prop · G20333 · 1978-12-31 00:00:00 — i län villbegränsa återföringsskyldighelen tUl att gälla avdragen ingående mervärdeskattsom överstiger ett visst belopp, förslagsvis , . iMalmöhus län vill att begränsningen i avdragsrätt skall utgå. och KF avstyrkerav främst praktiska skäl förslaget att upphäva nuvarande regler om avdragsrättför mervärdeskatt på fastighetskostnader inom koncern. Länsstyrelserna i ochKopparbergs län anser inte att tillräckliga skäl finns för att genomförautredningens förslag atl omsättning av produkter från eller uthyrning av s. k.schablonfastighet skaU anses som uthyrning. 3.6 Begagnade varor, m. m. Flertalet remissinstanser pekar påbehovet av ändrade skatteregler för handeln med begagnade varor. Mångaremissinstanser hälsar utrednmgens förslag med tillfredsställelse.Principförslaget om införande av fiktiv avdragsrätt har med ett undantagtillstyrkts av samtliga remissinstan- Prop.1978/79: 33 106 sersom behandlat den principiella utformningen. Några remissinstanser harföreslagit vissa begränsningar i vad som skall omfattas av den fiktivaavdragsrälten och ytterligare andra har föreslagit utökningar. Den del avutredningens förslag som har kritiserats är förslaget om att slopa undantagetför begagnade personbilar. Kritiken har här främst kommit från branschhåll. Den av utredningen föreslagna lösningen för handelnmed begagnade varor tillstyrks i sin helhet av kammarrätten i , RN,länsstyrelserna i , , , , , ,, , och , , , ,, , , , ,och , LO, ,, och . KF ser förslagetsom en i alla avseenden riktig åtgärd för atl återstäUa förhåUandena inomberörda branscher till vad sora bör vara reguljärt och uppnå konkurrensneutralitet.KF anser även atl sådana regler raed fördel skaU kunna gälla även denyrkesraässiga bilhandeln. LRF betonar att, raed den föreslagna lösningen,handeln med begagnade varor inte längre behöver söka sina egna kanaler vidsidan av den reguljära handeln. Lösningen gör även nu använda konstruktionermed han-delsagenturer och förmedling såsom mäklare ointressanta. LRF tUlstyrkerförslaget och understryker del angelägna i atl det genomförs över hela linjen.Husvagnsbranschens riksförbund anser att det föreslagna systemet kommer attlösa en mängd problem inom branschen och också verksamt bidra tiU enytterligare sanering av verksamheten. Den enskilde konsumentens rätt kommerockså att bättre kunna hävdas när den nuvarande tillämpningen av s. k. förmedlingsuppdraggörs överflödig. Utredningens förslag är enligt välkomrael och det är väsentligt att den seriösabåthandeln ges raöjlighet att konkurrera på lika viUkor raed den privathandeloch den ibland tveksamma mäklarverksamhel som förekommer . Föreningenfinner ingen anledning att behandla kapitalvaror som t. ex. båtar och bilar påolika sätt utan samraa regler bör gälla. juvelerare- och guldsmedsförbundhälsar utredningens förslag med tillfredsstäUelse bl. a. mot bakgrund av den avutrednmgen beskrivna företeelsen med s. k. kedjeköp. konst- ochantikhandlareförening anser alt förslaget innebär en enkel och praktisklösning på ett problera som f. n. är mycket allvarligt inom branschen. RSVtillstyrker också förslaget i principiellt hänseende men viU med hänsyn tiUbefarade kontrollproblem och risker för missbruk begränsa omfattningen tiUvissa dyrare kapitalvaror. Likartade synpunkter framförs av iKronobergs län, som dessutom föreslår att skatt enbart skall utgå påraellanskUlnaden vid byten av vissa varor. i läntUlstyrker principen raen föreslår en till vissa branscher begränsadorafattning. 