prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:136 Regeringens proposition Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag till riktUnjer för trädgårdsnäringspolitiken.Dessa gmndar sig på de förslag som avgetts av 1974 årsträdgårdsnäringsutredning. I propositionen behandlas förutom riktUnjer för politikendet statiiga finansiella stödet till trädgårdsnäringens rationalisering,stödet till energibesparande åtgärder inora näringen samt den statligarådgivningen på området. Vidare behandlas tullskyddet för trädgårdsprodukter. 1propositionen slås fast att har goda förutsättningar för en effektivträdgårdsproduktion. Produktionens omfattning kommer att bU beroende av dessinternationella konkurrenskraft. Konsumtionen av trädgårdsprodukter väntas ökai framtiden. Denna ökade efterfrågan bör tUl stor del kunna tillgodoses genoraen ökad inhemsk produktion. Näringens konkurrenskraft bör därför stärkas genomökad forskning, försök, rådgivrung och finansiellt stöd. Iproposilionen föreslås vissa ändringar i nuvarande finansieringsstöd tillträdgårdsnäringens rationalisering. Slöd föreslås kunna utgå i saraband raednyetablering av företag. Statsbidrag föreslås utgå till investeringar i nyteknik och vid samverkan. Bidrag föreslås vidare utgå till investeringar iregioner där det från samhäUets synpunkt är särskilt önskvärt att näringenutvecklas, i första hand . Statsbidrag till energibesparande åtgärderföreslås även i vissa fall utgå vid uppförande av växthus. Ipropositionen framläggs vidare förslag om vissa ändringar i tullskyddet på trädgårdsområdet.Förslaget innebär en övergång från vikttull till värdetull för vissaprodukter, höjningar och sänkningar av tullen samt vissa justeringar avtullperioderna. Slutligen föreslås vissa redaklioneUa ändringar i tulltaxan. 1 1978/79. Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , De , , , , , Bondestara Statsråden och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas i underprotokollen för jordbruks- resp. . Statsrådet herastäUer att regeringen i en proposition föreslår att antaga de förslag som han och statsrådet har lagt fram. Ärendet bör behandlas under innevarande riksraöte. Regeringen ansluler sig tUl föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1 och 2. Föredragande:statsråden och om trädgårdsnäringen Anmälantill proposition om trädgårdsnäringen såvitt avser jordbmks-departementetsverksamhetsområde Motbakgrund av förändringarna inom trädgårdsnäringen i början av 1970-talettilUcallades särskilda sakkunniga för att göra en samlad översyn avförhållandena inom näringen. De sakkunniga som antog namnet 1974 årsträdgårdsnäringsutredning skall enligt direktiven överväga frågor sorasararaanhänger med bl. a. omfattning, inriktning och lokalisering avträdgårdsnäringen. Mot denna bakgrund skaU utredningen överväga om särskildaåtgärder erfordras för näringen. Utredningen överlämnade promemorian"Växthusföretagens likviditelsproblem" med förslag om stödåtgärdertill trädgårdsnäringen till följd av höjda oljepriser ra. Förslagenutgjorde underlag för beslut om särskilt stöd tillträdgårdsnäringen (prop. 1975: 85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183). 1974års Irädgårdsnäringsutredning har avlämnat delbetänkandet (SOU1978: 51) Svensk trädgårdsnäring: Produktion, rationalisering ochinternationella förhåUanden. Utredningens sammanfattning av betänkandet tordefogas sora bilaga 3 till huvudprolokollet. Efterreraiss har yttranden över betänkandet avgetts av styrelsen för inlernationellutveckling (SIDA), , statskontoret, (),lantbmksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd,kommerskollegium, generallullstyrelsen, statens prisoch karlellnämnd,, , statens industriverk, Sverigeslantbruksuniversitet, saratliga länsstyrelser, näringsfrihetsorabudsraannen(NO), (), (),, i (LO),Tjänstemännens centralorga- 1Departementsrådet , ordförande, samt riksdagsledamoten , kommunalrådet , f. riksdagsledamoten riksdagsledamoten . 