prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — De samband som här gäller kan emellertid inteanalyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i övrigt.Effekterna via kredil-marknaden kommer därför inte att beröras i detta kapitelutan tas upp i kapitel 9. Den offentligaverksamheten diskuteras i det följande med utgångspunkt från inkomst- ochutgiftsöversikier för delsektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn som helhet.Översikterna ger en viss, partiell belysning av den offentliga sektornsinverkan på samhällsekonomin. Avslutningsvis presenteras i avsnitt 8.6 vissaberäkningar av finanspolitikens effekter på samhällsekonomin under perioden1974-1979. Dessa beräkningar är baserade på den modell som presenterades ochtillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter bygger till stor del på det redovisadebudgetutfallet fram t. o. m. /78. För innevarande budgetårgrundas bedömningarna på riksrevisionsverkels budgetprognoser. 1 beräkningarnahar hänsyn lagils lill tagna riksdagsbeslut som påverkarstatens inkomster och utgifter under innevarande budgetår. För andra halvåret1979 har kalkylerna gjorts med utgångspunkt från förslaget lill statsbudgetför /80. Som framgår av tabell 8:1har statsbudgetens underskott försämrats kraftigt till 1979. Delvis förklarasdenna utveckling av det allmänna konjunkturiäget i ekonomin. Den kraftigakonjunkturnedgången och 1978 har tenderat att minska statsinkomsternasamtidigt som utgifterna varit Tabell 8:1 Statensinkomster och utgifter Exkl. statens affärsverkoch aktiebolag -7,0 2.1.4 Till företag inkl. Anm.Skatteinkomsternas periodisering skiljer sig här från periodiseringen i nationalräkenskaperna. Källor:Ekonomidepartementet, , och . större än normall. som vänlas blikaraktäriserat av en hög efterfråge- och produktionstillväxt gäller andraförklaringar. a. har en rad industripolitiska insatser effekt även under1979. Strukturella omdaningar tar lång lid att genomföra och i den mån statenbidrar till detta, förläggs utbetalningar ofta . Förövrigt kommer arbetsmarknadspolitiken ännu under en stor del av 1979 att krävaomfattande resurser. Härutöver bidrar ett flertal faktorer till utvecklingenmot mycket stora budgetunderskott. Statens inkomster harsålunda utvecklats svagt . Skalleomläggningarna 1977 och1978 innebar bl. a. alt den statliga inkomstskatten blev 6,6 resp. 5,5miljarder kr. lägre än om oförändrade regler hade Nedgången i de direkta statligaskatterna sammanhänger också med att utbetalningarna avkommunalskattemedel ökade kraftigt och 1978 till följd av den kraftigalöneutvecklingen . Kommunalskattemedlen utgör nämligen enavdragspost bland de direkta skatteinkomster som redovisas i tabell 8:1. Genomden tidsmässiga eftersläpning med vilken kommunalskatterna utbetalas tillkommunerna ökar utbetalningarna och 1978 mer än om de utdebile-radeskatterna hade utbetalats lill kommunerna samma är som de inbetalas av hushålloch företag. a.införandet av indexreglerade skatteskalor och vissa marginalskattesänkningaratt statens direkta skatter ökar endast måttligt. Utbetalningarna avkommunalskattemedel beräknas dock öka i avsevärt lägre takt 1979 än under denärmast föregående åren. Mervärdeskatten, som svarar för ungefår hälftenav de indirekta skatterna, sammanhänger med utvecklingen av den privata konsumtionenoch importen. Trots den svaga utvecklingen av konsumtion och import under 1978ökade statens intäkter av mervärdeskatten påtagligt pågrund av höjningen av mervärdeskatteuttagel den 1 juni1977. Av betydelse för de indirekta skatternas utveckling är också dehöjningar av elskatten och vissa punktskatter som genomfördes under våren 1977samt höjningen av bensinskatten den . Totalt sett beräknas deindirekta konsumtionsskallerna inkl. tullar ha ökat med ca 12 %c 1977-1978.Under 1979 förutses de öka med . Till de indirekta skatterna räknas ocksåvissa lagstadgande arbetsgivaravgifter, t. ex. den allmännaarbetsgivaravgiften, barnomsorgsavgifien saml vissa