prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Eleverna skull också fåundersöka och pröva sina egna och undrus upplevelser, ullilyder och värderingur.De skull få lid all leflekieru och söka sumbund och summunhang. Efiersom dessusätt atl arbeiu kräver lid måste stoftmängden begränsas. Det probleminriktade arbetel innebär atl elevema bearbelareller löser problem som de själva uppiäcker och formulerar. De skall också fåskolans hjälp all uppläcka och bearbela problem. En ämnesövergripande uppläggningoch samverkan mellan ämnen blir nödvändig. Lärarna skall själva praktisera ett reflekterandearbetssätt och på det viset utgöra förebilder för elevernu. Litterära ochdramaliska verk kan hjälpa lill all förslå komplicerade frågor och skapainlevelse. Likaså kan elevemas egel gesiallande i olika konslnärligauttrycksformer ulveckla inlevelse och förståelse. Saklighet och allsidighel skall prägla arbelel. Dettautesluter inle att elevernas egna problem och deras egna ställningstagandenfår komma till uttryck. Eleverna representerar i regel själva många olika synsätt.Ibland måste läraren emellerlid lyfta fram och uppmärksamma vissabetydelsefulla perspektiv. Arbelet bör inriktas på atl frigöra elevernasinitiativförmåga och vilja att 1978/79:180 137 söka de kunskuper som gör del möjligt för dem ull kommutill självständiga slällningsiugunden. Liksom i förskolun måsie mun i grundskolun se burneisjuguppfullning, begreppsuppfallning och kommunikaiionsföimägu som vikliguutgångspunkter för urbetet. Sinnesupplevelser av oliku slag är viktiga lör begreppsbildningen.Arbele och lek med oliku malerial är värdefullu inslag liksom möjligheler lillsumlul om oliku upplevelser. Lärure och eicver bör lillsammans bygga upp arbelsrulinersom ger slöd ål invecktingen av elevernas lärdlgheier på olika områden. Delguller främst oliku kommunikuiionsfärdigheier: ull lulu och lyssnu. ull läsu,skriva och räknu. 1 kommunikutionsfärdigheiernu ingår även ull användu undruullryckssäll un de verbalu. lill exempel rörelser, ljud och bilder. undersökande och probleminrikial arbele siimulerarfanlusin och del logisku länkundel och ger övning ull länku molodiskl dvs.ordnu iukllugelser, se summunhung och dru slulsulser. Deltu ökur i sin lurelevens förmågu ull iukilu verkligheien. förslå förhållunden och sehundlingsmöjligheler. 1 ullmännu ämnen behöver elevemu få öva sinpercepiionsförmåga och ulveckla sin begreppsbildning. uiställningsverksumhel och arbele medväggiidning-ur uivecklur förmågun uti ullrycku sig på oliku säll. En rud teknisk-pruktisku färdigheter är nödvändiga att huför den modernu människan. Sådanu färdigheier skall ingå i undervisningen. Eleverna bör ocksä få öva sig all planera och genomföraell arbele, slälla upp mål, välja hjälpmedel och värdera både resullalei ocharbeisprocessen. Eleverna bör under skolåren få ell ökunde unsvar förskolarbelel. Gemensum plunering, gemensuml ulförl arbele saml gemensumproduklion skall ge elevema iräning i sumurbele. gynnar den socialu ochspråkligu utvecklingen som i sin lur är betydelsefull för uivecklingen uv lunke-och känsloliv. Indlvidiuilisering innebär sådana ålgärder som skolanvidtar för ull ge vurje elev en undervisning som svarar mol och fyller hennesbehov. Den allsidiga utveckling som skolan i samarbete med hemmen skall främjagäller fysisk och intellektuell förmåga, kunskaper, färdigheter, känsloliv, sociulaattityder och hundlingur. Individualiseringen underlällas av att mun utvecklararbetssätt som till-låter atl varje elev arbeiar med uigångspunki i egnuerfurenheier, förulsäliningar och behov, all man organiserar arbelel i grupperinom klassens eller arbelsenhelens ram. an försiärkningsresurserna främsikommer dem till godo som har särskilda svårigheler. Atl eleverna självu släller frågor och formulerur problemsom de vill arbela med innebär individualisering. Lärarna skall gå elevernutill mötes med muieriul och handledning. Eleverna bör själva fä känna sig förinnan de avgör på vilken nivå de vill börja. De