prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Slalens pris- ochkartellnämnd (SPK) har bedrivit en intensiv prisövervakning påbyggmaterialområdet, vilket också haft belydelse för prisutvecklingen. Delprisslopp som infördes på etl par sektorer inom byggmate- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 6 rialområdet under föregående budgetår harupphävts och ersatts med anmälningsskyldighet vid prishöjningar. Underlag förregeringens beslut i dessa fall har varit de förhållanden som kommit fram genomSPK:s prisövervakning. För den vidare utvecklingen av SPK:s prisövervakninginom byggnadssektorn pågår i samarbeie med bostadsslyrelsen en ulredning avpris- och konkurrensförhållandena inom bosladsbyggandel med speciell inriktningpa orsakerna lill den krafliga prisökningen och den siora prisspridningenunder de närmast föregående åren. Chefen för handelsdepariemenlei har lidigaredenna dag anmält all frågan om prisövervakning på boendeområdet skyndsamtkommer att övervägas. lillämpasen ny ordning för alt anpassa låneunderlag och pant värde tillkostnadsutvecklingen. Bostadsslyrelsen redovisar förslag lillden ändring av lidskoefficienlen som belingas av kostnadsutvecklingen.Regeringen lägger förslaget till grund för sill beslul om lidskoefficienl förden efterföljande perioden, som i regel har varit . Tidskoefficientenhar ökat från 1.14 lill 1,19 . Det s.k. grundbeloppet i låneunderlagoch pantvärde har höjls vid ell lilirälle. Denna senare höjning innebär attlåneiaksnivän har ökal med ylterligare fyra procenlenheler. har fåttregeringens uppdrag atl med skärpt uppmärksamhet följa kostnadsutvecklingenbelräffande den statligt belånade nyproduktionen av bostadshus. Regeringen harsetl denna åtgärd som en angelägen uppföljning av effekterna avgrundbeloppshöjningen. De s. k. mark- och konkurrensvillkoreninfördes genom beslul av riksdag. Regeringen har funnit dellämpligt att närmare belysa effekterna av dessa villkor och deras tillämpning.Bostadsslyrelsen har därför fått i uppdrag alt lämna en redogörelse för bl.a.effekterna av mark- och konkurrensvillkoren med ulgångspunkl i deras syfte altfrämja konkurrensen i byggandet. Bl.a. som ett led i denständigt pågående slrävan att skapa likvärdiga koslnadsförutsätlningar för deolika besitlningsformerna har regeringen beslutat att ersättaräniefillägget inom låneunderlaget med ett ränie)idrag för hyres- ochbostadsrättslägenheter. Härigenom minskar kapitalkostnaderna för engenomsnittslägenhel med ca . Anlalet oulhyrdalägenheter har minskat successivt och fram till början av år1978. Vid den senasie mätningen, i sepiember 1978, hade åter en viss mindreuppgång sketl. Antalet oulhyrda lägenheter i hus färdigställda efter är 1966var då 12700. Det är bl.a. i vissa tidigare hårt drabbade bostadsområdenutanför storstadsregionerna som uthyrningssituationen har försämrats. BeträlTande lån lillkostnader för outhyrda lägenheter föreslås att hyresföriustlån får utgå ävenför föriuster som uppkommer . Bostadssocialadelegationen (B 1975:01) som tillsattes föratt bereda frågor omåtgärder i vissa bostadsområden med uthyrningssvårighe- 1978/79:100 Bilaga 16 7 ter kommer alt avsluta sill arbete.Under år 1978 har delegationen presenterat en informationsskrift med exempelfrån den försöksverksamhel som delegationen har bedrivit i tio kommuner. beslöl vidföregående att den garanterade ränlan skulle sänkas för hus sompåbörjades . För är 1977 avsåg sänkningen dock enbarthyres- och bostadsrätishus. Härigenom neutraliseras effekterna av stigandebyggnadskosinader på inflyit-ningshyrorna och uppräiihålls bälirekostnadsparitel mellan hus tillkomna under olika är. I sistnämnda syfte höjdessamlidigl iippräkningsiakten för den garanterade ränlan . Trolsall byggnadskostnadema haft elt lugnare förlopp har regeringenfunnit att skillnaderna i kapitalkostnaderna mellan hus påbörjade åren 1978 och1979 skulle bli alltför stora om en återgång till de tidigare gällandegaranterade räntorna sker. Regeringen föreslår däiför att dessa