prop · G203122 · 1978-12-31 00:00:00 — Av hänsyn till arbetseffektivitetenbör dock antalet ledamöter inte vara alltför högt. OKI föreslår därför att enhögsta gräns sätts vid tolv ledamöter inklusive särskilda representanter förpersonalorganisationerna ifall sådana ingår. Detär enligt OKI:s uppfattning viktigt att nämndemas sammansättning inte ärdensamma för alltid utan att en viss cirkulation sker. Detta är, som antyttsovan, motiverad bl. a. av att det över tiden kan bli tyngdpunktsförskjutningari delegationens och, kanske än mer, i en nämnds verksamhetsinriktning. Ettannat skäl är att man genom ett kontinuerligt utbyte av ledamöter får in nyapersoner och nya idéer i organisationen och direktkontakt med flerautomstående grupper. Detta senare är desto viktigare eftersom delegationens verksamhetinte i nämnvärd grad innefattar regelbundna förvaliningsmässiga uppgifter utanskall vara rörlig, kunna skifta från ett område tUl nya områden och i störstautsträckning är beroende av att kunna fånga upp nya impulser och metoder. Medhänsyn härtiU föreslår OKI att mandatperioden för ledamöter i de permanenta nämndemasätts till högst och vidare att ledamöterna normalt inte skall kuimaomförordnas mer än en gång i följd. Normalt blir alltså den längstamandatperioden i en följd . OKI vill påpeka att man av kontinuitetsskälbör undvika att byta ut samtliga nämndledamöter . 1978/79:122 30 Iremissbehandlingen har från flera håll föreslagits att nämndernas ordförandesamtidigt skall vara ledamöter i styrelsen. Ett exempel på en sådan ordning ärstatens kulturråd där ordförandena för rådets tre fasta nämnder också ingår istyrelsen. OKIkan se flera fördelar med ett sådant arrangemang. Genom en sådan person kan delskunskap om förslag från resp. nämnd, motivering till dem m. m. föras fram tillstyrelsen, dels kunskap om delegationens policy över huvud och intentioner isärskilda frågor kanaliseras till nämnden. A andra sidan bör man beakta riskenför att en styrelseledamot som är nämndordförande av naturliga skälkanske inte alltid kan vara helt objektiv gentemot förslag från den nämnden.Dessutom är det möjligt, eller snarare troligt, att delegationen efterhandinrättar fler nämnder än de tre som OKI i det följande föreslår skall inrättassamtidigt med delegationen (fasta nämnder är i dess instruktionbegränsade tUl tre). Styrelsens ledamöter, som OKI i det förslag tillinstruktion m. m. för delegationen som inlämnas med denna skrivelseföreslår skall vara tolv, räcker i en sådan situation eventuellt inte tUl föralla nämndordförandeposter, särskilt som kanske inte alla av olika skäl står tUIförfogande. Motbakgrund härav viU OKI inte föreslå att en sådan ordning skall vara regel menmenar att den, med hänsyn till de fördelar den dock kan ge, bör kunna prövas isärskilda fall. Ett altemativhär är att nämndordförande eller annan ledamot i särskilda fall adjungeras tUlstyrelsens sammanträde. OKIvill här påpeka att kunskap om resp. nämnds resonemang och motiveringar ocksåförs vidare genom nämndens sekreterare. OKI anser att frågan om sekreterare förnämnderna visserligen bör bedömas från fall till fall, där sådanaomständigheter kan spela in som nämndens uppgifter och sammansättning,personliga kunskaper och erfarenheter hos möjliga kandidater m. m. Det kan t.ex. ibland vara lämpligt att tUI nämndsekreterare utses någon som ingår i denfasta personalen vid delegationens kansli. I andra fall kan man vilja välja enutomstående person som kanske på deltid kan utöva nämndsekreterarskapet och iövrigt fortsatt uppehålla arbete inom för delegationens verksamhet relevantsakområde. OKI förutsätter dock att den som väljs som sekreterare i en ellerannan form knyts till delegationens kansli och därmed även kan delta iberedning m. m. av ärendena när de går vidare tiU styrelsen. 