prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — FörFörbundsrepubliken del bedöms inte bortfallet bli lika stort,eftersom exporten förutses uppvisa en fortsatt gynnsam utveckling bl. a. medhänsyn till att D-markens effektiva appreciering varit ganska begränsad. Vadgäller utvecklingen av de inhemska efterfrågefaktorerna i olika länder, väntasden privata konsumtionen generellt sett kvarstå som ett expansivt element. Defasta investeringarna förutses spela en viktig roll för konjunkturförloppet. IFörenta staterna är en stagnation att vänta efter förra årets snabba uppgång.Detta förklaras huvudsakligen genom en förutsedd nedgång i bostadsbyggandet,men också näringslivets investeringar kommer sannolikt att mattas av. Ettmotsatt förlopp torde äga rum i . Bostadsbyggandetförutses här stiga i ungefär samma höga takt som 1978, medan näringslivetsinvesteringar efter hand kan komma att visa en mer expansiv utveckling. Enökning i storleksordningen framstår som trolig. Också i övriga Västeuropaväntas generellt sett högre tillväxttal för de fasta investeringarna. I Japanförutses en fortsatt uppgång i de fasta investeringarna med främstsom en följd av de kraftiga ökningarna i de offentliga investeringarna. För lagerrörelserna förutses ingadrastiska förändringar. Ett måttligt positivt bidrag från lagersidan kan väntasi de länder där den slutliga efterfrågan successivt förstärks. I Japanföreligger förutsättningar för ett ordentligt tillskott frän lagersidan medhänsyn till att nuvarande nivåer bedöms som för låga vid en fortsatt uppgång iförsäljningen. I förutses ett visst negativt bidrag frånlagersidan. Detta bedöms dock bli tämligen begränsat eftersom företagentidigare fört en försiktig lagerpolitik, vilket kommit till uttryck i en låglagernivå i förhållande till försäljningen. 1978/79:150 38 För världshandelns utvecklingförutses inte några större förändringar jämfört med . En viss förstärkningär dock möjlig i och med att den ekonomiska aktiviteten i de starkt utrikeshandelsberoendeeuropeiska ekonomierna vinner i styrka. Därmed skulle en uppgång istorleksordningen 5 ä kunna ställas i'utsikt. För världshandelns priserförutses en uppgång i ökningstakten till följd av den snabbare prisutvecklingenför råvaror. Prisstegringarna torde dock komma atl stanna vid något igenomsnitt uttryckt i nationella valutor. Sammanfattningsvis innebärovanstående överväganden en i stort sett oförändrad tillväxttakt förOECD-området totalt sett innevarande år i jämförelse med 1978. Dennagenomsnittssiffra bygger på antagandet att den väntade försvagningen i Förentastaterna kompenseras genom en mer hävdad utveckling i . Enförutsättning för att den genomsnittliga tillväxten ej skall bli ännu lägre äratt nedgången i den amerikanska ekonomin ej blir alltför djup och att denvästeuropeiska konjunkturen fortsätter att förstärkas också under senare delenav 1979. Självfallet knyter sig ovanligt stor osäkerhet till prognosen ocksåmed hänsyn till oljeprishöjningen och risken för fortsatta störningar ioljeförsörjningen. Den långvariga expansionen i denamerikanska ekonomin fortsatte också 1978. Tillväxten i totalproduktionenuppgick till , varigenom en ytteriigare nedgång i den högaarbetslösheten till möjliggjordes. Liksom föregående år barskonjunkturen upp av en stabil ökning i den privata konsumtionen. Dennaförklaras av de kraftiga reala löneökningarna, liksom nedgången i sparkvotentill en historiskt sett mycket låg nivå. Av stor betydelse förkonjunkturförloppet var också den väl hävdade investeringsverksamheten.Visserligen mattades takten i bostadsbyggandet av betydligt i förhållande tillden kraftiga expansionen 1977, men näringslivets investeringar fortsatte attöka i god takt. Den positiva reala utvecklingenåtföljdes av en försämring i inflationshänseende, fortsalt stora underskott ibytesbalansen och ett minskat förtroende för dollarn. Mot denna bakgrundskedde efter hand en omoriente-ring av den ekonomisk-politiska kursen. Förfinanspolitiken visade sig den mer restriktiva framtoningen i ettsenareläggande och nedbantning av det tidigare framlagdaskattesänkningsförslaget. Paketet innebär sänkta skatter i en omfattning av ca19 miljarder dollar från , varav 13 miljarder kommer hushållentill del. Under loppet av 1978 skedde också en höjning av de nominellaräntesatserna, i första hand föranledda av hänsyn till bytesbalansen. För attsöka komma till rätta med den accelererande inflationen presenteradeadministrationen också riktlinjer för kommande pris- ochlöneökningar. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 39 När dollarns fall på deinternationella valutamarknaderna fortsatte, tillgrep myndigheterna den 1november omfattande åtgärder för alt stabilisera kursen och återställaförtroendet för dollarn. Genom beslut om emissioner av obligationer i utländskavalutor, utökade swap-arrangemang med , ochSchweiz samt beslut om utnyttjande av dragningsrätten i Internationellavalutafonden, skapades möjlighet att använda motsvarande 30 miljarder dollarför att stödja kursen. Omfattande interventioner på valutamarknaden förekomockså och av innevarande år. Detta harbidragit till att dollarkursen uppvisat en förhållandevis god stabilitet. Den ekonomisk-politiskaomorienteringen och det höga nominella ränteläget ökade förväntningarna om ensnar avmattning i tillväxttakten. Emellertid tilltog i stället den ekonomiskaaktiviteten mot slutet av och den goda trenden höll i sig 1979. Sålunda bidrog flertalet viktigare efterfrågekomponentertill en ökning av totalproduktionen i en årstakt av inemot 6,fjärdekvartalet 1978. Även om en hög aktivitetsnivå upprätthölls under de förstamånaderna , började dock allt fler konjunkturindikatorer att peka på enförestående nedgång i tillväxttakten. Detta gällde särskilt förbostadsbyggandet, där igångsättandet av nya byggen sjönk drastiskt. Samtidigtsom indikatorer för den reala ekonomin på detta sätt pekade nedåt, visadeinflationen inga tecken på att avta. Snarare talade flera faktorer, bl. a. deutifrån kommande prisstegringarna på olja och andra råvaror, för en ihållandehög inflationstakt. Mot bakgrund av de fortsatt snabbaprisstegringarna och omsorgen om dollarkursen är någon uppmjukning avpenningpolitiken inte att förutse. Dessutom beräknas budgeten för innevarandeperiod trots skattesänkningarna få en viss dämpande effekt påkonjunkturförloppet. Också den budget som träder i kraft har enförhållandevis restriktiv prägel. De offentliga utgifterna väntas realt öka ca 2,5%1979, med reservation för att en mer återhållsam attityd från delstaternas sidakan innebära en något lägre tillväxttakt. Den privata konsumtionen förutses likaledes uppvisa enökning i storleksordningen 2,1979. Flera faktorer talar för en sådan dämpningi jämförelse med föregående år. Den starka konsumlionsutvecklingen under senaretid har delvis skett på bekostnad av en nedgång i sparkvoten, vilket talar föratt denna återgår till en högre nivå. Dessutom innebär den högreinflationstakten en press på hushållens reala disponibla inkomster. Dettagäller naturligtvis i särskilt hög grad om administrationens riktlinjer skullevisa sig mer effektiva för lönerna än för priserna. Ändrade regler förbostadsfinansieringen kommer att få en dämpande efli'ekt på bostadsbyggandet iår. Expansionen i byggnadsverksamheten har varit mycketomfattande. Från den höga nivå som nåddes , skedde en ytterligareuppgång med ca 3,1978. Prop.1978/79:150 40 tillgängliga indikatorer talar dock för en klar nedgång inyproduktionen innevarande år. En minskning i en omfattning av ter sigsannolik. Samma negativa utveckling förutses inte för övriga privatainvesteringar. Kapacitetsulnyttjandets relativt höga nivå, företagensfördelaktiga finansiella situation samt det förbättrade vinstläget talar föratt ingen alltför drastisk avmattning äger rum. Utsikterna för en föreståendesvagare konsumtionsutveckling utgör dock givetvis en återhållande faktor vadinvesteringsbenägenheten beträffar. En dämpning i expansionstakten till ca 3%förefaller därmed trolig. Sammantaget för de