prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — Redanunder fortsätter utredningsarbetet med mer detaljerad systemanalys.Standards för det fortsatta arbetet utformas, och personalinsatserna detaljplaneras.Planering sker av tillskott av skivminnesutrustning samt av utökning avinternminne för att möjliggöra testkörningar parallellt med driften avdriftsystem 1. Databaskonstruktionsamt utveckling av testsystem Somförsta aktivitet i själva konverteringsarbetet ligger detaljeraddatabasutformning samt utveckling av program för konvertering av databaserna idriftsystem 1. När detta är klart konverteras testdatabaser och ett komplettAROS/ROSAMsystem utformas för testverksamhet. Samtligaprogrammoduler för terminal och satsvis bearbetning skall gås igenom ochkonverteras. Även program för laddning, slutredigering och reskontrasystemmåste konverteras. Systemprogram för applikationsberoende bufferhantering ochbeteckningshantering gås igenom. Etthelt nytt systemavsnitt för avisering av information mellan systemen skallutvecklas. Likaså tillkommer ett systemavsnitt för gemensamt urval. Planering och konstruktion av IR och FR-systemenSystemparametrar såsom transaktionsnamn, behörighet, linje ochterminalkonfiguration, databasbeskrivningar och kommunikationssystem mellansystemen skall konstrueras och implementeras. De nya systemen kan däreftergenereras. Planering av skivminnesfördelningen utförs och databasernakonverteras. Underhela konverteringsarbetets gång ändras samtliga driftrutiner och procedurer itakt med att behov uppstår i testverksamheten. Förutomså realistiska tester som möjligt i testsystemet bör möjligheten avfullständig parallelldrift undersökas. Sedan systemen genererats ochdatabaserna konverterats fortsätter således driften i drift- 1978/79:114 91 konverteras transaktionsloggarna dag för dagoch bearbetas även i det delade systemet. Genom att manuellt jämföra utdatafrån de tre systemen kan man sedan avgöra om systemet fungerartillfredsställande. Denfysiska delningen kan nu genomföras med samma tillvägagångssätt som vidparallelldriftens igångsättande. Det är av stor vikt att parallelldriften ochden slutliga delningen genomförs välplanerat och noggrannt. Efter en tids drifti de delade systemen blir det mycket svårt att backa tillbaka till driftsystemI om felaktigheter skulle uppstå. Vidtidpunkten för systemomläggning måste samtliga registermyndigheter godkännaalla ärenden. Inga ärenden får finnas i mellanlagringsregistren. Förombyggnads- och konverteringsarbetet beräknas samlat för de tre verken åtgå enresursinsats av . Dessa resurser fördelas över följande huvudområdensom vart och ett kan ses som ett delprojekt inom arbetets ram. Databaskonstruktion samt konvertering av programmotiuler itäriftsystem 1 Utveckling av konverterings program 1 .Definition av protiuktionssystem 0.25 Genomgäng av programmoduler i Ändringar i terminalhandbok, anvisningar, författningarmm 4.5 Omarbetning av program som i driftsystem 1 utnyttjar informa tion i såväl FR som IR 3.0 8 1978/79. Nr 114 Bilaga 1 1978/79:114 92 Ändringi system för slutredigering Förändring av produktionssystem (driftrutiner inkl fysisk databas konstruktion) 6.0 Utveckling av system föravisering mellan FRoch IR 5.5 Utveckling av reskontrasystem och därmed tillhörande förändringar i driftsystemet 4.0 Utveckling av system förgemensamma bearbetningar i FR och IR 4.5 Förändring av systemprogram och System fördator-till-dator koppling 4.0 Utbildning, införandeoch information 2.0 Avde 54 personåren åtgår för inledande fördjupad systemutformning, 45.5 årför ytterligare systemutformning, programmering och test samt förslutlig systemtest och parallelldrift före omläggning till de separata systemenför FR och IR vidare för införandeaktiviteterna. Förutompersonella resursinsatser erfordras maskinella resurser för att kunna genomföraprogramkonverteringar och tester. Framför allt tester kräver god tillgång tillprimärminne i datorutrustningen eftersom testaktiviteterna kräver