prop · G203197 · 1978-12-31 00:00:00 — sjukvårdslinjen saml medicinska servicelinjen - för vårdyrkesulbildninginom den stöds i princip av merparten av remissinstanserna.Den studieorganisaioriska modellen syftar till all begränsa antalet studievägaroch därmed göra utbildningsorganisationen mer överskådlig. Den innebär vidareen utbildningsorganisation med en gemensam grundkurs och en stegvisdifferentiering mot funktionsområdena socialvård, hälso- och sjukvård samlmedicinsk service. Del övervägande flertalet remissinslanser beklagar atlutredningen genom sina direktiv varit begränsad till att nuvarande studietideri huvudsak skall gälla vilket försvårat möjligheterna atl göra en bedömning avutbildningens längd utifrån vård- och utbildningspolitiska motiv. Förslag omutbildningslinjernas längd har därför mötts av en kritisk remissopinion. Främstgäller detla utbildningar omfattande 60 poäng och som leder fram till en smal yrkesfunklion.Socitdstyrelsen tillstyrker i princip den föreslagna linjeorganisationen menförutsätter omarbetning av vissa linjer med hänsyn lill det yrkesspecifikainnehållet i vissa varianler inom dessa. Styrelsen skulle gärna ha sett attförslagen för samtliga linjer skulle ha innehållit en studieorganisalionbaserad på en gemensam grundläggande utbildning inom respektive linje och enmöjlighet till profilering mol viss verksamhei genom obligatoriska alternativakurser. Utifrån de begränsningar som direktiven utgör anser UHÄ all förslageltill sludieorganisalion i huvudsak är riktigt utformat. UHÄ ser det dock som otillfredställandeatt de krav på förändringar som arbetsfällsbeskrivningen ger stöd för inle kantillgodoses på ett adekvat sätl med de förslag som kommittén lägger. Tillförslaget med en ny studieorganisation finns en rad praktiska problem knutna.UHÄ förutsätter atl dessa är lösta innan genomförandet av ny studieordningsker. I övrigt delar UHÄ de synpunkter pä förslaget som planeringsberedningenför vårdsektorn inom UHÄ anger. SÖ finner atl den utveckling inom hälso- ochsjukvård saml social service som framgår av arbetsfältsbeskrivningen och sommedför ökad efterfrågan på vård med förändringar i yrkesfunktioner och krav påpersonal med speciell utbildning gör det nödvändigt med en ändring av utbildningsorganisationenså att den bällre svarar mot arbetsmarknadens behov. SÖ stöder förslaget om enindelning av de berörda utbildningarna i tre områden, nämligen socialvård, hälso-och sjukvård samt medicinsk service och finner del underiag härför somarbetsfältsbeskrivningen ger väl grundat. TCO ansluter sig i huvudsak till denföreslagna linjeorganisationen men har avvikande mening i flera fall omlängden på utbildningarna. TCO anser del vara olämpligt att i linjernasutbildningsbeskrivningar ange att viss ulbildning leder till vissa tjänsteroch påpekar alt endast yrkesområden bör anges. Vidare framhåller TCO allansvarsförhållandet mellan linjenämnd och högskolestyrelse bör utredas ochbetonar atl en uppföljning och utvärdering av linjenämndemas arbete är myckelangelägen. MFR konstaterar att förslaget lill studieorganisation i många fallinnebär förkortningar av nuvarande utbildningar. Med hänsyn till att Prop.1978/79:197 87 Vård 77 endasi givit lidsramarna för de olikautbildningarna är det svårt alt se vilka effekter utredningens förslag kommerull få på uibildningsinnehållel. I avsaknad av en närmare bedömning av värdclav gymnasieskolans vårdlinje vars framlida utformning och omfattning inie äravgjord i förhållande till de olika utbildningarna, utan slöd av en diskussionom kunskapernas bredd och djup och ulan ledning av en uppskattning av vad somför varje yrke är en önskvärd utbildning framstår, enligt SACOISR. kommitténsförslag till sludielider som föga mer än en gissning. SSEF anser del omöjliglall bredda utbildningen och utöka innehållet inom oförändrade utbildningsliderutan att kvaliteten och yrkeskunskapeina försämras. Denna uppfattning framförsäven av SLEF. FPU och MUF. anser all förslagel lill principiell