prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Om utredningen och efterföljanderemissbehandling visar att ändringar i förhållande till nuläget är motiveradeär det min avsikt att låta resultatetav utvärderingen ligga till grund för ett förslag till regeringen om utformningen och dimensioneringen av DIS-enkätenredan under /80. Med hänvisning tilldet anförda beräknarjag medelsbehovet under anslaget till sammanlagt 8,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens industriverk: Utredningar m.m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av 8700000kr. : Kursverksamhet m. m. 1977/78 Utgift 59800 1978/79 Anslag 1 000 1979/80 Förslag 1000 Under anslaget redovisas utgifter ochinkomster avseende verksamheten vid statens industriverks enhet förföretagsutveckling (SIFU). Det åligger statens industriverk enhgtinstmktionen att insamla och bearbetakunskaper och erfarenheter i tekniska, administrativa, kommersiella och ekonomiska frågor av betydelse förutvecklingen inom näringslivet samtaU genom kursverksamhet, rådgivande verksamhet, informafion 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 45 eller på annat sätt främja utbildning av företagare ochanställda inom näringslivet. Om det behövs får försöks- och utvecklingsarbete bedrivassamtprovningar och undersökningar ulföras. Härvid får uppdrag utföras åt myndigheter eller enskilda. Tyngdpunkteni verksamheten inom SIFU ligger inom utbildningsområdet. Riktlinjer för verksamheten har angetts också ipropositionen angående åtgärder för att främja de mindre och medelstoraföretagens utveckling (prop.1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78: 110). SIFU leds av endirektör. Verksamheten är uppdelad på sex operativa sektioner, nämligenför företagsekonomi, verkstadsteknik, byggnads- och VVS-teknik, elteknik,processteknik samt kemisk teknik. Dessutom ingår stabsorgan för marknads- ochplaneringsfrågor och en servicesektion. Den Ijuli 1978 fanns inomSIFU-verksamheten 173 tjänster, exkl. lokalvårdare och arkivarbetare. Vid SIFU tillämpas programbudgetering med följandeprogramindelning. Allmänna tjänster omfattar sådanservice till offentliga organ,regionala utvecklingsfonder, branschorganisationer etc. som inte kan hänföras till industriverkets egenkursverksamhet eller till den tekniska facktjänsten, viss extern informations- ochdokumentationstjänst i tekniska ochekonomiska frågor, administration av kompetenser och behörigheter samtviss utredningsverksamhet. F*rogram 2. Kursverksamhet omfattar de av industriverket anordnade kurserna ochföreläsningarna i praktiska och teoretiska ämnen samt det planerings- ochutvecklingsarbete som hänför sig till att ta fram nya kurser. Teknisk fa ek tjänst omfattar sådana försöks- och utvecklingsarbetensamt provningar och undersökningar av material, arbetsmetoder,driftförhållanden, redskap, instrument och apparater som behövs förindustriverkets verksamhet under övriga program. Vidare ingår provningar ochundersökningar som, inom ramen för industriverkets verksamhet, utförs motersättning på uppdrag av myndighet eller enskild. SIFU:s verksamhet finansieras dels genom kursavgifteroch andra ersättningar för tjänster, provningar, undersökningar m.m., dels genom statsanslag. Medel för verksamheten anvisas under följande anslag : Kursverksamhet m. m. : Bidrag till kursverksamhet m. m. Anslaget B 3 är ettförslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för program 1, 2 Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Som inkomst under anslaget redovisasuppburna avgifter, ersättningar, arvoden etc. och ianspråktagna medel frånanslaget B 4 som är ett reservationsanslag över vilket statens bidrag tillverksamheten utgår. Anslaget B 5 är ett reservationsanslag som skallfinansiera investeringar i mer kostnadskrävande utrustning för verksamhelen. Anslaget B 3 får iprincip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsproblem och för att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerarindustriverket en rörlig