prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Möjligheterna att inrätta flera lönegradsplacerade tjänster ökas inte. De redovisade skälentalar enligl SÖ:s mening starkt för att lönegradsplacerade tjänster, sommotsvarar de flesla av tjänsterna i yrkesinriktade ämnen vid gymnasieskolan,införs för tjänstgöring inom företrädesvis vuxenutbildning. SädanaIjänsler bör kunna vara såväl primärkommunala som landslingskommunala. SÖförordar att de nya tjänsterna inordnas under förordningen om tjänster somlärare vid skolväsendet i kommun. SÖ redovisar altunderhandskontakter tagits med kommunförbunden med anledning avregeringsuppdraget. Härvid har man från Svenska kommunförbundels sida ställtsig negativ lill del av SÖ diskuteradeförslaget lill ålgärder. Man har bl.a. framhållit viklen av en helhetssyn pädet kommunala skolväsendel och erinrat om pågående utredningar, inte minstgymnasieutredningen. Mot denna bakgrund har det från kommunförbundens sida 1978/79:100 Bilaga 12 615 hävdals all del f. n. inle är en lämpligtidpunkt all föreslå och genomföra en sådan dellösning som SÖ diskuterat. SÖuttalar förståelse för åtskilliga av synpunkterna men anser atl fördelarna förvuxenutbildningens del med ett förändrat system överväger. Uiöver uppdraget erinrarSÖ om atl timlärare för den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen nuanställs som lärare vid gymnasieskolan i kommunen. Beslutanderätten är oftadelegerad från skolstyrelsen till rektorer vid skolenheter med gymnasieskola.Speciellt vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning bedömsdel som opraktiskt och tidsödande all föiordnandena inte görs vid den egnaskolenheten. SÖ anser att det efter övergängen till det nya kursutbudet inomkommunal vuxenutbildning inle heller belräffande timlärare finns anledning allsärbehandla den yrkesinriktade utbildningen. SÖ föreslår därför att nugällande bestämmelser för vuxenutbildning ändras pä sä sätt atttimlärare och pensionsavgångna lärare i samtliga fall anställs enligt reglema i71 § första stycket förordningen (1971:424) om och statligvuxenutbildning. Grundutbildning för vuxna. SÖ har lämnat endetaljerad rapport om omfattningen av grundutbildningen för vuxna /78 och om erfarenheterna under della första år. Rapportengrundas pä dels en insamling av informaiion från hela landei i samarbete medstatistiska centralbyrån, dels en enkät till ett urval av kommuner. Uppgifternaavser i princip vecka tio 1978. Merparten av deltagarna igrundutbildningen för vuxna fanns i stora och invandrartäla kommuner. avlärartimmarna var förlagda lill daglid måndagfredag. Organisatoriskt kangrundutbildningen knytas lill eller till den kommunalavuxenutbildningen. av kommunerna har valt det sistnämnda. De stora språkgruppernabland dellagarna var (i storleksordning) svenskar, turkar, arabiskspråkigaassyrier, assyrier från , kurder och greker. Kvinnorna utgjorde tvätredjedelar av deltagarantalet. Bland turkiska och grekiska dellagare vardominansen för kvinnor betydligt större, medan dessa var en minoritet blandsvenskarna. Olika åldersgrupper var relativt jämnt fördelade. I äldersintervallel16-19 är, dvs. de deltagare som inte uppnått åldern för rätt tilltimersättning, fanns medan var . Tre Qärdedelar av deltagarnafördelade sig ungefär lika pä yrkeskategorierna studerande, hemarbetande ochindustri/ hantverk. Hälften av deltagarna hade högst skolgång ihemlandet. Av 36 i enkäten deltagande svenskar hade sju 9-årig grundskola ellermer och elva 7- eller 8-årig skolgång. Ungefär hälften hade gått ispecialklass. Hälften av i enkäten deltagande invandrare hade vislats i Sverigei högst . Mindre än hälften av deltagarna hade tidigare deltagit iutbildning i Prop.1978/79:100 BUaga 12 616 Ungefär en tredjedel av deltagarna hadefått information om grundutbildningen genom bekanta eller anhöriga och likamänga genom socialbyrå eller arbetsförmedling. av dellagarna fickenskild undervisning medan återfanns i grupper om sju eller fleradellagare (heltidsundervisning). Svenskarna utgjorde av deltagarna i enskildundervisning. I kommuner med låg tätortsgrad var .