andra mindre arbetsgivaravgifterbl. a. arbetarskyddsavgiften. Den allmänna arbetsgivaravgiften sänktes med 2%den och avvecklades helt . Delvis motverkas dettainkomstborifall genom alt vissa andra arbetsgivaravgifter höjdes den 1 januari1978, bl. a. avgifterna för barnomsorg och sjukförsäkring.' Från den I januari1979 höjdes sjukförsäkringsavgiften och barnomsorgsavgiften med 0,3%.Inklusive smärre höjningar av vissa andra arbetsgivaravgifter skulle det totalagenomsnittliga avgiftsuttaget av lagstadgade arbetsgivaravgifter minska med 1 %1977- 1978 och öka 1978-1979. Genom sänkningen av den allmännaarbetsgivaravgiften ökar de totala indirekta skatterna relativt måttligt bådeunder 1978 och 1979. Ökningen beräknas uppgå lill ca 5,1977-1978 och ca 7,5%1978-1979. Med den utveckling av statens övriga inkomster som redovisas itabell 8:1 skulle därmed de totala statsinkomsterna öka med ca 2,1977-1978och 1978-1979. Jämfört är detta relativt låga förändringstal.Statens utgifter exkl. finansiella transaktioner ökar i betydligt snabbare ' Sjukförsäkringsavgifterna utgör en inkomst försocialförsäkringssektorn och inräknas inte i statens inkomster i tabell 8:1. Prop.1978/79:100 150 takt än inkomsterna. Totalt sett beräknasutgifterna öka med omkring 13,både 1977-1978 och 1978-1979. Drygt 2/3 avstatsutgifterna utgörs av transfereringar till övriga sektorer isamhällsekonomin. Transfereringarna till hushållen ökade kraftigt under a. till följd av höjdabarnbidrag och bostadsbidrag. Vidare har utgifterna för arbetsmarknadsutbildning ökat starkt . En annan faktor av betydelse är att bidragsförskotten numera räknas som transfere ringar till hushåll i stället för transfereringar till kommuner fr. o. m. . Fr. o. m. den 1 januari1979 höjdes barnbidragen med . per barn och år. Samtidigthöjdes det statliga bostadsbidraget med . per barn och år.Totalt sett väntas transfereringarna till hushållen öka med närmare 10%c från1978 till 1979. inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principerlivsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. Ränte- ochlivsmedelssubventionerna beräknas uppgå till ca 7,5 miljarder kr.Som tranferering till företag räknas vidare bl. a. lagerstöd, bidrag till SJför icke lönsamma järnvägar och stöd till energibesparande investeringar. Detsom framför allt förklarar den starkaökningen av transfereringarna till företagssektorn äremellertid de särskilda industripolitiska satsningarna på varvsindustrin,stålindustrin, skogsindustrin m. fl. branscher och som fått formen avmedelstillskott eller investeringsstöd. Till stor del har också de industripolitiskainsatserna utgått i form av lån och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell8:1 under poslen utlåning och andra finansiella transaktioner. Totalt sett uppgårgenomförda eller beslutade industripolitiska satsningar tillca , varav ungefär hälften avser varvsindustrin. Debudgetmässiga konsekvenserna sträcker sig men merpartenav nu beslutade insatser beräknas komma att belasta 1979 och första delen av1980. Transfereringarna lillinternationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet.Inklusive krediter till utvecklingsländer beräknas u-Iandsbislåndet 1979 uppgåtill . Ränteutgifternapå statsskulden ökar f n. mycket snabbt till följd av de snabbt ökandeunderskotlen i statsbudgeten. De statligakonsumtionsutgifterna väntas i löpande priser öka med 1977-1978 ochinemot 1978-1979. 1 volym motsvarar delta ca I % både 1978 och 1979. Genomall den statliga konsumtionen till stor del () består av löner inkl.lönebikoslnader, är antagandena om sysselsättningsutvecklingen i de statligamyndigheterna av central betydelse. Den statliga sysselsättningen beräknas haökat med ca 10000 personer - bl. a. till följd av beredskaps- och praktikarbeien- lill 1978. 1979 antas antaletsysselsatta öka med ca 7000 personer inkl. beredskaps arbeten. Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beskrivs närmare i kapitel 7. 