prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Kommunen förordar därför atlnämnda anslag ges en sädan storlek att länsstyrelserna kan göra effektiva insat.ser."' Landsilngel 1 lån anser att förslaget kommeralt "fä ytterst marginella effekter. Vad som istället behövs är ett skatteuljämningssystemsom tar större hänsyn lill regionala olikheter i form av exempelvis varierandebebyggelsetäthel och avstånd. I glesbygder med långa avstånd löser begränsadeextra skatteutjämningsbidrag inga problem på sjukvårds- ochtrafikområdet." Prop.1978/79:112 196 5 Särskilda sysselsättningsinsatser i glesbygd Flertalet remissinstanser har även yttrat sig över glesbygdsdelegalionenspromemoria (Ds I 1978:37) Sysselsättning och Service i glesbygd, och hänvisartill dessa yttranden. Däruiöver har några remissinsianser behandlat sysselsältningsutredningensförslag till särskilda sysselsätlningsinsalser. MUF inslämmer i atl bidragen lill hemarbete, regionalautvecklingsfonder och länsslyrclser ersälls av de andra insaiser ulredningenomnämner. MUF släller sig mycket tveksam till en kostnadsmässigutökning av IKS av den omfattning som här föreslås. Om sysselsättningen i IKS-arbetenblir omfattande är risken uppenbar att vanliga företag i glesbygden - där lillgångenpå ytterligare arbetskraft även vanligtvis är slarkl begränsad -har svårigheterall utöka sin verksamhei. Arbeten av detta slag bör enligt MUF förbehållasolika typer av handikappade. Friska människor bör kunna flytta till en annan orlför atl få arbete när den reguljära arbetsmarknaden inte kan erbjuda arbele iglesbygd. underslryker särskilt viklen avatt kvinnorna i glesbygden och stödområdena får samma möjlighel som männen lillmeningsfulla sysselsättningar. Enligi förbundel kan del slarkl ifrågasällas ominte speciella slöd bör utgå till sådan verksamhet i glesbygden, som riktarsig lill kvinnlig arbetskraft. Enligt SHIO-Familjeföretagen bör huvudansvaret för deåtgärder som omfattar hantverk, hemslöjd och hemarbele saml slöd till verksamheier,som kan kombineras med lantbruks- och skogsföretag och andra näringar åvila deomorganiserade utvecklingsfonderna. Prop.1978/79:112 197 Sammanfattning av expertgruppens för regional utredningsverksamhetdelbetänkanden (SOU 1978:46 och 47) Att främja regional utveckling Politiken har givil klarl positiva effekier beiräffandesysselsättning, produklion och lönebildning. Trots slödeffekterna kvarslår stora skillnader i sysselsäuningoch välfärd mellan stödområdena och andra delar av landet. kan del krävas ytterligare ökningar avstödinsatserna om en fortsall uljämning mellan de nuvarande stödområdena ochövriga landet skall uppnås. ERU:s siudier visar att de selektivt prövade medlen länoch bidrag hiltills varil effeklivare än de generellt verkande medlentransport- och sys-selsiiiiningsstöd. Transport- och sysselsältningsstöd kan göras mer seleklivaatt till exempel vissa branscher inom råvarubaserad induslri utesluts frånstödformen. För all frigöra resurser vid handläggningen skulle ensammanslagning av vissa stödformer kunna övervägas. Då den moderna regionalpoliliskaslödverksamheten introducerades höll skogslänen på att minska sinaandelar av den totala indusirisysselsättningen i landet. Under hela perioden1965-1977 har däremot skogslänen ökal sina sysselsäiiningsandelar. ERU:suppföljning av stödets effekier syfiar lill all visa i vilken ulsiräckning somde regionalpolitiska stödmedlen bidragit till denna utveckling. Eftersom de regionalpolitiskamedlen kraftigt förstärktes , är del nalurligl alt särskilja de tvåfemårsperioderna 1965-1970 och 1970-1975 från varandra i effektstudierna. En tudelningmotiveras också av att de regionalpoliliska målen i början av 1970-lalel ficken någoi annan och mer välfärdsorienlerad inriktning. Den stora utflyttningenfrän hade bromsals upp och en grund för en ambitiösare och merlångsiktig po-lilik kunde byggas upp. De nya medel som introducerades hadeockså främst en långsiktig inriktning på atl nå en effeklivare fördelning