prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Nuvarande insatser för fortbildning och vidareutbildning koncentrerasi stort setl lill tre områden: studiedagar på terminstid, kurser under i huvudsak ferielid och studier undertermin eller läsår som del av en vidareutbildning.Del är dels fråga om fortbildning föranledd av reformer som t. ex. läroplansförändringar, dels merindividuellt betonad fortbildning som lärare bedriver för atl förnya sig inomsina ämnesområden eller för att fördjupa silt pedagogiska kunnande, dels fortbildningsom etl led i utvecklandet av denegna skolans verksamhet. Alla dessa sidor av fortbildningen är vikliga och bör ulvecklas så långl resursematillåter. Jag vill i detla sammanhangerinra om att de insatser inom fortbildningen, som har beslutat om och som går underbenämningarna skolledarul-bildning och personallagsutbildning, har somhuvudsyfte alt stimulera till enulveckling i enlighel med tankegångarna i SIA-propositionen. Jag fäster stonavseende vid att denna utbildning kan genomföras så snabbi som möjligt och inomplanerade fidsramar. Såväl fortbildningen som forsknings- och utvecklingsarbetet inom skolans område ser jag som stödfunktionerför det lokala utvecklingsarbetet. 1974 årsläramibildningsutredning (U 1974:04) (LUT 74) väntas överiämna sitt slutbetänkande.Enligt vad jag har erfarit behandlar LUT 74fortbildningsfrågorna som en integrerad del av ett totalt lärarul-bildningsprogram. Jag avser alt återkomma till denna fråga vid min behandling av LUT74:s förslag. Förhållandevis storabelopp anslås till pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete (FoU-arbete) inom skolväsendet. Det är viktigt all skolforskningens resullalverkligen kommer reformarbetet påskolans område och de i skolan verksamma till del. En strävan bör även vara atlinom FoU-arbetets ram fånga upp och utveckla de initiativ som tas samt all därvid la till vara erfarenheter från försök som bedrivs avenskilda lärare och skolor. Den tillkallade skol forsknings-kommittén (U 1978:09) har bl.a. fill uppgift atl överväga frågor röran- 1978/79:100 Bilaga 12 243 de inriktningen av del framlida FoU-arbetet samlorganisatoriska och administrativa aspekter på della. 1 anslulning lillSIA-reformen har i olika sammanhang skolledningenscenlrala roll betonats. Decentraliseringen av beslutsprocessen ochlagstiftningen på arbetsrättens område ställer ökade krav på samordning ochplanering i skolan. Del krävs aktiva insatser från skolledningens sida för atlinitiera insalser för alt utveckla skolan. Del är därför tillfredsställandeatl åtgärder har vidtagits som förbättrat skolledarnasarbetssituation. I delta sammanhang villjag erinra om det beslut lill vissa ändringar rörande skolledarorganisaiionen i grundskolansom fattade med anledning av propositionen (prop. 1977/78:85, UbU1977/ 78:21, rskr 1977/78: 260) om nytt statsbidrag fill m.m.Enligt beslutel förfogar kommunen fr.o.m. över den samladeresursen för pedagogiska och organisatoriska ledning. Kommunernahar härigenom fått en betydande frihet all självständigt inrätta rektors- ochstudierektorsQänster inom ramen för den s.k. omfattnings-poängen. Jag kommer senare attförorda atl vissa kommuner medges räll atl inom ramen för den totalaomfatlningspoäng som kommunema enligl bestämmelserna förfogar över, kunnaomvandla en studierektorsQänsl till rektors-Qänsl. I stället föratt i ettrektorsområde ha förste rektor och studiereklor kan kommunen därigenom väljaall frigöra förste rektom från andra arbetsuppgifter än renaskolchefsuppgifler och därjämte planera organisationen så att etl mindrearbetsområde i kommunen förses med rektor som inte biträds av studiereklor. Jag vill i deltasammanhang erinra om att regeringen har godkänt ett den29 träffat avtal om ändringar i AST och TFU m.m. med anledning avvissa reformer på undervisningsområdet. Avtalet innebär bl.a. sänktundervisningsskyldighet för vissa lärare, en klassföreslåndartimme påhögstadiet och en reglering av del s.k. kollektiva lärararbetet. Avtaletomfattar