1 volym beräknas investeringarnaöka kraftigt till följd av att en rad statliga beredskapsarbeten dragitsigång. väntas investeringarna öka med i volym. lill 1978skulle statens budgetunderskott därmed öka med ca . beräknas budgetsaldot försämras inästan samma omfattning som under 1978 och visa ett underskottpå ca . Detta motsvarar av bruttonationalprodukten. Som nämnts beror de storabudgetunderskotten delvis på den svaga utvecklingen av samhällsekonomin.Statsinkomsterna ökar också relativt svagt p.g.a. skatteomläggningarna ochsänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften. På utgiftssidan hårdeindustri- och arbetsmarknadspolitiska åtgärderna en väsentlig del i de ökandeunderskotten. Även transaktionerna mellan stal och kommun har stor betydelseför budgetunderskottels ökning dels via systemet för utbetalning avkommunalskaltemedel, dels genom de starkt ökade statsbidragen till kommunerna. träffades enöverenskommelse mellan regeringen och de båda kommunförbunden om attriktpunkten för den kommunala konsumtionens volymökning bör vara 1979och 1980. Inom denna ram bör utbyggnaden av barnomsorg, äldrevård ochlångtidssjukvård prioriteras. Prioriteringen av dessa områden gäller också dekommunala investeringarna. Utrymmet för utbyggnad av andra kommunalaverksamheter är mycket begränsat. Vad avser transfereringsulgifter varparterna ense om atl stark återhållsamhet måste iakttas i fråga om andravolymökningar än sådana som följer av ändrad befolkningsstruktur och redanfattade riksdagsbeslut. Staten tillskjuter ett särskilt bidrag tillprimärkommuner och landsting 1979 om ca 980 milj. kr.,utformat så att det får skatleuijämnande effekt. Dessutom vidgas utrymmet för extra skatteutjämningsbidrag till kom muner med särskilda ekonomiska problem med 20 milj. kr. jämfört med nivå. bortfaller det särskilda bidrag om 122 milj. kr. De båda kommunförbundenåtog sig all rekommendera sina medlemmar att inte höja utdebiteringen . Liksom under tidigare århar genomfört en enkät lillkommunerna om den ekonomiska utvecklingen och 1979. Enkäten visar ettbortfall på , varför den måste tolkas med försiktighet. De i tabell 8: 2redovisade bedömningarna av kommunernas inkomster och utgifter och 1979bygger förutom vad gäller skatter och statsbidrag på denna enkät. Tabell 8:2 Kommunernasinkomster och utgifter 19771979 Exkl. kommunala aktiebolagoch stiftelser 2.1,4 Ofördelat Finansiellt sparande enligt nationalräkenska- perna (1-2) Finansiellt sparande enligt kreditmarknads-statistiken Likviditetsförändring ( + ) Utlåning (-I-) Upplåning (-) Övriga finansiella transaktioner, netto (-) Anm.Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag,särskilt bidrag till kommunerna, extra bidrag till kommuner och landsting 1977 samt generellt bidrag till kommuner och landsting 1978, Speciellastatsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor:Ekonomidepartementet, , och . Kommunernas totalainkomster beräknas ha ökat med , främst beroende på en kraftigtillväxt av skatteinkomsterna. Denna tillväxt är en följd av dels altskatteunderlaget ökade genom de kraftiga löneökningarna 1976, dels attutdebiteringen höjdes med i genomsnitt . beräknaskommunernas skatteinkomster öka avsevärt långsammare än 1978, eller med ca 9%.Medelutdebiteringen höjs med . Flertalet primärkommuneroch landsting bibehåller oförändrat skatteuttag lill 1979. Statsbidragen tillkommunerna beräknas öka med , vilket innebär samma ökningstaktsom 1978. Bland de statsbidrag vars tillväxt förklarar denna ökning kan nämnasbidragen till drift av förskolor och fritidshem, grundskolor samt, ,till sysselsättningsskapande åtgärder (beredskapsarbeten). Sammanlaget beräknaskommunernas inkomster öka med , en halvering av expansionstakten1978. De totala kommunalautgifterna beräknas öka med , vilket är något lägre änökningstakten under föregående år. Transfereringsutgifterna förutses öka någotsnabbare 1979 än som var fallet 1978, då ökningstakten drogs ner av att administrationenav bidragsförskotten överfördes