avlandets resurser och en bälire välfärd för den enskilde. har del helatiden varil aktuellt att sälla in regionalpolitiska medel för all uppnåkortsiktiga siabiliseringspoliiiska mål. Del senasle årels insaiser i många krisorlerbär vittnesbörd om della. Införställningstaganden om den framlida regionalpolitiken är del vikligl alt hållai minnet alt den för regionalpolitiken gynnsamma perioden 1970- 1975 prägladesav en ökning av indusirisysselsättningen i landet som helhet. börbetonas atl den ekonomiska tillväxten i landet var snabbare i slulel av 1960-lalelän under 1970-lalel, även om induslrisyssel-sätlningen då minskade. Delnuvarande stödsystemet med lån och bidrag Prop.1978/79:112 198 lill enskilda förelag har alllså funniis i tidsperiodermed viu skilda ekonomiska förulsältningar. har ell nettotillskott på mellan 10000 och 20OOO induslriarbelslillfällenskapals i slödområdena. Slödförelagen själva har enligi induslrislatisliken ökalsin sysselsättning med över 36000. En del av denna arbelskrafl har rekryieraisfrån äldre förelag som minskat sin sysselsättning. En del av slödel har därmed gälllen förnyelse av stödområdenas induslri. Induslrin i hela landet hade i slorl seilsamma sysselsäuning som . En klar omfördelning av sysselsältningeninom landet har alltså ägt rum. T rots slödeffekterna kvarslår dock storaskillnader i sysselsätlningslägel och välfärden mellan stödområdena och andradelar av landet. De senasle årens branschkriser som skapat sysselsällningsproblemi orler uianför stödområdena har inle på ell väseniligi säll ändrai dessaförhållanden. För del inre stödområdelregislreras en sysselsättningsökning frän 1965 lill 1975.Under den första femårsperioden, då det inre stödområdel ännu inle varavgränsa! med speciella stödmedel, ökade sysselsättningen med 3600. Under1970-talets försia hälft var molsvarande ökning 5 600. Omkring hälfien av dessaökningstal kan hänföras till del regionalpoliliska siödet. En förklaring lillall inre siödområdet upplevde en siörre expansion än övriga slödområden redanunder slulel av 1960-lalel är all lokaliseringsbidrag har uigåit.Det är framför allt bidraget som ger förelagen en subvention vid etablering iinre siödområdet. För ett nystartat förelag som gör en inveslering gäller allav den lolala möjliga subventionen på 62 9? svarar lokaliseringsbidraget för 399r och sysselsättnings- och introduktionssiöd lillsammans för 16 9(. Förexisterande förelag med längre planeringshorisonler väger de två stödformernajämnt. Samma förhållande gäller de lolala bidragssummor som utgåu. Del regionalpoliliskasiödet medför inle samma subvenlion för alla förelag. Låg lönsamhet kan ge siörresubvenlion än god lönsamhet. Eftersom lokaliseringsbidragei minskar företagensavskrivningsunderlag, ökar beskauningen av vinstgivande förelag då de färbidrag. Ett företag med låg lönsamhet i inre stödområdet kan sålunda få sina iniernakoslnader (löner och kapilalkoslnader) sänkta med maximall , medan ettmycket lönsamt företag får kosinaderna sänkia . För övriga delar avallmänna stödområdel (i undersökningen benämnl yiire siödområdet) är motsvarandesiffror 12 resp. . Om allt annal var lika skulle slödförelagen kunna säljasina varor till ell pris som var upp lill , lägre än konkurrenternas. Deltagäller förelag med låg lönsamhet i inre stödområdet. Del lönsamma förelagelkan sänka sina priser med . Moi bakgrundav dagens lönsamheisproblem inom svensk induslri är del vikligl all känna tillhur slödförelagen klarat sig. Allmänt kan konstateras alt mer än tvåtredjedelar av netlolillskoltet av sysselsättningstillfällen Prop.1978/79:112 199 lillfallit den delen av den konkurrensulsalta induslrinsom inle är råvarubaserad. Huvudparlen av sysselsättningen har också lillkt)mniili förelag som förbättrat sin konkurrenskrafi genlemoi utlandet. De meioder som använts för fördelning av lokaliseringsslödeihar medfört all en stor del av slödel gått lill branscher med goda framlidsulsik- ler. Delta ålerspeglas också i slödföreiagens produkliviielsulvecklinj; (män som produktion per sysselsatt). 