studieorganisato-riskmodell i slort sell ligger i linje med de egna direktiven, enligl vilka utbildningenskall möjliggöra värvning av studie- och yrkeseiiärenhet samti-digl som denskall bevara individens valfrihet för framtiden. Vård 77:s förslag bygger påanlagandel atl gymnasieskolan kommer att utformas enligl en av flera länkbaramodeller. Med den utgångspunkten kan det vara rimligt atl förutsätta all denframtida gymnasiala vårdutbildningen inom samma studietid som på dagensvårdlinje kommer alt kunna ge tillräckliga teoretiska förkunskaper för de avVård 77 behandlade högskoleutbildningarna. För all inom en sådan modell nåsamma nivå i fråga om yrkeslekniska kunskaper och färdigheter som i dagenstvååriga vårdutbildning kan däremot enligl gymnasieutredningen komma attkrävas en längre studielid än . UHÄ vill i likhet med bl. SÖ, 7CO. SSEF och FPU betonaatt planeringsprincipen om återkommande utbildning är en central fråga inomhögskolan. tillstyrkande av kommitténs förslag i fråga om sjukskölerskeutbildningenskulle enligt dessa medverka till en tillbakagång i utvecklingen av ålerkommandeutbildning. SACOISR anser att krav på yrkesverksamhel bör ställas och att deformella kraven är hell otillräckliga för behörighet som sjuksköterska.Socialstyrelsen anser atl ulbildning för specialisering torde kunna anordnassom alternativa kurser efter den obligatoriska grundläggande ulbildningsdden,SÖ är tveksam till förslaget om införande av alternativa och/eller valfriakurser och menar att dispensförfarande och möjlighet till individuellstudiegång som tillämpas ger tillräcklig flexibilitet iutbildningen. När del gäller linjeindelning delar SÖ kommitténsuppfattning att man ej bör anordna någon särskild studiegång med inriktning motlångtidssjukvård. Sådan utbildning bör i stället ingå i den föreslagna hälso-och sjukvårdslinjens variant för sjuksköterskor. Kunskaper om och erfarenhetav långtidssjukvård och vård av åldrande människor borde enligl SÖ ingå i allautbildningslinjer inom vårdsektom. Detta synsätt redovisar även , , SACOISR och SSU. Styrelsen för Göteborgshögskoleregion finner all i utredningen förts en övertygande argumenta- Prop.1978/79:197 88 tion för atl ej inrätta en speciell studieväg medinriktning mot långtidssjukvården, TCO framhäller att utbildning i gerontologikan ges som linjeanknuten kurs, I fråga om förslaget att sociala servicelinjen studieorganisalorisktskall placeras inom sektorn för ulbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken har meningama gått isär. En allmän uppfattning är atl sektorstillhörigheienför social servicelinje bör utredas ytteriigare. efterlyser enlösning för anknytningen mellan gymnasieutbildning och högskoleutbildning fördel sociala området. Enligt UHÄ:s bedömning är ell slalligt huvudmannaskap försociala servicelinjen en förutsättning för linjens långsiktiga utveckling ochanknytning till sociala linjen. En överföring av linjen lill AES-sektom skulleenligt UHÄ skapa möjligheter all ulveckla linjen såväl innehållsmässigt som studieorganisaloriskt.Landstingsförbundet är positiv till atl social service förs till AES-sektornunder förutsättning av oförändrat huvudmannaskap. UHÄ förordar i likhet medSÖ. och att sektorstillhörigheien utreds ytterligare. SACOISRfinner vårdsektom bra för sociala servicelinjen med hänvisning till altföreståndare inom åldringsvård måste kunna göra vissa medicinska bedömningar. Utbildningen till röntgen- och radioterapiassislenterförutsätts ske inom ramen för medicinska servicelinjen. Denna gruppering finnerUHÄ. I arbetet ingår mycket omvårdnadsarbete,exempelvis omhändertagande av svårt sjuka patienter. förordar därför atl dessa varianler anordnas inom hälso-och sjukvårdslinjen, Förslaget om en ny social servicelinje om 60 poäng och medsyfte atl utbilda för verksamhei inom hemtjänst och äldreomsorg, blandpersoner med sociala avvikelser samt för omsorgsverksamhet bland psykiskt utvecklingsstördahar behandlats av de flesta remissinstanser. Diskussionen om