prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är således denna utvidgade ram om 1 164 milj. kr. somhar beaktats i beräkningarna för ombyggnadsinvesteringarna. Med ovan angivnaförutsättningar angående igångsättning m. m. pekar kalkylerna på en uppgång förbostadsinvesteringarna totalt sett i volym 19781979. Volymökningenväntas därvid bli lika stor för nybyggnads- och ombyggnadsinvesteringarna.Nybyggnadsinvesteringarna beräknas öka för flerbostadshus och för småhus. De beräkningar överindustrins investeringar som redovisas här grundar sig på statistiskacentralbyråns enkätundersökning . De lämnade uppgifterna för1978 tyder på en väsentligt större minskning av indusiriinvesteringarna än detvå närmast föregående enkäterna indikerade. Industriinvesteringarna beräknasnu ha minskat 1978. För byggnadsinvesteringarna anges en nedgång på och för maskininvesteringarna en minskning . Därmed harindustriinvesteringarna sjunkit med sammanlagt en tredjedel och lågunder senare delen av 1978 på en nivå ungefär motsvarande nivån i slutet av1960-lalel. Prop.1978/79:100 136 De viktigaste faktorernabakom denna utveckling torde vara det extremt låga kapacitetsutnyttjandet samtden långt nedpressade lönsamheten. Kapacitetsutnyttjandet i maskiner ochanläggningar har ända legat på en exceptionellt lågnivå. Detta har i sig medfört en stark press pä företagens lönsamhet. Dessutomtillkommer att många företag hållit en relativt storpersonalstyrka i förhållande till produktionsnivån. Förelagen har säkeriigen -i likhet med de flesta konjunklurbedömare - missbedömt styrkan ochlångvarigheten i den senaste lågkonjunkturen. Detta bestyrks av de uppgifterom den planerade produktionsutvecklingen , som företagenlämnat i investeringsenkäterna. och i synnerhet 1977 och 1978 komsålunda den realiserade produktionsnivån att ligga långt under de planer somföretagen uppgav i novemberenkäten året innan. Förhoppningarna om attefterfrågeläget skulle medge en nära föreslående uppdragning av produktionenmedförde att många företag åtminstone var villiga atl hållaen överdimensionerad personalstyrka - med åtföljande konsekvenser förproduktivitetsutveckling och vinstmarginaler då konjunkturuppgången uteblev.Också de nya bestämmelserna om anställningstrygghet jämte de olika statligasysselsättningsbidrag som kunnat erhållas bidrog till atl antalet anställdaförblev större än vad som var motiverat med hänsyn till den löpandeproduktionen. Delårsrapporterna 1978 tyder dock påatt den fortgående starka minskningen av bruiiovinstmarginalerna brutits.Bland de bakomliggande faktorerna kan nämnas de i internationell jämförelsemåttfulla löneökningarna, de sänkta arbetsgivaravgifterna samt devalveringen iaugusti 1977 som bl. a. gett de exportinriktade företagen möjlighet atl höjasina vinstmarginaler. Även om företagens vinster kan ha stigit under de sistamånaderna låg de ändå vid utgången av 1978 på en historiskt sett mycket lågnivå. emotses ensuccesiv förstärkning av industrikonjunkturen. Därmed skullekapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler kunna stiga mot en mera normal nivå,och företagens intresse för nya investeringsprojekt bör då åter stiga. Medhänsyn till tidigare sviknaförväntningar om en konjunkturuppgång är det emellertid inte osannolikt attföretagen skjuter på verkställandet av nya investeringar tills man är säker påstyrkan och varaktigheten i den ökade efterfrågan. Vid slutet av 1978 varföretagens tilltro tillkonjunkturuppgången uppenbariigen inte tillräcklig för alt de skulle planeraför en ökad investeringsvolym 1979. Vid föregående perioderav uppåtriktad konjunkturutveckling har företagen uppjusteral sinainvesteringsplaner mellan på varandra följande enkätundersökningar. I den nuaktuella enkäten har emellertid investeringsnivån uppjusteratsytterst obetydligt , vilket får ses mot bakgrund av den ovanbeskrivna utvecklingen . Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringarav industrins totala investeringar 1969-1979 Årlig procentuell förändring, priser 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Planerati november året innarf -19 ' Planerna är beräknade som kvoten mellanprognosårets rena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1978-1979 har använts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inomparentes är prognoserade värden. Källor: och statistiskacentralbyrån. Diagram 7:2 Investeringar inom industrin,totalt och uppdelat på branscher 1972-1979 100 90 80 70 40 100 90 80 70 Verkstadsindustri, exkl. i / ' kvarv V 1972 73 74 75 76 77 78 79 1972 73 74 75 76 77 78 79 De branschvisa prognoserna är någotosäkrare än prognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar ärinkluderade. Källor: och . Prop.1978/79:100 138 1 tabell 7:5 redovisasföretagens planer saml planer och utfall . Induslriföreiagensplaner pekar i okorrigeral skick på en ytterligare neddragning avinvesteringarna - . Mönstret mellan planer och utfall ibörjan av en konjunkturuppgång tyder på att en relativt kraftig uppjusteringskulle behöva företas. De allljäml rådande extremt låganivåerna för kapaciletsulnyltjande och vinstmarginaler gör det emellertidtroligt att påfyllnaden av investeringsprojekt blir lägre än normalt för enuppåtgående konjunkturfas. Det har därför bedömts rimligt att låtauppjusteringen stanna vid . De totala industriinvesteringarna förutsessåledes öka 1979. Enkätens uppgifter korrigerade och fördelade påbyggnads- resp. maskininvesteringar tyder på en minskning på avbyggnadsinvesteringarna och en ökning på av maskininköpen. Detta innebäratt maskininvesteringarna vänder uppåt , medanbyggnadsinvesteringarna åter börjar öka . 1 diagram 7:2 redovisasinvesteringsutvecklingen för några i investeringshänseende tungt vägandebranscher. Branschuppgiflerna har schablonmässigt uppkorrigerats påsamma sätt som ovan angivits för industrin som helhet. Rimligheten i en dylikprognosmetod kan givetvis starkt ifrågasättas, och den förmår endast grovt fångade enskilda branschernas utveckling. Det har ändå sitt intresse att notera deskillnader i utvecklingen som framträder för de olika industribranscherna. Destarkaste minskningarna av investeringarna ägde rum inommassa- och pappersindustrin och i synnerhet inom järn- och stålverken. För1979 förutses en uppgång i järn- och stålverkens investeringar, medanytterligare minskningar torde ske inom massa- och pappersindustrin.Investeringarna inom verkstadsindustri (exkl. varv) förutses vända uppåt 1979medan investeringarna inom övriga branscher beräknas ligga kvar på ungefärsamma nivå som 1978. Enligt preliminäraberäkningar minskade de totala investeringarna inom gruppen handel m.m.' i volym . Byggnadsinvesteringarna sjönk ochmaskininvesteringama . Beräkningarna för såväl1978 som 1979 grundar sig dels på den enkätundersökning statistiskacentralbyrån genomförde över faktiska och planeradeinvesteringar inom handels-, bank- och försäkringsförelag, dels påbyggnadsstatistiska uppgifter som belyser totala kostnader och byggnadsliderinom gruppen privat handel. ' Med investeringar inomgruppen handel m.m. avses investeringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet, teater, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 139 Beträffande denenkättäckta delen av byggnadsinvesteringarna anger företagens planer en vissuppgång i byggandet . Dessa planer överensstämmer i stort med deberäkningar som gjorts utifrån uppgifter om pågående byggnadsprojekt ochförväntad igångsättning. Sistnämnda beräkningar baseras även påarbetsmarknadsstyrelsens statistiköver antalet beviljade byggnadsprojekt inom gruppen privat handel samt påuppgifter om förändringar i den s.k. projektreservens storiek.' Dessutom byggnadsinventering som gjorde i augusti 1978utnyttjats. Vid bedömningen avigångsättningen har beaktats en förutsedd uppgång av privatkonsumtion samt fortsatt tillväxt avbostadsbyggandet. Med hänsyn härtill och till tidigare nämnda uppgift skällorväntas den planerade igångsättningen av handelns byggande öka i volym1978- 