räntorfastställs lill 3,för hyres- och bostadsrätishus som påbörjas åren 1979 och1980 och till för småhus som påbörjas under samma lid och som skall bebos av låntagaren. Beträffande bostadsbidragen föreslås även i ärförstärkningar. Del statligabostadsbidraget, som fr. o. m. den är I . per barn och år,föreslås bli höji med ytteriigare . Del slaiskommunala bostadsbidraget utgår med 80%av bostadskostnaden inom vissa gränser. Den nedre gränsen, som höjdes den Ijanuari 1979 från . , föreslås höjd lill450 kr. De övre hyresgränserna, som ärdifferentierade med hänsyn lill bostadsbehovet hos olika stora hushåll,föreslås kraftigt uppräknade. I genomsnill kommer de övre hyresgränsema år 1980att för barnfamiljema ligga högre än . Den inkomslgräns vid vilken inkomstreduceringen skärps frän till föresläs höjd lill 59000kr. De olika förslagen gersammantagna en omfördelning lill förmån för stora hushåll och hushåll med högabostadskostnader. Vidare mildras de samlade marginaleffekierna av skalle- ochbidragssystemen i vanliga inkomstlägen. För atl förenklarutinerna för kontroll av den inkomsl som läggs till gmnd för beräkning avbostadsbidrag har regeringen gell riksför-.säkringsverket i uppdrag attunder tillhandahålla kommunerna uppgifter omsjukpenninggrundande inkomsl i vissa fall. Datainspektionen har lillslyrklförfarandet. En utvidgning avmöjlighelen atl behålla bostadslånet vid temporär ui-hyrning av bosläder tilllokaler föreslås. När del är fråga om temporär uthyrning av bostäder lillbarnstugor skall även räntebidraget få behållas. Regeringen föreslår vissaändringar i grunderna för långivningen till stu-denlbostadsförelagen sä attdessa kan få lån för ombyggnad pä i princip samma villkor som allmännyttigabostadsföretag. 1978/79:100 Bilaga 16 8 Maximibeloppet förbostadsanpassningsbidrag, det särskilda bidrag som kan uigå för all anpassabosläder lill handikappade personerssärskilda behov, föresläs höjt frän . Liksom hittillsskall högre belopp kunna utgå, när särskilda skäl föreligger. Bidrag föreslåskunna utgå ocksä för reparationer av vissa hjälpmedel som installerats med stödav bosiadsanpassningsbidrag i den utsträckning kosinaderna inle är ail hänföralill normala driftkostnader. Inkomstgränserna för rätllill förbätlringslån föreslås höjda för all anpassas till folkpensionensulveckling. Även de högsta belopp som kan utgå som ränte- och amorteringsfrialånedelar föreslås höjda. Slalsbidrag (illförbällring av boendemiljöer föresläs utgå med oförändral 35 milj. kr. För lån och bidrag tillallmänna samlingslokaler föreslås en ram på oförändrat 30 milj. kr. Underinnevarande budgetår vidgades ramen av regeringen med utnyttjande avriksdagens bemyndigande till 45 milj. kr. Planeringen bör inriktas på etlliknande förfarande under nästa budgetår. 1 syfte att möjliggöra förriksorganisationerna all bidra till en god projektberedskap föreslås atlbidragel till dem ökas från 1,1 till 1,6 milj. kr. Ramen för beslul omupprustningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler fastställdes av till 10 milj. kr. Ramen har därefter av sysselsättningsskäl vidgats med 15milj. För /80 föreslås att ramen fastställs till 10 milj.kr. Regeringen skall liksom hamöjlighet att vidga båda ramarna om sysselsättningsläget så motiverar. Ramen för beslul om länlill kommunala markförvärv föreslås bli 210 milj. kr. Inom regeringskanslietpågår arbete med frågan om all ge bostadsförmedlingarna bältre möjligheter althävda bosladssökandes rätl. Inriktningen är att ett förslag skall föreläggasriksdagen under detta . Arbetel med alt fullföljade av och beslutade riktlinjerna för hushållning medmark och vatten förs vidare. har slalens planverk i en serierapporter till regeringen lämnal en omfattande redovisning av arbetet ikommuner och län under det s. k. planeringsskedel (slalens planverk, rapport44, del 1-11). Regeringen beslöt om ämbetsverkensmedverkan i del fortsatta arbetet. Till beslutet har fogats en promemoria varianges de allmänna utgångspunkterna för de statliga myndigheternas