prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Alla väsenlliga intentioner i kommiltéförslagetbevaras dock. Kommunen eller landstingskommunen blir enligt regeringsrättengenom alt iräffa medbestämmandeavtal om parissammansatia organ skyldig atlfalla de beslul som är nödvändiga föratt verksamheten med parissammansattaorgan skall kunna igångsättas på sätt som beslämls i kollektivavialel. Fördelarnamed regeringsrättens modell är enligt min mening främsi alt man dels slipperatl i KL ta in hänvisningar till MBL, dels får ett enklare lagkomplex för departssammansalta organens verksamhet än vad som blir möjligt med ulredningensmodell samt dels kan åsiadkomma en något klarare skiljelinje mellankommunalräll och arbetsrätt. Jag förordar alltså all bestämmelsema i KL ompartssammansalla organ byggs upp efter den modell som regeringsrätten förordar.Jag vill anmärka att förslaget innebär atl frågan om inrättande avpartssammansalla organ kan komma att prövas både som kommunalbesvärsmål och somarbetstvist. Detta är i och för sig inle nägot unikt och del moiiverar enligtmin mening inle några särskilda lagstiftningsåtgärder. Isammanhanget vill jag framhålla alt mitt förslag till lagreglering av departssammansalla organen inte syftar till alt i något väsentligt avseende rubbade bedömningar som ligger lill grund för ulredningens förslag och sommajoriieten av remissinsianserna har ställt sig bakom. Man torde vidare kunnautgå ifrån att förslaget innebär en garanti för atl verksamheten i departssammansalta organen i praktiken kan genomföras på ett friktionsfritt sällinom ramen för den politiska demokratins suveränitet. Jag kommer ispecialmotiveringen all närmare redogöra för hur de nya beslämmelserna bör varautformade. Redan här skall jag dock beröra några rättsliga frågor avprincipiell innebörd i anslutning till lagregleringen av de parissammansatiaorganen. Någrafl remissinstanser diskuierar den principiella frågan om del över 1978/79:188 47 huvudtagelär möjligiatt medjuridiskt bindande verkan träffa kollektivavtal omöverlämnande och återtagande av beslutanderätt på den kommunala sektorn.Arbetsdomstolen erinrarom lagrådets uttalande i prop. 1976/77:137 (s. 101) alten statlig arbetsgivare inte kan i medbestämmandeavtal ålaga sig ellskadeslåndsansvar för den händelse ell i offeniligrälislig ordning fattatbeslul om inrättande av partssammansalla organ eller om övertalande avbeslutanderätt skulle ulan befogad anledning återkallas under avtaletsgiltighetstid. En annan ordning skulle enligt vad lagrådel anförde ävenlyra denfria beslutanderätten för de politiska organen. För den privala sektorngällerenligt arbetsdomstolen all arbetsgivaren i ett konkrei ärende kan återtabeslutanderätt som har överlämnats till ett partssammansatl organ och altverksiällighelsansvarel ligger på arbelsgivaren. Skadeståndsansvar förkoUektivavtalsbrott kan dock uppkomma för arbelsgivaren. Den för den kommunala sektornföreslagna regleringen av åtenaganderäiten synes enligt arbelsdomstolen avvikafrån vad som gäller för övriga sektorer på arbelsmarknaden. Ulredningenmoiiverar sitl förslag med all en generell återkallelserätt inte är förenligmed ett av syftena med förslaget, nämligen alt verksamheten i partssammansattaorgan skall vara ett permanent instrument för parissamverkan iverkställighelsledel. Samma skäl skulle enligt arbelsdomslolen kunna anförasmol en generell ålerkallelserält även på övriga seklorer av arbetsmarknaden. För egen del harjag svårtatt förstå den tveksamhet som vissa remissinstanser ger uttryck för när detgäller möjligheterna att på den kommunala sektorn träffa juridiskl bindandekollektivavtal om uppgiflsöverföring till partssammansalta organ. Enligt minmening kan man vid en diskussion av denna fråga inte nöja sig med atl utgå frånförarbetsullalanden som avser andra samhällssektorer. Den kommunalasjälvstyrelsens särart kräver att en analys av detia slag beaktar hur departssammansalta organen inlemmas i det kommunalrätisliga regelsystemet ochvilkel