uppstartningav ett separat testsystem parallellt med produktion av driftsystem 1. Dendatorutrustning som utnyttjas vid DAFA i måste därför kompletteras medytterligare minnesutrustning såväl primärminne som skivminne för attmöjliggöra uttestning av FR- och IR-systemet inom planerad tid. Dessutom erfordrasviss terminalutrustning. Installation av utrustningen måste ske fjärdekvartalet 1979. Medden prioritering som föreslagits i CFDs anslagsframställning för budgetåret1979/80 och under de förutsättningar om personella förstärkningar som angesdär, beräknas övergången till de nya systemen kunna ske i mitten av år 1981.Det är en helt nödvändig förutsättning att personalförstärkningar (tiotjänster) kan ske . Skulle så inte bli fallet förskjutsövergången i motsvarande mån. Kan t ex rekrytering av personal inte ske förränsommaren 1979, skall sluttidpunkten i planen förskjutas till årsskiftet1981/82. Arbetetplaneras utföras närmare enligt följande plan. Q) -u Q in -lj j.; 4-» O) -u -U > tJi IT3 f\j (N rsj E (U +J T3 TJ d \3 i 1978/79:114 94 Fastighetsdataprojektethar kostnadsberäknats i flera olika sammanhang, i sin helhet eller i olikadelar. De senaste ingående beräkningarna utfördes iregeringskansliet inför regeringens och ställningstaganden tillfastighetsdataverksamhetens fortsatta inriktning. Beräkningarna finnsredovisade i den tidigare nämnda promemorian 36:5. Denkalkylmodell som tillämpas i dessa beräkningar har tidigare använts avfastighetsdatakommittén (FADAK) i dess betänkande och i remissyttranden. Föratt behälla kontinuiteten används i det följande samma kalkylmetod.Beräkningarna har i huvudsak gjorts som differensberäkningar gentemotpromemoria 36:5. Påett motsvarande sätt som i promemoria 36:5 beräknas även anslagsutvecklingen.Behovet av anslagsmedel ställs i relation till den ekonomiska ram på 135 miljkr prisnivå som ställts upp för en femårsperiod enligt prop1977/78:15. Kostnadernaför att förändra system och för att genomföra delningen redovisas i ettsärskilt avsnitt. Vissa mått på driftkostnadernas omfattning i de särskilda systemenredovisas också. Beräkningarnabygger pä att de skilda systemen drivs vid samma datacentral. Att så skall skeär fastlagt för etappen 1. Drift vid gemensam datacentral innebär bl a attsamma styrsystem kan användas för driftledning och drift och att aviseringarnamellan systemen kan ske utan linjeöverföringar. Uppbyggnadenav FR- och IR-systemen skall enligt utredningsdirektiven ske på sådant sättatt driften kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras på olikasätt, under förutsättning att senare utredningar visar att sädana lösningar börväljas. Kostnadsbildenvid en regionalisering är i hög grad beroende av hur denna närmare utformas,antalet regioner m m. FADAK har berört dessa frågor i sitt betänkande (3 och 5regioner för FRA och 5 regioner för ). Frågan om regionalisering har inteutretts här. För att ge någon belysning av kostnadsbilden vid drift av FR- ochIR-systemen vid två skilda datacentraler redovisas dock vissakostnadsberäkningar. 9.2 Kostnads- och lönenivå Användningenav samma kalkylmodell som tidigare innebär att samma kostnadsposter tas upp somi promemoria 36:5 och att beräkningarna grundar sig på samma förutsättningar ifråga om antal myndigheter osv. Däremot har pris- och lönenivån justerats medhänsyn till den utveckling som ägt rum. 1978/79:114 95 Personalkostnaderberäknas efter lönenivån den Ijanuari 1979 enligt löneavtal 1978-06-22.Personalkostnaderna har ökat med i genomsnitt inklusivehöjning av lönekostnadstillägg (Ikp) . Förutom ökningen avde direkta lönekostnaderna samt höjningen av Ikp har lönenivån påverkats genomuppflyttningar av tjänster till högre lönegrader genom bl a lokala avtal. Iberäkningarna har hänsyn tagits till dessa förhandlingar genom att personalkostnadernaräknats upp frän 1976. Den genomsnittliga personalkostnadsökningenuppgår därmed till . Enligtsamma modell som använts av FADAK och i promemoria 36:5 beräknas kostnadernaför administration, kontorslokaler, telefon, resor och andra liknandeomkostnader schablonmässigt till av personalkostnaderna, dvslönekostnaderna inklusive 39 procents pålägg för sociala kostnader m m. Kostnadernaför teknisk utrustning, service mm hämtas från gällande prislistor . 