seklorstillhörigheiför social servicelinje har redovisats i det föregående. När det gällerinnehållet delar flertalet remissinstanser utredningens bedömning alt den nyasociala servicelinjen måste syfta till att utbilda för ett bredare arbeisfäliän vad linjen gör . Några remissinstanser är dock inle beredda alt tillstyrkaförslaget till utformning av linjen och föreslår att frågan övervägsytterligare. Många avvisar förslaget om utbildningens längd och menar att denbör omfatla 80 poäng. UHÄ är tveksam om en ny utbildning med ett bredarearbetsfält kan uppnås efter en utbildning om 80 poäng. anserdel vara angeläget alt en anknytning mellan den sociala servicelinjen och densociala linjen kommer till stånd samt att tyngdpunkten hos den socialaserviceutbildningen bör vara förlagd till social verksamhet. Det socialainslaget i utbildningen bör kunna kompletteras med erforderligt kunnande av hälso-och sjukvårdande Prop.1978/79:197 89 art. Särskilt är del nödvändigtatt rusta även den sociala servicepersonalen inom äldreomsorgen för vissainsatser av sjukvårdande karaklär. SÖ anser alt utbildningen på socialaservicelinjen bör syfta lill ledande befattningar inom såväl hemtjänst ochäldreomsorg som verksamhei bland personer med sociala avvikelser och bland psykisktutvecklingsslörda och därför bör omfatta 80 poäng. I detta instämmer S-4CO/SWoch TCO. Om en utökning kan genomföras bör enligl SÖ och TCO nuvarande kurs igymnasieskolan för föreståndare vid vårdinstitutioner och elevhem för psykisktutvecklingsstörda kunna utgå. vilket innebär en kostnadsminskning. Med hänsyntill all sociala servicelinjen avser alt leda lill självsländigt arbete i denöppna vården vill även AMS ifrågasätta om den föreslagna utbildningensomfattning är tillräcklig. hälsar med lillfredsställelse förslagelom en social servicelinje. Med denna ges bl. a. den grundutbildade personaleninom vården av psykiskt utvecklingsstörda möjligheler lill reguljärvidareutbildning som hitintills saknats. Det hade dock varit önskväil om linjenej begränsats till 60 poäng, framhåller omsorgskommitlén. TCO och SFS anser altsocialpedagogutbildningen skall bli en allmän linje. Enligt TCO börsektors-tillhörighet och längd prövas i samband med att utbildningen fastställssom allmän linje. Innehållsmässigt bör socialpedagogutbildningen samordnas medsocial linje och social servicelinje, anser TCO. Förslaget om en ny hörselvårdslinje omfattande 60 poängoch kunskaper och färdigheter för yrkesutövning vid audiologisk avdelning ochhörcentral som hörselvårdsassislent har behandlats av några få remissinstanser.UHÄ tillstyrker förslaget och framhåller att på bör en samordningeftersträvas av den berörda utbildningen med utbildningar inom röst-och talvärd.Att reducera hörselvårdslinjen från 80 till 60 poäng finner SACOISR inte vararealistiskt. Vårdlinjen som bas kompenserar på intet vis sänkningen. Ämnenamatematik, fysik och engelska anses vara mycket väsentliga för utbildningen.SACO/SR påpekar att grundutbildning av hörselvårdsassistenter är synnerligenangelägen i dagens läge då påbyggnadsutbildning saknas. TCO tillstyrker att hörselvårdslinjenbör vara en självständig linje men finner det omöjligt att tillstyrka attutbildningen endast skall omfatta 60 poäng. Den tekniska utvecklingen och eltomfattande behov av utbildning av rehabiliteringskaraktär och medicinskl-tekniskkaraklär talar mot alt förkorta utbildningen. TCO anser att utbildningen bör omfatla80 poäng och att delar av utbildningen bör ske inom vartdera områdetrehabilitering och medicinsk service. Förslaget om en hälso- och sjukvårdslinje med fyravarianter och med en omfattning av 60 till 110 poäng har fått storuppmärksamhet i remissopi-7 /97S/79. 