kredit i på 4 milj. kr. Av följandesammanslällning framgår omfattningen av SIFU-verksamheten (1 OOO-tal kr. Samkostnader (netto) Del av SIFU omfattande caIOO personer skall enligl beslut av (prop. 1973:55, InU 1973: 22,rskr 1973: 220) omlokaliseras till . Genom beslut harregeringen föreskrivit alt omlokaliseringen skall omfatta SIFU med undanlag föreleklronikenheten inom sektionen för elteknik. SIFU bedömer att behovetav företagsutvecklande fortbildning blir stort under den kommande 5-årsperioden.Stegrade kostnader, ökande kapitalbildning och små vinstmarginaler leder tillbehov av att utveckla företagens lednings-, planerings- och ekonomifunktioner.En alltmer besvärande kostnadssituation ökar kraven på att bättreutnyttja-företagens ekonomis- 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 47 ka, tekniska och personella resurser.Fortbildning är ett medel att öka nyttjandegraden. En hårdnandeinternationell konkurrens, även på hemmamarknaden, ökar kraven påmarknadsföring och produktutveckling. En alltmer komplicerad tekniskutrustning kräver större tekniskt kunnande. Den väsentligt ändradearbetsrättslagstiftningen ställer nya krav på såväl företagsledare somanställda för att de skall kunna agera riktigt bl. a. i medbestämmande-rättsfrågor.Nya lagar om miljöskydd och i säkerhetsfrågor skapar förändringar iarbetssituationen. Elektroniken kommer alltmer in i traditionell produktion ochi olika slag av industriprodukter. En tilltagande råvaru-knapphet inom vissaområden kommer att stimulera till utveckling av metoder för återanvändning avavfall. Knappheten på energi kommer att ställa krav på ökad energihushållningoch påverkar såväl arbetsprocesser som produktutformning. anser motdenna bakgrund att SIFU:s verksamhet inte bör skäras ned utan att målet börvara en i stort sett oförändrad verksamhetsvolym /80. Verketräknar emellertid med viss nedgång i antalet deltagarlimmar till följd av dekraftiga höjningar av kursavgifterna som har vidtagits under budgetåren 1977/78och 1978/79. Ylterligare höjningar under /80 bedöms som svåraatt genomföra. SIFU måste därför enligt verket erhålla kompensation för löne-och prisjusteringar genom en anslagsuppräkning på 1 milj. kr. SIFU måste vidare räknamed en besvärande personalavgång inför omlokaliseringen till , anförverket. Inskolningen av ny personal kommer att leda till en betydanderesultatminskning under /80 bl. a. på grund av ökat behov avexterna insatser för såväl kursutveckling som kursgenomföranden. Den resultatminskningunder /80 som föranleds av beslutet att lokalisera i principhela SIFU till uppskattarindustriverket till sammanlagt 1,6 milj. kr. Om SIFU skall kunna bibehålla sinverksamhetsvolym måste kompensation utgå även för detta belopp. Sammanlagt behöver alltsådet statliga bidraget till SIFU-verksamheten enligt verket ökas med 2,6 milj.kr. Inom ramen för anslagetberäknar industriverket alt bl. a. följande verksamhet skall kunna bedrivasvid de olika facksektionerna. Kursverksamheten inomområdet för verkstadsteknik ger i huvudsak fortbildning till personal somsysslar med arbetsledning på olika nivåer inom produktionsteknik, produktionsplaneringoch produktutveckling. Viss utbildning riktar sig även till operatörer främstinom de medelstora och mindre företagen. 1 utvecklingsprogrammet ligger bl.a.att ta fram kurser avseende val av material och utnyttjande av moderntillverkningsteknik, bl.a. NC-teknik, saml avseende programmering avNC-utrustning Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 48 och aulomalisering bl.a. med hjälp av robotar. Vidare ingår att vidareutveckla utbildningen inom kvalitetsstyrning, mätteknikoch provningsteknik, liksom att vidareutveckla samarbetet medstandardiseringsorgan för att öka kunskap omoch användning av standard. Dessutom avser man att vidareutveckla utbildningeninom produktionsplanering till attinnefatta även datorstödd sådan och att utveckla nya kurser inom bl. a.materialadministration, allmän rationalisering, förpackningsteknik, praktiskaarbetsmiljöproblem