överviklen för enskildundervisning specielll markant. Drygt hälften av invandrarna gick i språkligthomogena grupper. Fiertalel () avdeltagarna hade limersäUning med , med . par procent hadetimersättning med dels åtla, dels . Hälften av deltagande 16- 19-åringar(av dellagarna) hade studiehjälp och av dellagarna hadeutbildningsbidrag. av deltagarna hade således tjänstledigt frånarbetel för alt delta i grundutbildningen. En viss ovilja frän arbetsgivaressida atl medge tjänstledighet har omvittnats. Dellagarna igrundutbildningen för vuxna har rätt att få undervisning på hemspråket där delär möjligt. Av icke-svenska deltagare fick undervisning enbart påhemspråket, såväl pä svenska som pä hemspråket. Flertalet undervisadesalltså enbart på svenska. En tredjedel avdellagarna hade högst en termin bakom sig i grundulbildning för vuxna, hadedeltagit fyra terminer eller mer (i "alfabetiseringsundervisning").Hälften anser att de behöver grundutbildning i ytterligare minst sex terminer.Bland deltagarna med heltidsundervisning räknar närmare hälften med ytterligareminst sex lerminer för att kunna slutföra grundutbildningen. Deltagarna igrundutbildning kan fä timersättning för sammanlagt högst 2 220lektionstimmar, vilket vid heltidsstudier (28 lektioner ) motsvararundervisning endast under två läsår () och . Även omdeltagarnas uppfattning om behovet av ytterligare undervisning stämmer med detverkliga behovet, kommer många alt avbryta studierna innan utbildningenslutförts. Lärare som hafl dellagare som avbrutit utbildningen tillfrågades omorsakerna lill avbrotten. Av 297 dellagare som avbrutit antecknades förvardera "graviditet" och "ej tid på grund avarbete/hemarbete", för "kommit in pä AMU" och för vardera"kommit in pä annan utbildning än AMU"och "kan ej leva enbart pätimersättning/studiehjälp, måste yrkesarbeta (mer)". bedömdes ha avbrutitpå grund av bristande intresse. Avbrotten är inte alltid definitiva. Enuppföljningsinsats, l.ex. en personlig kontakt, kan krävas för aU studiernaskall återupptas. Antaletgmndutbildningslärare i enkälkommunerna var 249, vilket innebär en lärare påungefär fyra deltagare. Lärarkåren var huvudsakligen svensk (), avlärarna kom frän Turkiel och från . Tre Qärdedelar av lärarna varkvinnor. Av lärare som är invandrare uppgav ivå Iredjedelar all de "talarflytande" medan uppgav atl de "varken talar eller förstårsvenska". Heltidstjänst inom grundutbildningen hade av lärarna medan7% hade minst halvtidstjänst. 1978/79:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 617 Sex kommuner hadeutnyttjat schablontillägget till vuxenutbildning även för insatserinom grundutbildningen. I 23 av enkätkommunerna erhöll deltagarna läromedelgratis, i flertalet övriga kommuner som lån. Grundutbildningen upplevdes avskolledarna som synnerligen arbelskrävande. Som orsaker nämndes den storarörligheten bland deltagarna med sländig omorganisation av grupperna som följd,svårigheterna att sätta samman grupper av individer med mycket olikautgångsläge och önskemål, konlaklerna med andra myndigheter om deltagarnassituation, svårigheterna att övertyga de mesl behövande om hur myckelutbildningen kan betyda för dem samt den stora uppmärksamhel som de pedagogiskaoch melodiska frågorna kräver. 1 elva kommuner hade ingen speciell informationom grundutbildningen förekommit. SÖ-broschyren om grundutbildning hade delatsul i hälften av de kommuner vars skolchef deltog i enkäten. Egna broschyrerhade utarbetats i elva kommuner. 1 lika många hade speciella grupper sökts upp(intagna på anstalt, nyinflyttade invandrare m. och i lika många hadelokaltidningen utnyttjats för information. 