prop · G203170 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till dessa förhållanden och till att näringslivet, främst desmå och medelstora företagen, har stort behov av finansieringsföretagenstjänster, borde utredningen enligt /SR:s mening ha belyst konsekvenserna avsitt förslag att reglera finansieringsföretagens verksamhet. En sådan analyssaknas. Det förefaller för övrigt som om utredningen vidutformningen av förslagen, som ju praktiskt taget helt och hållet motsvarar denreglering som gäller för bankerna, inte alls beaktat de stora skillnader sområder i förutsättningarna för bankernas och finansieringsbolagens verksamhet.Framför allt finns en skillnad däri, att bankerna till övervägande delen finansierarsig genom inlåning från allmänheten, vilket finansieringsbolagen inte gör.Bankerna har betydligt större volymer och fler rörelseområden änfinansieringsbolagen och kan därför dämpa effektema av en reglering i någothänseende genom korrigeringar på annat håll. Det finns andra betydelsefullaskillnader, men här skall tUl sist bara pekas på ytterligare en, nämligen denatt finansieringsbolagen är mer markant inriktade på administrativa tjänstertill framför allt små och medelstora företag. Slutsatsen av det ovan anförda är att den reglering somanvänds för Prop,1978/79: 170 68 bankernainte ä priori är lämpad för finansieringsbolagen. /SR anser att deföreslagna reglema för finansieringsbolagen blir såväl opraktiska att tillämpasom fördyrande för finansieringsföretagen och dess kunder .--- /SRmotsätter sig inte införandet av en särskild lag om finansieringsbolag menanser att tillsynen av bolagen kan göras mindre omfattande än vad som föreslagits. framför samma synpunkter som /SR. TCOtillstyrker i allt väsentligt kommitténs förslag. Sverigesackordscentral: Ackordscentralen delar uppfattningen att det är en brist att deicke bankägda finansieringsföretagen inte omfattas av någon allmän kontroll,och ackordscentralen har därför intet att erinra mot att en sådan kontrollinförs. Vidare kan ackordscentralen godta att en speciell lagstiftning skapas,som skall gälla för samtliga finansieringsföretag oberoende av ägarkategori. Västerbottenshandelskammare: Handelskammaren har inget att erinra mot att en sådan laginföres. I likhet med reservanten Regnéll anser dock Handelskammaren att detlämnade utredningsförslaget verkar vara onödigt byråkratiskt. instämmer i huvudsak i reservationen och det särskilda yttrandet inomkommittén. Elektriskahushållsapparat leverantörer (EHL) och radioleverantörer (SRL):Finansieringsföretagens verksamhet är speciellt anpassad till mindre ochmedelstora säljföretags behov genom att man integrerat i kreditgivningenövertar det administrativa arbete, som annars skulle utföras av företagenskunder. Finansieringsföretagen ger säljföretagen möjlighet att finansiera småoch medelstora företags krediter på ett effektivt och smidigt sätt. Dessaföretags möjligheter att få sådana krediter via bankerna, torde ofta varabegränsade. Om finansieringsföretagens tjänster ej stod till förfogande, blevåterförsäljarna i stor utsträckning beroende av bakomliggande leverantörsledför sin kreditförsäljning, vilket skulle medföra högre kreditkostnader. Vianser det vara väsentligt att finansieringsföretagen får fortsatta möjligheteratt gå säljföretagen tillhanda med kreditgivning och service på ett effektivtoch flexibelt sätt. De av utredningen föreslagna rigorösa reglerna i huvudsakmotsvarande regler som gäller för bankerna skulle på ett allvarligt sättinskränka finansieringsföretagens möjligheter att fungera utifrån sina egna föratsättningar. Viinstämmer i ledamoten reservation och i det särskilda yttrande somavgivits av experterna . Vi har vidare tagit del avFinansieringsföretagens Förenings yttrande och ansluter oss till de däriframförda synpunkterna. : Av följande skäl ställer vi oss generellt positiva tillbetänkandets förslag till Lag om Finansieringsbolag: Bankinspektionens tillsynkommer att innebära en "auktorisering" av bran- Prop, 