prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — harföreslagit att temporär uthyming av bostäder till lokaler bör kunna medgesäven om den väntade minskningen av hyresföriustlån är mindre betydande, ellerom hyresföriustlån inte alls kan utgå därför att förutsättningarna för sådanalån inte är uppfyllda. Styrelsen har också föreslagit att alla beslut omtemporär uthyrning skall fattas av länsbostadsnämnderna utan föregåendemedgivande av regeringen. Jag ansluter mig till uppfattning. 1978/79:100 Bilaga 16 128 Beträffande möjlighetenlill räntesubventioner vid lemporär uthyrning av bostäder till lokaler vill jaganföra följande. Sådana räntesubventioner kan efter medgivande av regeringenutgå enbart för lokaler som inte kan räknas in i låneunderlaget. Detta kanenligt min mening leda till inte önskvärda effekter. Regeln innebär atträntesubventioner kan utgå om bostäderna utnyttjas som kontor e.d., men inteom de utnyttjas som l.ex. Mot bakgmnd av det behov som finns i frågaom bamstugeplatser och med hänsyn till det nära sambandet mellan bostad ochbarastuga anser Jag att räntesubventioner bör kunna utgå om bostädema utnyttjassom bamstuga. För bostäder som utnyttjas för andra ändamål börräntesubventioner däremot inte utgå. Jag föreslår atl regeln ändras så atlräntesubventioner vid temporär uthyming av bostäder till lokaler kan utgåendast för barnstugor. 1 likhet medbostadsstyrelsen anser jag att alla beslut om temporär uthyrning av bostäderlill lokaler bör fattas av länsbostadsnämnderaa. Jag kommer i annat sammanhangatt föreslå regeringen en ändring av bestämmelsema med denna innebörd. hartagit upp frågan om belåning av integrerade skollokaler. Frågan om finansiering avskollokaler i allmänhet har berörts av kommunalekonomiska utredning idess betänkande (SOU 1977:48) Översyn av de speciella statsbidragen till kommunerna. Betänkandet har remissbehandlats.Utredningens olika förslag bereds f.n. inom . Vidare harriksdagen vid 1977/beslutat (UbU 1977/78:17, rskr 1977/78:194)att som sin mening ge regeringen till känna atl regelsystemet förfinansieringen av skolbyggandet bör ses över och att de förslag som översynenkan ge anledning till i den mån så är erforderligt för deras genomförande utandröjsmål bör föreläggas för beslul. Den översyn som riksdagenhar begärt görs f. n. inom . 1 avvaktan på vad den kanleda fram till är jag inte beredd att föreslå några ändringar av definansieringsmöjligheter som finns inom bostadslånesystemets ram. Jag ärdärför inte heller beredd att nu förorda att handläggningen av ärenden somgäller finansiering av integrerade skollokaler flyttas från bostadsslyrelsentill länsbostadsnämnderna. Bostadsslyrelsen harockså tagit upp frågan omkommuns ansvar för förlust på lån och bidrag som harbetalats ut i förskott. Möjlighet att betala ut lån och/eller bidrag i förskottfinns f. n. enligt fem författningar - bostadsfinansieringsförordningen(1974:946), förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m., kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån,förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel till förbättring avboendemiljöer samt kungörelsen (1973:327) om bosiadsanpassningsbidrag.Fömtsältningama för att bevilja förskott är i stort sett identiska för de femstödformema. En förutsättning är att kommunen skall ha åtagit sig ansvar föråterbetalning av förskottet. Delta ansvar måste utgöras av all kommunentecknar borgen gentemot staten så- 1978/79:100 Bilaga 16 129 som för egen skuld (proprieborgen). En annanförutsättning är att låntagaren/bidragstagaren på begäran av kommunen skallställa säkerhet som kommunen har godkänt. En ylterligare förutsällning är atllåntagaren/bidragstagaren skall ha förbundit sig att underkasta sig densärskilda konlroll över byggnadsföretaget som kommunen vill utöva med anledningav förskottet. Bostadsslyrelsen anserall proceduren för all bevilja förskott är krånglig och arbelskrävande.Slyrelsen föreslår alt bestämmelsen om borgen vid förskott tas bort. Detskulle enligl slyrelsen medföra