1 32 kommuner hade samverkanetablerats med andra utbildningsanordnare, myndigheter osv. i samband medinformationsinsatser. Allmänt redovisades planer för ökadeinformationsinsatser i samma former som under del gångna årel. Jag beräknar medel förlöne- och prisomräkningar samt för vissa koslnadsökningar av aulomalisk nalur.Vidare beräknar jag medel för ökal anlal undervisningslimmar i gmndskolkiirseri den omfattning () räknal med. En lillfällig begränsning i ökningen av anialeiundervisningslimmar för gymnasieskolkurser gjordes underbudgeiårei 1978/79. Medhänsyn lill del slalsfinansiella lägel förordar jag alt en sådan begränsningkvarstår ylieriigare ell år. Anialei undervisningslimmar i gymnasieskolkurserinkl. särskill yrkesinriklade kurser bör under /80 få uppgåtill samma anlal som medgivits i regleringsbrevet för /79. Medhänsyn till arbetsmarknadslägel föreskrev regeringen allyrkesinriklade gymnasieskolkurser för arbelslösa inle skulle inräknas i del iregleringsbrev medgivna anialei undervisningslimmar. har inte haftnågol alt erinra däremol (prop. 1978/79:25, UbU 1978/ 79: 15, rskr 1978/79:124). Del är angeläget atl SÖ vid fördelningen av limresursema även iforlsällningen prioriterar yrkesinrikiad utbildning och behoven i kommuner medsvagt utvecklad vuxenutbildning. Vid den lokala planeringen av vilkakurser som skall erbjudas är del också angelägel all föreiräde ges ålyrkesinrikiad ulbildning. Del lokala samråd med arbetsmarknadens parter somskall äga rum belräffande den yrkesinriklade ulbildningen ser jag som ellvikiigl led i strävandena att ge en Ulbildning som är anpassad efter de lokalabehoven. Prop.1978/79:100 BUaga 12 618 kursutbudet i fråga om gymnasieskolkurser iövrigt bör behovet av kom-plelleringssludier i matematik och naturvetenskapligaämnen prioriteras. 1 planeringen bör en avvägning av kapaciteten ske gentemotden specialkurs för kompletleringsstudier som statsrådet förordat underlittera C. Försöksverksamhel harpägäll under en följd av är med lägre dellagaran-tal än normalt i ett visstanlal kurser på orter där skiftarbete förekommer i Slörre omfattning. Kursernahar fördelats av SÖ. Denna försöksverksamhel bör nu ersällas av generellabestämmelser som gör del möjligt för kommunerna att påbörja sådana kurser ulansärskilt medgivande frän SÖ. Det ankommer på regeringen atl meddelaerforderliga föreskrifter. Någon ökning av antalet undervisningslimmar medanledning härav erfordras inle. Jag beräknar medel förskolledare vid ett ökat antal särskilda skolenheter för kommunalvuxenutbildning. Jag har tidigare redovisalatt kommuner, som har inrättat en eller flera särskilda skolenheter förkommunal vuxenuibildning, numera måsle hänföra all vuxenuibildning ikommunen lill dessa enheter. Enligt beslul skulle della varagenomfört senast den . I anledning härav vill jag anmäla följandeför . Efter ansökan om dispens från denna föreskrift medgav regeringenden , med hänsyn till bl.a. praktiska svårigheler atl snabbtgenomföra en omorganisation, alt skolstyrelserna i och fickvänta till senasi resp. med detla. I kommun kommer allkommunal vuxenutbildning atl vara hänförd till särskilda skolenheter förvuxenutbildning fr.o.m. den . 1 är de särskildaskolenhetema för vuxenutbildning inriktade pä teoretisk utbildning. Denyrkesinriktade delen av vuxenutbildningen är nästan hell förlagd lillgymnasieskolor med olika specialinriktning. Endasi en mindre del av denyrkesinriklade vuxenutbildningen kommer enligt skoldirektionsplaner all kunna inordnas i de befintliga särskilda skolenheterna förvuxenutbildning fr. o. m. , medan resten av ekonomiska,organisaloriska och pedagogiska skäl inle enligt skoldireklionens mening börhänföras till sådana enheter. För att kunna hänföra all kommunalvuxenutbildning i lill särskilda skolenheter bedömer skoldirektionendel nödvändigt atl inrälta ytteriigare tre enheter. Del är enligl minuppfattning naluriigt att den kommunala vuxenutbildningen i landei så långl detär möjligt och lämpligt organiseras i skolenheter, som omfattar både teoretiskoch yrkesinrikiad utbildning, på liknande säll som gäller för gymnasieskolan.Med hänsyn till de speciella förhållanden som råder i anser jag attregeringen bör kunna få medge fortsatt undantag för från föreskriftenalt all vuxenutbildning skall hänföras lill särskilda skolenheter förvuxenutbildning. behöver