1978/79:170 69 schentill albnänt gagn för berörda företag. Kapitaltäckningskrav kommer att medföraen större ekonomisk trygghet för finansieringsbolagens kunder och kreditorer.Därmed kan förhoppningsvis en utgallring av mindre seriösa finansieringsbolag åstadkomraas. : Mot bakgrund av den ökade betydelse finansieringsbolagensverksamhet börjat få, finner vi det väl motiverat att en särskild lag förfinansieringsbolag ger samhället ökade möjligheter till insyn och kontroll,samt att finansieringsbolagen inordnas i ett generellt verkande regelsystem påsamma sätt som övriga kreditinstitut. Deremissinstanser som har ställt sig avvisande till att en lag ora finansieringsbolaginförs har därvid framfört följande synpunkter. : Den omfattning som finansieringsföretagen fått underen förhållandevis kort tidsrymd visar tydligt att företagen har en viktiguppgift att fylla i näringslivet. Det framstår också klart för Förbundet attett villkor för att dessa företag skall kunna fullgöra sin uppgift är att dessainte omgärdas med rigorösa regler som försvårar företagens kontinuerligaanpassning tUl marknadens behov. Kommitténhar inte i något avseende anfört exempel på några konkreta missförhållandenmed nu rådande system varför förslaget om en reglering av dessa företagsverksamhet framstår som onödigt. LedamotenCarl har i sin reservation anfört väsentliga skäl varför enreglering av finansieringsföretagens verksamhet är inte blott onödig utan ävenskadlig. Finansieringsföretagensverksamhet är i huvudsak en angelägenhet mellan dessa företag ochnäringsidkarna. Enskilda konsumenter löper inga andra ekonomiska risker än desom följer med normala avbetalningsköp. Ej heller är enskilda medborgare somregel involverade i finansieringsföretagens inlåning. Eftersom inga krav restsfrån näringslivets organisationer om reglering och kontroll avfinansieringsföretagens verksamhet framstår behovet av en detaljreglering somobefintlig. Medhänsyn till ovanstående avstyrker förslagettill särskild lagstiftning för finansieringsföretag. och : Mindre och medelstoraföretag utgör av finansieringsbolagens kunder och de svarar för catvå tredjedelar av finansieringsbolagens utestående krediter.Finansieringsbolagens tjänster omfattar såväl finansierings- som administrativservice. Exempel på det senare är likvidmottagning, betalningspåminnelser,fakturahantering, försäkringsstatistik, solvensbevakning och inkassering. Tvåtredjedelar av finansieringsbolagens personal är sysselsatt med sådantadministrativt arbete för kundernas räkning. En mängd företag har således inrättat sin administration i enlighet härmed och är beroende avfinansieringsbolagens verksamhet i detta avseende. Organisationernadelar den uppfattning uttryckt i sittremissyttrande att om kommitténs förslag genomförs kommer det att leda till en byråkratiseringoch fördyring för finansieringsbolagen och deras kunder. Det är stor risk attfinansieringsbolagen lägger om eller inskränker sin administrativaserviceverksamhet och att Prop,1978/79:170 70 Små och medelstora företag drabbas särskilt medallvarliga effektivitetsminskningar i verksamheten som följd. Etersom factoringofta bygger på komplett fakturahantering innebär inskränkningar i denadministrativa hanteringen även att factoring som finansieringsform försvåras. Föratt få en allsidig belysning av lagförslagets konsekvenser har Industriförbundetinhämtat synpunkter från ett flertalet små och medelstora kunder tillfinansieringsbolag. Dessa har bekräftat uppgifter från finansieringsbolagen omde effektivitetsvinster som kan åstadkommas genom finansieringsbolagensserviceverksamhet. Flera företag har framhållit skillnader mellan banker och finansieringsbolag.De senare erbjuder företagen högre belåningsmöjligheter, snabbare kreditbeslutoch större flexibilitet. Särskilt för nyetablerade företag är dessa fördelar betydande. Finansieringsbolagensfördelar synes hänga väl samman med att de ej h'ämmas av strikta regleringar.De lämnade uppgifterna visar att finansieringsbolagen skapar en för