prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — är helt naturligt av skäl som framförts av skogsskattekommitténsamt vidare med hänsyn till funktionell organisation, iniegrerad planering,förändrade försäljnings- och transportmetoder saml införande av maskinell utmslningsom utnyttjas över revirgränserna. Medhänsyn till att man är inne på en mera schabloniserad avdragsmetod finnerlänsstyrelsen det naturligt atl med hänsyn till omständigheterna avgränsaförvärvskällan till viss församling, kommun eller kommunblock. Detla vore enklar fördel ur administrativ synpunkt, när det gäller att fö in uppgifter i skogsvärdeminskningsliggarnapå ett korrekt sätt. När en förvärvskälla omfattat fastigheter i olika län hardet hänt att värdeminskningsavdraget endasi antecknats i del ena länets liggare.En ändring av 18 § kommunalskattelagen synes därför påkallad speciellt vidkompletteringsköp. Länsslyrelseni och Lanibrukarnas skaltedelegation behandlar två olika frågorsom rör kosinader för skogsvård: Kostnadernaför skogsvård är en investering på lång sikt. Frånvaron av omedelbar avkastningav investeringarna kan minska investeringsbenägenheten, särskilt underlågkonjunktur. Detta kan fö menliga återverkningar , eftersomskogsbruket och skogsindustrin genom sin betydelse bl. a. för sysselsättningenoch handelsbalansen har en framträdande roll i samhällsekonomin. De långsiktigainvesteringarna i skogen är därför i minst lika hög grad sommaskininvesteringarna i induslri och övriga näringar värda ett slöd av typeninvesteringsavdrag eller investeringsbidrag. Ett sådant stöd kan dessutomutformas så att dagens sysselsättningsläge förbättras. Länsstyrelsenföreslår - med hänvisning till vad ovan sagts - en lagstiftning, som eftermodell av investeringsavdrags- och investeringsbi-dragslagarna (SFS 1975:1147och 1149), ger skogsägare rätt till avdrag oller bidrag med viss procent avlönekostnaden för personal, som sysselsätts med skogsröjning, skogsplantering,skogsdikning eller likvärdiga och även från miljövårdssynpunkt lämpligaskogsvårdande uppgifter. I ellförhandsbesked (RSV/FB Dt 1977:2) har atl avdrag för åtnjutas vid inkomsttaxeringen för i Prop.1978/79:204 351 räkenskapernagjord avsättning för beräknade kostnader för framlida skogsvårdsålgärder. Avdragsräuenbegränsades lill ett belopp motsvarande den för kostnadernas bestridandeställda säkerhet som påfordrals av skogsvårdssiyrelsen. Ställningstagandetöverensstämmer med den skattepraxis som utvecklats och ligger helti linje med gmndläggande förelagsekonomiska principer. Beiydande kosinader förframlida skogsvårdskostnader uppkommer bl. a. vid kalavverkning av störreområden och vid katastrofsituationer genom brand, insektsangrepp o. d. Det är isådana fall företagsekonomiskt motiverat alt genom avsättning i räkenskapernaresultatmässigt knyta de framtida kostnaderna till de utfallande intäkterna.Detta förfarande har som framgår av förhandsbeskedet godtagits av riksskatteverketsrättsnämnd. Enligt delegationens uppfattning bör avsäiiningsrätl för kostnaderför framlida skogsvårdsåtgärder alltid föreligga under förutsättning atttillfredsställande beräkningsunderlag för kostnadernas storlek presteras. Delegationenanser del angeläget att denna avsättningsrätt kommer lill uttryck i lagtext. Länsstyrelseni , liksom lantbrukssiyrelsen och skogsvårds-styrelsen i länet,behandlar förutsättningarna för rationaliseringsverksamheten och bedrivandetav ett rationellt skogsbmk. a. framhålls att minimigränsen förredovisningsskyldighet av mervärdeskatt, 10 0(X) kr., har viss betydelse isammanhanget (jfr i läns yttrande i avsnitt 3.5). Vadgäller beskattningen av gemensamhetsskogar och andra marksamföttigheier anförskogsvårdsstyrelsen och i länet: Idella sammanhang vill också påpeka de ogynnsamma effekterändringarna av reglerna för beskattning av samfölligheter fött beträffandeskötsel och administration av bl. a. gemensamhetsskogar m. fl. samfölligheter.Dubbelbeskattningseffekter är svåra att undvika, speciellt för samföllighetermed