prop · G20316 · 1978-12-31 00:00:00 — Ställföreträdarkommitténantog två resolutioner på hälsovårds-området - (77) 3 rörandesjukhusens interna straktur och (77) 4 angående omgruppering av paramedicinskayrken. antogs (77) 30 om den allmänpraktiserande läkaren. Här behandlasutbildningsfrågor samt sätt att stimulera intresset för denna yrkesverksamhet. () hade två möten . Vid det andramötet dellog företrädare för . Kommitténslutförde behandlingen av resolutionsförslaget rörande den allmänpraktiserandeläkarens roll. Presidietsroll meUan kommitténs möten diskuterades. Del föratsattes atl kommitténs arbetsgrapperskulle kontakta presidiet om svårigheter uppstår att tolka mandal eller all avandra skäl svårigheter uppkommer att genomföra planerat arbete. Kommitténenades om ämnen och sammansättning för de arbetsgrupper som skall börja sittarbete . Följande prioritering mellan grap-perna gjordes 1) dengemensamma arbetsgrappen för frågor angående harmonisering av lagstiftningen om iransplantalion m. m. 2) en arbetsgrapp för jämförelse av kostnader för vård och behandling i öppenresp. 3) en arbetsgrupp rörande egenvård 4) en arbetsgrupp angående skolhiUsovårdens plats inom hälso- och sjukvården 5)en arbetsgrupp om sjukhusinfektioner. Somämne för del samordnade forskningsprogrammet 1978 föreslogs "Vad kanförväntas av hälsoutbUdningsprogrammen?" Kommittényttrade sig över förslaget från den parlamentariska församlingen angåendeinförande av ett s. k. inlemationeUt medicinskt kreditkort. Kommitténförklarade sig vUlig medverka i arbetet men stäUde sig något tveksam lillvärdet av ett sådant kort. Kommitténdiskuterade erfarenheter av bilaterala avtal på medicinens område och då främstmed de östeuropeiska statema. Påsvenskt förslag beslutade kommittén atl en utvärdering skall ske av samarbetetpå blodområdel för att göra resultaten tillgängliga för andra än experter. Kommitténantog förslag tiU resolution och rapport angående iransplantalion avbiologiskt material från människa. Kommittén antog vidare förslag tillresolution och rapport om famUjeplanering. Arbetet betecknades såsom mycketvärdefullt och kommer all publiceras genom Europarådels försorg. Denarbetsgrapp som behandleu" vissa frågor om förebyggande av narkotikamissbrukhar nu utarbetat förslag till rapport och förslag liU resolutioner angåendedels ambassaders resp. konsulats uppgifter när medborgare från det egna landetfår problem med narkotikamissbruk i vislelselandet, dels åtgärder påinformations- och utbildningsområdena om problem som unga människor möter vidresor tiU länder där narkotika är lätt tillgänglig. 6.Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor har koncentrerats lill frågor rörande natur- ochlandskapsvård samt hotade växt- och djurarter. En särskild förteckning överhotade växt- och djurarter har sammanställts. Inom en särskildexpertkommitté utarbetas en konvention rörande skyddet av vilda djur ochväxter i . har diplom för skyddsvärda områdenförlängts för de berörda svenska områdena, nämligen Sarek-Padjelantanationalparker och Muddus nationalpark. Dettredje mUjöministermötet planeras äga rum i den 20-21 september 1979.Del tredje sammanttädet med den förberedande kommittén ägde rum i oktober1977. MUjöministermötet avses behandla frågor rörande sambandet mellan de areellanäringama och naturvården. Underåret har informationscentralen för naturvårdsområden slutfört sin våtmarkskampanj. Förberedelsernaför den fjärde europeiska planministerkonferensen, vilken avses äga ram i Wieni , påbörjades . Huvudte-mal vid konferensen blirplanering för landsbygdsområden. Skr 1978/79:17 18 Konferensenförbereds av en ämbelsmannakommitté. Vidare ingår som ett led iförberedelsearbetet olika seminarier och symposier över ämnen med anknytningtill konferensens huvudtema. c)Byggnadsvård och stadsplanering Underåret har ett symposium om "Rural architecture in regional planning"hållits i , . Häri deltog även representanter för ett antalösteuropeiska stater. 