1 stort scll har slödförelagen följl med i den allmänna produklivitetsstegringen . även om en viss nedgång i relalion lill induslrin som helhei kan konstaleras för den senare delen av perioden. Även om lokaliseringsstödet är så konslruerul alldel slinnilerar fö retagen atl salsa på en produktionsteknik med stora insaiser av maskiner och andra anläggningar, kan någon sådan tendens inte spåras. Inle heller har de förelag som fått sysselsätiningssiöd ökal sin andel arbelskrafl. Företagen är bundna vid en internationellt utvecklad teknik som är in byggd i maskinparken. Den av mänga framförda farhågan all de förelag som får lokaliseringsstöd skall bli myckel mekaniserade har alltså hiuills inle bekräflais. Som speciella problemgrupper bland slödförelagenkan följande om nämnas: Små och medelstora förelag i inre siödområdet, nyetablerade fö relag som enbarl fått sysselsätiningssiöd, men ej lokaliseringssiöd. De har låg lönsamhet. Andra problemgrupper utgör de råvarubaserade förelagen och de förelag som erhållit transportstöd. De senare tillhör ofta den råva rubaserade industrin, som inle har haft någon posiliv sysselsällningsul veckling. Lönerna i stödföretagen liggernumera i nivå med riksgenomsnillel för industrin. 1 yttre stödområdel och gråzonen ligger man över genomsnittsnivån och i inre siödområdet under. Särskiltlåg är lönenivån i förelag som enbarl fåll sysselsätiningssiöd. I slödundersökningen har ett antalkommuner iniensivstuderals. Bland de undersökta orterna har och Älvsbynden lägsta sysselsättningsgraden, dvs. få sysselsatta bland befolkningen. 1dessa orter har också slödföretagen rekryterat många arbetslösa och personer i arbels-marknadsulbildning.Totalt av de sysselsatta har rekryterats från dessa grupper. Delkan jämföras med och och Luleås . 1 , Ragundaoch utgör de hemarbetande kvinnorna , av befolkningen i åldern 16 lill64 år. I stödföretagen arbetar endasl som rekryterats från dennagrupp. De flesta av dem som nyanställtsvid slödförelagen har tidigare varil sysselsatta i andra företag ().Delta visar atl regionalpoliliska .stödet startat en omfattanderekryteringsprocess. Mångdubbelt ller än de som arbeiar i stödförelag har varilinblandade i denna process. Vakanser uppslår i andra förelag då arbetskraftflyttar över till slödförelagen. betyder bland annat atl om en lolal bildav regionalpolitikens effekier på Prop.1978/79:112 200 arbelslöshelen skall erhållas, måsle. lill de arbetslösasom rekryierais direkt lill slödförelagen, läggas de arbetslösa som fåll fyllade vakanser som uppslån i andra förelag än slödföretag. Del här förhållandelbör påverka bedömningen av könskvoleringen. Även om få slödförelag levi upptill all anställa minsl kvinnor har många kvinnor fåll anslällning i nägotled i rekryleringskedjan. Molsvarande resonemang måsle förasdå del gäller stödels effekier på flytlningsrörelserna. Nio av tio av desysselsatta har rekryterats lokalt och drygl har flyital längre siräckor föratl få arbele i slödförelagen. Även här har emellerlid vakanser uppsiåll iandra förelag på orlen. varför den lolala arbelskraftsomflytlningen blir siörre. De långväga flyllarna lillhör engrupp arbeisiagare med goda yrkeskunskaper och god uibildning. Arbelel i slödförelagenkan ses som en led i karriären för denna grupp. För den forlsalia regionalpolitikenkan följande allmänna slutsatser om den hiltills bedrivna verksamheien anföras: Politiken har i sin helhet givit klart posiliva effekierbeiräffande sys selsättning, produktion och lönebildning. Den förda politiken hade god draghjälp av denallmänna sysselsäll- ningsexpansion som inträffade under 1970-lalels försia hälft. samheten har dock efter hand blivit allt dyrare. Effekien per siödkrona har sjunkil i takt med all siörre resurser satts in. Under en framtida sysselsättningsnedgång förindustrin är ertarenhe- terna senare hälft av speciellt intresse. Då vann stödom rådet andelar av indusirisysselsättningen. Sysselsättningsökningen