även en arbetstidsreglering för skolledarna. De avtalade ändringama,framför allt i fråga om undervisningsskyldigheten, kommer för statens del attmedföra icke obetydliga koslnadsökningar på skolområdet. På senare lid har intresset för barnens kulturellavillkor ökal starkt. Bamkuliurfrågorär elt ofta återkommande tema i den allmänna debatten. Ofta riktasuppmärksamheten på barnkulturaktiviteler i mera snäv bemärkelse. För de flestabarn är det dock skolan som betyder mesl när del gäller alt förmedlakultumpplevelser och skapa intresse för det som sker i kulturiivel. Det ärsåledes i regel skolan som svarar för den första kontakten med t. ex. teatern,litteraturen, konsten och musiken genom undervisningen och genom kulturinslag ianslutning till skolarbetet. Del är viktigt att skolans möjligheter beaktas ifråga om insatser för alt Prop.1978/79:100 Bilaga 12 244 Chefen förutbildningsdepartementet kommer all föreslå all för vid 1978/79 årsriksmöte läggs fram en särskild proposition med anledning av . I det sammanhanget kommer även skolans roll ibamkullur-arbelet att behandlas. Jag avser också atl låta frågan bli föremålför vidare behandling inom utbildningsdepartemenlel i syfte atl tillvarata desamordningsvinsteroch effektiviietshöjande möjligheter som föreligger. För all på cenlral nivå främja endiskussion kring värderingar och normer iskolan tillkallade min föreirädare en arbetsgrupp kring normbildning och normöverföring i skolan.Denna gmpp är direkl knulen lill departementet. Inga direktiv har givils gmppen.Den formar själv sinaarbetsuppgifter. Grundvalen för gmppens överväganden är de gemensammademokratiska värderingar som gmndskolans och gymnasieskolans läroplaner uttrycker. Arbetsgruppen fungerar som stimulansgivare för en debatt bland föräldrar, skolpersonaloch elever om skolans ansvar för och prakliska möjligheter atl fillsammans medhemmen fostra bam och ungdomar till atl vilja omfatta och handla efter de gmndläggande värderingar som vi är överens om. Vidarefungerar gmppen som ett slags sambandscentralmed möjlighet atl sprida resultaten av de konkreta försök och erfarenheter som finns i många skolori landet till en vidare kretsav föräldrar, skolpersonal och elever. Enligt vad jag har erfarit kommer gruppen att lägga fram en debattskriftunder våren. Skolan är ensamhällsinstitution med beiydande sociala uppgifter. Befattningshavare med speciell inriktningpå dessa uppgifter är skolkuratorer,skolpsykologer, personalen inom skolhälsovården m.fl. Men ingen som är verksam i en skola kan undandra sig delansvar skolan har i dessa hänseenden.I takt med att de sociala problemen i samhället ökar har också skolan fått svårare problem. (U 1978: 06) tillkalladesav min föreirädare och fick i uppdrag att se över dessa frågor och därvid delsutreda skolans inre organisalion i delta avseende, dels undersöka möjlighetemaför en närmare samverkan mellan de samhälleliga organ som är engagerade inom barn- ochungdomsverksamheten. Jag övergår nu tillatl behandla frågor som rör gymnasieskolan. I budgetpropositionen1978 (prop. 1977/78: IOO bil. 12) redogjorde min företrädare utförligt för elevufvecklingen igmndskolan och gymnasieskolan läsåren 1977/78-2000/01. Vad gällerelevulvecklingen i gymnasieskolan är det framtida antalet 16-åringar avgörande.Detta antal kommer atl öka från 108500 lill nästan 124000 år1980. Fr. o. m. sker sedan en successivminskning till drygl 1985.De två därpå följande åren innebär enligt prognoserna en ökning med ca6000 16-åringar , varefter anlaletsjunker till ett minimum på knappt98000 . Ibudgetpropositionen 1978 framhöll min företrädare vikten av all berördamyndigheter på lokal, regional och central nivå uppmärksammar elevutvecklingen ochskapar en planeringsberedskap för atl kunna bemästra 1978/79:100 Bilaga 12 245 de problem som kan uppkomma. Den ökning avantalet l()-åringar som redan innevarande budgetår har skett och som kommer allfortsätta , ställer ökade krav på beredskap och aktiv planeringför atl skolan skall kunna erbjuda de större