prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — För den tungt vägande delgruppenbearbetade varor beräknas denna överimport ha stigit till 8 ä . synes överimportenför denna delgrupp ha minskat tillell par procentenheter. Denna utveckling torde främst få tillskrivas den höjning av importens relativapris som ägt rum. De båda devalveringarnaav den svenska kronan och framförallt ' Med överimport avses här den import som går utöver vadtidigare samband mellan inhemskefterfrågan och import skulle ge. Tabell 3:5 Importutvecklingför olika varugrupper 19771979 Pris (enhetsvärde) -22,1 -5,0 -1,6 -3,2 -7,0 -6,9 -8,1 trävaror, massa samt -16,2 -5,8 -22,5 -26,3 -15,8 -8,7 -9,2 -0,7 -5,0 -6,2 -53,0 -1,3 -6,9 -6,3 -7,3 -7,0 -6,9 -4,« -5,9 medförde att importens relativpris steg under1977 och prishöjningen synes ha accentuerats . Överimporten under1977 och i viss mån 1978 utgör således tidsförskjutna effekter från de tidigarerelativprissänkningarna. Importvolymen 1978 har sannolikt också hållitstillbaka av atl efterfrågetrycket i den svenska ekonomin sjunkit påtagligt iförhållande till omvärldens. Nedgången i den totalaimportvolymen kom till stor del att falla på införsel från EG-länderna.Förhållandevis starkast synes dock importnedgången ha varit från Japan.Troligen utgör detta en följdverkan av den kraftiga apprecieringen av denjapanska yenen. Från OPEC-länderna däremot har importen stigit till följd av ökad råoljeimport delvisberoende på att en uppdragning av produktionen vid raffinaderierna i Tabell 3:6Försörjningsbalans for raffinerade mineraloljeprodukter (exkl. smörjoljor) 1977-1979 Förändring från föregående år. 1000 m'' -3,3 -0,8 -23,3 -9,7 -20,2 -4,1 -5,1 -10,2 el-, gas- och värmeverk -25,8 -6,4 -3,8 -2,2 -9,7 ' Inkl. för förbrukningsom råvara. slagit ut import av petroleumprodukterfrån i första hand . En extraordinär lagerpåfyllnad bidrog även tillden betydande råoljeimporten. Denna steg sålunda medan importen avpetroleumprodukter sjönk så kraftigt som med i volym. Ävenförbrukningen av petroleumprodukter minskade nämligen betydligt 1977-1978.Detta var främst en följd av en markant neddragning av den oljeba-seradeelkraftsproduktionen som ersattes av ökad vatten- och kärnkraftsproduktion (sevidare tabell 3:6). Vidare medförde en mildare väderlek ett lägreuppvärmningsbehov. Återhållande på importen verkade också en neddragning avlagren av petroleumprodukter som hade byggts upp . förutses enstark tillväxt i importeflerfrågan. De flesta komponenterna i den inhemskaefterfrågan väntas sålunda stiga väsentligt - inte minst den privatakonsumtionen och maskininvesteringarna. torde de svenska företagensåterhållsamma prispolitik bli mindre accentuerad under1979. Det ökade utrymmet på hemmamarknaden tillsammans med de möjligheter tillpriskonkurrens som de båda devalveringarna skapat förmodas leda till störreprisjusteringar uppåt. För importen av bearbetade varor har någon fortsattrelativprisförsämring därför inte ansetts trolig. Kvardröjande effekter avrelativprishöjningarna 1977 och 1978 ger likafullt anledning att för 1979räkna med en fortsalt minskning av importens marknadsandelar. Importensandelsföriuster har under sådana omständigheter skattats till någonprocentenhet. Importen av bearbetade varor har sålunda antagits öka med Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 77 i volym 1978-1979. För totala importenhar ökningen skattats till . Härvid beräknas råoljeimporten minska med ca 7 %då den inhemska raffinaderiproduktionen förutses falla tillbaka något samtidigtsom ökningen av råoljelagren avtar. Den beräknade förbrukningstillväxlen av pelro-leumprodukler1978-1979 i förening med en höjning av lagernivån förutses därvid komma atlmedföra en ökning av importen av petroleumprodukter på 1978-1979. Prisindex för totala importen steg enligtpreliminära beräkningar 1977- 1978 efter en uppgång pä närmare 13 %1976- 1977. Den höga prissiegringstakten kan dockhuvudsakligen hänföras till den svenska kronans devalvering under 1977.Uppgången i