prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — Länsslyrelsen framhåller att det är angeläget att samtliga kommunersnarast möjligt upprättar tidsprogram för detta arbete. Den osäkerhet som f. n. råder om ivilken utsträckning jordbruksintressena skall prioriteras har enligtlänsstyrelsen lett till en viss stagnation i såväl detaQplaneringen som denöversiktliga planeringen. Under planeringsskedet har länsslyrelsen inte tagitställning till långsiktiga planeringsfrågor. Särskilda principer för handläggningav översikts- och detaljplaner har däremot utarbetats och godkänts avlänsstyrelsen. a. har särskilda krav på redovisning ställts för de stads-och byggnadsplaner som berör jordbruksmark. Remissinstansemas synpunkter redovisas i avsnitt 5.3. En samlad bedömning av kommunernasförslag till markanvändning inom kustzonen kan enligt inte görasf. En sådan bedömning bör avvakta den utvärdering av kommunemas planer förtätorlsexpansion i kustzonen som avser att göra i det fortsattaarbetet med markhushållningsprogrammei. Vissa frågor bör enligtlänsstyrelsen uppmärksammas särskilt i det fortsatta planeringsarbetet för delhögexploaterade kustområdet. Det gäller möjligheterna att bibehålla öppnaluckor i slrandbebyggelsen och att bevara de strandområden som ännu är orördaav bebyggelse. // 1978/79. 1978/79:213 Bilaga1 162 länetskust är bebyggda eller tagna i anspråk på annal sätt, t. ex. av golfbanor,skjutbanor och militära övningsområden. Allmänhetens möjligheter all UtnytQasträndema för bad och rekreation är särskilt begränsade i kustområdena vidSkälderviken och öster om samt på Falsterbohalvön. kommun föreslår atl aktiva ålgärder vidtasför atl upphäva fastställda detaljplaner inom slora områden längsSkäldervikskuslen. avser alt vidta ålgärder för atlunderiälla passage genom bebyggelseområdena längs kusten. anseratl kommunernas strävanden på alla sätt bör understödjas. Endasl elt fåtal slörre sammanhängande ochnågorlunda orörda kustavsnitt återstår i länet. Till dessa hör ell områdemellan och vid Ålabodarna och . Området är avriksintresse för naturvård och kulturminnesvård och beslår dessutom avvärdefull jordbruksmark. anser, vilket framhölls redan underprogramskedet, att starka skäl talar mot en ulbyggnad av såväl somÅlabodarna. Det fortsatta planeringsarbetet bör enligt syfta lillall finna lämpligt avvägda slutliga utbyggnadsgränser för samhälle. IÅlabodama bör endast mycket varsam komplettering av bebyggelsen komma i fråga.Expansion av bebyggelse inom och i nära anslutning till områden av riksintresseför naturvård och kulturminnesvård kan enligt inte accepteras.Naturvårdsverket och instämmer i länsstyrelsenssynpunkter beträffande och Ålabodarna. Ämbetsverkens allmänna synpunkter på planeringeninom de högexploaterade kustområdena redovisas i avsnill 4.2. BelräffandeMalmöhus län anförs därulöver följande. finner det angeläget attHelsingborgs kommun i en markdisposilionsplan redovisar sina ställningstagandentill markanvändningsfrågorna i kustområdet. framhåller atlområdesplanearbete pågår för samtliga kustavsnitt i kommunen. Den fortgående omvandlingen av fritidshus tillpermanenlbosläder innebär enligt planverket atl netloökningen av antalelfritidshus i har blivit måttlig. Verket anser atl kustområdet iSkåne bör betraktas som i princip fullbyggt med enskild fritidsbebyggelse. All tillkommande permanent bosättning i dehögexploaterade kustområdena bör enligt planverket ske i enlighel med en avkommunerna antagen målsättning för framtida bebyggelse- och tätorlsslruktur.Del gäller bl. a. , där en omfatlande utveckling avhelårsbebyggelse planeras utanför befintliga tätorter. kommunpåpekar i sitt kompletterande yttrande att en utredning visar att mellan 40 %och av fritidshusen i kommunen har övergått till permanenlbosläder. Kommunenanser att denna funktionsomvandling inte kan förhindras. Frågor rörande bl.a. serviceförsörjningen i de funktionsomvandlade områdena Prop.1978/79:213 Bilaga 1 163 kommer att studeras i den kommunomfattande planeringen. För