ungdomskullama utbildning eftergmndskolan. Gymnasieskolansdimensionering är nära kopplad till frågan om ungdomsarbetslösheten. I tiderdå svårigheten all få arbete blir störte, söker sig ungdomarna tillgymnasieskolan för atl få en yrkesutbildning som förbättrar deras möjligheterpå arbetsmarknaden. Jag anser att det är väsentligt atl de kan erbjudaserforderlig utbildning för atl på del sättet förebygga framlida sysselsättningsproblemlill följd av otillräcklig utbildning. Det är naturligt atl delökade utbildningsbehovet i första hand tillgodoses inom gymnasieskolan. Jagräknar sålunda med alt av antalet 16-åringar trots de växandeårskullarna skall rymmas i den direkt grundskoleanknutna delen avgymnasieskolan. Hämtöver är del nödvändigt atl även ulnytQa andrautbildningsresurser som står lill buds. Jag avser därvid utbildning vidföretagsskolor och läriingsuibildning. Möjlighetema alt ulnytQa företag ochinstitutioner för s. k. inbyggd utbildning i gymnasieskolan bör ytterligarebeaktas. För /80räknar jag mol bakgmnd av vad jag tidigare anfört med en uppräkning av antaletinlagningsplatser på gymnasieskolans tre- och fyraåriga linjer med 1 800 lilllolall 34 300 årselevplalser. För de tvååriga teoretiska linjerna räknar jagmed en ökning av 600 årselevplalser och för övriga tvååriga linjer saml förspecialkurser som inte ligger nära någon linje med en ökning av sammanlagt ca 3IOO elevplatser jämfört med innevarande år. Sammanlagl räknar jag förårskurs 1 i den gmnd skoleanknutna delen av gymnasieskolan med en ökning med5470 årselevplalser fill tolall 110850 årselevplalser (den s. k. stora ramen). Utöver de elevplatserinom den gmndskoleanknutna delen av gymnasieskolan som jag redogjort för,förordar jag för övriga specialkurser, dvs. kurser som är kortare än ell åreller vilka fordrar lidigare gymnasial utbildning, en totalutbildningskapacitet motsvarande 30330 årselevplalser (den s. k. lilla ramen). Denna ökadeeleviillströmning medför för gymnasieskolans del ell ökat resursbehov vilketgenerellt setl betyder all utbildningskapaciteten måsle öka. Etl beiydandehinder härvidlag är bristen på skollokaler främsl för yrkesinriktad utbildning.Trots den kraftiga satsning på skolbyggnadsverksamhet som görs nästa läsår,kommer denna brisl allQämt atl finnas kvar. Mot denna bakgrund är detnödvändigt att förutsättningslöst pröva även andra lösningar för alt ökagymnasieskolans kapacitet än reguljärt nybyggande. Etl annal problem är bristen på ämneslärare. SÖhar efter samråd med 1978/79:100 Bilaga 12 246 bedömtutbildningsbehovet av ämneslärare vara åtskilligt slörre fram tillår 1988/89 än vad nuvarande dimensionering av lärarutbildningen ger utrymmeför. Särskilt stort är behovet som en följdav atl antalet elever i de här aktuella åldrarna då når sill maximum. Underanslagel Ulbildning för undervisningsyrken kommer jag därför alt förorda attanlalet platser inom den ettåriga ämneslärarutbildningen utökas. Jag kommer senare ocksåalt föreslå atl statsbidraget till inbyggd ulbildning inom industri ochhantverk i stimulerande syfte räknas upp . Jag kommer även atl förordaen motsvarande uppräkning av statsbidraget till förelagsskolor och lillläriingsutbildningen. Dessa åtgärder är även motiverade utifrån önskemålet attknyla utbildningen nära samman med yrkeslivet. Jag ser även deföreslagna stimulansåtgärderna avseende inbyggd utbildning, företagsulbildningoch läriingsuibildning som delar av den samlade satsning som påundervisningsområdet görs för atl minska ungdomsarbetslösheten. Jag vill i detlasammanhang även erinra om att regeringen i tilläggsbudget I (prop. 1978/79:25)redan anmält för atl antalet platser i gymnasieskolan och antaletbidragsrum för lärlingsutbildningen utökats innevarande budgetår. Samtidigtanmäldes atl en utökning även skell av antalet s. k. kortkurser, av platsemaförinvandrarungdom och av platserna i specialkursen studievägar och arbetsliv. Delframhölls också atl möjlighetema lill förhyrning av skollokaler för utbildninginom industri och hantverk har