prop · G203213 · 1978-12-31 00:00:00 — För atl minska osäkerheten förjordbruket i de områden som berörs av osäkerhetszonema för tätortsexpansionföreslår kommunen ett mer utvecklat samrådsförfarande mellan kommunen ochföreträdare för jordbrukets intressen vad gäller förutsättningarna förinvesteringar inom jordbrukel. Kommunen stryker under att en fördelning avbefolkningsramama som innefattar hänsynstagande till markhushållningsfrågornaskulle få allvarliga konsekvenser för slättbygdskommunema i sydvästra . kommun anser slutligen att de kommunalamarkhushållningsprogram som har utarbetats bör utgöra tillräckligt underlagför fastställel-seprövning av detaljplaner. En ytterligare fördröjning avfaslställelseprövningen medför försämrad planberedskap i kommunen. anser attmarkhushållningsfrågorna måste belysas i regional skala och med ell relativtlångsiktigt perspektiv. För kommunens del är det viktigt alt en samlad analysav dessa frågor omfattar hela den nordvästskånska region inom vilkenHelsingborg är huvudort. Etl samarbete över länsgränsen är därför nödvändigtenligt kommunen och kan lämpligen ske genom kommunalförbundels medverkan.Kommunen betonar vikten av att ett samlat markhushållningsprogram främstfullföljs som en kommunalt förankrad arbetsuppgift. kommun framhåller att riktlinjer fördet fortsatta planeringsarbetet som innebär atl länsstyrelsensbefolkningsramar skall följas och att bebyggelse på jordbruksmark i störstautsträckning skall begränsas får allvarliga konsekvenser för kommunen.Kommunen, som inom sina gränser rymmer enbart högvärdig jordbruksmark, har etlstrategiskt läge i . Kommunen är attraktiv som bostadsort ochhar god planberedskap för industrimark. Kommunen betonar att en fortsattplanering självklart måste ske under stort hänsynstagande lill jordbruketsintressen. Avvägningar måste dock kunna göras gentemot övriga angelägnasamhällsintressen. anser att det inte är förenligt medden kommunala självbestämmanderätten att den kommunala planeringen skall utgåfrån befolkningsramar. kommun stryker under atl det ärmyckel angeläget att markhushållningsaspektema beaktas i de regionalpoliliskaövervägandena om befolkningsramar och bebyggelsefördelning. Härvid bör särskildhänsyn tas till den regionala variationen i åk*" Prop.1978/79:213 Bilaga 1 56 tet.Kommunen efterlyser klarare riktlinjer för hur jordbrukets intressen skallvägas in i områdesplaneringen. Bl.a. är det enligt kommunens uppfattningangeläget att de utredningar som länsstyrelserna föreslår genomförs.Planeringsunderlaget behöver kompletteras genom mer detaljerade redovisningarav jord- och skogsbrukets intressen liksom av naturvårdens, friluftslivets ochkulturminnesvårdens intressen. kommun framhåller att en undersökningpågår i kommunen om möjlighetema alt med hänsyn till jordbruksintressena ochandra samhällsintressen komplettera bebyggelsen i vissa mindre orter.Resultatet av undersökningen kan enligt kommunen innebära att behovet alt ta ianspråk områden där konflikter med jordbruksintressen föreligger minskas ellerförskjuts i liden. Kommunen anser all det behövs ett mer preciserat underlagsmaterialför atl tillgodose jordbrukels intressen i områdesplaneringen. menar att det kan bli nödvändiglatt ta jordbruksmark i anspråk för bebyggelse om ställning somregioncentrum skall kunna bibehållas. I stort sett all mark i kommunen ärhögvärdig jordbruksmark. Länsstyrelsema i och länbedriver med särskilt slöd av regeringen ett arbete, del s. k. ,vilket syftar till att förse kommunerna med elt bättre och mer enhetligtunderiagsmalerial för den områdesplanering m. m. som enligt slalsmaklemasbeslul bör genomföras för de expansiva lälortema. Iprojektet behandlas främst tre frågor: - konsekvensema församhällsutvecklingen av olika principer för tätortsutbyggnad - möjligheterna tillmarkbesparande byggnadssätt - möjlighetema atl i planer sältagränser för tätorternas tillväxt. För alt ytteriigare förbättra underiagsmaterialelgenomför lantbruksnämnderna och skogsvårdsslyrelserna i en merdetaljerad