prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Av den totala sysselsättningeninom skogsindustrin svarar denna företagsgrupp därmed för . De trestörsta skogsägareföretagen. , () och , syssel- 391 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:11 säller ca 20.000 personer. Den snabba expansionen av skogsägareföretagen har skettgenom dels nyetableringar, dels köp av befintliga företag. Expansionen harmedfört en snabbt ökande skuldbelastning. De problem i fråga om konsolideringsom ofta uppstår i snabbt expanderande förelag har kommit atl gälla ävenskogsägareföretagen. På grund av den ogynnsamma kapitalstruktur som haruppstått har förelagen drabbats särskilt hårt av den starktnegativa resultatutvecklingen. LRF har, på uppdrag av skogsägarerörelsen, i skrivelse den30 pekat på den allvarliga situation som skogsägareförelagen befinnersig i. I skrivelsen framhälls all läget är sådani att del, vid sidan avförelagens egna mycket genomgripande ålgärder, krävs samhällsstöd för alt säkraförelagens fortlevnad, irygga sysselsättningen och för atl vidmakthålla deinsaiser som medlemmarna i skogsägareföreningarna har gjort föratt säkra sinleverans-trygghet. I skrivelsen pekas bl.a. på det förhållandet altskogsägareförelagen är relalivi nyetablerade och därför inte har hunnit byggaupp en tillfredsställande soliditet. LRF har i skrivelsen hemställt omomedelbara överläggningar om skogsägarerörelsens situation och om formerna förnödvändiga samhällsåtgärder. Efter de överläggningar som har skett i enlighel medLRF:s hemställan och de analyser som har gjorts inom , stårdet klart att problemen i skogsägareföretagen är omfattande. Särskilt akuta är problemen i NCB. Regeringen har tidigaredenna dag beslutat alt genom proposition (1977/78:180) föreslå allsärskilda ålgärder vidlas för all samhället skall kunna medverka till att lösade akuta finansiella problem som har uppstått i företaget. En närmareredogörelse för siluaiionen i NCB och de ålgärder som föreslås lämnas ipropositionen. Innan yUeriigare åtgärder övervägs frän samhällets sidabör en samlad analys och bedömning göras av skogsägareförelagens nuvarandesituation och utveckling på något . Jag förordar att en kommittétillkallas med uppdrag atl göra en sådan analys och bedömning och lämna förslagtill åtgärder, som syftar lill alt säkerställa denna företagsgrupps fortbeståndi rationella former. I ett försia skede bör kommitténs arbele inriktas på ennärmare analys av de akuta problem av främst finansiell natur som har uppståttinom NCB samt även uireda de åtgärder som kan vara erforderiiga för attåsiadkomma en långsiktigt rationell struktur i företaget. De förslag lillåtgärder som kan föranledas härav bör utformas så att de inte ulgör hinder förde strukturella och andra åtgärder som kan aktualiseras som resultat avkommitténs fortsatta arbete. Kommittén bör därefter analysera frågan om lämpligstruktur inom skogsägareförelagen. Härvid bör uppmärksammas bl.a. de eventuellaeffektivitetsvinster som kan uppnås genom ökat samarbele mellan skogsägareförelagen.Med hänsyn till den mångskiftande verksamhei inom det skogsindustriellaområdel och den stora geografiska spridning som utmärker skogsägareföretagenbör kommittén vara oförhindrad alt också undersöka om positiva effekier kanuppnås genom stmklurätgärder där även andra skogsindustriföretag berörs. Mol bakgrund av de förslag lill strukturella och andraålgärder som kommittén kan komma all förorda bör skogsägareföretagenslångsiktiga finansiering närmare studeras. Härvid bör som ett huvudalternativundersökas möjlighelerna att konsolidera företagen utan särskilda statligafinansiella insatser. Fördel fall samhällets medverkan i en ellerannan formkan Del II 1:12 Skr 1978/79:103 392 kommaall föreslås bör kommiuén beakla dels förslagens eventuellakonkurrenspåverkande effekier gentemot andra typer av skogsindustriföretag,dels atl förslagen skall ges sådan uiformning att de är förenliga med Sverigeshandelspolitiska åtaganden. Kommitténbör