2.5Nämnder vid delegationens tiUkomst OKIhar i det föregående föreslagit att delegationen beslutar om inrättande avfasta nämnder, men förutsatt att regeringen skall kunna inrätta vissanämnder med delegationen i övrigt med tanke på dessas roll i denplanering som förutsätts starta . Med hänsyn tUl nämndemasroll bl. a. i den långsiktiga planeringen anser OKI att dessa nämnder börinrättas i så nära anslutning som möjligt till att delegationens styrelse tUlsätts. överväganden har OKI granskat dels de bakomliggande utredningsförslagen,dels de många synpunkter som har förts fram i remissbehandlingen. OKI harockså haft överläggningar eUer på annat sätt haft kontakt med ett antal organpå informationsförsörjningsområdet. Motbakgmnd härav bedömer OKI att följande tre nämnder i varje fall bör finnas: 1978/79:122 31 och informationscentraler en en och utveckling rörandeinformationsförsörjning. Utredningarnahade föreslagit två nämnder för bibliotek m. m., nämligen en för de velenskapligabiblioteken, informationscentralerna och folkbiblioteken och en förförvaltningsbibliotek och företagsbibliotek. Flertalet av de remissinstansersom har berört detta förslag förordar att de två nämnderna slås samman tiU ennämnd. OKI delar denna uppfattning och föreslår alltså att en nämnd inrättasmed uppgift att svara för frågor rörande sådan informationsförsörjning sombibliotek och informationscentraler svarar för. I en sådan nämnd skulle kunnatillvaratas, bland andra uppgifter, även vissa av de samordningsuppgifter somforskningsbiblioteksrådet svarar för . Utredningamahade vidare föreslagit en nämnd som skulle kunna bereda ärenden rörandeinformationsförsörjning för näringslivets behov med särskUd hänsyn tUI denmindre och medelstora industrins behov. I remissbehandlingen har från en radinstanser framhållits att en sådan funktion bör finnas. OKI ansluter sig tilldenna bedömning och föreslår, mot bakgrund av att industri och näringsliv utgören stor del av informationsförsörjningens avnämare, att en sådan nämnd bör inrättasredan från början. a. skulle uppgifter som SINFDOK:s rådgivande grupp förindustri och teknik behandlar kunna tillvaratas i denna nämnd. Slutligenföreslår OKI, i likhet med utredningarna, att en nämnd inrättas för forsknings-och utvecklingsfrågor. I en sådan nämnd bör finnas sakkunskap för att bedömaolika projekt med hänsyn till uppläggning, genomförbarhet etc. och för attutvärdera genomförda projekt. OKI anser att det är av vikt att den sakkunskapsom finns representerad i övriga nämnder utnyttjas vid bedömningen av olikaförslag. Övriga nämnder bör också kunna ta initiativ tUl forsknings- och utvecklingsprojekt.På FoU-nämnden ankommer att granska projektförslagen och göra en samladbedömning. Det ankommer på styrelsen att, på förslag av , avgöraforsknings- och utvecklingsinsatsernas inriktning. OKIhar diskuterat några ytteriigare frågor som berörts i detta sammanhang.Utbildningsfrågor och internationella frågor berör i princip alla nämndersarbete. Det bör, anser OKI, fastslås att resp. nämnder har ansvar för sådanafrågor i vad avser deras ansvarsområden i övrigt. Särskilda nämnder förutbildning och för intemationella frågor bör vad gäller utbildning i vartfall t. v. därför inte inrättas. Vissa utbildningsfrågor kan därmed kommaatt ligga utanför nämndema. OKI förordar därför att får ett ansvarför sådana utbUdnings-frågor som inte faller inom någon annan nämndsansvarsområde. bör ha ett ansvar för att internationellafrågor som inte faller inom någon av nämndernas ansvarsområde tas tillvara. Frågorom LIBRlS-systemet intar en central ställning inom det utvecklingsarbete m. m.som avser bl. a. de vetenskapliga biblioteken. OKI skall enligt sina direktivlämna förslag om hur verksamheten med LIBRIS skall bedrivas i fortsättningen,med utgångspunkt i principuttalanden i prop. 1977/78:114 att kungl.biblioteket skaU ansvara för driften och delegationen för utvecklingen.Kommittén avser att återkomma till dessa frågor i annat sammanhang. Den anserdock att inom 1978/79:122 32 ramenför delegationens nämndorganisation nägon särskUd ändamål f. n.inte bör inrättas. I stället fömtsätter kommittén att LIBRIS-frågor behandlasdels inom och informationscentraler, dels