7.Regionala och kommunala frågor Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) höU sitt första plenarmöte inom ramenför den nya kommittéstrakturen . Detta ägnades främst ål1977 och arbetsprogram. Dessutom förbereddes kommunministrarnas ad hoc-konferensi . Det andra mötet höUs den 23-25 november1977. Därvid behandlades främst program och andra frågor som rör den tredjekommunministerkonferensen i . Vidden andra kommunministerkonferensen i Äten antogs ett preliminärt förslagtill en europeisk konvention för gränskommunalt samarbete. lades enslutiig text fram av huvudkommittén för regionala och kommunala frågor. Denna vänlasbli anlagen . Blandde aktiviteter som pågår inom kommittén kan föralom de utredningar ochrapporter som rör nämnas följande studier. Modernatekniker för administration, inklusive ratio-neU användning avdatorer; fördelning av kostnader för service mellan nyttiare ochskattebetalare. Viden ad hoc-konferens i diskuterade kommunministramafrågor om fördelning av ansvar och resurser mellan olika administrativa nivåer samllämpliga storlekar för kommuner. Vidden tredje kommunminislerkonferensen i kommeratt behandlas frågor om medborgarinflytande och utvecklingen av den kommunalademokratin. Konventionersom öppnats för undertecknande (i)Den europeiska överenskommelsen om översändande av ansökningar om rättshjälpöppnades för undertecknande . Överenskommelsenavser ansökningar om rättshjälp (fri rättegång eller annal sådani bistånd) iärenden av civU, kommersiell eller administrativ natur. Den som vill ansöka omrättshjälp i annan avtalsslulande stat än den i vilken han har hemvist fårlämna in sin ansökningshandling lill förmedlande organ i den senare staten.Denna översänder sedan ansökningen lill mottagande organ i den andra staten. (ii)undertecknade den europeiska konven- Skr1978/79:17 19 tionen om bekämpande av terrorism, som öppnades förundertecknande . Konventionen ratificerades av med visstförbehåll (jfr prop. 1976/77:124). Genomkonventionen åtar sig de avtalsslutande staterna atl antingen tillmötesgåbegäran från annan sådan stat om utlämning av någon som har begått terrordådav närmare angivet slag eller själv vidta åtgärder för lagföring av honom. Enfullständig anslutning lill konventionen medför vidare att stat inte får vägrautlämning för sådant brott under hänvisning till att det är atl betrakta sompolitiskt. På denna punkl har emellertid gjort ett särskilt förbehåUsom innebär att behåller nuvarande möjligheter att vägra utlämning förpolitiska brott. Konventionen innebär dessutom att de avtalsslulande staternaskall lämna varandra rättsligt biträde när del gäller straffrättsligaförfaranden mot personer som har gjort sig skyldiga till terrordåd. ijii) Den europeiska konventionen om produktansvar förpersonskada och dödsfaU öppnades för undertecknande . Konventionenhar inte undertecknats av . Genom konventionen tillskapas ett särskilt ansvarssystemför personskada orsakad av bristfälliga produkter. Konventionenstillämpningsområde är begränsat till ansvarighet för personskada. Ansvarighetenåvilar producenten av den bristfälliga produkten samt, i fråga om importeradevaror, dessutom importören. Ansvarigheten är i princip objektiv, dvs. oberoendeav vållande på producentens sida. (iv) undertecknade deneuropeiska konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning.Konventionen, vars innehåll redovisas under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiskafrågor", öppnades för undertecknande . (v) undertecknade ettprotokoll om ändring europeiska konvention om begränsning avfaU av flerfaldigtmedborgarskap och om militära förpUktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap.Protokollet öppnades för undertecknande . Syftei med protokoUet är bl.a. all underlätta för personmed dubbelt medborgarskap all avstå från medborgarskapet i den stat där haninte är bosall saml alt förtydliga en bestämmelse i konventionen om rätt tillbefrielse i visst fall från militära förpliktelser vid dubbelt medborgarskap. har också antagit ett tilläggsprotokolltill konvention. Det avser informationsutbyte i anslutning tilltillämpningen av konventionen. (vi)öppnades för undertecknande den europeiska konventionenom delgivning i utlandet av handlingar i förvaltningsmål ochförvaltningsärenden. Syftet med konventionen är att skapa förutsättningar förinternationellt samarbete vid delgivning av handlingar i förvallningsmål ochförvaltningsärenden och därmed komplettera tidigare internationella instrumentom inbördes rättshjälp i civil- och brottsmål. Resolutioner vilka antagits av ministerkommittén (i)Medborgarskap för makar av olika nationaUtet I resolution (77) 12 rekommenderas medlemsstaternas regeringaralt verka för jämställdhet mellan utländska män och kvinnor som är gifta medmedlemsstats medborgare när det gäller villkoren för att bli medborgare i