1978/79:197 90 Anknytningen till gymnasieskolan har berörts i detföregående. F-lertulet remissinslunser hai' sett vårdlinjen som en lämpliggrund för hälso- och sjukvårdslinjen. De föreslagna varianterna förpsykiatrisk vård. operaiionssjukvård och ögonsjukvård om 60 poäng saml försjuksköterskor om 80 lill 110 poäng har i allmänhel bedömts vara enändamålsenlig organisatorisk indelning. Det anses vikligl atl del skapas möjligheiför siu-derande från variunlerna för psykiatri, oflalmologi och operationssjukvårdalt gå vidare och erhålla ulbildning till sjuksköterska. Det övervägande fiertalelremissinslanser som yllral sig anser emellerlid att de föreslagna varianternaom 60 poäng är för korta. Varianlen för sjuksköterskor har av bl. UHÄ och SÖ kritiserats ulifrån möjligheterna att göra ellrättvist urval lill de ire föreslagna specialiseringarna, nämligen i hälso- ochsjukvård för barn och ungdom, i obstetrisk och gynekologisk vård saml i aneslesi-och intensivvård. Vidare ogillas att dessa påbörjas före 80 poäng och ulanmöjlighet till etappavgång. Denna utformning av hälso- och sjukvårdslinjen harinte fåll remissinstansemas stöd. Både UHÄ och .SÖ anser att utbildningen på hälso-och sjukvårdslinjen bör organiseras så att gemensam basutbildning om 80 poängbör ges varianlen för sjuksköterskor och atl specialiseringar bör anordnasefter den grundläggande utbildningen. När det gäller variantema för psykiatri,operationssjukvård och ögonsjukvård har flertalet uttalat sig för alt dessaförlängs lill alt omfatta 80 poäng. Några har också betonat atl sjukskölerskeutbildningenäven fortsättningsvis bör organiseras i etapper med möjlighet till mellanliggandepraktik. Socialstyrelsenifrågasätter att tre varianler brutits ut från hälso- och sjukvårdslinjensvariant för sjuksköterskor. Det gäller särskilt varianten för psykiatrisk vårdeftersom rekryteringen till denna variant inte förutsätter genomgång avgymnasieutbildning i psykiatrisk vård eller yrkeserfarenhet från detta område.Styrelsen kan inle acceptera att den föreslagna högskoleutbildningen ipsykiatrisk vård skall utgöra utbildning till ledande tjänster i psykiatriskvård, UHÄ delar utredningens uppfattning att högskolan skall bidra till atlläcka samhällets behov av utbildade för det kvalificerade arbetet ipsykiatrisk vård och atl olika personalgrupper inom psykiatrisk vård geslikvärdiga förutsättningar att skaffa rätt utbildning. Det finns dock enligt UHÄ:sbedömning risk att målet för den nya utbildningen inte kan uppnås på denutbildningstid som föreslås, UHÄ menar i likhet med flera av sinaremissinstanser att det finns starka skäl att föreslå en förlängning avutbildningstiden. Även SÖ, LandstingsjÖrbundet. SSU och FPU tillstyrker ensärskild studieväg med inriklning mol psykiatrisk vård syftande till atlutbilda för ledande ijänst inom såväl öppen som sluten psykiatrisk vård. I likhelmed UHÄ finner SÖ det anmärkningsvärt atl utredningen med den föreslagnautbildningen om 60 poäng kan uppnå detta syfte. Varianten för psykiatrisk vårdär enligt SFS alltför komplicerad föratt kunna rymmas i de föreslagna 60poängen./I WS finner det ange- Prop.1978/79:197 91 läget alt skötare bereds tillfälle all erhålla högskoleulbildninginom det psykialriska området och att tillfälle ges för dessa atl kompletterasin utbildning med de yrkesspecifika delarna. SACOISR och TCO avstyrker denföreslagna psykialriska varianlen. Detta förslag skulle kunna innebära atl densomatiska utbildningen blir eftersall för personal inom den psykiatriskavården, anser /S/? och tillägger att utbildningstiden inte bör vara kortareän inom allmän hälso- och sjukvård. TCO framhåller att den psykiatriska vårdenmåste få en nivå som är jämbördig med den somatiska vården. TCO föreslår i ställeten vidareutbildning om 40 poäng för sjuksköterskor och skötare inompsykiatrisk vård med minst två års yrkeserfarenhet. SACOISR finner detangelägel alt pröva möjligheten att lägga upp varianten för psykiatrisk vård såall delar av sludievägen kan läsas fristående. Därigenom skulle man bl. a.skapa möjligheter för sjuksköterskor med allmän hälso- och sjukvårdsutbildningatt bygga på med psykiatrisk utbildning. SSEF anser alt del även ifortsättningen bör finnas påbyggnadslinje för sjuksköterskor inom psykiatri. Denföreslagna varianten för