vara oförhindrad att pröva även andra frågor som hänger samman med deförhållanden som jag har berört. Utredningsarbetetbör bedrivas i nära samarbele med skogsägareföreningarna ochföretagsledningarna hos berörda förelag saml i nära kontakt med berördafackliga organisationer och även andra berörda parter. Vidfullgörande av sitt uppdrag bör kommittén, om sä bedöms påkallal, samråda medkooperaiionsutredningen. (I 1977:01). Kommitténbör redovisa resullalen av sill arbete successivi. Utredningsarbetetbör bedrivas med stor skyndsamhel. Medhänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atltillkalla en kommitté med högsl fem ledamöier med uppdrag atl uireda vissafrägor rörande skogsägareföretagen i enlighet med vad jag har anfört, allutse en av ledamöterna atl vara ordförande, allbeslula om sakkunniga, experier och annal bilräde ål kommittén. Vidarehemställerjag all regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasla fjortonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 12.Tilläggsdirektiv till delegationen för energiforskning Medslöd av regeringens bemyndigande lillkallade chefen förindustridepartemenlei en delegation (I 1975.02) för energiforskning.Delegaiionen fick lill uppgift alt ta fram underlag för planering av forskningoch utveckling inom energiområdet i ell långsiktigt perspektiv, alt varaprogramansvarigt organ för programmel Allmänna energisyslemsludier inomHuvudprogram Energiforskning och alt verka för samordning av den totalaforsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet. Genomtilläggsdirektiv och preciseradesdelegationens uppgift i fräga om underiag för planering av forskning ochutveckling. Delegationen gavs i uppgift all senasi den 28 september 1977redovisa förslag lill energiforskningsprogram för treårsperioden1978/79-1980/81. Uppgiften slutfördes genom alt delegationen i seplember 1977avgav betänkandet (SOU 1977:56) Energi - program för forskning, utveckling,demonstration. Enligtriksdagens beslul (prop. 1977/78:110, NU 1977/78:68, rskr 1977/ 78:341) skallunder treårsperioden /79-1980/81 ett nytt Huvudprogram 393 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:12 Vid min behandling av dessa frågor i prop. 1977/78:110 (s 160-162)berörde jag även organisationen för Huvudprogram Energiforskning. Jag framhölldärvid bl.a. atl ett organ som är fristående från de programansvarigamyndighelerna, dvs. de myndigheter som har ansvaret för planering och slyrningav genomförandet av energiforskningsprogram-mel, behövs för all utföra vissasamordningsuppgifter. Jag framhöll även alt dessa samordningsuppgifter liksomhittills tv. bör åvila delegationen för energiforskning och all delegaiionent.v. bör bibehålla sin ställning som kommitté. Delegationensarbele har präglats av allenergiforskningsprogrammet har befunnit sig i ett inlednings- och uppbyggnadsskede.Delegationens egel arbete har fram lill dominerats av delångsiktiga planeringsuppgifterna och av igångsättningen och uppbyggnaden avprogrammel Allmänna energisyslemsludier. Tyngdpunkten i arbetet har därefterförskjutits i riklning mot utvärdering av olika delar av del pågåendeenergiforskningsprogrammei. Forsknings-och utvecklingsverksamheten inom Huvudprogram Energiforskning har nått storomfallning. Inom vissa områden kommer resullalen av verksamheten troligen altutvisa all fortsatia insaiser inom huvudprogrammet behövs. Vissa av dessainsaiser kan komma all bli myckel kostnadskrävande. Inom andra områden kommerforsknings- och utvecklingsverksamheten att kunna avslutas eller bedrivas iliten omfattning. Delegationensdirektiv bör mol denna bakgrund nu preciseras på det säu jag här kommer attange. Delegaiionenbör t.v. ha kvar sina tre huvuduppgifter, nämligen atl la framplaneringsunderlag, alt vara programansvarigt organ för Allmännaenergi-systemstudier och atl verka för samordning av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom energiområdet. Inom resp. område bör delegaiionenha följande huvudsakliga arbetsuppgifter: Underiagför planering av forskning och utveckling inom energiområdet i ett långsiktigt perspektiv. Delegaiionen bör lägga ökad vikt vid all följaoch värdera forsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet, såväl inom som utom landet. Tyngdpunkten i uppföljnings- och värderings arbetet bör ligga vid den verksamhei som bedrivs inom de olika programmen inom Huvudprogram Energiforskning, inkl den verksamhei som sker i internationellt samarbete. Delegaiionen bör i samråd med de programansva riga organen vidla de förberedelser som krävs för alt lä fram ett enhetligt underiag för statsmakternas planering av forskning och utveckling inom energiområdet efter . Delegaiionen bör därvid ägna särskild uppmärksamhei ät frågan om vilka forsknings- och utvecklingsinsatser som bör föras vidare mol praktisk tillämpning, med eller utan stöd från energiforskningsprogrammet, och vilka som bör reduceras eller avbrytas. Programansvarför Allmänna energisystemstudier. Delegaiionen bör som ha ansvaret för planering, initiering och uppföljning m m av projekt inom programmet. Delegaiionen bör uppmärksamt följa den internationella utvecklingen inom området och verka för spridning av information om resultat från olika projekt inom programmel. Särskilt bör observeras all vissa projekt kan ge underlag för planering av forskning och utveckling inom energiområdet på längre sikl. Samordningav forsknings- och utvecklingsverksamhet inom energiområdet. Ansvarei för planering och beställning av forskning och utveckling inom de olika programmen inom Huvudprogram Energiforskning Del 11 1:13 Skr1978/79:103 394 åvilarsärskilda programansvariga organ. Delegaiionen bör på flera skilda säll verkaför samordning inom huvudprogrammet. De programansvariga organen skall samrådamed delegaiionen beträffande programinriklning och avgränsningsfrågor samlfrågor om internationellt forskningssamarbete och informationsverksamhet inomprogrammet. Delegaiionen bör vid sidan härav nära följa den verksamhei som bedrivsinom Huvudprogram Energiforskning och vid behov ta de initiativ som krävs församordning. Ökad vikt bör läggas vid sammanställning och spridning avöversiktlig informaiion om verksamheien inom huvudprogrammet. Delegaiionen börfrån berörda organ hämla in de upplysningar som behövs härför. Härutöver räknarjag med att delegationen bör kunna fylla en vikiig funktion som remissinstans iolika frågor m.m. Jaghemsläller alt regeringen preciserar delegationens uppdrag i enlighet med vadjag nu har anförl. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 13.Utredning om datateknikens och elektronikens effekter på näringslivetsutveckling T.fdepartementschefen, statsrådet , anför. Störretekniska genombrott kan ge upphov lill sä radikalt ändrade produktionsvillkoroch nya produkler all de kan sägas påverka samhällsstrukturen i stort. De nyateknologier som förknippas med datorer och halvledareleklronik harotvivelakligl sådan karaktär. Under del har de på ellgenomgripande sätt påverkal arbetet inom förvallning och näringsliv ochbidragit lill en snabb effektivisering av verksamheien. Den ökadeeffektiviteten har ofta varil förknippad med genomgripande omställningar.Utnyttjandet av ny halvledarteknik har ocksä på ell pälagligl sätt ändrat storadelar av varusortimentet. Denna utveckling kommer sannolikt alt fortsätla. Datorernafick i början sin huvudsakliga användning som hjälpmedel för matematiskaberäkningar i tekniska och vetenskapliga sammanhang. På det administrativaområdel började datorer införas under 1950-talei. Genom iransistorisering avdatorerna under 1960-lalel möjliggjordes lägre priser som driftsäkerhetenoch prestanda kunde förbättras. Detta innebar också ell genombrott förproduktion i långa serier. integrerade kretsarna har de senasle åren läll sitt verkliga genombroU ochinneburil ytterligare kraftigt förbättrade prestanda till lägre priser och ökatmöjlighelerna lill decentralisering av databehandlingen. sker enmyckel snabb leknisk utveckling inom