9.3 Kostnads-/intäktsposter 9.3.1 Omläggningskostnad m m Vidberäkning av omläggningskostnaderna har förutsatts att omläggningen till ADBsker i den takt som föreslagits i CFDs anslagsframställning för budgetåret1979/80. Detta innebär att ca 120 000 fastigheter läggs underbudgetåren 1978/791980/81. Detta motsvarar ca en tredjedel av den takt somkrävs för ett 10-ärigt reformgenomförande. Under /82 ökartakten successivt och när /83 en nivä som innebär att avlandets fastigheter kan föras över . Omläggning med denna takt krävssedan i innan alla fastigheter är överförda till ADB. Omläggningenavslutas säledes under /91. Koordinatregistreringen föregåromläggningen av de registren och beräknas vara färdig budgetåret1985/86. Enligtkalkylmetoden läggs till omläggningskostnaderna även kostnader för olikaförberedande åtgärder som inte är betingade av övergången till ADB men sombedömts angelägna att genomföra före övergängen. Åtgärdernaoch kostnaderna för dessa sammanfattades av FADAK enligt följande tabell. De avFADAK beräknade kostnaderna användes också i promemoria 36:5. Kostnaderna harnu beräknats om till nivå. 1978/79:114 96 Kostnad (mkr) Arealkomplettering (steg 1) Avveckling av bihang C Uppläggande av nya fastighetsböcker Normalisering av särskilt besvärliga fastighetsförhållandeni Ikalkylen förutsätts att aktiviteterna 1,2,3 och 6 genomförs parallellt medomläggningsarbetet. Kostnaderna för dessa aktiviteter fördelas därför överhela omläggningsperioden i proportion till takten i omläggningsarbetet.Åtgärderna 4 och 5 genomförs i början av omläggningsperioden, åtgärd 4 underde första sex åren och åtgärd 5 . Kostnaderna för dessaåtgärder fördelas jämnt under respektive är. Åtgärderna4 och 5 har inget egentligt samband med fastighetsdatareformen. Kostnadernaför registeromläggningen inklusive överföring av adresser m m beräknades avFADAK till . Av detta belopp avsåg kostnader för utnyttjande avcentral datoranläggning. Detta belopp medräknades inte i omläggningskostnadernaeftersom den centrala datorkapaciteten dimensionerats även föromläggningsbehoven. Återstoden omfattade personalkostnader samtkostnader för registreringsutrustning, lokaler och transporter. Denna kostnadhar nu räknats . Uppräkningen beror dels pä löneomräkningen,dels pä att omläggningsperioden nu är längre och vissa basresurser därför mästetas med i kalkylerna . Kostnadernaför koordinatregistreringen beräknades av FADAK till . Detta beloppräknas nu . Koordinatregistreringen omfattar ca 200 000fastigheter per är fr o m /80. Registreringen /86. 9.3.2 Investering i teknisk utrustning 1teknisk utrustning innefattas dels den centrala datorutrustningen med centralenhet,programvara, skivminnen, bandstationer och radskrivare, 'LMV framhöll i sitt remissyttrande över FADAKs betänkande att kostnaderna blirhögre. 1978/79:114 97 delsterminalutrustning textskärmar och skrivare vid registermyndigheterna.Installationsavgifter för kommunikationsutrustning, säsom telelinjer, modemoch koncentratorer ingår också i kostnadsposten. Iberäkningarna förutsätts drift vid befintlig anläggning i under etapp 1,dvs fram till och med /82. Det innebär att investering i tekniskutrustning endast omfattar terminal- ochkommunikationsutrustning medan kostnaderna för central datorutrustning ingår iposten Hyra m m. Från och med /83 ökas datorkapacitetensuccessivt med hänsyn till ärendeutvecklingen vid IM m m. Föratt få jämförbarhet med kalkylerna i promemoria 36:5 fördelas kostnaderna förteknisk utrustning jämnt över kalkylperioden frän och med /83. Iavsnitten 9.3.2.2 och 9.3.2.3 redovisas emellertid den verkligakostnadsutvecklingen för anskaffning av teknisk utrustning. Dekostnader som redovisas förtiden till och med /82 utgörs avkostnader för