prop · G203146 · 1978-12-31 00:00:00 — Svenskfisks kostnader under /78 för samtliga regleringsåtgärder kansåledes preliminärt beräknas till . Medel som anslagits för den löpande prisregleringsverksamhetenoch särskilda pristillägg för /78 och som inte tagits i anspråk skalltillföras Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. I enlighet härmedtillfördes fonden vid budgetårets utgång . Fonden tillfördesvidare i början av /avbudgetmedel varför den sammanlagda behållningeni fonden kom att uppgå till . Härtill kommer ytterligare ca4 milj kr att överföras när kostnaderna för sötvattensstödet slutreg-lerats,vilket beräknas ske under innevarande budgetår. /78 övertog Svensk fisk ett överskottpä , vilket är ca mindre än under föregående regleringsär. På västkustenuppgick överskotten till , en minskning med 1 712ton jämfört med föregående regleringsår, påsydkusten till (-) och på ostkusten till (-). Nedgången av överskotten avser i första hand sill (jämfört med ). 1978/79:146 14 För den löpandeprisregleringen /79 tillförs enligt beslutSvensk fisk frän prisregleringskassan för fisk.Dessutom får föreningen för den löpande verksamheten använda de ränteinkomstersom under budgetåret uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden,vilka f n beräknas till ca . Enligt gällandedirektiv får Svensk fisk vidare för den löpandeverksamheten vid särskilda behov disponera upp till en fjärdedel avbehållningen i fonden eller ca . Slutligen har för särskilda pristillägg pä fiskunder /79 anvisats av budgetmedel.Medel som anslagits för den löpande prisregleringsverksamheten och som inte tasi anspråk under budgetåret skall tillföras konjunkturutjämningsfonden.Däremot tillförs fonden ej de medel som anslagits för särskilda pristillägg /79 och som ej tagits i anspråk. Medbeaktande av Svensk fisks kostnader under andra halvåret 1978samt den förväntade marknadsutvecklingen under första halvåret 1979kan kostnaderna för den Icpande prisregleringen under budgetåret1978/79 beräknas till ca . Om hänsyn tas även tillränteinkomster som uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämningsfondentorde behållningen i fonden vid utgången avinnevarande budgetär komma att uppgå till ca . Budgetåret1977/78 uppgick inkomsterna i prisregleringskassan för fisk tilltotalt . Av detta belopp svarade prisregleringsavgifter för 18 miljkr, utförselavgifter för , införselavgifter för 0,2milj kr och ränteinkomster på medel innestående i kassan till . Behållningeni kassan var vid budgetårets utgång . Inkomsterna i form avprisreglerings- och införselavgifter samt räntor under innevarandebudgetår kan beräknas till ca . Som tidigare nämntsskall Svensk fisk under innevarande regleringsår tillföras 12milj kr ur kassan. Av prisregleringsmedel finansieras vidare vissa kostnader för uppbörd ochkontroll etc, som kan beräknas till ca . Behållningen ikassan vid utgången av innevarande budgetår kan därför beräknas tillca . Detinternationella marknadsläget för fisk fortsatte att förbättrasunder /78. Minskningen i utbudet av sill pgafiskestoppet i , ledde till successivt höjdasillpriser. Även för andra viktiga fiskslag såsom torskoch foderfisk fortsatte prisuppgången under regleringsåret, dock i mindreomfattning än för sill. Genom att de svenska fiskarna i ökande utsträckninggick in för sillfiske uppstod på den inhemska marknaden enmarkant brist på annan fisk än sill, vilket fick en prisuppdrivande effekt. 1978/79:146 15 Underinnevarande regleringsår har i stort sett rått sammamarknadsförhållanden som under /78.Sillfiskestoppet i kommer att bibehållas under hela året 1979.För sillpriserna borde detta innebära att några större förändringar inte är att vänta under första delen av regleringsäret1979/80. Vissa tecken tyder dock på att torskpriserna kan komma att sjunka något redanunder 1979. För andra hälften /80 är marknadsutvecklingen svårare attbedöma. Om sillfiskestoppet i skulle upphävas får detta konsekvenser för sillpriserna.Det får dock anses vara sannolikt att sillfisket i blirstarkt begränsat ännu efter det att stoppet har upphävts. Vadsvenskt fiske angår kan vissa avsättningsproblem uppkomma för små-fallensill och strömming. 