kundernafördelaktig konkurrens. Konkurrensen stimulerar också produktutvecklingen. Detär angeläget att denna konkurrens inte hämmas på det sätt som skulle ske omlagförslaget genomfördes. Avbetydelse från konkurrenssynpunkt är också att flera finansieringsbolag inteingår i bankkoncerner. Den föreslagna lagstiftningen utgår frånbankförhållanden. Även om lagstiftningen är olämplig även för bankanknutnafinansieringsföretag kan olägenheterna för dessa mildras genom att de ingår ikoncerner vars verksamhet i stort ändock är anpassad till de rådanderegleringarna. För de från bankerna fristående finansieringsföretagen gällerinte detta. a. föreslagna kapitaltäckningsregler medför särskildanackdelar för de fristående företagen. Därför får lagstiftningen sannolikt konkurrenssnedvridandeeffekter som inte är i kundernas och ej heller samhällets intresse. Avbetydelse från kundsynpunkt är även överströmningseffekterna av en reglering avfinansieringsbolagens verksamhet. Det är allmänt känt att utvidgningar av detselektivt reglerade området av kreditmarknaden i viss omfattning leder tillöverströmningar till den återstående oreglerade sektom i former som kan vara svåröverblickbarapå förhand. Industrins erfarenheter av de väletablerade finansieringsbolagen äratt dessa har hög professionell kompetens vilket innebär betydande säkerhet förde företag som lånar ut pengar till finansieringsbolagen och god service ochrationell hantering för de företag som är finansieringsbolagens kunder. Detmåste vara ett allmänt intresse att även på den oreglerade delen avkreditmarknaden framför allt seriösa företag är verksamma. Även detta skäl talarmot lagförslaget. Organisationernavill understryka att även om finansieringsbolagen framför alltär inriktade på service till mindre och medelstora företag kan utvecklingenantas leda till att större företag i högre grad utnyttjar företagens tjänster.Detta gäller framför allt leasing. Leasing torde alltmer komma till användningäven vid mycket stora investeringar. Från industriell synpunkt är det önskvärtatt leasing kan användas som komplement till övriga finansieringsformer ävenför dessa investeringar. För de stora investeringarna kan ävenlängre tid än förflyta mellan att leasingavtal tecknas och leveransoch full betalningsker av investeringsobjektet. Frånfinansieringsbolagens kunders synpunkt finns anledning avvisa Prop,1978/79:170 71 förslagetdärför att det kommer att leda till en byråkratisering och fördyring förfinansieringsbolagen och deras kunder. Finansieringsbolagens fördelar administrativ service, höga belåningsmöjligheter, snabbhet i kreditbesluten ochstor flexibilitet hänger väl saraman med att de ej hämmas av striktaregleringar. De skapar en för kunderna fördelaktig konkurrens som stimulerarproduktutvecklingen. Det är angeläget att denna konkurrens inte hämmas på detsätt som skulle ske om lagförslaget genomfördes. Medutgångspunkt från såväl allmänna kreditpolitiska överväganden somfinansieringsbolagens kunders intresse av effektiv och säker service avstyrkerorganisationerna att det remitterade förslaget läggs till grund förlagstiftning. har förklarat sig instämma i handelskamraar-förbundets ochindustriförbundets gemensararaa yttrande och anfört: Vi vill därvid särskilttrycka på vad organisationema säger ora finansieringsbolagens betydelse frånkundsynpunkt. Mindre och medelstora företag utgör den övervägande delen avfinansieringsbolagens kunder. Det är mot deima bakgrund angeläget att ingasådana åtgärder vidtas som kan motverka de ansträngningar sora allraänt görsfrån regeringens sida för att stärka de mindre och medelstora företagenskonkurrenskraft. Detta understryker vikten av de invändningar som föreliggermot det remitterade förslaget. EnligtGotlands handelskammares mening har utredningsarbetet bedrivits med en ensidiginriktning på att endast lämna "förslag till den tekniska utformning av bestämraelser,ledande till ökad reglering av finansieringsbolagens verksarahet" somreservanten Regnéll framhåller. Mantar sålunda