prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — De sakkunnigas förslag skulle dessutom sannoliktföranleda all ett stort antal "onödiga" mål om jämkning 1978/79:12 312 avunderhållsbidrag skulle behöva anhängiggöras, mål vars utgång i de flesta Remiss fall med tämligen stor säkerhet skulle kunna föratsägas. menar att underhållet bör upphöra om den underhållsberättigadegifter om sig. Sammanboende måste enligt förbundet jämställas med äktenskap.Det kan inte anses rimligt atl den f d. maken bidrar till kostnadema i detlafall. FöreningenJurister vid allmänna advokatbyråer efterlyser ett uttalande om varden primära underhållsskyldigheten skall anses ligga, hos den nya parten ellerhos den underhållspliklige förra parten. Domareförbundetanser all det inte bör komma i fråga alt, såsom de sakkunniga föreslår, upphävaregeln alt underhållsbidrag automatiskt skall upphöra all utgå vid omgifte.Förbundet vill dock ansluta sig lill de sakkunnigas uppfattning atl skäl kantala för alt låta bidragsskyldigheten föreligga även sedan denunderhållsberättigade ingått nytt gifte och atl del därför bör övervägas att ilagen infora bestämmelser därom. Dessa bestämmelser bör dock utformas så alldel skall åligga den underhållsberättigade själv atl la initiativ lill alt låsådan bidragsskyldighet till stånd, liksom det skall åligga denunderhållsskyldige all ta initiativ lill bidragsskyldighelens upphörande närandra parten varaktigt sammanbor med annan. Delär möjligt all de sakkunniga har föreslagit den bästa lösningen, sägerJuridiska fakultetsnämnden vid . Nackdelen av förslaget ärväl främst att ovissheten om rättsläget efter ett omgifte kan befrämja tvister.De sakkunniga framhåller all parterna bör ha frihet atl i avtal bestämma allrätten till underhåll skall upphöra vid omgifte eller med hänsyn till andraförhållanden. Frågan är emellertid enligt nämnden om också domstol skall kunnapå yrkande av part från början bestämma att underhållet skall upphöra undervissa förhållanden. Synbariigen har de sakkunniga inte tänkt sig någon sådanmöjlighet, och den bör kanske inte heller anses föreligga, eftersom denekonomiska betydelsen av ell framlida omgifte inte går atl föratsäga påförhand. Svaret är emellertid inte självklart, och frågan bör klariäggas ilagstiftningsarbetet. Desakkunnigas förslag såvitt avser jämkning av underhållsbidrag, preskription,och den s. k. indexlagen har, i de faU de föranlett några kommentarer, i stortsett tillstyrkts eller lämnats ulan erinran. Några remissinstanser för här framsamma synpunker som framförts i anslutning till förslagen om underhåll tillbam. Enligt hovräuen för Nedre hör i konsekvens med övriga föreslagnabestämmelser om jämkning även 11 kap. 16 8GB,som handlar omjämkningavbodelning,utformas efter mönster av 36 S avtalslagen. FöreningenFamilj och räu har anlagt vissa synpunkter på förslaget lillövergångsbestämmelser. De sakkunniga har bl. a. föreslagit att, om ellunderhållsbidrag har beslämls före den nya lagens ikraftträdande, nuvarandebestämmelser om att bidraget skall upphöra alt gälla vid omgifte fortfarande skall ägatillämpning. Föreningen föreslär atl detta kompletteras med tillägget"såvida inte den underhållsberättigade under åberopande av 11 kap. 14 8tredje stycket i dess nya lydelse av domstol tillerkännes rätttill fortsatt underhållsbidrag". Vidare anför föreningen att rädslan föratl få ell slorl antal prövningar av äldre, oskäliga underhåll i etträttssamhälle inte får hindra en retroaktiv lagstiftning. a. på grund avpsykisk press ingås inte sällan oskäliga avtal i samband med skilsmässor.Föreningen förordar därför att de sakkunnigas förslag till begränsning avjämkningsmöjlighelen såvitt gäller avtal om underhållsbidrag som har träffatsinför föreslående äktenskapsskillnad utgår. 