prop · G203188 · 1978-12-31 00:00:00 — Företagsdemokratiska reformer måste enligi min meningsträva mot dessa mål. Jag kan därför ansluta mig lill Ulredningensutgångspunkier. 1978/79:188 22 2.4.2Effekliviiel och ekonomiska förulsäliningar Någraremissinsianser beionar au företagsdemokratin måsle utvecklas så atl man intefår en alllför tungrodd byråkratisk process. Del ökade personalinflyiandei flrinte leda till minskad administrativ effektivitet. En utveckling som leder långsammare beslutsprocess eller ett mer tidsödande administrativtförfarande i övrigi kan enligt min mening fl negativa konsekvenser för såväl deföreiagsdemokraiiska sirävandena som den politiska demokratin. Jag anser au enordning med partssammansalta organ på den kommunala sektorn inte behöverinnebära vare sig mer byråkrali eller mindre effektivitet. Tvärtom finns delstarka skäl som lalar för alt sådana tendenser kan motverkas, om kommuner ochlandslingskommuner flr möjlighel all inräita partssammansalla organ. En ordningmed partssammansalta organ kan ge en smidig form för hanieringen avmedbe-siämmandefrågorna. Verksamheien i de partssammansalta organen kan påvissa områden hell eller delvis ersätta förhandlings-och informationsåtgärderenligt MBL. Någraremissinsianser anseratt demokraliuiredningen inte har tillräckligt belysl deekonomiska konsekvenserna av ulredningsförslagen. All försöka göra generelltgiltiga "lönsamhetskalkyler" eller kostnads- och inläktskalky-ler förolika föreiagsdemokraiiska modeller är enligt min mening knappast meningsfulll.Endasl vissa kostnadsfaklorer kan mätas med någoriunda säkerhet, t. ex. den tidsom går åt för sammanträden och för fackliga förtroendemäns verksamhet påarbetstid. Värdet av atl informalionen förbättras, konfiikier förebyggs, deanställdas intresse för verksamheien och vilja att medverka tillförbätlringarökas,beslulsunderiagei blir allsidiga re och de anslälldasarbeislillfredsställelse ökar kan i allmänhet inte bedömas lika lätt. Sammasvårigheler märks när del gäller att beräkna en rad teoretiskt länkbara negtivafaktorer, t. ex. tyngre beslutsprocess, överinformation, orationellaställningstaganden och slörningar av "verksamheiens behöriga gång". Närdeti prakiiken gälleratt ulvärdera föreiagsdemokraiiska utvecklings-försök är mansom ulredningen framhåller i regel hänvisad lill värderingar på grundval avgrova indikationer och "känsla" för om utvecklingen går i räll ellerfel riktning. Jag anser alt syftet atl skapa förutsäuningar för ell ökatpersonalinflylande måste tillmätas stor vikt vid bedömningen. Denna måsleenligt mitt synsäll ske fortlöpande och i nära samverkan mellan den kommunalaarbetsgivaren och arbetstagarna. Man bör härvid vara inriktad på all successivividta anpassningar, korrigeringar och förbättringsåtgärder för att stabiliseraverksamheten och främja en lämplig utveckling. Jag anser atl en ulveckladföretagsdemokrati på sikl innebär fördelar ur både effek-tiviieissynpunki ochekonomisk synvinkel. Prop.1978/79:188 23 2.4.3Närvaroräit i kommunala och landslingskommunala nämnder Medstöd av lagen (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd har pågått en försöksverksamhel i 37kommuner och 20 landslingskommuner. Omkring 1 900 nämndledamöter och drygl 600personalrepresentanter har medverkal i försöksverksamhelen. Lagen innebär atlregeringen på särskild framställning av en kommun eller landstingskommun flrmedge atl en eller landstingskommunal nämnd beslutar att förelrädareför de anslällda flr närvara vid nämndens sammaniräden och della iöveriäggningarna men inte i beslulen. För alt andra utomstående än sådanasakkunniga m. fl. som avses i 3 kap. 7 § KL skall fl närvara vidnämndsammanlräden fordras enligt KL alt nämnden enhälligt medger del. Delsammagällde enligt kommunallag och landsiingslag. I samband medatt styrelserepreseniation blivit möjligl på andra samhällssektorer har fråganaklualiserals på den kommunala sektorn. Den har emellertid ansetts vara mera kompliceradi kommuner och landstingskommuner med