många delägare där åriig utdelning i nollställningssy fle är orealistiskjust av denna anledning. Förvaltningen har blivit påtagligt mer tungrodd och byråkratiserad.Svårigheten att fondera obeskattade medel för framtida i princip avdragsgilladriftskostnader arbetar också emot gällande skogsvärdslagstiftning. Intressetför gemensamhetsskogen som alternativ i struklurrationaliseringssammanhang harhärigenom kylts ned betänkligt, något som livligt måste beklagas sett motbakgrund av den svårhanteriiga fastighetsstruktur som dominerar vissa delar avlänet. Det är elt starkt önskemål frän sida att budgetdepariementeisnarast såg översamfökighetsbeskattningen . Mycken irritationskulle kunna undvikas om gemensamhetsskogar fick öppna skogskonto på sammavillkor som fysisk person. Lantbruksstyrelsenframhåller också att det är angeläget att beskattningen av marksamfölligheterändras. Lantbruksstyrelsen hänvisar därvid till en framställning som styrelsen gemensamlmed statens lanimäteriverk lidigare har ingeit till budgetdepartementel. 1978/79:204 352 Beskattningenav gemensamhetsskogar bör utformas så, atl intäkter för fonderas och lagas upptill beskattning i samband med utdelning eller andra utgifter för gemensamhetsskogen.Eljest kommer gemensamhetsskogarna atl förbli ett på grund av skattereglernaointressant alternativ. Många skogsägare får vid en omarronderingsförrättningså pass stort ägokrav, att de vill ha kvar sin räll till mark fastän de intehar så stort ägokrav att de kan fö egen fastighet vid en omarronderingsförrättning.Om inte skattereglerna för gemensamhetsskog ändras är det inte att räkna med atlden kategorien jordägare kommer alt ställa sig positiva lill ell beslut om en omarronderingsförrättning. Länsstyrelseni behandlar vidare reatisationsvinstbeskatt-ningens verkningar: Ianslutning till kap. 10.3.1 (rationaliseringsavyitringar) vill länsstyrelsenpåpeka, att redan nu gällande regler för realisationsvinstbeskattning rentgenerellt fött en hämmande effekt pä markägarnas villighet att frånhända sigskog och skogsmark. Urstmkturrationaliseringssynpunkt är detta allvarligt med hänsyn till denägosplittring som råder inom länet, med ett alltför stort antal skogsägare i förhållandelill arealen skogsmark, något som starkt försvårar bildandet av ändamålsenliga brukningsenheter.Reavinstbeskattningen synes härvid fött en avsevärt hårdare slagkraft än skatielagstiftarenuppenbariigen frän början tänkt sig. Anledningen lorde stå att finna i detfaktum att flertalet fastigheter förvärvats genom benefika föng. Vidare atttaxeringsvärdena vid anskaffningstillfället varit påfallande låga i jämförelsemed de värden skogsfastigheter betingar . Eventuell försäljning omfattarockså som regel endast skogsmark, utan mangärdsbyggnad och därtill hörandemöjligheter till åriigt 3 000-kronors avdrag. Medhänsyn till de besvärliga äganderättsförhållandena inom länet uppfattasreavinstutredning enligt nu gällande skattelagstiftning ocksä som både osäkeroch alltför omständlig. Länsstyrelsenvill därför i detta sammanhang plädera föratt någon enklare schablonmetod fingetillämpas vid avyttring av mark och/eller skog i samband med sådanafastighetsregleringar som anses nödvändiga i strukiur-rationaliseringssyfte ochdärigenom understödes av samhället medelst statsbidrag. Schablonreglerna kanlämpligen utformas efter samma mönster som de vilka tillämpades för uppburen siåndskogslikvidvid lagaskiftesför-rättningarna i enligt tidigare gällandejorddelningslag -Avdragsprocent med ledning av förvärvsår 1978/79:204 353 Somovan nämnts är utbudet av skogs- och jordbruksfastigheier f n. tämligen begränsal.För att råda bot mol detta borde något generösare regler gälla i fråga omrealisationsvinstbeskattning vid avyttring som har samband med jord- ochskogsbrukets slmklurrationalisering. Här kan erinras om att tidigare behövdeendast 75 96 av realisationsvinsten tas upp som inkomst. En återgång till dennaregel synes nämnden mycket välmotiverad. Var gränsen för den skattefria delenskall gå kan självfallet