inte ställning till den mest betydelsefulla delen av utredningsuppdraget,nämligen i vilken utsträckning en reglering bör ske för att gefinansieringsbolagen möjlighet att göra den största nyttan utan alt i ickeönskvärd utsträckning försvåra de kreditpolitiska strävandena. Handelskamraarenhar den principiella inställningen, att de sarahälleliga ingreppen inäringslivets verksamhet i största utsträckning bör begränsas, och att sålundalagregler endast i trängande fall införas. Det är ett bekant faktum, attnäringslivet särskilt i dagens läge är i behov av rörelsefrihet i sin verksarahetför att ge möjlighet til! nyföretagande och utvidgningar av nuvarande företag.Av denna anledning finner handelskammaren angeläget, att finansieringsbolagensföratsättningar för ett ändamålsenligt och effektivt arbete icke äventyras. Dåockså hänsyn bör tagas till att finansieringsbolagens huvudsakliga verksamhettill helt övervägande del är koncentrerad på de små och medelstora företagenoch att dessa i många fall utnyttjar bolagens tjänster även för andra ändamålän kapitalförmedling, framstår det än tydligare som önskvärt, attfinansieringsbolagens verksamhet icke i onödan beskäres. Kararaarenaccepterar tanken, att samhället ges tillräckliga instru ment för att få erforderlig insyn i företagen och för att kunna bedöma dessas soliditet.--- : Finansieringsföretagen har fått allt störrebetydelse för de mindre och medelstora företagens finansiering. I takt härmedhar även utnyttjandet av finansieringsföretagens Prop, 1978/79:170 72 Det rika utbudet av olika finansieringsformer och därmedsammanhängande service har varit speciellt lämpat för mindre och medelstoraföretag enär dessa på grund av för litet eget kapital ofta har stort behov avextern kreditgivning samt ofta ej heller har tillräckligt med personal förbetalningspåminnelser, reskontraföring, försäljningsstatistik, soliditetsundersökningaroch inkassering. Finansieringsföretagens flexibilitet i fråga om kravet påsäkerhet har även varit mycket betydelsefullt för de mindre företagen. Avinnehållet i betänkandet framgår klart att finansieringsbolagskom mitténs huvudlinje varit att framlägga förslag som syftar till inskränk ningar i, kontroll av och strängare regler för finansieringsbolagens verk samhet. Därmed följer även krav på ökad uppgiftsskyldighet för finan sieringsföretagen med åtföljande kosinader. Allt detta tillsammans med ofrånkomlig ökning av byråkratin medför givetvis kraftigt stegrade kost nader, som kommer att belastas kunderna, dvs. främst de mindre och medelstora företagen. Vid principiell bedömning av kommitténs förslag skall därför bl. a. nyssnämnda negativa konsekvens ställas i relation till den eventuella positiva effekt som kommitténs förslag kan tänkas med föra. 1 direktiven anges huvudsakligen två områden inom vilka förslag till ny lagstiftning bör framläggas. De framlagda förslagen innehåller be stämmelser som bedöms nödvändiga för att kreditpolitiska åtgärder med önskvärd effekt skall kunna användas också i fråga om finansieringsfö retagen samt bestämraelser som behövs för att det allmänna skall få be hövligt inflytande över finansieringsföretagens verksamhet. Beträffandesamhällets krav på insyn och kontroll anser föreningen att detta endast ärbefogat i de fall missförhållanden skäligen kan antas förehgga. Några sådanamissförhållanden har icke alls kunnat konstateras utan tvärtom synes finansieringsföretagenbedriva en seriös och sam-hällsnyttig verksamhet. Några speciellakontrollåtgärder beträffande dessa företag är därför icke erforderliga. : Finansieringsbolagens verksamhet i nuvarande form inleddes ibörjan av 60-talet. Även om verksamheten inledningsvis var begränsad har denexpansiva utvecklingen främst klart markerat behovet avservice till de mindre och medelstora företagen och konsumenterna med krediterav olika slag. Finansieringsbolagens snabba expansion är alltså ett uttryckför ett klart behov av krediter kombinerade med administrativ service. Vadvi vet har det inte anförts några