hänsyn till atl nämnderna är politisktsammansatta och återspeglar styrkeförhållandena i de beslutandeförsamlingarna. Det har därför ansetls uteslutet atl slyrelserepresenlalion förde anslällda i kommuneroch landstingskommuner skulle kunna förenas med räll altdella i de kommunala nämndernas beslut. Syftet med lagvar au göra försöksverksamhel i kommunerna och landstingskommunerna möjlig. Föratt markera atl del är fråga om en försöksverksamhet har man vid tillämpningenav lagen strävat efter all begränsa antalet nämnder med närvarorätt förpersonalföreträdare. I de kommuner som har deltagit i försöksverksamhelen harnärvarorätten i genomsnitt avsell tre nämnder. Bland landstingskommunerna harantalet berörda nämnder varierai betydligt. I genomsnitt har sex nämnder perlandsiingskommun deltagit i försöksverksamhelen. Erfarenhetema avförsöksverksamhelen tyder på att såväl de anställda som de förtroendevalda harfunnit närvarorätten värdefull. Mot denna bakgrund anser demokraliuiredningenall en mera permanent form av närvarorätt bör införas på den kommunala sektorn.Utredningen anser att närvarorätt vid nämndsammanlräden för företrädare för deanslällda kan vara ett värdefullt komplement till andra former avföretagsdemokrati. Närvarorätten kan medföra vidgade insyns-, informaiions- ochkontaktmöjligheter. Utredningen föreslår en ny lag om närvarorätt förpersonalföreträdare vid sammanträde med eller landstingskommunalnämnd. Enligt den nya lagen skall parierna på den kommunala arbetsmarknadenkunna träffa kollektivavtal om närvaroräit för personalföreirädare. skall bestämmas i vilka nämnder närvarorätt skall förekomma.Enligt utredningens förslag skall del vara möjligt atl begränsa närvarorättentill all avse bara vissa lyper av ärenden. Högst tre personalföreirädare ochlika många suppleanter skall fl 1978/79:188 24 finnasför varje nämnd. Fördelningen mellan de fackliga organisalionerna förutsättsbli reglerad i avlalel. Närvarorätten skall enligt förslaget gepersonalföreträdarna möjlighel all närvara och yttra sig vid nämndenssammanträden. De skall också kunna få sin särskilda mening aniecknad lillprotokollet. Utredningen anser alt del inte kan komma i fråga all låtapersonalföreträdarna della i nämndens beslul, efiersom en sådan ordning skulleslrida mot den kommunalei demokraiins principer. Ulredningens förslag innebärvidare all pesonalföreträdarna inle skall få vara närvarande, när nämndernabehandlar ärenden som rör förhandlingar mellan kommunen ellerlandstingskommunen och arbetstagarorganisationerna, uppsägning avkollektivavtal, arbetskonflikt m. m. Regeringenhar genom beslut förlängt de lidigare lämnade medgivandenaenligt lag atl gälla t. v. dock längsi till utgången av . Remissopinionenär splittrad i närvarorätlsfrågan. Omkring 100 remissinstanser tillslyrkerutredningsförslaget eller lämnar del utan erinran. Ett femtiotal avstyrkerförslaget. Ungefär lika många förordar en fortsau försöksverksamhet. Till dessainslanser hör de båda kommunförbunden. Omkring 30 remissinstanser är tveksammatill förslaget. Många av de remissinsianser som är negaliva eller iveksammamenar atl försöksverksamheten bör fortsätta och att en ny utvärdering bör ske,när kollektivavtal om medbeslämmande har varil i praktisk lillämpning en lid. Min allmänna inslällningtill närvarorätt för personalföreirädare vid nämndsammanträden är positiv. Jagtillmäter därför försöksverksamheten med närvarorätt stort värde. Samiidigi kanjag konstatera att många remissinstanser är iveksamma och anser all ell beslulom en permanent lagstiftning om närvarorätt bör anstå i avvaklan på ytteriigareerfarenheler av MBL. I några remissyttranden anförs atl det inle kan varalämpligt alt i så snabb lakl beslula om reformer inom arbetslivet all den enareformen inle i sin helhet kunnat genomföras och än mindre prövas nämnvärt,förrän kommuner och landstingskommuner skall yttra sig över förslag till nästareform. Några remissinstanser anser också alt del är oklart hur samspelel skallske mellan MBL, närvarorätt och partssammansalla organ. "trekanlsproblem" har också berörts i en av reservationerna tillutredningsförslaget. Medhänsyn till vad remissinstanserna haranfört och till alt försöksverksamhetenavses fortsälla lill anser jag atl del inle är påkallal altnu ta upp frågan om en permanent lagsliflning om närvaroräit förpersonalföreträdare vid nämndsammanträden. Jag vill erinra om all del ingår iden förul nämnda experlkommilléns uppdrag att ytterligare överväga frågan. 