diskuteras men en skattefri del av realisationsvinstenpå 20-30 96 skulle säkerligen medverka till en ökning av utbudet på skogs- och jordbmksfastigheter.En någoriunda fungerande fastighetsmarknad skulle sannolikt i sin tur medföraett marknadsvärde pä åker- och skogsmark som bättre ansluter till avkastningsvärdet. Lanibrukarnasskattedelegalion föreslär all reglerna om uppskov med beskattning avrealisationsvinst skall ändras för atl öka omsättningen pä skogsfastigheter medpassiva ägare. Delegationenvill i detta sammanhang peka pä ett jord- och skogspolitiskt problem avsynnerligen stor betydelse. Behovet av all förbättra arronderingen ärfortfarande mycket stort i hela landet men rationaliseringsverksamheten hämmas starklav det ringa utbudet av för ändamålet lämpliga fastigheter. Del är därförnödvändigt att man sätter in kraftfulla åtgärder för att öka detla utbud. Föratt så skall kunna ske måste först orsakerna till den nu rådande situationenanalyseras. Delegationen kan givetvis inte, av bl. a. utrymmesskäl, göra ensådan analys här utan vill endast peka pä följande problem av ekonomisk ochskatteteknisk natur. Inflationengör det lönsamt att behålla en fastighel som kapitalplaceringsobjekt. Dessutomär det i allmänhet ointressant att sälja pä gmnd av realisationsvinstbeskattningen.Det skall då särskilt observeras att hela vinsten numera beskattas mot tidigare75 96. Vidare har uppskovsreglerna enligt delegationens uppfattning fött enalltför snäv utformning i rationaliseringsfallen genom attersättningsfastigheten måste vara av Jämförlig art. Slutligen kan även nämnasde numera starkt begränsade möjligheterna att fördela en realisationsvinst påflera år via pensionsförsäkring. Delegationen vill i förstahand föreslå en uppmjukning av uppskovsreglerna eftersom detta skulle bidratill en lösning av problemel. Den som avyttrar sin jordbruksfastighet i raiionaliseringssyftebör ha möjlighet att fö uppskov med realisationsvinstbeskattningen genomförvärv av exempelvis en villafastighet även om han inte varit mantalsskrivenpå den avyttrade fastigheten. En sådan uppmjukning av uppskovsreglerna skulleulan tvekan stimulera till avyttring av en rationaliseringsfastighet iexempelvis ett fall som följande: Tresyskon äger gemensamt en skogsfastighet. Ingen av dem är mantalsskriven pådensamma. De har blivit bjudna . för fastigheten, men vill inte säljapå gmnd av hög realisationsvinst. En eventuell ersättningsfastighet måsteenligt nuvarande regler vara av jämföriig art men ingen av dem är intresseradav att köpa en ny jordbruksfastighet. Möjligheterna att fö förvärvstillstånd ärocksåi det närmaste obefintliga eftersom ingen av dem är aktiv lantbmkare. Omdäremot inle jämföriighetskravet funnits i lagen skulle de var för sig kunnaförvärva en villafastighet på resp. hemort för ca . och fö uppskovmed realisationsvinstbeskattningen. Detta skulle utan tvekan öka derasbenägenhet alt avyttra jordbmksfastigheien. 1978/79:204 354 Delegationenanser alt den nu föreslagna lagändringen skulle fö avsedd verkan. Den bör dessulomvara enkel alt genomföra. Vidareanser delegationen att den som säljer sin jordbruksfastighet irationaliseringssyfte och därmed frånhänder sig etl försörjningsunderiag och dessulomgör en samhällsnyttig insals, automatiskt skall fö dispens från debegränsningsregler som finns när det gäller inköp av pensionsförsäkring.Detta kan vara ett intressant alternativ förden säljare som av någon anledninginte vill eller kan förvärva ersättningsfastighet. a. torde då äldrepersoner föredra att pensionera sig framför att köpa ersättningsfastighet. Sammanfattningsvisvill delegationen understryka angelägenheten av att samhället behandlar den nu akluellasäljarkategorin generöst eftersom samhället i etl vidare och längre perspeklivtjänar på att rationaliseringsverksamheten inte hämmas. Inägra yttranden föreslås ändringar i skogskonloreglerna. Länsstyrelsendelar utredningens förslag om ändringar i skogskoniolagen. Därutöver vill länsstyrelsenurskatteadministrativ synpunkt