de delar av de högexploaterade kustområdena som saknarantagen markdlspositionsplan anser planverket att planeringsarbetet börfullföljas. Delsamma gäller för de områden som i kommunöversiktema betecknassom områden där fortsatt planering resp. utredning om den framtidamarkanvändningen skall ske. kommun anser inte alt det är meningsfulltatt kräva att en antagen markdisposilionsplan för kustzonen skall redovisasinom en viss lid. I den mån vissa planerings- eller säkersläl-landefrågor behöverlösas kan della ske genom alt områdesplaner successivt upprättas med denfortsatta kommunomfattande generalplaneringen som grund. I de högexploaterade kustområdenafinns en rad golfbanor i attraktiva slrandnära lägen, bl.a. i ,, och kommuner i . Nya golfbanor börenligt planverket inte komma till stånd i strandnära lägen. Vissaomdisponeringar bör vidare kunna göras inom befintiiga banor för att ökatillgängligheten till stränderna för friluftslivet. Möjligheten att ökatillgängligheten för friluftslivet till de militära övnings- och skjulfälten ide högexploaterade kustområdena bör enligt planverket undersökas ytterligare påregional nivå. Bebyggelsefrågoma påBosjöklosterhalvön i Höörs kommun bör enligt uppmärksammassärskilt. Bebyggelsen i Bosjöklosterområ-del, som ursprungligen planerades somfritidsbosläder, har övergått till helårsbostäder. Härigenom har en nytätortsbildning uppstått som nästan helt saknar samhällelig service.Länsstyrelsen anser alt lätortsbildningen är olämplig. Kommunen avser att bygga ut områdetytterligare. anser att en fortsatt ulbyggnad är olämplig medhänsyn lill bl. a. bristen på mark för friluftsliv i Ringsjöområdet. Enfortsatt utbyggnad skulle vidare direkl beröra områden med gällande ellerföreslagna nalurvårdsförordnanden. och planverket delarlänsstyrelsens uppfattning. Höörs kommun har enligtlänsslyrelsen beslutat att skogsbrukets intressen skall prioriteras bl. a. idet för friluftslivet mycket viktiga området vid Lillö. ochnaturvårdsverket finner det angeläget att friluftslivets intressen i områdetsäkerställs. -och Sydskånes sjö- och åslandskap Länsslyrelsen framhåller att etlför hårt utnyttjande av de primära rekreationsområdena i länet kan komma ikonflikt med naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen. Dessa intressenbör särskilt beaktas vid lokalisering och dimensionering av eventuellaanläggningar. Det program för planering av detprimära rekreationsområdet som har lagts fram av deninlerkommunala samarbets- 1978/79:213 Bilaga 1 164 gruppenkan enligt länsslyrelsen ligga till grund för fortsatt planeringsarbete.Programmet bör dock kompletteras med en tidsplan för del fortsatta arbetet.Förslaget till avgränsning, som innebär atl kustzonen längs ochKullabergsområdet i kommun kommer att ingå i det primärarekreationsområdet, finner lämpligt. Länsslyrelsen påpekar atl det förslag tillavgränsning av det primära rekreationsområdet Sydskånes sjö- och åslandskapsom har lagts fram av de båda planeringskommittéerna innebär vissa avvikelserjämfört med den schematiska avgränsning som har gjoris lidigare. Området påRomele-åsens nordöstra sida tas inte med. Däremot tillkommer hela delplaneringsområde som utgörs av det sydvästskånska sjölandskapet samt områdetSvaneholm-Härkeberga på Romeleåsens sydvästra sluttningar. Länsstyrelsenställer sig bakom den föreslagna avgränsningen. anger atl de intressemotsättningarsom förekommer i länet främst rör skogsbrukets förhållande till friluftslivoch naturvård. Skogsbrukets intresseområden berörs inte av planeradtätortsutbyggnad och endast i mycket liten utsträckning av annan exploateringsåsom fritidsbebyggelse och vägar. Den begränsade skogsareal som finns i länet utgörde viktigaste allemansräitsligt tillgängliga områdena för de tätbefolkadedelarna av västra . delar den uppfattning som har förts framav några kommuner att skogsbrukets konflikter med friluftsliv och naturvård börregleras med hjälp av naturvårdslagen. Med hänsyn till de starka friluftslivsintressenai länet bör skogsbrukel