1978/79: 33 107 rigesindustriförbund saml förenade fabriksverken tillstyrker också den principiellautformningen raen har vissa erinringar raot förslaget ora atl slopaundantaget från skatteplikt för personbilar och motorcyklar. konstaterar allförslaget inte bara gäller begagnade varor utan skattepliktiga varor över huvudtaget. Förslaget undanröjer vissa dubbelbeskattningseffekler vid försäljningav travprogram och förbundet finner det angeläget att del genomförs utanbegränsningar. förordar atl förslaget utvidgastill atl omfatta alla förvärv av varor för verksamhet som medförskattskyldighet eftersom avdragsrätten inte onödigtvis bör kompliceras raedåtföljande risker för oavsiktiiga fel. Vidare förordar föreningen, förenadefabriksverken och att ävenkommissionärer för icke skattskyldiga säljare skall på motsvarande sätt kunnafå tillgodoräkna sig avdrag för ingående skatt. Svenska numismatiska föreningenoch är positivt inställda till förslaget menhemställer i första hand att numisraatiska och fUatelistiska objekt likställsskattemässigt genom att mynt och sedlar införlivas med undantaget i 8 § 13 MLför frimärken. Skälet härför är att likartade företeelser bör behandlas likaoch att vissa problem i fråga ora importen av sedlar och mynt alltjämt skullekvarstå även efter genomförandet av den av utredningen föreslagna ändringen. Den del av utredningens förslag som vållat visstveksamhet och som har kritiserats av några remissinstanser är sora tidigarenäranls förslaget ora att slopa personbilsundantaget. RSV och flera andrareraissinstanser har eraellertid betonat vikten av att ocksåpersonbilsundantagel slopas. RSV anser del bl. a. inte förenligt medmervärdeskattens generella karaktär att en så betydelsefull del avprivatkonsumtionen ligger utanför be-skatlningsområdet. Problemet med denirreguljära handeln är dessutom inte begränsat till mervärdeskattens områdeutan säkerligen i lika hög grad aktuellt vid inkomstbeskattningen. För eninordning av handeln med begagnade bilar i mervärdeskattesystemet talar ocksåenligt RSV:s uppfattning de allmänna strävandena från konsumentskydds- ochtra-fiksäkerhetssynpunkl att få till stånd en sanering av branschen. Dettaskulle underlättas genom att länsstyrelserna i deras egenskap avbeskatl-nmgsmyndighet för mervärdeskatten får anledning att utöva kontroll överhandeln raed begagnade bilar. Förenade fabriksverken anför att detta skulle ledatUl en högre prisnivå på begagnade bilar och detta i sin tur tUI ytterligarelagerökning. Förslaget kan enligt verket i sista hand innebära ytterligarekapitalförstöring på innevarande lager av bilar. SAF och anser sig inte, trots de fördelar som skuUe stå att vinna medutredningens förslag, raot raotorbranschens bedömning kunna tillstyrka ettslopande av personbilsundantaget . Om så ändå sker bör den s. k. bilaccisen Prop.1978/79: 33 108 nedsättas.Kommerskollegium anser att det från principiella utgångspunkter inte finnsanledning att undanta de begagnade bilarna från mervärdeskattesystemet menkollegiet vill understryka risken för att sådana varor i ökande grad finnervägar via mindre seriösa bilhandlare eller helt utanför den reguljära handeln.Kollegiet är tveksamt tiU förslaget och anser att en förutsättning måste varaalt en effektiv kontroll av bilhandeln införs för att förhindra alt reglernainte följs. bokförings- och revisionsbyråers förbund befarar attvid skatteplikt de redan nu skeva konkurrensförhållandena får än störreomfattning. Vad som enligt förbundet talar för skatteplikt är alt det harkonstaterats att en del mindre bilverkstäder, som bedriver handel medbegagnade bilar, uttagit beskattade resers'delar ur rörelsen utan att reglerauttaget mervärdeskattemässigl. anser att en följd av att införamervärdeskatt på begagnade bilar kan väntas bli atl bilhandlare oftare än f. n.kommer atl uppträda som förmedlare av bilöverlåtelser mellan privatpersoner ochatl detta i sin tur kan leda till en försvagning av konsumentens/köparensrättsliga ställning om fordonet är behäftat med fel eller vid kontraktsbrottfrån säljarens sida. befarar, omundantaget slopas, atl problem kan uppstå för försäkringsbolagen att göra sigav raed fordon som bolagen har övertagit vid skadereglering, om bilbranschenblir mer obenägen att lösa in skadade fordon. MRF, , och avstyrker förslaget om slopat undantag för begagnade personbilaroch motorcyklar. Organisationerna åberopar som motiv härför bl. a. att de skälsom föranlett undantaget i allt väsentligt