ochkommunernas arbete med att fullfölja riktlinjerna. Ämbetsverken skall lämnakommuner och länsmyndigheter erforderlig vägledning i del fortsatta arbetel.Slatens planverk har fått i uppdrag all lämna förslag till anvisningar för deredovisningar lill regeringen som länsstyrelserna skall göra och år1982. Tyngdpunkten i denärmaste årens arbele bör enligt ovannämnda promemoria läggas vid atl upprättaområdesplaner för tätorter vars expansion 1978/79: 100 Bilaga 16 9 kan komma alt beröra jordbruksmark, att upprättamer preciserade planer belräffande fritidsbebyggelsens utveckling i vissaområden som berörs av den fysiska riksplaneringens geografiska rikllinjer ochall fortsätta arbetet med alt säkerställa naturvårdens, friluftslivets ochkulturminnesvårdens inlressen. I övrigt förutsätts arbetet fortsätta i enlighelmed de av kommunema upprättade programmen för atl fullfölja rikllinjerna förhushållning med mark och . Regeringen tar närmareställning lill arbetel underplaneringsskedel genom beslut län för län. Hitlillshar beslut fattats för 6 län. Regeringen avser atl falla återstående länsbesluti början av är 1979. Regeringen kommer därefter att till redovisa delsamlade resultatet av arbetel under planeringsskedet. I enlighet med tidigareredovisade planer förbereds inom en ny rapport omhushållning med landels mark- och vallenresurser. Rapporten avses innehålladels en utvärdering och uppföljning av det arbele inom ramen för den fysiskariksplaneringen som hitlills har genomförtspå kommun-, läns- och riksnivå, dels en redogörelse för och uivärdering av nyainventeringar och uiredningar. Arbelel är inriktat på atl en departementspromemoriaskall föreligga . Efter remissbehandling börrapporten kunna ligga till grund för förslag lill beträffande denfortsalla fysiska riksplaneringen. Särskilda informationsåtgärder är avseddaatt vidtas efier del alt har behandlat redovisningen avplaneringsskedet och den nya rapporten om hushållning med mark och vatten harpublicerats. Inför arbelel medrapporten har tagits fram ett omfattande underlagsmaterial inom olikasakområden. Som underlag för överväganden i rapporten har bl.a.naturförhållandena i och anspråken på våra havsområden studerats av ensärskild av sammankallad arbetsgrupp. harkartlagt landels tillgångar på söivaiten och olika Verksamheters anspråk pådessa. Studier utförda av industriverket rörande landets tillgångar pä kalk,diabas och alunskiffer ger underlag för atl i rapporten behandla vissaråvarufrågor. Studier rörande fritidsbebyggelsens ulveckling under 1970-taletger underlag för behandling av markan-vändningsaspeklerna på fritidsboendel.Samordningen mellan lätorlsut-vecklingen och motståendemarkanvändningsintressen, bl.a. i fråga om användningen av avsesockså uppmärksammas. Vidare är avsikten att i rapporten belysa markanvändnings-och miljöfrågor rörande olika energislag. 1 rapporten avses ocksåbehandlas hur den fysiska riksplaneringen skall bedrivas i forlsällningen isamverkan mellan stal och kommuner och frågan om samordning med annansektorövergripande statlig planering, främsl den regionalpolitiska planeringen. För planering i områden,där överväganden från rikssynpunkt föranleder särskilda insatser men därberörda kommuner har begränsade plane- 1978/79:100 Bilaga 16 10 kan slalsbidrag utgå. /80 föreslås all statsbidrag skall utgå med samma belopp somunder innevarande budgetår dvs. med 4 milj. kr. Uiredningen rörandemiljöproblem m. m. i vissa industriområden (UMI)har lill regeringen överlämnat sill slulbelänkande, Etablering avmiljöstörande industri (SOU 1978:25). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningensförslag bereds f. n. inom . Fritidsbebyggelsen ägnas slor uppmärksamhel iden fysiska riksplaneringen. Under är 1978 har en kommitté tillkallats med uppdrag alt utredafriiidsboendets framlida ulveckling (Bo 1978:01). Kommittén skall ägna särskilduppmärksamhel ål den övergripande frågan om i vilken utsträckning och på vadsätt samhällel bör engagera sig i frågor som rör tillkomsten av fritidsbostäderav olika slag. Frågor som rör omvandlingen av fritidshus till permanenlbostäderoch omvänt saml frågan om samhällets möjligheter atl kontrollera all avtaladeupplåielseformer bibehålls skall priorileras. Utredningsarbetet skall varaavslutat senast vid utgången av . Delförslag kan väntas under är 1979. Som en följd avriksdagens beslut om rikllinjer i den fysiska riksplaneringenför vattendrag i norra och har tillkallats en utredare med uppdrag attutreda möjligheterna till och konsekvenserna av atl för vatlenkraftändamål ledaöver vatten från och (Bo 1978:02). Utredaren beräknasredovisa sina överväganden . Försörjningen medinformation om marken och vattnet, dess egenskaper och användning, är av storbelydelse för bl.a. samhällsplaneringen. Under höslen 1978 har tillkallats enutredare med uppdrag att utreda lanl-mäleriets uppgifier all tillhandahållainformation om landskapet (Bo 1978:08). Utredningsarbetet syflar lill alt genom en bättre samordning mellanolika myndigheler åsladkomma en effektiv organisalion och rationellaarbetsformer för insamling och bearbetning av landskapsinformation. Utredarenskall redovisa sina förslag före utgången av . Arbetel med förslag tillny byggnadslagstiftning fortsäiter. Bostadsministern har med stöd avregeringens bemyndigande tillkallat en särskild utredare (1978:07)med uppgift all utforma förslag mol bakgrund av del arbete som hitlills har utförts av dels den tidigarebygglagutredningen, dels en särskild arbelsgrupp inom bosiadsdepartementet. Vissa begränsade reformerhar ansetts så angelägna att de inte bör anstå till dess atl en helt ny byggnadslagstiftningkan träda i kraft. 1 delta sammanhang kan erinras om de under år 1977genomförda ändringarna i byggnadslagen (1947:385) och byggnadsstadgan(1959:612), varigenom det principiella kravet på detaljplan upphävdes i frågaom tätbebyggelse av mindre omfattning. Vidare har på förslagi propositionen 1978/79:100 Bilaga 16 11 1978/79: 63 beslutat om ändring avbeslämmelserna i byggnadslagen om förbud mol rivning av byggnad (CU 1978/79: 3,rskr 1978/79: 74). Ändringen, som iräder i kraft den , innebäratt förbud i vissa fall skall kunna gälla under längre lid än som kanföreskrivas. annat område där endelreform har ansetts angelägen är kommunernas gatu- och väghållning. Förslagi ämnel har lagls fram av vägutredning i betänkandet (SOU 1977: 12)och enskild väghållning och av gatukoslnadsutredningen i betänkandet(SOU 1977:65) Kommunernas gatuhållning. Betänkandena har remissbehandlats ochförslagen bereds f. n. inom kommunikations- och bosiadsdepartementen. Utredningarnasförslag har emellerlid i vissa delar utsatts för sådan kritik alt det ärnödvändigt att se över förslagen. En sådan översyn pågår i samarbete medkommunförbundet. Fråga om delreform haraktualiserats även belräffande reglerna om byggnadslov i byggnadsstadgan. Undervåren 1978 tillsattes en arbetsgmpp med uppdrag att lägga fram förslag tillförenkling av dessa regler. Arbetsgruppen överiämnade under höslen promemorian(Ds Bo 1978:3) Förenklad byggnadslovsprövning, som f.n. remissbehandlas. På grund av förslag iprop. 1977/78:50 beslutade (CU 1977/78:6, rskr 1977/78:72) bl.a. omändring i byggnadsstadgan som gör det möjligt att belräffande befintligabyggnader kräva alt godtagbara arbetsförhållanden åstadkommes för dem somhämtar avfall frän byggnaderna. Föreskrifter för verkställigheten av de nyabestämmelserna har fastställts av regeringen alt gälla från och med den Iapril 1978. På förslag i samma proposilion beslöt också att kravskall kunna slällas på skydd mot olycksfall vid porlar och liknande anordningari befintliga byggnader. 