operaiionssjukvård har av några remissinslanserbedömts som otillfredsställande. UHÄ anser i likhet med utredningen att enlinje snarare bör inriktas mot etl funktionsområde än mot ett visst yrke. Dennaplaneringsprincip omfattar enligt UHÄ inle varianten för operaiionssjukvård.Det yrkesspecifika innehållet har minskat med 20 poäng framhällersocialstyrelsen. Utbildning i operationssjukvård måste baseras på engrundläggande hälso- och sjukvårdsulbildning saml fogas samman med utbildning ianeslesi- och inlensivvård, anser . UHÄ påpekar all denföreslagna varianten kommer alt medföra omfattande vidareutbildningsbehov ochbör mot den bakgrunden helst omfatla 80 poäng. Utbildningen ioperationssjukvård måste enligt SACOISR åtminstone jämställas med allmänskölerskansoch läggas på 80 poängs nivå. Upp till 60 poäng bör den inordnas isjuksköterskeutbildningen varefter utbildning i operationssjukvård adderas med20 poäng. Detta skulle skapa en breddning och åstadkomma atl operalionsassisten-tenfår möjlighet till kompletterande utbildning i t. ex. aneslesi. Ett alternativsom /SR nämner är atl utbildningen för aneslesi-, operalions-och inlensivvårdutgör en gemensam påbyggnadslinje på 40 poäng där behörigheten inom de olika specialitelemaförvärvas efter yrkespraktik. TCO önskar också en förlängning av utbildningentill operationsassistent. Behov av kunskaper i omvårdnad och akutsjukvård är slort.Ett större inslag av vårdkunskap skulle underlätta möjligheterna attkomplettera lill annan vårdutbildning, framhåller TCO. Vad avser varianten föroperationssjukvård anser SFS att sjuksköterskan har en bäitre helhetssyn påpatienten än den som enbart är utbildad inom operationsvärden. SSEF anser attdet bör finnas särskild påbyggnadslinje för sjuksköterskor inom operationssjukvårdäven i fortsättningen. Sjuksköterskan har en bredare utbildning änoperationsassistenten, vilket underlättar samarbetet mellan operationsavdelningenoch vårdavdelningen. Prop.1978/79:197 92 Liknande argument som anförts mol varianterna förpsykiatrisk vård och operationssjukvård anförs mol den föreslagna varianlen förögonsjukvård, nämligen att den är för kort. En reducering av de yrkesspecifikadelarna kan inte uppvägas av en ökning av del föreslagna gemensamma utbildningsinnehålletpä hälso- och sjukvårdslinjen. förordar en utbildningsgång förögonsjukvården baserad på en grundläggande utbildning i hälso- och sjukvård. SACOISRframhåller all förslaget i realiteten innebären sänkning av oflalmologassistenternasutbildning. UHÄ och TCO anser det önskvärt att utbildningen förlängs. Samtidigtanser UHÄ inte att tillräckliga skäl föreligger för all avstyrka utredningensförslag, TCO anser att utbildningsavsnittei rörande ögonoperation börfördubblas i förhållande lill nuläget. Vidare måsie studierna omfatta ökadutbildning i omvårdnad och framförallt akutsjukvård. Den föreslagna linjeanknutnakursen i orioptik om 40 poäng tillstyrks av SÖ och UHÄ . Den kritik som riklats mol den föreslagna varianten försjuksköterskor har inledningsvis berörts. SSUoch SSEF delar kommitléns uppfattning atl alla studerande på varianten skall haminst 80 poäng. Vidare förordas att samtliga studerande inom varianten får enbasutbildning om 80 poäng. Enligl UHÄ innebär en sådan modell en förlängningav utbildningstiden för specialutbildningarna så all hälso- och sjukvård förbarn omfattar 120 poäng, aneslesi- och intensivvård 120 poäng samt obslretriskoch gynekologisk vård omfattar 130 poäng. En sådan studieorganisation innebärenligt UHÄ flera fördelar bl. a. alt nuvarande möjlighet till elappavgångbibehålls. Detta behov har också framhållits av SÖ. En annan fördel är enligtUHÄ att konkurrensen med studerande på hälso- och sjukvårdslinjen på de orterdär specialiseringarna finns företrädda skulle undvikas. Urvalsproblem till deföreslagna specialiseringarna har även påpekats av och SÖ, Avbetänkandet framgår inte heller hur de sjuksköterskor, som genomgått varianlenallmän hälso- och sjukvård, kan tillgodoräkna sina kunskaper