malerielll innehåll del ges. Lagrådel uttalar (se prop. 1976/77:137s.101)bl. a.aUdet måsle anses följa av RF all ell överlämnande avbeslutsbefogenheter bara kan ske genom ett i offentligrällslig ordning fattalbeslut. RF flr enligt lagrådet anses innebära au även återtagande av delegeringmåste ske i sådan ordning. Kollektivavtal kan följaklligen inte träffas om varesig överiämnande eller återtagande av beslutsbefogenheter. Härav följer då isin lur att arbetstagarsidan inte heller får tillgripa slridsålgärder för alllillförsäkra sig ett sådant avtal med siaten. lorde enligt lagrådetframgå redan av allmänna regler, men i 3 kap. 1 § andra siycket finns enuttrycklig bestämmelse i ämnel. Enligt denna är, påpekar lagrådet, slridsåtgärdmed syfte att påverka inhemska politiska förhållanden otillåten inom lagenstillämpningsområde. Föredragandedepartemenischefen anförde (prop. s. 110) all man inom den statliga sektorninle lorde kunna lämna över beslutsbefogenheter lill utomstående direkl genomett medbestämmandeavtal, efiersom ett sådani överlämnande enligt RF lorde (1ske i offenUigrättslig ordning. Prop.1978/79:188 48 tilllagrådels uppfattning att den statliga arbetsgivaren inle kan genom avtal ålagasig en skyldighet all utge allmänt skadesiånd vid återkallelse av ell sådantöveriämnande. Arbetsmarknadsulskotlel hade inte något all erinra mol vad som iproposilionen anfördes om medbestämmandeavtal pä den offenlliga seklorn (AU1976/77:32 s. 13). Jagvill erinra om all mitt förslag bygger på förulsäiiningen att de kollektivavtalsom skall ligga till grund för verksamheten med partssammansalta organ måslegodkännas av fullmäklige och au det också är fullmäktige som på grundval avavtalen beslutar om inrättandet av de parissammansatia organen och om dessasuppgifter. Förslaget innebär vidare alt sådan beslulanderält som enligt 1 kap.5 § första stycket KL ankommer på fullmäktige inte kan överföras lill partssammansallaorgan. Härav följer all inle heller sådan beslulanderält som enligt tredjeslyckel kan delegeras till nämnd kan överlämnas lill sådana organ. Avsikten äratl de partssamman.saita organen endast skall ha vissa berednings-,förvallnings- och verkställighetsuppgifter. I KL föreskrivs enligt förslagetullryckligen all lill ett partssammansatl organ inle får övertämnas all avgörafrågor som avser den kommunala eller landslingskommunala verksamhetens mål,inriktning, omfattning eller kvaliiel. Delta innebär au hela det område somenligt förarbetena lill arbetsrätlsreformen bör förbehållas de politiskaorganen undantas. Med denna markering av skyddet för den politiska demokratinfinns enligt min mening ingen risk för att verksamheten i de partssammansaltaorganen kommer atl påverka de politiska förhållandena i kommunerna ellerlandstingskommunerna. Enligtförslaget föreskrivs vidare att ärenden som avser myndighetutövning molenskild med vissa smärte undanlag inle kan avgöras av partssammansalta organ.Vad jag nu har sagl innebär bl. a. atl verksamhet som riktar sig motallmänheten i princip inte kan anförtros de partssammansalta organen. Jagvill vidare i delta sammanhang kraftigl betona atl ett partssammansatl organenligt milt förslag kommunalrältsligi blir att betrakta som en del av denkommunala organisationen. Det är alllså inle fråga om att överiämna kommunalaeller landstingskommunala uppgifter lill utomstående. Sammanfattningsvisinnebär del nu anförda attjag utgår ifrån atl det inte möter något principiellthinder för parierna på den kommunala seklorn att med juridiskt bindande verkanträffa kollektivavtal om partssammansatta organ, om de ändringar i KL som jag idel toregående har förordat genomförs. Jag vill erinra om atl endasl någonensiaka remissinsians har gett uttryck för iveksamhel på denna punkl, trots attutredningens förslag inle innehåller de uttryckliga begränsningar iuppgiftsområdei som jag förordar. Delförhållandel atl medbestämmandeavtal får anses kunna iräffas om partssammansattaorgan medför bl. a. alt stridsåtgärder kan vidlas för atl fl lill