där blev dock mycket måttlig, men effekten per stödkrona var stor, ERU:s slutsats är att det kan krävasytterligare ökningar av stödinsatsema om en fortsall utjämning mellan de nuvarande stödområ dena och övriga landet skall uppnås. Specielll gäller della om de gängse bedömningarna atl industrisysselsättningen i landet som helhet kommer atl minska är riktiga. Till det stöd som givit relativt sett liten direktsysselsättningseffekt kan främst transportstöd och sysselsättningsstöd räknas. ERU:s siudier visar alt de selektivt prövade medlen lån och bidrag varit effektiva re än de generellt verkande medlen transport- och sysselsättningsstöd. undanlag finns dock och del är lokaliseringsstödet till den råvarubaserade induslrin. Allmänt kan konstateras alt man här står inför ell valmellan atl satsa på generella medel, vilka som regel är lälta atl administrera,och atl satsa på selektiva medel, som kräver större personella insatser vidhandläggningen. Det måste ocksä hållas i minnet att ERU:s slutsatser endaslgäller den hittillsvarande verksamheten. Som exempel kan nämnas att en mycketkraftig satsning på sysselsättningsstöd i hela det allmänna stödområdet skullekunna medföra atl mer expansiva förelag kom atl utnyttja siödet. Prop.1978/79:112 201 port- och sysselsätiningssiöd kan görus något merselektiva genom ati vissa branscher till exempel viss råvarubaserad induslri uteslutsfrån stödformen. En vikiig slutsats är atl siödet leder tillomfattande omflyttningar av arbetskraft mellan förelag. Med lanke på atl slödförelagen ökat sin syssel sättning mer än vad sysselsättningen ökar i stödområdena i sin helhet, lor de rekryteringen lill stödföretagen ofta ske från andra företug som läggs ned eller rationaliserar bort arbetskraft. För atl frigöra resurser vid handläggningen avstödärenden skulle en sammanslagning av vissa stödformer kunna övervägas. Dagens regional poliliska medelsarsenal är så splittrad atl den kan vara svår att överblicka för de enskilda stödföretagen. Mycket lalar dessutom för att företagen är bundna vid en viss teknik oavsell i vilken form stödet utgår. Prop.1978/79:112 202 Remissyttranden över expertgruppens för regional utredningsverksamhetdelbetänkanden (SOU 1978:46 och 47) Att främja regional utveckling Expertgruppens för regional utredningsverksamhetdelbetänkande (SOU 1978:46 och 47) Att främja regional utveckling remissbehandladeshösslen . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS), arbeiarskyddssiyrelsen. bosiadsslyrelsen, domänverkei,konjunkiurinslilutet. konsumeniverkei, lanlbmksslyrelsen, lufifarisver-kei,samtliga länsstyrelser, postverket, riksrevisionsverkei (RRV), ,, (), , statens industriverk,statens invandrarverk, (), , siaienspersonalverk (SPN), stålens planverk, , statens vägverk,(), siaiskoniorei, leleverkel, överbefälhavaren(), Siockholms, , , , , ,, , , , , , ,, , Göleborgs. , , ,, , , , och kommuner,, läns, läns, läns,, läns, läns, . , läns, och läns, läns,läns, läns. läns, läns,läns och Norrbollens läns landsiing, Cenierns . Centralorganisationen /SR, expertgruppen förforskning och fysisk planering och bebyggelse. (),(), i (LO),, (), (). , (), Svenska handelskammarförbundel.Svenska kommunförbundei, , ,och ().Dessutom har yttrande inkommii från . De flesta remissinsianser är positiva till ulredningen ochanser del värdefullt att de olika regionalpolitiska stödformerna utvärderasmed jämna Prop.1978/79:112 203 Sä I. ex. anser LO ""del som myckel värdefullimed denna mer eller mindre löpande ulvärdering som sker genom ERU:sverksamhet"" och menarall ""ERU bör fortsälla alt söka klariäggade lolala samhällsekonomiska effekterna av slödpolitiken"". Flera remissinsianser anser emellerlid all ERU:s ulvärderingvarit alllför begränsad. Exempelvis anser 1 att dethade ""varil önskvärt om ERU också analyserat i vilken omfattning länutanför siödområdet förlorat arbetstillfällen som en direkt följd av delregionalpolitiska siödet". Svenska handdskammarförbundel finner all"'expertgruppen i myckel sior