4 förslag till reglering 1979/80 Ibeslut har regeringen uppdragit åt jordbruksnämnden attefter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegationoch nämndens konsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen på fisk m munder /80. Förslaget skulle utformas med utgångspunkti de tillämpade riktlinjerna för minimi- ochgarantiprisregleringen på fisk. Vidare uppdrogs åt nämnden atti samband därmed avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader för utsättning avlaxfisk och ål. hari samförstånd raed konsumentdelegationen kommit överensmed fiskets förhandlingsdelegation om att föreslå att föreningenSvensk fisk för den löpande prisregleringsverksamheten under budgetåret1979/80 skall tillföras ur prisregleringskassan för fisk. Härutöver bör föreningen liksomtidigare få använda de ränteinkomster som uppkommer hos föreningeneller dess konjunkturutjämningsfond. Dessa ränteinkomster har uppskattatstill inemot . Vidare har föreningen i enlighet med gällandedirektiv rätt att vid särskilda behov använda en fjärdedel avbehållningen i konjunkturutjämningsfonden. Behållningen i fonden vid ingången av budgetåret1979/80 har beräknats uppgå till ca , vilket i så fall skulleinnebära att ytterligare ca står till förfogande.De medel som anslås för den löpande verksamheten bör föreningenfå använda även för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet. Till den del deanvisade medlen inte behöver tas i anspråk överförs överskottettill föreningens konjunkturutjämningsfond. Vid överläggningarnahar, liksom varit fallet, frågan om särskilda pristillägg inte behandlats. 1978/79:146 16 har efter särskilda framställningarbeviljats ett organisationsbidrag om ur prisregleringskassan undervart och ett av budgetåren 1973/74 - 1975/76 samt för budgetåret1976/. har bidraget höjts till . Vid överläggningarnamed jordbruksnämnden har förhandlingsdelegationen hemställt omett till förhöjt organisationsbidrag för /80.Höjningen av bidraget har motiverats med förbundets ökadekostnader. , som redan vid tidigare överläggningaruttryckt principiella betänkligheter mot att förbundets verksamhet delvis skallbestridas med prisregleringsmedel, vill dock ej motsätta sigatt ett bidrag utgår ur prisregleringskassan för fisk även för detkommande budgetåret. Fisketsförhandlingsdelegation har vid överläggningarna föreslagit att prisregleringsavgift införs för såväl svenskfångad somimporterad ål och lax för att finansiera kostnader för utsättning avlaxfisk och ål. Med hänsyn till att man från jordbruksnämndenssida förutsåg bl a tekniska svårigheter vid ett genomförande avavgiftsbeläggningen av dessa fiskslag har förhandlingsdelegationeni avvaktan på ytterligare överväganden förklarat sig införstådd medatt låta frågan om införande av prisregleringsavgift för lax ochålanstå till överläggningar inför nästkommande regleringsår. Efter Överenskommelsemed förhandlingsdelegationen och i samförstånd medkonsumentdelegationen föreslår jordbruksnämnden att ett anslag av utgår ur prisregleringskassanför fisk för finansieringen av kostnader för utsättning avlaxfisk och ål under /80. Nämnden föreslär vidare,att i likhet med vad som tidigare fastställts, högst av de fettvaruavgifter som tas ut vidhärdning av sillolja av inhemskt ursprung, med avdrag för vad somkan beräknas återbetalas vid export, skall överföras tillprisregleringskassan för fisk. Frän förhandlingsdelegationenssida har vidare aktualiserats frägan om medel för att bestrida vissa kostnader för dag-och timpenning i samband med vidareutbildning av fiskare. Enligt vad nämnden inhämtat äremellertid denna fråga under övervägande i annat sammanhang varför nämndeninte funnit anledning att nu ta ställning till frägan. Underhänvisning till vad som anförts anhåller nämnden om bemyndigande att under budgetåret1979/80 i huvudsaklig överensstämmelse