prop · G203169 · 1978-12-31 00:00:00 — I det följande ges exempel på de nu berörda verktygen.Dessa är särskilt utformade för att i en mer eller mindre vidsträcktbemärkelse ersätta nyckel vid öppnandet av lås (dyrkverktyg). Utmärkande förverktygen är bl. a. att låset inte genom användningen helt eller delvisförstörs. Framställningen begränsas vidare till att avse sådana verktyg somförekommer på den svenska marknaden och säljs yrkesmässigt. Dyrkpistolen (se figur) är avsedd att begagnas som dyrkverktygför att öppna stiftcylinderlås. Dyrkpistolen förekommer i olika utföranden och material,bl. a. i plast och metall. Pistolen är mekanisk och används genom att en på pistolensframstycke fastsatt metallnål förs in i låsets nyckelkanal. Genom upprepadetryckningar på pistolens avtryckare med en måttlig belastning avlåsets cylinderkärna i sidled med hjälp av ett speciellt vridverktyg kan undervissa förutsättningar låsets fjäderbelastade överstift hakas upp. Därigenom kanlåsets cylinderkärna frigöras och vridas om, varigenom låset kan öppnas. Det tryck som dyrkpistolens nål utövar på stiften måsteavpassas med hjälp av en skruv på dyrkpistolen. Det kan också vara nödvändigtatt hålla pistolen i olika vinklar i förhållande till cylinderhuset. Vidare måste det tryck, som med tryckningarna påavtryckaren skall utövas i sidled på låsets cylinderkäma med hjälp av vridverktyget,vara rätt avpassat med hänsyn till bl. a. låsets konstruktion och förslitning.Om trycket blir för stort kan stiften klämmas fast. Om trycket å andra sidanblir för litet kan stiften inte hakas upp. Vissa stiftcylinderlås har uppgivits vara särskilt svåraeller t. o. m. omöjliga att öppna med hjälp av dyrkpistoler. Så skulle varafallet bl. a. om låset är slitet eller om "häcken" på nyckeln ärkraftigt varierande. För att öppna lås med hjälp av en dyrkpistol krävs övningoch erfarenhet. Enligt uppgift kan det vara svårt även för en yrkesman atträtt hantera dyrkpistoler. Prop.1978/79:169 36 Petnålar (s. k. picks) är tillverkade av metall ochförekommer i en mängd olika utföranden. Petnålen används i princip på sammasätt som dyrkpistolen, dvs. den sticks in i låsets nyckelkanal för att därpåverka stiften, och har samma användningsområde. Även här behövs således ettspeciellt verktyg för att kunna vrida om låsets cylinderkärna. Låsöppnaren "snurran" eller "slungan"är ett specialverktyg som kan användas för att öppna s. k. patentlås genombrevlådan. Låsöppnaren, som kan beskrivas som en "mekanisk hand", ärförsedd med en ställbar spegel som gör det möjligt att överblicka insidan avdörren och att vrida runt låsvredet så att låset öppnas. Det går också attsätta fast en penn-lampa på spegeln. Bland övriga dyrkverktyg kan nämnas olika typer avspecialtillverkade bladfjädrar och krokar. Dessa kan användas bl. a. för att öppnabildörrar. Verktygen kan t. ex. föras ner intill glasrutan till låsmekanismen. Dyrkverktyg som möjliggör öppning av tillhållarlås lär f. n.inte förekomma på den svenska marknaden. Enligt uppgift förekommer dock sådanaverktyg utomlands. Det kan tilläggas att vissa typer av dyrkverktyg kan mansjälv tillverka på ett relativt enkelt sätt. 5 Låsbranschens struktur m. m. 5.1 Av låsutredningen inhämtade uppgifter På uppdrag av låsutredningen har statens pris- ochkartellnämnd (SPK) undersökt bl. a. försäljningen av lås och låsartiklar. Dehär redovisade uppgiftema avser förhållandena . Beträffande leverantörsledet framgår av undersökningen bl.a. följ ande. Marknadsvärdet i leverantörspriser för lås och låsartiklaruppgick till ca 88 milj. kr. Drygt halva försäljningen utgjordes avcylinderlås. Tillhållarlås svarade för . Försäljningen av separata nycklar uppgick till ca tvåprocent medan försäljningen av nyckelämnen uppgick till avtotalomsättningen. Dyrkverktygen svarade för . Tillverkningen dominerades av fyra företag i ,nämligen , (Låsbolaget), AB F. A. StenmansLåsfabrik (FAS) och AB Möbellås. Av den totala låsförsäljningen gick genomgrossister eller samverkande inköpsgrupper i detaljhandeln. Vissagrossistföretag, främst och , hade inriktat sinförsäljning på vidareförsäljning till låssmeder. AB Jämia bedrev en omfattandelåsgrossiströrelse sora var specialinriktad på järnhandeln. Prop.1978/79: 169 37 sistföretag hade även i viss utsträckning egen låsimport.