1978/79:136 4 nisation(TCO), Centralorganisationen /SR, . () samtSveriges fmkt- och grönsaksdistributörers förening (SFG). Flera avremissinstanserna har överlämnat av dera in-häratade yttranden. Slutligen harskrivelse inkommit från importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). Utredningenhar vidare avlämnat delbetänkandet (Ds Jo 1978: 13) Svenskträdgårdsnäring: Rådgivning. Betänkandet torde fogas till huvudprotokollet sombilaga 4. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, RRV,lantbruksstyrelsen, , statens industriverk, Sverigeslantbruksuniversitet, länsstyrelserna i , , ,, , och , , , ,, och , LRF, TRF, , , /SR, och . Ensammanställning av remissyttrandena över de båda betänkandena bör fogas tillhuvudprotokollet som bilaga 5. Beträffande nuvarande förhållanden ra. ra.särat utredningens närraare överväganden hänvisas till betänkandena. 2.1översikt av förhållandena inom näringen Trädgårdsnäringenindelas vanUgen i fmktodling, bärodUng, köksväxtodling, prydnadsväxtodUng ochodling av plantskoleväxter. Vidare skiljer man mellan odling under glas, ihuvudsak i växthus, och odling på friland. Växthusodlingbedrivs vid ca 2 700 förelag och på en sararaanlagd areal av ca 430 ha. Arealenhar genora åren ökat något. Odlingen har ett årligt produktionsvärde av 650milj. och sysselsätter stadigvarande ca 9 000 personer och tUlfälligt ca 3000 personer. Den omfattar köksväxter och prydnadsväxter. Vanligen användsväxthusen för flera olika kulturer . I fråga om köksväxter dominerartoraat, gurka och sallat. Köksväxtodlingen har ökat . Av prydnadsväxternahar odlingen av krukväxter, lökblommor och utplanteringsväxter ökat medansnitlblomraor, sticklingar och småplantor har rains-kat. Frilandsodlingenomfattar 23 000 ha vid 3 200 företag. Både arealen och antalet företag harminskat . Odlingen sysselsätter ca 8 500 personer stadigvarandeoch ca 8 000 personer tillfäUigt. Produktionsvärdet är 450 milj. kr. Påfriland odlas köksväxter, frukt, bär samt Prop.1978/79:136 5 Köksväxter exkl. de som odlas påkontrakt för konserv-industrin odlas på ca 5 000 ha. Den största produkten ärmorötter. Därefter följer vitkål, lök, rödbetor och blomkål. Kvantiteterna harökat för alla växtslag, mest för lök och morötter. Bland de kontraktsodladegrödorna är konservärlerna störst. Därnäst komraer morötter, gurka, rödbetoroch spenat. Den sammanlagda arealen är 11 000 ha. Fruktodlingen omfattar ca 3 500 ha. Äpple är detdominerande fruktslaget och svarar för av arealen. Jordgubbar odlas på 2000 ha och svarar för av bärodlingsarealen. På resterande del odlas ihuvudsak svarla vinbär. Bärodltngen ökar i omfattning. Det gäller ävenproduktionen av plantskoleväxter. Sådan produktion bedrivs på ungefär I 000 ha. Trädgårdsodlingen är framför allt lokaliserad till desydligare delarna av landet. svarar för av den totalaträdgårdsproduklio-nen. Endast bärodlingen uppvisar en någorlunda jämnfördelning över landet. Svensk trädgårdsnäring har ett samraanlagt årligtproduktionsvärde på . särat ett förädlingsvärde på 600 milj.kr. Värdet av konsumtionen av sådana trädgårdsprodukter, sora odlas i ,uppskattas till ca , varav knappt hälften är svenska produkter. Behovet av förbättrad mUjö ökar efterfrågan pårailjöskapande växtmaterial. KonsumUonen av köksväxter har under senare årvisat en viss ökning. Efterfrågan på prydnadsväxter har ökat i något störreorafattning. Antalet företagare och fast anstäUda i företag med odlingav trädgårdsprodukter uppgår till ca 17 000 personer. II 500 personer tillfäUigt under längre eller kortare tid.Härtill kommer de som är sysselsatta i de näringar som förser producenterna med rå varor eller som svarar för försäljning och förädling av de färdiga pro dukterna. Nuvarande statliga stöd lill trädgårdsnäringen omfattarstöd till utbildning, forskning och försök (15 mUj. ), rådgivning ra. (6 railj. ), nedsättning av energiskatt (7 milj. ), restitution avbensinskatt (. ), bidrag till energibesparande