komponenlom-rädei i övrigi. Även inomnäraliggande områden såsom optik, elektrooptik, laserteknik och mikrovågsteknikärden tekniska utvecklingen mycket snabb. Användningen av nya malerial kanockså komma alt ändra både produkler 395 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:13 ocharbetsprocesser på sådant sätt att olika automationsförfaranden underlättas. Datorernasanvändningsområden har vidgats snabbt och har en omfattande tillämpning inomen mångfald sektorer, såsom industri, handel, förvaltning, forskning, sjukvård,utbildning, kommunikation och försvar. Användningenav datorer är slörsi inom området adminisiraiiv databehandling. Antalet nyatillämpningar inom delta område har ökal snabbi och utnyttjandet har även iövrigi blivit mer allmänt. Kontorsautomation väntas bli ett omräde med stortillväxtpotential. Äveninom industrin har datatekniken fäll ökad användning. Datorer användsexempelvis vid processkoniroll inom pappers-, stål-, cement- och kemiskindustri. De utnyttjas för slyrning av produktionslinjer inom bl.a. varvs-,bil-, gruvoch tryckeriindustrin. Datorer används också i samband med s.k.numeriskt styrda verktygsmaskiner. De ulgör även en vikiig grundkomponent iindustrirobotsyslem. Vid sidan av delta har halvledartekniken fält ökadlillämpning bl.a. när del gäller mäl- och styrutrustning. Även mängden mindredatorer - s.k. mini- och mikrodatorer - har ökal. Datoreranvänds också för specialiserade uppgifier inom kommunikationssektorn, bl.a.för övervakning och slyrning av luftfart, telekommunikationer ochjärnvägstransporter. Även automation ombord på fariyg är en intressanttillämpning av processtyrning. Specialiseradedatasystem används också inom sjukvärden för t.ex. diagnostik och inomförsvarel för t.ex. slridsledningssystem. Deolika elektronikområdena har i nästan genomgående en hög tillväxttakt.Dataindustrin har vuxit med . Även förprodukiionselekironiken liksom mät- och styrutrustningar väntas en högtillväxttakt. har inom ramen för SIND:s dataindusiriulredningpublicerat en delrapport (SIND 1978:1) om den svenska dataindustrinsutveckling och marknadsutvecklingen för datorer ochdaiakommuni-kationsulmstning - Datamarknaden inför 1980-talet. I rapportenfinns bl.a. en prognos över marknadsutvecklingen för datorer i . Dennavisar på en årlig tillväxt på över 20 96. Som en följd av en ökad inriktningmot terminalbaserade system väntas marknaden för terminaler växa snabbt. Vidareberäknas andelen smådatorer öka. Densnabba tekniska utvecklingen leder till en ökad produktförnyelse, därprodukterna kan ges allt bättre prestanda till lägre eller i stort settoförändrade priser. Bl.a. till följd härav blir elektroniken allt mer ettkonkurrenskraftigt alternativ, både tekniskt och ekonomiskt, lill konventionellteknik inom skilda användningsområden. Desenaste fem åren har utvecklingen av industrirobotar gått mycket snabbi. År1970 fanns endast ca 100 industrirobotar installerade i svensk induslri. År1977 hade antalet ökat till ca 600. Industrirobotarnaanvänds i försia hand vid tunga och monotona arbeten eller där besvärligaarbelsmiljöproblem finns. Arbetsuppgifterna omfattar främst hantering avarbetsslycken och maskinbetjäning av olika slag. Robotarna är ofta en länkmellan olika automatiskt styrda maskiner. 1 viss omfattning utför de egnaarbetsoperationer, t.ex. svetsning, slipning, gradning och målning.Industrirobotar av den typ som finns bedöms ha ell mycket stortanvändningsområde inom verkstadsindustrin, men också inom andra branscher därman utför repetitiva arbetsmoment, t.ex. inom sågverksindustrin ochlivsmedelsindustrin. Del II 1:13 Skr 1978/79:103 396 Mankan förutse att de användningsområden där det är ekonomiskt fördelaktigt attutnyttja robolsystem kommer alt öka. beräknar antaletrobotar i till ca 1.200 och lill ca 5.000. Hindret förett ökat utnyttjande bedöms ligga bl.a. i all del krävs moderna automatiskaverktygsmaskiner föratt kunna utnyttja robotar. Även brist på utbildadeproduktionstekniker och