m.m. Sektionenför byggnads- och VVS-teknik Sektionen kommer attmedverka vid utbildning och provtagning av kompetens hos ansvarig arbetsledareinom vissa specialområden inom byggnads- och installationsområdet såsom stål, betong,rör, ventilation, sprängningoch murverk. Markexploateringför fritidsbebyggelse och turism med sammanhängande miljövårdskrav är ett annat område somkommer att kräva fortbildningsinsatser,liksom förbättring av fastigheters byggtekniska status för atl uppnå bättre energibesparing ibefintlig bebyggelse. Sektionen förutser också ökad efterfrågan på kunskap omäldre teknik vid renovering av äldre fastighetsbestånd. Sektionen arenbetydande utbildningsgivare inom områdena elektronik, elkraftteknik och datorteknik.Verksamheten inriktas f. n. huvudsakligen påkurs- och uppdragsverksamhet för konstruktörer samt service- ochunderhållspersonal inom elektronik och elkraftteknik samt kursverksamhetsom informerar om elföreskrifter och elsäkerhetsaspekter. Löpandekursutveckling planeras inom elektronikområdet avseende halvledarteknik,analog elektronik, digital elektronik, elektronisk mätteknik, minidatorteknikoch mikrodatorteknik samt inom starkströmsområdet avseendeindustriell elteknik, kraftelektronik, eldistribution, säkerhetsföreskrifter och elsäkerhet. Sektionen verkarinom områdena industriell drift och underhållsteknik, energibesparing vidindustriella processer och energiomvandlingar, lagligt reglerade eller iproduktutveckling önskade åtgärder för att förbättra arbets- ochomgivningsmiljö m. m. samt industriell återanvändning av material. Utvecklingsarbetetunder /80 avser akustik och buller, luftvård,reglerteknik, industriell drift, transport och hantering av kemikalier och avfallsamt energibesparing såväl i egen drift som för utveckling av energisnåla produkter. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 49 Sektionen för kemisk leknik Under innevarandebudgetår kommer nya kurser att utvecklas inom det måleri- ochlivsmedelstekniska området. Under /80 planeras en salsning påutveckling inom områdena ytbehandling och livsmedelsteknik. Utvecklingsarbetet inomsektionen inriklas på aU ta fram material för informationskurser om nylagstiftning, institutionella förhållanden, utbildning för etablerare ochkurser avseende exportfrågor, import och inköp samt omarbetning avpersonalutvecklingsprogrammet. Genom sin informations-,kredit- och rådgivningsverksamhet är utvecklingsfonderna av stor belydelse förmålgruppen. Utveckling, planering och genomförande av sektionens kurser skerdärför i regel i samverkan med fonderna. Besparingsalternalivetinnebär, anför industriverket, all SIFU tvingas skära ned sitt program eftersomSIFU av marknadsskäl inte torde kunna höja sina avgifter i motsvarande mån.Nedskärningar i verksamheten skulle i första hand drabba kurser med lägstkostnadstäckning, dvs. kurser som är särskilt inriktade på de minsta och mestpriskänsliga företagen. Eftersom SIFU:s personal är starkt specialiseradskulle en sådan anpassning bli tidskrävande och innebäraeffektivitetsföriuster. I propositionen omåtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling (prop.1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/ 78: 110) redovisade min företrädare sinuppfattning om den fortsatta inriktningen av SIFU:s verksamhei och omgrundprinciperna för SlFU:s finansiering. Han uttalade därvid bl.a. sinprincipiella uppfattning att SIFU i ökande grad skulle konkurrera om destatliga bidragen till den företagsin-riktade fortbildningen på lika villkormed övriga kursproducenter. Innevarande budgetår har ett särskilt anslagBidrag till företagsinriktad fortbildning uppförts på statsbudgeten frånvilket statligt bidrag kan utgå till kursarrangörer som utvecklar och genomförkurser med speciell inriktning på småföretagen (jfr s. 72). Härigenom harmöjlighet öppnats för en ulveckling i den av min företrädare förordade och avriksdagen godkända riktningen. Det nu nämnda bidragsanslaget skall såledeskunna utnyttjas även för SIFU:s kursverksamhet. Jag vill i dettasammanhang nämna att den särskilda utredare som har tillkallats med stöd avregeringens bemyndigande för att pröva frågan om framtidaorganisationsform för SIFU har lagt fram sitt betänkande (Ds I 1978:38) SIFU:s organisationsform. Utredaren, som 4 1978179. IsamL Nr IOO. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 50 grundar sina överväganden på ulbildningensbetydelse för småföretagens utveckling och SIFU:s centrala roll i detsammanhanget, föreslår aU SIFU ombildas till stiftelse med ett ökat inflytandefrån företagens och de anställdas organisationer. Förslagen skall nuremissbehandlas. Med hänsyn till vad jagnu har anfört om riktlinjerna för bidragsgivningen till SIFU och om SIFU:smöjligheter att erhålla medel över anslaget för Bidrag till företagsinriktadfortbildning samt med hänvisning till mitt förslag i det följande om ökadmedelstilldelning på nu nämnda anslag beräknarjag det statliga bidraget till SlFU:sverksamhet till 9,4 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Kursverksamhet m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av I . : Bidrag tillkursverksamhet m. m. 1977/78 Utgift 11477635 Reservation 589349 1978/79 Anslag 10400000 1979/80 Förslag 9400000 Som har framgått avredogörelsen under anslaget : Kursverksamhet m. m. föreslärstatens industriverk att bidragsanslaget till SIFU /80 förs uppmed 13 milj. kr. Somjag har anfört vid min anmälan avanslaget till kursverksamhet m. m. beräknarjag för nästa budgetår statensbidrag till SIFU-verksamheten under deua anslag till 9,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Bidrag tiU kursverksamhet m. m. för /80 anvisa ettreservationsanslag av . 1977/78 Utgift 168 383 Reservation 235 726 1978/79 Anslag 180000 1979/80 Förslag 180000 Över anslaget finansierasanskaffning av utrustningsobjekt för SIFU-verksamheten vilkasanskaffningskostnad överstiger . och vilkas livslängd uppgår till . Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utmslningskapitaletomförs till särskild inkomstfitel på statsbudgeten. Uirustningsanskaffningenhar i huvudsak begränsats till utbyte av försliten ochotidsenlig materiel. En sådan prioritering har varit nödvändig i avvaktan påatt frågor av principiell betydelse för SIFU-verksamheten närmare klarläggs.Kraven på SIFU som flexibel företags- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet serviceorganisation med tyngdpunkten iproduktion av korta specialkurser av fortbildningstyp och med vissprovningsverksamhet kräver emellertid atl SIFU förfogar över tidsenligutrustning inom olika tekniska verksamhetsområden. En viss ökad nyanskaffningav utrustning måste därför påräknas för . beräknar medelsbehovetför /80 till . För nästa budgetår bör anslaget föras upp medoförändrat belopp, . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till : Utrustning för /80 anvisa ett reservationsanslagav . 1977/78 Utgift 2415942 1978/79 Anslag 2707000 1979/80 Förslag 2915000 Sprängämnesinspektionenär statligt tillsynsorgan för ärenden rörande explosiva och brandfarliga varoroch därmed sammanhängande frågor. är chefsmyndighet förinspektionen. Inspektionen leds av ensprängämnesinspektör. Inspektionen är organiserad på två civila sektioner ochen militär sektion. Den ena civila sektionen handlägger ärenden rörandeexplosiva varor och brandfarliga gaser, den andra ärenden rörande brandfariigavätskor. Beräknad ändring 1979/80 Utgifter Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar (även för utrikes resor) Lokalkostnader Expenser + 338000 of. (+ 19000) + 102000 of. (+ 2000) 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 52 anför attbehovet av tillsynsarbete har ökat betydligt . På grund avbristande resurser har inspektionen inte kunnat bedriva tillsynen i önskvärdomfattning. En utökad tillsyn bedöms som erforderlig bl. a. inom vissa delar avexplosivämnesindustrin, där en klar nedgång i skyddsnivån har kunnat märkas,samt inom den petrokemiska industrin, som har utvecklats