1979. Beräkningarna för hela gruppen privat handel har därmed lett framtill en ökning av de faktiskt utförda byggnadsinvesteringarna i volymfrån 1978 till 1979. Inkluderas även den statliga delen erhålls en uppgång med5 %. På maskinsidan angerföretagens planer en viss minskning av maskininköpen under 1979.Erfarenheterna av relationen mellan planer och ulfall visar att planernaregelmässigt underskattar utfallet mycket kraftigt. En i förhållande tilltidigare år måttfull uppkorrigering har här vidtagits varvid maskininvesteringamaberäknas öka i volym 1978-1979. Sammanlagt skulle därmed de totalainvesteringarna inom gruppen handel m. m. öka i volym till1979. Investeringarna ihandelsflottan - definierade som inköp av nybyggda fartyg från svenska ochutländska varv minus nettoutförsel av begagnade fartyg - ökade mycket kraftigt1976- 1977 efter att ha legat på myckel låg nivå 1976. Räknat priserblev ökningen . och den därmed uppnådda investeringsnivån ca1,3 miljarder. Detta innebar emellertid inte någon tillväxt av handelsflottanmätt i antal fartyg och dödviktston utan förändra året i följd noterades enminskning. För investeringarna 1978innebar det preliminärt beräknade utfallet, ca 600 milj. kr. priser,en betydande minskning . Den totala nedgången på ca 700 milj. kr.förklaras lill övervägande del av den kraftigt ökade nettoutförseln av begagnattonnage och har tillika inneburit enbetydande decimering av fartygsbeståndel. Leveransvärdet av nybyggt tonnageberäknas ha sjunkit endast måttligt. Nedanstående tablå visar utvecklingen avinvesteringarna i handelsflottan uttryckt priser. ' Projektreservensstorlek definieras som summa byggnadskostnader för inneliggandeej avgjorda ärenden inkomna . Prop.1978/79:100 140 Milj. kr, priser 1976 1977 1978 1979 prel, utf, prog. till svenska rederier 1352 2 161 1970 2350 Nettoutförsel av begagnadefartyg -1135 -851 -1360 -315 Summa 217 1310 610 2035 Beräkningarna för 1979bygger i huvudsak på två enkäter, en till svenska rederier angående derasbeställningar hos utländska varv och en till de svenska varven. Enligt dessakommer leveranserna från svenska varv' att öka något och leveranserna frånutländska varv att bli i stort sett oförändrade gentemot 1978. Därigenomskulle det sammanlagda leveransvärdet av nybyggt tonnage komma att öka1978-1979 med närmare 400 milj. kr. Då samtidigtnettoutförseln av andrahandstonnage har bedömts minska väsentligt kaninvesteringarna i handelsflottan åter väntas stiga kraftigt. Räknat i 1975års priser beräknas denna uppgång till , vilket ger eninvesteringsnivå på ca . Osäkerheten i dessainvesteringsbedömningar måste dock betonas. De totala statligainvesteringarna ökade enligt preliminära beräkningar i volym från1977 till 1978. Investeringsverksamheten steg framförallt inom statligamyndigheter och affärsverk, men även inom statliga företaga (se tabell 7: 6).Byggnadsinvesteringarna gick upp i volym 1977-1978 ochmaskininvesteringarna . Beräkningarna över denstatliga investeringsverksamheten baseras på enkäter från affärsverk,myndigheter och statliga företag insamlade av oktober/. De statliga affärsverkenstotala investeringar ökade i volym 1977-1978. Byggnadsinvesteringarnasteg med 16,- huvudsakligen till följd av en kraftig uppgång i televerketsoch statens järnvägars byggande. Luftfartsverkels och i viss månvattenfallsverkets byggnadsinvesteringar minskade däremot. På maskinsidannoterades en ökning . Ökningen härrör även här från ochstatens järn vägars uppdragning av maskininköpen, medan vattenfallsverketsmaskininvesteringar sjönk. För de statligamyndigheternas totala investeringar noterades en uppgång i volym1977-1978. ' Exkl. fartyg, vilka av varven byggs i egenregi och som saknar ' De statliga företagensinvesteringar redovisas i tabell 7: 1 dels under Industri vad avser statligaindustriföretag, dels under Övrigt näringsliv vad avser övriga statliga Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 141 Tabell 7:6 Statligainvesteringarnas utveckling 19761978 samt prognos Årlig procentuellvolymförändring, 1978, priser Statliga affärsverk exkl. industri Statliga myndigheter inkl. militära (industri m. 5 718 4 107 -3,5 -6,5 -4,0 -24,5 -1,0 Ställiga investeringar, totalt därav: byggnader maskiner 7 300 4 897 -2,5 -2,5 12,0 Ökningen förklaras främst av enuppdragning av det byggande som administreras av saml en inteobetydlig höjning av det statliga vägbyggandet. Såväl det ordinarievägbyggandet som det vägbyggande vilket finansieras med beredskapsmedel ökade.