medverkar i forllöpandediagnoser och i beslul som rör arbetel, de sätter tillsammans med läraren uppmål, de deltar i planering och utvärdering. Individualiseringen slöds såledesav ökal medinflylande och ökad självständighel. Elevers intresse för bestämda frågor eller deras önskanatt urbela lillsammans med särskilda kamraler kan leda lill atl de säller ihopgrupper som kommer atl fungera bra och gör arbelel läll. Intresse- ochkamralval är emellertid inle alllid enburl fördelakligl. kan vissaelever på grund av till exempel sammu etniska lillhörighei behöva arbetalillsammans ulifrån värderingar och inlressen som är beiydelsefulla för derasidenlitets- och samhörighetskänsla. Prop.1978/79:180 138 Iniresse- och kamralval kun ledu lill ull elever isolerursig i könsbundnu giupper eller sumlur medlcmmur från avgrunsude bosladsområden.Risker finns då för un elevernu binds till vissu könsvoller och ull sitciulaklyftor i samhällel försiärks. Elevernu bör vänju sig ull sumurbelu med mängu olikamänniskoi" och med människor som har olika värderingar och livsstil. Ävenom det kan vara påfrestande, ulvecklar del samurbelslormåga och självsländighelsamt ger livserfarenheter. Av flera skäl bör således gruppsammansättningar ien kluss variera. då elever med samma sludietakl ochfärdighelsnivå bildar giupper kun vuru moiiverud för ull ge lilllällc lillsyslematisk inlärning eller speciella momenl. Sådanu grupper tår dock uldriggörus permu-nenlu. Vid långvurig nivågruppering kan elevgruppernasreferensrumur bli för snuva och isolering mellun elevgrupper på olikulärdighelsnivåer kun uppslå. Det språkligu och socialu utbytet mellun elevernuminskar och dc kan låsas till vissa värderingur, både beträftunde sig självuoch andru. Nivågruppering är lämplig endusi . Arbele i grupper som är sammansatta av elever med olikufärdighelsuiveckling hur fleru oftu förbiseddu fördelar. Elever hur god nylluuv ull bislå kumruler som behöver derus hjälp. Olika elever kun också siimuleruvurundru på oliku säll. Sumurbeiei ärgynnsuml för ullu medlemmur i gruppen. Deltugäller såväl lunkeförmågu som sociul utveckling och unsvurskänslu. Av summaskäl kun elever i olika åldrar, dvs. i olika årskurser eller pä oliku siudierhu stort ulbyle av ull arbeiu lillsummuns. Rumen för elevgrupperingurnu är klassen eller arbeisenhelen.dvs. någru klasser under ledning av en grupp vuxna. Arbeisenhelen kun, liku välsom grupperingur inom den orguniseras över årskurs- och siadiegränser. Organisalioneni arbeisenhelen ger möjligheler lill samarbele och överbryggande aviradiiionella ämnesgränser. Arbelslagsprincipen ger elevernu flervuxenkontukter på klusslärurstadiema men kan begränsu dem på högsladiel. Elevernas utveckling är beroende av ett växelspel mellunlärare och elever. Lärarna skall ledu arbelel och lyfla fram elevernasidéer. De måsie också slälla sina kunskaper och erfarenheler till förfogande.Ulbyiel mellan dem som arbetar i skolan gäller även värderingur, känslor, upplevelseroch språk. Allu parter måsle ha mcdinjlyuiiidc. De måsle kunna påverkavurundru och läiu sig påverkus. Lärarna måste närma sig eleverna pä ellpersonligl sålt och visu respekt och iniresse för elevernus känslor och tankar.Della skall inte innebära all de inle släller kruv på elevernu. 1 elevernas medansvar ingår all de dellur i pluneringen,dvs. i vul uv innehåll, läromedel, urbelssäll m.m. De behöver därför kännalill och lu siällning lill skolans mål och rikilinjer. Ansvar för lokalersvård, placering och sköisel av arbelsmalerial, uiformning uv regler, pluneringav olika akliviieier är exempel pä sådani som ger övning ull sumurbelu. Mängusysslor kan delus mellan vuxna och elever och man bör dä lillsammans enas omramarnu för samarbele och medansvar. Genom all delta i organiserat samråd tränar sig elevernaalt samarbeia och alt representera sina kamruter i olika sammanhang. Då manrådgör med varandra om frågor som är viktiga för klussen fungerar den som klassråd. Vunna erfarenheter från klassrådet kan användas ielevrådet. Del är viktigt att elevrådets medlemmar får tillfälle all föraelevrådets resonemang vidare inom de enskilda klasserna. Skolledare och lärarehar ansvar för all lid anslås för elevrädsverksamhel. 