torde gälla även och attförslaget om del genomförs leder till ett ökat antal uppdrags- ooh privatförsäljningar.Den irreguljära handeln skulle, menar man, få konkurrensfördelar och motverkabUhandehis och samhällets saneringssträvanden. Den prisökning på begagnadebilar som förslaget skulle medföra drabbar främst den ekonomiskt svagare delenav befolkningen. Konsumentskyddet skulle vidare kraftigt försvagas samtidigtsom förslaget om det genoraförs också är negativt ur trafiksäkerhetssynpunkt.Det skattebortfall som undantaget lett till har dessutom kompenserats genorabilaccisen. MRF menar dessutom att det genom utredningen inte har framkoraraitnågra nya argument som gett anledning lUl en ändrad inställning i denövergripande frågan om skaderiskema för marknadsstrukturen. En ovillkorligförutsättning för att förslaget skaU genomföras är enligt MRF att ettobligatoriskt branschspecialiserat registreringssystem för allbilhan-delskapacitet införs kopplat tUl en bilhandlargaranti. Endast genora ensådan genomgripande kartläggning och kontroll av bilhandeln kan, menar MRF,stalsraaktemas beskattaingsintentioner tränga ut i de irreguljäraförsäljningskanalerna. Denenda reraissinstans som helt avstyrker utredningens förslag om Prop.1978/79: 33 109 generelltändrade regler för handeln med begagnade varor är i Skaraborgslän. a. alt olägenheterna av gällandebestämmelser ej är så allvarUga som utredningen gör gällande och altföreslagna ändringar skulle medföra stora omställningsproblem och svårlöstakontrollproblem. Alternativt föreslår att begagnade bilar ocheventuellt vissa andra begagnade varor beskattas efter den s. k.20-procenlsregeln. 3.7Avdragsrätt i vissa fall Förslaget om alt bestämmelser införs som germöjlighet lill överföring av vissa avdrag inom en koncern tillstyrks ellerlämnas utan erinran av remissinstanserna. Finansieringsföretagens föreningtillstyrker förslaget, förutsatt att bestämraelserna även omfattar sådanatjänster som inkassering och factoring. LRF och RSV vill utvidga förslagettill att också omfatta förvärv som görs av personalstiftelse och länsstyrelseni vUl utsträcka regeln tUl att omfatta även andraassociationsformer där motsvarande intressegemenskap föreligger, fömtsatt attavdragsrätt förelegat om det rörelsedrivande företaget gjort förvärvet.Svenska kommunförbundet anser att ingående skatt för icke skattepliktigatiänster, som kommun utför åt helkommunala företag med verksarahet som omfattasav skattskyldighet, borde få överföras tUl och avdras av företaget. KFtillstyrker förslaget men skulle gärna se att reglerna ges en sådan utformningatt de kan tillämpas vid forskning o. d. som bedrivs i företag med fleraskattskyldiga ägare, exempelvis genom att införa sådan frivilligskattskyldighet som föreslås för uthyming av fastighet. Kammarrätten iGöteborg, och framför liknande önskemål.Industriförbundet och anser vidare att frågan om att vid affärer meUankoncernföretag kunna underlåta att ta ut raervärdeskatt ånyo bör prövas.Länsstyrelsen i föreslår att i anvisning skall föreskrivas attskatten skall vara debiterad raellan koncernföretagen i faktura ellermotsvarande handling eftersom avdragsrätl inte kan föreligga förskattebeloppet som kostnad hos det icke skattskyldiga företaget och somingående skatt hos det skattskyldiga företaget. RSV ifrågasätter om inteavdraget hos det skattskyldiga företaget bör styrkas av kopia av denprimärdokuraenta-tion i form av skattebärande faktura som konstitueraravdragsrätten. Detta skulle, enligt RSV, underlätta kontrollen både internt fördet skattskyldiga företaget och för skattemyndigheten. i Kalmarlän förordar att hänvisningen till KL utgår och alt definitionen på koncernföretagregleras i ML. 1978/79; 33 ,,0 3.7.2 Hyra av personbil Flertalet remissinstanser instämmeri utredningens principieUa ställningstagande att det inte bör föreligga någonskillnad i skattehänseende mellan köp och leasing av personbil och tillstyrkerockså utredningens förslag. MRF och bilindustri- ochbilgrossistförening