svårigheter att konstruera lämpliga program framhållssom begränsande faktorer. Sovjetunionenanges ha mindre än 400 industrirobotar i bruk i hela landet. Man planeraratt före utgången av ha en tillverkningskapacitet av 7.000 robotar och10.000 tillhörande styrsystem per är. Enligt eU amerikanskt branschinstilutfinns del fn. 2.000-3.000 robotar inom industrin i . Antaletberäknas öka med ca 1.500-1.800 perår under den närmasle framtiden. I flera ledandeindustriländer, såsom , , ochFörbundsrepubliken ser man lillämpningen av en myckel långl drivenauiomalion som ett effektivt medel all öka produktiviteten i många branscher.1 flera av dessa länder finns statligt finansierade program med syfte altunderiätta produktutvecklingsarbetet. Automation synes bli ell av de främstahjälpmedlen i olika länders strävan atl öka produktion och export. Snabbheten iatt utnyttja de nya teknikerna kan komma att avgöra möjlighelerna all överlevaför både enskilda förelag och hela branscher. Förändringarna kan lä avgörandebetydelse för hela industristrukturen och sysselsättningen. Dessa skisseradeutvecklingslinjer med datorer och annan elektronik innebär säväl fördelar ochutvecklingsmöjligheter som problem för svenskt näringsliv. Andra länder har medökad framgång börjal konkurrera inom traditionella svenska produktområden såsomprocess- och verkstadsindustrin. För vissa näringsgrenar kan del visa sigsvårt att behålla de lekniska försprång som behövs föratt klara vårt relalivihöga kostnadsläge. Pä lång sikt kan förändringar i olika branscherskonkurrenskraft därför uppstå. En ökande internationellkonkurrens kommer naturiigt alt bäde skapa avsättningssvårigheter inometablerade områden och behov av all finna nya avsättningsområden för såvälexportindustrin som hemmamarknadsinriklad induslri. Det svenska näringslivettorde således, oavsett konjunkturförändringar under 1980-talel, slå införstora omställningsproblem. Men utvecklingen mot mer automatiseradeproduktionssystem och effektivare administration bör kunna bidra lill en snabbproduktivitetsökning inom berörda branscher. En sädan ökning är också en viktigförutsäitning för atl svenska induslriföreiag skall kunna överieva ochexpandera. 1fråga om produktion av investeringsutrustning ligger svenska företag långlframme. Den efterfrågeökning som kan förutses inom dessa områden bör kunnagynnsamt påverka utvecklingen i berörda företag. En växande hemmamarknad börför dessa företag kunna vara en viktig grund för export av produklionsulruslning.Samiidigi kommer siora krav all siällas på lekniskl utvecklingsarbete inomföretagen. Inom detta inlernalionellt hårt konkurrensutsatia område berorskillnaden mellan framgång och stagnation ofta på hur framgångsriktutvecklingsarbetet är. Företagen är här också i stor ulsiräckning beroende avolika samhällsinsatser pä forskningsoch utbildningsområdet. Riksdagenhar i olika sammanhang berört behovet atl uireda datateknikens ochelektronikens effekier på produktion och arbetsliv. 1belänkande med anledning av motioner om datafrågor inom arbetslivet 397 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:13 m.m.hemställde arbelsmarknadsutskottei alt som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottei anfört beträffande karlläggning avdatateknikens sysselsättningseffekter (AU 1977/78:4). Utskouet fann delangeläget alt man gör en bred kartläggning av datateknikens framtida effekterpå arbetsliv och sysselsättning. biföll utskottets hemslällan (rskr1977/78:17). Chefen för har 'idigare denna dagbemyndigats alt tillkalla en kommitté med uppdrag all utreda datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. 