en ytterligare tidsfrist för atthinna lösa de organisatoriska och pedagogiska problem 1978/79:100 Bilaga 12 619 som är förknippade med en sådan omorganisalion av denkommunala vuxenutbildningen. Den yrkesinriklade kommunala vuxenuibildningen iSlockholm bör i eiapper föras över från gymnasieskolorna lillsärskilda skolenheter förvuxenuibildning. beslul bör vara hell genomfört den IjuH1981. Den förslärkning avskolledarresursen, som under budgeiårel 1978/79 kan lilldelas kommuner med nystartadeller av andra skäl svagt utvecklad vuxenutbildning, bör fortsätta i oförändradomfattning även under /80. Undervisningsskyldigheten förstudierektorer bör alliså få nedsättas med sammanlagl högsl 174 veckolimmar uiöver vad som annars ärmöjligt enligl gällande beslämmelser. Det bör fortfarande ankomma på SÖ altbesluta vilka kommuner som skall få del av förstärkningen. På uppdrag avregeringen (prop. 1975/76: IOO bil. 10, UbU 1975/76:23, rskr 1975/76:281)har SÖ kommil in med förslag angående lärartjänsterinom yrkesinriktad vuxenutbildning. SÖ föreslår all bestämmelser om sådanaijänster införs i förordningen (1975:337)om ijänster som lärare vid skolväsendet i kommun. Denna förordning bör utvidgaslill alt avse även landstingskommunoch till att omfatta särskildyrkesinriktad utbildning. Uiöver uppdragel föreslår SÖ dessulom all limlärareoch pensionsavgångna lärare som skall tjänstgöra inom den kommunala vuxenutbildningen i samtliga fall anställs enligl reglema i 71 § förordningen (1971:424) om kommunaloch statlig vuxenutbildning. Den framlidaomfattningen av yrkesinriktad vuxenutbildning är delvis beroende bl.a. av avgöranden i fråga om gränsdragningen mellan kommunalvuxenutbildning och annan vuxenutbildning, främsl studieförbundens. Förslag idessa frågor väntas frän folkbildningsutredningen och uiredningen om kommunalvuxenutbildning först under är 1979. Även de frågor om samverkan inom gymnasialutbildning och vuxenutbildning som skall behandlas av gymnasieuiredningen torde på siktkomma all påverka även den yrkesinriktade delen av den kommunala vuxenutbildningen. Undervisningen vid denyrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen fullgörs nu av lärare som är anställda vidgymnasieskolan i kommunen. Delta medför emellertid ofta ölägenheter. Attpågående utredningar vänlas framlägga förslag som längre fram kan påverka denkommunala vuxenutbildningens organisalion och utformning får inte hindra nu söker undanröja existerande olägenheter. Timunderiag finns enligt SÖ:suppfattningför atl lönegradsplacerade Ijänsler med undervisning företrädesvis inom yrkesinriktad kommunalvuxenutbildning skall kunna bildas i elt flertalkommuner. SÖ bygger sina förslag på den omfattning verksamheten hade /77 och konstaterar aU de senareåren inte uppvisar några större förändringar i timunderlagel. Sedangymnasieskolans utbud numera har införts i vuxenutbildning ävenvad gäller yrkesinriktad 1978/79:100 Bilaga 12 620 utbildning bör enligl min uppfallning sammabeslämmelser gälla för alla lönegradsplacerade lärartjänster för kommunalvuxenutbildning, även för den del som bedrivs med landstingskommun somhuvudman. De regler om behörighet och merilvärdering som speciellt gynnarvuxenuibildningen kan därmed lillämpas också på den yrkesinriklade delen av denkommunala vuxenutbildningen och lärare med erfarenhet av och intresse förvuxenuibildning kan knytas fastare lill vuxenuibildningen. Den föreslagna förändringeninnebär endasi all anslällningen administrativt knyls lill skolväsendel ikommunen eller landstingskommunen. Möjligheter atl inrälta fleralönegradsplacerade tjänster uppkommer inte. Förslaget innebär inle ökadekostnader för stal eller kommun. Detla gäller även beträffande förslagel omändrade regler för förordnanden av timlärare. Jag förordarsammanfattningsvis atl förändringar belräffande lärartjänster och förordnandenav timlärare för yrkesinrikiad vuxenutbildning genomförs fr. o. m.den 1 juli 1979 i huvudsak enligl SÖ:s förslag. Under fömlsältning attriksdagen godkänner vad