anpassas efter dessa inom sådana områden därnalurvårdsförordnande finns eller har föreslagits eller därfri-luflslivsintresset på annat sätl klart har dokumenterats. Det gäller bl. a.delar av Frostavallenområdet och Lillö vid i Höörs kommun därkommunen har beslutat att i stället prioritera skogsbruket. Inom de områden som särskill har utpekats somvärdefulla för friluftsliv och naturvård bör enligt länsslyrelsenmarkanvändningen i stor utsträckning regleras med hjälp av naturvårdslagen,med de möjligheter till skötsel-bidrag som denna ger. anser emellertid, bl. a. med hänsyntill de begränsade re-sursema, atl nya former bör prövas för att lösaskogsbrukets konflikter med andra intressen, l.ex. de av flera kommunerföreslagna skogsbruks-planema. Inga större arealer kommer enligt länsslyrelsenalt regleras som naturreservat . Däremol överväger att i samarbete medkommunema söka reglera de större skogsområden som är av riksintresse elleranges i naturvårdsplanen genom 20 § naturvårdslagen. föreslårockså alt bokskogslagen skall utvidgas till att omfatta även andra lyper avädellövskog, i första hand ekskog. tillstyrker detta förslag. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 165 konstaterar att kommunerna överlaghar avstått från att behandla fiskets intressen i sin planering. Anledningenhärtill är enligt styrelsen att kommunema är osäkra om hur markanvändningen ifiskevattnens omgivning påverkar eller påverkas av fisket. Fortsattinformation om hur fiskets intressen kan säkerställas är därför angelägen. Konflikter med fiskets intressen förekommer enligtlänsstyrelsen huvudsakligen i , där framför allt vissa industrier iLandskrona- och Helsingborgsområdena menligt kan inverka på fisket genomförorenade utsläpp. En viss förbättring håller emellertid på att inträda. Tillkvarstående problem som rör fisket hör främst planerna på utfyllnader av grundavikar och bukter i . konstaterar alt fiskefrågorna iviss mån har omnämnts i de kommunala planerna men att förslag till åtgärder föratt säkerställa fiskets intressen oftast saknas. Samtliga 15 kommuner iMalmöhus län som berörs av fiskels viktigare intresseområden bör enligtfiskeristyrelsen vid kommande revidering av kommunöversikter ochmarkdispositionsplaner redovisa hur man avser att skydda dessa områden. Naturvård,friluftsliv och kulturminnesvård anser alt riksintressena förnaturvård och friluftsliv i stort har tillgodoselts genom de ålgärder som harföreslagils av kommunema. En samlad syn på naturvårdens, friluftslivels ochkulturminnesvårdens intressen är naturlig i elt län som uteslutande består avkulturlandskap. Styrelsen konstaterar alt större sammanhängande arealer än desom har angetts i länets nalurvårdsplan föreslås erhålla skydd enligtnaturvårdslagen genom att flera kommuner har föreslagit sådanl förordnandeäven för att säkerställa kulturminnesvårdens intressen. Endast några få områden har under planeringsskedetkunnat säkerställas genom förordnanden enligt naturvårdslagen. Bortsett frånett begränsat antal objekt, som kommer att säkerställas under de närmasteåren, menar alt den på grund av bristande resurser bara kan ulövaen viss kontrollerande verksamhet. kommer därför alt besluta omsamrådsskyldighet enligt 20 § naturvårdslagen för flertalet av de områden somkommunerna har föreslagit för säkerställande. Vidare förutsätter styrelsen atlsamråd kommer att ske rörande möjlighetema alt tillgodose naturvårdens,friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen vid den fortsatta planeringeninom de s. k. O- och U-områdena i kommunöversiktema. Miljöer och områden av riksintresse förkulturminnesvården har enligt i stort setl fått entillfredsställande behandling i kommunernas planering. påpekaremellertid att det inom vissa områden i lätortemas närhet kan uppståkonflikter med kulturminnesvårdens intressen. Vissa miQöer och landskapsavsnittav riksintresse för kulturminnesvården kan därför inte anses vara säkerställdai ell längre lidsper- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 