inom nämndenför forsknings- och utvecklingsfrågor. OKIhar i detta sammanhang också tagit upp den s. k. svenska som finns knuten tUl SINFDOK. Enligt OKLs uppfattning bör det uppdras åtdelegationen att ta över SINFDOK:s uppgift att vara kontaktorgan gentemot Unescoför General vilket omfattar bl. a. UNISIST. Detbör dock ankomma på delegationen att ta ställning tUl i vUken form bl. a.kontakterna med berörda svenska myndigheter och organisationer skall utformas. Inuvarande organisation på informationsförsörjningsområdet intarkommunikationssystemfrågor en framskjuten plats i SINFDOK:s verksamhet. OKIförordar, med tanke bl. a. på dessa frågors generella karaktär, att de i vartfall t. v. förs tUl . Föratt de föreslagna tre nämnderna skall kunna börja arbeta tidigt börtillsättningen förberedas av OKI så att ett förslag om sammansättning m. m.kan föreläggas delegationens styrelse så snart den tUlsatts. Idet förslag till instruktion m. m. för delegationen för informationsförsörjningsom OKI avger med denna skrivelse har kommittén beaktat sina förslagi denna skrivelse i den utsträckning de enligt kommitténs mening bör reglerasi instmktionen. Motbakgrund av vad som har anförts i det föregående föreslår OKI att det underdelegationen skall kunna inrättas rådgivande nämnder, att det ankommer pådelegationen att besluta om inrättande av sådana nämnder och om uppgifter ochansvarsfördelning för dessa nämnder, attsådana nämnder har högst tolv ledamöter, attledamötema utses av delegationen för en mandatperiod om högst och att omförordnandenormalt får ske endast en gång i följd, samt att regeringen beslutar attsamtidigt med att delegationens styrelse tillsätts tre rådgivande nämnder skallinrättas, nämUgen en för bibliotek och informationscentraler, en förnäringslivets informationsförsörjning och en för forskning och utvecklingrörande informationsförsörjning. Prop.1978/79: 122 33 för vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet,OKI förslag nr 4 Förslag angående organisation av kungl. I enlighet med sina direktiv överlämnar organisationskommitténför vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet (U 1978.10, OKI) förslag tUlny organisation för kungl. a. med hänsyn till att frågan omorganisation av LIBRIS-verksamheten berör organisation lämnar OKIsina förslag också om LIBRIS i denna skrivelse (OKI förslag nr 4). I betänkandet (SOU 1977: 71) VetenskapUg och tekniskinformationsförsörjning (s. 207215) föreslog biblioteks- ochdokumentationssam-verkanskommittén (BIDOK) att kungl. skulle haställning som nationalbibliotek med främst nationella uppgifter Detta skulleenligt BIDOK pä sikt innebära en viss förändring i förhällande till den hittillsvarandeverksamheten. Den nya inriktningen borde kurma urskiljas i funktioneUauppdelning och inre stmktur. BIDOK föreslog en ny organisation med fyraenheter, nämligen en för bibliografiska funktioner, en förarkivbiblioteksfunktioner, en för fonogram-funktioner och en för internadministration. Till enheten för bibliografiska funktioner skulle knytas frågor. föreslogs behålla KB:s ställning somfristående myndighet inom verksamhetsområde. Detskulle ledas av en styrelse med företrädare för olika intressen. BIDOK föreslog slutUgen att skulle få tvåverksamhetsprogram i statsbudgeten, nämligen for I förslagen i prop. 1977/78:114 om étt centralt organ förinformationsförsörjning m. m., har regeringen i huvudsak följt utredningsförslagenom ställning och uppgifter. Av beslut med anledning av prop.1977/78: 97 om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupptagningar (KrU1977/78: 27, rskr 1977/78: 375) följer dock att 1 Då något beslut inte har fattats om benämningen avbiblioteket efter omorganisationen, används här genomgående beteckningen kungl.biblioteket (KB). 