1978/79:188 25 2.4.4Förelagsdemokrali i kyrkliga kommuner Demokraiiutredningensuppdragomfallade inle de kyrkliga kommunerna. På det kyrkokommunala området harförsöksverksamhel med närvarorätt för de anslälldas representanter pågått sedanår 1976 med slöd av lagen (1975:364) om närvaroräit vid sammanträde med nämndhos församling eller kyrklig samfällighel. Försöksverksamhelen omfattar ellfyrtiotal församlingar och kyrkliga samfälligheter. Någraremissinsianser lar upp frågan om medinflytande förde kyrkokommunalt anställdai sina yttranden över ulredningens belänkande. LO, TCO och framhåller all del inte kan finnas skäl atl vägra deanställda inom rätlen lill ett medbestämmande som motsvarar vadsom har tillerkänts arbetstagarna i övrigt. Organisalionerna kräver därför altförslag som ger de kyrkligt anslällda samma rättigheter som andra arbetstagareläggs fram. Förulsäuningarnaför inflytande för de anslällda är enligt min mening i princip desamma på delkyrkliga området som på den kommunala seklorn i övrigi. Självfallet är detangelägel att de anställda hos kyrkliga kommuner tillförsäkras i princip sammainflylande som övriga kommunalanställda. 1direktiven lill expertkommilién las även denna fråga upp. Där anförs all fråganom ett ulvidgal medbeslämmande för dem som är anslällda hos kyrkliga kommunerbör las upp, även om frågan om ändrade relalioner mellan slalen och f n. övervägs. Med min lidigare redovisade grundinslällning anserjagall såväl närvarorätlsfrågan som frågan om partssammansalta organ på detkyrkokommunala området bör behandlas i det fortsatta utredningsarbetet. 2.5Allmänna synpunkter på utredningens förslag om partssammansatta organ Redani demokratiutredningens direktiv görs klara uttalanden om värdel av enfördjupad företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner. Enligt minuppfattning har grunden för de anställdas rält lill insyn och medbeslämmandelagts fasl genom de senaste årens arbetsrältsliga reformer. Dessa reformerulgör utgångspunkten för alla förslag och resonemang kring en fördjupadförelagsdemokrali på den kommunala sektorn. Stor hänsyn måste dock las till despeciella förutsättningar som råder på denna seklor. En av huvudfrågorna idetla sammanhang rör gränsdragningen mellan den politiska demokraiin ochföretagsdemokratin. Somframgår av det föregående ämnar jag i detta sammanhang inskränka mig till altlägga fram förslag på grundval av demokratiutredningens förslag ompartssammansalla organ. Mina överväganden i del följande beträffandegränsdragningen mellan den politiska demokraiin och företagsdemokratin-kommerdärför atl inriklas på de problem som rör partssammansalta organ. 1978/79:188 26 Dekommunala och landstingskommunala nämnderna svarar enligt 1 kap. 5 S KL förförvaltnings- och verkställighetsuppgifter. Om kommunfullmäklige resp.landsiingei medger det, får en nämnd uppdra åt en eller flera ledamöier ellersuppleanter, åt en ledamol eller suppleanl eller ål en tjänsteman all beslulapå nämndens vägnar i vissa ärenden (3 kap. 12 och 13 S§). S.k. blandaddelegation, dvs. delegation till förtroendevald och tjänsteman i förening, ochdelegation lill flera tjänstemän är däremot inle lillålen. Vidare kandelegaiion inle ske lill annan arbetstagare än sådan som är all betrakta somtjänsteman. Detta innebär all kommunallagsliftningen inle medger altförvaltnings- och verkställighetsuppgifter överiämnas lill partssammansallaorgan, dvs. organ som beslår av förelrädare för kommunen resp.landstingskommunen och för arbetstagarna. Möjlighelerna lill en