gradering av jordbruks- och skogsmarken. Vidare har länsstyrelsemainom länsplaneringens ram gett kommunema förslag om befolkningsramar för år1990. Regeringensbeslut med anlednmg av programskedet i den fysiska riksplaneringen I regeringens beslut underströks behovet avsamlade överväganden beträffande den framtida markanvändningen m. m. inomsödra . Enligt beslutet skulle så långl möjligtsamordna de olika arbetsinsatser som berör området och göra en samladutvärdering av de anspråk som riktas mol området. Vidare skulle länsslyrelsenge förslag lill fortsalla åtgärder och lämpliga former för alt reglera markensanvändning. Frågan om avvägningar mellan bevarandeintressena och önskemål ombrytning av kalk, diabas och uran skulle härvid behandlas med förtur. 1978/79:213 Bilaga1 57 Regeringen beslutade vidare all planeringsarbetet ide berörda kommunema, dvs. , och kommuner, skulle ge enöversiktlig bild av avsedd markanvändning för de delar av södra därförutsättningarna kunde preciseras i rimlig utslräckning. borde helaområdet omfattas av samordnade översiktliga markanvändningsplaner,kompletterade med erforderliga förordnanden enligt naturvårdslagen. Regeringen tillsatte en särskild kommittémed uppgift att utreda ett antal olika alternativ för den ekonomiskautvecklingen i området kring . Utredningen har överlämnat sittbelänkande. - 4 exempel (SOU 1977: 47). De redovisadeutvecklingsaltemativen är knutna lill skifferexploatering av olika omfattningoch inriktning. Altemativen har bedömts i förhållande till utvecklingen iregionen i övriga avseenden och även i förhållande till miljöfrågorna. fick regeringensuppdrag att utreda vissa frågor angående utvinning av kalksten m. m.Utredningens resultat redovisas i Kalksten och dolomil i den fysiskariksplaneringen (Fysisk riksplanering. Underlagsmaterial 1977:7). I utredningenredovisas för olika områden i landet värdet för täktverksamhel, omfattningenav motstående intressen saml risken för konflikter med dessa intressen.Avsikten är att utarbeta ett planeringsunderlag som ger möjlighet tilljämförelser mellan olika altemativ för läkt av kalksten och för lokaliseringav industri baserad på kalksten som råvara. 1 utredningen konstateras bl. a. att intressen avkalkstenstäkl i Sydbillingen har redovisats och att flera starka motståendeintressen finns inom området. Del är dock enligt utredningen för tidigt attange utgångspunkter för områdets framtida utnytQande. 1 en lägesrapport framhöll länsstyrelsensärskilt behovel av övergripande bedömningsunderlag för utnytQandet av diabas-och skiffertill-gångama i landet. Regeringen gav därefter statens industriverki uppdrag att utreda dessa frägor. redovisar iAlunskifferutredningen (Fysisk riksplanering. Underlagsmaterial 1978:1) enanalys av fömtsätlningama på längre sikl för brytning av alunskiffer i Sverige.Utredningen kartlägger områden med intressanta fyndigheler, samt deutredningsinsatser som krävs inför framtida beslul om tillstånd för utvinning.Vidare behandlas konflikter mellan olika intressen inom områdena. Alunskifferområdena i , däriblandinom Sydbillingen, innefattar enligt utredningen områden av riksintresse förnaturvård och i flera fall även för friluftsliv. Vidare konstaterarutredningen att områdena utgör gamla kulturbygder som delvis omfattar jord-och skogsbruksintressen samt andra motstående exploaleringsintressen.Vattenfrågorna måste av flera skäl speciellt uppmärksammas, med tanke på denvarierande vattentillgången och den delvis hårda föroreningsbelastningen. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 58 I (Fysisk riksplanering.Underlagsmaterial 1977:13) belyses olika alternativ för lokalisering av läktför diabas och diabasanvän-dande industri. Utredningsarbetet har inriktats på att redovisaområden i landet med mer belydande diabasförekomsler inom vilka takterförekommer eller kan bli aktuella. Vidare ingår en redovisning av de konfliktersom kan tänkas uppslå mellan olika intressen. a. konstaterar ulredningenatt intresse av diabastäkt finns inom Sydbillingen som delvis berörs av starkamotstående intressen. tog initiativ lill bildandetav en gemensam planeringsorganisation, Sydbillingenkommitlén, för de treberörda kommunerna, nämligen , och kommuner.Planeringsarbetet har successivt fått anpassas lill ändradeplaneringsförutsättningar, bl. a. vad gäller . Arbetet deladesunder planeringens gång upp i ett utrednings- och ett planskede. 