3 1978/79. Prop.1978/79:122 34 deuppgifter som enligt BIDOK:s förslag skulle föras tUl enheten för fonogramfimktioneri stäUet förts över till det arkiv för ljud och bild som inrättats den 1januari 1979. Med anledning av förslag från en tidigare kommitté, tidningsfilmningskommittén,uttalas att KB skaU ha ansvar för mikrofilmning av den svenska dagspressen somen del av sitt ansvar för nationalexemplaret av det svenska trycket. Ipropositionen tar föredraganden inte ställning till inreorganisation utan hänvisar tiU organisationsarbetet. Riksdagenhar beslutat i enlighet med förslagen i propositionen i dessa avseenden (UbU1978/79:12, rskr 1978/79: 39). KB:snuvarande organisation kan sägas vara ett resultat av en historisk utvecklingdär ändringar och utökningar av uppgiftema föranlett successiva ändringar iorganisationen, vilket efter hand givit en något splittrad bild. Enligt instmktionen(SFS 1965: 733) finns inom följande åtta avdelningar: en avdelningför central administration, en svensk avdelning, en förvärvsavdelning, enhandskriftsavdelning, en kart- och planschavdelning, en katalogavdelning, enbokvårds-avdelning samt en låneavdelning. Instmktionen anger vidare att inombiblioteket finns ett bibUografiskt institut, ett nationalfonotek (som den 1juli 1979 förs över till arkivet för ljud och bild) och statens biblioteksdepå.Hämtöver finns också en provisorisk tidningsavdelning. I anslutning till attKB övertagit ansvaret för driften av LIBRIS har ett särskilt LIBRIS-sekretariatinrättats. KB ansvarar dessutom för i . Slutligen ärforskningsbiblioteksrådets sekretariat knutet till KB (denna funktion upphör ioch med att delegationen för informationsförsörjning inrättas ). KBleds av en chef, riksbibliotekarien. har inte funnits. 1.2OKI:s överväganden och förslag 7.2.7Omfattningen av förslaget m. m. IOKLs direktiv (dir. 1978: 59) förutsätts att omorganisationen av KB förberedsinom . Vissa frågor bör dock behandlas av OKI. Kommittén bör sålundalägga fram förslag om den framtida organisationen. Erforderligt underlaghärför bör tas fram inom . a. i anslutning härtill börkommittén överväga hur verksamheten med LIBRIS skall bedrivas ifortsättningen. I ett särskilt beslut , ställt till KB, harregeringen bl. a. föreskrivit att KB skall samråda med OKI och i denutsträckning som behövs utarbeta underlag för kommitténs beslut. 1anslutning till dessa föreskrifter har en partsammansatt grupp inom KB (OKI/KB)utarbetat ett förslag som har tjänat som underlag för OKLs överväganden. Underarbetet med detta förslag har kontakt hållits med OKI som löpande lämnat bl.a. vissa allmänna synpunkter. OKl/KB-gruppens förslag fogas som bilaga 1 tilldenna skrivelse. OKIhar tolkat sitt uppdrag så att KB bör ha viss frihet att själv bestämmadetaljorganisationen. OKI föreslår därför att regeringen tar ställning endasttill huvuddragen i den nya organisationen. Förslaget i det följande tar därförprimärt upp huvudlinjerna i en ny organisation. ' Ejmed här. 1978/79:122 35 Underindelningenbör fastställas av KB. OKI förutsätter att samråd äger rum med OKI. BIDOKdelade i sitt förslag upp KB:s verksamhet i två program, ett för nationaldokumentärauppgifter och ett för nationeUa serviceuppgifter. Till nationaldokumentärauppgifter förde BIDOK bl. a. verksamheten som arkivbibliotek för svenskaskrifter och framställning av de nationalbibliografiska produktema, vård ochförkovran av KB:s äldre samlingar av böcker och annat tryck, kartor ochplanscher och skyddsfilmning av dagstidningar. Hit fördes även uppgiften atthälla en representativ samling utländsk Ktteratur. Tillde nationella serviceuppgifterna fördes främst att framställa accessionskatalogenöver förvärv av utländsk litteratur tUI landets vetenskapliga bibliotek samtatt svara för utbyte av bibliografisk information med utländska bibUografiskacentraler. I detta program skulle också kimna ingå special- och ämnesbibliografiskverksamhet. TUl denna grupp skulle också föras utförandeansvaret för LIBRIS. BIDOKanger slutligen några ytterligare serviceuppgifter gentemot bibliotek istockholmsregionen som KB svarar för, främst biblioteksdepån i , bibUoteksskoIanoch stockholmsbibliotekens bilservice. Det bör enligt BIDOK ankomma påorganisationskommittén