med de grunder som tillämpas, taupp prisregleringsavgifter och, i enlighet med vad ovan föreslagits,besluta ora att utbetala medel ur prisregleringskassan för attbestrida kostnaderna för fiskprisregleringen. De allmännariktlinjerna för prisregleringen som fastställts avstatsmakterna för nuvarande 1978/79:146 17 budgetår skallenligt regeringens ovan n'äranda direktiv gälla oförändradeunder /80. Nämnden bör således bemyndigas medge att prisstöd får utgå förutom genomminimi- och garantiprisreglering även genom pristillägg, prisutjämningsbidragoch regionalt fraktstöd. KunglMaj:t har bemyndigat jordbruksnämnden att från och medden tills vidare för varor av de slag som anges i bilagan till lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område tillämpa licenstvång vid in- och utförsel. Vidare har bemyndigats medge Svensk fisk rätt att på villkor som jordbruksnämndenbestämmer ensam föra ut varor av de slag, som anges i bilagan till lagen,till Tänder med centraliserad import. Enligt Kungl Maj:ts beslut den 19december 1969 gäller vidare importminimipriser vid införsel avfryst filéad torsk och kolja. I enlighet med gällandegrunder skall importen av fisk - inom ramen för gällandeinternationella åtaganden - regleras i den omfattning, som är nödvändig för attupprätthålla prisregleringssystemet. föreslår attregleringen av importen och exporten får ske i huvudsak på samma sätt somunder innevarande budgetår. I detta sammanhang kan nämnas attregeringen uppdragit åt jordbruksnämnden att i enlighet med prop 1977/78:112 utarbetaförslag till minimipriser vid import av frysta fiskfiléer tillSverige. Nämnden avser att i särskild ordning redovisa sinaförslag i denna fråga. Genombeslut av regeringen bemyndigades jordbruksnämnden attbesluta om utförselavgifter enligt lagen (1974:226) omprisreglering på fiskets område. Bemyndigandet gäller vid export till länder inomEFTA endast för de varor som finns upptagna i bilaga E tillEFTA-konventionen. Utförsel avgifter tillämpades för färsk ellerkyld sill/strömming (dock ej för de minstastorlekssorteringarna) - . För torskkvarstår alltjämt den avgift som infördes . Avgifternahar motsvarat det särskilda pristillägget för respfiskslag och storlekssortering. Inflytande avgiftsmedel tillförsprisregleringskassan för fisk. Nämnden hartidigare bemyndigats använda medel ur prisregleringskassan för attbestrida kostnaderna för kontroll av andra fiskvaror änkonserver. Kontrollen, som omfattade filéad fisk, avskaffades emellertid från den 1mars 1978, varför något behov av medel härför inte längre föreligger. Fisketsförhandlingsdelegation förklarade sig vid överläggningarnaberedd att fullt ut medverka i den uppgiftsinsamling m m som kommer att krävas isamband Prop.1978/79:146 18 med införandet av det av riksdagen beslutadenormpris-systemet. Oetta ärende har, på föredragning av avdelningsdirektörenHolmberg, avgjorts av generaldirektören samt ledamöterna . ~~-t 1 '-1. 'V"! _ ''(. NYTT STORMSKADESKYDD FÖR BLANKÅLSFISKET MED FASTA REDSKAP Prop.1978/79:146 20 Statsrådet och chefe;iför j ordbniksdepart ement et Genom beslut bemyndigade regeringenchefer- för atttillkalla högst nio sakkunniga med uppdrag attutreda frågan om fiskets kort- och långsiktigs-problem. Med stöd av bemyndigandet förordnades dåvarauide statssekreteraren ijordbruksdepartementet ,tillika ordförande, överdirektörenLennart , kaptenen , ombudsmannen , byråchefen ,byråchefen 'Verständig, riksdagsledamoten och departementsrådet . Till experter åtde sakkunniga förordnadea ombudsmannen fiskaren . Till sekreterare förordnadesdepartementssekreteraren ooh till biträdande sekreterare byrådirektören . Utredningen har antagit namnet fiskerikommittén. Kommittén har den 26september 1977 avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU 1977:74) Fiskerinäringen i fraratiden. Kommittén fick imars 1977 i uppdrag att överväga en annan form för ersättningar till fisket för stormskador på fasta ålfiskeredskap (prop. 1976/77:125, JoU 1976/77:54, rakr1976/77: 