1 anslulning härtill bemyndigades regeringen att genomförordning meddela föreskrifter om besiktning m.m. Arbetet med en sådan förordningkommer alt slutföras . De senasie årtiondenasbostadsbyggande har i stor utsträckning skell på jungfrulig mark. Kraven påhushållning med sådan mark har ökal. Frågor om förnyelse och bevarande avtätorternas befintliga byggnadsbestånd har därvid fått större uppmärksamhel. Isyfte atl bl.a. klarlägga behov av åtgärder för atl förenklafömyelseverksamheten inom befintliga bebyggelsemiljöer har inom departemenlelpåbörjats en problemanalys. Arbetel torde bl.a. leda till att utredningsuppdraglämnas. Regeringen har nyligenbeslutat om en översiktlig inventering av sådana områden i landet, där risk förskred kan länkas föreligga. Regeringen kommer inomkorl att la upp frågan om fastslällelse av verk-ställighelsföreskrifter lillreglema i 42 a och 48 a §§ byggnadsstadgan om handikappanpassning.Föreskrifterna rör nybyggnad av arbetslokaler och ombyggnad av bostäder. beslöt (CU 1978/79:2, rskr 1978/79:14) att tillkännage regeringen vad utskottet anförtbeträffande planmässig sanering efter indu- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 12 Överväganden om lämpligaåtgärder med anledning av beslul pågår inom departementet. Inom ramen för samarbetetinom FN:s Ekonomiska kommission för (ECE) och dess kommillé förbosläder, byggande och planering anordnades i Slockholm på inbjudanav regeringen elt iniernationellt seminarium om mark- ochmarkanvändningspolilik. 1 seminariet deltog representanter för 29 länder samlflera internationella organisationer. Anslagen för /80 Anslagsyrkandena för nästa budgelår inombostadsdepartementets verksamhetsområde uppgår till 12 730,6 milj. kr. Anslagsförändringama iförhållande till statsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följandesammanställning (milj. A. Bostadsdepariementel m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. D. Lantmäteri- och kanväsendel Totall för driftbudgeten 6695,5 7466,1 + 770,6 Lånefonden förbostadsbyggandet 3705.0 5 100,0 -1-1395,0 Lånefonden för kommunalamarkförvärv 50.0 133,0 + 83,0 Övriga fonder 8,0 8.0 ±0 V. Fonden för låneunderstöd Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse '0,0 '0,0 0,0 Lån till experimentbyggande m. m. 23.5 23.5 ± O Totall för kapitalbudgeten 3786,5 5264,5 -(-1478,0 Totalt förbostadsdepartementet 10482,0 12730,6 -1-2248,6 ' Endast ett formelltbelopp om . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 Anmälan till statsbudgetenför /80 såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde A. M. 1977/78 Utgift 13 902984 1978/79 Anslag 14 302000 1979/80Förslag 16121000 Handläggande personal Övrig personal LönekostnaderReseersättningar (även utrikes resor) Expenser Besparing Beräknad ändring 1979/80 + 2901000 + 46000 - 300000 + 1808000 Med hänvisning lill sammanslällningenberäknarjag anslagel för nästa budgetår till . Jag hemställer attregeringen föreslår all tillBostadsdepartementet för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 14 Kommittéer m. m. 1977/78 Utgift 2 584 910 Reservalion 3 780430 1978/79 Anslag 3850000 1979/80 Förslag 5850000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten beräknar jag för nästa budgelår anslaget till 5 850000kr. Jag har härvid bl.a. beräknat medel för översiktliga undersökningar avområden med skred risker. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Kommittéer m.m.för /80 anvisa ett reservalionsanslag av . 1977/78 Uigift 331216 Reservalion 222022 1978/79 Anslag 300000 1979/80 Förslag .300000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Extra ulgijierför /80 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vLssa internationella organisationerm. 1977/78 Utgift 302849 Reservation 1080491 1978/79 Anslag 210000 1979/80 Förslag 630000 Från anslagel beslridskostnader för bl. a. bidrag lill vissa inlernalionella organisationeroch svenskt deltagande i det internationella samarbetet inom departementelsverksamhetsområde. Vidare har för /80 beräknats medel förbidrag till svenskt arrangerande av Nordisk byggdag . Jag hemsläller atl regeringen föreslår att till Bidrag lillvissa inlernationella organisationer m. m. för /80 anvisa ettreservalionsanslag av . 