Även övriga med beredskapsmedel finansierade byggnadsinvesteringar inom myndighetssektornsteg kraftigt. Maskininvesteringarna minskade däremot . Prognoserna för denstatliga investeringsverksamheten baseras på de ovan nämndaenkäterna och utgår sålunda från de bedömningar de enskilda verken,myndigheterna och företagen gjorde . För särskilt är givetvis dessa bedömningar i hög grad tentativa. Den totalainvesteringsverksamheten bland de statliga affärsverken förutses minskaobetydligt eller med I % i volym lill 1979. För vattenfallsverket och luftfartsverket förutses enfortsatt neddragning av byggnadsinvesteringarna. Denna minskning motverkasnästan helt av en väntad uppdragning av och statens järnvägarsbyggande. Maskininvesteringarna beräknas i stort sett ligga kvar på en i volymoförändrad nivå . Här föreligger närmast samma förhållande som påbyggnadssidan. maskininköp förutses fortsätta öka, medanvattenfallsverket väntas minska maskininköpen i ungefär motsvarandeomfattning. Inom myndighetssektornberäknas de totala investeringarna öka i volym 19781979.Byggnadsinvesteringarna förutses öka svagt eller med . Det byggandesom administreras av synes fortsätta öka, medan det statligavägbyggandet väntas sjunka. En viss ökning av maskininköpen planeras. De totala statligabyggnadsinvesteringarna inkl. de statliga företagen beräknas därmed minska med2,i volym 1978-1979. Maskininvesteringarna vänlas däremot öka med 12 %.Beträffande ökningen av maskininköpen ligger den främst koncentrerad till destatliga industriföretagen.. Sammantaget skulle därmed de totala statligainvesteringarna stiga i volym . 1978/79:100 142 Tabell 7:7 Kommunalainvesteringarnas utveckling och 1978 samt prognos Årlig procentuell volymförändring. -3,5 -0,5 -7,0 Anm.Med primärkommuner avses här endast borgerliga primärkommuner. Kyrkokommuner,kommunägda företag m.m. innefattas i övriga kommunala investeringar. Kommunernas investeringarökade enligt preliminära kalkyler totalt sett i volym 1977-1978.Byggnadsinvesteringarna beräknas ha stigit och investeringarna imaskiner och inventarier . Invesleringsökningen kan i sin helhetåterföras på en stark expansion inom landstingen, medan de kommunägdaföretagens investeringar minskade och primärkommunernas investeringar låg kvarpå oförändrad nivå i fasta priser. Till grund för kalkylernaöver investeringsutvecklingen och 1979 ligger en av statistiska centralbyråni insamlad enkät bland primärkommuner och landsting, saml enenkät avseende de kommunägda företagen. Investeringsuppgifterna inovemberenkäten för det innevarande året brukar i allmänhet stämma väl överensmed det utfall som senare redovisas. Primärkommunernas maskininvesteringar hardock på basis av tidigare erfarenheter nedjusterats. Primärkommunernas ochlandstingens byggnadsinvesteringar steg i volym 1977-1978. Uppgångenförklaras i sin helhet av den starka expansionen inom landstingen om ivolym. Till detta bidrog främst en kraftig utbyggnad av långtidssjukvården.Inom primärkommunerna sjönk byggnadsinvesteringarna . På maskinsidansynes primärkommunernas och landstingens sammanlagda investeringar ha ökat med5,i volym. Detta innebär att primärkommunernas och landstingens investeringartotalt sett steg i volym 1977-1978. ' 1 detta avsnittredovisas de kommunala investeringarna exkl. bostäder och industri. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 143 Den kommunalainvesteringsaktiviteten 1979 har liksom tidigare antagits bli beroende av bl.a. den kommande utvecklingen av byggnadskostnaderna och prisutvecklingen iövrigt för investeringsvaror. Eftersom de årsvisa budgetramarna i allmänhettorde vara tämligen snävt fastlagda och angivna i nominella belopp kanprisutvecklingen förmodas ha en rätt stark inverkan på investeringsvolymen ikommunerna. I tabell 7:8 redovisas primärkommunernas och landstingensinvesteringsplaner omräknade till procentuell volymförändringtillsammans med planer och faktiska förändringar . De avkommunerna angivna investeringsplanerna omräknas alltså tillinvesteringsbelopp i fasta priser. De så omräknade investeringsplanerna börsedan korrigeras med hänsyn till tidigare konstaterade systematiska över-resp. underskattningar av investeringsvolymen. Kommunernasinvesteringsplaner anger en betydande invesle-ringsökning. Jämfört medseptemberenkäten är planerna kraftigt uppdragna. Dessa upprevideringar avinvesteringsplanerna får ses mot bakgrund av kommunernas gynnsamma finansiellautveckling . Även bedöms kommunernas finansiella situationbli förhållandevis tillfredsställande bl. a. till följd av altskalteunderiaget i flertalet kommuner nu synes bli avsevärt bättre än somförutsägs . Som framgår av tabell 7:8 uppvisar kommunernas investeringsplaner god överensstämmelsemed utfallen. Att märka är att omslaget från negativa till positivainvesteringsplaner fr. o. m. 1977 åtföljs av negativa differenstal innebärandeatt investeringsplanerna ej till fullo realiserats. har planernanedkorrigerats något mer än vad som kunde anses motiverat med hänsyn till systematiska avvikelser för tidigareår. Det har bedömts sannolikt atl fysiska restriktioner kan verka i neddraganderiktning då det gäller att realisera landstingens myckel höga investeringsplaner. Primärkommunernas ochlandstingens investeringar har därmed bedömts stiga i volym 1978-1979. Inom primärkommunerna synes byggnadsinvesteringarna öka . Delvistorde denna uppgång vara betingad av ett ökat bostadsbyggande. Tabell 7:8 Planerade ochfaktiska förändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingens totalainvesteringar1970-1979 Årlig procentuellförändring, priser 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 (-2) (-3) Planerat i november åretinnan Faktiskt inträffad förändring Differens Anm.Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde ochföregående års utfall. För planförändringen 1978-1979 har använts det avinstitutet prognoserade utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Prop.1978/79:100 144 landstingen har bedömts stiga . På maskinsidanförefaller primärkommunernas och landstingens investeringar öka i volym. Inkluderaskyrkokommunerna och de kommunägda förelagen synes de kommunala investeringarnatotalt stiga i volym 1978- 1979. Byggnadsinvesteringarnaväntas därvid öka och maskiner och inventarier . Den nu pågåendelageravvecklingen i den svenska ekonomin inleddes under våren 1977.Den kom att bli betydande och fortsatte med oförminskad styrka underförsta . För dessa bägge halvårkom därmed lagren alt minska med . intensifieradeslageravvecklingen: enbart tredje kvartaletuppgick fallet i lagerstockarna till2,. Preliminära beräkningar antyder,att takten i lageravvecklingen därefter dämpats så att för hela 1978 lagrentotalt reducerats med 6,1 miljarder kr.Lagerneddragningarna 1977 och 1978 kom därmed att motsvara . av den lageruppbyggnad som kom till stånd 1974- 1976. Större delen avlagervariationerna har skett inom industrin. Som framgår av vidstående diagramöver lagerförändringarna inom industrin exkl. varv kulminerade tillväxten trots att industriproduktionen började dras ned . Lagerökningen1976 blev fortsatt betydande- fardigvarulagren steg t.o.m. starkare andra halvåretän första. Detta får i hög grad ses som en följd av det statliga lagersiödeloch företagens alltför optimistiska efterfrågeförväntningar. Först hade industriproduktionen anpassats på ett mer avgörande sätt tillleveranserna. Lagren av färdigvaror steg dock ännu medan minskningen inlettsför varor i arbete. Även insatsvarulagren började då avvecklas. Vad