priserna kom således att bli särskilt stark från första till andrakvartalet och från tredje till fjärde kvartalet 1977. Under loppet av 1978 komdäremot priserna att ligga tämligen stilla. En kraftig avvikelse frånden allmänna tendensen visade i synnerhet kaffepriserna som sjönk kraftigtunder loppet av 1978. Prisnedgången kan beräknas till 1977-1978. Förövriga varor inom gruppen jordbruks-, skogsbruksprodukter och fisk stegimportprisema med och för livsmedelsprodukter exkl. kött med likamycket. Den internationellaprisutvecklingen var tämligen lugn för flertalet industriella basråvaror under1978. Importprisökningen för råolja blev inte högre än I 1/trots effekternafrån devalveringen av kronan . För petroleumprodukter blevprisökningen något större eller . Prisbilden för de olikaickejärnmeiallerna var splittrad - priserna på importerad aluminium stegkraftigt, medan importprisökningen på övriga metaller var blygsam. Importpriserna förfärdigvaror ökade med drygt 13 1/1977-1978. Härvid steg importpriserna påverkstadsprodukter mer än för övriga industriprodukter eller med 16 %1977-1978. Den relativt sett kraftigare prisstegringstakten påverkstadsprodukter kan till stor del återföras på den västtyska D-markenskraftigare appreciering gentemot kronan. Importen frän FörbundsrepublikenTyskland väger här tämligen tungt. För 1978-1979 förutses desvenska importpriserna för gruppen jordbruks-, skogsbruksprodukter och fiskinte öka med mer än 1 1/. Kaffepriserna beräknas då fortsätta att fallanågot en bit in på 1979 för att därefter stabiliseras. De internationellapriserna för industriella basråvaror förväntas stiga i ungefär samma takt 1979som 1978. Väridsmarknadsprisel på råolja har antagits öka 1979. Tillföljd av dollarns depreciering tillsammans med att prishöjningeninte genast slår igenom beräknas råoljeprishöjningen stanna vid ca 5 1/2 %mellan årsmedeltalen 1978 och 1979. Priserna på importerade petroleumproduktervänlas stiga med nära 2 1/. En sådan prisutveckling för råolja ochpetroleumprodukter Prop.1978/79:100 78 innebär endast att prisnivån 1979 är tillbakatill den som rådde vid slutet av 1977. Den internationellaprisutvecklingen på färdigvaror förutses bli något starkare 1979 än under 1978.Prisstegringslakten i internationell handel har alltsedan senare delen av 1977legat vid i årstakt mätt i nationella valutor. Prisstegringstaktenväntas öka något och mellan helåren uppgå till . I kronorräknat motsvarar detta en prisstegring med förutsatt oförändradeväxelkurser räknat. Prisnivån för totalaimporten kan därmed beräknas stiga med 1978-1979. Prisuppgången väntasbli tämligen jämnt fördelad över året. Mätt enligt nationalräkenskapernasberäkningsmetoder blir den väntade prisuppgången ca 3 1/, vilket förimportvolymen skulle innebära en uppgång på 1978-1979. Bytesbalansen för varor,tjänster och transfereringar visar enligt preliminära beräkningar ett negativtsaldo på ca . Jämfört med 1977 utgör det enförstärkning med ." Som framgår av tabell 3:7förklaras denna förstärkning helt av omslaget i handelsbalansen; det uppgårtill . Tjänste- och transfereringsbalansen fortsattesin tillväxt i negativ riktning, vilken 1977-1978 beräknas ha uppgått tilldrygt . Kapitaltransaktionerna beräknas 1978 ha givit upphovtill en nettokapitalimport på ca , vilket dock innebär enförsvagning av kapitalbalansen med ca . jämfört med 1977.Upplåningen utomlands, som var mycket omfattande 1977, beräknas , nettoräknad, ha gått ned med ca . och utgör därmed den huvudsakligaförklaringen. Valutareserven slutligen beräknas ha ökat 1978 med ca 3 200milj. mätt i transaktionsvärde. De registrerade transaktionerna medutlandet representerar ett nettoutflöde på ca 700 milj. kr. varav följeratt det ånyo synes ha uppstått en positiv restpost, på ca . Bytesbalansen vänlas även1979 uppvisa ett relativt stort negativt saldo, ca , ochdärmed försvagas något gentemot 1978. Denna försvagning faller, som framgår avtabellen, nästan helt på tjänste- och iransfereringsbalansen. ' En enkätundersökning,utförd av , avseende exporten av tjänsteroch vissa transfereringar visar att dessa underskattas i tidigare statistik.Denna underskattning har beräknats uppgå till ca 3,3miljarder kr. Vilka konsekvenser en korrigeringav tjänster och transfereringar med detta belopp får för betalningsbalansenbeskrivs på sid. 84. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 3:7 Betalningsbalans 1976-1979 kr., löpande priser Export av varor, foW Import av varor, ciP 80 195 85 300 Korrigering av handelsstatistiker!' Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tjänster' Transfereringar, netto därav: räntor och utdelningar -4 355 -799 -6498 -2081 -8500 -3 700 Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar* -11611 -14955 -7100 Kapitalbalans 3579 12135 6400 Restpost 5406 7639 3 900 Valutareservens transaktionsförändring -2626 4819 3200 Förändring på grund av kursrörelser 486 1196 -300 Valutareservens totala förändring -2 140 6015 2900 (-9600f (-8310)P -9750 -4 300 ' Enligt handelsstatistiken. Ett nyttredovisningssystem för utrikeshandeln har införts fr. o.m. I syfte attöka jämförbarheten har numerautfört en beräkning av utrikeshandeln enligt det nyaredovisningssystemet. Detta har resulterat i uppjustering av importvär-det 1976med 1300 milj. kr. Därmed torde jämförbarhet råda mellan 1976 och efterföljandeår medan jämförbarheten mellan 1976 och är mera begränsad. Nettot av återutförsel och återinförsel,korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimportav icke monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport.' Överensstämmer med saldot mellan import och export av varor och tjänster inationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett från att korrigeringspostenendast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen. Den resterande hälftenkorrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna. * Överensstämmermed bytesbalansbegrepp. 1 beslöt statsmakterna attefterskänka en rad tidigare givna krediter till till ett värde av endryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såvältransfereringsnettot som kapitalbalansen såtillvida att den senare förstärksmed samma belopp. Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans,ehuru det redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha ståttklart att dessa till största delen skulle komma att efterskänkas. Realiter hartransfereringsnettot därmed felperiodiserats. 1 huvudkolumnen ovan redovisastransfereringsnetto, bytesbalanssaldo och kapitalbalans exklusive den genomfördaavskrivningen av u-landskrediter. Anm. Enenkätundersökning, utförd av , avseende exporten avtjänster och vissa transfereringar , visar att dessa underskattas itidigare statistik. Denna underskattning har beräknats uppgå till ca 3,3miljarder kr. Vilka konsekvenser en korrigering av tjänster och transfereringarmed detta belopp får för betalningsbalansen beskrivs på sid. 84. Handelsbalansenspreliminära utfall - ett överskott på ca . - ärbetydligt kraftigare än vad som räknades med så sent som i den revideradenationalbudgeten . Balanslägels förbättring 1977-1978 - ca 10miljarder kr. - är sålunda . större än vad som dåförutsågs. Förändringen ligger nästan helt på volymsidan; Prop.1978/79:100 80 exportvolymens ökning och än mera,importvolymens minskning underskattades. Mätt priser beräknashandelsbalansens förbättring 1977- 1978 nu ha uppgått till drygt 11,5 miljarderkr. mer än den prognos som gjordes i RNB. Denförsämring av bytesförhållandet som förefaller ha ägt rum från 1977 till 1978synes däremot i stort sett ha fått den omfattning som förutsågs , dvs.en försämring med ca 2 1/. Den internationella prisutvecklingen blevemellertid något svagare och de svenska företagens prissättning någotförsiktigare än vänlat, varför såväl export- som importpriserna kom att ökadrygt långsammare än förutsett. Den försvagning avbytesförhållandet med som beräknas ha sketl -huvudsakligen som eti resultat av de båda svenska devalveringarna 1977 - gavupphov till starka volymulslag i