1samband med riksdagsbehandlingen av prop. 1977/78:17 om samarbele mellan statenoch på dalaområdet m.m. föreslog näringsul-skoliei altsom sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört beiräffandeutredning om svensk komponenilillverkning på daiaom-rådel (NU 1977/78:31).Utskottet anförde bl.a. atl utvecklingen inom datatekniken tyder på alt eninhemsk tillverkning av komponenter inom vissa speciella områden kan visa sigbetydelsefull för såväl dataindustrin som annan elektronikindustri. Mol bakgmndav all delta kan komma all kräva stora ekonomiska resurser hemställde utskotteiom en uiredning och analys av möjlighelerna atl bygga ulkomponenllillverkningen, liksom en belysning av vilka forsknings-ochutvecklingsinsatser som kan komma all krävas. Med hänsyn lill alt frågan i vissmån redan uppmärksammats av styrelsen för leknisk utveckling och statensindustriverk ansäg utskottet alt ulredningen borde kunna genomföras i samverkanmellan de båda myndighelerna. biföll utskoltels hemställan (rskr1977/78:98). Ibetänkande med anledning av prop. 1977/78:100 (bil. 17) i vad avser Datasaab ABjämte motioner hemställde näringsulskottet alt som sin mening skullege regeringen tillkänna vad utskottei anfört beiräffande utredning om svenskelektronikindustri (NU 1977/78:58). Utskottet anförde atl en uiredning somkartlägger elektronik- och dalabranschens nuläge och analyserar möjligautvecklingsvägar bör komma till stånd. Särskilt bör utredningen uppmärksammamöjlighelema all främja en utveckling av produktion på elektronikområdet inomSverige. biföll utskottets hemställan (rskr 1977/78:297). Jagavser alt senare denna dag föreslå all statens industriverk lär i uppdrag att isamarbete med styrelsen för teknisk utveckling företa den branschul-redning somriksdagen har uttalat sig för. I detla uppdrag ingår också som en del altuireda frägor om komponenilillverkning. En fördjupad information om hur mindreoch med jämförbara slatersom t.ex. Nederiänderna, , Österrikeoch de nordiska länderna bedömer frågorna om självförsörjningsgrad ochullandsberoende är i detla sammanhang av slort iniresse. Fleraav de frågor som jag har berörl i det föregående omfattas inte av de angivnautredningsuppdragen. Enligt min bedömning bör övriga frågor rörandedatateknikens och elektronikens olika effekter specielll på näringsliv ochsamhälle bli föremål för en särskild utredning. Jag förordar alt en kommittétillkallas för denna uppgift. Tillnärmare vägledning för utredningsarbetet vill jag anföra följande. Kommitténbör försl kartlägga i vilken ulsiräckning näringsliv och samhälle idagutnyttjar datorer eller annan utrustning för avancerad automation. 1 en andrafas bör kommittén söka bedöma på vilka områden och i vilkel tidsperspektiv ettutnyttjande av ny teknik bedöms vara lekniskl möjligl och ekonomiskifördelaktigt. Meddetla material som bakgrund bör kommittén söka bedöma vilka Del II 1:13 Skr1978/79:103 398 effekterpå administration, produktion och produktivitet inom olika branscher och inomolika regioner som ett ökat utnyttjande av de aktuella teknikerna kan fä påfem, lio och femlon års sikl. Vidare bör effekierna pä investeringsbehovet ochenergiefterfrågan beräknas. Olika faktorer som verkar hindrande ellerstimulerande på denna utveckling bör belysas. Bl.a. bör behovei av forskningoch utveckling i olika former och behovet av speciella utbildningsinsatsersärskilt bedömas. Det sisinämnda bör ske i nära samarbele med den nyssnämndakommitté som chefen för arbeismarknadsdepartemeniel har lätt bemyndigande alltillkalla. Kommittén bör också kartlägga vilken produktion avproduktionsutrustning som finns inom landet och analysera vilkautvecklingsmöjligheter tillverkare av sådan utrustning kan förväntas ha. Kommitténbör mot bakgrund av detta utredningsmaterial också överväga om och i vilkenform ålgärder bör sällas in från samhällets sida antingen i syfte all stimuleraett ökal och effeklivare utnyttjande av denna teknik eller alt förbättramöjligheterna alt förutsäga och förbereda de omställningar som kan behöva ske.Vidare bör övervägas om ålgärder bör sättas in för alt underlätta utvecklingenav nya och effektivare produktionsmetoder liksom användningen av nya materialoch ny utrustning. Här kan även material-och energibesparingseffekier vara avintresse att studera. Sverigesstora beroende av omväriden måsie särskilt beakias.