avstyrker däremot förslaget. Sora skäl härför åberopas bl.a. att del för många företag är värdefullt att inte behöva binda kapital ipersonbilar och att detta kapital i stäUel används för sådana investeringar somär mer angelägna. Leasingverksaraheten anses också ur samhällsekonomisk synpunktsom lämpligare speciellt i tider raed kapitalbrist. Förslaget skulle leda tillökade leasingkostnader för företagen. Finansieringsföretagens föreningavstyrker också förslaget och pekar på att strävan efter lik-forraighet inte ärskäl nog alt öka den kumulativa effekten och införa en ytterligare komplikationpå avdragssidan. förslaget ändå genomförs bör, enligt föreningen,procenttalet baseras på del verkliga sannolika tjänstebruket och sättas högre.Svenska företagares riksförbund, och ifrågasätterora schablonen ger ett rättvisande utslag eftersom procenttalet synes vara vällågt. SAF och industriförbundet anser också att under alla omständigheter enmöjlighet bör finnas att genombryta schablonen och att avdragsrätt medgesefter de verkliga förhållandena. KF, som tUlstyrker förslaget, ifrågasättersamtidigt om inte den avskurna avdragsrätten för accispUktiga fordon bör bättreanpassas tiU faktiska förhållanden. Förbundet anser del otillfredsställande attt. ex. detaljhandeln för sina varutransportbilar inte kan påräkna avdrag föringående skatt ens i de fall dessa uppenbart används endast i denskattskyldiges verksamhet eUer är så special-inredda att privatbruk äruteslutet. anser att privatbruk av tjänstebilhelt och hållet bör beskattas som personalförmån och inte vara föremål förmervärdeskatt. Vidare har i och RSV pekat på defaU där hyresmannen själv svarar för-vissa driftkostnader utöver drivmedel.Länsstyrelsen anser att hyresmannens avdragsrätt för sådana kostnader ocksåbör begänsas tiU . RSV anser att förslaget leder till att dubbla avdragkan erhållas eftersom avdragsrätt också föreligger enligt huvudregeln i 17 §.För sådan leasing bör avdrag enligt RSV endast medges för faktiska driftkostnader. Utredningens förslag har avflertalet remissinstanser lämnats utan erinran. Några länsstyrelser haremeUertid påpekat att de föreslagna bestämmelserna i vart fall för deskattskyldiga torde vara svårtUIgäng-liga. i ochkammarrätten i förordar i syfte att vinna större klarhet all reglernaom avdragsrätt i 17 och 18 §§ sammanförs. Den föreslagna regeln om lättnad förförvärv som Prop.1978/79: 33 111 tillmer än avser den del av verksamheten som medför skattskyldighet anser RSVsvårtillämpad. Endast i undantagsfall kan det, enligt RSV, vara möjligt attfastställa den exakta andelen av en tillgångs användning i olikaverksamhetsgrenar. Redan med nuvarande bestämmelser kan avdrag av en skäligandel av den ingående skallen medges enligt bestämraelserna och RSV avstyrkerförslaget i denna del. Förslaget om att räntan skall håUas utanförbeskattningsvärdet har lämnats utan erinran eller tillstyrkts av samtligaremissinstanser. yrkar att med ränta ävenlikstäUs kredit-kostnad och avbetalningstillägg, detta med hänvisning lillbefarade tolkningssvårigheter av vad som skall anses vara ränta. Någralänsstyrelser och KF pekar på atl eventuella gränsdragningsproblem bör kunnalösas genora anvisningar från RSV. SAF och anser attavdrag bör medges för villkorUg rabatt eftersom mervärdeskatt i princip endastskall uttas på priset till konsument och på det belopp han betalar. SamtUga reraissinstanser har godtagit utredningensförslag att 20-procenlsregeln skall bli tillämplig på omsättning av vissakopior. har tagit upp frågan om den skattebelagdakopiering av ritningar m. ra. som en del byggnadsnämndsexpeditioner utför somen service åt allmänheten i samband raed sökande av byggnadslov. Även dennakopiering synes enligt förbundet kunna omfattas av förslaget om ritningen ellermotsvarande handling är utförd av arkitekt eller konsult. 