till försäkringskassorna. De kommunalabostadstilläggen höjs 1979. För ränteutgifterna, vilka utgör huvuddelen av deofördelade transfe-reringsutgiflerna, förutses den dämpning av ökningstaktensom redovisas fortsätta även , främst genom atl skuldernaökar i långsammare takt . Även fortsatteden kommur\a\a konsumtionen att öka i snabb takt. Antalet sysselsatta ikommunerna beräknas ha ökat med eller mer än 400(K) personer. Som framgårav kapitel 5 har denna ökning utgjort det mest expansiva inslaget påarbetsmarknaden , och mer än motvägt den sysselsättningsminskning som ägtrum inom industrin. Del bör dock framhållas att en avsevärd del av denyanställda i den kommunala sektorn arbetar mindre än heltid. Räknat i arbetadetimmar blir expansionslakten därför lägre än vad kalkylerna över det ökadeantalet anställda anger. Den totala kommunala konsumtionen beräknas under 1978ha ökat med . Antalet sysselsatta ikommunala beredskapsarbeten ökade 1978 mycket kraftigt, en fördubbling jämförtmed nivå. En fömtsättning härför har varit de statsbidrag som utgårmed av lönekostnaden. En dominerande del av de sysselsatta är ungdomarunder . Denna ökning utgjorde en expansiv faktor i den kommunalakonsumtionen 1978, vilken dock kommer alt vändas i sin motsats då behovet avberedskapsarbeten successivt beräknas minska. Mellan 1978 och 1979beräknas den kommunala konsumtionen öka med ca 3,. Nedgången i expansionstaktförklaras bl. a. av att antalet sysselsatta i kommunala beredskapsarbeten inteväntas öka . Den totala sysselsättningen i kommunerna beräknas ökamed 30000-35 000 personer. 1 anslutning till den nämnda överenskommelsen mellanregeringen och kommunförbunden lämnade förbunden rekommendationertill primärkommunerna och landslingen om hur konsumtionsvolymen ibudgetförslagen skulle beräknas på etl enhetligt sätt. Prop.1978/79:100 154 minära sammanställningar av dessa beräkningar innebär1979 års budgeter en vissdämpning av konsumtionsvolymens ökningstakt till . Beräkningen kan inte helt jämföras med dekalkyler som statistiska centralbyrånoch ekonomidepartementet har gjort rörande konsumtionens utveckling. a. skiljer sigberäkningsmetoderna åt i väsentliga avseenden. Bedömningen av den kommunala konsumtionsutvecklingen varierarsåledes något beroende på vilka kalkyler som studeras. Det tycks dock stå heltklart alt trots atl en dämpning sker av konsumtionens ökningstakt jämfört med kommer den nu budgeterade utbyggnaden avden kommunala verksamheten atl bli mer omfattande än vad som förutsattes i överenskommelsen medkommunförbunden. De kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringar beräknas ha ökat med 2 å2,i volym 1978. Hela ökningen föll på landstingen medanprimärkommunernas investeringar beräknas ha minskat något. förutses ennågot snabbare ökningstakt i investeringarna, främst beroende på landstingensmycket expansiva investeringsplaner. Totalt beräknas investeringarna öka 1979 medca 4,i volym. För en närmare redogörelse för investeringarna i kommuner ochlandsting hänvisas lill kapitel 7. De ovan redovisadeberäkningarna över kommunemas inkomster och utgifter innebär att dttfinansiellasparandet har förbättrats mycket kraftigt . 1978 beräknas ha givit ettfinansiellt sparandeöverskott om 2,5 ä , vilket förutsesminska till I å . Det bör understrykas alt prognosengäller hela den kommunala sektorn.Enskilda kommuner eller landsting kan få uppleva underskott i sin verksamhet , som summan av dekommunala verksamheterna ger överskott. Det förtjänar ändå framhållas,att den kommunala sektorn nu för andra åreti rad förutses få ett överskott, som sysselsättningen ökar mycketkraftigt och den kommunala servicen byggs ut i fortsall snabb takt. Socialförsäkringssektornär egentligen inte en självständig ekonomisk delsektor. Den är snarare enstatistisk konstruktion som svarar mot internationell praxis.Socialförsäkringssektorn består av ett antal försäkringsformer inom detsociala området. Sektorn omfattar allmän sjukförsäkring, föräldraförsäkring,yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl.kommunala bostadstillägg lill folkpensionärer, allmän tilläggspensionering, delpensionsförsäkring,frivillig pensionsförsäkring, lönegarantifond' och sjöfolkspensionering.' Alla dessa försäkringar finan- ' Enligt denändring av sektorns definition som statistfska centralbyrån genomförde . sieras helt eller delvis med avgifter.Arbetsgivarna svarar för den övervägande delen av avgifterna.Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen ochfolkpensionerna finansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten.För de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer bär dock kommunerna helakonstnadsansvaret. Pensionsutbetalningarnautgör av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabell 8:3. De beräknas öka med . Bakom denna ökning ligger,vid sidan av kompensation för prisstegringar, de förbättringar avpensionsförmånerna som redan har beslutat om och den successivaökningen av antalet pensionärer med ATP. Folkpensionens grundbelopp är förensamslående av basbeloppet och för pensionärspar . Basbeloppet är ijanuari . De folkpensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp är garanterade en årlig standardökning på genom åriigaökningar av pensionstillskotten. avbasbeloppet och höjs . har detvarit möjligt för anställda mellan att ta ut delpension. Vid enreducering av arbetstiden täcker delpensionsförsäkringen avinkomstbortfallet. Denna möjlighet har kommit atl utnyttjas av ett stort ochsnabbi ökande antal personer. hade över 40000 personerdelpension, vilket motsvarar av de berättigade. De allra flestadelpensionärer arbetar . Utbetalningarna beräknas 1979 uppgå till ca 900milj. Regeringen har i enproposition till i november1978 föreslagit att även egenföretagare skall omfattas av systemet fr. o. m.1980. Därigenom skulle bl. a. småföretagare, jordbrukare och fiskare fåmöjlighet till delpension. Det samlade uttaget avarbetsgivaravgifter uppgick till 32,avavgiftsunderlaget. Socialförsäkringsavgiften till den allmänna sjukförsäkringenhöjdes den till 10,. Dessutom höjdesbarnomsorgsavgiften och vissa andra avgifter med tillsammans 0,4 procentenheter.Avgiftsuttaget uppgår därigenom 1979 till av avgiftsunderlaget.Avgifternas utveckling framgår av nedanstående tablå. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 ringsavgifter 13,2 13,7 13,9 14,0 18,3 22,6 26.0 29,0 30,6 31,6 avgifter 1,0 2,0 2,1 4,1 4,1 4,1 4,7 5,8 3,2 2,6 Summa 14,2 15,7 16,0 18,1 22,4 26,7 30,7 34,7 33,7 34,1 1978/79:100 156 Tabell 8:3 Socialförsäkringssektorns inkomsteroch utgifter 1,2 Bidrag från stat 2.3 Konsumtion m, m. 2,0 -2,5 Källor:Ekonomidepartementet, och . Socialförsäkringssektorns inkomster ökar ilångsammare takt 1979 än Detta sammanhänger främstmed atl avgiftshöjningarna var mindre 1979 och att uppräkningsfaktorn för depreliminära avgifterna är lägre Dessutom inflöt 1978betydande belopp i fyllnadsinbetalning av avgifter ochslutavräkningsmedel . beräknas statsbidragen öka i snabbaretakt 1979, vilket förklaras av att staten beräknas finansiera enstörre andel av folkpensionema än 1978. Sektoms totala utgifterberäknas ha ökat med , en ökningslakt som 1979 väntas avta till ca12 %. Bakom denna nedgång ligger främst alt prisökningarna 1979 beräknas bliväsentligt lägre än 1978, vilket medför en långsammare tillväxt avpensionsutbetalningarna. Det finansiella sparandetinom socialförsäkringssektorn uppgick till , mengenom att utgifterna växer något snabbare än inkomsterna kommer sparandetatt sjunka till . 