en betydande besparing av kapacitet, i förstahand hos kommunerna. Del skulle dessutom innebära en förenkling förlåntagama/bidragstagarna. Eventuellt skulle dock statens förlustrisk i någonmån öka. Jag delar bosladsslyrelsens uppfallning altnuvarande ordning atl bevilja förskott är krånglig och arbelskrävande. Denmedför också vissa inle avsedda effekler när det gällerlånlagarens/bidragstagarens möjlighet atl få förskott. Sålunda innebär gällandebeslämmelser att kommunens uppfattning i frågan om i vilken omfattning denskaLI åta sig borgensansvar kan vara avgörande för vilkalåntagare/bidragstagare som kan få förskott. Som bosladsslyrelsen påpekar finnsdet kommuner som vägrar att teckna borgen på grund av merarbetet för della.Enligt min mening är det olillfredsslällande att lånlagarens/bidragstagarensmöjlighet att få förskott är beroende av kommunernas uppfattning i dennafråga. Avgörande för om förskott skall beviljas bör enligt min mening vara.utöver alt behov av förskott föreligger, atl godtagbar säkerhet kan ställas ide fall det föreligger betydande förlustrisk. Mot denna bakgmnd ansluter jag mig tillbostadsstyrelsens förslag att bestämmelsema om borgen vid förskott lasbort. Jag ansluter mig också till styrelsens uppfattning att statensförlustrisk, totalt setl, skulle öka endast obetydligt om bestämmelserna tasbort. Enligt min mening kan det dock inte uteslutas atl risken för betydandeförlusl skulle öka för vissa lån. För all förhindra sådana förluster bör dekrav på säkerhei som gäller för det slutliga lånet även tillämpas vid förskottpå lånet. Det innebär alt låntagaren i normalfallet måste upplåta panträtt ifastighet eller tomträtt (inteckningssäkerhet). Vid förskott på bidrag bör bidragslagareninte behöva lämna säkerhei för förskottet. Jag vill i sammanhanget anmäla att den av migförordade ordningen för förskott inte innebär någon ändring i förfarandet avutbetalningen av förskottet. Sålunda bör det även fortsättningsvis vara så attbostadsstyrelsen betalar ut förskottet till förmedlingsorganet, som i sin turbestämmer hur förskottet skall tillgodogöras låntagaren/bidragstagaren.Förmedlingsorganet bör därvid på lämpligt sätt bevaka att arbetena fortskrideri takt med förskottets utbetalning. 1 fråga om lån tillterritoriella församlingar m. m. anför att de författningarsom reglerar långivningen till bostadsbyggandet inte i 9 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 130 och för sig utesluter att bl.a. territoriellförsamling, pastorat och kyrklig samfällighet kan beviljas sådana lån. De ärdock på grund av andra bestämmelser förhindrade all ulan regeringens särskildamedgivande uppta lån. Slyrelsen anser del angeläget all sådana beslämmelser somavses i 73 S 2 mom. lagen (1961:436)om församlingsslyrelse (omtryckt 1976:500) tillkommer. Styrelsen föreslärockså att dessa församlingar med hänsyn till den egna beskattningsrätten fåruppta lån utan atl ställa säkerhet och alt de i fråga om bostadslån ochförbättringslån beviljas lån med samma låneandelar som lillämpas när kommun ärlåntagare. Vad slyrelsen har anförltorde avse sådana församlingar och samfälligheier som avses i lagen omförsamlingsslyrelse. Efter medgivande av regeringen i varje särskill fall kandessa i och för sig redan nu ta upp sådana lån som avses med styrelsensförslag. Även jag anser del emellerlid angeläget alt sådana beslämmelser somavses i 73 § 2 mom. i lagen kommer lill stånd. Bestämmelsema bör avse lånenligt bosladsfinansieringsför-ordningen (1974:946). förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m. och kungörelsen (1962:538) om förbättringslån. Delankommer på regeringen att meddela sådana bestämmelser. Efter vad jag harerfarit kommer chefen för budgeldepartemenlet att i annat sammanhang föreslå enförordning i ämnet. Jag förordar vidare ienlighel med styrelsens förslag atl församlingar och samfälligheier enligtnyssnämnda lag får ta upp lån utan att ställa säkerhei. Däremol kan jag inlebiiräda slyrelsens förslag om höjda låneandelar. Jag vill också beröra