utökats. Även verksamhelen inom studi e- och yrkesorientering (syo) ser jag som etl led i arbetet på atlförbättra kontaktema mellan skola och arbetsliv och förebyggaungdomsarbetslöshet. Del är bl.a. den uppsökande syo-verksamheten jag därvidavser. Problemet atl över huvud laget få kontakt med de ungdomar det här gällerkan vara stort. Del krävs därför aktiva insatser från skolans sida för atlåstadkomma etl positivt resultat. De viktigaste eleverna är i della sammanhangde som inle fortsätter in i gymnasieskolan utan som söker sig ul mot enarbetsmarknad där del kan vara svårt att finna arbete. Syo-verksamheten och deregionala och lokala planeringsråden (SSA-råden) ulgör skolans naturligakontaktorgan med arbetsmarknadens parter och myndigheter. Det är enligl minmening väsentligt att skolan och arbetsmarknadsmyndigheterna i samråd planeraroch genomför de ålgärder som bedöms nödvändiga för all minskaungdomsarbetslösheten. Jag föreslår mol denna bakgrund, trots atl en samladutvärdering av den nya syo-organisationen ännu inle föreligger, ytterligare 28gmndbelopp för uppsökande syo m. m. Jag föreslår även utifrån samma motiveringen utbyggnad av verksamheten med regionala planeringsråd. Den nya organisationen för studie- ochyrkesorientering har karaktär av 1978/79:100 Bilaga 12 247 försöksverksamhet.Regeringen har uppdragil ål SÖ all utvärdera verksamheten och inkomma medförslag . Jag följersysselsättningsfrågoma med uppmärksamhet och är beredd att återkomma tillriksdagen om förhållandena påkallar delta. Gymnasieskolansverksamhei bör utformas på sådani säll att även ungdomar som inleprimärt tänkt sig en gymnasial utbildning lockas lill denna. Åtskilliga av dessaungdomar har upplevt besvikelser i sin tidigare skolgång, varför de imånga fall betraktar fortsatl utbildning som etl negativt alternativ. Etlsätt för gymnasieskolan atl möta denna inställning är att så långt möjligt knylasamman sludiema i skolan med samhälls- och yrkeslivet. De elever som väljeratt genomgå sin utbildning i företagsskolor eller som läriingar hoshantverksmästare bör erbjudas möjlighet till kompletterande utbildning inomgymnasieskolans ram. Gymnasieuiredningen(U 1976: 10) har lill uppgift att se över den gymnasiala utbildningensframtida organisalion och innehåll. Utredningen har också i uppdrag allskyndsamt och i samråd med SÖ inkomma med förslag till ålgärderför atl bättre anpassa gymnasieskolan till de ungdomar som söker sigdit mer på grund av etl svårt arbetsmarknadsläge än på grund av önskan omulbildning. Jag övergår nu till att behandla vissa andra frågor. Etl av skälen lillbrislen på musiklärare är enligl vad jag har erfarit att lillräckliga möjligheter för grundläggande studier i musik inom gymnasieskolansaknas. Jag har därför beräknai medel för ytterligare tre klasser på gymnasieskolans tvååriga musiklinjesaml för ytterligare en högrespecialkurs i musik. Dessutom bör den utbildning i musik som f. n. bedrivs av läns landstingskommun fåanordnas i form av en specialkurs inom gymnasieskolan. Del är enligl min mening angelägel att enny tandsköterskeul-bi Idning successivi införs fr. o.m. Jagkommer därför all föreslå regeringen atl uppdra ål SÖ att vidta de ålgärder somerfordras för all en specialkurs förutbildning till tandsköterska om fyraterminer anordnas inom den ram för gymnasieskolan som varje budgelårfastställs av regeringen. Statsbidrag Ulgårlill kosinader för stödundervisning och samordnadspecialundervisning motsvarande för varje sexlonlal elever på de studievägar igymnasieskolan där klass får omfattahögst 16 elever och för varje trettiotal elever på de studievägar där klass får omfatta högst 30 elever. Enligt vad jaghar erfarit kan behovei av dennaresurs vara myckel olika vid skilda skolenheter inom kommunensgymnasieorganisation. Kommunen bör därför fritt få disponera denna resurs förfördelning till kommunensgymnasieskolor. Jag är däremol inte bereddatt förorda att medel beräknas för särskilda åtgärder (SÅS) inom gymnasieskolan. Samhällets behov avnaturvetenskapligt och teknisktkunnande är stort och kan väntas komma att växaytteriigare. 