Övriga grossister som var verksamma på marknaden hade ett grundsortiment somtill övervägande delen bestod av byggnadsmaterial eller järnhandelsvaror. hade varit verksamma påmarknaden . Av samtliga företag som var verksamma år 1972hade omkring två tredjedelar startat låsförsäljning . Efter år 1970hade endast fyra förelag tagit upp tillverkning eller import av låsartiklar.Dessa företag var alla av mindre storlek. Av antalet leverantörer av lås ochlåsartiklar var det endast två som marknadsförde dyrkverktyg. Drygt två tredjedelar av leveranlörsföretagen tillämpadenågon form av kundprövning vid försäljningen. De företag som tillämpade restriktionersvarade för av försäljningen. till-lämpade t. ex.sedan ett 20-tal år ett selektivt system vid försäljning av nycklar,nyckelämnen och låsdetaljer till låssmedsföretag. Efter en bedömning avlåssmedens allmänna lämplighet, som särskilt beaktade atl leverantören önskadeha en kontroll över spridningen av spärrade nycklar, upprättades ettlicensavtal mellan och låssmedsföre-lagei. Av den totala försäljningen av lås och låsartiklar svaradekompletta läs för . Av denna försäljning gick omkring en fjärdedellill grossister, medan såldes direkt till järnhandelsföretag. Belräffande delaljisiledet framgår av undersökningen bl.a. följande. 1 låsdetaljhandeln verkade, förutom de specialiseradelåssmederna, ett stort antal företag. Dessa utgjordes av bl. a. byggvaruhus,järnhandlare, stormarknader, nyckelbarer och bilverkstäder. Av den totala delaljhan-delsförsäljningensvarade låssmedsföretagen för knappt 30 procenl. Drygt hälften av försäljningengick genom järnhandeln. Några större förändringar beträffande låsbranschensstruktur som här är av intresse torde inte ha inträffat sedan år 1972.Låsutredningen konstaterade att endast två företag marknadsförde dyrkverktyg år1972. Dessa två företag, och , båda belägna iStockholm, är alltjämt verksamma. Såvitt har framkommit finns därutöver endastett företag som säljer dyrkverktyg, nämligen med firma ,(jfr avsnitt 2.5). Detta företag startade sin verksamhet i början av år1978. och har inriktat sinverksamhet på vidareförsäljning till låssmeder. Dessa företag har uppgivitssälja dyrkverktyg, bl. a. dyrkpistoler och petsatser, endast till etableradelåssmeder och andra som bevisligen har haft en legal användning av verktygen.I tveksamma fall har företagen rådgjort med (jfravsnitt 2.5). Prop.1978/79:169 38 med firma torde inte hatillämpat någon form av kundprövning. Enligt uppgift är man dock villig att ifortsättningen inte sälja dyrkverktyg till privatpersoner utan endast till bl.a. låssmeder. Samtliga nu nämnda företag importerar de dyrkverktyg sommarknadsförs. 6 Inbrottsutvecklingen m. m. På uppdrag av låsutredningen har gjortvissa undersökningar avseende bl. a. tillvägagångssättet vid inbrott ibostäder (lägenheter, villor och radhus) och i affärer. Undersökningen, somavsåg tiden den 1 oktober 1972den , gällde hela landet. Beträffande inbrottsmetoden "dyrk eller falsknyckel" finns i undersökningen antecknat att denna metod hade använts i352 fall vid inbrott eller inbrottsförsök i lägenheter och i 156 fall vidmotsvarande brott i villor och radhus. framhöll att vid många inbrott skadadeseller förstördes egendom för stora ekonomiska värden. Sådan skadegörelse hadeofta samband med tillfällighetsinbrott. Visserligen kunde man genom försäkringskydda sig mot ekonomiska förluster till följd av inbrott men trots detta vardet av stor vikt med ett gott låsskydd, eftersom inbrott alllid utöverekonomiska konsekvenser medförde stora obehag av personlig karaktär somotrygghet och förstöring av affektionsvärden. Från samhällssynpunkt medfördeinbrotten betydande ekonomiska förluster, varför även begränsade