utrikeshandeln . För exportenav bearbetade produkter till samtliga länderomräden beräknas andelsvinsler istorieksordningen ha uppkommit 1978 främst som ett resultat av denkraftiga sänkningen av exportens relativpris 1977-1978 men också i någon månsåsom delvis fördröjda effekter av de senaste årens successiva försvagning avSveriges relativa efterfrågetryck. Lagerutförsäljningar bedöms därutöver hahaft en viss betydelse för exportutvecklingen - dock företrädesvis ifråga om råvaruexporten. De båda senaste årens kraftigt minskande im-porlvolymtorde bara delvis ha orsakats av neddragningen av den inhemska efterfrågan.När det gäller 1978 förefaller det som om den svenska industrin - till följd avhöjningen av importens relativpris - i icke obetydlig utsträckning kunnatåterta tidigare förlorade marknadsandelar på hemmamarknaden. 1979 beräknas den totalaexportvolymen växa med och importvolymen med knappt 8 1/2%.Handelsbalansen mätt priser skulle därmed undergå en försämring istorleksordningen drygt 2 1/. förutses enförbättring av bytesförhållandet med , varför handelsbalansens försämringi löpande priser bedöms bli obetydlig. Som framgår avexportavsnittet ovan beräknas marknadstillväxten för exporten av bearbetadevaror 1979 bli något större och andelsvinsterna någol mindre än 1978. Exportenav bearbetade varor bedöms följaktligen komma alt visa en fortsattvolymtillväxt kring 1979. Exporten av råvaror väntas 1979 öka med i volym till följd av bristandeutbudskapacitet inom delar av den svenska råvaruindustrin. Värdemässigt antasemellertid råvaruexporten komma att växa något snabbare än 1978 eller med drygt13%. Det är denna prisökning - särskilt kraftig för pappersmassan - som väntasmedföra en viss förbättring av bytesförhållandet på totalnivån. Den kraftiga ökning avden inhemska efterfrågan som antas ske 1978-1979 kan på erfarenhetsmässigagrunder förutses dra upp importen av Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 81 bearbetade varor med mätt i volym1978-1979: detta förutsatt att ingen inverkan på marknadsandelarna äger rum somföljd av tidigare relativprisförändringar. Importökningen har emellertidbedömts stanna vid 10 1/till följd av en som sannolik bedömd ytterligareminskning av importens marknadsandelar 1979. Den förutsedda ökningen avSveriges relativa efterfrågetryck antas nämligen endast delvis komma attuppväga fördröjda effekter på andelarna av den tidigare höjningen av importensrelativpris. Den förbättring av detinternationella fraktmarknadsläget som kunde skönjas 1978fortsatte och förstärktes ytterligare under den senare delen av året.Tonnageefterfrågan har totalt sett ökat och fraktuppgången har varit påtaglig.För svenskt tanktonnage ger gällande fraktnivåer i mänga fall fullkostnadstäckning och emellanåt någon vinst. Situationen är ungefär likartad förtorrlasttonnagel i trampfart; från linjefarten, som i allmänhet har en lugnareutveckling, rapporteras bättre beläggning. Det är emellertid ovisst ommarknadsförbättringen kommer att fortsätta in på 1979. En uppgång mot slutet avåret tillhör säsongmönstret, men uppgången kan dock sägas havarit starkare än på mycket . Den har sannolikt också förstärkts i interinga utsträckning genom förväntningarna om en oljeprishöjning . Ett fraktras kan därför bli en realitet.Aktiveringen av fraktmarknaden har medfört en minskning av uppläggningarnasåväl internationellt som för svenskt vidkommande. Ännu mycket preliminärauppgifter om utfallet av netloinflödet av valuta från den utrikes sjöfarten1978 tyder under dessa förhållanden på en inte oväsentlig förbättring gentemot1977. Det s. k. sjöfartsneiiot som uppgick till ca 2 760 milj. kr.beräknas 1978 preliminärt ha ökat med närmare 600 milj. kr. till ca 3 350 milj.kr. Mycket talar för attmarknadsutvecklingen sannolikt kommer att följa ett mönsterliknande det dvs. en förhållandevis svag marknad somsedan förstärks mot årets slut. Den något snabbare tillväxt i världshandeln sominternationellt förutses för 1978-1979 kan emellertid motivera ett störreverksamt