1 ett modernt samhälle måste detanses förkastligt om del skulle råda olika regler inom familjerätten beroendepå tidpunkten för skilsmässa/rättshandlingen. Så resonerade både regering ochriksdag när det gällde arvsrätt för barn vars föräldrar inte har varit giftamed varandra. Även harkommenterat de föreslagna övergångsbestämmelserna och för fram sammasynpunkter som i anslutning till motsvarande bestämmelser i (se avsnitt2.9). Desakkunniga har föreslagit alt den nuvarande bestämmelsen om skyldighet för barnall under särskilda förutsättningar betala underhåll till sina föräldrar upphävs.Förslaget har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av samtligaremissinstanser som har yttrat sig. Bland dem finns . vid , de sociala centralnämnderna iGöteborg, , och , Familjerättsassistenterna i norraStor-Stockholm, , , , ,Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, och föreningen och rätt, Endasl hovrättenför Nedre Norrlandanser pä samma skäl som hovrätten framfört i fråga om motsvarande skyldighetför föräldrar atl betala bidrag till vuxet barn, att bestämmelsen bör stå kvar(se 2.1). 5Övriga synpunkter på de sakkunnigas förslag 5.1 5.1.1Gemensam handläggning av vårdnads- och underhållsfrågor Desakkunniga har föreslagit att när parterna är ense i såväl vårdnads- somunderhållsfrägan, frågan om underhåll skall kunna väckas genom ansökan lill rätten i samband med ärende om vårdnaden om barnel. 1978/79:12 314 remissinstansersom har yttrat sig välkomnar en förenklad handläggning av Remiss-dessa frågor.Förslaget innebär enligt mening en angelägen yttrandena reform,mot vilken någon saklig invändning inte kan göras. Genom införandet av reglemaom gemensam vårdnad torde en ökning av antalet vårdnadsärenden kunna förväntas.Detla förstärker ytterligare behovet av den föreslagna ändringen. I instämmer i det förslag som de sakkunniga har lämnat.Även föreningen och rätt uttalar sig positivt. Varje förenkling avprocedurfrågorna i familjemål är förtjänstfull. Redan ordel"stämning" har en sådan negaliv, nästan kriminell belastning all delkan omintetgöra en överenskommelse i godo. Desakkunniga har berört möjligheten atl också ivisliga underhållsfrågor skulle fäväckas och handläggas i förenklad form, men har avstått från att lägga framnågot förslag om del, efiersom en sådan reform enligt de sakkunniga lämpligenbör övervägas i ett större sammanhang. vid Uppsalauniversitet, som i och för sig tillstyrker de sakkunnigas förslag, anser dockatt del vore önskvärt all redan i delta lagstiftningsärende möjligheten tillförenklade handläggningsformer även såvitt avser Ivisliga underhållsfrågorövervägdes närmare. En underhållsrelalion är speciell genom del behov avomprövning fiera gånger av underhållsskyldighetens sioriek, som kan tänkasföreligga . Frågan om rältegångsformerna är därför viktigför underhållssystemets allmänna sätt att fungera. borde till en början övervägas om det inte även ulansamband med fråga om vårdnad om bam kunde ges möjlighet till gemensam ansökanom parterna är ense om underhållsbidragets storiek. Ur praktisk ochprocessekonomisk synpunkt måste detta vara all föredra framför gällande reglerdär talan nödvändigtvis skall väckas genom stämning även om parterna är ense ombidragets sioriek. Frågor om vårdnad och umgängesrätt i samband med äktenskapsmålhandläggs - liksom fallet är med sådana frågor i kombination med lalan omunderhållsbidrag - som tvistemål. Vårdnads- och umgängesrällsfrågor utanangivet samband handläggs f n. enligt reglerna om domstolsärenden (sejustitieombudsmannens ämbetsberättelse 1975/76 s. 116 O- Dock förekommer det imål om överflyttande av vårdnad m. m. att - sedan talan om vårdnad ochunderhållsbidrag efter hörande av barnavårdande myndigheter återkallats -endasl umgängesrälls-frågan helt författningsenligt handläggs i målform.Olikheterna i handläggningsformerna medför praktiska ölägenheter.