jag förordal avser jag att föreslå regeringen atl ändrareglema i förordningen (1975:337) om tjänster som lärare vid skolväsendel ikommun och förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning ienlighel härmed. Det ankommer också på regeringen alt meddela deövergångsbestämmelser som erfordras i samband med genomförandet. Jag övergår nu till allbehandla frågor som rör grundutbildningen förvuxna. I likhet med SÖ räknar jag meden ökad omfattning av gmndutbildningen under /80. SÖ har i ensärskild rapport redovisat erfarenheter av verksamheten under budgetåret1977/78. Av rapporten framgår bl.a. all beiydande insatser krävs frånskolledningens sida för atl organisera och omorganisera undervisningsgrupperinom gmndutbildningen. Rörligheten bland deltagama är stor och de har mycketolika utgångsläge och önskemål. Man behöver ägna mycket tid åt att övertyga demesl behövande om hur myckel ulbildningen kan betyda för dem. Konlaklerna meddeltagarna i grundutbildningen både före och ärtidskrävande, eftersom del i regel inte kan ske i skriftlig form och eftersomdel i viss uislräckning gäller personer som inle förslär svenska. Målet är allnå dem som behöver gmndutbildning och motivera dem all dellaga i ulbildningen.För alt målet skall kunna näs är det enligl min uppfattning nödvändigl altstudierektorerna får ägna erforderlig tid ål att lillsammans med deltagarnalägga upp en för individen lämplig undervisning. Jag förordar därför atl etlpoängssyslem införs för beräkning av skolledarresursen för grundutbildningenför vuxna. Det ankommer på regeringen all utfärda de bestämmelser som behövs. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. godkänna vad jaganfört om fortsalt dispens för från regeln om särskildaskolenheter för vuxenutbildning. 1978/79:100 BUaga 12 621 2. godkänna de riktlinjer ifråga om dels lärartjänster i yrkesinriktade ämnen vid skolväsendel i kommun,dels förordnanden av timlärare somjag har förordal, 3. godkänna all ellpoängsystem införs för beräkning av skolledarresursen för grundutbildningenför vuxna, 4. lill Bidrag till kommunalvuxenutbildning m.m. för budgeiårel 1979/80 anvisa ell förslagsanslag av400928000 kr. 1977/78 Utgift 507000000 1978/79 Anslag 593 500000 1979/80 Förslag 713 319000 Enligl bestämmelserna iförordningen (1963:463) om slalsbidrag lill del fria och frivilligafolkbildningsarbelel (omtryckt 1974:455, ändrad senasi 1978: 530) utgårstatsbidrag för studiecirklar i allmänhet med högst av de bidragsgrundandekostnaderna. Bidragets storlek bestäms av följande regler. För allmännastudiecirklar kan bidragel till kostnaderna för ledare och studiematerial förvarje studietimme utgöra högst . För cirklar på ort inom del allmännastödområdet som inte har reguljär treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolaulgår bidrag till kosinaden förledarens resor och traktamente. För dessa cirklar utgår dessutom ettschabloniserat lilläggsbidrag med tvä kr. För allmännastudiecirklar i vissa ämnen, s. k. prioriterade studiecirklar, utgår ett schabloniserattilläggsbidrag med . De prioriterade studiecirklarna ärcirklar i svenska, engelska, matematik och samhällskunskap på högstgrundskolans nivå, cirklar i hemspråk för invandrare, cirklar som har tillsyfte att meddela facklig utbildning och cirklar som har till syfte allutveckla handikappades färdigheter atl meddela sig. Om expert eller fackmanmedverkar i allmän studiecirkel som han inte tillhör utgår statsbidrag förarvode, resekostnadsersättning och traktamente med högst . För universitelscirklar kan bidraget till kostnaderna förledararvode och studiematerial uigöra högst . för varje studietimme.Därutöver ulgår bidrag lill kosinaden för ledarens resor och traktamente.Bidrag utgår vidare , dock högst ell visst belopp, av kostnader förarvode till teckenspråkstolk som medverkar i allmän studiecirkel elleruniversitetscirkel. Bidrag utgår avkostnaderna för arbetsgivaravgifter m. m. för ledare i studiecirkel och förhela kostnaden för arbetsgivaravgifter m.m. för teckenspråkslolk. 