åtgärder (4 railj. )samt krediigarantier (19 railj. Dessutom ingår gränsskyddet i samhälletsstöd näringen. Värdet härav är svårt att uppskatta. Den totala tulluppbördenför sådana slag av trädgårdsprodukter som odlas i är avstorleksordningen 60 milj. kr. Trädgårdsnäringsufredningen framhåller att det i storadelar av finns goda förutsättningar att bedriva en rationeU produktionav trädgårdsprodukter. Ljusförhållandena är gynnsamma under en stor del av åretoch tiUgången på vatten är bättre än i många andra länder. Den kalla årstidenmedför att insekts- och sjukdomsangrepp blir begränsade. Prop.1978/79:136 6 vilketinnebär att användningen av kemiska bekämpningsmedel kan hållas på låg nivå. Aandra sidan medför den kalla årstiden att vegetationsperioden förfrilandsodUngen bUr begränsad och att uppvärmningskostnaderna för odling underglas öka:r. Växthusodlingen, som särskilt svårt drabbats av energikrisen, ärännu i stor utsträckning beroende av importerad olja. Enligt ulredningensraening bör denna odling ha goda förutsättningar att än mertillvarata solenergi och utnyttja spUl-värnie från industrin. Ulredningenframhåller vidare att det inom näringen finns kunniga odlare och anställdasamt väl utbyggda produktionsanläggningar, vilket tillsararaans skapar godaförutsättningar för en rationell produktion. Ulredningenkonsiaterar att den svenska trädgårdsnäringen har nått en betydandeorafattning. Den har utvecklats under stark konkurrens från andra länder.Odlingen har uppvisat en stor anpassningsförmåga vad gäller såväl inriktningsora produktionstelcnik. a. gurka och tomat har också en tillfredsställandeproduktivitetsutveckUng. Desvenska Irädgårdsföretagen har enligt utredningens raening genom ett skickligttillvaratagande av tekniska framsteg och andra rationalise-ringsraöjlighetersamt genom en smidig anpassning av produktionen tiU förändringar i efterfräganoch odlingsförutsättningar nått sin nuvarande omfattning. Storosäkerhet har eraellertid enligt ulredningens raening präglat näringen undersenare år. Den har föranletis av flera olika faktorer. Ökad import har kraftigtdrabbat odlingen av snittblommor, vUken till viss del har slagits ut. Sålundahar nejUkodUngen reducerats raed . Energikrisen ökade påkort lid starkt produktionskostnaderna. Vidare har de vikttullar .somtillämpas på trädgårdsprodukter alltmer urholkals genom penningvärdetsförsämring. Utredningenhar undersökt lönsamhetens utveckling inora näringen. Fullgott statistisktraaterial har inte kunnat tas frara för en sådan bedömning. Utredningen harsamraanfatiningsvis bedörat att lönsaraheten, absolut sett, inte ärtUIfredssläUande i någon av produktionsgrenarna. SärskUt dålig är den förföretag raed snittbloraraor och blandade kulturer. Lönsamheten har drastisktförsämrats för snittblomsterföretagen. För övriga gmpper av företag är inteutveckUngen Uka entydig. Bedömningen avser förhåUandena t. o. ra. Fleraremissinstanser har lämnat synpunkter på utvecklingen och problemen inomnäringen. Remissinstanserna frarahåller att statistiken på trädgårdsområdet ärbristfällig och att detta försvårar möjligheterna att göra någorlunda säkrabedöraningar av förhållandena. Åsikternaär delade ora de ekonomiska förhåUandena inom näringen. TRF frarahåller attkostnadsökningarna har varit mycket starkare än ökningen av produktpriserna.Lönsamheten har därför försämrats trots betydande rationaliseringsåtgärder och strukturomvandling. Prop.1978/79:136 7 härpå är dels en lägre investeringstakt än i andranäringar, dels att inkomstutvecklingen för de anställda varit sämre än inortiindustrin. KF, LO, SFG och raenar attlönsamhetsproblem i huvudsak förelegat endast inora produktionen avsnittblommor. Övriga delar av näringen anses inte ha eller ha haft störreproblera än näringslivet i övrigt. Man pekar också på att utredningen inte harbeaktat den UtveckUng av den internationella konkurrenskraften under åren 1977och 1978 sora blivit en följd av bl. a. valutakursförändringarna. För