Ulsiräckning använi slödföreiagens sysselsällningsulvecklingsom kriierium på del regionalpolitiska stödets effekter". Förbundethävdar att ""det hade varil av minst lika stort intresse omexpertgruppen sökt utvärdera huruvida del regionalpoliliska siödet förbättrat möjlighelernaför förelag i siödområdet atl överleva och om slödel främjat företagensutvecklingsförmåga på lång sikl. Expertgruppens fixering vidsysselsättningseffekterna har, enligt förbundets uppfattning, begränsatutredningens värde som underlag för en bedömning av behovet av en förändradregionalpolitik". Länssiyrelsen i StockluUms län har invändningar mot alt ERU:ssludie "omfattar enbart det regionalpolitiska siödet lill industrin. Hurdenna effekt står i förhållande till exempelvis effekten av den kraftigautbyggnad av den offenlliga sektorn som skett behandlasinte." Betänkandet utgör enligt inte"någon egentlig utvärdering av regionalpolitikens effekter. Vad ERU istället redovisar är lokaliseringspolitikens effekter."" Vidareframhåller atl ""del är omöjligt att efter en studie avfrämst lokaliseringsbidrag, lokaliseringslån, sysselsättningsstöd och transportstöduttala sig om regionalpolitikens effekter. Eftersom regionalpoliliken tillsitt innehåll är betydligt mer omfattande borde siudier av andraekonomiska/politiska, näringspolitiska, arbetsmarknadspolitiska ochsocialpolitiska åtgärders betydelse förden regionala utvecklingen behandlats ibelänkandet. Delta gäller även ortsplanen och planeringstalen för länens ochde regionala statliga organens verksamhet."" Flera remissorgan finner det tillfredsställande atlstorstadslänens andel av indusirisysselsättningen minskat till förmån för bl.a. en sysselsättningsökning i del inre stödområdel. i anser dock att detegentligen ligger Prop.1978/79:112 204 ""nära lill hands alt med viss oro la del avresultatet för . Trots allmän lillväxl i induslrisysselsällningenhardei regionalpoliliska slödel givil ett sämre resultat äntidigare."" Några remissinstanser påpekar all den industriellautvecklingen har inneburit problem för mänga förelagmed nedläggning och inskränkning som följd. ERU borde därför ha studerat åvenutvecklingen . Vidare behandlas den offenlliga sektorn av flera remissinsianser. Länssiyrelsen i län vill erinra om att""tillväxten av den offenlliga seklorn under de senasle åren svaratför huvuddelen av de nya arbetstilirällen som tillskapats i länet. Mol dennabakgrund vore det värdefullt om ERU i sitt fortsatta arbete i siörre ulsiräckningän skulle kunna ägna sina resurser åt en ulvärdering av den offentligaseklorns roll i regionalpolitiken."' Lundstingel i pekar på ""all enensidig satsning på den offenlliga sektorn i stödområdet inte är önskvärd.Snarare måste regional-och näringspolitiken inriktas på att intensifiera ochfördjupa möjligheterna till industrieiableringar i dessa områden. Endast omsatsningar från offentlig servicesektor går parallelll med industrieiableringarkan varaktiga positiva effekter förväntas."" Länssiyrelsen 1 menar att ""enutvärdering av den förda regionalpolitiken borde i högre grad än vad som gällerför ERU:s ha försökt atl mer systematiskt kartlägga sådana förändringar somavsiktligt eller oavsiktligt stått i samklang med de regionalpolitiska sirävandena.Det ökade medvetandet och den livliga debatten om de regionala problem som bl.a. länsplaneringen lett till har enligt mening haft en väsentliginverkan i dessa sammanhang."" Flera remissinsianser instämmer i detta. Vad beträffar förändringar i arbetskraften framhållerCenterns kvinno-Jörhund atl ""utredningen visar att en ökning skell iförvärvsfrekvensen bland kvinnor inom det inre stödområdet. Trots detta ärandelen kvinnor i förvärvsarbete där avsevärt lägre än i övriga delar avlandet. Ökade möjligheter bör specielll ges kvinnor i dessa områden, då denhelt övervägande delen av deltidsarbetande är kvinnor. En bättre balans måsleskapas så all både män och kvinnor arbeiar på lika villkor. 