1978/79:100 Bilaga 12 622 För /79har 106,5 milj. kr. tillförts anslagel av de medel som tillfaller stalsverkelgenom vuxenulbildningsavgiflen och de influtna skallemedlen från de beskalladevuxensiudieslöden. SkolöverstyreLsen(SÖ) räknar med en något lägre tillväxttakt för studiecirkel verksamheten /80 jämfört med /79. Dock beräknas studiecirklarmed tilläggsbidrag även i fortsättningen öka mer än verksamheten i genomsnitt,beroende bl.a. på tilläggsbidragets ökade belydelse pä grund avkostnadsutvecklingen och pä atl statliga kampanjer av typ energistudiecirklarär berättigade till tilläggsbidrag. SÖ beräknar atl statsbidraget perstudietimme i såväl allmänna som universitelscirklar skall vara oförändrat.Under /80 beräknar SÖ atl antalet studietimmar i allmännastudiecirklar kommer atl öka med 747000 (+7 %), varav 671 000 studietimmarberäknas ingå i studiecirklar med tilläggsbidrag. Antalet studietimmar iuniversitelscirklar beräknas öka med 19000 (+6%). (+46599000 kr.) Kostnaderna för resor ochtraktamenten för ledare i universitetscirklar beräknas öka med . Kosinademaför resor och traktamenten för ledare i studiecirklar inom del allmännastödområdet beräknas öka med . (+478000 kr. SÖ räknar med atl antaletstudielimmar med fackmannamedverkan kommer att öka med 35000 (+1400000 kr. Antalet studietimmar medleckenspråkslolkmedverkan beräknas öka med 2450 och kosinaderna förresekoslnadsersältning och traktamenten för leckenspråkslolkar med . (+130000 kr. SÖ föreslår all ett nytlsystem för beräkning och utbetalning av arbetsgivaravgifter införs fr. o. m.budgeiårel 1979/80. Del föreslagna systemet, som enligl SÖ:s mening skulleinnebära en förenkling av studieförbundens administration, innebär attberäkning och utbetalning av statsbidrag för arbetsgivaravgifter skall avsesamma budgetår som statsbidrag till ledararvoden m.m. ochSvenska facklärarförbund har i skrivelse anhållit att regeringen skyndsamtbeslutar om atl bevilja särskilt statsbidrag till studieförbund vilka haranställda cirkelledare som uppfyller kraven på alt erhålla KTP-ellerITP-pension. NykterhetsrörelsensBildningsverksamhet i län har i skrivelse uttalat sill stöd förFolkbildningsförbundets krav i samband med SÖ:s anslagsframställning försludiecirkelverksamheten för /80. StudieförbundetVuxenskolan har i skrivelse anhållit om atl det särskilda bidrag som utgårtill organisationskostnader för studiecirkelverksamhet i glesbygd skall höjasfrån . 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdnmgsdepartementet 623 verksamma i , och kommuner har iskrivelse anhållit all folkbildningen jämsiälls med övriga former avvuxenuibildning och därmed ges kompensafion för koslnadsulvecklingen. verksamma inom , och Ödeshögkommuner. i , samtliga sludieförbundpä Golland, , i län.Arbetarnas Bildningsförbund i Slockholms län, , i , , , Vuxenulbildningsrådel i Moiala kommun och StudieförbundensSamrådsorgan i har inkommit med likalydande skrivelser. Förtroendevalda ochpersonal inom i har i skrivelse anhållil attanslagen till folkbildningen värdesäkras och höjs i takt med den allmännakostnadsutvecklingen, all anslag därutöver ulgår till pedagogiskt ochannal utvecklingsarbete saml alt bidragsbestämmelsema krafligl förenklas ochall schablonbidrag införs i så slor utsträckning som möjligt iframliden. Beräknat antal studietimmar budgetåren 1976/77-1980/81: 12 223 000* * Beräknat antal studietimmar /78 ökade anlalet allmänna studiecirklar med ca II % jämfört /77. Motsvarande ökning för universitelscirklarna var ca6%. Ökningen setl i anlalet studietimmar uppgick till för de allmänna studiecirklarna och ca 7%för universi-leiscirklama. För budgetåret1979/80 beräknar skolöverslyrelsen (SÖ) en ökning av anialeistudielimmar i de allmänna studiecirklarna och universiletscirk-lama med ca 7 resp.6 %. SÖ har inle föreslagii någon ökning av statsbidraget tillde allmänna studiecirklarna. Jag anser däremot all delta är nödvändigt och förordar därför att den del avstatsbidraget som utgår lill kosinaderför cirkelledare höjs med .