1978/79:180 139 Elevrådsarbeiel ger eleverna en försia uppfattning om hurdemokratiska processer verkur. Elevemas möjlighel ull påverku skull gälla även uianförskolun. Elevernu kun sluderu den egnu kommunen och engugera sig i akluellufrågor och opinionsbildning. De kan också bearbela riksomfallande frågor vidkon-lukt med offentliga organ. Genom alt urbela på detta .sätt får elevernulillsammans med andra delta i påverkan uv sin omgivning och sinu villkor.Genom pruklisku erturenheier fär elevernu kunskuper och självförlroende för Ulldellu i en ömsesidig demokrulisk påverkansprocess. Den önskade uivecklingen uv urbelssäiien medför förändradekrav pä läromedlen och derus unvändning. Läromedelsbegreppel innefuliur ullu de olika pedugogiskuhjälpmedel som unvänds i skolarbetet. Lärure och elever bör välju de hjälpmedelsom pussar bäsl i derus urbeie. Mun vill inle definieru ell vissl slugsprodukler som läromedel ulan vidga gränserna lör vad som kan användus iskolurbelel. exkursioner, sludiebesök ochsamhällskontakler bör bli nuiurligu inslug i arbelel. Samhälletsinformationsutbud i olika former skall ocksä ulnylljas. Skolans läromedelssumlingur måsle orguniseras så all defungerar väl, dels på elevemus arbelsplals, dels i bibliolek. Behovei avläromedel för hemspråksundervisningen mäsle särskilt uppmärksammas. När del gäller material som lillkommil med syfie atlpåverka, kan risken för ensidighet motverkas genom all man kombinerar olikaslags framställningar. Skolans uppgift är ocksä att ge eleverna möjlighel atlutan lärarens hjälp kontrollera sakuppgifter och bedöma en framställningseventuella lendens. De måsie därför lära sig all ulnyttju bibliolek och unnuninformu-tionsservice. Det är väsentligt atl del malerial de arbelur med gersinnesinlryck och upplevelser sumi möjlighel all göra upptäckter och draslulsaiser. Slereolypa arbelsuppgifter bör undvikas. Däremoi kun manbehöva olika slag av handböcker. För alt den individualisering och del samarbele som skolanefierslrävar skall komma till siånd krävs tillgång på oliku slags läromedel.Eleverna mäste få välju ulifrån egnu inlressen och förulsäiiningur. De kunockså tillsummans göra material för projektorer och Ijudappuruter, spela infilm osv. Det är önskvärl all verktyg, instrument och apparaier samlförbrukningsmaterial av olika slag kan slå till elevernus förfogande. Vid utvärderingen av arbetsresultaten bör man även ta lillvara erfarenheter av olika läromedel. Därmed kan man få en bedömningsgrund förfortsaU planering och nya inköp. Eleverna bör både få inflytande överlärome-delsvalel och ansvar för de läromedel de har. 6 Skolans stödjande arbete Frågan om hur skolans särskilda elevvårdsfunktionärer bäslskall utnyttjas har deballerals . Åsikierna har varil många och viltskilda. Någru har sett elevvården som något man använder sig av i akutaproblemsituationer för att fä hjälp och avlaslning i en ohållbar situation.Det har då också ofta varit fråga om atl "bli av med ett problem".Andra däremot har uttryckt missnöje med alt enskilda problem lagit alltförstor del av skolans elevvårdsresurs på bekostnad av breda förebyggandeinsaiser. 1978/79:180 140 SÖ:s uppfuttning är uU man i den verksamhet, som i dagkallas elevvård, kan urskilja ivå funklioner: förebyggande elevvård och akutelevvård. Dessa tvä funklioner bör vidareutvecklas och integreras så ull deinsaiser som görs främjar utvecklingen av hela skolmiljön. Den dubblu inriktningen av skolans slödjande arbele byggerpå det synsäll som ullrycks i skollagens första paragraf och i målen förgrundskolan. Där unges ull skolun i sumurbele med hemmen skull främju elevernasallsidiga uiveckling saml därvid meddelu elevemu kunskuper och färdigheter.AUl arbele i skolun skall ulltså vara personlighelsulvecklande. Elever, lärare och övrig skolpersonal