vissa frågor rörande administrationsavgiftför bostadslån m. m. Med stöd av bemyndigande (prop. 1976/77: 150bil. FiU 1976/77: 30, rskr 1976: 77:341) meddelade regeringen den 8 september1977 föreskrifter om uttagande av en särskild avgift vid uppläggning av lånför vilka statliga räntebidrag ulgår saml vid övertagande av vissa statligalån lill bosläder. Föreskrifterna, som trädde i kraft . finnsi förordningen (1977:758) om särskild administrationsavgifi för slatligabostadslån m. m. De innebär i korthet följande. Avgift skall erläggas avdels den som beviljas bostadslån eller energispariån. dels den som övertarsådana lån. Avgift skall också erläggas av den som övertar sådana lån beviljadeenligt moisvarande äldre bestämmelser eller som övertar egnahemslån ellertertiäriån. och skall betalas senast då låntagaren första gångenbetalar ränta på lånet. Beviljas bostadslån och energispariån i kombinationeller övertar någon två eller flera lån som avser samma faslighet utgår endasten avgift. Fråga om avgift prövas av länsbostadsnämnden. Den särskildaadministrationsavgiften tas således f. n. ut i form av engångsavgifter. Ianslagsframställningen för /80 tar bostads-styrelsen upp fråganom att ersätta den nuvarande avgiften med en avise-ringsavgift. a. att föreskrifter om endast en avgift vid kombinalionslån och vidövertagande av flera lån föranleder särskild be- Prop.1978/79: IOO Bilaga 16 131 vakning så att inte avgift tas ul mer an engång. Inkomstmässigt för staten skulle enligtstyrelsen samma resultat kunna uppnås omvarje ut- eller inbetalningskort belades med en aviavgiftom . Aviavgiften borde i sådant fall utgå i samtliga låneärenden utomde där länen är undantagna från administrationsavgifi. Styrelsen föreslår atladminislrationsavgiflen ersätts av en aviseringsav-gift. Om en sådan ändringinte kommer lill stånd föreslår styrelsen alt överlagande av lån på grund avvissa familjerältsliga fång såsom arv, bodelning, skifte eller liknandebefrias från administrationsavgifi. Det ankommer på regeringenatl bestämma sättet för atl ta ul admini-slralionsavgift för slatligabostadslån m. m. För sammanhangets skull vill jag dock anföra följande ianledning av förslag. Regeringens motiv för altvälja engångsavgiften framför den av styrelsen nu föreslagna aviseringsavgifienvar all avgift i fråga om redan beviljade lån skulle innebära en ändring i deursprungligen fastställda villkoren för länen. Delta förhållande kvarståroförändrat. tillkommer dessulom all en omläggning enligt slyrelsens förslagmedför svårigheter med hänsyn till att vissa låntagare redan har erlagtengångsavgiften. Mol denna bakgmnd anser jag alt det nuvarande sältel för altla ut adminislrationsavgiflen bör beslå. Jag är således inte beredd atl förordaen ändring i enlighel med styrelsens förslag. Jag är inte heller beredd attförorda några nya undantag från avgift vid övertagande av lån. Bostadsslyrelsen harföreslagit att etl statligt projekteringsbidrag skall kunna utgå för all täckaen del av kommunernas kostnader för förprojekie-ring m. m. i samband medsanering. Styrelsen anser alt del behövs en stimulans av detta slag för attkommuner som har etl omfattande bestånd av dåliga bostäder och en starktsplittrad ägarstruktur i sill äldre bostadsbestånd skall kunna fylla uppgiftenatt styra och leda saneringsverksamhe-len. Enligl min mening är enplanmässighet i kommunemas hantering av sa-neringsverksamhelen angelägen frånbåde bostadspolitiska och arbetsmarknadspoliliska utgångspunkter.Moderniseringsprojekl kan i åtskilliga fall vara lämpliga atl använda ikonjunktur- och säsongutjämnande syfte. Men om moderniseringsverksamheten skallkunna användas på della sätt krävs det all beredskapen i form av i huvudsakstariklara projekl är god. Under innevarande budgelårutgår inom del arbetsmarknadspoliliska stödets ram ett s. k.detaljplaneringsbidrag som skall möjliggöra en sådan beredskap. Del kan utgåtill , allmännyttig, kooperativ eller enskild byggherre som fram lillfärdiga bygghandlingar projekterar bl. a. ombyggnad av bostadshus, avsedda allupplåtas med hyres- eller bostadsrätt. Stödet ulgår vanligen avprojekteringskostnaderna. Chefen för har tidigaredenna dag föreslagit alt detaljplaneringsbidrag skall kunna utgå för dettaändamål också under /80. Mol denna bakgrund är jaginte beredd att biträda förslag om ert särskiltprojekteringsbidrag till kommunerna. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 132 För all ftämja en ökningav hissinslallalioner i befintliga bostadshus har bosladsslyrelsen i sinanslagsframställning föreslagit alt statligt bidrag till liissiiisialUiiion börkunna utgå i vissa fall. Verksamheten bör enligt förslaget till en börjtin haföisökskarakiär. Genom en försöksverksamhet bör enligt bostadsstyrelsensupplättning mera erfarenheter av kosinader och problem, förenade medinstallation av hiss, kunna erhållas. Vidare anser styrelsen alt detytterligare hör övervägas och prövas hur kommunerna i sm planering skall beaktalillgänglighelsfrågan. Innan jag behandlarbosladsslyrelsens förslag ber jag att få redogöra för de bestämmelser ibyggnadslagsliftningen som gäller belräffande inslallalion av hiss. Sådaninstallation är en del av den handikappanpassning som skall ske av bl.a.bostadshus. På förslag i prop1975/76:198 beslöl (CU 1975/76:30, rskr 1975/76: 360) om ändring avbestämmelserna om handikappanpassning i 42 a S byggnadsstadgan (1959:612). Ändringen innebäratt de krav påhandikappanpassning som tidigare gällde endast i fråga om offentliga lokaleroch arbetslokaler i fortsätlningen gäller också vid uppförande av bostadshus.De undantag frän kraven som kunde komma i fråga angavs i författningstexten.Kraven gäller också i fråga om ombyggnad, dock endast beträffande de delar avbyggnaden som berörs av åtgärdema. Vidare skall vid ombyggnad enskälighetsbedömning göras i del enskilda fallet. Dåvarande chefen förbostadsdepartementet anförde i propositionen att höga kostnader, byggnadsiekniskahinder, kullurhisloriska eller miljömässiga värden kunde föranleda atl skäligaanspråk på handikappanpassning inte kunde uppfyllas. hade ingenerinran mot detta uttalande. I propositionen underströks alt bestämmelsenrörande ombyggnad behöver kompletteras med föreskrifter och anvisningar frånstatens planverk. Förslag beträffande sådana föreskrifter har underställtsregeringen för godkännande. Förslagel övervägs f. n. inom . Bostadshus för vilkabyggnadslov söks efter den skall ha hiss om huset har mer än tvåvåningar. Vid ombyggnad gäller i princip samma krav. Den skälighelsavvägningsom skall göras kan dock leda till att kravet inte alltid kan uppfyllas. gällande regler för statlig belåning medger självfallelbostadslån och räntebidrag för installation av hiss i samband med ombyggnad. 1det enskilda fallel kan emellerlid lånemöjlighetema begränsas av regeln om altgodkänd ombyggnadskostnad skall inrymmas inom ett beräknatnybyggnads-panlvärde för fastigheten. Huruvida kostnaderaa för hissinstallationryms inom detta värde beror därför bl. a. av vilka åtgärder som i övrigtbehöver vidtas i bostadshuset. En annan spärr för deekonomiska möjligheterna alt finansiera en hissinstallation sätts av bruksvärdehyran.Generellt kan sägas att förutsättningarna för kostnadstäckning är bältre justörre våningsyta som kostnaden kan fördelas på. Delta innebär allförutsättningarna är gynnsammare för högre hus än för lägre. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 133 Hyran fastställs genomförhandlingar mellan hyresmarknadens parter. Åven om del får fömtsältas atlparternas värdering av olika bostadskvaliteter, däribland förekomsten av hiss,görs med beaktande även av äldre och handikappade bosladskonsumenlers behov kanden hyra som erfordras för alt läcka kapilal- och driftkostnaderna i vissafall bedömas bli alltför hög. Jag vill i sammanhängd stryka under den belydelsesom bostadsbidragen har när del gäller all mildra effekterna av hyreshöjningarpå grund av högre standard i bostaden. Vad jag här har saglvisar på viklen av alt kostnadsföruisällningarna i samband med installation