om de önskargenomgå någon av specialutbildningarna, konstaterar oc/a/.vO'''/-*''" Ytterligare en väsentlig fördel som erhålls i den av UHÄ förordadestudieorganisationen är atl alla studerande garanteras ett gemensamlutbildningsinnehåll ovanför 60 poäng. SACOISR efteriyser yrkeserfarenhet ochstörre formella krav inom varianten för sjuksköterskor. Kommittén har enliglSACO/SR inte analyserat behovet av utbildning av denna för primärvården såviktiga sjuksköterska. Den föreslagna utbildningen till allmänsjuksköterskamåste enligt TCO läggas till grund för fortsatt specialutbildning. Mellangrundutbildning och specialutbildning bör ligga yrkeserfarenhet under minst sexmånader. Liknande synpunkter framförs av SSU och SSEF. SSEF betonar attgrundutbildningen av sjuksköterskor skall motsvara dagens grundutbildning ochvidareutbildning i medicin och kirurgi, SACOISR anser att förslaget om en särskild studiegång med inriklningmot hälso- och sjukvård för barn är välkommet. /SR och TCO anser 1978/79:197 ,3 alt den föreslagna linjeanknutna kursen om 30 poäng inomöppen hälso-och sjukvård är för kort med tanke på alt den skall leda fram tillbehörighet som distriktssköterska, anser all utbildningen bör omfatta 40poäng och inriktas mot hälso- och sjukvård för barn och ungdom samt vuxna, SACOISRanser del positivt all man även i fortsättningen kräver erfarenhet somsjuksköterska i offentlig vård under som villkor för behörighel,TCO delar denna uppfattning. Vad gäller studiegången med inriklning mol obstetrisk och gynekologiskvård anser SVICO/S/? alt barnmorskor liksom bör vara legitimeradesjuksköterskor med den föreslagna utbildningen om 80 poäng, Etl års yrkeserfarenhetbör föregå specialisering i obsletrisk och gynekologisk vård som enligt /SRbör omfatta 60 poäng. Även TCO anser att utbildningen bör förlängas iförhållande lill nuvarande vidareutbildningar med hänsyn lill de vidgadearbetsuppgifter som ålagts genom beslut, t, ex,preventivmedelsrådgivning, avancerad graviditetsövervakning och nya metoderunder förlossningsarbetet såsom smärtlindring m, m. Den föreslagna studiegången i anestesi- och intensivvård tillstyrksav TCO som i likhet med UHÄ anser atl den bör omfatla 40 poäng efter genomgångengrundutbildning om 80 poäng, dvs, sammanlagt 10 poäng utöver förslagel. När det gäller den föreslagna medicinska servicelinjenfinns en viss osäkerhet i remissopinionen om det naturvetenskapliga innehålleti utbildningen i förhållande till den treåriga naturvetenskapligagymnasielinjen och vilka effekter delta får för studieorganisationen. UHÄ görbedömningen atl det är svårt att la ställning till den föreslagnastudieorganisationens omfattning och innehåll. De föreslagna sju varianterna omvardera 90 poäng har i huvudsak fått remissinstansernas stöd. Dock inle av SACOISRoch TCO. SÖ anser alt de föreslagna variantema motsvarar de områden sommedicinsk service omfattar enligt utredning . När detgäller grupperingen av variantema inom en och samma linje har meningama varitdelade. SÖ tillstyrker även i delta avseende utredningens förslag och hänvisartill arbetsfältsbeskrivningen i vilken viklen av en helhetssyn på individenbetonas när det gäller såväl olika medicinska som sociala vårdinsatser. UHÄtillstyrker förslaget alt variantema för laboratorieområdet hänförs tillmedicinska servicelinjen men förordar att varianten för radioterapi ochröntgendiagnostik anordnas inom hälso- och sjukvårdslinjen. Liknande synpunkterframförs av SACOISR. som påpekar atl röntgen- och radioterapiassistenter istor utsträckning handhar patientvärd som är en klart sjukvårdande uppgift.SACO/SR anser också alt en begränsning av utbildningstiden för röntgen- och radioterapiassislenterinte är acceptabel. TCO ansluter sig principiellt till uppläggningen av utbildningenför laboratorieassistenter och delar helt utredningens uppfatt- Prop.1978/79:197 94 ning alt den medicinska utvecklingen förulsätier attlaboratorieassistenter har goda baskunskaper i naturvetenskapliga och tekniskaämnen.