340). Fiskerikommitténfår härmed avlämna promemorian: Nytt stormskadeskyddför blankålsfisket med fasta redskap. Vid utarbetandet avpromemorian har kommittén biträtts av byråchefenBirger Siöalth. Till promemorian fogas ett särskilt yttrande av ledamoten . Fiskerikommitténsarbete är hänned slutfört. den 8 november 1973> 2 Fångstredskapen 2 5 Ålfisket 5 5 Nuvarande ersättningsformer 6 6 Översynav stormskadeskyddet 9 6.1 Utvecklingeninom ålfisket 9 6.2 Utgångspunkter föröversynen 10 6.5 Möjligaförsäkringssystem 10 6.4 Kommitténs förslag tillkollektivt stormskadeskydd 12 6.5 Finansiering avsystemet med kollektivt stormskadeskydd 15 6.6 Ändraderegler för fiskredskapslän 14 Särskiltyttrande av 'Verständig 16 1978/79:146 23 Den europeiska sötvattensålen, som Jir den ålartsom fångas av svenska insjö- och kustfiskare, förekommer allmänt i och på västkustensamt i de flesta sötvatten som avvattnas dit. Ålengenomr fyra utvecklingsstadier. Frånlekplatser i västra förs ållarver medGolfströmmen in mot Europas kuster. det tredje året förvandlaslarverna till glasålar. blir ryggen mörkgrön, sidorna gulaktiga och bukenmattgul eller vitaktig. I denna färgteckningkallas ålen gulål. Gulålens egentliga tillväxtperiod inträdernär den funnit en lämplig uppväxtplats.Den lever mest vid stränder och på grunt vatten. Den är en typisk bottenfisk och rörsig mest . hållergulålen sig mest stilla, ofta nedgrävd i botten. Vanligen stannar ålen i denna miljöunder fyra till . Den är som regel fullvuxen efter nio till räknat från glasålsstadiet. När ålen börjar bli fullvuxen och närmar sig tiden förlekmognaden har den fått en hög fetthalt, som kan uppgå till omkring 25 9. Ålen ändrar nu utseende. Sidorna och buken blir silvervita, vilketgett ålen i detta utvecklingsstadium benämningen blankål. som ålarnaövergår till blankälsstadiet börjar de vandringen tillbaka till lekplatserna iAtlanten. Utvandringen från aötvattnen börjar i ofta och i samband med vårfloden. Huvudsakligen sker den . Ålarnafrån de vattendrag som rinner ut 1 Östersjönföljer den svenska kusten söderut, rundar ,passerar och Bälten samt fortsätter 1978/79:146 24 genom och ut i . I ålvandringen länge den svenska kusten ingår även ålar frånBottenhavets ocb Önterajönn nödra knnter. Blankålans vandringahaotighet varierar. I genomsnitt uppgår den till . Fisket efter gulålbedrivs med ganska små och enkla redskap. Mest används småfinmaskiga ryssjor, åltinor och långrev. Fisket efter blankålbedrivs aå gott som uteslutande med homma ochbottengam. Utefter ned till trakten 'och tas den huvudsakliga fångsten med hommor. Söder därom och i dominerar bottengamen. Ett mellanting mellan hommaoch bottengam är den s.k. kalchéhomman som användsvid . Ett annat är flytgamet som används mest vid norra delen av sett fångas den helt övervägande delen bljinkål i bottengam. Hemman är en ryssjasom konstruerats speciellt för ålfiske, och bestårav en lång finmasklg nätsäck som hälls utspändav ett större eller mindre antal ringformade gjordar. Ålhommorär lämpliga att sätta vid strandbranter kring deyttre skären men används även vid långgrunda stränder.Längden kan uppgå till 15 m. Ålbottengametär ocksä ett ryssjeliknande redskap. Storleken och detaljonatruktionenväxlar på olika platser. Ålarnaleds längs en lång landam till en förgärd och mellan dess armar vidare ini det s.k. huvudet. Detta utgörs av en mereller mindre kubisk gård med väggar och golv av nät. Från huvudet fortsätter ålarna in ien ryasja bestående av en läng och smal nätsäck som spanns ut av rlngformiga gjordar. Pä ryssjan följerdet s.k. ålrummet där ålarna samlas. 