avhiss i äldre bostadshus noga studeras. Även om jag är medveten om alt deekonomiska villkoren för alt finansiera sådan kan behöva förbättras är jag inte beredd att biträda bostadsstyrelsensförslag om bidrag för dessa åtgärder. Jag finner del nödvändigt att de skillnadersom föreligger mellan olika projekt kartläggs på elt grundligare säu än som har kunnat göras. Också formernaför ell samhälleligt stöd behöver noga övervägas mot bakgrund av förhållandenai det enskilda fallet. Såväl kortsiktiga som långsiktiga effekler avalternativa stödformer måsle beaktas. Vidare finner jag delangeläget atl etl arbete påbörjas med att utveckla hissar och teknik förhissinslallation vid ombyggnad. Jag har därför lidigare vid min behandling avfrågan om medel för byggnadsforskning under anslagel B 8. Byggnadsforskninguttalat atl ökad uppmärksamhet behövs för att slimulera enutvecklingsverksamhet inom delta fält. Enligl vad jag har erfarit har slatensråd för byggnadsforskning redan vidtagit vissa åtgärder i detta syfte. Av vad jag här har sagtframgår alt jag i likhet med bosladsslyrelsen finner del angelägel all delsamlas erfarenheter av kostnader och problem förknippade med installation avhiss i befintlig bostadsbebyggelse. Detta bör lämpligen kunna ske inom ramenför den verksamhet med bostadssociala inventeringar som håller på allulvecklas. Bostadsslyrelsen har i sin anslagsframslällning framhållit att enviklig fråga vid utvecklande av meioder för dessa kommer att vara de äldresboende. Möjligheterna att göra bostadshusen lillgängliga för äldre människor,bl. a. genom att installera hiss, där sådan saknas, måste bedömas ligga väl ilinje med denna verksamhet. Åven frågan om hur kommunerna i sin planeringskall beakta tillgängligheten i stort inom bostadsbeståndet bör kunna belysasgenom de bostadssociala inventeringarna. Det ankommer ytterst påkommunen atl inom bostadsförsörjningens ram göra avvägningar mellanteknisk-ekonomiska förutsättningar och bostadssociala krav. Jag vill isammanhanget framhålla de möjligheter som kommunen har att med stöd avbestämmelserna i 64 § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) skaffa sigrätt atl förmedla lägenheter som lillkommer eller byggs om med stöd av statligtbostadslån. Därigenom kan en kommun i vissa fall erbjuda den enskilde enlämpligare bostad, om det inte bedöms möjligt atl anpassa den aktuella bostadentill hans behov. 10 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 134 Jag anhåller om alt få taupp frågan om bostadslån lill vissa .yukvårds-pkitser. behandlade vidföregående riksmöle två motioner (1977/78:1684 och 1689) om atl vissasjukplatser skulle kunna finansieras med bostadslån. Båda motionerna log siktepä behov som har aktualiserats inom ramen för äldreomsorgerna. Vid sin behandling avmotionerna erinrade civilutskotiei (CU 1977/78: 27) om vissl utredningsarbetesom pågick eller hade avslutats och som hade betydelse för bedömningenav frågan. Mol bakgrund härav och av alt vissa överväganden i frågan pågickinom bostadsslyrelsen ansåg utskottet del inte lämpligt att i del sammanhangetbegära förslag till ändring av bostadsfinansieringsförordningen. Civiluiskottei framhölldock vikten av atl de i motionerna uppiagna frågorna löstes och gjordebedömningen all det skulle vara möjligt all budgelproposilion lämnaförslag lill om omfattningen och inriktningen av långivningbelräffande sådana sjukplatser som behandlas i moiionerna. Vad utskottetanförde gav regeringen till känna. Sedan fålladesill beslul (rskr 1977/78: 264) har Landstingsförbundel, , och sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (SPRI) i etl gemensamt projekl redovisat tänkbaraoch önskvärda utvecklingslinjer för olika former av boende och därtill knulnaverksamheter för äldre människor. En gmndläggande utgångspunkt församverkansprojektel har varit att äldre människor skall kunna leva etl sånormalt, självständigt och aklivl liv som möjligt. Basen för äldreomsorgernaskall därför enligl organisationernas mening vara del vanliga, ordinäraboendel. När