1 utredningsskedet preciserades och avgränsadesolika markanvändnings- och bevarandeintressen inom området. Riktlinjer för atlreglera olika verksamheters miljöpåverkan utformades. Med utgångspunkt itänkbara utvecklingsaltemaliv beskrevs olika markanvändningskonflikter underolika perioder. I planskedet studerades markanvändningsregleringeni Sydbillingenområdel i samråd med länsslyrelsen, främst i syfte att samordnaoch precisera kommunöversikteraa. Planeringsarbetet har redovisats i två rapporterunder , som efter utställning och samråd har godkänts av kommittén somunderiag för fortsalt planering inom resp. kommun. Materialet behandladesunder av kommunfullmäktige i de tre kommunema. Kommunfullmäktige i , och Skövdekommuner har antagit kommunöversikter där större delen av Sydbillingenredovisas som utredningsområde med hänvisning till den pågående inlerkommunalaplaneringen. I rapporten - sammanställningskarta 1976 ges ensamlad bild av restriklionema för markanvändningen i ulredningsområdel samtförslag till riktlinjer för bebyggelse inom olika delområden. Tre alternativ för anskaffning av ell nyttskjulfält för garnison redovisades under planeringsskedet av chefen förarmén. och förordade i sill yttrande ettgenomförande av det s. k. Bjärsjöaltemativet, p. g. a. dess mindre inverkan påde areella näringama. 1978/79: 5 föreslogs att detta område skulle tasi anspråk. Försvarsmakten och sedermera även kommun förordade området Prop.1978/79:213 Bilaga 1 59 skallbyggas ul lill ett kombinerat skjut- och övningsfält för garnison (FöU1978/79: 9, rskr 1978/79: 56). ansökte , AB Atomenergi och statensvattenfallsverk om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen till brytning ochbearbetning av alunskiffer i . Skiffemltaget beräknades till ca 6 milj.lon , dels i dagbrott i anslutning till det befintliga brottet, dels i enunderjordisk gmva. Under pågående remissarbete återtogs ansökan i november 1975för kompletteringar och bearbetning. inlämnades en ny ansökan enligt 136 a §byggnadslagen för det s. k. Mineralprojekt , som inkluderade enkomplettering av de befintliga anläggningarna för fullt utnyttjande med hänsyntill uppställda miljökrav. Skifferuttaget om ca 1 milj. lon beräknadeskunna ske i anslutning lill det befintliga dagbrottet. De berörda kommunerna avstyrkte vidremissbehandlingen tillstånd till bolagets ansökan. Det framgick dock avyttrandena atl kommunerna var positiva till viss framtida forskningsverksamhetvid . Enligt 136 a § byggnadslagen får tillstånd tillverksamhet som prövas enligt lagrummet lämnas endast om kommunerna hartillstyrkt della. Regeringen avslog därför genom beslut den 19 januari 1978bolagets ansökan. Aktiebolaget () hari skrivelse ansökt om medel för ett treårigtforskningsprogram som syftar till att efter periodens slut ha underlag för attkunna bygga en försöksanläggning i kommersiell skala för full utvinning avRanstadskiffer och en försöksanläggning i liten skala för Kvamtorpskiffer. 1 regeringens proposition 1977/78:124 om lån ochforskningsverksamhet i konstaleras alt det är av stort samhälleligtintresse att utvecklingsarbetet rörande utvinning av energi och mineralråvarorur alunskiffer fortsätter. Det ger enligt propositionen ökad handlingsfrihetvid val av områden om en exploatering blir akluell. Engrundläggande fömtsättning för framtida kommersiellt utnytQande av dessafyndigheter måste dock enligt propositionen vara att olika slag av miljöfrågorkan lösas på elt tillfredsställande sätt. Dåvarande departementschefen fann delväsentligt att ingen skifferbrytning startas - med undantag av den brytning somerfordras för forskningsverksamheten - innan en full utvinningsprocess harutvecklats. Ställningstagandena till medel för forskningsverksamhet i Ranstadinnebär enligt propositionen inte någol ställningstagande till frågan omeventuell framtida utvinning av alunskiffer. godtog regeringensförslag (NU 1977/69, rskr 1977/78: 342). I en skrivelse daterad lämnadeASA i enlighet med regeringens regleringsbrev för /79 enlägesrapport för den verksamhet som har bedrivits . Av skrivelsen framgår bl. a. att verksamhetenhittills har inskränkt sig till planering av en framtida prospekteringsinsats.För Projekt på- 1978/79:213 Bilaga 1 60 går enligt skrivelsen arbele med att ta fram underlag förprojektering och beslut om en anläggning i som medger sådana försök iindustriell skala som behövs för atl ta ställning lill kommersiell produktionmed processer för fullständigare utvinning. Vidare pågår bl. a. arbete medåterställning till jordbruksmark av tidigare dagbrottsområde. Slutligen nämnsatt arbetet med att ta fram underlag för en ny ansökan om tillstånd lillindustriell verksamhet i Ranslad har påbörjats. 1 regeringens proposition1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken anförs att det är viktigt atlklarlägga fömtsätlningama för utvinning från uranfyndigheter inom Sverige.Enligt propositionen bör undersökning av skiffrar på uran i första hand riktasmol sådana förekomstområden där konflikter med annan markanvändning avriksintresse är mindre uttalade. För att redan från början åstadkommaen.miljömässigt acceptabel skifferbrytning, om en sådan skulle bli aktuell,bör enligt propositionen en utredning tillkallas för atl studera och utvärderade genomförda under-sökningama på detla område och de tekniska metodersom finns tillgängliga eller kan förutsättas komma till användning under1980-talet. F. n. bryts diabas iBillingenområdet i norr om . Två ansökningar om nya läktplatser haravslagits av . åtog sig i samband härmed atlinventera lämpliga områden för diabastäk-ler. framhåller attslutlig ställning till diabasbrytningens omfattning och lokalisering bör kunnatas efter det atl industriverkets diabas-utredning har avslutats. beslöt att iavvaktan på naturreservatsbildning förordna om ett s. k. interimistisktnaturreservat över de centrala delama av Sydbillingens platå. På grund avfastighetsindelningen har området inte kunnal avgränsas tillfredsställande urnaturvårdssynpunkt. i länkonstaterar att utredningsarbetet rörande Sydbillingen har varil omfattandeoch ännu inte har avslutats i alla delar. I utredningsarbetet har olikamarkanvändningsintressen avgränsats och studerats ingående. Arbetet har enligtlänsstyrelsens uppfattning visat all olika motstående markanvändningsintressenkan rymmas på Sydbillingen. Således torde mark för eventullt skjulfält ochnaturreservat kunna avsättas enligt genomförda ulredningar. Några konfliktermed tätortsintressena synes inte föreligga. Enligt uppfattningförefaller det även möjligt, om så anses lämpligt, att förverkligaMineralprojekt i området. Jord- och skogsbruket synes bli inskränkt ibegränsad omfattning och då främsl inom det planerade naturreservatet och vidRanstadsverket. Marken inom Ranstadsområdet kommer dock endast till- Prop.1978/79:213 Bilaga 1 61 fälligtatt tas ur jordbruksproduktion. Kulturminnesvårdens och naturvårdens intressenberörs enligt endast i begränsad omfattning av de olikaexploateringsintressena. framhåller att någon ytleriigareutredningsverksamhet f. n. inte synes vara påkallad inför föreslående beslul omaktuella projekt. En fullständig redovisning av samtliga nu pågåendeutredningar rörande Sydbillingen bör dock ske i samband med regeringens ochriksdagens ställningstaganden lill planeringen i området. Fastighetsförhållanden och kommungränser inomSydbillingenområdel är enligt mycket komplicerade och motverkaren ändamålsenlig planläggning. En justering av kommungränsema skulleunderlätta genomförandet av del föreslagna naturreservatsförordnandet och deteventuella militära skjulfäliet. För att erforderiig samordning skall kommatill