att överväga KB:s fortsatta engagemang i dessauppgifter. Föredragandenanför i prop. 1977/78: 114 att han i huvudsak kan ansluta sig tUl deninriktning av verksamheten som BIDOK angivit. Föredraganden gör dock vissauttalanden oni gränsdragningen mellan KB och vid iStockholm. EnUgt propositionen kan inte en skarp gränsUnje dras mellan de två bibliotekensansvarsområden. Ett rationellt framtida utnyttjande av de två bibliotekens resurserfömtsätter ett nära samarbete meUan dem. Föredraganden uttalar att det börankomma på de två bibliotekens ledningar att närmare lägga fast ansvarsfördelningenoch lämpliga samarbetsrutiner mellan biblioteken. OKIanser sig mot bakgrund av dessa uttalanden inte ha anledning att i detaljdiskutera KB:s uppgifter. Som en allmän slutsats av vad som har refererats häroch av uttalanden om att KB skall ha stäUning som nationalbibliotek utgår OKIfrån att stor vikt bör läggas vid de nationeUa uppgiftema. Somnämnts ovan svarar KB också för vissa serviceuppgifter i stockholmsregionen.OKI anser det naturUgt att KB även i fortsättningen svarar för bibUoteksdepån iBålsta. Vad gäller uppgifter som biblioteksskolan och stockholmsbibliotekens bUservicebör det ankomma på berörda bibliotek att gemensamt avgöra hur de skall drivas.KB bör t. v. kunna svara för dem. 1.2.3 OKI/KB:sorganisationsförslag Denpartsammansatta gmppen inom KB, OKI/KB, föreslår att det inom understyrelsen och chef (riksbibliotekarien) skall firmas fyraavdelningar, nämligen enavdelning för förvaltning och drift av LIBRIS. Prop.1978/79:122 36 avdelning förutsätts finnas en underindelning i sektioner (motsvarande). Ennärmare redogörelse för de uppgifter som resp. avdelning förutsätts svara förges i OKI/KB :s bifogade förslag. Vid en jämförelse med nuvarande organisationkan konstateras att de nuvarande avdelningarnas uppgifter enligt förslagetförs över i huvudsak enligt följande: (nyorganisation) (hittiUsvarande organisation) Statensbiblioteksdepä (lokalansvar m. biblioteksavdelning svenska avdelningen' tidningsfilmningförvärvsavdelningen' handskriftsavdelningen kart- och planschavdelningen bokvårdsavdelningenkatalogavdelningen läneavdelningen Roggebiblioteket OKI/KBpekar på två' områden där specieUa åtgärder kan behövas för samordning meUanavdelningar, nämUgen dels katalogisering av främst det svenska trycket, dels LIBRIS-frågor.Särskilda samrädsgrup-per bör här finnas, vad gäller katalogisering meUanbiblioteks- och bibliografiska avdelningama, och vad gäUer LIBRIS mellanbibliografiska och LIBRIS-avdelningama. Irunda tal skulle de fyra avdelningarna i antal tjänstemän (med nuvarandepersonalstyrka) motsvara Ensärskild samordningsgmpp, samordningskoUegiet, bör finnas. I detta bör ingå bl.a. chef och avdelningscheferna. Somen aUmän utgångspunkt för sina överväganden har OKI satt att man böreftersträva en översiktlig och smidig organisation som möjliggör attbibliotekets uppgifter fullgörs på ett rationeUt sätt och att tillgängligaresurser utnyttjas effektivt En flexibel organisation krävs bl, a. för attbiblioteket inom givna ramar skall kunna successivt anpassa organisationen tUländrade krav och tyngdpunktsförskjutningar i dess verksamhet. 1Den katalogisering som görs inom svenska avdelningen och förvärvsavdelningenförs över till bibliografiska avdelningen. -Bibliografiska avdelningen förutsätts svara för databasen i LIBRIS medan LIBRIS-avdelningensvarar för den tekniska systemdriften. 3 Uppgifterna avser antalet tjänstemän,inte årsverken; i summorna ingär alltså även deltidsanställda. 