insatser föratt förbättra de enskildas skydd kunde medföra stora samhällsekonomiskafördelar. Den av utförda undersökningen visadevisserligen enligt låsutredningen inte att antalet inbrott i bostäder med hjälpav dyrk eller falsk nyckel var anmärkningsvärt stort. Emellertid fanns detmånga inbrott i bostäder med stiftcylinderlås, där det inte hade gått attkonstalera hur inbrottstjuven hade berett sig tillträde till bostaden. Det varenligt låsutredningen sannolikt att dessa inbrott i många fall hade utförts medfalsk nyckel eller dyrk. Enligt låsutredningen var den nuvarande situationen intetillfredsställande från konsumentsynpunkt. Genom att nycklar, dyrkverktyg ochspecialverktyg för nyckeltillverkning fritt kunde tillverkas och säljas förstärktesrisken för att nycklar kom i orätta händer och att ungdomar och lättpåverkadepersoner lockades att utföra tillfällighetsbrott. Som har nämnts (avsnitt 2.6) harrikspolisstyrelsen framfört att man, i samband med bl. a. den annonskampanj somförekommit om dyrkpistoler, vid kriminalpolisen i har kunnatkonstatera ett markant ökat antal inbrott med "okänd ingångsväg". Prop.1978/79: 169 39 Detta kan enligl uppfattning beiydaatt dyrkpistolen har kommit till användning i större utsträckning i samband medinbrott . Det kan även vara fråga om en ökad frekvens av försäkringsbedrägerier. Enligt uppgift från (kriminalavdelningen, ) har någon dyrkpistol inte påträffats vid visitationeller husrannsakan hos de personer som har gripits ochförts lill polisens inbrottsrotel. har dock vid etltillfälle påträffats en dyrkpistol i en stulen personbil. Från vissa andra polisdistrikt har uppgifter erhållits(juli ) om påträffade dyrkpistoler. Inom har man sålunda under våren 197Spåträffat en dyrkpistol i en "knarkarkvart". Inom polisdistrikt har man påträffat två dyrkpistolerav samma typ som säljs av företaget i , dels , dels i juli1978. Innehavarna av dyrkpistolerna är misstänkta för bl. Inom polisdistrikt har man påträffaten dyrkpistol i samband med elt narkotikabrott. Innehavaren hade köpt pistolenav ett postorderföretag. 7 I övrigt framförda synpunkter Med anledning av en marknadsföring av dyrkpistoler som harförekommit har synpunkter framförts av bl. ,(kriminalavdelningen), och . har uppgivit (jfr avsnitt2.5) att dyrkverktyg är tillverkade uteslutande med tanke på att det äryrkesutövare, dvs. låssmeder, som skall använda dem i sitt arbete. Enligt föreningensuppfattning går det lika lätt att dyrka upp ett lås med ett pet-verktyg som meden dyrkpistol. 1 vissa fall kan det dock gå snabbare att dyrka med en dyrkpistol.Dyrkpistolen kan inte sättas i händerna på vem som helst. Den som känner tilllåsens princip samt besitter normal slutledningsförmåga kan dock efter någonliten övning dyrka upp de flesta på marknaden förekommande stiftcylinderlåsen. Föreningen har numera kunnat konstatera att dyrkpistolenkan användas även på ASSA:s nya SCB-cylinderlås. Vidare anför föreningen attdet är svårt att konstatera huruvida ett lås har blivit dyrkat eller inte. Föratt konstatera detta måste cylindern efter inbrottet labo-ratorieundersökasså att eventuella spår av dyrkverktyg inte bortraderas av en nyckel. Enförsäkringstagare befinner sig därför 1 en utomordentligt svår belägenhet. Omförsäkringsbolagen släpper på kravet beträf- Prop.1978/79: 169 40 fande "styrkt inbrott" så kan enligt föreningensbedömande följden bli att fler kommer att göra sig skyldiga tillförsäkringsbedrägerier. Föreningen delar helt och att särskilda åtgärder bör vidtas för att förhindra en friförsäljning av alla typer av dyrkverktyg. En fri försäljning av dyrkverktygmåste enligt föreningens mening anses som katastrofal. Föreningen har på senaretid ofta anlitats för uttalanden huruvida ett cylinderlås är uppdyrkat ellerinte. Det har i regel varit fall där försäkringsbolagen har avböjt att ersättaen påstådd inbrottsskada p. g. a. att inbrottet inte har kunnat styrkas. Från kriminalavdelningen vid haranförts bl. a. att dyrkpistolen har funnits tillgänglig för