atl lägsta belopp som för insättas pä skogskontohöjs från . har gällt sedan lagenstillkomst 1954. Vidare bör lagstiftningen ändras pä sä sätt att avdrag förinsättning på skogskonto inte för ske med lägre belopp än lägsta tillåtnainsättningsbelopp. I rättsfallet RRK R 76 1:74 har avdrag medgetts med lägrebelopp än . Genomskogskontobestämmelserna har skogsägarna goda möjligheter att göra avdragsgillareserveringar för framtida skogsvårdsålgärder m. m. I normalfallet harskogsägaren på sig för att planera och vidta de åtgärder, som han villfinansiera med skogskontomedlen. Vid dödsfall kan emellertid förkortas,eftersom skogskoniomedlen skall beskattas när dödsboet skiftas eller då dessinkomster skall beskattas hos delägarna enligt handelsbolagsreglerna.Därigenom uppkommer risk för att planerade skogsvårdsåtgärder inte kommer tillstånd. Länsslyrelsen föreslår, att skogskontolagen ändras så att dödsbodelägareför möjlighet alt överföra skogskontomedlen till sig utan beskattningspåfoljd,om han själv eller genom s. k. handelsbolagsdödsbo fortsätter den avlidnesskogsbruk. Skogskontomedlens återstående löptid bör därvid beräknas medutgångspunkt från den tid, dä den avlidne gjorde bankinsältningen. Motbakgrund av erfarenheter av skogskontots i mänga fall hämmande inverkan på fastighetsöveriätelser-även genom familjerättsliga förvärv - vill samfundet föreslå en ny regel medinnebörd att ett under fastighetsinnehavet öppnat skogskonto för kvarstå ochavvecklas , förslagsvis , efter försäljningsåret.Innehavare av skogsfastigheter skulle därmed fö möjlighet till god planering avsin ekonomi i samband med försäljning av skogsmark. 1978/79:204 355 Idetta sammanhang vill framhålla, att gällande reglerför kapitalbeskattningen av medel pä skogskonto-50 96 av värdel skall upptagastill beskattning - är orealistiska med hänsyn till dagens skattetryck. Merarimligt vore, aft medlen pä skogskonto fick tagas upp till 25 96 av värdel. Slutligen vill föreslå, att de skattskyldiga ges möjligheter att pantsättamedel på skogskonto. 1978/79:204 356 Propositionen..................................................... ...... I Propositionenshuvudsakliga innehåll....................... ...... I Lagförslag......................................................... ...... 3 1 Förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370). 2 Förslag till lag om ändring iskogskontolagen (1954:142) 31 Utdragav regeringsprotokollet ...... 37 1 Inledning .................................................... 37 2 Föredragandens överväganden......................... 41 2.1 Allmänna utgångspunkter......................... 41 2.2 Den närmare utformningen av detnya avdragssystemet, m.m.................................................... .... 48 2.2.1 Beräkningen av skogensanskaffningsvärde ' 49 2.2.2 Kostnader för skogsplantering ........ 53 2.2.3 Utnyttjandet avanskaffningsvärdet vid avyttring avskog .......... .... 54 2.2.4 Avdragets slorlek i förhållandetill intäkterna .. 56 2.2.5 Avdragsbeloppens storiek ............... .... 60 2.2.6 Överiålelse av del avfastighet, m.m.. .... 63 2.2.7 Allframtidsupplåielser...................... .... 66 2.2.8 Förbehåll av avverkningsrätt, m.m.... .... 68 2.2.9 Tomtrörelse m.m........................... .... 69 2.2.10 Förfarandet vid beräkning avanskaffningsvärde, m.m........................................... .... 70 2.3 Övrigafrågor ....................................... 76 2.3.1 Lantmäterikostnader .................... 77 2.3.2 Särskilda frågor rörandebeskattningen av avverkningsrätter 78 2.3.3 Förvärvskällebegreppet inom skogsbmkelm. 2.3.4 Skogskontosystemet...................... 80 2.4 Avslutandesynpunkter ........................... ... 82 3 Kommentar till ändringama ikommunalskattelagen 83 4 Hemställan ................................................. 90 5 Beslut ......................................................... 90 BilagaI Departementspromemorian (Ds B 1978:2) Beskattning av Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden ......... 249