1978/79:122 37 OKIanser vidare att organisationen bör bygga på fimktionella samband mellan deolika uppgifterna. Dessutom bör i organisationen, mot bakgmnd av den vikt sombör läggas på de nationella uppgiftema (riks-funktionerna), dessa uppgifterklart kunna urskiljas så att de många intressentema ute i landet vet vart deskall vända sig i sina kontakter. Detförslag som utarbetats inom KB tillgodoser enligt OKLs bedömning i huvudsakdessa krav. Inledningen i ett fåtal större avdelningar ger aUmänt en lätt överblickbarorganisation som bör underlätta en rationell fördelning och samordning avpersonal- och andra resurser. Ävenen uppdelning i riks- och andra funktioner tillgodoses i förslaget. I stortkan den bibUografiska avdelningen och LIBRIS-avdelningen sägas svara för riksfimktionemai den utsträckning dessa avser kontakter med och service tiU användargmpperute i landet. Inom biblioteksavdelningen Ugger uppgiften att förvara nationalexemplaretav svenskt tryck (arkivbiblioteksfimktionen). Nationalexemplaret är emellertidinte primärt avsett att användas utanför , och det syns därför mernaturligt att denna uppgift förs samman med beståndshantering i övrigt. Enförutsättning för den föreslagna organisationen är givetvis att samverkan finnsmellan avdelningama. OKI/KB-gruppen har pekat på' två områden där behovet avsamverkan är sådant att samverkan bör formaliseras. Behandlingenav det svenska trycket är en central fråga i hela verksamhet. Somangivits ovan bör hantering av detta (förvaring m. samordnas med övrigbeståndshantering. Det synes å andra sidan ändamålsenligt att katalogisering avdet svenska trycket samordnas med övrig katalogisering och med redigeringen avde bibUografiska produktema. Här kan också påpekas att en betydande del av detsvenska trycket (småtryck m. över huvud inte katalogiseras. OKI kan därföransluta sig till OKI/KB:s förslag. Ansvaretför LIBRIS kommer enligt förslaget att delas upp på två avdelningar. Förslagetom en särskild LIBRIS-avdelning har motiverats dels med att LIBRIS under denärmaste åren torde kräva arbetsinsatser av särskilt slag (det är ett systemsom är under utveckling, bl. a. pågår en fullständig omläggning av det tillannat datorsystem som även innebär en utvidgning av antalet anslutna bibliotek m.m.), dels med att det finns intresse frän andra anslutna bibliotek m. fl. attha en särskild kontaktpunkt vars personalresurser m. m. kan särskiljas. OKIkan för sin del se klara fördelar med en ännu närmare samordning vad gäller LIBRISoch förordar därför att det inte inrättas en särskild LIBRIS-avdelning, utanatt handläggningen av LIBRIS-frågor i sin helhet förs tiU den bibliografiskaavdelningen. Önskemål om det har under hand framförts tUl OKI, bl. a. frånflera bibliotek. Härigenom markeras också att LIBRIS inte är en avskild frågautan en av många funktioner inom den samlade biblioteksverksamheten. Inom bibliografiskaavdelningen bör dock ktmna finnas en särskild sektion med de uppgifter som i OKI/KB:sförslag skulle ligga på en LIBRIS-avdelning. Allmäntgäller, som även OKl/KB framhåller, att om ändringar i uppgiftersenare blir aktuella, en fömtsättningslös bedömning då bör göras omorganisationen bör ändras. Somangivits i det föregående anser OKI att det bör ankomma på KB själv attfastställa den underindelning inom resp. avdelning som 1978/79:122 38 Särskilt kan detta bli aktueUt inom den omfattandebiblioteksavdelningen. OKI utgår dock från att den indelning som väljs görs fömtsättningslöstoch med utgångspunkt i att personal- och andra resurser skall kunna utnyttjasrationellt och flexibelt. En indelning i underavdelningar/sektioner får inteleda till en fixerad resursfördelning och vattentäta skott mellan dessa. Enligtstälbiingstagandena i prop. 1977/78: 114 (s. 88) skall KB ledas aven särskild styrelse. Föredraganden anför i propositionen att haren mycket bred inriktning mot stora grupper i samhället, och att det därförbör vara ett klart intresse för att i en styrelse få in synpunkteroch önskemål på verksamhetens utformning från dessa olika grupper. Det bördock, sägs det, inte i instruktionen föreskrivas att bestämda organ eUersammanslutningar skall representeras i styrelsen. Mot bakgmndav dessa uttalanden finner OKI inte anledning att i detalj gå in på styrelsenssammansättning. Kommittén utgår dock från att chef ingår istyrelsen och anser att det bör övervägas om han, i likhet med vad som gälleren rad centrala ämbetsverk m. m., också skall vara dess ordförande.