8.5 Den totala offentliga sektorn Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 av bruttonationalprodukten.Den offentliga konsumtionen beräknas öka med i volym 1977-1978 ochdrygt 2,1978-1979. Som framgår av tabell 8:4 ökar konsumtionen betydligtsnabbare i kommun- och socialförsäkringssektorn än i den statliga sektorn.Antalet anställda i den offentliga sektorn uppgår till ca 1,1 milj. personer,varav ca 260000 personer i statliga myndigheter och 840000 personer ikommunerna. Inräknas de ca 160000 anställda i de statliga affärsverken och deca 110000 i statliga Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 157 Tabell 8:4 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1977-1979 Statlig konsumtion konsumtion Socialförsäkringssektorns konsumtion Statlig investering' investering' Källor: Ekonomidepartementet, , och . aktiebolag uppgår den totala offentligasysselsättningen lill ca 1,4 milj. personer. De offentligamyndigheternas investeringar beräknas öka med 7,i volym 1977-1978 främsttill följd av starkt ökad investeringsverksamhet i statliga myndigheter. Under1979 förutses de offentliga myndigheternas investeringar öka med 6,5%.Uppgången bedöms bli starkast för landstingens investeringar, men även förprimärkommunerna förutses en uppdragning av tillväxtakten 1979. Räknar man inäven de statliga affärsverken samt statliga och kommunala aktiebolag m. m.blir ökningstakten mot , . Sammantaget innebär dettaatt den offentliga sektorns konsumtion och investeringar ökar med ca 3,5%1977-1978 och 1978-1979. Detta motsvarar avbrultonaiionalproduktens tillväxt bäde 1978 och 1979. 1 tabell 8:5 redovisasden offentliga sektorns inkomster och utgifter 1977- 1979. Transaktionernamellan de tre sektorerna har eliminerals varför tabellen endast visartransaktioner mellan den offentliga sektorn och samhällsekonomin i övrigt. Detbör också observeras, atl endast de statliga och kommunala myndigheterna, inteaffärsverken och bolagen, räknas lill den offentliga sektorn så som denavgränsas i detta sammanhang. motvägdes istort sett de statliga och kommunala finansiella underskotlen av överskottet isocialförsäkringssektorn. Därefter har den samlade offentliga sektorn uppvisatstarkt ökande sparandeunderskolt. 1978 beräknasunderskottet i finansiellt sparande uppgå lill ca . och förutsesförsämras med ytteriigare ca . Därmed skulle detuppstå ett samlat sparandeunderskolt i den offentliga sektorn på ca 18miljarder kr. Denna utveckling förklaras framför allt av den fortgåendeförsämringen av statens finansiella underskott Tabell 8:5 Den totalaoffentliga sektorns inkomster och utgifter Till företag inkl. livsmedels- och 2.1,3 Till internationell ' Inkl, netto av kommunala mark- och fastighetsköp. stagnerar emellertidsparandeöverskottet i den allmänna pensionsfonden. Som framgått av avsnitt 8.3förbättras däremot kommunernas finansiella sparande påtagligt menförsvagas något . 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter harenenkel modell använts i nationalbudgelarbetet för att belysa de samladefinanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan ävenav förändringar i kommunemas och socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter. nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekternamed hjälp av en i förhållande till något modifierad modell.' De sektoravgränsningarsom har valls för modellberäkningarna skiljer sig någol från redovisningen itidigare avsnitt i detia kapitel. 'Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av Policy in Seven Countries 1955-1965 (). statliga affärsverk och bolag samt kommunalabolag och stiftelser betraktas i detta sammanhang som ingående i denoffentliga sektorns utgifter. Analysen tar sinutgångspunkt i de reala förändringarna från föregående år i konsumtion,investeringar, transfereringar, skatter samt övriga inkomster. Beräkningama visardessa förändringars effekter på bruttonationalprodukten. 1 kalkylerna lasendast hänsyn till de effekter som kommer till uttryck under prognosåret.Kvarstående effekter av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet underföregående år beaktas i regel inte heller. Ett undanlag görs dock förlagerslödet vilket antas ha haft en positiv effekt på produktionen understödåret och motsvarande negativa effekt . Den offentliga sektornsdirekta efterfrågan i form av konsumtion och investering betraktas i modellensom en direkt effekt på bruttonationalprodukten.