privata fasta investeringarnaskulle detta innebära i stort sett stagnation innevarande år efter fjolåretsökning med . Investeringarna i lager väntas fåen neddragande effekt på den totala efterfrågan under innevarande år. Någotkraftigare efterfrågebortfall på grund av lagerrörelserna är dock knappast attförutse. Företagens lagerpolitik har kännetecknatsav en betydande grad av försiktighet. Sålunda har lagren hållits på en relativtlåg nivå i förhållande till försäljningen. Under det sista kvartalet 1978skedde en markerad nedgång i lagren i samband med den oväntat snabbaförsäljningsutvecklingen. förutses en negativ effekt från lagersidanmed endast ett par tiondels procent. Därmed skulle den totala inhemskaefteifrågan 1979 stiga med bortåt . Från utrikeshandeln förutses ettpositivt efterfrågebidrag . Dollarns depreciering i effektiva termer under1978 har inneburit en klar förbättring av konkurrenskraften trots deförhållandevis snabba prisstegringarna. Dessutom gynnas den amerikanskaexporten av en förbättrad tillväxt på dess viktigaste marknader. Exporten skulledärmed kunna uppvisa en real ökning på bortåt . Importen väntas å andrasidan stiga med endast . Utrikeshandelns bidrag till den totalaefterfrågan skulle därmed uppgå till . Den från amerikanskutgångspunkt positiva utvecklingen av handelns volymsida bidrar till enminskning av handelsbalansens och bytesbalansens underskott. Denna effektmotverkas emellertid till en del av en förväntad försämring avbytesförhållandet. Sammantaget ger ovanstående bild avde olika efterfrågekomponenter-nas utveckling innevarande är en tillväxt istorleksordningen . Härvid väntas av året visa enrelativt god utveckling, varefter en successiv avmattning är att förutse. Ävenom konjunkturkurvan således pekar nedåt under loppet av året, väntas inte någondrastisk nedgång i den amerikanska ekonomin. Det förutsedda positiva bidragetfrån utrikeshandeln förutses tillta efter hand och därmed mildra deneddragande tendenserna. Den långsammareproduktionsutvecklingen innevarande år kan innebära ett bakslag i de framgångarsom vunnits när det gäller att reducera arbetslösheten. En osäkerhetsfaktor idetta sammanhang är den framtida produktivitetsutvecklingen. ökadesysselsättningen mycket snabbt. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 41 också i förhållande till produktionsutvecklingen, varförproduktiviteten kom att öka endast marginellt. I det fall att produktivitetenfortsätter att utvecklas svagt, kan uppgången i arbetslösheten bli tämligenbegränsad. En snabbare ökning i produktiviteten skulle däremot innebära efterhand stigande arbetslöshetssiffror. En kraftig ökning av den inhemskaefterfrågan möjliggjorde en produktionstillväxt i den japanska ekonominmed ca 5,. Särskilt snabbt ökade de fasta investeringarna. Den expansivainriktningen av den ekonomiska politiken tog sig främst uttryck i starkt ökadeutgifter för offentliga investeringar, vilka steg med i volym. Som ettresultat av ekonomisk-politiska åtgärder uppvisade också bostadsinvesteringarnaen stark expansion. Utvecklingen av den privata konsumtionen fortgick i enstabil takt. Den nedåtriktade trenden i prisstegringarna medförde en klarförstärkning av hushållens köpkraft, varigenom den privata konsumtionen kundeöka med . Sammantaget för den inhemska efterfrågan noteras en tillväxtmed . Den gynnsamma tillväxten av den inhemska efterfrågankontrasterar starkt mot utvecklingen av utrikeshandeln. Apprecieringen av yenenunder 1977 och 1978, vilken upgick till i effektiva termer, innebar enefter hand allt tydligare försämring av den japanska konkurrenskraften. Dettamedförde att exporten stagnerade, som importen steg i en snabb takt.Den negativa effekten från den externa sektorn på den samlade efterfråganuppgick till . Trots denna utveckling av handelns volymsida medfördeförbättringen av bytesförhållandet att bytebalansens överskott i löpande prisersteg kraftigt. Den inhemska efterfrågan förstärktes mot slutet av 1978.Investeringsverksamheten fortsatte att