fördjupadföretagsdemokrati är härigenom mer begränsade på den kommunala seklorn än påde statliga och privala sektorerna. På dessa seklorer kan nämligenpartssammansalta organ ges vissa beslutsfunktioner. Jaghar tidigare lämnat en översiktlig redovisning för utvecklingen avföretagsdemokratin i kommunerna och landsiingskommunerna. Av denna redovisningframgår bl. a. all föreiagsnämndsverksamheien flr anses ha utgjort ett viktigtled i utvecklingen av de förelagsdemokratiska grundidéerna. Företagsnämndernasuppgifter har varil all verka för en ändamålsenlig och ralionelll bedrivenverksamhei samt för ökad arbeislillfredsställelse och god samarbetsanda. De haremellerlid endast haft rådgivande funklioner och således varil forum förinformaiion och samråd. Denomständigheten atl kommunallagstifiningen inte tillåter atl förvaltnings- ochverkställighetsuppgifter lilldelas partssammansalta organ har utgöraell väsentligt hinder för en ulvecklad förelagsdemokrali på det kommunalaområdel. Parierna pä den kommunala arbetsmarknaden har i en gemensam uiredning,PSO-uiredningen, redovisat sin syn på frågan om partssammansalta organ. lenrapport., som avlämnadesi , faslslås att parierna är ense ombedömningen all kommunallagsliftningen bör ändras så att det blir möjligl attinrätta partssammansalta organ med viss beslutsrätt. Inom varman överens om all en närmare reglering i lag om när och hur verksamhei medpartssammansalla organ skall bedrivas inle är önskvärd. Parterna bör enligtutredningen, i enlighet med intentionerna i arbelsrälisreformen, ha frihel allsjälva i förhandlingar och genom avtal ulforma de normer som skall lillämpas. Demokraliuiredningenhar haft som en utgångspunkt au den fortgående demokratiseringen av arbetslivetär av störsla vikt även för den kommunala seklorn. Den kommunala verksamheienbör enligt ulredningen kunna gagnas påtagligt av en utvecklad samverkan, där deanslälldas kunskaper, erfarenheler och synpunkter kan göra sig gällande och laslill vara bälire än hiltills. Lika givet är all ell ökal personalinflylandemåsle anpassas lill den politiska demokratins förutsättningar. De områden därpersonalens inflytande bör fa göra sig gällande, liksom formerna förinflytandet och graden av Prop.1978/79:188 27 inflytande, måste avvägas noga. Mot denna bakgrundsammanfattar utredningen sin inställning i följande punkler. Denarbetsrättsliga utvecklingen syftar till all främja företagsdemokratin inomsamtliga seklorer av arbelslivel. När del gällerden offentliga sektorn krävs anpassningar lill den politiska demokraiinsvillkor. Området för förhandlingar och avtal har emellertid successivt vidgats.Reglerna om gränsdragningen mellan den politiska demokraiin ochförelagsdemokratin har mjukals upp och undergåll principiella förändringar. Ellvidgat ansvar föratt den politiska demokraiin respekteras har i samband med arbelsrälisreformenlagts på arbelsmarknadens parier. Del kommunalaområdet är känsligare för personalinfiytande på ledningsnivån än enskildaföretag och ställiga myndigheler. Detla hänger samman med den kommunalademokraiins och självstyrelsens syften, konstitutionella regler och praktiskaarbelsformer. Deförtroendevalda ansvarar för och deltar aktivi i den löpande verksamheten ikommuneroch landstingskommuner. Någon skarp gräns mellan området för poliiiskaavgöranden och förvaltning/verkställighet kan inte dras. Utvecklingen avföretagsdemokratin i kommuner och landstingskommuner bör underlättas. Därvidmåsleden kommunala seklorns särart och den kommunala demokratins villkorbeakias. förslag innebär bl. a. atl KL ändrasså alt partssammansalla organ med förvallnings- och verksiällighelsuppgifierkan inrättas i kommunerna och landsiingskommunerna. Ulredningen föreslåraltvissa grundläggande regler om partssammansatta organ las in i KL. Dessa regleravses göra del möjligt for parterna på den kommunala arbelsmarknaden alt imedbestämmandeavtal bestämma atl partssammansalla organ skall inrättas samtreglera organens uppgifier och arbetsformer. Överföring av