stånd ettsådani avtal. Del tilltänkta avtalet kan naluriigivis inle fl slrida molföreskrifterna i KL om vilka ärenden som kan fl avgöras av parissam- 1978/79:188 49 mansallaorgan eller mol andra ivingande förfaltningsföreskrifter. Slridsålgärder somsyfiar lill all fl lill stånd avtal som slrider mol författningsföreskrifter avdella slag blir därför inte tillåtna. Jag vill i detla sammanhang också hänvisatill bestämmelsen i 3 kap. 1 S om att Slridsåtgärd med syfte atl påverkainhemska politiska förhållanden är otillåten. Bestämmelserna i 33 § MBLom tolkningsföreträde för arbetstagarparten vid tvisl om lillämpningen av ellmedbeslämmandeavial blir med mitt synsätt också tillämpliga på avtal omparissammansatta organ. Jag vill erinra om atl tolkningsföreträdet enligt 36 §utövas av arbetstagarorganisationerna. Arbelslagarnas företrädare i departssammansalla organen kommer därför inte all kunna ulöva tolkningsföreträdetjusl i sin egenskap av ledamöier i organen. Jag vill framhålla alltolkningsföreträdet inle kan 11 utnyttjas så atl avtalet kommeratt slrida molivingande förfaiiningsföreskrifterom i. ex. de befogenheler som kan överiämnasät partssammansatta organ. Som exempel på situationer där tolkningsföreträdetskulle kunna fä praktisk belydelse vill jag nämna del fallel all avtalsparternaharolika uppfattningarom innebörden av avtalels föreskrifter om t. ex. formernaför beslutsfattandet. Jag vill framhålla att tolkningsföreträdet inle omfattardet fallet att tvist råder huruvida en viss fråga över huvud tagel är regleradi avlalel (jfr prop. 1975/76:105, bil. l,s. Enliginågra fl remissinstanser bör undantag från om tolkningsföreträdeföreskrivas beträffande medbestämmandeavtal om partssammansalta organ på denkommunala seklorn. En vanlig uppfattning bland dessa remissinsianser är allskyddel för den politiska demokraiin kräver att tolkningsföreträdettillförsäkras arbetsgivarparten. Jag kan inte dela denna uppfattning. Enligtmin mening finns det inte någon anledning atl befara altarbetstagarorganisationerna kommeratt utnyttja rälien lill tolkningsföreträdepå ett otillbörligt sätl. Detsamma gäller f ö. i fråga om rätlen att vidlaSlridsålgärder. Härtill kommer att de föreskrifter om de partssammansaltaorganens uppgiftsområde som jag förordar kommer atl uigöra ett myckel verksamlyttersta skydd för den politiska demokraiin. Anledning saknas alllsä enligt minmening atl införa regler som närdet gäller partssammansalta organ på denkommunala sektorn innebär avvikelser från den ordning som harfastställt i samband med arbetsrätlsreformen. Omen avtalspart grovt bryier mot medbestämmandeavtalet eller mot MBL ochförfarandet har väsentlig belydelse för avtalsförhållandet i dess helhet, kanarbelsdomstolen enligt 31 § första siycket MBL på yrkandeaven motpart förklaraalt avtalet inte längre skall gälla mellan parierna. I tredje siycket finnsbestämmelser om partiell hävning av avtalet vid mindre allvariiga broll motavtalet eller MBL. Närbeslutsbefogenheter på den offentliga sektorn har överförts till ettpartssammansatl organ, blir detla organ enligt vedertaget synsätt ensamtbehörigt att besluta inom den sfär som avses med dess uppdrag Qfr prop. 4Riksdagen 1978/79. 1978/79:188 50 1976/77:137s. Del skulle strida mot rådande förvallningsrällslig ordning, om denifrågavarande myndighelens chef eller ett annal organ inom myndigheien skullekunna åsidosätta eller hindra verkställighet av del beslul som fattas av delpartssammansalla organei. Detta innebär aii det på den offentliga seklorn inlefinns någon sådan s. k. sioppningsräii som gäller pä den enskilda seklorn (jfr33 § första slyckel sista meningen MBL). Utredningenföreslär atl ett uppdrag som en kommun eller landstingskommun har lämnat tillett partssammansatl organ flr endast om della medges i delkollektivavtal som ligger till grund för verksamheien med partssammansaltaorgan ellerom synnerliga skäl därlill föreligger. Rälien för kommunen ellerlandstingskomrriunen atl återta uppdragei om "synneriiga skäl