yrkesmän inomlåsbranschen sedan åtskilliga år. På tekniska roteln finns endyrkpistol, vilken genom sin konstruktion har visat sig användbar för att öppnaenklare cylinderiås. För en icke fackman är det dock nödvändigt att ta relativtgod tid på sig. Man har också tillgång till den typ av dyrkpistol som harmarknadsförts på det kritiserade sättet. Dess användbarhet för att dyrka uppcylinderlås av standardmodell har visat sig vara mycket begränsad även för enutbildad tekniker. () anser detotillräckligt med åtgärder som förhindrar att enbart dyrkpistoler säljs frittpå marknaden. Enligt förbundets uppfattning täcker man därigenom endast enmycket liten del av de inbrottsverktyg som kan forcera ett lås utan åverkan.Förbundet pekar på att bland låssmederna är "petsatserna" och"slungorna" de mesl använda verktygen för öppning av lås. Man fårockså räkna med att nya metoder kommer fram. Förbundet erinrar vidare om attföretag i lär ut hur man kan öppna sifferkombina-tionslås. anser att dyrkpistoler och liknandeverktyg endast bör få säljas till auktoriserade låssmeder. 8.1 Behovet av åtgärder från samhällets sida I sitt ställningstagande till låsutredningens förslag om auktorisationsamt tillståndsplikt för innehav och tillverkning av bl. a. dyrkverktyg utgicknäringsutskottet från att regeringen och berörda myndigheter fortsättningsvisnoga följde utvecklingen. Därvid skulle övervägas olika möjligheter att genomförbättrat låsskydd och på annat sätt dämpa inbrottsfrekvensen. Som har nämnts övervägs f. n. åtgärder inombyggnadslagstiftningens ram för ett förbättrat låsskydd.Händelseutveckling- Prop.1978/79:169 41 en efter näringsutskottets uttalande ger därutöveranledning att ta upp frågan om kontroll av dyrkverktyg till ny prövning. Från allmänsynpunkt framstår det som klart olämpligt att dyrkverktyg säljs till vem somhelst. Redan annonsering och annan reklam för sådana verktyg kan frestalättpåverkade personer att begå brott. Genom försäljning till allmänheten skervidare en okontrollerad spridning av verktyg, vilka kan användas som hjälpmedelvid brott. Det förhållandet att den som har kunskap på området själv kantillverka vissa dyrkverktyg rubbar inte bedömningen att sådan spridning ärbetänklig. har dock förhållandena på låsområdet varit sådanaatt särskilda bestämmelser för kontroll av dyrkverktyg inte har behövts. Inombranschen har nämligen tillämpats sådana rutiner beträffande kundurvalet somhar säkerställt att dyrkverktyg inte sprids till en bred allmänhet. Den nu aktuella marknadsföringen till allmänheten haremellertid visat att ett system baserat endast på frivillighet ärotillräckligt. Andra företag kan sålunda komma att följa exemplet. Genommarknadsföringen har vidare kunskap spritts om dyrkverktyg på ett sätt som kaninnebära ökad inbrottsrisk, om handeln får fortsätta fritt. Mot denna bakgrundär det påkallat att införa en reglering i fråga om dyrkverktygen. 8.2 Utformningen av en reglering Det bör till en början framhållas att den nu avseddaregleringen inte kan begränsas till att gälla saluhållandet av enbart dyrkpistoler.Till sin effekt skiljer sig inte dessa från andra dyrkverktyg som har berörts iavsnitt 4. Regleringen måste därför täcka dyrkverktyg i allmänhet. Med dyrkverktyg avses i det följande föremål som ärsärskilt utformade för att ersätta nyckel vid öppnande av lås. Hit hör bl. a. dyrkpistoler,petnålar, den s. k. slungan och olika slags krokar. Kännetecknande för dessaverktyg är att de är avsedda att påverka låsmekanismen att öppna sig. Syftet medkontrollen av dyrkverktygen bör vara att minska riskerna för att sådana verktygkommer till brottslig användning. Regleringen bör utformas så att den får bästamöjliga brottsförebyggande verkan. Detta skulle i och för sig tala för enmycket omfattande reglering där man försökte kontrollera bl. a. varje innehavav dyrkverktyg. A andrasidan finns det uttalade behov av att en reglering är så enkel att tillämpa sommöjligt samt inte medför onödigt betungande och krångliga byråkratiska