terminaler etc. Dessa är beräknade med hänsyn till myndigheternasplanering av omläggningen. Deresurskrav som har beräknats för drift av driftsystem I utbyggtför hela riket med O % ärendeutveckling vid IM är följande. Antalettransaktioner har beräknats till 90 000 per dag och 15 000 per bråd timme.Skivminnesbehovet inrymmer inte koordinatregistret, som beräknas till ca 500milj tecken. De datorsystem som offereras av och som är kompatibla meddatorerna i 370-serien har beteckningarna 3031, 3032 och 3033. För att kunnautnyttja de nya pris/prestandamässigt fördelaktiga periferiutrustningar somannonserats erfordras övergång till annat operativsystem. Därmed uppstår ettökat primärminnesbehov. Ovanståendefaktorer leder fram till följande reviderade resurskrav. Centralenhetsbehov 2st datorer av 1978/79:114 98 Skivminnesbehov 8500 milj tecken Uppdelningav driftsystem 1 i separata system för FR och IR innebär att den totaladatavolymen blir större och att skivminnesbehovet därmed ökar. Dessutom blirtransaktionsmängden i de delade systemen högre än i driftsystem I. Beroendepä i vilket system FR-användare hämtar FR-uppgifter beräknas antalettransaktioner per dag i ett fullt utbyggt system vid O % ärendeutvecklingenligt följande: A 12 500 81500 94 000 B 9 500 82 500 92 000 AlternativA innebär att FR-användare alltid frågar efter FR-uppgifter i FR-systemetmedan i alternativ B FR-uppgifter hämtas från IRsystemet i de fall dessa finnsdär och IR-uppgifter efterfrågas . Den ökade transaktionsvolymen ledertill att behovet av datorkapacitet blir större. En annan bidragande orsak tilldetta är också den mer omfattande aviseringsverksamheten i de delade systemen.Behovet blir följande. Centralenhetsbehov 3st datorer av Skivminnesbehov 12500 milj tecken Skivminnesbehoveti FR-systemet uppgår till 5 000 milj tecken och i IR-systemet 7 500 miljtecken. Utvecklingenav antalet ärenden vid IM är en mycket betydelsefull faktor vid beräkningen avhur mänga centralenheter som behövs för de skilda systemen. Behovet av tekniskutrustning redovisas för 5 respektive ärlig ärendeökning vid IM. Följandetabell visar behovet av centralenheter samt det beräknade antalettransaktioner () per dag i de skilda systemen. Som utgångspunkt förberäkningarna har använts ett genomsnitt av antalet transaktioner i alternativA och B ovan. I tabellen har hänsyn tagits till den planeradeomläggningstakten. 1 i 1 1 1 1 ,0 Deolika datortyperna i tabellen beräknas, utifrån inätningar som gjorts i driftsystem1, ha följande kapacitet: Dator typ 3031 3032 3033 45000 transaktioner/dag 90000 " 180 000" Kostnadernaför teknisk utrustning är i sammanställningarna i avsnitt 9.4 fördelade jämntunder kalkylperioden frän och med /83. För att belysa storlekenav investeringarna i datorer samt när de infaller i tiden redovisas kostnaderinkl moms vid och ärendeutveckling i nedanstående sammanställning. Vidbyte från en datortyp till en annan redovisas differensen mellan de bådadatorernas inköpspris. Investeringskostnad (miljkr) Budgetår ärendeutveckling 1978/79' 8,38,3 Befintligdator i används. 1978/79:114 100 Investeringskostnad(milj kr) 1986/87 78 78 1987/88 - 7,8 1988/89 - - 1989/90 7,8 7,7 1990/91 - - 1991/92 - 1992/93 8,3 8,3 Investeringari skivminnen uppgår till vid 5 %ärendeutveckling samt till vid ärendeutveckling. Övrigainvesteringar i bandstationer, printer, kommunikationsdatorer etc uppgår till9,. 1fastighetsdatasystemet använder IM och FRM textskärmsterminaler och skrivareför ärendehandläggning och informationsuttag. Till terminalutrustningen hörockså en s k styrenhet per registermyndighet. VarjeIM behöver av arbetstekniska skäl minst tvä textskärmar och två skrivare. HosFRM är minimibehovet två textskärmar och en skrivare. Föratt få kontinuitet i beräkningarna bygger dessa, liksom beräkningarna i FADAKsbetänkande och promemorian 1977:36:5, på förutsättningen att antalet IM genomomorganisation kommer att minska frän nuvarande 95 till 50. Det genomsnittligabehovet av textskärmar bedöms dä uppgå