Ärendeformerna är dessutom ägnade atl minska rättssäkerheten när del gällerinterimistiska beslul i Ivisliga vårdnads- och umgängesrättsfrågor. I ärendenkan ensamdomare inte hålla muntlig förberedelse. Förhandling måste ske undermedverkan av nämnd. Interimistiska beslul i vårdnads- och underhållsfrägor kanmed stöd av 6 kap. 13 8 FB fallas av ensamdomare ulan förhandling. Del tordemerendels vara direkt olämpligt all falla interimistiska beslul om vårdnad ochumgängesrätl då tvist råder utan all parterna hörs personligen. allförhandling skall ske under medverkan av nämnd lorde emellertid i praktiken fätill följd att interimistiska beslut fattas på handlingarna i en utsträckning,som inte är önskvärd från rättssäkerhetssynpiinkl. Vid en muntlig förberedelseinför ensamdomare händer del ofta att domaren-sedan parterna ingående hardiskuterat sina ståndpunkter - förmår att ena dem. Delta medför bl. a. atlpersonalkrävande vårdnads- och umgängesrällsutred-ningar kan undvikas. I vartfall är en muntlig förberedelse av värde för beslut i frågan om sådan utredningskall införskaffas. Tingsrätten är medveten om atl de beskrivna fördelarna medett sammanträffande med parterna personligen även kan vinnas genom allförhandling under medverkan av nämnd hälls. Del är dock inte rimligt all dekostnader och den tidsspillan, som uppkommer då nämnd medverkar, skall vara enförutsättning för en sakligt godtagbar handläggning i vad avser rentförberedande åtgärder i vårdnads- och umgängesrällsfrågor. Till de nuredovisade nackdelarna kommer ölägenheter med bl. a. skilda former förfrågornas avgörande -dom och beslut -samt olika fullföljdsregler. Det är förden skull angelägel att i del nu aktuella lagstiftningsarbetet sådanalagändringar sker att vårdnads- och umgängesrällsfrågor - åtminstone Ivisligasådana - kommer alt handläggas i tvistemålsform. Göteborgstingsrätt anser all de sakkunnigas förslag i och för sig innebär en förbättringi förhållande till gällande rätt. Tingsrätten har emellertid i sin verksamhetfunnit atl reglerna om handläggning av domstolsärenden är mindre lämpade förIvisliga vårdnadsfrågor. Tingsrätten vill därför föreslå antingen all ärendeformenreserveras för fall då parterna är överens om såväl vårdnad somunderhållsbidrag och all övriga fall handläggs som mäl, eller atl allavårdnads- och underhållsfrågor undandras ärendeformen och handläggs som mål. Idet senare fallet bör öppnas en möjlighel att ulan huvudförhandling avgöraicke tvistiga vårdnadsfrågor även om äktenskapsskillnadsfrågan inte samtidigtär föremål för prövning. Såväl kostnads- som handläggningsskäl talar för enändring i enlighel med något av de altemativ som tingsrätten har föreslagit,anser tingsrätten. 5,1.2Förslagen i övrigt ansier att i likhet med vad som har föreslagits iGB i fräga om makars inbördes skyldigheter att det också i 7 kap. 3 5 F B , börinföras en regel som anger atl föräldrar och barn skall bistå och hjälpavarandra i mån av förmåga. 1 motiven lill lagregeln bör klariäggas all biståndoch hjälp inte i första hand avser ekonomiska eller andra förhållanden förvilka samhället erbjuder erforderliga resurser. Desakkunniga har föreslagit (7kap.9 SFB),ail förälder som under samlevnadförsummar sin underhållsskyldighet skall kunna förpliktas all betalaunderhållsbidrag, inte endasl för framliden utan också för förfluten tid. Förslagetgäller oberoende av vilkel civilstånd föräldern har. , som ärden enda remissinstans som särskilt har yttrat sig däröver, tillstyrkerförslaget. Enligt7 kap. 11 8 andra stycket FBde sakkunnigas förslag skall på begäran av denunderhållsberättigade domstol ges möjlighet förklara alt den underhållsskyldigeskall utge underhållsbidrag utan atl beloppet fastställs. Föreningen räu vill allvariigt varna fören sådan ordning. De sakkunniga har både i denallmänna motiveringen och i specialmotiveringarna framhållit, att detförekommer missbruk av bidragsförskott vilket bör stävjas. Bestämmelser som gerdomstol möjlighel att ulan precisering av belopp förklara all underhållsbidragskall utgå ökar riskema för missbruk. Åtminstone vid två tillfallen kan denligga i vårdnadshavarens ekonomiska intresse att i stället för fixerat belopplå en "underhällsförklaring", dvs. dels om vårdnadshavaren har så godinkomst att den undérhållsskyldiges bidrag bör vara lägre än bidragsförskottet,dels om barnel har egna tillgångar, som minskar underhållsbidraget