tonnage och måhända även medge ett effektivare utnyttjande.Sjöfartsnettot har därför antagits öka något jämfört med och harkalkylerats till . Nettoutflödet avresevaluta uppgick enligt preliminära beräkningar till ca 3 950 milj.kr. och ökade därigenom med närmare 400 milj. kr. Bruttoulflödetökade därvid med . Detta var något lägre än den vägda relativaprisuppgången för berörda länder och torde därför ha inneburiten mindre volymnedgång. visar emellertid luftfartsverkets statistikatt antalet resenärer med charterflyg 6 1978179. Prop.1978/79:100 82 ökat i betydande grad, för periodenjanuari-augusti 1977-1978. Andra faktorer än den mot utlandet riktade turismensynes därför förklara den svaga volymutvecklingen av brulioutflödel avresevaluta. Efter att ha utvecklatsmycket svagt under en följd av år fortsatte inflödet av resevaluta atl öka förandra året i följd. Räknat i fasta priser blev ökningen för 1976-1977 ca 17%och för 1977-1978 ca 15,. Vad som ligger bakom denna förändring är inte tillfullo klariagt, men sannolikt utgör en växande gränshandel i , främstfrån norsk och dansk sida, en väsentlig del av förklaringen. Det bör emellertidframhållas alt statistiken över resevalutaströmmarna kan ha påverkals avvalutatransaktioner av spekulativ karaktär i samband med devalveringarna.Jämförbarheten kan av denna anledning därför vara någotnedsatt. har antagits altinflationen i de för svenskt vidkommande viktigaste turistländerna tillsammansmed den införda reseskatten skall få en viss återhållande effekt påresandet och därmed utflödet av resevaluta. har inflödet avresevaluta antagits öka ytterligare någol. Del har därför kalkylerats med ennågot lägre ökning av nettoutförseln av resevaluta än , eller ca200 milj. kr. Transaktionerna underposten övriga tjänster resulterade enligt mycket preliminära beräkningar för1978 i ett underskott på ca . Försämringen på ca 300milj. måste betraktas som förhållandevis måttlig. Det kalkyleradeunderskottet på ca . är ett resultat av en i huvudsaktrendmässig framskrivning. Posten är ytterst heterogen men domineras och styrsi väsentlig utsträckning av ett fåtal iransaktionskategorier. Till dessa räknastransaktioner rörande företagsadministration, provisioner samt entreprenaderoch montage. Nettot avtransfereringarna till och från utlandet resulterade i ett underskott på ca8,, vilket betyder en tillväxt i negativ riktning med ca 2miljarder kr. Gåvobiståndet till tillsammans medräntebetalningarna i samband med den mycket omfattandeupplåningen utomlands betyder mest för postens utveckling. Räntebetalningarnapå den långa upplåningen, vilka redovisas under posten avkastning på kapital,beräknas ha legat kring . och därmed ökat 1977-1978 medca . Gåvobiståndet till beräknas ha uppgått till drygt3,. och därvid ökat med närmare 300 milj. kr. Transfereringsnettot för1979 har kalkylerats till -9750 milj. kr. Del skulle innebära en ytterligaretillväxt i negativ riktning med drygt 1,2 miljarder, varav ca 350 milj. kr.faller på ökat u-bistånd. Kapitaltransaktionernamed utlandet beräknas preliminärt ha givit upphov till ennettokapitalimport på . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 83 talbalansen har därigenom försvagats med drygt5,. Som framgår av tablån nedan utgör nedgången iden långfristiga upplåningen, vilken netto räknad uppgick till ca 9 miljarderkr., den främsta förklaringen. 1 motsatt riktning verkade resultatet avtransaktioner avseende direkta investeringar och övrigt långfristigt kapital.Till den sistnämnda kategorin räknas främst varvens exportkrediter samtkrediter vid import av fartyg och flygplan. De mycket stora fartygsleveransernatill utländska beställare 1977 gav upphov omfattande kreditgivning från varvens sida, närmare 3 miljarder kr.Samtidigt medförde den likaledes relativt stora fartygs- och flygplansimportenen betydande kredittagning på tillsammans . Totalt settuppstod sålunda en nettokreditgivning på . När såväl export-som importleveranserna föll drastiskt 1978 föll även nettokreditgivningen. Denberäknas 1978 ha uppgått till endast ca 200 milj. kr. Kortfristig upplåning för finansiering av export och import 'Av svenska statenefterskänkta u-krediter på ca . 