mäsle arbeiulillsammans och un-pussur urbelet lill sinu oliku förulsäliningar och behov.Delta gäller all verksamhei i skolan och är inte minst viktigt när del gällerskolans stödjande arbete. Arbetsenheten ulgör orgunisulorisk bus för bl.u.elevvårdsurbeiel och ligger därmed ocksä lill grund för skoluns slödjundeinsulser i vid mening. Del ökade lokula unsvurslagandel i.ex. i frågu omplunering, resursanvändning och utvärdering bör ge siörre förutsäliningar änlidigare all medverka lill all oiika behov hos eleven kan tillfredsslällas. Samspelel mellun elev. lärare och kamrater i skolan arenförulsäiining för uiveckling. I della samspel är eleven aklivi medverkande ochfår inle betraktas som objekl för ålgärder. ensidigi symiomlänkandc måsle undvikas när del gällerskolsvårigheier och i siällei bör viklen av ull finna orsukernu till problembetonus. Skolun hur dock begränsude möjligheter ull lösa problem som bottnar iutanför skolan liggunde orsaker. Här fordras ett förtroendefullt och närusamarbete med hemmen och med det övrigu sumhällel. 1 elevvårdsarbelel deltur föruiom den pedagogiskapersonalen förelrädu-re för skolhälsovård och skolpsykologiskl, sludie- ochyrkesvägledunde och skolkuralivi arbele. Dessa personalgruppers funktioner ärlill vissa delar inbördes gemensummu - och även gemensumma medlärurpersona-lens. SÖ anser alt varje enskild skolu och arbelsenhel själv mäslekommu fram lill hur man bäsl uinylljar vurundrus speciulkunskuper ochindividua-lilet. För elever med handikapp är strävan atl göra hela derusskolsiluuiion så lilel uvvikunde från övrigu elevers som möjligt. Genom olikuextra ålgärder behöver också elevemu få speciell hjälp i skilda avseende.Della kräver rörlighel i ulformningen uv älgärdernu. De specialpedagogiska insalsema ulformas på olika säll föralt möta elevemas skildu behov. De kan 1. ex. beslå i oliku former avspeciulundei-visning, särskild undervisning sumt anpassad studiegång. Insalsemariklas i försia hand till de elever som har särskilt stora behov av slimulansoch slöd. Ofta bör tyngdpunkten ligga på utt siärku elevens självkänslu. Insatsernakan gälla inlärning och färdighetsträning då förmågan alt behärsku vikligufärdigheter och kunskuper hänger summun med elevernus självförtroende. 1 detspecialpedagogisku arbetet måste man bygga pä god kännedom om eleven och utgåfrån elevens siarka sidor och det som eleven upplever som posilivt i sinmiljö. Den helhetssyn som enligt SÖ:s mening bör prägla skolansspecialpedagogisku insatser innebär ull ulll arbele måsle ske så nära elevensom möjligl. Men det bör också ske med närhei lill hemmel och kumruiemu i urbeisenheten.De speciulpedugogiska insulsernu skull därför i den ulsiräckning som är möjligoch lämplig integreras inom arbeisenhelen. kan elevens behov bäsllillgodoses i särskild undervisningsgrupp. Dellu avgörs i näru sumarbele medele\'<-n och huns föräldrar. Prop.1978/79:180 141 Innehåll, orgunisulion och uppläggning uvinvundrurundervisningen har aklualiserals på allvur först under de senasteåren. var ca 89000 elever i grundskolun burn lill invundrare. 1 översynsarbelel rörande invandrarundervisningen har SÖutgått från de övergripande målen för den svenska invundrur- ochminoritelspolitiken. Dessu har sammanfattats i begreppen jämlikhet, valfrihetoch samverkan. En huvudprincip är atl alla som bor i skall behandlaslikvärdigt. Barnen, som genom förskola och skola ofta snabbare växerin i del svenska samhället än föräldrarna, behöver bl.a. hjälp all lorebyggaoch mildra lojaliteiskonflikier som därigenom kan uppslå. Del krävs slöd avolika slag från förskola, skola och friiidsverksamhei för all bamen skall kunnaklara mötel mellan olika kuliurer. De insaiser som gjorls i förskolan för invandrarbarnenmåsle följas upp i . För all förverkligu målen för invandrar- ochminorilelspoliliken ger skolan hemspråksundervisning och stödundervisning isvensku. De bedömningar och förslag angående förändringar avarbetslivsorienteringen i som SÖ frumlägger i dennaläroplansrevision