1 del inrestödområdet är lönenivån i de företag som enbart fått sysselsältningsstöd låg.En fråga inställer sig då - hur har della påverkal kvinnomas sysselsättning. CKFifrågasätter om inte den ökning som kunnat påvisas av kvinnlig arbetskraft äratt hänföra lill att det rör sig om lågavlönade traditionella kvinnoyrken."" Vad beträffar ERU:s redovisning av befolkningsutvecklingensäger atl ""även om flyltningarna frånglesbygdsområdena Prop.1978/79:112 205 minskal lill IVamlör allt slorsiädeina, sker en alltmer markanlomnytlning inom regionema till täuirlerna. (3ckså en inomregional omflyilningmedför uiarnining av kullurbygder och skapar sociala omställningsproblem. De ojänilikhelersom förekommer inom regionen vad beträffar service i olika former har kommimcroch landsting stora möjligheler att motverka." Flera remissinstanser, framför allt länsstyrelser i denordliga länen, är oroliga över befolkningsulvccklingen i skogslänen. Löiissiyrdsen 1 "vill starktunderstryka utredningens farhågor beträffande riskema för ökade regionalaobalanser. Visserligen har befolkningsantalet hållits uppe men om man titlar påbl.a. åldersfördelningen, valmöjligheter, sysselsättningsmöjligheter för olikagrupper inom arbetsmarknaden m.m. upptäcks alt förhållandena ärolika inom olika delar av landet. " framhåller vidare all "skogslänen sammanlageluppvisar en befolkningsökning men förskjutningarna mellan olika åldersgrupperhar varil myckel kraftiga. Den starka förskjutningen mol en allt siörre andeläldre människor kommer att medföra stora problem på många områden." Laudsllng.sförbuudei understryker atl de regionala ochinomregionala obalanserna i riket är stora "trots deregionalpolitiska insatserna och trots atl slödel haft positivasysselsättningseffekter, är befolknings-situationen inom fiämst kommunerna i deinre delarna av kanske allvariigare . Mönstret återkommer iandra landsändar." 4 Mål och medel i regionalpolitiken Flertalet remissinsianser hävdar all det är viktigt alt ERU:srapport läggs lill grund för en samlad bedömning av behovet avregionalpolitiska och näringspolitiska medel innan delreformer genomförs. Beslulom ett komplicerat och finfördelai slödområdessysiem kan visserligen leda tillklara regler för lånemöjligheter och villkor i olika delar av Iandel men bristandeflexibiliiet och faran för eti svårtillgängligt system riskerar all elimineradessa fördelar. i påpekar också "delångsiktigt posiliva effekter som regionalpoliliskl slöd haft då del videnstaka tillfällen satts in utanlbr stödområdet i krisdrabbade orler eller iorter med långsiktiga struktiupioblem. Möjlighelema till detta bör på intet visförsämras. ERU har i sin rapporl inte diskuterat eller mätt effektema av allregionalpolitiska insatser görs dvs. innan obalansernablivit allt för omfatlande. vill betona vikten alt de regionalpoliliskamedlen ges en utformning som medger sådana förebyggande insaiser." TCO framhåller all "regionalpolitikens stödåtgärder förutveckling av industrin i de olika stödområdena icke får medföra att industrinsutveckling och uppiätthållandet av sysselsättningsgraden försvåras inom andra Prop.1978/79:112 206 delar av landet. En sådan effekt av regionalpoliliskaåtgärder kan knappasl någon del av Iandel ha fördel av."" Flera remissinstanser är av samma åsikt. Några norrlandslän framhåller atl del är väsentligt atttyngdpunkten i de regionalpolitiska och glesbygdspolitiska insalsema, bör liggai skogslänen och all en förstärkning av stödet främst bör avse de sysselsätlningsmiissiglsämst ställda kommunerna. FPU anseratt "den ortsklassificering som finns i dagbör avskaffas, och ersättas med ell nät av statligt garanterade serviceorter.Koncentrationen lill vissa centra skulle därmed minska. Den indelning som nufinns i olika stödområden måste också förändras. sedanarbetsgivareavgifterna försvunnit och stödområdena utökats så att större delenav ingår i dessa och de som inte ingår dessulom får stora selektivastöd. så har denna indelning hell förlorat sill syfte. Avtappningsregionernabör på något sätl klart favoriseras.""