anmärkningar mot finansieringsbolagensskötsel eller uppträdande. Viser finansieringsbolagens serviceutbud som ett enkelt och positivt alternativ iett annars svåröverskådligt utbud av kreditsystem. Särskilt de små ochmedelstora företagen med begränsad egen sakkunskap på området har kunnatutnyttja finansieringsbolagen i situationer där övriga finansieringsinstitutinte har kunnat leva upp till företagens krav på administrativ service. Medovanstående erfarenhetsbakgrund har vi tagit del av finansieringsbolagskommitténsförslag. Vi har funnit att våra egna positiva erfarenheter och uppfattningar pådetta område bekräftats av utredningen. Eftersom utgångspunkterna förutredningen och förbundet i stort sett sammanfaller borde också slutsatserna hablivit med varandra överensstämmande. Kommitténföreslår att finansieringsbolagens verksamhet bör bli reg- Prop, 1978/79:170 f . 73 leradav en utvidgad speciell lagstiftning Lag om finansieringsbolag. Vidareföreslås att finansieringsbolagen skall leva efter sararaa kapitaltäckningskravsom gäller för många andra finansieringsinstitut. Vi har haft svårt att ibetänkandet fånga upp några tyngre sakliga argument som talar för kommiltéförslageni denna del. Det måste enligt vår uppfattning föreligga andra värderingar änrent kreditpolitiska sora grund till kommitténs ställningstagande. Ändraskäl som talar för att kommittén har lagt värderingar av en särskild dimensionpä förslagen är att man i stor utsträckning har undvikit att gå djupare in påfrågan vilka effekter som förslagen sannolikt komraer att leda till för demindre och medelstora företagen. Demest allvarliga negativa effekter som kan uppstå om förslaget genomförs är attsärskilt de mindre företagen kommer att få sina expansionsmöjligheter och raöjligheteratt brygga över raer eller mindre tillfälliga ekonomiska svårigheterbegränsade. Det är här väsentligt att man är uppmärksam på att stora företagnormalt har lättare med finansieringen än mindre företag. De framlagdaförslagen komraer därför att i försia hand träffa de mindre företagen. Deverkligt expansiva och progressiva företagen kommer inte att låta sig stoppasav en ökad byråkrati cch en mer stelbent kreditpolitik som kan bli en följd avutredningens förslag. Risk finns att dessa företag kommer att söka andra formeroch vägar för krediter som ur samhällets synpunkt kan te sig mindre attraktivaeller lämpliga att utnyttja. En ytterligare effekt kan i sådana fall knappastundgås nämligen att kreditkostnaderna komraer att bli högre. Konsumenterna fårsom det sista ledet betala den merkostnaden. Vihar viss förståelse för att man från samhällets sida vill få till stånd en bättre översyn av finansieringsbolagens verksamhet. Vi ställer oss inte helt avvisande till förslaget att bankinspektionen bör bli tillsynsmyndig het. regering och riksdag stannar för en sådan lösning vill vi under stryka vikten av att det inte leder till en omotiverad byråkrati. Inom ra men för bankinspektionens normala tillsynsverksamhet bör ett enkelt rapportsystem kunna byggas upp särskilt tillskapat för finansieringsbola gen. Frågan är dock om inle denna fråga har blivit något för tidigt väckt. Det finns starka motiv som talar för att man bör awakta resulta tet av den utredning som har till uppgift att se över banklagen och den del som rör bankinspektionen innan slutlig ställning tas. Sammanfattningsvisville vi framhålla att vi inte anser att finansieringsbolagskommittén harkunnat föra fram tillräckligt starka motiveringar för att införa särskild lag orafinansieringsbolag. Resultatet av den tillsatta utredningen omfinansieringssituationen för mindre företag inom servicenäringarna bör underalla omständigheter avvaktas innan beslut i frågan tas. Även om vi har viss acceptansför att det införs regler som möjliggör en bättre insyn ifinansieringsbolagens verksamhet är det enligt vår uppfattning lämpligt attavvakta resultat av den pågående översynen av banklagen den del som rörbankinspektionen. : 1 Finansieringsbolagskoraraitténs betänkande