därlillföreligger" skall enligt utredningen delvis ses mot bakgrund av allförslaget bygger på principen alt ell partssammansatl organ är att betrakta somen särskild form av verkställighets- och samrådsorgan åt en nämnd. Eupartssammansatt organ kommer, anför utredningen, alt i revisionshänseende hasamma ställning som t. ex. ett utskott inom en nämnd eller en tjänsteman somhar utrustats med delegalionsuppdrag. Renl kommunalrältsligi innebär detta atlrevisionsansvaret för del partssammansalta organets verksamhei ligger kvar påden nämnd eller de nämnder som har överfört beslutanderätt till organei. Enligtulredningen kan ell synnerligt skäl atl aktualisera återkallelse vara atlrevisorerna vid sin granskning finner skäl atl framföra allvariiga anmärkningarmol del partssammansalta organets förvaltning. Som ett annai länkbart skäl föråterkallelse anger ulredningen att verksamheten i det partssammansalla organeiutnyttjas för aktiviteter som är oförenliga med den politiska demokraiin ochgod förvaltningssed, t. ex. genom uppenbara avvikelser från riktlinjer,handlingsramar och normer som har faslsiällis av överordnade inslanser.Ulredningen framhåller alt del i sådana fall ankommer på nämnden att bedömabehovet av återkallelse mot bakgrund av revisionsanmärkningarna elleriakttagelser av del partssammansatta organets bristande respekt för denpolitiska demokraiins krav. Ulredningen ulgår härvid från alt parierna kommeralt verka för ett handlingssätt som undanröjer risken för konfiikier i denlöpande verksamheten. Endaslett fålal remissinstanser riktar kritik mot ulredningens förslag alt den nämndeller de nämnder som har överfört beslutanderätt till ett partssammansatt organskall ha revisionsansvar förorganeis verksamhei. En vanlig synpunki bland dessaremissinsianser är atl i den mån ett parissammansatt organ skall utövabeslutanderätt och förfoga över kommunala medel är del nödvändigi alt skapa ettinsirumeni för utkrävande av ansvar för organets verksamhet. De kritiskaremissinstanserna förordar således alt del partssammansalla organet underkaslasett eget revisionsansvar. Föregen del ansluter jag mig på denna punkt tillulredningens uppfattning. Genom att revisionsansvaret läggs på nämnden markerasall del partssammansalta organet är ett särskilt förvaltnings-,verkställighets- och samrådsorgan som är underställt nämnden. 1978/79:188 51 Fråganom återkallelse av uppgifter som överförts till ett partssammansatl organ harkommenterats av åtskilliga remissinsianser. Av dessa hävdar en del allålerkallelsemöjlighelerna bör vidgas. En sådan uppfattning redovisas av bl. a.hovrällen för , arbelsdomslolen saml de båda kommunförbunden.Tanken påen vidgad åierkallelsemöjlighel avvisas dock av bl. a. LO, TCO ochSvenska kommunalarbelareförbundel. Med den lagreglering avverksamheien med partssammansalla organ som jag förordat är en utvidgning avålerkallelsemöjlighelerna i förhållande till ulredningens förslag inlenödvändig med hänsyn lill skyddet förden politiska demokratin. Jag ansersåledes all del i KL bör föreskrivas all ett uppdrag som har överlämnats lillett partssammansatl organ får om synnerliga skäl därlill föreligger. Avprakliska skäl bör ålerkallelserätten ulövas av resp. nämnd. 1 fråga ominnebörden av uttrycket "synnerliga skäl" ansluter jag mig lill vadutredningen anför. Givelvis finns möjligheler för parierna all i kollekiivavialiräffa överenskommelse om en ulvidgad ålerkallelserätl för arbetsgivaren. Nägonsärskild bestämmelse i KL om atl återkallelsefrägan även kan regleras ikollektivavtal anserjag dock inle behövlig. 