till ellbelopp under förskollsnivån. Föreningen avstyrker därför förslaget. Föreningenanser vidare att det i paragrafen eller i 10 8 borde infogas ett särskiltstycke om rällegängskosinaderi mål om underhållsbidrag. Från den 1 januari1977 gäller nya bestämmelser om rättegångskostnaderna i vårdnadsmål/ärende.Vidare finns i 18 kap. regler för rättegångskostnader medavsikt atl reducera antalet oöveriagda eller illa grundade processer. När detgäller mål om underhållsbidrag får spärrarna i 18 kap. inteden verkan lagstiftaren har avseit. Den som har rätt atl föra barnels lalan,dvs. i allmänhet vårdnadshavaren, kan när och hur illa grundat som helst anhängiggöraen process mot den underhållsskyldige om höjning av underhållsbidraget. Somkärande står barnel, även om del inte ens kan tala och än mindre ställa ellerbestrida yrkanden i en domstol. Föriorar bamel (läs vårdnadshavaren) processenblir detsamma i allmänhet ålagt all ersätta motpartens rättegångskostnader,trots att bamet oftast är oskyldigt till processen. All barnet skall bliersättnings-skyldigt för vårdnadshavarens mer eller mindre oöveriagda åtgärderär inte rimligt i ett rättssamhälle. Dessutom är del sällan som barnel harnågra medel, varför ersättningsskyldigheten endasl bliren tom fras. Enunderhällsskyldig förälder som krävde sill bam på rättegångskostnader, som denandra föräldern har vållat, skulle f ö. av de flesta i vårt samhälle betraktasmed stor ovilja. 1 många fall skulle också risken vara stor all vårdnadshavarenanvände sig av delta för alt svartmåla den andra föräldern. Föreningen upplyseratt man pä mänga håll, även i domstolar, har reagerat mol all bamel skall bliersältningsskyldigt. Föreningen föreslår med hänvisning lill del sagda all i 118 förs in följande mening: "Den som för barnels talan skall ersättamotpartens kostnad om bamet blir föriorande part." Malmötingsrätt anför atl frågan huruvida underhåll kan bestämmas interimistiskt förförfluten lidäroklar i praxis. Tingsrätten delar den uppfattning som desakkunniga har fört fram, nämligen all underhäll för förfluten lid skall kunnafastställas också interimistiskt om myckel vikliga skäl talar därför. Detta böremellertid sägas ut i lagtexten (7 kap. 12 S FB) anser tingsrätten och inteenbart i motiveringen. FöreningenFamilj och räu anser till skillnad mot de sakkunniga alt det bör vara möjligtall arbeta med delar av bidragsförskott. De föreslår därför att den nuvarande 48 fjärde stycket kompletteras så att bidragsförskott inte utgår med högrebelopp än underhållsbidraget, om barnel inte har behov av siörre bidragsförskott. Sveahovrätt, tingsräu och har i fråga om de sakkunnigasförslag till utformning av 1 5 S anmärkt alt det klarare av lagtexten börframgå all inträder i barnets rätt lill underhållsbidraggentemot den underhållsskyldige endast lill den del underhållsbidraget svararmol bidragsförskottets belopp. MalmöUngsräu anser att bör åläggas obligatorisk skyldighet attbereda den underhållsberättigade tillfälle att i samband med återkrav av heltbidragsförskott utkräva oguldel underhållsbidrag som överskjuterbidragsförskottet. Tingsrätten föreslår därför att 1 7 S utformas i enlighelmed delta. i tar upp frågan om fördelning av belopp, som denunderhällsskyldige betalar, när det utgår bidragsförskott ochunderhållsbidraget är siörre än förskottet. åsyftar ärinte frågan om avräkning av betalning av löpande underhåll eller på äldrereslskuld utan om fördelning av betalning på olika krav församma månad. 