beslutanderätt från en nämnd lill ellpartssammansatl organ sker enligt förslaget i två led. Del försia ledet ulgörsav ell kollektivavtal mellan kommunen resp. landstingskommunen ocharbetstagarorganisationerna. I avtalet anges de ärendegrupper som skallhandläggas av partssammansalla organ. I lagtexten avgränsas dessa ärendegrupperendast på det sätlel att det anges att fråga skall vara om vissa ärenden somrör förhållandet mellan kommunen eller landstingskommunen som arbelsgivare ochdess arbetstagare. Enligt vad som anförs i moiiveringen lill lagförslaget avsesemellertid de partssammansalla organen fl besluta bara i frågor som särskiltrör de anslällda. Del andra ledet äratt nämnderna inom de ramar som anges ikollektivavtalet beslutar all överföring av beslulanderält skall äga rum.Sådant uppdrag far nämnden återkalla bara om del medges i avlalel ellersynnerliga skäl därlill föreligger. Enligt utredningen måsle verksamheien med partssammansaltaorgan ses 1978/79:188 28 somett led i ett vidare inflytande- och samverkanssystem. Den kan spela enbetydande roll för utvecklingen av medbestämmandet på den kommunala .sektorn.Ulredningen framhåller all det på en del områden där personalen skall hamedbeslämmande kan vara lämpligt all ordna en konlinuerlig samverkan i enpartssammansatl grupp i stället för att ha parlskoniakier genom förhandlingarenligt MBL. Enligi ulredningen kan verksamheien i partssammansalta organ ledalill ett klarare definierat gemensami ansvar och till gemensammaproblemlösningar i smidiga former. Man kan också 11 en bättre täckning av olikafaser i beslutsprocessen. Ett väl fungerande partssammansatl organ börenligtutredningen kunna handlägga sina ärenden rned den smidighet och konlinuitei sombrukar anses karakterisera en effektiv förvaltning i övrigi. Genom förslagetalt partssammansalla organ skall inrättas på grundval av kollektivavtal kommerenligt ulredningen de uttalanden om området för medbestämmandeavtal på denoffenlliga sektorn som gjordes i samband med arbelsrälisreformen atl blitillämpliga även på avial om partssammansalla organ. Enbred majorilel av remissinsianserna är posiliva lill förslaget ompartssammansalla organ. Förslagei lillsiyrks hell eller i huvudsak av omkring180 remissinstanser. Till dessa instanser hör sju cenlrala myndigheler, 13länsstyrelser, 16 landstingskommuner, omkring 130 kommuner och de fackligaorganisalionerna. Knappt 60 instanser ger uttryck för iveksamhel införförslaget. hör knappt 50 kommuner och sex landslingskommuner. Omkring 30kommuner och några andra remissinsianser anser atl verksamheten med partssammansallaorgan inledningsvis bör bedrivas som försöksverksamhel. De flesla av dessainslanser hör till dem som har redovisals som tveksamma införutredningsförslaget. En negaliv inslällning lill förslaget redovisarenlandstingskommun, 15 kommuneroch ytterligare några remissinstanser. Flertaletav de remissinsianser somi yttrar sig över förslaget i slorl anför synpunkierpå frågan om gränsdragnimgen mellan den politiska demokraiin ochföretagsdemokratin. Majoriteten av dessa remissinsianser beionar endasl all deföreslagna förändringarna inle får innebära att den nuvarande avvägningenmellan politisk demokraii och förelagsdemokrali ändras. Flera remissinsianseranför emellerlid invändningar från principiell synpunkt mot utredningensförslag. Dessa remissinstanser anser i allmänhet alt ulredningen inle harlillräckligi noga analyserat förslagens förenlighet med den politiskademokratin. Invändningar av della slag redovisas också av en delremissinstanser som har lillslyrkt förslagen. Uttalanden om att en klararegränsdragning mellan den politiska demokratin och förelagsdemokratin behövsförekommer i flera remissyttranden. Till de remissinsianser som ger uttryck fören sådan uppfattning hör bl.a. de båda kommunförbunden, regeringsrällen,arbetsdomstolen och flera kommuner. Några remissinstanser, bl. a.regeringsrätten, anser all frågan om förslaget om partssammansalta organ ärförenligl med RF bör övervägas ytterligare. 