ulgår från regeringens uppdrag lill SÖ angåendeöversyn av praktisk arbelslivsorieniering i m.m. SÖ har medgivitförsöksverksamhet med ändrud arbelslivsorientering i ett antal kommuner fr. o.m. läsårel 1977/78. Enligt SÖ:s uppfuilning skull verksamheien vura allsidig.Eleverna skall bli medvelna om parlsförhållandenu i urbelslivel och om de olikusynsäll och inlressen som purtemn hur och förelräder. De skull skuffu sigkunskaper om lagar och avial, om arbeisgivares och arbelslagaies rälligheleroch skyldigheter och om sambanden mellan dessa faktorer. De skall vidare skaffasig kunskaper dels om verksamhetsområden, urbelsmiljöer. urbelsuppgifter ochyrken, dels om urbelels belydelse för människan och samhället. Arbelslivsonenteringen skall liksom skolans övriguverksamhei söka motverka sådanu begränsningar i studie- och yrkesvulel, somberor pä iru-dilioncllt könsroll- och slaluslänkande eller sociul och kullurellbukgrund. Den skull inriktas mol en social utjämning och jämställdhet mellankönen i familj, arbetsliv och samhälle. Arbetslivsorienleringen är liksom övrig sludie- ochyrkesorienlering i vid mening cn angelägenhei för alla som är verksamma iskolan. Den skall i oliku former ingå i skoluns verksumhei frän förslu lillsislu årskursen och i övergången frän skolu lill arbeisliv. Kunskaper omarbelslivel kan förvärvas bäde genom pruklisku konlakler med arbelslivel inomoch ulom skolan och genom undervisning i skoluns olika ämnen. Denna kan och börberikas genom medverkun av personer som är yrkesverksamma ulunför skolun.Allu urbelslivskonlukler - också elevens egnu frän ftitid och ferier -börlillvuratus i skolurbelel. Även skolans eget arbetsliv och de olika personalgruppernasuppgifter och siiuaiion bör således uppmärksammas. I årskurs 9 skall sludie- och yrkesorienleringeniniensifieras, bl.a. genom elevernas direkia konlukier med olikaulbildningsvägar och nya konlakler med arbelslivel. Derus erfurenheier börlillvaraias i undervisningen i olika ämnen. Prop.1978/79:180 142 1 samband med inlagningen till gymnasieskolan och denuppsökande sludie- och yrkesorienleringen måsle man lillgodose vissa eleverssärskilda behov uv vägledning inför val av uibildning och av kontakt medarbetslivet. Dellu kan ske genom en anpassad studiegång; dess mål är all uppnåen för eleven meningsfull situation och sysselsättning. SÖ föreslår en lidsram för de direkiaarbetslivskontakierna (sludiebesök och uv vistelse påarbelsplulser) om sex till lio veckor för allu elever under derus igrundskolan. Skolstyrelsen skull närmure beslula om arbeislivskontuktemussummanlagdu omfallning, längd och förläggning inom stadier och årskurser.Besluten skall förberedus i del lokalu pluneringsrådel (). Förenskildu elever bör en utökning av de direkta urbeislivskoniuktemu efteromsorgsfull bedömning kunnu ske genom individuell unpassning av studiegången. SÖ föreslär vidare att alla elever under högsladiel genomminsl veckolånga perioder skall skaffa sig erfarenheler från var och en avföljande tre arbetslivssektorer: Handel,kommunikation, service, jord- och skogsbruk Kontor ochförvallning, vård och undervisning Del är därvid skolans uppgift all verku för all elevernakombinerar valen inom de tre sektorerna pä ell sädanl säll all de ger pojkarinblick i kvinnodominerade yrken och flickor i mansdominerade. Beiräffande genomförandel föreslår SÖ alt den föreslagnatidsramen om sex till lio veckor för direkia arbeislivs-kontakier skall gällagenerelli för alla kommuner fr. o. m. del läsår man övergår till atl arbelaefter den reviderade läroplanen för grundskolun, 10 §skolförordningen ändras varvid även behov av övergångsbestämmelseruppmärksammas, prakliskyrkesorienlering ulgår från ämnesuppräkningen i timplan, och ulllidsramen sex lill för direkia urbelslivskonlakler inomarbelslivsorienieringen i årskurserna I -9 infors som anmärkning tilllimplanen, övriga förslaglill förändringar av arbetslivsorienleringen prövas under den inledda försöksverksamheten. 