rutiner.Regleringen får inte heller onödigtvis försvåra för låssmeder eller liknandesom i sin yrkesverksamhet har ett legitimt behov av dyrkverktyg. Bland dessapersoner förekommer även en viss tillverkning av sådana verktyg för eget bruk.Samtidigt står det 4 1978/79. Prop.1978/79:169 42 klart att inte ens de mest långtgående bestämmelser kanhelt eliminera risken för att dyrkverktyg ibland kommer i händerna på olämpligapersoner. En lämplig avvägning måste alltså åstadkommas mellan deolika intressen som här gör sig gällande. förslag innebar bl. a att endast den somav länsstyrelse hade meddelats den av utredningen föreslagna auktorisationensom låssmed skulle få tillverka dyrkverktyg utan tillstånd. Lämpligheten av att införa bestämmelser om tillstånd förtillverkning av dyrkverktyg måste emellertid ifrågasättas. Som haranförts finns det ingen statlig auktorisation av låssmeder. Den nu tilltänktaregleringen kan knappast byggas upp på det frivilliga system som redan finns.Enklare dyrkverktyg kan vidare egenhändigt tillverkas relativt lätt ochuppenbarligen också användas med framgång på tämligen vanliga låstyper. Inomlåsbranschen förekommer också sådan tillverkning för eget bruk. Även enskildapersoner kan i vissa situationer tänkas ha behov av att själva tillverka en dyrk.Visserligen kan en kontroll över tillverkningen ha en viss brottsförebyggandeverkan. Efterlevnaden av regleringen skulle dock vara mycket svår attkontrollera. Vidare skulle tillstånd behöva sökas i ett stort antal fall. Ävenom en reglering begränsades till yrkesmässig tillverkning kan fördelarna avregleringen knappast anses uppväga nackdelarna. För det behov som står i blickpunkten en spärr motatt dyrkverktyg marknadsförs till allmänheten framstår således en kontrollav tillverkningen som en alltför ingripande åtgärd. föreslog vidare att den som inte varauktoriserad låssmed skulle vara tvungen att ha särskilt tillstånd för att fåinneha dyrkverktyg. Bestämmelser om att vissa varor får innehas endast eftersärskilt tillstånd eller under vissa förutsättningar finns f. n. i ett flertalförfattningar, t. ex. i förordningen (1959: 312) om förbud mot innehav avvissa stiletter m. m. och i vapenlagen (1973: 1176). Det är dock mycket tveksamt om det är lämpligt att införabestämmelser om tillstånd för att få inneha dyrkverktyg. Även en innehavsregleringskulle föra med sig avsevärda nackdelar i form av bl. a. tyngande byråkratiskarutiner. Alla som innehar dyrkverktyg skulle bli tvungna att söka tillstånd. Enomfattande registrering av tillståndshavarna skulle vara nödvändig.Efterlevnaden av en innehavsreglering är också svår att kontrollera. När det gäller frågan om en innehavsreglering kan dessutomframhållas, att bestämmelserna i (jfr avsnitt 2.4) om förverkandeav egendom, som kan befaras komma till brottslig användning, kan ge stöd föringripanden mot innehav. Prop.1978/79: 169 43 Även en reglering av innehavet av dyrkverktyg synes alltsåvara alltför långtgående. Del framstår i stället som lämpligare med en reglering somtar sikte på alt möjliggöra en allmän kontroll av den yrkesmässiga försälfningsom förekommer. En såda kontroll kan nämligen antas vara det enklaste ochsamtidigt mest effektiva medlet för att hindra en fri spridning av dyrkverktyghos allmänheten med de risker detta för med sig. Yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg bör därför fåbedrivas endast efter tillstånd. Genom den prövning som sålunda föregår beslutom tillstånd bör vinnas en viss garanti för att försäljning inte kommer tillstånd i en omfaltning som är olämplig från allmän synpunkt. Vissa allmännariktlinjer kan uppställas beträffande försäljningen i avsikt att minskariskerna för att verktygen sprids på ett okontrollerat sätt. Om dessa rikdinjerinte följs kan tillståndet återkallas. F. n. bedrivs yrkesmässig försäljning av dyrkverktygendast av ett fåtal företag. Efterlevnaden av regleringen torde därför varaförhållandevis lätt att övervaka. Risken för att ett tillstånd kan återkallasinnebär ett