3.9 Fastställelseav skatt, m. m. Utredningens förslag att fel som berörskatteredovisningen för visst beskattningsår i efterhand skall få hänföras tillden sista redovisningsperioden har av flertalet remissinstansertillstyrkts eller lämnats utan erinran. Några länsstyrelser befarar dock attförslaget luckrar upp respekten för att varje redovisningsperiod utgör ensluten enhet och att förslaget kan medföra en medvetet uppskjuten skatteredovisning.Besvärsinstansordningen kan också, raenar man, i vissa fall påverkas. Enrättelse av beskattningsårets sista period påverkar dessutom bestämmandet avbl. a. restavgift. RSV menar dessutora att tolkningen av begreppet frivilligrättelse försvåras och att förslaget lägger hinder i vägen för en framtidarevidering av restavgiftsbestämmelserna enligt ML. Lätisstyrelserna i ,och län avstyrker helt förslaget medan RSV liksomlänsstyrelserna i , och förordar atl enbartlänsstyrelsen skall få 1978/79: 33 ,12 Länsstyrelserna i och län anser att rättelse ommöjligt skall hänföras till rätt redovisningsperiod men altbeskattningsmyndigheten på ansökan eller på eget initiativ av praktiska skälbör kunna besluta att rättelse hänförs till den sista redovisningsperioden förräkenskapsåret. Utredningens förslag att ersätta begreppet preliminärtbeslut med begreppet fastställelsebeslut har med något undanlag godtagits avremissinstanserna. Däremot är antalet kritiska röster något större när detgäller förslaget att ersätta begreppet slutligt beslut raed begreppet särskiltbeslut ora fastställelse av raervärdeskatt. Kammarrätten i befarar atl en oraläggningav terminologin kan skapa förvirring och därmed störningar iskatteredovisningen. RSV anser alt det inte är uttrycket preliminärt beslut somsådant som vållat missförstånd utan kravet att slutligt beslut först måstebegäras. En ändrad terminologi skulle, menar RSV, med all sannolikhet ökaantalet felaktiga besvär. De länsstyrelser som förordar att begreppet slutligtbeslut bibehålls anför som skäl härför atl några olägenheter med detta begreppinte förekommit. Några länsstyrelser har föreslagit benämningen slutligtfastställelsebeslut och en länsstyrelse besvärsbeslut. Omskattskyldig har upptäckt fel i lämnad deklaration och rättar detta genora attlämna ny deklaration bör enligt utredningens förslag skatten anses automatisktfastställd i enlighet med den nya deklarationen. RSV och en minoritet avlänsstyrelserna avstyrker förslaget och menar att den skattskyldige vanligtvisinte betalar skatten enligt rättad deklaration utan avvaktarbetalningsföreläggande från . Dessutom skall i många fallrestavgift påföras. Det kan enligt RSV i praktiken bli endast ett ringa antalärenden som berörs av bestämmelsen. Övriga remissinstanser tillstyrkerförslaget eller lämnar det utan erinringar. Förslaget om att den skaltskyldige får möjlighetatt begära slutligt beslut så länge preUminärt beslut kan meddelas och övrigaföljdändringar till utredningens förslag under detta avsnitt har med något enstakaundanlag biträtts av remissinstanserna. Därutöver har några remissinstanserförordat att bestänmielsema i 39 § om avräkning i visst fall bibehålls ochutsträcks till alt omfatta även avräkning mellan oUka kalenderår. Länsstyrelseni förordar all 55 § andra stycket utgår eftersom besvär isärskild ordning bör få prövas ulan den i andra stycket upptagnainskränkningen. i föreslår att bestämmelserna omefterbeskattning och besvär i särskild ordning skall utmönstras ur ML. Fastställelsebeslutborde i stället få meddelas . RSV föreslår attlänsstyrelserna ges en utvidgad rätt att besluta om nedsättning av skatt ävenefter treårsperiodens utgång genora att tiden för raeddelande av fastställelsebeslut,som innebär att tidigare fastställd skatt sänks, utsträcks tUl att omfatta ävenefterbeskattningstid. 1978/79: 33 113 ochallmänna ombuden avlastas ett inte obetydligt antal ärenden som deskattskyldiga skulle få fördelarna av enhetliga och samtidiga beslut. 