166 Den fortsatta planeringen bör enligt länsstyrelsenbl.a. inriktas på att närmare avgränsa kulturminnesvårdens intressen inom deområden som är av intresse för tätortsutbyggnad och att ge dem etl starkt ochlångsiktigt skydd. Vidare behöver kulturminnesvårdens anspråk preciseras inomde områden där rationellt jord- och skogsbruk bedrivs. Samrådet med de areellanäringarnas företrädare bör enligt länsslyrelsen utvecklas. bedömer alt konflikterna mellankulturminnesvårdens intressen och exploateringsintressena troligen kommer attöka inom tätorter med kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. De starkt betonadekraven på markhushållning leder till att frågan om sanering och förtätning avbefintliga tätorter blir aktuell. Länsslyrelsen framhåller vidare att formema försäkerställande av miljöer och områden av riksintresse behöver utvecklas.Kommunema bör intensifiera arbetet med bevarandeplaner. De båda länsstyrelsemai avser att i samverkan med kommuner och regionala och cenlrala myndigheterutarbeta etl kulturminnesvårdsprogram för . Det är enligt angeläget att öppnastråk i landskapet behålls mellan bebyggelseområdena i de tätbefolkade västradelama av . Dessa stråk har stor betydelse för landskapsbilden men innebärockså att reservområden för framlida transportleder kan behållas. Tendensematill sammanväxning av lälortema är enligt styrelsen särskilt starka i områdenanorr om . I det ännu relativt orörda området söder om har Buriövskommun redovisat etl reservområde för framlida bostadsbebyggelse som berörområden av riksintresse för kulturminnesvården. Kommunen bör enligtlänsstyrelsen i del fortsatta planeringsarbetet så långt möjligt försökabegränsa framtida bebyggelse i området. Styrelsen anser likaså att det öppnalandskapspartiet mellan och Hjämp i resp. Slaffanstorps kommunerinte bör bebyggas. Den inlerkommunala utredning som pågår bör omfatta samtiigaobebyggda arealer mellan de båda tätorterna och behandla såväl frågan omreservat för vägar och ledningssystem som frågan om lämplig bebyggelsefri zon. anser alt planeringsskedet hargivit etl i huvudsak myckel gott resultat i länet. sammanställningöver säkerställandeläget inom riksintressanta områden visar att förordnandenenligt naturvårdslagen erfordras inom ca 40 områden. Tidsplan för genomförandethar inte angetts. Verkel avseratt ta upp överläggningar med omprioritering av riksobjekten vid säkerställandearbetet. framhåller att viss oklarhetråder beträffande säkerställandeläget för kulturminnesvårdens riksintresseninom . Det är särskilt angeläget att kulturiandskapet söderoch sydost om bevaras öppet. Ämbetet anser att konflikter; mellankulturminnesvårdens och jordbrukets intressen i allmänhet kan lösas utanbetydande men för jordbruket. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 167 Detöppna landskapet i är dock särskill känsligt för strukturförändringar.Kulturminnesvårdens intressen i jordbrukets primära intresseområden bör enligtämbetet i första hand redovisas i kommunemas markdisposilionsplaner.Intresseredovisningen bör i annat fall kompletteras och preciseras. Också deriktlinjer som har utarbetats i kommunöversiklerna för all tillgodosekulturminnesvårdens intressen kan i flera fall behöva preciseras.Riksantikvarieämbetet och planverket anser liksom att det ärangeläget atl bevara de öppna stråken i landskapet och atl bebyggelseområdenabör förhindras att växa ihop. Ämbetet framhåller alt starka skäl talar för atten ulbyggnad söder om i inte bör komma till slånd. konstaterar att antalet fritidshus ilänet uppgår till ca 23000. har det tillkommit ca2000 fritidshus. På grund av den fortgående funklionsomvandlingen av fritidshustill permanentbostäder har knappast någon nettoökning av fritidshus sketl ikustzonen. Styrelsen bedömer att tillväxten under den kommande tioårsperiodenkommer alt bli något långsammare än främsl på grund av den restriktivainställning till spridd bebyggelse som kommunerna har redovisat i sina planer. Möjlighetemaatt tillgodose anspråk på ytterligare