till åtta per IM vid nuvarandeärendevolym. Med reservation för osäkerheten i denna bedömning, liksom iantagandet att terminalbehovet därutöver kommer att öka i direkt proportiontill ärendevolymen, redovisas nedan det totala behovet av terminalutrustningnär fastighetsdatasystemet är genomfört i hela landet, vilket planeras ske år1990. Nuvarandeärendevolym IM vid ärendeökning värde (mkr) Terminalutrustningenkan genom omplaceringar och kompletteringar relativt snabbt anpassas tillförändringar i fråga om organisation och ärendeutveckling. De stora skillnadernai antalet textskärmar och skrivare vid olika antaganden om ärendeutvecklingenmotsvaras alltså inte av alternativa långsiktiga bindningar i form avinvestering i terminalutrustning. 1978/79:114 101 Anskaffningav s k presentationsterminaler hos andra än FRM och IM har inte inräknats.Sådan anskaffning förutsätts helt täckas av taxan för terminalanslutning, därutrustningskostnaderna motsvaras av en fast avgift. Postenomfattar hyra för linjer och programprodukter samt service- ochunderhållskostnader för terminaler, datorutrustning och kringutrust-ning somskivminnen, bandstationer, radskrivare etc. Fram t o m /82ingår ersättningen till DAFA i posten. Huvuddelen av de kostnader som ingår iposten varierar med ärendeutvecklingen inom inskrivningsväsendet. Detsammanlagda beloppet uppgår till vid ärendeutveckling samttill vid ärendeutveckling. 1denna kostnadspost redovisas personalkostnader för systemutveckling. 1förhällande till tidigare redovisningar har personalkostnaden räknats om till1979 ärs lönenivå. 1FADAKs betänkande redovisades att det återstående systemutvecklingsarbetetavsäg tre delregister inom fastighetsregistret, nämligen adressregister,gemensamhetsanläggningsregister och kvartersregister. ärfärdigutvecklat och taget i drift. Utvecklingen avge-mensamhetsanläggningsregistret avslutas . Myndigheternahar i sin planering av fastighetsdataprojektet prioriterat arbetet med attutforma och genomföra övergången till de skilda systemen före annan verksamhet.Pä grund härav återstår utvecklingsarbetet beträffande kvartersregistret.Utvecklingen av detta register förläggs till tiden efter delningen. Beträffanderesursinsatserna för delningsarbetet hänvisas till avsnitt 9.5. Detsammanlagda resursbehovet för systemunderhåll uppgår till 20 personer efterinförandet av de skilda systemen. Före införandet beräknas resursbehovet till14 personer för underhåll av driftsystem I. Som engenomsnittlig kostnad för systemunderhåll beräknas lön enligt lönegrad F15. Ikostnadema för drift ingår personal för i huvudsak för- och efterbehandling,maskindrift, kontaktfunktion mot registermyndigheter samt driftplanering. 1driftkostnaderna inkluderas även kostnaderna för personal med ansvar förladdningsaktiviteter samt för lokaler, skivpackar, magnetband o dyl. Fram t o /82 ingår delar av driftkostnaderna i form av ersättning tillDAFA emellertid i posten Hyra m m (avsnitt 9.3.3). 1978/79:114 102 Personalbehovetvid FRM antas, liksom beräkningarna i FADAKs betänkande och i promemoria 36:5,vara oförändrat efter reformgenomförandet. Kostnaden för FRMs personal harräknats enligt lönenivå. Iavsnitt 9.3.2.2 har den genomsnittliga ökningen av antalet frägor till deskilda systemen för FR och IR uppskattats till 3 000 per dag. Det ökade antaletfrägor ger upphov till en merintäkt på vid fullt utbyggda system. Personalkostnadernavid IM har beräknats med olika antaganden om ärendeutvecklingen, respektive8 %, och om reformens rationaliseringseffekt i fråga om personalbehovet vidIM, respektive . Rationaliseringseffekten slår igenom på ett mermarkerat sätt när omläggningstakten ökar . När omläggningen ärgenomförd beräknas personalen öka i direkt proportion till ökningen i antaletärenden vid IM. Personalkostnaderna har räknats upp till lönenivå,vilket innebär mer än i promemoria 36:5. Införandetav systemen kräver insatser för att informera och utbilda systemens användare,särskilt personalen vid berörda FRM och IM. närmast