egen del vill jag anföra följande. Vi har i Sverigegoda möjligheter att bedriva en effektiv trädgårdsproduktion. Klimat ochövriga naturliga förutsättningar samt en hög produktionsteknisk nivå gör detmöjligt att framställa produkter av myckel god kvalitet till konkurrenskraftigapriser. Trädgårdsnäringen har också nått en betydande orafattning.Produktionsvärdet överstiger . Efterfrågan på trädgårdsprodukterökar generellt sett. Detta gäller såväl ätbara produkter som krukväxter ochsnittblommor. Det bör därför finnas goda fraratids-förutsättningar för svenskträdgårdsnäring. Som ulredningen framhåller har dock en stor osäkerhetpräglat näringen . Den drastiska öktungen av oljepriserna förnågra år sedan höjde avsevärt produktionskostnaderna i växthusodlingen.Importen från andra länder av framför allt snittblommor har tvingat fraranedläggningar och oraställning av produktionen. Osäkerheten föranleds också avatt priserna på trädgårdsprodukter varierar raycket mellan olika år. Dessavariationer beror på internationella faktorer och väderleksförhållanden m. m. De av utredningen redovisade lönsamhetsundersökningarnavisar stor variation mellan olika verksamhetsgrenar och mellan olika företag.Uppenbart är att vissa delar av näringen såsom snittblomsterodlingen fåttvidkännas stora förluster. Den bristande rationaliseringsverksamheten, bl. a.när det gäller växthusen, visar också att lönsamheten varit OtiUfredsställandeoch inte medgett en tillräckUg modernisering. Efterfrågan på trädgårdsprodukter väntas enligt gjordaprognoser öka . Den svenska trädgårdsnäringen bör ha möjlighet att imotsvarande utsträckning öka sin produktion. Härför talar inle minst konsumenternaskrav på färska produkter av god kvalitet. De svårigheter sora näringen fått kännas vid under senareår är av olika karaktär. De har delvis varit föranledda av långsiktiga,strukturella förändringar utomlands. Sådana förändringar måste accepteras, mennäringen bör ges möjlighet till rimlig anpassning till nya förutsättningar.Statsmakterna har redan nu gett stöd i sådant syfte i icke obetydligomfattning. Andra svårigheter inora näringen har föranletts av snabbtuppkomna förändringar såsom ökande produktionskostnader och konkurrens frånandra länder. Den svenska odlingen måste uppnå en sådan effektivitet Prop.1978/79:136 8 och produktionsförmåga att sådana förändradekonkurrensbetingelser kan mötas. Jag är övertygad om att de svenska företagenkan uppnå en sådan styrka. Jag vill i delta sammanhang framhålla att de bedömningarutredningen har gjort avser förhållandena t. o. ra. Den fr. o. m.detla år förda ekonomiska politiken bör enligt min mening ha förstärkt konkurrenskraftengentemol utiändska förelag och generellt ha förbättrat lönsamheten i näringen.Många problem kvarstår dock. På grundval av den översyn av statens stöd tillnäringen som utredningen redovisar bör därför åtgärder vidtas. Jag ålerkommertiU dessa i det följande. 2.2 Riktlinjer för en svensk trädgårdsnäringspolitik Mot bakgrund av fömlsältningarna för att bedrivaträdgårdsnäring i anför trädgårdsnäringsutredningen följande angåenderiktlinjer för en svensk trädgårdsnäringspolitik. Svensk trädgårdsnäring har under de senaste decenniernautvecklats och förändrats. En uttalad övergripande målsättning har emellertidsaknats från samhällets sida. De samhäUeliga insatserna på trädgårdsområdethar förstärkts på gmnd av de svårigheter som delar avträdgårdsnäringen utsatts för. Ökade statliga insatser på träd-gårdsomrädetmotiverar enligt utredningen att riktUnjer dras upp för politiken på området.Inom ramen härför kan sedan samhällets insatser samordnas. Utredningen har vid sina överväganden omträdgårdsnäringspolitikens utformning utgått från att de som arbetar inomträdgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdigmed den som erbjuds ino.Ti andra näringar. Näringen skall också erbjuda tryggsysselsättning och god arbetsmiljö. skall konsumenterna tillförsäkrasprodukter