stånd vid ett genomförande av naturreservat och skjutfäll föreslår länsstyrelsenatt en arbetsgrupp tillsätts med representanter från och berördakommuner. Under förutsättning att skjutfällel på södra kommer tillstånd bör även representanter för försvaret ingå. Arbetsgruppen skulle ävenkunna behandla frågan om justering av kommungränsema i detta område. Många planeringsfrågor kommer enligt länsstyrelsenäven i fortsättningen alt vara av inlerkommunal karaktär. Kommunernasgemensamma planeringsorganisation bör därför inte avvecklas. Kommunernaföreslår att markanvändningen inom Sydbillingen t. v. regleras genom desamordnade kommunöversikter som har utarbetats. Enligt länsstyrelsensuppfallning är detta en rimlig form för reglering av markanvändningen under enövergångsperiod tills dess slutliga beslut har fattats beträffande främstnaturreservat, militärt skjulfält och Mineralprojekt . Markanvändningeni anslutning till dessa projekt bör regleras i fastställd generalplan.Mineralprojekt bör dessutom helt eller delvis regleras i stadsplan.Planerna bör omfatta de områden där resp. verksamhet bedrivs samt erforderligarisk- och stömingsområden. Om både skjutfäll och mineralutvinningsprojektkommer till stånd lorde planerna enligt behöva samordnas bl. a.vad gäller skyddszonernas utformning. Kommunöversiklerna bör ses över i dedelar som inte berörs av generalplan eller stadsplan. Målsättningen bör varaalt de utredningsområden som har angetts i kommunöversiklerna helt skall kunnaersättas med riktlinjer i kommunöversikt eller erforderlig reglering enligtnaturvårdslagen. Detta gäller enligt även om inget av de berördaprojekten kommer till stånd. Den inlerkommunala planeringsorganisationen harhär en viktig samordningsuppgift. anser att de utredningar somhar utförts beträffande Sydbillingen visar atl de exploaleringsintressen somf. n. har redovisats synes vara möjliga att samordna med kulturminnesvårdensintressen utan väsentliga konflikter. Prop.1978/79:213 Bilaga 1 62 hänvisar lill de synpunkter påSydbillingenområdets planering som verket framförde i sitt remissvar överMineralprojekt . delar i allt väsentligt den ilänsstyrelsens redovisning framförda uppfattningen om utredningsarbetet förSydbillingen och de ålgärder som bör vidtas. miQöfomm anser all det inte är förenligt medriksplaneringens allmänna gmndtankar och särskilda intentioner förSydbillingenområdel att acceptera det exploateringsalternativ som redovisas iden inlerkommunala rapporten . För att riksplaneringensintentioner skall kunna förverkligas förordar att kommunernasnarast i fastställda generalplaner lägger fast markanvändningen efter de principersom skisseras i rapportens bevarandealternativ. framhåller i sitt kompletterandeyttrande att det utredningsmaterial som har presenterats sedan länsstyrelsensredovisning av planeringsskedet inte ändrar grundinställningtill markanvändningsfrågorna i området. Regeringensbeslut med anledning av programskedet i den fysiska riksplaneringen I regeringens beslut underslröks behovet avett samlat studium av kusten söder om och . Planeringen bordeenligt regeringen bl. a. inriktas på att allsidigt klargöra förutsättningarnaför lokalisering av resurskrävande och miljöstörande industri lill de platsersom har angetts i riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. bildades medrepresentanter från , och kommuner samtlänsstyrelserna i och . Dessutom medverkadeexperter från bl. a. , geologiska undersökning,, ochbostadsdepartementet. Arbetet inriktades huvudsakligen mot attsammanställa och utvärdera kända miljödata rörande vatten och luft saml markenskänslighet för påverkan. Resultatet av kommitténs arbete presenterades den 10mars 1977 i rapporten av och kusten söder om behandlar i tre avsnitt luftens, markens och sölvatlnens samtkustvattnets miljö. miljöundersökningar har bearbetats och så långtmöjligl utvärderats. Under höslen 1976 beslutade de berörda kommunernaatt gemensamt upprätta en översiktlig markdlspositionsplan för Bråvikenområdet.En 1978/79:213 