsfysiologisk ochomgivningshygienisk expertis tillförsäkras nämnden. 3.2 Statskontoret:Den praktiska växtförädlingen behöver som bas för sin verksamhet ettgrundläggande forsknings- och utvecklingsarbete. Genom stöd via den föreslagnaväxtförädlingsnämnden kan initieras forskning mer inriktad på specifik gröda. Statskontoret tillstyrker den föreslagnaväxtförädlingsnämnden. Verket anser att genom av nämnden stödd projeklbundenforskning kompletteras de enskilda växtförädlingsföretagens och devetenskapliga institutionernas arbete. Därtill kan initiativ tas till forskningpå områden där sådan annars inte skulle ha kommit till stånd. Genom en allsidigrepresentation i nämnden ges möjlighet till en önskvärd återkoppling avinformation mellan växtförädling och såväl ansvariga myndigheler för t.ex.livsmedel, miljö och regional utveckling som företag med agrar ochlivsmedelsteknologisk inriktning. 3.3 : Om man önskar förslärkaforskningsarbetet inom området finns det, enligt RRV. andra tänkbara organisatoriska lösningar. Ett alternativ till utredningens förslag är t. ex. att förslärka den befintliga vid . Ut redningens redovisning av motiven för den förordade lösningen är dock begränsad och RRV anser sig inte kunna ta ställning i frågan på föreliggan de underlag. Utredningen föreslår att en växtförädlingsnämnd inrättas isyfte att skapa en bred samverkan dels mellan stat och näring, dels mellanberörda företag. Nämndens uppgifter skulle vara att initiera olika störreprojekt inom växtförädlingsområdet och att förmedla medel från stat och näringtill olika forskningsinstitutioner och dylikt. Med hänsyn till det ringa antalet intressenter iväxtförädlingen och till det konstruktiva samarbete som enligt utredningenredan bedrivs, bör det enligt RRVs mening inte vara nödvändigt att inrätta ensärskild organisation för att åstadkomma en tillfredsställande samverkan. Omdet anses lämpligt med en instans som, vid sidan av forskningsråden, förmedlarstatliga medel till forsknings- och utvecklingsinsatser bör man kunna övervägaatt lägga denna uppgift på . RRV vill erinra omatt redan yttrar sig över utsädesföreningens och framställningarom statsbidrag. 3.4 Universitets- och högskoleämbetet: För egen delställer UHÄ sig frågande till behovet av en ny institution i ellerSvalöv. 1978/79:130 65 surer i och har en inriktning mot botaniskgenetik och UHÄ anser att växtförädlingsforskningen bäst gynnas genom enförstärkning av redan existerande institutioner. UHÄ ställer sig vidare tveksam till inrättandet av enväxtförädlingsnämnd. Den funktion nämnden avses få bör kunna läggas på statensråd för skogs- och jordbruksforskning. 3.5 Lantbruksstyrelsen: Del är ställt utom allt tvivel attett behov av ökad forskning föreligger. Forskningsuppgifter av grundläggande och långsiktig karaktär och av generellt iniresse för flera växtförädlingsföretag bör lösas av statliga forskningsinstitutioner. Utredningen anger en rad exempel på forskningsområden som en sådan institution skulle bearbeta. Vissa av de angivna delområdena är i och för sig stora och kräver en betydande insats. Behovei av ett utvidgat stöd till resistensförädling och resislensgenetik har med all rätt starkt undersimkits av utredningen. När det gäller tillfredsstäl lande av detta behov kan emellertid ifrågasättas om den föreslagna institu tionen kommer att få sådana resurser atl den kan tillgodose de anspråk som. rimligen bör kunna ställas på den. Enbart en kraftfull satsning på re sistensgenetik synes kunna absorbera de föreslagna resurserna. Beträffan de institutionens förläggning lalar behovet av samordning med befintlig forskning inom växtförädling och närliggande ämnesområden vid lant bruksuniversitetet för en placering vid , eventuellt en ulvidgning av institutionen där. Behovet av en nära anknytning till den praktiska föräd lingsverksamheten