1 fråga om besvär överbeslut av ett partssammansatl organ anser demokratiutredningen atl de vanligakommunalbesvärsreglerna skall gälla. Utredningen påpekar att i princip endasllagligheien av del överklagade besluiel kan prövas vid kommunalbesvär. Nägonmöjlighet atl i denna ordning pröva beslutets lämplighel finns säledes inte.Talan fär inle heller föras mot beslul av renl förberedande eller verkställandeart (7 kap. 2 § försia Slyckel KL). Del sistnämnda innebär enligt ulredningenatl beslul som är av "samrådskarakiär" inte är överklagbara.Ulredningens förslag och uttalanden på denna punkl har inle mött någotmolslånd bland remissinsianserna. Jag anser del naturiigi altkommunalbesvärsreglerna lillämpas på beslut av partssammansatta organ i sammaulsiräckning som på nämndbeslul. Av vad jag lidigare anförl om möjlighelernaatt överföra befogenheter lill partssammansatl organ inom specialregleradkommunal verksamhei följer alt del inle finns nägot utrymme förförvaltningsbesvär över beslut av partssammansalta organ. Jag vill i dellasammanhang erinra om alt en arbetstagare enligt lagen (1965:276)om inskränkningi rälien all föra lalan mot offenilig arbetsgivares beslut inte får anförabesvär mol en offentlig arbetsgivares beslut rörande hans arbels- elleranställningsvillkor, om talan i saken skall handläggas enligt lagen (1974:371)om rällegången i arbelstvisier. Med mitt förslag kommer detta all gälla i frågaom beslut av partssammansatta organ i samma utsträckning som beträffandenämndbeslul. Demokraliuiredningenföreslår atl samma jävsregler skall gälla för de partssammansatta organen som fördekommunallagsreglerade nämnderna. En ledamot eller en handläggare hos ettparissammansatt organ får således inle delta i eller närvara vid handläggningenav ett ärende som personligen rör honom eller hans make. föräldrar, barn ellersyskon eller annan närslående. Enligt ulredningen garanlerar en sådan ordningall verksamheien kan drivas 1978/79:188 52 utaninverkan av en enskild ledamots evenluella personliga inlressen i ärendei.Utredningen framhäller särskilt atl förslaget innebär all KL:s jävsreglergenerellt blir tillämpliga på de partssammansatta organen. 1 detla sammanhangpåpekar ulredningen att för en del kommunala och landstingskommunalaspecialreglerade nämnder gäller förvaltningslagens jävsregler. Dessa ärbetydligt mer vidsträckta än KL:s. Att förvaltningslagens strängare jävsreglerskall lillämpas i de specialreglerade nämnderna har dock, framhållerulredningen, främsi moiiverais av au dessa nämnder ofta handlägger ärenden somdirekl ingriper i den enskildes liv och ekonomi, t.ex. byggnadslovs-,socialhjälps- och nyklerhelsvärdsärenden. Reglerna syfiar alllså lill alt geett förstärkt rättsskydd för den enskilde. Ulredningen erinrar om all departssammansalta organen skall handlägga frågor som i enlighet med MBL rörförhållandet mellan arbelsgivare och arbetstagare. De kan därför aldrig fl lilluppgifi all handlägga sådana lyper av myndighelsutövningsärenden som nyssnämnls. Del framstår enligt ulredningen mol denna bakgrund som rimligt allgenerellt lor de partssammansatta organen lillämpa kommunallagsjäven.Ulredningen framhåller vidare au det inte är lämpligt all i de partssammansaltaorganen tillämpa olika jävsregler beroende på om ärendena skall anses härrörafrån en specialreglerad eller en kom-munallagsreglerad nämnd. En sådan ordningskulle f ö., påpekar ulredningen, slrida mot intentionen i 1971 årsförvaltningsrällsreform all samma jävsregler skall gälla i alla ärenden hos ettoch samma kommunala organ. En stor majorilel av remissinsteinserna har ingelatl invända mot utredningens förslag atl generellt skall varatillämpliga på ledamölerna i partssammansalla organ. Några få remissinsianseranser all förvaltningslagens jävsregler skall gälla för ett partssammansatlorgan som inrälias inom en specialreglerad nämnds verksamhelsområde. Föregendel är jag av samma uppfattning som ulredningen. Med hänsyn lill arlen av deuppgifter som skall kunna överföras till partssammansalta organ saknas enligtmin mening anledning alt tillämpa förvaltningslagens jävsregler. 