3.10Anstånd med betalning av skatt Reraissinstansema är i allmänhet positiva tillutredningens förslag att utvidga anståndsmöjUgbeterna. RSV har särskilt framhållitatt de nuvarande bestämraelserna kan bidra tiU att allraänna orabudel i målsom rör besvärliga men angelägna tolkningsfrågor avstår från att anföra besväri högre instans med tanke på de ekonomiska konsekvenserna för denskattskyldige. Utredningensförslag om att ränta skaU utgå enligt när anstånd medgetts hardäremot kritiserats av några remissinstanser. RSV ifrågasätter lämpligheten avatl införa sådana bestämmelser enbart för detta fall. ML saknar nämligen iövrigt bestämmelser om ränta. Utredningen bör enligt RSV i sitt fortsattaarbete överväga ränteregler som är direkt anpassade efter ML:s beskattnings-och uppbördsförfarande. Ett räntesystem bör vidare enligt RSV omfatta såvälrespit-, restitutions-som anståndsränla för att ge önskade och rimligaeffekter. i konstaterar att då restavgift skallutgå på obetald mervärdeskatt även i de faU anstånd medges och då några reglerom atl ränta skall utgå i de fall skatt skall återbetalas efter det besvär avgjortsinte tillskapats synes om anståndsränta inte böra till-lämpas vadgäller mervärdeskatt. Några länsstyrelser har förordat att frågan omanstånd och anstånds-ränta skjuts upp tiU den slutliga översynsomgången och attreglema inarbetas i sin helhet i ML. Remissinstanserna har i aUmänhet tillstyrkt ellerlänmat ulan erinran utredningens förslag tiU övergångsbestämraelser. Den avutredningen föreslagna tekniska lösningen tUl lagerskatteavdrag har dockkritiserats av RSV och flertalet länsstyrelser, som menar att avdrag inte börfå göras förrän de bilar som finns i lager vid ikraftträdandet ånyo säljs.Vidare har man från myndighetshåll efterlyst bestämraelser ora att de fordonför vilka lagerskatteavdrag begärs skall finnas dokumenterade på en särskUdförteckning som vid ikraftträdandet överlämnas till be-skattningsmyndigheten. 8 1978/79. Prop.1978/79: 33 114 4 Föredragandens överväganden och förslag 4.1 Mervärdeskatt Mervärdeskatten intar en särställning bland deindirekta skatterna. Den är den enda indirekta skatt som har generell räckviddoch den ger statsverket avsevärda intäkter, ca 30 raUjarder kr. budgetåret1978/ 79. Mervärdeskatten hanteras praktiskt av orakring 390 000 skattskyldigaoch belastar samtUga konsumenters privata budget. Dessa omständigheter gör attstora krav måsle ställas på beskattningsreglernas utforraning. De skall sålångt möjligt skapa fömtsättningar för konkurrens-och konsumlionsneutralitet.Vidare bör de ge möjlighet tiU effektiv kontroll och inle försvåra entillförUllig bokföring och redovisning. arbete har visat altbeskattningsreglerna har en utformning som i mycket stor utsträckning uppfyUerde angivna kraven. Trots detta finns det, som utredningen har visat, möjlighetatt uppnå förbättringar av beskattningssysleraet. Utredningen har inte haft i uppdrag all lämnaförslag sora syftar till någon förändring av skatteinläktema. I stället harsträvan varit att uppnå ökad neutralitet i beskattningen och förenklingar förde skattskyldiga och beskattningsmyndighetema. JagviU i delta sammanhang, efter alt ha samråll med chefen förkom-raundeparteraentel, något beröra de personella resurserna vid länsstyrelsemasraervärdeskatteenheter. I anledning av väckta raotioner konstateradeskatteutskottet under föregående (SkU 1977/78: 3) atlmer-värdeskattekonlrollen var bristfällig och atl en förstärkning av dennakontroll framstod som angelägen. Utskottet förutsatte att mervärdeskatteutredningenskuUe ta upp och belysa personalbehovet vid mervärde-skalteenhetema ochförväntade atl regeringen och de närraasl berörda myndigheterna ägnade dettaproblem och därmed sammanhängande organisationsfrågor tillbörliguppmärksarahet. Mervärdeskatteulredningen tog upp frågan i enskrivelse den 1 raars 1978 och på grundval härav fick RSV regeringens uppdragatt skynd-saral kartlägga arbetssituationen vid mervärdeskatteenheterna ochföreslå de snara åtgärder som krävdes. Med skrivelse harRSV överlämnat en rapport med förslag till vissa omedelbara åtgärder iavvaktan på alt en raera allsidig organisationsutredning kan genomföras.