1978/79:146 25 Hela redskapet hållsupprätt och utspänt med grova pålarsom slagits ner i bottnen och når ett styckeöver vattenytan. Bottengamen ärstora redskap. har enutsträckning i längdriktningen av 15O-I8O m. två eller flera bottengam i en sammanhängande rad. Bottengamet sträcksfrån strand eller ålbro eller frånfriliggande grund. sätts det ut på helt fritt vatten. Kalchéhomman och älflytgamet ärtill storleken jämförliga med bottengamet. Till skillnad från bottengamet hålls de på plats genom wirar eller linor som är förankrade ibottnen. Övertelnama är försedda med flöten så att de håller sig i vattenytan. Dessa redskap är lämpliga på platser med härdoch stenig botten där pålar inte kan användaa. Blankål fiskas utefter nästan hela . Vid och läns kust ärdock åltillgången relativt sparsam varför ålfisket där har en ganska underordnad betydelae. I Stockholmsakärgård bedrivs emellertid pä vissaplatser, särskilt i de yttre delarna, ett inteobetydligt ålfiske. Söderut efter kusten ökar ålfisket alltmer i betydelse. På sträckan från norra delen av till Falaterbo tasomkring av all ål som fiakaa vid våra kuster. Även i spelar fisket efter blankål en stor roll. I är däremot ålfisketobetydligt. I fångas mest gulål vars pris är betydligt lägreän blankälens. Säsongen för fisket efter blankål motsvarar tiden för utvandringen.I de norra delarna av omfattar den i stort sett tiden och längst söderutseptemberdecember. Prop.1978/79:146 26 Den totala årliga fångatmängden kan växla betydligt. På 1940-taletvar fångsten vid östersjökusteni början nere i något över 900 ton.I slutet av decenniet ökade emellertid ålfångsten tilldrygt varav omkring togs i ålbottengarn. steg fångstmängden till i genomsnitt 1 70O tonper år med ett fängatvärde av i runttal 8 milj. kr. Det motsvarade ungefär15 av hela fångatvärdet på . fångadesca 2 4OO ton ål till ett värde av ca 12 milj. kr. År1960 sjönk ålfångsten på ost- och sydkusten till omkring 1 5OO ton och fångstvärdet till ca 7,7 milj. kr. Under större delen av1960-talet höll sig fångsten i genomsnitt någotöver 1 3OO ton . uppgick till i genomsnitt ca 11,7 milj", kr. har ålfångaten påost- och sydkusten samt i minskat kraftigt. uppgick fångstentill och fångstvärdet till 11,7 milj. kr. Genomsnittligt har fångsten härunder uppgått till 945 tonper år och fångstvärdet till ca14,5 milj. kr. var fångsten nere i omkring 65O ton och fångstvärdet ca 11,9milj. vilket motsvarar av fångstvärdet på ost- och sydkusten. Antalet hommor ooh ryssjor som används i Slfisket vid ost- och sydkusten uppgår enligt fiskeriinventeringen till omkring 46 000. Återanskaffningsvärdetberäknas till i runt tal 11 milj. kr.Antalet ålbottengarn på dessa kuatsträckoruppgår till ca 1 000 med ett återanskaffningsvärdeav 17,5 nilj. Antalet personer som har ålfiske med bottengam som huvudsaklig fångstinriktning på ostkusten och sydkusten är enligt Prop.1978/79:146 27 fiskeriinventerinjjen 19' ca 450. Av desaa är ca 40 pensionärer.Av de övriga beräknas ca 280 ha fiske som enda yrke eller som huvudyrke.Ca 120 tiriver ålfiske som binäring till jordbruk eller annan areell näring. Av undersökningar om yrkesfiskamas inkomst-och förmögenhetsförhållanden framgår att ålbotten-gamfisket hävdat sig väl jämfört med övriga viktigare fisken pä ost- och sydkusten. Det överträffas dock avtrålfisket. var den taxerade nettointäkten i medeltal av trålfiske på sydkusten , av trålfiske påostkusten , av ålbottengamsfiske på syd- och ostkusten 20 900. Den största förmögenhetenredovisas av ålbottengamsfiskarna. uppgick den enligt undersökningartill i medeltal . Av tillgångama,ca , hänförde sig . till fast egendom och ca . till båtar och redskap. Skulderna uppgick i medeltal tilldrygt . Närmast efter ålbottengama-fisket följde storryasefisket, gam- och skötfisketefter sill och strömming raed en genomsnittlig behållen förmögenhet på82 . Den lägsta behållna förmögenheten, , redovisades för trålfisket på sydkusten. Homma, bottengarn och flytgam för fiske efter ålär faata fiskeredskap. Härmed förstås nämligenenligt 2 § lagen (1950:596) om rätt till fiske bl.a. med ledarm försett fiake-redakap, vilket medelst pålar eller tyngder eller annoriedes fästs vid bottnen eller stranden och avses- skola kvarstå än i följd. Fast redskap får med vissa undantag som följerav 3 § utsättas i allmänt vatten endast efter tillstånd av myndiet. Generella tillstånd för viasavattenområden kan lämnaa av . Individuella tillstånd lämnas av . Prop.1978/79:146 28 Eftersom arbetet med att sätta ut och ta upp redskapen ärtungt och tidakrävnnde .