1 denmän den underhällsskyldige betalar ett mindre belopp än han skall, närunderhållsbidraget överstiger bidragsförskottet, betraktas enligt 15 8 andraslyckel införsellagen dels del allmänna (för bidragsförskottet), dels barnelsjälvt (för överskjutande underhällsbelopp) som två olika borgenärer, som fårdela pä influtet belopp i proportion lill värderas fordran. Sammabetraktelsesätt tillämpas i praktiken av barnavärdsnämnderna vid fördelning avfrivilligt eriagda betalningar (se meddelandeblad nr 7/74).När det utgår bidragsförskott är emellertid hela betraktelsesättet egendomligtsåväl vid införsel som vid frivillig betalning. Fördelningsprincipen innebärattbarnel alllid tillförsäkras åtminstone något belopp utöver bidragsförskottet, säsnart den underhållsskyldige har betalt något alls för den aktuella månaden.Men den grundläggande tanken bakom bidragsförskotten är ju blott alltillförsäkra barnet fullt bidragsförskott som ett minimiunderhåll.Fördelningsprincipen innebär därför i själva verket en omotiveradöverkompensation, som uppstår genom atl barnets och del 1978/79:12 318 allmännaskrav uppfattas som sidoordnade. Med hänsyn lill bidragsförskot- Remisstetssyfte borde hela betalningen upp till bidragsförskottsnivån gå till detyttrandena allmänna, även om underhållet är lägre. I samband med andraändringar i lagen om bidragsförskott och i införsellagen skullefördelningsregeln kunna ändras. Otvivelaktigt skulle detla dock innebäraborttagandet av någon överkompensation genom bidragsförskott i vissa fall, somhar vunnit hävd i praxis. påtalar all del förekommer att de socialamyndigheterna anser att utgående bidragsförskott skall täcka inte bara s o c ia 1 h j ä I p lill barnel utan även medföra avdrag på den socialhjälp somtillkommer barnels vårdnadshavare. har beträffandesocialförsäkringslillägget föreslagit atl inkomster och tillgångar som avserbam endasl skall få avräknas på normbeloppet för barnel. Denna princip bordegälla vad avser utgående socialhjälp. Det är rimligt att betraktabidragsförskottets belopp som ett minimibidrag lill bamet. uttalande häromav lagstiftaren borde kunna vara vägledande för den som har alt tillämpasocialhjälpslagens regler. En direkt bindande föreskrift kan däremot, medhänsyn lill alt socialutredningens förslag f n. är under remissbehandling,knappast anses befogad. Det förekommer att återkrav av utbetalatbidragsförskott medför ett ökat socialhjälpsbehov. Detta är inte rimligt. Detfinns ingen anledning all genom återkravsreglerna öka trycket på den kommunalasocialvården. Att de sakkunnigas förslag om återkrav innebär minskade kostnaderför socialhjälpen är därför värdefullt. Det kan t. o. m. ifrågasättas om intekostnaden för utgående bidragsförskott i sin helhet bör ersättas medstatsmedel. Sistnämnda fråga tar också de sociala centralnämnderna i ,och upp, liksom Familjeråttsassistenterna i norraStor-Stockholm och . de svårigheter som i praktiken harorsakats av föreskriften i 7 8, att den underhållsskyldige skall delgesskriftligt beslul om bidragsförskott. De fiesta kronofogdemyndigheter tordeanse, att del måste visas atl beslutet formriktigl har delgivits med denunderhållsskyldige, innan del bidragsförskottsgivande organet kan göra gällandenågon rätl till återkrav. Flera avgöranden i besvärsmål har gått i dennariktning. Vissa kronofogdemyndigheter påfordrar emellertid inte någon bevisningom att delgivning har skett. Det är givelvis otillfredsställande att praxishos kronofogdemyndigheterna inte är enhetlig. Eftersom del många gångeruppenbariigen är föremil med stora svårigheter för att ivart falt inom rimlig tid få till stånd en delgivning med den bidragsskyldige,borde del enligt föreningens uppfattning vara tillräckligt att beslutet sändstill den bidragsskyldige i rekommenderad försändelse under senast kändabostadsadress. 1 allt fall bör det i den kommande propositionen göras heltklart vad som fordras för att skall kunna göraåterkravsrällen gällande. Desakkunniga har, sedan aktualiserat frågan, föreslagit altäven i de fall då makar gemensamt ansöker om äktenskapsskillnad, skillnadenskall kunna föregås av betänketid, nämligen om makarna önskar del. som finner förslaget välmotiverat. Tingsrätten delar helt de sakkunnigas mening om att i den mån dennuvarande lagens regler leder till skenbelonade rättegångar dessa inte ärlämpligt utformade. Enligt föreningen avhjälper man med förslaget en brist inuvarande lagstiftning. Desakkunniga har kommenterat betydelsen vid i n f ö r s e 1 av förslaget atl denunderhällsskyldige skall kunna få underhållsbidrag