fritidsbebyggelse i länet är enligtlänsstyrelsen ytterst begränsade. Friluftslivets intressen måsle prioriteraspå kvarvarande obebyggd mark. Endast i de inre, östliga delama av länet, påLinderödsåsen i gränstrakterna mol län, kan restriktionerma molglesare former av fritidsbebyggelse möjligen utformas något friare. Styrelsenanser alt del inlerkommunala planeringsarbete som pågår för , ivilkel dessa frågor studeras, bör fortsätta. bedömer att omvandlingen avfritidshus till permanentbostäder har blivit ett mycket stort problem i länet.De korta avstånden och de goda kommunikalionema har medfört alt mångafritidsbebyggelseområden har blivit attraktiva för permanent bosättning. Delär därför enligt styrelsen nödvändigt atl ny fritidsbebyggelse i såvälöversiktsplaner som detaQplaner prövas som om det är fråga ompermanentbebyggelse. Ytterligare miQöpåverkande industrianläggningar börenligt i första hand lokaliseras till redan etableradeindustriområden inom och i anslutning till tätorterna vid Öresundskuslen.Långtgående krav på reningsåtgärder måste härvid ställas för att förhindra enökning av förorenande utsläpp till vatten och luft. konstaterar alt områden förutvidgning eller nyetablering av sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen finns i Prop.1978/79:213 Bilaga 1 168 I Landskronaområdel kan vissa områden göras tillgängliga genom enutfyllnad i anslutning lill hamn. Vid en sådan utfyllnad måsteenligt begränsningar emellertid göras så att naturvårdensintressen vid kan säkerställas. Fiskets intressen i det viktigareproduktionsområdet i måste också beaktas. 1 övrigt finnsenligt länsslyrelsen endast mycket begränsade uibyggnadsområden i länet försådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen. bedömer att en utveckling av sådanindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen i är förenadmed fysiska och miljömässiga svårigheter. De av statsmakterna utfärdaderiktlinjema vad gäller industrilokalisering bör enligt verket kunna gällaockså . anser atl de planeringsåtgärder somhar vidtagits av och kommuner beträffande markanvändningen förBarse-bäcksverkel och dess kraftledningar på etl tillfredsställande sättreglerar markanvändningen. 1 kommuns markdisposilionsplan barett reservområdeför utbyggnad av kärnkraftverket avsatts. Markanvändningen i detta områderegleras med riktlinjer avseende tillkommande bebyggelse i kommunöversikten.Kommunen har vidare i kommunöversikten reserverat områden förhetvaltenledningar från verket. konstaterar atl viss utbyggnad avbefintliga orter inom 10 km-zonen kring planeras. Det gällerLöddeköpinge och Ålstorp-Hofterup i kommun och Borgeby, Flädie ochBjärred i kommun. I övrigl har det befintliga och planeradekraftledningsnätet i länet enligt fåll en varierande behandling ikommunöversiktema. Reservat för planerade kraftledningar har förutombeträffande och redovisats i Lunds, och Elslövskommunöversikler. påpekar atl något konkret förslag omalt försörja vissa orter med Qärrvärme via hetvattenledningar frånBarsebäcksverket inte föreligger. Detta förutsätter en annan typ av turbinerän de som finns installerade i verkel. noterar attlokalisering av elt stort kolkon-denskraflverk till haraktualiserats. Orten har enligt industriverket en lämplig djuphamn förkolimport. anser att ettdistributionssystem av det slag som de diskuterade hetvattenledningarna utgörbör föQa vägsträckningama och samordnas med vägbyggandet. gällande planer för vägutbyggnad innebär enligtlänsstyrelsen alt en mindre areal än tidigare kommer alt tas ianspråk. framhåller emellertid att vissa planerade vägutbyggnaderstår i konflikt Prop.1978/79:213 Bilaga 1 169 mednaturvårdens, friluftslivels och kulturminnesvårdens intressen. Såväl områdenmed förordnande enligt naturvärdslagen som andra områden av riksintresseberörs. Länsslyrelsen betonar att hänsyn måsle tas till riksintressena vidplanering och genomförande av dessa projekt. Det gäller främst väg 12 öster omDalby, väg 100 norr om , väg 104 norr om och väg 110öster om . Nya