2.9Ansvarsfrågor m. m. Demokratiutredningendiskuierair i sitt betänkande tämligen ulföriigt vilka ansvarsregler som kanaktualiseras för ledamöter i partssammansalta organ. Som en allmän utgångspunkthärvidlag gäller enligt utredningen att de ansvarsregler som är tillämpliga föroffentliga funktionärer i allmänhet även skall omfatta såväl arbetslagar- somarbelsgivartepresentanier i partssammansatta organ. Ulredningen framhåller atlen sådan ordning är grundläggande med hänsyn lill att de partssammansatta organenförutsätts i väsenilig omfattning integreras i den kommunalaförvaltningsorganisationen. Eu vidgai deltagande från de anställdas sida ipersonalfrågor måste följas av ell i motsvarande grad ökal ansvarstagande.Utredningens allmänna uppfattning om ledamöternas rättsliga ansvar har intemött någon erinran bland 1978/79:188 53 remissinstanserna.Däremot framför vissa remissinsianser en del kriiiska synpunkier i anslutningtill utredningens genomgång och bedömning av de olika konkrela ansvarsfrågorna.Jag ålerkommer senare lill dessa frägor. Redan här vill jag dock ullala denuppfallningen att jag i likhet med ulredningen anser det vara självklarl allledamöterna i allt väsentligt skall ha samma ansvar som andra offenlligafunktionärer. Delta är en viktig förutsättning för all de partssammansattaorganen skall kunna lilldelas förvallnings- och verkställighetsuppgifter. Jagkommer i del följande att begränsa mina resonemang till all omfatta en allmänbedömning av vilket ansvar som i olika hänseenden bör åvila ledamöterna i departssammansatta organen. Utredningen utgår från atlledamöternas skadeståndsrältsliga ansvar skall bedömas enligt reglerna iskadeståndslagen (1972:207). Härvid påpekas att tillkomslen av skadeståndslagentorde ha medfört ett minskal ansvar för såväl de förtroendevalda somarbetstagarna. Skadeståndslagen innehåller nämligen en särskildbegränsningsregel avseende arbetstagares skadeståndsskyldighel (4 kap. 1 §).Regeln innebär, påpekar utredningen, atl arbetstagare som vållar skada genomfel eller försummelse i tjänsten är ansvarig för denna endast i den månsynneriiga skäl föreligger med hänsyn till handlingens beskaffenhei,arbelslagarens ställning, den skadelidandes intresse och övriga omständigheter.Av motiven till lagrummet (prop. 1972:5 s. 565) framgär att ävenförtroendevalda vid fullgörande av uppdrag "inom den s. k. självförvaltningen"bör åtnjuta samma lindring i skadeslåndsansvar som en enskild arbeisiagare. Nya arbelsrällskommitténär iveksam lill ulredningens bedömning och ifrågasätter om inle den särskildaansvarsregeln i 57 § andra stycket MBL bör tillämpas. Denna regel bygger påprincipen att arbetstagarledamöterna inle bär något personligtskadeslåndsansvar gentemol arbetsgivaren, eftersom de förutsätts representerasina organisaiioner. I stället ansvarar den arbetstagarorganisation som utsettledamoten för skada som tillfogas arbetsgivaren genom atl ledamolen missbrukarsin ställning som ledamol eller i sådan ställning förfar grovt vårdslöst. Föregen del kan jag intefinna atl den skadeslåndsbesiämmelse som nya arbelsrällskommiltén diskuterarkan bli lillämplig på den typ av partssammansatta organ som med mitt förslagkommer att kunna inrättas pä den kommunala seklorn. Eftersom förslaget byggerpå principen alt eu partssammansatl organ är ett kommunalt organ med vissaberednings-, förvaltnings-och verkställighetsuppgifter, kan man inle grundabedömningen av den skadeståndsrättsliga ansvarsfrågan pä allarbetstagariedamöterna i del partssammansatta organei endasl represenlerarsina organisationer. Tvärtom är del enligt min mening angeläget au slå fast attden som handlägger frågor på myndighets vägnar alltid har ettpersohligt ansvar. Rältslägel blir således detsamma som när inom den privalasektorn en arbetstagarföreträ-dare får rätt att verkställa beslut eller päannat sätt träda i rättslig förbindelse 1978/79:188 54 medutomstående på arbeisgivarens vägnar (jfr prop. 1976/77:137 s. 24, 26). Ulredningenerinrarom aiiämheisansvarei, ämbelsbrolien och de speciella ämbelssiraffenavsättning och suspension har avskaffats fr. o. m. den . 1ämbetsbrottens slälle har i 20 kap. inlagils ire särskildabrollslyper som har belydelse särskili för offenlliga funktionärer. Dessa brotlär oriktig myndighetsutövning (20 kap. 1 §), muibrotl (20 kap. 2 §) och brottmot tystnadsplikt (20 kap. 3 §).