lill barn nedsatt under dentid han har utövat rält lill umgänge lill barnel. I efterhand kan del komma attkonstateras att när ett förskottsvis förfallande bidragsbelopp las ut genominförsel, beloppet skall sättas ned med hänsyn till dessa kostnader, säger desakkunniga. Om den underhållsskyldige häfiar i skuld lill barnel för äldreobetalda underhållsbidrag bör beloppet avräknas från skulden. Föreliggerdäremot ingen skuld bör enligt de sakkunniga bidragsbeloppet vid nästainförsellillfälle sättas ned med del belopp som den underhållsskyldige ägergotlskriva sig. Nedsäliningen kan då vara till fördel för annan borgenär somhar införselbar fordran. FöreningenFamilj och rätt framför kritik mot de sakkunnigas uppfattning i denna del.Meningen med rätlen lill nedsättning är enligt föreningen att bereda denunderhållsskyldige ekonomisk möjlighel all vara tillsammans med sitt barn. Närförbehållsbelopp har beräknats för den underhållsskyldige i samband medinförseln har hänsyn inte tagits lill eventuella umgängeskostnader. Följer mande sakkunnigas förslag förbättras inte den underhållsskyldiges ekonomiskamöjlighel lill umgänge med barnel. Föreningen vill därför föreslå att det iförarbetena entydigt slås fast alt "umgängesnedsätt-ningen" inte ärinförselbar. Riksskatteverketupplyser att den granskning som verket har gjort av de sakkunnigas förslag intehar visat all de skatterätlsliga bestämmelserna främst beiräffandebehandlingen av periodiskt understöd och underhåll av icke hemmavarande barnbehöver förändras om de sakkunnigas förslag genomförs. i , sociala centralnämnd.Familjerättsassistenterna i norra och föreslär all del avdragsgilla beloppet för underhållsbidrag tillbarn höjs. Familjerättsassistenterna säger dock att med hänsyn lill den ojämnaeffekt jämkningen får beroende på inkomst och barnantal, det dock vorerimligare alt helt slopa ävdragsrällen och i stället sänka underhällen imotsvarande omfattning. Dagens praxis hos barnavårdsnämnder och domstolar är,säger assistenterna, att ta hänsyn till avdrags-rätten på så sätl altunderhållsbidragen höjs. Detta gör att nuvarande 1978/79:12 320 avdragsmöjligheteri viss mån är satta ur funktion. Advokatsamfundetuppmärksammar all del belopp som f n. godtas som yttrandena avdragsgilltperiodiskt understöd lill vuxna, sjuka barn och lill föräldrar är begränsattill , om inte genom exempelvis domstols dom annat gäller. Tas bestämmelserna om underhållsskyldighetmot dessa grupper bort, borde en justering göras också beträffande storleken avdet avdragsgilla periodiska understödet, anser samfundet. HovrättenförNedre ifrågasätter vid sin granskning av de särskilda bestämmelsema iförslaget om redaktionella jämkningar i form av m o d e r -nisering av språketi äldre lagstiftning bör ske ulan all så sker konsekvent över hela linjen. Detlämpligaste lorde f ö. vara, säger hovrätten, all om en omfattande språkligomnidigering krävs ersätta hela den aktuella lagen med ny lagstiftning för attinte splittra texten med alltför många olika stilarter. Utredningen om barnensrätt nämner att det vid genomgång av betänkandet inom ulredningen har påpekatsatt nu ifrågavarande lagtext ursprangligen har utformas , då detsom regel var mannen som var underhållsskyldig. Den synpunkten framfördes därförom inte lagtexten i sin helhet borde bli föremål för en språklig översyn. har synpunkter på den språkliga utformningen.Inledningsvis anför förbundet att lagtexten på de ställen där man använderpersonpronominel "han" och detta hänför sig till endera av två makar,"han" bör ersättas med "han eller hon" eller med enkönsneutral beteckning med de konsekvensändringar som blir erforderiiga iefterföljande text. Språket påverkar på ett avgörande sätt människors tänkande.1 de fall där "han" syftar på person av endera könet, kan svårigheterall rält förstå lagtextens innebörd undanröjas med en skrivning som klart angeratl person, oavsett kön avses. Förbundels uppfattningar vidare att lagtextskall utformas så att den lätt förstås av dem som är berörda.