Bilaga 1 63 kommittébildades, ledningsgruppen för inlerkommunal planering av Bråvikenområdet, medrepresentanter från kommunerna och länsstyrelserna. För självaplaneringsarbetet anlitades konsult. Planeringsunderlaget har förutommiljöundersökningen utgjorts av sammanställningar av pågående mark- ochvattenanvändning, olika markanspråk saml en redogörelse för förutsättningaroch restriktioner för etablering av sådan industri som behandlas i den fysiskariksplaneringen. Planarbetet har resulterat i etlförslag till markdlspositionsplan, - gemensam planering inomramen för fysisk riksplanering. Planförslaget har efter etl omfattanderemissförfarande godkänts av kommunfullmäktige i resp. kommun. I planen föreslås vissa områden där lokalisering avsådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen bör kunna prövas molbakgrund av vissa grundläggande villkor. Vidare behandlas utnytQande och skyddav särskilt värdefulla vattenområden samt större exploateringar för fritidsbebyggelseoch fritidsanläggningar. 1 ett förslag till åtgärdsprogram anges bl. a. varområdesplanering för tätortsutbyggnad bör ske. Länsslyrelsen i bedömer attlokalisering till länets kustområde av sådan industri som behandlas i denfysiska riksplaneringen endasl kan medges i . Miljöundersökningensstörsta betydelse ligger enligt i i att denhar samlat och bearbetat faktauppgifter från tidigare i skilda sammanhangutförda undersökningar vilka inte har varit tillgängliga för planerandemyndigheter eller företag som kan vara intresserade av industrietablering.Rapporten ger också underlag för bedömning av behovet av nya undersökningar m.m. Av rapporten framgår enligt att genomförda och planeradeskyddsåtgärder vid befintliga miljöstörande industrier innebär väsentligaavlastningar på vatten- och luftmiljön. anser att kravet på en godplanberedskap inom Bråvikenområdet uppfylls om markanvändningsplaneringenfullföljs enligt lidsplanen och programmet för planeringen. betonar att det är angeläget allplaneringen bedrivs så att resultatet blir direkt praktiskt användbart, dvs.att det kan Qäna som underlag för konkreta ställningstaganden vid framlidaönskemål om industrietablering. För detta erfordras att konsekvenserna förannan markanvändning av föreslagna mark reservationer för industriändamål nogaredovisas. Om framtida lokaliseringsbeslut skall vila på en ekologisk grunderfordras enligt också kompletterande miljöutredningar i denomfattning som anges i det principprogram för undersökningar av naturförhållandenvid vissa industrilägen (PNI-programmet) som har redovisats i en stencil frånbostadsdepartementet (Ds B 1974: 2). 1978/79:213 Bilaga1 64 Enligt i klargörmiljöundersökningen de övergripande miljöförutsätlningarna för etablering avresurskrävande och miljöslörande industri inom Bråvikenområdet. Den kommunalamarkanvändningsplaneringen bedrivs enligt mening på etttillfredsställande sätt efter elt väl genomarbelet program. anser att naturvårdens, friluftslivetsoch kulturminnesvårdens intressen bör väga mycket tungt i avvaktan på atlplaneringen för Bråvikenområdet slutförs. Osäkerheten om förutsättningarna försådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen är stor, specielltvad gäller möjligheterna all öppna helt nya områden för industrietablering. Industriområdenai bör enligt verket i första hand studeras utifrån möjligheterna atlreservera mark för utbyggnad av befintlig industri. De fysiska ochmiljömässiga förutsättningarna är enligt verkel sådana alt lokalisering avnya, större industrianläggningar inte bör ske till . framhåller att kommunerna iarbelel med en översiktlig markdlspositionsplan för Bråvikenområdet bör beaklanaturvårdens intressen i högre grad än vad som har skett i den redovisademiljöutredningen. bedömer atlkulturminnesvårdens intressen kan tillgodoses på etl tillfredsställande sätt iden kommunala planeringen för Bråvikenområdet. pekar på försurningsproblemen iSödermanlands län och anser att sjöundersökning bör beaktas vidöverväganden om industrilokalisering i länet.