=itår de kvitr p\ flakpplataemanå länge flaket pågår. De kan sålunda inte tas upp plotsllfrt t.ex.inför ett annalkande oväder. Fiskesäsongenpågår på iretdå hårt väder är vanligt. Dessa förhållanden g6r att slitaget på redskapen ärstort. Den genomsnittliga livslängden är sex till tio år.Den årliga avskrivningen uppgår aåledes tillmellan tio och femton procent av redskapens totala värde. Ålfiskarna måste normalt ävenräkna med förhållandevisstora redskapsförluster vid svårare oväder.De ekonomiska riskema är alltså stora. Under gynnsamma förhållanden medgod tillgång på ål kan emellertid också vinstmöjligheternaväxa stora. kan hundratals kilogram ål fångas i ettredskap. En parryssja kostar ca 300 - . Beroende på mindre eller störredjup kostar ett 100 famnaj långt bottengam40 000 - . En 130 famnar långflytryssja kostar 50 000 - . Ett lika långt flytgam kostar mellan éO000 - . I dessa prisexempel ärinte mervärdeaskatten inräknad. Stormskadoima påredskapen uppgick till ca 2,5 milj. kr., är 1969 ca 1,2 milj. kr., ca 2,2 milj. kr., äx 1975 ca 0,5 milj. kr., ca 0,4 milj. kr. och ca 5»7milj. Det innebär att skadorna i genomsnitt uppgått till ca 1,3 milj. kr. har staten trätt emellsin med särskildabidrag för att lindra verkningarna av stormskadoma.Bidragen har utgått från tionde huvudtitelns reservationsanslag Bidrag vid förlust pågrund av naturkatastrof m.m. (det s.k. naturkataatrofanslaget). För ändamålet har anvisats sammanlagtca 7,2 milj. kr. 1978/79:146 29 För bidragsgivningen har gällt viaaa riktlinjer som godkänts av riksdugen år1968 (prop. 1968: 105, JoU 1968:24, riakr 1968:215). Fidrag har utpått till fiskare som vid svåra stormar förlorateller fått fiskeredskap skadade och som på grund däravbehövt bidrag för att kunna fortsättamed yrkesfiske. Bidrag har inte utgåtttill fiskare sora åtnjutit ålderapension. Bidrag har beräknats med viss procent på den del av skadebeloppet som överstigit . Bidrag med mindre belopp än . har inte utgått. Ansökningar om bidrag har prövats av . Bidragen har varit behovsprövade. Till ledning för beräkningen av bidragen har regeringen vidmedelsanvisningen knutit en bidragsskala i tre steg - 50, 70 och SO % - till viss till statlig inkomstskatttaxerad inkomst och behållen förmögenhet.Enligt regeringens beslut om eraättning förstormskador på fiskeredskap gälldeatt bidrag fick utgå vid en taxerad inkomat på högst 10 000kr. och en förmögenhet på högat . För bidrag var motsvarande inkomst- och förmögenhets-gränser . och för bidrag . Fiskare som har drabbats av mera betydande skador harkunnat få visst bidrag även om den taxerade inkomsten något överstigit inkomstgränsen. I fräga om bidrag med anledning av atormskadorår 1976 anförde departementachefen. ''Efter upprepade stormskador och en starkt försämrad lönsamhetunder befinner aig ålfisket påost-och sydkusten nu i ett utsatt läge.Jag förordar därför att bidragmed anledning av stormskador får utgå utan behovaprövning avtidigare angiven del av skadebeloppet. Jag vill understryka att detta förslag skall ses som en tillfällig åtgärd i avvaktan påen lösning av frägan om försäkring." Prop.1978/79:146 30 Regeringens förslagföranledde inte någon erinran av (JoU 1976/77:34, rakr1976/77:340). Genom beslut stJillde regeringen hörat 3fömilj. till förfogandeför bidrag med anledning av stormskadomapå fiskeredskap . Regeringen föreskrev därvid bl.a. att bidrag fick utgå för att ersätta resp. reparera större, faata fiskredskap såsomålbottengarn, ålflytgam o.d, vilka vanligen inte hinner bärgas föreen atorm. Bidrag fick ävenutgå för att ersätta reap. reparera mindre, fasta fiakeredskapom stormen kommit aå överraskande att bärgning inte rimligen kunnatmedhinnas. Bidrag fick utgåmed av den del av skadebeloppet som översteg . Fiskarna har äventillgång till fiskredskapslån för åter-anakaffning av fiskredskap som skadats eller förlorats vid fiske.