1978/79:100 Bilaga 16 B. BOSTADSFÖRSÖRJNING M. 1977/78 Utgift 24288930 1978/79 Anslag 23 852 000 1979/80 Förslag 31657000 Bostadsslyrelsen ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift atl främja bostadsförsörjningen. Denär också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Det åligger styrelsen vidarebl.a. att handlägga ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokaler ochärenden om statsbidrag till energibesparande ålgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader. Bostadsslyrelsen leds aven styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom styrelsenfinns fem byråer. Dessa är kanslibyrån, låne-och bidragsbyrån, planeringsbyrån,lekniska byrån och värderingsbyrån. Vidare finns en samlingslokaldelegation,etl råd för belånings- och värderingsmetoder och elt bostadssociall råd. Beräknad ändring 1979/80 + 2 287 000 (+ 8000) (+ 1000) + 1 574 000 + 7 808 000 + 7 805 000 ' Avser informationsmedelsom t.o.m. /79 har anvisats under anslagen B 3. Bostadsbidrag m. m. och B 6. Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. 1978/79:100 Bilaga 16 16 Pris- och löneomräkningm.m. +4 146000 kr. I besparingsalternalivetförordar bostadsslyrelsen att tjänster som är eller beräknas bli vakanta genominnehavarens pensionering inte återbesätts. Därulöver anser slyrelsen attbesparingar bör drabba alla byråer inom verkel. Besparingsalternativel skulleinnebära att angelägna arbetsuppgifter blir starkt eftersatta. De effekter somredovisas ar förseningar av styrelsens anvisningsarbete, minskade utrednings-och utvecklingsresurser, försening av handläggningen av besvärsärenden samtmindre möjligheter inom värderingsbyrån atl hjälpa länsbostadsnämnder ochlörmed-lingsorgan. Styrelsen hänvisar tillriksdagens beslul med anledning av prop. 1977/78:93 (CU 1977/78:28, rskr1977/78:265), genom vilket ansvarsfördelning och arbetsuppgifter för denbostadspolitiska organisationen för tiden efter den lades läst.Det ansågs därvid uppenbart att användningen av befintliga resurser inombostadsslyrelsen borde ses över. Utgångspunkt borde emellertid vara attverksamheten skulle bedrivas ulan ytterligare resurstillskott. Mot dennabakgmnd anser styrelsen alt någon reducering av dess resurser inte kan komma i fråga. Styrelsen anser alt dennya inriktningen av arbetet inom den bostadspolitiska organisationen slällerkrav på informalions- och utbildningsresurser i långt stöne utsträckning änvad slyrelsen har mäktatmed. Därför föreslås en förslärkning till informationsenheten med eninformationssekreterare (+102000 kr. För atl kunna svara molde krav som bl.a. kollektivavtal ställer på personalpolitisk verksamhetföreslår styrelsen att kanslibyrän förslärks med en handläggartjänst (+-114000 kr.). Därutöver har styrelsen beslutat atlredan under innevarande budgetår, inom ramen för lillgängliga resurser,inrätta ytterligare en handläggartjänst inom kanslibyråns personalseklion. Med hänvisning till ökadearbetsuppgifter inom styrelsens låne- och bidragsbyrå föreslår styrelsen attbyrån förstärks med en handläggaie och ett kvalificerat biträde (+ . Planeringsbyråns allmännautredningskapacilel har begränsats genom atl medel för enavdelningsdireklörstjänst har lagils i anspråk för alt finansiera uppbyggnadenav etl verksledningssekrelariat och för all förslärka personalfunktionen.Anspråken på byrån kommer att öka till följd av nya arbetsuppgifter, bl. a. attutveckla metoder för beräkning av bostadsbyggnadsbehov och för bostadssocialainventeringar. En förstärkning med en handläggare föreslås därför (-t-114000 kr. Tekniska byrån behöverenligt styrelsens bedömning erhålla ytterligare två handläggare för atl kunnafullgöra sina uppgifter atl bevaka kvalitetsfrågor och bostadssociala frågor,främja konsumentupplysning och varudeklaration och att utnyttja del nyinrättadebostadssociala rådets erfarenhet och kunskap ( + . Prop.1978/79:100 Bilaga 16 17 Erfarenhetsutbyteti fråga om boendemiljöbidragen måste fortgå när beslutanderätten fiyttas frånslyrelsen till länsbostadsnämnderna.För della ändamål föreslår slyrelsen atl tekniska byrån lillförs ytterligaretvå handläggare och ett kvalificerat biträde ( + .