efterdriftstart kan viss handledning behövas. Information om införandet av systemenmäste ocksä gå ut till en vidare krets av intressenter, som t ex banker ochföreträdare för fastighetsägare. Fördessa införandeaktiviteter har en särskild organisation . Förutompersonalkostnader för denna har även kostnader beräknats för utbildnings- ochinformationsmaterial. Hos DV och LMV uppstår vissa personalkostnader i sambandmed att IMs och FRMs personal frigörs frän sina ordinarie arbetsuppgifter föratt genomgå utbildning. Även dessa kostnader ingår. Ökningen i samband med attomläggningstakten ökar fr o m /82 beror främst på att manbehöver förstärka fler IM under utbildnings- och engängsajourföringsperioden. Iberäkningarna har antagits att CFDs utvecklingsverksamhet avseendekoordinatutnyttjande m m skall fortsätta i oförändrad omfattning. Kostnadernabestår av personalkostnader som i förhållande till promemoria 36:5 har räknatsupp till lönenivå. 9.3.UIntäkter av frågor från presentationsterminaler Antalet frågor frånavgiftsbelagda presentationsterminaler antas successivt växa och fördriftsystem I uppgå till 3 milj när reformen är helt genomförd.Intäkterna har beräknats enligt gällande taxa. Bland intäkterna har intemedräknats den fasta avgift som skall täcka CFDs särkost-nader förterminalutrustning m m. Denna utrustning har inte heller medräknats påkostnadssidan. l;'j 4-' "Z," 'a' CO ',-t ' ''a' 1978/79:114 107 9.5 Kostnader för delningsarbetet m m Delningenav driftsystem I i ett system för FR och ett system för IR skall genomföras iprojektform. För projektet har följande kostnader beräknats. Budgetäret_1278/29 Milj kr Utredningskostnader hos CFD, LMV och DV (0,2 avser budgetåret1977/78) Personalkostnader inkl Ikp 0,8 Förberedande systemarbete vid CFD Personalkostnader inkl Ikp 0,4 Inskolning av tio tjänstervåren 1979 Personalkostnader inkl Ikp 0,5 Budgetåret_1972/80 Projektarbete vid CFD (enligt CFDs petita) Personalkostnader inkl Ikp 2,7 ADB-kostnader inkl utökadminnes- 1,6 kapacitet (300 tkr) och termi naler för tester kostnader 1,9 Projektarbete vid LMV och DV Personalkostnader inkl Ikp 0,5 Budgetåret_128£/81 Personalkostnader inkl Ikp 2,7 ADB-kostnader inkl ökadminnes- 2,2 kapacitet (400 tkr) och termi naler för tester kostnader 1,9 Projektarbete vid LMV och DV Personalkostnader inkl Ikp 0,5 Introduktion av och utbildning i de nya systemen Personalkostnader inkl Ikp 0,2 9Riksdagen 1978/79. 1 sami Nr 114 Bilaga I 1978/79:114 108 Budgetåret_198j./82 Personalkostnader inkl Ikp 0,2 Indirekta kostnader O , 1 Summa kostnader för projektet 21,6 Iovanstående belopp ingår inte de ökade drifts- och underhållskostnader jämförtmed driftsystem I som uppstår efter delningen. Dessa har för kalkylperiodenberäknats till 33,8 milj. Som angetts i avsnitt 8har den erforderliga insatsen för delningsprojektet beräknats till 54personår. Som en jämförelse kan nämnas att det byte av styrsystem som nyligengenomförts för en effektivisering av fastighetsdatasystemet krävt enresursinsats av . Den redovisade kostnaden för delningen äremellertid proportionellt sett större. 9.6 Anslagsutveckling m m Ipropositionen (1977/78:15) om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamhetenanges en ekonomisk ram för verksamheten under etapp 1, d v s mellan budgetåren1977/78 och 1981/82. Ramenär uttryckt i 1976 ärs priser ochlöner. Konsumentprisindexhar mellan 1976 (arsmedeltal) och 1978 ) förändrats frän 382 till 468.Ramens värde är därför . Demyndigheter som deltar i reformarbetet förbrukade under /78 22,3milj kronor uttryckt i prisnivån för . Anslagen för /79är tillsammans . För budgetåren 1979/80 1981/82 återstår 113,1milj kronor av ramen. Isamband med petitaarbetet för /80 beräknades anslagsbehovet för CFDsamt för DVs och LMVs insatser i fastighetsdataverksamheten för äterstoden avetapp I enligt nedanstående tabell. Anslagsbehovet för ortnamnsarkivet iUppsala (OAU) har här uppskattats till . Anslagsbehov(milj kronor) 34,4 36,9 38,8 110,1 1978/79:114 109