mycket snabbt iSverige under de senasie åren. Inom det senare området måste bl. a. risken förgasmolns-explosioner ägnas särskild uppmärksamhet. Tillsynsbehovet ökar ytterligareom import av naturgas kommer att ske. Tillämpningen av den nyaarbelsmiljölagen kommer enligt verket sannolikt att medföra attyrkesinspektionen i ökad omfattning kräver biträde av sprängämnesinspeklionen. Besparingsalternativetinnebär för sprängämnesinspektionens del att eventuella vakanta tjänster måstehållas obesatta eller att del av personalen inle tjänstgör på heltid. Pris- och löneomräkningm. +235 155 kr. En ökad tillsyn inom den petrokemiska industrinbedöms erforderlig. Verket föreslår därför att en ny tjänst för handläggareinrättas vid den civila sektionen för gaser och explosiva varor (+144000 kr.inkl. En ökad tillsyn bedömserforderlig inom explosivämnesindustrin. Verket föreslår därför att ytterligareen tjänsl för handläggare inrättas vid den civila sektionen för gaser ochexplosiva varor (+144000 kr. inkl. följdkostnader). För rese-ochtraktamentkostnader för sprängämnesinspektionens förtroenderåd, vars kostnaderinspektionen bestrider sedan den , föreslås . Behovei av ökadtillsynsverksamhet kräver en uppräkning av anslagsposten Reseersällningar(+20000 kr. För personligskyddsutrustning till inspekterande personal enligt skyddskommitténsrekommendationer föreslås . Medel förpersonalutbildning inom ramen för avgiftsbelagda kurser föreslås öka med 5000kr. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 53 För nästa budgetår börmedel för sprängämnesinspektionens verksamhet beräknas med utgångspunkt ibesparingsalternativel. Vid min medelsberäkning har jag tagit hänsyn till attanslagsposten Reseersättningar behöver räknas upp. Jag har beräknat vissamedel även för personlig skyddsutrustning för inspektionens personal. Medhänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för /80til! Jag anser att avgiftsfinansiering bör införasför delar av sprängämnesinspektionens verksamhet. Jag avser att föreslåregeringen att låta utreda hur detta kan ske till den . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSprängämnesinspektionen för /80 anvisa ett förslagsanslag av2915000 kr. 1977/78 Utgift '26355995 Reservation '38040119 1978/79 Anslag 46160000 1979/80 Förslag 45 985 000 ' ReservationsanslagetFöretags- och branschfrämjande åtgärder, anslagspostema Branschfrämjandeåtgärder för textil- och konfektionsindustrierna och Branschfrämjande åtgärder för övrigabranscher. Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnaderna för branschfrämjandeåtgärder för vissa branscher. Åtgärderna omfaUar utbildningsåtgärder, tekniskkonsulentverksamhet, omställningsfrämjande åtgärder och exportfrämjandeåtgärder enligt av statsmakterna fastställda tidsbegränsade program. För textil- ochkonfektions(teko)industrierna, träbearbetande industrin, gjuteriindustrin ochmetallmanufakturindustrin har programmen förlängts till alt omfatta budgetåret1978/79 (prop. 1977/78: 100 bil. 17 s. 56, NU 1977/78:42, rskr 1977/78:207).För den glasindustrin beslutades om förlängd programtid t.o. m. /80 (prop. 1976/ 77:61, NU 1976/77:37, rskr 1976/77:283).Administrationen av verksamheten är förlagd till statens industriverk. Av följandesammanställning framgår hur för /80 föreslagna medel fördelarsig på olika branscher och åtgärdsprogram (i 1 OOO-tal kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Anvisat 1978/79 fördelat på program Beräknad ändring 1979/80 Exportfrämjande åtgärder Övriga åtgärder + 6000 + 4000 träbearbetande industrin gjuteriindustrin metallmanufakturindustrin delbranscher inom verkstadsindustrin glasindustrin delbranschstudier inom andra industrisektorer + 8165 + 2 525 - 1850 + 4800 + 1500 + 480 + 195 -1850 Därav för exportfrämjande åtgärder ' Förslag avses bli framlagt senare i särskildproposition. Beträffandetidigare beslut rörande de olika branschprogrammen får jag hänvisa till denredovisning som har lämnats i budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 