gällerfärdigvarulagren totalt sett inleddes lageravtappningen genom betydande minskningarinom basindustrierna. Det var särskilt inomskogsindustrierna som neddragningen var kraftig. Den inleddes redan första halvåret 1977.Basindustriernas lageravtappning kulminerade . Först dåbörjade verkstadsindustrin reducerasina färdigvarulager för att intensifiera lageravtappningen. För insalsvarornaavtog lagerminskningen från första medan reduceringen av lagren av varor i arbete efter etttillfälligt avbrott fortgick . Industrin exkl.varven skulle härmed preliminärt ha minskat sina lager totalt med 5,7 miljarderkr. vilket är någol mer än dubbelt så mycket som under 977. Diagram 7:3 Totala industrinslagervolymförändring 1966-1979' kr., priser. 0 -1000 2000 1 Totalt 1 exkl. varv Fr.o.m. förstakvartalet redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket störjämförelser med tidigare perioder i obestämd omfattning. Prop.1978/79:100 146 Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1975-1979 Industri (inkl. el-, gas-, värme- och vattenverk) (exkl, varv) Detaljhandel (inkl. transportmedelshandel) Källa: och . beräknaslageravvecklingen av färdigvaror successivt avlaga. Den fortsatta avtappningenvänlas alltmer koncentreras till verkstadsindustrin. Vad gäller insatsvaroroch varor i arbete torde lagerförändringarna bli små. Sammantaget beräknas lagren iindustrin exkl. varven därmed minska med ca . Serman på den s. k. lagerkvoten 1979, dvs. förhållandet mellan lagerstockarna vidutgången av 1979 och avsaluvärdel av produktionen beräknas denna dåvara nere på en trendlinjebaserad på de senaste femton årens utveckling. Observeras lagerkvoten för enbart insats varorna torde denna 1979snarast ligga under trenden. Etthuvudskäl härtill är alt rundvirkeslagren i skogsindustrierna beräknas vara helt uttömda vid utgångenav lill följd av den förutseddalåga avverkningsbenägenheten hos landets skogsägare. Vad gäller lagerstockarna för varor i arbete tordedessa ännu vid utgången av 1979 varanågot övernormala medan färdigvarulagren för industrin genomsnittligtsett beräknas ha normaliserats. Varvenslagerförändringar består nära nog helt av varor i arbete. Dessa beräknas öka såväl 1978 som 1979. Handelns lagerminskade väsentligt 1978 efter oönskade lageruppbyggnader både 1976 och 1977. Under 1979beräknas de åter stiga om än långsamt. Lagren \jord- och skogsbruk minskade preliminärt inteoväsentligt 1978, nära nog helt somen följd av en kraftig neddragning av rundvirkeslagren i skogen. Dennaberäknas forisätta 1979 som skogsavverkningarna ökar. Sammantaget för allanäringsgrenar lyder de preliminära beräkningarna på att en lagerminskning med6,. skett efter en nedgång med . 1977.För 1979 förutses avvecklingen stanna vid0,. Lagerinvesteringarnasutveckling skulle därmed svarat för en neddragning av den totala inhemska efterfrågan1977- 1978 på ca 1 1/medan omslaget 1978-1979 beräknas gå i positiv riktning och geetl tillskott motsvarande ca2% av totala inhemska efterfrågan. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 147 8 Den offentliga verksamheten Den offentliga sektornsverksamhet har på olika sätt betydelse för utvecklingen inom samhällsekonomini övrigt. De offentliga utgifter som avser konsumtion och investeringarpåverkar direkt den totala efterfrågan i ekonomin. Genom att den offentligasektorns konsumtion och investeringar tillsammans svarar för ungefär 1/3 avbruttonationalprodukten, har förändringar i den offentliga efterfrågan storbetydelse för produktion och sysselsättning. Vidare påverkar transfereringaroch skatter inkomsterna för hushåll och företag och har därmed indirekt eninverkan på efterfrågeutvecklingen också inom den privata delen av ekonomin. Den offentliga sektornhar också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden. Således påverkas t.ex. likviditeten i ekonomin i hög grad av statens budgetunderskott och hur detfinansieras. Fonduppbyggnaden inom ATP-systemel har vidare stor betydelse förutbudet på kapitalmarknaden.