dennastat. Vidare rekommenderas att det för utlänning, som är gift med medborgare imedlemsstat, för förvärv av medborgarskap i den staten inte Skr1978/79:17 20 skall krävas hemvist i staten varav efter äktenskapets ingående. Resolutionen innehåller också enrekommendation om alt utlänning som är gift med medborgare i medlemsstat skallfå bli medborgare i den staten på förmånligare villkor än andra utiänningar. (Jfr även redovisningen under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiskafrågor"). ((/) Medboigarskapför barn i äktenskap Resolution (77) 13 innehåller rekommendationer tiUmedlemsstatemas regeringar rörande medborgarskap för barn födda i äktenskap. 1resolutionen rekommenderas regeringarna att i och med födseln ge bam iäktenskap medborgarskap i staten om barnels far eller mor är medborgare istaten eller möjliggöra för sådant bam atl till dess det har fyUt 22 årförvärva delta medborgarskap. Vidare rekommenderas regeringarna att i sinlagstiftning införa bestämmelser varigenom dubbelt medborgarskap undviks. 1sistnämnda avseende innehåller resolutionen även rekommendationer om bl.a.vissa minimibestämmelser. (Jfr även redovisningen under sektor 2 "socialaoch socioekonomiska frågor"). (///') Införande och förenhetUgande avnationella identitetskort I resolution (77) 26 rekommenderas medlemsstaternasregeringar alt anpassa redan befintiiga nationella system föridentitetskort till vissa angivna bestämmelser eller åtminstone bringa dessasystem i överensstämmelse med de principer som dessa bestämmelser ger uttryckför och som är avsedda att skydda individens grundläggande rättigheter. För detfall identitelskortsystem saknas rekommenderas att införandet av ett sådantsystem övervägs. Resolutionen innehåller också en rekommendation till regeringamaalt för idenlifieringsiindamål erkänna varandras identitetskort. (iv) Ersättning tiU brottsoffer Resolution (77) 27 innehåller rekommendationer tUlmedlemsstaternas regeringar alt i fråga om ersättning till brottsoffer beaktavissa närmare angivna principer. Dessa principer rör bl. a. i vUka fall statenbör bidra till ersättningen, vilka brottstyper som minst bör omfattas aversättningssystemet, hur och i vilken form ersättningen bör utgå. vad som böromfattas av ersättningen, ersättningens storiek och vilken stat som bör utge ersältning- (v) Straffråuens möjligheter att bidra tiU skydd av miljön I resolution (77) 28 rekommenderas medlemsstaternasregeringar att överväga de problem som togs upp i en rapport angåendestraffrättens roll på miljöskyddets område som lades fram vid det sjundeeuropeiska justitie-minislermötel i och om möjligt vidta en eUerflera av de åtgärder som föreslogs i denna rapport. (vi) Smitningfrån trafikolycksplats I resolution (77) 29 uttalas atl harmonisering avlagstiftningen rörande smitning från trafikolycksplats är önskvärd.Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför atl tillämpa vissa närmareangivna principer i denna lagstiftning. Dessa principer innebär bl. a. attbestämmelser bör ges om vad trafikant skall iaktta i händelse av trafikolyckaoch om påföljder för smitning. Skr1978/79:17 21 (vä)Den enskildes skydd mot myndighets åtgärder 1resolution (77) 31 framhåller ministerkommittén att del med hänsyn till detökade samarbetet mellan stater i förvaltningsärenden samt människornas alltstörre rörlighet över gränserna är önskvärt att få lill stånd en enhetligstandard i alla medlemsstater i fråga om den enskildes skydd mot myndighetersåtgärder. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att i sinlagstiftning och administrativa praxis ledas av vissa principer. Dessaprinciper omfattar rätt atl bli hörd, att få tillgång till upplysningar, rättalt anlita biträde, angivande av skäl i beslut och angivande av besvärs-möjligheter. (viii)Tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål Resolution(77) 36 innehåller rekommendationer tiU medlemsstatemas regeringar rörandetillämpningen i vissa avseenden av konventionen om inbördes rättshjälp ibrottmål. (i)för juridiskt samarbete (CDCJ) CDCJhöU två möten. Kommitténs 27:e möte ägde ram den 27 juni-1 julioch det 28:e mötet . Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CDCJ. Bland deämnen som är under utredning bör främst nämnas vårdnad om barn, åtgärder föratt underlätta för part att föra lalan vid domstol, skydd vid automatiskdatabehandling, automatisk databehandling av rättslig information, transplantation,den enskUdes skydd vid administrativa förfaranden, förenhetUgande avfamiljerätten, rättsliga aspekter på de problem som uppstår i samband med statslösapersoners närvaro på medlems-stalemas territorier, privilegier och immunitetsamt följdverkningar i bevishänseende av nya metoder att återge handlingars innehåU. CDCJhar underställt ministerkommittén utkast tUl konvention omerhållande utomlands av upplysningar och bevis i förvaltningsärenden.Ministerkommittén har vidare underställts utkast tiU tiUäggspro-lokoU tUl deneuropeiska konventionen om upplysning om innehåUet i utländsk rätt. CDCJ haräven föreslagit ministerkommittén att anta utkast tUl resolutioner omavtalsviten, rättshjälp och transplantation. ,som sorterar under CDCJ, har hållit sill tredje möte. Vid mötetdiskuterades bl. a. program och framtida verksamhet samt organisations- och strakturfrågor.Det beslöts att den tidigare organisationen av arbetet i fyra expertkommittéer skuUeändras, så att arbetsuppgiftema omfördelades till tre underkommitiéer. Expertkom-mittéemahar numera följande uppgifter: Mediemas funktion och uppgifter. Elektroniskamedia och Rättsliga frågor rörande media. (n)för brottslighetsfrågor (CDCP) CDCPhöU sitt 26:e plenarmöte. Vid mötet behandlades förslagtill resolution om ersättning till brottsoffer och förslag till resolution om strEiffrätlensmöjligheter alt bidra tUl miljöskyddet. CDCP antog förslagen, det förstnämndamed vissa ändringar, och beslöt atl hänskjuta dem tUl ministerkommittén.Vidare behandlades bl.a. förslag liU tilläggsprotokoll och resolutioner rörandetillämpningen av de europeiska konventionema om utlämning för brott och ominbördes rättshjälp i brott- Skr1978/79:17 22 mål.CDCP antog med vissa tiUägg de föreslagna texterna och beslöt att hänskjuta demtUl ministerkommittén. Vid mötet antogs även en slutiig rapport om obehörigtavvikande från trafikolycksplats. Blandde frågor som behandlades av CDCP:s underkommittéer märks,utöver de ämnen som ovan nämnts, avkriminalisering, straffprocessueUa frihetsberövanden,försäljning och innehav av skjutvapen, ungdomsbrottslighet och socialaförändringar, ekonomiska brott samt terrordåd. PåCDCP:s arbetsprogram för står bl. a. våldet i dagens samhälle, intemationelltsamarbete i fråga om brott rörande konst, samarbetet meUan aUmänheten ochpolisen samt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt. Påinitiativ av den österrikiske justitieministern höUs ettinformellt justitieministermöte i . I mötet deltog företrädare för samtiigaEuroparådets medlemsstater utom , , , och Turkietsamt . Vid mötet diskuterades resultatet av en europeiskfamiljerättskonferens som hållits i före juslilie-ministermötet.Vidare diskuterades åtgärder att underlätta för enskild atl föra talan viddomstol samt frågor om ersättning till brottsoffer och om terrorism. Undertiden höUs i en europeisk familjerättskonferens. 1konferensen deltog företrädare för samtliga medlemsstater utomMalta samt och . Syftetmed konferensen var att diskutera vilka ämnen som kan vara lämpliga att ta uppi ett arbete avseende harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning på detfamiljerättsliga området. behandlades frågor om åtgärder för att införliva bara i en nyfamilj, föräldrars skyldighet mol sina barn samt utövandet av föräld-ramyndighet,makes behörighet att förfoga över makarnas gemensamma egendom och eflerievandemakes rätt tiU sådan egendom samt grander för och följder av äktenskapsskUlnad.Konferensen antog vissa uttalanden med förslag lill åtgärder för attharmonisera familjerätten, riktade lill ministerkommittén och CDCJ att beaktasi arbetet inom ram. ///. fond för bosättning och regional utveckling Regeringenbeslöt att skuUe ansluta sig till fondför bosättning och regional utveckling, och inträdde Sverigesom femtonde medlemsstat i fonden. Fonden() bUdades som ett instrament i flyktingpolitiken.Numera används fonden huvudsakUgen för att stödja utvecklingsprojekt i sådanaregioner sorn har drabbats eller hotar att drabbas av storabefolkningsomflyttningar. I detta syfte tar fonden upp lån på den intemationellamarknaden samt beviljar eller garanterar lån tUl medlemsländerna på förmånligavillkor. SedantUlkomsten har fonden beviljat lån om sammanlagt . Häravhar 81 miljoner återbetalats. Skr 1978/79:17 23 Fondkapitaletuppgick tUl 7.805.000 US dollar. beviljades lånom ungefär 56 miljoner VS dollar till projekt i , , , ,, och .