17 s. 48-49). Den arbetsmodell som industriverket harutarbetat och prövat innebär attindustribranscherna delas upp i delbranscher bestående av företag med exempelvis likartad marknadsorientering.Branschanalyserna kan därigenomfördjupas och ge företagen underlag för att långsiktigt planera sin verksamhetoch möjlighet att sätta in åtgärder av såväl defensiv som offensiv karaktär. Verket anför liksom tidigareatt den nuvarande arbetsmetodikeninom branschprogrammen bör utgöra ett permanent inslag i näringspolitiken,men att branscherna efterhand bör bytas ut antingen därför att en bransch föriorat i konkurrenskraft i sådan utsträckningatt den inte längre harindustripolitisk betydelse eller att man lyckats vända utvecklingen till ennormal problemnivå jämfört med den övriga industrin. Regeringen har genombeslut uppdragit åt industriverket att i anslutning tillanslagsframställningen redovisa sin bedömning av verksamheten medbranschprogram. Utgångspunkten skulle vara att branschfrämjande åtgärder av dettaslag vidtas för att överbrygga svårigheter under ett omställnings- och anpassningsskede och attde därefter avvecklas. Mot denna bakgmnd skulle verket dels överväga när programmen för de branscher somnu omfattas av åtgärder lämpligen kan avslutas, dels lägga fram deförslag till åtgärder som föranleds av övervägandena. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 55 riverket har redovisat uppdraget dels i sinanslagsframställning, dels i en särskild skrivelse isamband med att en konsullrapport med utvärdering av branschprogrammenseffekter överlämnades. Mot bakgrund av bl.a. resultat från dettautredningsarbete föreslår verket att programmen för nu ingående branscherförlängs och avtrappas enligt följande plan (milj. 1983/84 Totalt Teko-industrierna Träbearbetande industrin Gjuteriindustrin Melallmanufakturindustrin glasindustrin 12 153 2 35 1 15,5 För nya branschområdenföreslår industriverket insatser enligt följande plan (milj.kr. I fråga omteko-industrierna pekar industriverket på att avsättningen på den svenskamarknaden för svensktillverkade teko-produkter fortsätter att minska, vilketgör industrin alltmer beroende av fortsatt export. Konkurrensen hårdnaremellertid även på exportmarknaderna. Mot denna bakgmnd bedömer verket det somviktigt att exportstödet förlängs och förstärks. Vidare räknar verket medökade konsultkostnader för delbranschprojekt och i samband med särskildastmkturgarantier, då företagen ofta behöver hjälp bl. a. med genomförande avåtgärdsprogram. För införandet av nya storlekssystem och andra tekniska projektkan emotses behov av konsultstöd. Stödet till kollekfivamarknadsföringsåtgärder på hemmamarknaden skall täcka bl. a. utställnings-,annons- och andra kampanjkostnader och kräver betydande medel för att effektskall uppnås. Ramen för utbildning och omställning föreslås mot denna bakgrundhöjd. Exportprogrammet för denträbearbetande industrin föreslås vidgat till att omfatta även individuelltstöd. Erfarenheter från andra stödbranscher visar enligt verket att effekten avindividuella bidrag är högre än för endast kollektiva. Ett införande avindividuella bidrag kräver dock för att få åsyftad effekt dels att ramenväsentligt utökas, dels att programmet ges en Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 56 ytterligare löptid innan en avtrappningsätts in. Även för övriga åtgärder för träbearbetande industri föreslås enförlängning. Ianslagsframställningen för /79 föreslog verket att sågverksindustrinskulle inkluderas i branschprogrammet för träbearbetande industri.Utvecklingen har ytterligare stärkt verket i dess uppfattning attsågverksbranschens situation med starkt behov av kommersiell och tekniskförnyelse, kapacitetsanpassning till råvarusituationen, nya samarbetsformer inomskilda områden, specialisering, finansiell sanering m. m. kräver omedelbarastatliga stimulansåtgärder och att den arbetsmetodik som utbildats inombranschprogrammen är väl anpassad och lämpadäven för sågverksbranschen.