finns --- ingenling som tyder på missförhållanden som skulle mo tivera ingrepp eller reglering. Tvärtom konstaterar kommittén atl finan sieringsföretagen har skött sin uppgift utan anmärkning. Finansieringsföretagensuppgift är att med krediter tillgodose marknader som inte passar bankernastraditionella former för kreditgivning. I mycket hög grad är mindre ochmedelstora företag och yngre konsu- 1978/79:170 74 För dem är bankernas krav på formell säkerhetofta svåra att uppfylla. Factoring och leasing för företag och kontokredit förunga familjer är exempel på kreditformer som har mött stark och väl motiveradefterfrågan. Ingenling har kommil fram som visar alt sociala ellersamhällsekonomiska nackdelar skulle ha uppstått genom krediter till bankmässigtmindre kreditvärdiga grupper, oavsett om det gäller företag eller konsumenter.Systemet har fungerat bra, till nytta för finansieringsföretagens kunder. Etttecken på detta är att kundförlustema genom bristande betalning är obetydliga. Samhälletgör stora insatser, som ändå bedöms som otillräckliga, för att hjälpa mindre företag med livskraft och t. ex. barnfamiljer som ännu inte har nått ekonomisk soliditet när de bygger upp sitt hem. Ätt dessa grupper får tillgång till krediter i en fri marknad bör också vara till nytta för samhället, ora verksamheten sköts ansvarsfullt. Något an nat påstås inte heller av utredningen. Somvi har framhållit har vi inga invändningar mot att samhället skaffar sigöverblick över finansieringsverksamheten. Det bör kunna ske med mycket enklamedel, exempelvis en periodisk rapportering från finansieringsföretagen. Villsamhället därutöver skaffa sig fullständig insyn i företag och verksamheter, om och när detta verkligen behövs, så bör det kunna ske utan att man bygger upp ett dyrbart och tungrott revisionssystem. Isvenskt näringsliv behövs vitalitet. Finansieringsföretagen är en sådan vital,framgångsrik sektor, som dessutom hjälper andra sektorer till ökadkonkurrenskraft. Det kan inte vara förnuftigt att utan egentliga skäl styra,eller rentav bromsa, deras verksamhet. Ettsärskilt utsatt läge i förhållande till utredningens förslag har de frånbankerna fristående, mindre och medelstora finansieringsföretagen. Deraskonkurrensförmåga är mycket starkt beroende av fantasi, utvecklingsvilja ochpersonlig riskbedömning. För dem vore det starkt hämmande att tvingas in i sararaaregelsystem sora de stora bankerna, vilkas verksamhetsformer är fastlagda sedanårtionden. Ättnya serviceformer växer fram utanför bankväsendet är till fördel för helanäringslivet. Vårt företag är exempelvis inriktat på service åt detaljhandelnoch dess kunder, en sektor som bankväsendet har ägnat mindre intresse än t. ex.industrins finansering. Omall specialinlåning skall gå via bankerna kommer det att innebära otillbörligakonkurrensfördelar för de till bankerna knutna finansieringsföretagen. Finansieringsbolagskommitténhar, enligt vår uppfattning, inte fullföljt sin utredningsuppgift fram till ettbrukbart beslutsunderlag. Utredningenframför ett enda förslag, som går ut på styrning och reg lering, utan några alternativ. Mot regleringsförslagen vänder sig kom mittémedlemmen i reservation och de båda experterna i särskilt yttrande. En diskussion av alternativ hade varit utomordentligt starkt motiverad. Som det nu är får frågorna om regle ringars syfte och ändamålsenlighet alldeles otillräcklig belysning. Vihar uppmärksammat att (Fi 1976:04) arbetar med översyn avde delar av banklagen som rör Bankinspektionens roll när det gällerbankrörelsens sundhet, struktur och betydelse för konsumenterna. Att Finansieringsbolagskommitténföreslår utvidgade befogenheter för Bankinspektionen utan att avvaktaBanklagsutredningens Prop.1978/79: 170 75 förslagförefaller oss ytterst märkligt. Enligt vår mening bör förslagen behandlas iett sammanhang. Conto Företagen vill medhänvisning till ovanstående föreslå att ett okomplicerat rapporteringssystemfår ersätta utredningsförslagen om fortlöpande revision avfinansieringsföretagen