expandera, och efter hand visade ocksåden privata konsumtionen en snabbare tillväxt. Flertalet konjunkturindikatorerpekade också på alt takten i expansionen skulle hålla i sig även under detförsta . Särskilt undersökningar av företagens investeringsplanervisade på en ljus bild. Den budget för nu inledda budgetår ()som presenterades , innebären fortsatt konjunklurstödjande'politik.Emellertid är de expansiva elementen mindre uttalade jämfört med denursprungliga budgeten för del just avslutade budgetåret. Från officiellt hållmotiveras detta med nödvändigheten av att begränsa budgetunderskottet, vilketberäknas uppgå till av de totala utgifterna. Den japanska budgetpolitikenhar en relativt flexibel utformning, och under de två föregående åren harstimulansåtgärder presenterats i form av tilläggsbudgetar.Ett sådant förfarande kan sannolikt komma att upprepas, om så skulle bedömasnödvändigt för att upprätthålla tillväxttakten. En faktor som skulle kunna minska benägenheten attfortsätta på den Prop.1978/79:150 42 expansiva ekonomisk-politiska kursen, är en eventuellacceleration av prisutvecklingen. dämpades konsumentprisernasökningslakt till , och partihandelspriserna sjönk i absoluta tal. Dennautveckling hänger i hög grad samman med yenens appreciering, vilken medförtsjunkande importpriser. har emellertid yenkursen fallitgentemot flertalet valutor, varför den prisstabiliserande effekten härifrån såsmåningom väntas upphöra. Härtill kommer att den senaste tidens snabba uppgångi råvarupriserna inkl. olja får ett förhållandevis stort genomslag på deninterna japanska prisutvecklingen. Även om inflationslakten skulle ökanågot under loppet av året, kan man förutse att de nominella löneökningarnakommer att innebära en stabil utveckling av de reala inkomsterna. Dessutom ärdet möjligt att sparkvoten sjunker något i jämförelse med 1978. Under dessaantaganden ter sig en ökning av den privata konsumtionen med sannolik. Också när det gällerinvesteringarna väntas en fortsatt god utveckling. De offentligainvesteringarna beräknas även innevarande år uppvisa en hög ökningstakt.Näringslivets investeringar ter sig svåra att uppskatta mot bakgrunden av deomfattande strukturproblemen och de negativa impulser som kan spridas via densvaga utvecklingen av exporten. Emellertid indikerar de senaste data överföretagens investeringsplaner en förbättring jämfört med . En tillväxt inärheten av skulle därmed kunna ställas i utsikt. För bostadsbyggandetdäremot förutses en avmattning. I och med att de särskilda stödåtgärdernaefter hand minskar i betydelse förutses en nedgång i expansionstakten. Enökning över fjolåret med förefaller dock trolig. har en omfattandelageranpassning ägt rum. I och med uppgången i den inhemska efterfrågan -särskilt den privata konsumtionen - befinner sig lagren på en låg nivå iförhållande till försäljningen. Flertalet bedömare tror därför på enlageruppbyggnad , vilken skulle ge ett visst tillskott till dentotala efterfrågan. För den totala inhemska efterfråganförutses en tillväxt i ungefär samma takt som 1978, eller ca 6,. Storosäkerhet är förknippad med bedömningen av den externa sektorn. Effekterna avdet försämrade konkurrensläget väntas göra sig starkt märkbara också under1979. Härför talar i första hand det faktum att den negativa effekten frånutrikeshandeln tilltog i styrka . Bedömningen försvårasemellertid av de särskilda åtgärder i form av frivillig exportbegränsning ochextra import som vidtogs . Under antagandet att det negativabidraget från utrikesbalansen blir något större än 1978, skulle ökningen itotalproduktionen uppgå till . Reservation måste dock göras för att ettstörre efterfrågebortfall från utrikessidan och mer omfattande negativa spridningseffekterkan leda till en lägre tillväxttakt. Vad beträffar utvecklingen avefterfrågan och produktion under loppet av 1979, ligger en viss avmattning avtillväxten närmast till hands. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 43 sammanhänger främst med att den offentliga sektorns bidragtill efterfrågan efter hand beräknas minska i betydelse. Konjunkturförloppetunder 1979 skulle sålunda i hög grad vara beroende av myndigheternas vilja atttillgripa ytterligare stimulansåtgärder för att undvika en dämpning i denekonomiska utvecklingen. Tillväxten i den västtyska ekonomin1978 förbättrades något i förhållande till föregående år. Ökningen itotalprodukfionen uppgick till ca 3,. En viktig faktor bakom denna uppgångvar en mer expansiv inriktning av den ekonomiska politiken. Sålunda bidrogsänkningen av inkomstskatten till en ökning av den privata konsumtionen mednärmare . Dessutom ökades de offentliga investeringarna med ca 7,, vilkettillsammans med ett kraftigt ökat bostadsbyggande hjälpte till att föra upp detotala fasta investeringarnas tillväxt . Den västtyska konjunkturenförstärktes markant under loppet av 1978. Del stegtotalproduktionen i en årstakt av . Ser man enbart till den inhemskaefterfrågan framstår förbättringen ännu klarare. Här uppgick ökningstakten detandra halvåret till . Uppgången visade sig också i en förbättring påarbetsmarknaden, med en nedgång av arbetslösheten till . Av särskildbetydelse för detta förlopp var den efter hand förstärktainvesteringsverksamheten. Under den första hälften av 1978 var det i förstahand bostadsbyggandet och de offentliga investeringarna som svarade förtillväxten, men successivt fick också näringslivets investeringar ianläggningar och maskiner en allt viktigare roll. På utrikessidan är det värtatt notera, att exporten ökade starkt under de senare månaderna av året, efteratt tidigare i det närmaste ha stagnerat. Denna utveckling ägde emellertid rumparallellt med en snabb ökning av importen, varför nettoeffekten kom att blinegativ. Den gynnsammare utvecklingen på investeringsområdetspeglas tydligt i de framåtblickande konjunkturindikatorerna.Förtroendeklimatet inom näringslivet befinner sig enligt de senasteundersökningarna på den högsta nivån sedan oljekrisen . Ocksåproduktionsförväntningarna, ökningen av kapacitetsutnyttjandet och detförbättrade vinstläget i företagen talar för atl den godainvesteringskonjunkturen kommer att hålla i sig. De offentliga investeringarnaväntas visserligen inte öka i samma takt som eftersom programmetför s. k. framtidsinvesteringar minskar i betydelse. Men dettaförutses mer än väl kompenseras av den ökande investeringsaktiviteten inom denprivata sektorn. För bostadsbyggandets del torde den gynnsamma utvecklingenfrån fortsätta . påbörjade och planeradebyggen indikerar att en hög tillväxttakt skall kunna upprätthållas. Detförefaller därför sannolikt att fjolårets ökning i storleksordningen skallkunna upprepas 1979. Sammantaget för de fasta investeringarna kan man förutseen uppgång med . Prop.1978/79:150 44 Den gynnsamma utvecklingen iekonomin vid ingången av 1979 får ytterligare styrka genom de expansivaekonomisk-politiska åtgärder som är i kraft och som beräknas uppgåtill av bruttonationalprodukten. Tyngdpunkten i stimulansprogrammetbestår i en sänkning av inkomstskatten, vilket talar för en god tillväxt av denprivata konsumtionen. Ä andra sidan har man beslutat att höja mervärdeskattenmed en procentenhet , vilket givetvis kan verka dämpande påkonsumtionsutvecklingen. Också en något snabbare inflationstakt kan få ennegativ inverkan i detta hänseende. uppgick ökningen ikonsumentpriserna till endast 2,, vilket var lägre än ursprungligenförutsett. Statistiken för prisutvecklingen avinnevarande år visar en klar uppgång. De prisökningar som registrerats ler siganmärkningsvärt höga för västtyska förhållanden och inger därmed visstbekymmer. Sammantaget förefaller det dock rimligt att räkna med att de realainkomsterna efter skatt skall utvecklas i ungefär samma takt som underföregående år. Under antagandet om en oförändrad sparkvot, skulle däi"medden privata konsumtionen också 1979 kunna öka med bortåt . Den offentliga konsumtionen, inräknat delstaterna ochkommunerna, steg med . Av tillgängliga utgiftsplaner att dömaförutses ingen större avvikelse från denna