1978 har ej inräknats. Valutareserven beräknastotalt 1978 ha ökat med ca 2900 milj. kr. Förändringen till följd avkursrörelser uppskattas ha uppgått till -300 milj. kr. ochvalutareserven mätt i iransaklionsvärde skulle därmed ha ökat ca 3 200 milj.kr. Eftersom resultatet av statistiskt kända transaktioner - avseende varor,tjänster, transfereringar och kapital - representerar ett nettoutflöde på ca700 milj. kr. uppstod en positiv restpost på ca . Det böremellertid starkt framhållas att en betydande grad av osäkerhet ännu vidlåderuppgifterna om utfallet . , som ju är ettuttryck för bristerna i den statistiska informationen beträffandetransaktionerna med utlandet, har vuxit starkt i positivriktning. uppgick den till . 1978/79:100 84 varit okänt hurrestposten fördelar sig på bytesbalans och kapitalbalans, men eftersomkapitaltransaktionerna - bortsett från korta handelskrediter - i princip läcksav valularegleringen har misstankarna i första hand riktals mot bytesbalansensposter och då främst tjänster och vissa transfereringar. Statistiskacentralbyrån fick därför i uppdrag att förbelalningsbalansdelegationens räkning genom en enkätundersökning i görligastemån kartlägga dessa transaktionskategorier . Enkäten, som skallbetraktas som en provundersökning och inte heller var heltäckande, visadeemellertid alt värdet av tjänsteexporten samt vissa inflytande transfereringarsådana dessa redovisas i statistik väsentligt underskattats. Dennaunderskattning har med utgångspunkt från enkätresultatet beräknats uppgå tillca 3 300 milj. kr. Nedan redovisas bytesbalansen dels med den tidigarekorrigeringsposten på 800 milj. kr. (Bytesbalans 1), dels med en ny omräkningspostpå 3 300 milj. kr. som kan häriedas från statistiska centralbyrånsenkätundersökning. Netto ger sålunda uppställningen i Bytesbalans 11 ett saldosom är 2500 milj. kr. mer positivt än enligt uppställningen i Bytesbalans I. Är 1977, Milj. kr. Tjänstebalans Transfereringsbalans Korrigeringspost Omräkningspost för tjänster och vissa transfereringar -4 338 -6498 12 135 7639 4819 12 135 5139 4819 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 85 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling avnedgång synes industriproduktionen ha vänt uppåt under andra halvåret 1978.Inom basindustrierna genomfördes en markant höjning av produktionen redan underförsta halvåret medan produktionen av färdigvaror började stiga först motslutet av 1978. Den uppgång av exportefterfrägan till den svenska industrin sominleddes markerades ytterligare under 1978.Eflerfrågelillskoltet från utlandet fick därigenom den pådrivande effekt somkom industrikonjunkturen alt vända uppåt. Effekterna på produktionen blev docktillsvidare begränsade då en betydande del av efterfrågeökningen kundelillfredställas genom leveranser från industrins mycket stora färdigvarulager.Förutom lagerinvesteringarnas negativa inverkan bidrog även nedgången inäringslivels investeringar samt minskningen av den inhemska privatakonsumtionen till att produktionstillväxten - speciellt inomfärdigvaruindustrin - blev blygsam mellan helårsgenomsnitlen 1977 och 1978.Till bilden hör även att avsevärda fortsatta produktionsinskränkningar skeddeinom järnmalms- Procentuellvolymförändring från föregående år -12,8 -10,8 -18,2 -17,0 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrou -17,6 Petroleumraffinaderier m. m, Järn- och stålverk' -14,0 38 ./.3841 -11,7 -15,0 -15,0 ' Inkl.hyvlerier och träimpregneringsverk. ' Inkl.smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. omfattarnu även livsmedelsindustri och träfiberplattindustri, se not sid. 96. Beräknat utfall förverkstadsindustrin 1977 enligt . Prop.1978/79:100 86 gruvorna samt skeppsvarven. Preliminärt beräknassåledes industriproduktionen ha ökat . En betydande höjning avproduktionen väntas ske under loppet av 1979.