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 248 såväl behovet av specialistkunskaper som en godallmänkunskap hos alla medborgare. har denhögre utbildningen i naturvetenskap och teknik byggts ut kraftigt.Läkamtbildningen har sålunda nästan fördubblats,ingenjörsutbildningarna ökal med och de naturvetenskapligautbildningarna på högskolenivå med . Delta har skett trots att den gmppungdomar som passerar genom gymnasieskolan på den treåriga naturvetenskapligaoch den fyraåriga tekniska linjen totalt sett har minskat. Om skolan skall lyckasmed uppgiften att förse vårt samhälle med tillräckligt många människor mednaturvetenskaplig och teknisk kompetens på olika nivåer är det av vitalbetydelse att rekryteringen till högre naturvetenskapliga och tekniska studierbreddas. Detta kan endast ske genom att fler elever får tillfälle atl utvecklasitt intresse för dessa ämnesområden. Därmed uppnår man även att fler får enbättre allmänkunskap inom denna sektor. har här en nyckelroll.Vissa tecken lyder på att man i gmndskolan inte tillräckligt lyckas ta tillvara det spontana elevintresse som visas för naturvetenskapliga och tekniskafrågeställningar. Del tycks också vara så att elevintresset och därmedmotivationen och viljan atl tränga in i dessa ämnesområden minskar efter handsom eleverna passerar genom . Från skilda håll har framförts attbristen på intresse från ungdomamas sida för atl i gymnasieskolan väljanaturvetenskapligt inriktade linjer fill stor del beror på alt undervisningenpå låg- och mellanstadier i alltför liten utsträckning stimuleraroch befäster etl intresse för naturvetenskap och teknik. Det är enligt min meningav största vikt att denna trend bryts. Speciellt viktigt är det därvid att enväxande andel av flickorna får sitt intresse för naturvetenskap och teknikstimulerat och vidareutvecklat. Stora ansträngningar måsle göras för att dettamål skall kunna uppnås. En åtgärd som jag därvidbedömer som särskilt angelägen är att ge lärarna i - i första handdem som undervisar på de lägre stadierna - fortbildning i naturvetenskap ochteknik. Jag återkommer till detta under anslaget Fortbildning m. m. tillsattesinom en arbetsgrupp med uppgift aft bereda frågorrörande naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Gmppen innehållerrepresentanter för , , universitets- ochhögskoleämbetet, , gymnasieutredningen och LUT 74.Enligt sina direktiv har gruppen bl.a. aU "följa och vid behov samordnadel långsiktiga arbetet och komma med initiativ beträffande åtgärder på kortsikt". Arbetsgruppen har bl.a. låtit utarbeta en framtidsstudie med titelnInför . Denna är ett försök att ge en bild av hur samhällets behov avutbildade inom naturvetenskap och teknik kan komma alt ulveckla sig i ettlängre tidsperspektiv. Framtidsstudien har legat till grund för enforskarkonferens . SÖ har i särskild skrivelse redovisat vissaförslag till åtgärder för att 1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 249 komma till rätta med problem inom detnaturvetenskapliga området. SÖ föreslår därvid bl. a. sådana åtgärder som berörbetygsätlningen i skolan, läroplansfrågan för gmndskolan, lärarutbildningen ochstudie- och yrkesorienteringen. I dessa frågor avser jag att återkomma tillregeringen i annat sammanhang. SÖ föreslår även vissa andra åtgärder, såsominrättande av en högre specialkurs i naturvetenskap, utökad försöksverksamhetmed varianter på naturvetenskaplig linje och samordning av naturvetenskapligoch fyraårig teknisk linje i årskurserna 1 och 2. Det är enligt min meningangeläget att dessa förslag genomförs redan fr. o. m. nästa läsår. Jag återkommertill dessa frågor under anslagel Bidrag till driften av gymnasieskolor. SÖ har i skrivelse den 2november 1977 redovisat sitt av regeringen givna uppdrag om skogsinstitutens framtida verksamhet. SÖföreslår att skogsinstituten överförs till högskolan med nuvarandeskogsteknikerkurs som allmän utbildningslinje. Enligl förslaget bör Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) vara ansvarig myndighet. Förslaget harremissbehandlats och samtliga remissinstanser har därvid lillslyrkl ettöverförande till SLU. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetföreslår jag att skogsinstituten förs över till högskolan med SLU som ansvarigmyndighet. Jag har därför räknat med en överföring av medlen för statensskogsinstitut lill tionde huvudtitelns anslag . Fortbildningskurser för ingenjörer har hitfills bekostats uranslagel Vissa kurser för ingenjörer m.m. Syftet med dessa kurser kan numeratillgodoses inom högskolans ram. Jag räknar därför, efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet, inle medel för delta ändamål nästa budgelår. Vid mina ställningstagandentill av SÖ och andra myndigheter gjorda framställningar om reformer inomskolans område har jag lagt särskild vikt vid förslag som rör invandrarfrågor. I likhet med SÖ finnerjag atl man bör prioritera projekt på skolforskningens område som rör invandrareoch nationella minoriteter. Vidare räknar jag med alt inom ramen för anslagelStöd för produktion av läromedel utrymme ges för framställning avinvandrarläromedel och ordlistor och lexikon för invandrare. Under anslagetUtbildning för undervisningsyrken kommer jag bl.a. atl förorda attlågstadielärarulbildning för sökande med finska som modersmål anordnas iGöteborg och atl lillvalskurser i samiska och finska anordnas inomklassläramtbildningen i . Språkforskningen harvisat atl invandrarbarnen först måsle gmndlägga och ulveckla sina kunskaper ihemspråket innan de kan tillgodogöra sig etl nytt språk. Jag föreslår därföratt resurserna för stödundervisning i svenska och för hemspräksundervisning igrundskolan läggs samman för att möjliggöra alt barn i lägre åldrar kan få enstörre andel hemspråksundervisning. 1978/79:100 Bilaga 12 250 Fråganom handikappade elevers skolutbildning börägnas storuppmärksamhel. En ulgångspunkl bör vara all lillgodose varje barns behovutifrån de speciella förutsättningar handikappet ger. Strävan atl integreradessa elever i den allmänna skolan bör göras så långl ekonomiska och personellaresurser tillåter och utifrån en bedömning av vad som är möjligt i del enskildafallel. Jag har under skilda anslag föreslagit uppräkning av medel för attförbättra de handikappade elevernas silualion bl.a. för framtagning avpedagogiska hjälpmedel och för stöd ål produkfion av läromedel. Även förpersonella och materiella förslärkningar inom specialskolan föreslåsuppräkning av anslagel. För undervisningen av gravt hörselskadade elever vidÖrebro kommuns gymnasieskola har jag räknal med en anslagsökning av ca 1,4milj. Jag vill också erinra om vissa stödformer inomarbetsmarknadspolitikens område, såsom bidrag till lekniska hjälpmedel m. m.,vilka numera kan utgå också vid kortvariga arbetsperioder (pryo, praktik,elc). Integrationen avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet utreds av en kommitté somtillkallades av min företrädare , kommittén (U 1978:07) omintegration av handikappade elever i del allmänna skolväsendet. Kommitténskall överväga hur integrationen i det allmänna skolväsendet kan genomförasutifrån de skilda elevgruppernas behov. 1 uppdraget ingår även all se överspecialskolans framlida organisation och arbetsuppgifter. För all underlättaintegrationen av synskadade elever föreslår jag en fortsatt utbyggnad av denregionala stödorganisationen för dessa elever. Jag förordar även alt vissaresurser vid i likhel med innevarande budgelår får användas föratl ge synskadade integrerade elever råd och hjälp pä olika sätt. SÖ har i skrivelse den 22september 1977 överlämnat förslag som anger olika vägar för all förbättra dedövblindas situation. Jag kommer all behandla della förslag i del följande. En särskilt tillkalladsakkunnig har inom departementet belyst olika frågorom rätlen att starta och driva enskildaskolor. Arbetet har resulterat i enkartläggnings- och diskussionspromemoria (Ds U 1978:6) De enskilda skolornasställning inom utbildningsväsendet.