trend , åtminstone inte påden federala sidan. Emellertid har erfarenheten från senare år visat att enviss försiktighet är påkallad då det gäller att bedöma utvecklingen avdelstaternas och kommunernas utgifter. Den ovan givna bilden av den slutliga efterfrågansutveckling innebär en förbättring i jämförelse med 1978. Företagenslagerpolitik har tidigare präglats av ett visst mått av försiktighet. Om denstabila utvecklingen av den privata konsumtionen håller i sig sominvesteringsaktiviteten förstärks, är det sannolikt att en planeradlageruppbyggnad kommer till stånd. Ett visst positivt bidrag frånlagerinvesteringarna är därför att räkna med. Totalt för den inhemskaefterfrågan förutses en tillväxt med ca 4,eller möjligen något därutöver.Från den externa sektorn är dock en negativ effekt sannolik. stegD-markens värde kraftigt. Trots denna appreciering ökade den västtyska exportenmed 1978, vilket innebar en snabbare ökningstakt än året innan. En viktigförklaring till denna gynnsamma utveckling är de relativt långsammakostnadsökningarna i näringslivet och sänkta vinstmarginaler. Till följd avuppgången i den inhemska efterfrågan, och då särskilt den privata konsumtionen,ökade emellertid importen i en ännu snabbare takt, eller med . Denna trendförutses bli bestående under innevarande år, varigenom FörbundsrepublikenTyskland kan ge ett välbehövligt bidrag till den västeuropeiskakonjunkturutvecklingen. Inte heller ökningstakten för exporten väntas avvikanämnvärt från den . Effekterna på konkurrenskraften frånD-marksapprecieringen motverkas av de måttliga löneökningarna och denförhållandevis goda produktivitetsutvecklingen. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1979 45 gången från exportmarknaderna, och då särskilt från devästeuropeiska länderna, visar på en ihållande tillväxt. En förbättradutveckling på investeringsområdet i gynnar den västtyska exporten. Sammantaget beräknas utvecklngen av utrikeshandelssektornleda till ett visst neltoborlfall av efterfrågan också 1979, vilket skulleinnebära att totalproduktionen kommer att öka med . Det kan emellertidinte uteslutas att utvecklingen kan bli mer gynnsam. Stor betydelse i dettaavseende får utvecklingstendenserna under loppet av året. Höjningen avmervärdeskatten är en åtgärd som kan dämpa expansionenunder . Med hänsyn till den underliggande styrkan i deninhemska efterfrågan förefaller det dock rimligt att antaga, atl uppgången iden västtyska ekonomin skall fortsätta även under senare delen av 1979.Härigenom verkar det också sannolikt att arbetslösheten i genomsnitt för åretskall kunna hållas under en miljon. Betydande förbättringar ägde rum iden brittiska ekonomin i flera avseenden : trenden iprisstegringarna fortsatte att dämpas, ett överskott i bytesbalansen kundebevaras och totalproduktionen ökade med efter de föregående årens svagatillväxt. Ett särskilt positivt drag i utvecklingen var den kraftigtförbättrade investeringsverksamheten inom näringslivet. Industrin ökade sinainvesteringar realt. Till följd av en restriktiv kreditpolitik visadeemellertid bostadsbyggandet en negativ utveckling, och de offentliga investeringarnaökades endast mycket svagt. Uppgången i de totala fasta investeringarnastannade därför vid ca 2,. I stället var det den privata konsumtionen som komatt utgöra den viktigaste drivkraften i utvecklingen av den inhemskaefterfrågan. Parallellt med nedgången i inflationstakten skedde en accelerationav löneutvecklingen, varför de reala inkomsterna ökade mycket snabbt. Expansionenav den privata konsumtionen, vilken uppgick till strax , understöddesdessutom av finanspolitiska stimulansåtgärder. Förutsättningarna att vidmakthålla den expansiva trenden iekonomin under innevarande år förefaller starkt begränsade. Detta sammanhängermed återgången till en mycket snabb löneutveckling, som efter hand väntas ledatill en förnyad uppgång i prisstegringstakten. ochbörjan av 1979 steg lönerna i en betydligt högre takt än vad som förutsetts iregeringens inkomstpolitiska program.