tryck på säljarna att iaktta de allmänna riktlinjer och villkor sombör gälla för verksamheten. De som har bedrivit yrkesmässig försäljning av dyrkverktyghar i allmänhet tillämpat vissa grundprinciper i fråga omkundurvalet. Principerna har gått ut på att i huvudsak endast etablerade låssmedsföretagoch andra som har haft ett likvärdigt seriöst behov av dyrkverktyg har fåttköpa sådana verktyg. Några anmärkningar synes inte ha riktats mol dennaordning. Också i övrigt framstår det som mest ändamålsenligt atl regleringenbygger på dessa grundprinciper. Detta innebär bl. a. att en tillståndshavareinte får godta någon som köpare bara därför att denne är oförvitlig. Tillstånd att bedriva yrkesmässig försäljning av dyrkverktygbör därför meddelas endast den som kan antas följa de nu angivna riktlinjernavid försäljningen. Vid tillståndsprövningen saknas som regel anledning atlbeakta huruvida sökanden besitter yrkesskicklighet inom området. Någonbedömning som grundar sig på om det finns ett allmänt behov av den försäljningsom tillståndet avser bör givetvis inte ske. Den här föreslagna regleringen haralltså enbart ett brottsförebyggande syfte. Med hänsyn till regleringens nämnda syfte bör det varalämpligt att polismyndigheten svarar för tillståndsgivningen och tillsynen överregleringen. har också i andra likartade sammanhang motsvarandeuppgifter, t. ex. enligt förordningen (1949: 723) ang. handel med skrot, lumpoch begagnat gods (skrothandelsförordningen) och vapenlagen (1973: 1176). Närmare föreskrifter beträffande lagens tillämpning börmeddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,. För att möjliggöra kontroll av att försäljningen bedrivspå det före- Prop.1978/79:169 44 skrivna sättet bör polismyndigheten få rätt atl infordravissa uppgifter från försäljarna. Vissa förfaranden som står i strid mot lagen börstraffbeläggas. Hit hör t. ex. sådan försäljning som bedrivs utan erforderligttillstånd. Däremot bör inte straffbeläggas sådan försäljning som sker tillpersoner som saknar ett med hänsyn till regleringens syfte godtagbart behov av dyrkverktyg.Om sådan försäljning förekommer kan reaktionen i stället bli att tillståndetåterkallas. Den föreslagna lagen bör träda i kraft den 1 juli 1979.Lagen bör kunna tillämpas även i fråga om ansökan som görs före ikraftträdandetoch avser tillstånd för tid därefter. Med dyrkverktyg avses enligt paragrafen föremål som ärsärskilt utformade för att ersätta nyckel vid öppnande av lås. Kännetecknande för dyrkverktygen är att de är avsedda attpåverka låsmekanismen att öppna sig utan att låset helt eller delvisförstörs. Dyrkverktygen är alltså i en mer eller mindre vidsträckt bemärkelse särskilt utformade för att ersätta den nyckel som hör till ett lås. Som dyrkverktygräknas således här inte nycklar, däribland s. k. huvudnycklar. I avsnitt 4 har getts olika exempel på dyrkverktyg som nufinns på marknaden. Till dyrkverktyg räknas sålunda bl. a. dyrkpistoler och petnålarmed tillbehör såsom vridverktyg. Dessa verktyg används på samma sätt som ennyckel, dvs. de sticks in i låsets nyckelkanal för att där påverkalåsmekanismen. Till dyrkverktygen förs i det här sammanhanget också olika för dyrkningsärskilt utformade bladfjädrar och krokar samt vidare verktyg av typ"slungan". Slungan sticks in genom ett brevlådeinkast och vrider om låsvredetpå dörrens insida så att låset öppnas utan nyckel. Det saknar betydelse om verktygen är industriellttillverkade eller inte. Utanför begreppet dyrkverktyg i den här avseddameningen faller däremot sådana föremål som visserligen i vissa fall kananvändas för att öppna lås t. ex. hårnålar, knivar och skruvmejslar men sominte är särskilt utformade för att användas för att ersätta nyckel. Om sådanaföremål t. ex. har böjts eller slipats på ett speciellt sätt och därmed harsärskilt utformats för att ersätta nyckel är de dock att betrakta som dyrkverktyg. I första stycket föreskrivs att yrkesmässig försäljning avdyrkverktyg får bedrivas endast efter tillstånd. Prop.1978/79: 169 45