å andra sidan lalar för en förläggning lill eller . Lantbruksslyrelsen vill understryka behovet av en väsenilig för stärkning av forskningen på området, och förordar alt en professur och in stitution för kulturväxternas genetik och förädling inrättas och placeras vid . För initiering av grundläggande forsknings- ochutvecklingsarbete inom för växtförädlingen avgörande områden och av störregemensamma projekt som inte kan förväntas bli bearbetade av de enskildaväxtförädlingsföretagen föreslår utredningen att en nämnd förväxtförädlingsfrågor inrättas. Nämnden skulle få en bred förankring blandolika grupper av intressenter inom bl. a. forsknings-, förädlings- ochavnämarkretsar. Del kan ifrågasättas om inle informella kontakter mellanförädlare, forskningsinstitutioner och länkbara finansiärer i framliden liksomhittills kommer atl kunna initiera de problemlösningar som erfordras, så längedet gäller problem som huvudsakligen berör endast den initierande parten. Föratt underlätta genomförandel av vissa siörre projeki av mera allmänt intressedäremoi, liksom för alt från svensk sida underlätta ell samordnat utvecklingsarbeteöver gränserna kan den föreslagna nämnden fylla en uppgifi. Lantbruksstyrelsenanser därför alt utredningens förslag om inrättande av en växlförädlingsnämndbör kunna ligga lill gmnd för de vidare överläggningar som enligt utredningensförslag skall upptas mellan berörda intressenter. Del bör ankomma på dessa atlla ställning till ett eventuellt behov av en . 3.6 : tillstyrkerutredningens för slag om inrättande av en särskild som får lill uppgifi att fördela särskilda statliga medel för växlförädlingsforskning och ta initiativ till större gemensamma projeki av iniresse för flera olika enskilda växlförädlingsförelag. är berett att, såsom föreslås, låla sig representeras i denna nämnd. Prop.1978/79:130 66 Vidare tillstyrks förslaget om inrättande av en särskildprofessur och genelik och förädling.Beiräffande professurens lokalisering bör denna bli beroende av vilka beslutsom fattas om verksamheten i . Den bör organisatoriskt höra tilllantbruksuniversitetet, och verksamheten bör helst vara rikstäckande så attäven de norrländska växtförädlingsproblemen behandlas. 3.7 : Om jordbruket finner detlämpligt alt. inom den ram som tillerkänts jordbruket av införselavgifismedel, avsätta medel till forskning inom växtförädlingsområdet torde detta principiellt inte möta några hinder. Det bör dock observeras alt det på området inom landet finns två konkurrerande företag. Eftersom nämnden har att fatta slutgiltigt beslut om medlens fördelning kan härvid vissa besvärliga avvägningspro blem uppkomma. Vad beträffar kvarstående införselavgiftsmedel, somredovisas utanför den s.k. fördelningsplanen, vill nämnden framhålla följande.Tillgång till medel utanför fördelningsplanen torde efter de beslut somriksdagen fattat (prop. 1977/78:1.54, JoU 1977/78:34, rskr1977/78:348) bli ytterst begränsad. Ur dessa medel skall nämligen, enligtnämnda beslut utöver för tidigare ändamål, utgå ersättning lill jordbmket förs. Redan för /79 beräknar nämnden attinflylande medel inle kommer att räcka till för att jordbruket skall få avseddabelopp. Nämnden vill erinra om att den i sin skrivelse lill regeringen den 13mars 1978 med förslag till prisreglerande åtgärder på jordbmkets område ifrågasätterom sådan forskning som bl. a. bedrivs vid utsädesföreningen skall finansierasav införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Enligt nämndens uppfattningbör finansieringen av sådan verksamhet bli föremål för särskild prövning.Nämnden gjorde delta påpekande mot bakgrund av vad som inledningsvis nämnts ominförselavgifternas syfte och användning. Medel utanför fördelningsplaneninräknas som nämnts ej heller i den totalsumma som tillerkänns jordbruket.