1978/79:188 29 Frånfiera håll hävdas atl skyddel för den politiska demokraiin blir svagt, omUlredningens förslag genomförs, och alt direkia skyddsregler i lag behövs.Detta gäller särskilt med hänsyn till att de partssammansatta organen enligtförslaget skall anordnas enligt kollektivavtal. Synpunkier av della slag anförsav några landslingskommuner och kommuner - bl. a. Siockholm, ochGöleborg. Några av dessa remissinsianser, bl.a. omkring 15 kommuner, anser audet bör vara de politiska organens sak att självständigt avgöra ompartssammansalla organ skall inrättas eller ej. Några landslingskommuner,flera kommuner och hovrällen för anser alt de ärenden som skallkunna avgöras av partssammansalla organ bör avgränsas klarare i lag. Omkring 20kommuner menar alt kommunfullmäktige resp. bör fl besiämma departssammansalta organens verksamhelsområde. Debåda kommunförbunden framhåller all en självklar förutsättning vid bedömningenav möjlighelerna lill ell ökal personalinflylande är alt kommunernas resp.landsiingskommunernas anslällda inte skall ha större inflylande än övrigakommunmedlemmar i frågor av intresse för kommunens eller landsiingskommunensinvånare. Några kommuner anför liknande synpunkter. Bakomdel förbud mol all Iräffa avtal i frågor om bl. a. myndighels verksamhet, somtidigare gällde enligt 3 § statstjänstemannalagen och 2 §kommunaltjänslemannalagen, låg bl. a. uppfattningen all del var uleslulel alltillåta ell system som gjorde del möjligl för parierna på den offenlligaarbelsmarknaden alt genom avtal sälta politiska beslul ur spel. Det råderemellerlid, såvitt jag förslår, lolal enighet bland de kommunalanställdasfackliga organisationer om atl man måsie undvika alla åtgärder som inkräktar päden politiska demokraiins område. Del lidigare avtalsförbudet har bl. a. avdenna anledning inle filt nägon molsvarighel i MBL eller . I förarbeiena(prop. 1975/76:105, bil. 2, s. 150) anförde föredraganden bl. a. att det skulleslrida mol vår demokraiiska ordning - som den kommer lill uttryck främst i RFoch kommunallagarna - all låta de offentliganställda genom kollektivavtal flett annal, mer inflytande än andra medborgare över beslut sombesiämmer myndighelers verksamhet i fråga om mål, inriktning, omfattning ochkvalitet. Arbelsrälisreformen innebär alltså, även om något formelltavtalsförbud beiräffande den offenlliga sektorn inle har behållits, atlriktlinjer ändå har dragils upp beiräffande gränsdragningen mellan denpolitiska demokraiin och förelagsdemokratin. Del förutsätts bl. a. all del ärde politiska organen som skall besiämma vilken typ av verksamhei sommyndighelerna skall bedriva. Del är också politikerna som skall beslula omverksamheiens mål, inrikining, omfattning och kvalitet. Medbestämmandeavtalför den offentliga sektorn får självfallel inte heller strida mot RF, KL ellerannan ivingande lagsliflning. Jag vill också erinra om det särskilda huvudavialsom träffades mellan parterna på den offentliga arbelsmarknaden. har man skapal en möjlighel att fa Prop.1978/79:188 30 tillstånd en bedömning a v gränsdragningen mellan del område som parierna bör kunnareglera genom kollektivavtal och det omräde inom vilket polilikerna ochmyndigheterna ensamma bör ha beslutanderätten. Tvistefrågor som vidavtalsförhandlingar uppkommer på denna punkl kan hänskjulas till en särskildnämnd. Enligt avlalel skall parierna i frågor som riskerar all kränka denpoliiiska demokraiin eftersträva fredliga förhandlingar och undvikastridsälgärder. Gränsernaför hur långl förelagsdemokratin kan utvecklas i kommuner ochlandstingskommuner har alltså i samband med arbelsrälisreformen. Jagerinrar om all områdel för de anslälldas medbeslämmande yllersl begränsas avföreskriften i 1 ij MBL alt lagen lillämpas på förhållandet mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Enligtmin mening ärdet självklart all föreiagsdemokraiiska reformer på den kommunalaseklorn inte flr ruf)ba den nuvarande avvägningen mellan den politiskademokraiin och företagsdemokratin.