av god kvalitet till rimliga priser. Stora variationer i lönsamhet förekommer mellan olika åroch är till nackdel för näringen. Sådana variationer kan orsakas av årsmåneller strukturella förändringar i vårt land eller i omvärlden. Särskilda åtgärderbör enligt utredningen vidtas för att minska följdverkningarna härav. Trädgårdsproduktionens nuvarande omfattning ochlokalisering är resultatet av marknadskrafternas inverkan samt avträdgårdspolitiska åtgärder i form av gränsskydd och rationaliseringsslöd. Av de trädgårdsprodukter som kan odlas koraraersieUt iSverige svarar inherask produktion för ca hälften av raarknaden sett över helaåret. Under den svenska produktionssäsongen är odlingen av några produkterlidvis tiUräcklig för att täcka inhemsk efterfrågan. För flertalet produkterär emellertid konsumtionen avsevärt större än produktionen. Import är därförnödvändig även under vår odlingssäsong. 1978/79: 136 9 Motbakgrund av konsumtionsprognoser m. ra. bedömer utredningen att efterfrågan påträdgärdsprodukter komraer att öka. Då goda förutsättningar finns för irädgårdsproduktionunder vår odlingssäsong bör den ökade efterfrågan till stor del kunnatillgodoses genom utökad svensk produktion. Förutsättningar härför finns isynnerhet för de produkter som genom våra ljusförhållanden får en särskilt godkvalitet. Den svenskaproduktionens omfattning kommer liksom att påverkas av deninlernationella konkurrenskraften. Dock bör subventionerade produkter ellerduraping inte få inverka på produktionens omfattning. Detär enligt utredningen angeläget att trädgårdsproduktionen bedrivs så rationelltsom möjligt. Effektiv produktion är en förutsättning för en lilifredsställandekonkurrensförmåga gentemot utlandet liksom för en tillfredsställandeinkomstutveckling för de yrkesverksamraa inora näringen. Det är också enförutsäitning för att konsumentema skall få produkter till rimliga priser. Enrationellt bedriven verksamhet förutsätter möjligheter för företagen attfortlöpande använda modern teknik och nya odlingsmetoder. SamhälletshittUlsvarande insatser för att initiera och förbättra försöks-, forsknings-och rådgivningsverksamheten har gett goda resultat. Dessa aktiviteter börutvecklas och anpassas till näringens aktuella och långsikliga behov. SamhälletsfinansieUa stöd bör enligt utredningen frärast inriktas på att fräraja enfortsatt effektivisering av produktionen inom trädgårdsnäringen. Utredningenbedömer att det erfordras betydande investeringar i bl. a. växthus under denärraaste åren. För att minska förbrukningen av energi i växthusodUngen måsteökad stimulans ges till utveckling och uppförande av energisnåla växthus ochtill investeringar i andra energibesparande åtgärder. Utredningenpåpekar att det är av avgörande betydelse för de ekonomiska förhållandena inomträdgårdsnäringen att stabila avsättningsförhållanden för produkterna kanuppnås och att distribution och handel med trädgårdsprodukterna bedrivs på etteffektivt sätt. Det är även angeläget från konsumentsynpunkt attprisövervakande myndigheter så långt möjligt regelbundet följer prissättiungenpå trädgårdsprodukter. Denregionala trädgårdsproduktionen är av belydelse när det gäller att tillgodosekonsumenternas behov av färska produkter. Näringen har också i vissa områdenstor regionalekonomisk betydelse. Det är angeläget att trädgårdsnäringensraöjligheter utnyttjas för att uppnå regionalpolitiska mål. Utredningentar också upp beredskapsaspekten. Ulredningen framhåller att en effektiv ochkonkurrenskraftig produktionsapparat ger goda förutsättningar att vid eneventuell avspärrning tiUgodose behovet av trädgårdsprodukter. Såvälanläggningar sora en kunnig yrkeskår kora- Prop, 1978/79:136 10 meratt stå till förfogande och medverka till en förbättrad livsmedels-beredskap.Genom en oraställning av bl. a. växthusproduktionen från prydnadsväxter tillköksväxter kan bortfallet av importerade ätbara trädgårdsprodukter i viss månkompenseras. Utredningen anser