vägutbyggnader bör enligt föregåsav utredningar i vilka transportekonomi och trafiksäkerhet vägs motbevarandeintressen och önskemålet om att hushålla med värdefull jordbruksmark. ser allvarligt på de konfliktersom föreligger mellan planerad utbyggnad av vägar och naturvårdens,friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen. Verket anser att man istället för alt ta ny mark i anspråk bör överväga alt bygga om befintligavägar. Länsstyrelsenanser att det f. n. inte är möjligt, för berörda kommuner att i detaQ behandlafrågan om reglering av markanvändningen kring de vägreservat som har lagts utför anslutningarna till en eventuell . menar att del är angeläget att man i denfortsatta planeringen i och kommuner bevarar handlingsfrihetenför en eventuell fast Öresundsförbindelse. framhåller att ytterligareställningstaganden från regeringens sida inte behövs vad gäller planeringen ianslutning lill vägreservaten för en . pekar på den otillfredsställandeplansituation som råder genom oklarheten beträffande fasta förbindelser överÖresund. De reservat som har lagts ut för att hålla olika handlingsalternativöppna blir med tiden kostsamma och förhindrar ett effektivt markutnyttjande.Kommunen anser dock liksom planverket atl reservaten måste behållas. påpekar atl förutsättningama för enhamnlokalisering till har studerats av kommunen inom ramen för dets. Kommunen avser att upprätta en särskild områdesplani vilken förutsättningama för djuphamnsberoende, icke mlQöstörande, industriskall undersökas. framhåller att den mark som tas i anspråk inomdet planerade utfyllnadsområdet endast bör avse djuphamnsberoende verksamhet.Utbyggnadsåtgärder som är direkt förknippade med del aktuella projektet börenligt anstå tills konkreta lokaliseringsbeslul föreligger. Fördel område som berörs av utbyggnads-planerna bör finnas fastställd generalplanoch av godkänd landskapsplan. Ekologiska undersökningar börgenomföras i . konstaterar att den inventering avhamnförulsättningarna i länet som har gjorts av förutomLandskrona även upptar och . Dessa kommuner behandlaremellertid inte Prop.1978/79:213 Bilaga 1 170 hamninlressena i sin redovisning. Elt genomförande av deföreslagna farlederna till dessa hamnar kräver enligt länsslyrelsen muddringoch andra fördjupningsåtgärder som generellt innebär konflikter med främstfiskels intressen. En ulbyggnad av hamnen i enligt det s. k.Sundshamnspro-jektet skulle enligt planverket bli starkt mlQöstörande ochstrida mot statsmaktemas riktlinjer för . Farledsfördjupningarvid en hamnulbyggnad i och skulle vidare medföra avsevärdamiljöstörningar. Verket bedömer atl det för och Öresundskustenbehövs en allsidig utredning som underlag för kommande beslut om hamnutbyggnader. framhåller att enhamnutbyggnad i innebär konflikter med naturvårdsintressena. Motbakgrund av den betydande överkapacitet som råder på hamnsidan anser verket alldel är tveksamt om ytterligare utbyggnader bör komma till stånd.Riksantikvarieämbetet anser alt föreslagna verksamheter vid en utbyggd hamn iLandskrona inte är önskvärda från kulturhistorisk synpunkt. påpekar atl förslagom jämvägstunnel mellan och kommer atl läggas fram av1975 års svenska Öresunds-delegation. Etl förverkligande av förslaget påverkarförutsättningama för sådan industri- och hamnverksamhet vid som krävermöjligheter atl la emot fartyg med stort djupgående. kommun framhåller attdet är angeläget all regeringens lokaliseringsprövning av Sundshamnsprojekletsnarast slutförs så att den planerade områdesplanen för Sundshamnen kanupprättas. Vid prövningen måste enligt kommunen även sysselsättningsfrågomaliksom konsekvenserna för sjöfarten av en eventuell järnvägstunnel mellanHelsingborg och beaklas. konstaterar atllokalisering av en ny flygplats i länet är akluell i Viarp i Landskronakommun. Nordvästra har i samband med detaljplanen förViarpsfället uttalat att fältet tillgodoser behovet av allmänflygplatser inordvästra . anser därför alt någon ytterligare utredning idenna fråga f n. inte behöver genomföras.