Även om medel skulle finnas tillgängliga för ändamål utanför fördelningsplanenutöver vad som redan beslutats, kan det förväntas att man från bl. a.konsumentdelegationens sida kommer atl vara tveksam om att använda dem för desyften som ulredningen föreslagit. Under alla förhållanden måsle det, frånsettde rent principieUa betänkligheterna, därför vara mindre tillfredssällande förifrågavarande forskning alt få sig tilldelat belopp vars sioriek man aldrig kanklart beräkna på förhand. Nämnden anser del därför inte tillrådligt atl baseranågon planering av denna forskning på belopp som tilldelas uianför fördelningsplanen. 3.8 : tillstyrkerall en växtföräd lingsnämnd med föreslagna uppgifter tillsätts, men alt även samhällets mil jövårdsorgan, förslagsvis nalurvårdsverket, representeras i den. Därige nom ökar möjlighelerna att redan från början få miljövårdsaspekter och ekologiska aspekter beaktade som del för miljövårdsföreträdar na ges möjlighet atl lära känna problemen på ett helt annat sätt än om de slälls inför redan uppgjorda handlingsprogram. Det senare är tyvärr alllför vanligt och försvårar tillämpandet av en ekologisk grundsyn i samhällspla neringen. 3.9 : Utredningen föreslår därförinrättandet av en pro fessur i kulturväxternas genetik och förädling och med institution förd till 1978/79:130 f,7 Den nya institutionenskall inrymma huvuddelen av den forskning och forskarutbildning - speciellt medanknytning till biokemi, cellgenetik, vävnadsodling och växtfysiologi - som ärav betydelse för den praktiska växtförädlingen vid de stora växtförädlingsanstalternai (utsädesföreningen i . och iLandskrona). Intim samverkan förutsätts därvid med institutioner vid Lundsuniversitet samt med den planerade genbanken vid Stora Råby. Den intimasamverkan med genetiska institutionen i understryks av utredningensförslag att genetiska institutionens nuvarande adjungerade professur iväxtförädlingsteori samt dess filial vid utsädesföreningen i Svalövorganisatoriskt skall föras över lill den nya institutionen. Sektionsnämndenansluter sig till förslagen men önskar framhålla atl de beräknadedriftkostnaderna - drygt 1,1 milj. kr. pris- och löneläge - måsteanses vara tilltagna i underkant förde väntade uppgifterna. Dock skall dennedan omnämnda växtförädlingsnämnden dit kunna förlägga och bekosta särskildaprojekt. Utredningen föreslår en arbetsfördelning, med dennuvarande professuren i växtförädling vid institutionför genelik och växtförädling i verksam i grundutbildningen ochtillhörande forskarutbildning med specialisering på jordbruket i mellersta ochnorra . finner förslaget ändamålsenligt. Utredningenhar ej tagit definitiv ställning till lokaliseringen av den genetik och växtförädling men underslryker,att inte bara den tillämpade utan också den grundläggande forskningen börbedrivas i nära anslutning till den mera praktiskt inriktadeförädlingsverksamheten. vill därför framhålla som sin meningatt om staten även i fortsättningen åtager sig ekonomiskt ansvar förväxtförädlingsverksamheten i , är det också naturligt atl förlägga tillSvalöv statligt understödd grundforskning över kulturväxternas genetik ochförädling. Det får därvid förutsättas att denna långsiktiga och övergripandeforskningsverksamhet hålls skild från mer kortsiktig, målinriktad ochgrödaspecifik forskning. För att skapa en bred samverkan kring grundläggandeproblem mellan stat, näring och växtförädlingsföretagen föreslår utredningeninrättandet av en växtförädlingsnämnd med uppgift att initiera gmndläggandeforsknings- och utvecklingsarbete på avgörande områden för växtförädlingen,och med befogenhei att ge projektuppdrag åt växtförädlingsanstalter ochvelenskapliga institutioner vid universiteten där lämplig kompetens finns. Inämnden föreslås ingå representanter för , , , detre stora växiförädlingsanstalterna, lanlbmksslyrelsen, livsmedelsverket ochnäringen.