8 Tillval på högstadiet Vid den översyn av läroplan som gjordes 1967och som kom all resultera läroplan slrävade man efter all komma lillrälla med de problem som berodde pä all högsladiel var spliliral på många siudievägar.Lösningen blev utt utrymmei för lillval på högsladiel minskades, attlillvalsallernaliven begränsades till fem ämnen, att lillvalsämnena gavsformelll lika behörigheisvärde för lilliräde lill gym- nasiesladiel och atl linjedelningen i årskurs 9 slopades. I Ibreliggandc läroplansöversyn hur SÖ stått bl. a. införfrågun om översynsarbelel skull innebäru yllerligure ell steg mot detsummunhållna högsiudiel i den meningen alt utrymmet för lillval begränsus iförhållunde lill Lgr 69 och all anialei lillvalsallernaiiv minskus. EU besläml kruv på del nyu lillvalssyslemel är allljämlatl grundskoluns elever inle får skiklus så all skilda elevgrupper får olikumöjligheler lill siu- 1978/79:180 143 dier, yrkesutbildning och arbete efter gmndskolan. I dettaperspektiv vore det mest konsekvent att införa ett helt sammanhållethögstadium. Direkliven för översynsarbelel medger emellerlid inle attSÖ nu lägger fram ell sädanl förslag. Därför måste frågan om vilket utrymmetillvalet skall få på högstadiets limplan avgöras från tvä bedömningsgrunder. Försl och främst får lillvalel inte ta siörre ulrymme ianspråk än atl den övriga delen av timplanen, som är obligatorisk för allaelever, blir tillräcklig för alt ge samtliga elever en likvärdig kompetens ochbehörighel lill gymnasiala studier. För del andra bör tillvalets omfattning bestämmas utifrånen bedömning av vilka möjligheler som slår till buds för elevema atl redan inomde obligaloriska ämnena få välja arbelsformer, arbelssäil. En principsom varil avgörande för ulformningen av är principen om det friavalel. Den innebär all elevema som ell led i sin personliga utveckling lär sigall välja, la följderna av sina val och träffa nya val med ledning av sinaerfarenheler, anlag och intressen. Principen om del fria valel skali lillämpasfrän skolans försia årskurs till den sisla. Den bör gälla i det dagligaskolarbelel genom atl elevema får lillfälle alt inom givna ramar välja stoff,arbetssätt och läromedel. Alt låta elevema välja efter sina intressen bör dock inlealllid och reservalionslösi ses som del mesi eftersträvansvärda i skolarbetet.Inlressen är varken medfödda eller konstania. Intressen skapas i regel genompåverkan i någon form. Man kan inle vara intresserad av ell område som manaldrig fån bekanta sig med. Både samhällel uianför skolan och skolan själv kanpåverka skolans inlressen. Uianför skolan finns ell slort, lättillgängligtkommersielll ulbud som kan vara så ensidigi, och ibland också ha sådana inslagUV människoföruki och våld, ull skolun aktivi och kraftfullt måsle ge elevemamotbilder. Vissa intressen som är präglade av en känslomässigt, socialt ochkullurelll lorfiig miljö skall ifrågasällas och kompenseras inom skolan. Avdessa skäl måsle de inlresseslyrda valen inom skolan balanseras av en ambitionatl också utveckla och vidga elevemas intresseområden i en riktning somöverenssiämmer med målen för skolan. SÖ föreslår all elevernas val av tillvalsämnen begränsastill ett val mellan sinsemellan likvärdiga altemativ inom v; gemensam språkligsektor. Motivet för all koncenirera valmöjlighelema lill en sådanseklor ligger i hiuillsvarande erfarenheler av . Dessa visar klarlpå behovei för alla elever all ulveckla sin språkliga förmåga. Undervisningeninom de obliguloriska ämnenas ram har hiuills inle i lillräcklig ulsiräckningkunnai möla alla elevers behov av ull lu till vura och utveckla sina inneboendeförutsättningar för språklig utveckling. SÖ:s översynsarbete har därför tagilsikle på ull genom en förändrad lillvalskonsiruktion öka möjligheterna tillspråklig utveckling för alla elever. I denna sektor ingår franska och lyska. Med hänsyn lillall invandrare hur speciella behov av övning i sill hemspråk finns della medsom uliernutiv. Möjlighelema all läsa hemspråk enligi nu gällunde besiämmelserbör dock finnus kvar.