särlösningar i form av speciella boende- och vårdformer blirnödvändiga skall dessa utformas så atl de tillvaratar kvaliteterna från delnormala livet och boendel. Hänsyn lill gamla människors skiftandeförutsättningar skall ligga lill grund för en medveten samhällsplanering ochutformning av den allmänna servicen. Etl väsentligt mål för projeklel har varitatl renodla huvudmännens uppgifter och utveckla en praktiskt utformad samverkanmellan socialvård samt hälso- och sjukvård. För egen del vill jag anföra följande. Det finns en väletablerad ansvarsfördelning mellan staten, landstingskommunerna och kommunemainom äldreomsorgerna. Denna har varit en av utgångspunkterna för detsamverkansprojekt somjag nämnde om. Enligl den är dellandstingskommunernas uppgifi alt svara för långtidssjukvården för allamänniskor, även för de äldre som behöver sådan. Socialvård, boendeservice ochbostadsplanering är däremot angelägenheter för kommunerna. Staten bidrarekonomiskl till bostadsförsörjningen och till vissa delar av den kommunalaverksamheten inom boendeservicens ram. För äldre människor ökar successivt behovet avbåde kommunemas och Prop.1978/79:100 Bilaga 16 135 Gränsen mellanåldrande och tillstötande sjukdom är ofta svår atl dra, här varit en avanledningarna lill alt formema för samverkan mellan kommunema ochlandstingskommunerna har behövt ses över. Ansvarsfördelningenmellan huvudmännen har inle ifrågasatts. Inle heller jag anser all del finnsnågra skäl all förändra den. Det innebär enligl minmening atl del inte heller finns anledning atl överväga alt mera generelltvidga bosiadslånesyslemets tillämpningsområde till all omfatta delar avlångtidsvården. Också kredilpolitiska överväganden talar mot en sådan vidgning. I den mån sommotionärerna med sina yrkanden har avsell alt lokala sjukhem skulle kunna kommai fråga för bostadslån kan Jag alltså inle förorda att de bifalls. Om dedäremol avser alt bostadslån skall kunna utgå för sjukrum för dem som bor il.ex. ell eller för läkarmottagning vill jag peka på att dennamöjlighel föreligger . Sådana utrymmen belraklas nämligen somkollekliva komplement lill bostäder och kan således omfatlas av bostadslån ochi vissa fall också av räntebidrag. Erfarenheter frånutbyggnaden av äldreomsorgen har emellertid visat att det också på sislnämndaområde finns gränsdragningsproblem som kan behöva övervägas i särskild ordning.Det är frågor som berör både och socialdepartementetsansvarsområde. De har samband också med de överväganden som f. n. görs inomregeringskansliet av förslagen års kommunalekonomiska utredning (SOU1977:78). Mot bakgrund av vad Jaghär har sagt har jag inte funnit anledning att nu föreslå någon förändring avomfattningen eller inriktningen av långivningen beträffandesjukvärdsanläggningar för äldre. Enligt min bedömning torde de medmotionsyrkandena avsedda syftena lill viss del kunna tillgodoses inom ramenför de bestämmelser som gäller. De s.k. mark- ochkonkurrensvii/koren för bostadslån infördes genom beslut av riksdag(prop. 1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372). Del grundläggande syftet medvillkoren var atl främja konkurrensen inom bosladsbyggandel. Markvillkorel ochkonkurrensvillkoret har ett nära samband med varandra. Båda villkoren äravsedda alt uigöra ett stöd för en lokalt förankrad bostadspolitik i enlighetmed den ansvarsfördelning mellan stat och kommun som gäller inombostadsförsörjningen. I detta hänseende utgör villkoren ell komplement lill deregler som gäller inom bl.a. byggnadslagstiftning samt exproprialions- ochförköpslagsliftning. Vid ett flertaltillfällen har motioner avlämnats till rörande omprövning avmarkvillkoret. Varken förslag om villkorets slopande eller förslag ombegränsning av dess tillämpningsområde har föranlett att besluta omändring i grundema för markvillkoret. Vid min anmälan till förra åretsbudgetproposition anförde jag (prop. 1977/78: IOO bil. 16 s. 168) atl delenligt min mening inte fanns anledning att överväga några grundlag- 1978/79:100 Bilaga 16 136