att fröer, bekämpningsmedel, olja ra. börstå till trädgårdsnäringens förfogande i tillräcklig omfattning under enavspärrningssituation. Flertaletremissinstanser delar utredningens uppfattning att särskilda riktlinjer behövsför en svensk trädgårdsnäringspolitik. Handelns och industrins organisaiionerfinner dock inga skäl för alt föra en särskUd politik på detta område. De anseratt i stället allmänna näringspolitiska principer bör tUlämpas. Denövervägande delen av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag tUlriktlinjer eller lämnar dem utan erinran. Några remissinstanser, bl. a.statens jordbruksnämnd, NO och SPK, anser att marknadsfrågorna borde vara medi bilden när riktlinjerna för politiken utformas. Synpunkter lämnas avremissorganen på olika delfrågor. Beredskapsaspektenbehandlas av flera remissinstanser. finner att det ärtiU fördel för landet att i en avspärrnings-situation ha tillgång till fruktoch köksväxter av hög kvaUtet. Nämnden betonar dock att det frånberedskapssynpunkt är angeläget att odlingen inte koncentreras till ett alltförbegränsat sortiment, att odlingen är spridd över hela landet och attkoncentration undviks i sådana delar av landet som är troliga priraärraål vidett angrepp raot . TRF tillmäter beredskapsmotivet en väsentligt störretyngd än vad utredningen gjort. Skall trädgårdsprodukter kunna odlas underavspärrnings-tider måste enligt förbundets mening en produktionsapparatupprätthållas även i fredstid. Som exempel nämns bl. a. att det tar minst sextill att etablera en fruktodling. KF finner inte något beredskapsmålbefogat eftersom produkterna på det hela taget är mer umbärliga än produkterfrån jordbruket och dessutom från näringssynpunkt delvis kan ersättas av t. ex.vitamintabletter och liknande. Mångaremissinstanser, bl. a. flera länsstyrelser, betonar näringens betydelse försysselsättningen. TRF anför att det på grund av ökande efterfrågan finnsförutsättningar för en större produktion inom landet. Därigenom kan nyaarbetstillfällen skapas för såväl permanent som säsongmässigt sysselsatta.Förbundet anser därför att sysselsättningsaspekterna bör betonas mer än vadsora görs i betänkandet. framhåller attarbetsmiljöaspekterna måste ägnas större uppmärksamhet . Deregionalpolitiska aspekterna understryks av länsstyrelserna. Någraremissinstanser tar upp kvalitetsaspekten. LRF anför att frågan om svenskodling av ätliga produkter inte bara har en kvantitets- utan även enkvalitetsaspekt. Vårt nordliga läge och vår spridda odling medför ett raindrebehov av kemiska bekämpningsåtgärder än odling i var- Vid odling i vårt land finns även möjligheteralt kontrollera odlingen, t. ex. efterlevnaden av kärenstider, på ett annatsätt än vad gäller importvaror. Detta är särskilt viktigt vad gäller grönsakersora konsumeras färska utan någon beredning sora kan minska eventuella resterav bekämpningsmedel. För egen del vUl jag anföra följande. Statsmakterna haralltsedan den s. k. energikrisens dagar vid ett flertal tillfällen haft att taställning till olika åtgärder för att stödja trädgårdsnäringen. Sedan lång tidtillbaka satsas också icke obetydliga samhälleliga resurser på forskning,försök, rådgivning och finansiellt stöd till näringen. Ett uttalat övergripandemål för politiken på området har eraellertid saknats från sarahäUels sida. Ilikhet med utredningen och flertalet remissinstanser finner jag att det motdenna bakgrund är motiverat att dra upp vissa riktiinjer för politiken påträdgårdsområdet, raot vilka sedan samhällets insatser på o.m-rådet kan stämmasav. Jag ansluter mig i stort till de utgångspunkterutredningen har angett för sina överväganden ora poUtikens utforraning. Jagvill emeUertid i anslutning härtill framhålla att raål rörande ekonomisk ochsocial standard, sysselsättning, arbetsmiljö och konsumentpolitik inte annat änundantagsvis kan eller bör lösas med enbart sektorpolitiska medel. Sådana målbör i stället nås med hjälp av generella politiska medel.