prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Kostnaden förradionämndens verksamhet som bestrids i särskild ordning medavgiftsmedel, uppgick för /78 till . Under sammabudgetår uppgick de lolala intäkterna i mndradiorörelsen till 1 123 milj. kr.Totalt innebär resultatet under /78 ett underskott av 45milj. Detta medför atl del ackumulerade överskottet per uppgår till 213milj. Den allmänna moltagaravgiftenuppgår till . perår och tilläggsavgiften för färg-TV till . Anlalet allmänna avgifter uppgick den 1 juli 1978till drygt 3 miljoner och antalettilläggsavgifter för färg-TV lill drygl 2,1 miljoner. Medelsframslällningar för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten /80 Televerketsberäkningar i 1979/kostnadsnivå av drift- och investeringskostnader förden avgiftsfinansierade radioverksamheten budgetåren 1979/80-1983/84framgår av följande sammanställning. investerings- ochdriftskostnader budgetåren 1979/80-1983/84enligt anslagsframställning (milj. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 100 Sändarstationer för FM och TV (65,0) Lokalradio och senare FM4 För televerketsförslag i vad gäller investenngskostnader (1978/79 60,2 milj. lämnas ennärmare redogörelse vid anmälan av investeringsanslaget Televisions- och radioanläggningar. Ökningen avkosinadema för programdistribution från / 79 /80 har trots den höjda kostnadsnivån beräknais kunna hållas nere till 6,2 milj. kr. Sändningstiden har därvidfömtsätls vara i slort sett oförändrad. Av televerketskostnader för avgiftsinkassering beräknas 59,9 milj. kr. användas fördebitering och uppbörd samt 9,1 milj. kr. Kostnadsökningenfrån /79 till /80, som enligt dessaberäkningar uppgår lill 10,6 milj. kr., beror huvudsakligen på den höjda kostnadsnivån. andel avrundradions driftkostnader beräknas bli i stort setl oförändrad underbudgetåren 1980/81-1983/84 jämfört med beloppet för /80 i deltabudgetårs kostnadsnivå, varvid dock fömtsätls i huvudsak oförändrad sändningstid. Byggnadsslyrelsenberäknar investeringskostnaderna till 3,6 milj. kr. för /80enligt prisläget . För en närmare redogörelse förbyggnadsstyrelsens förslag hänvisa fill anslaget Radio- och TV-hus. I Radiosanslagsframställning för /80 presenterar moderbolaget sinsamlade bedömning av medelsbehovet. I bilagor redovisas de programproducerandedotterbolagens anslagsframställningar. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 101 Dessutompresenteras som bilaga en PM angående investeringarna för Riksradio ABoch . Moderbolagetsmedelsframställning sammanfattas på följande sätt: och startar sin programverksamhet den 1 juli 1979.Sveriges Radio övergår då till att vara moderbolag i en koncem som omfattar de bådanybildade dotterbolagen och SverigesLokalradio och . Styrelsema i de bådanybildade dotterbolagen har av tidsskäl haft små möjligheter all bedöma olika altemativför utvecklingen . De planer som redovisas är därförför deras del mycketpreliminära. Osäkerheten omplaneringssituationen återverkar på moderbolagets samlade avvägning.Den kommande flerårsplaneringen kan leda till att reviderar sin bedömning avkoncernens utvecklingsalternativ. Anslagsframställningensyftar i första hand för den närmaste treårsperioden till attkvantifiera de resurser som behövs för alt förverkliga riktpunkterna iradioproposilionen. Härvid är den för treårsperioden samlade redovisningen detväsentliga medan fördelningen över åren är osäkrare i avvaktan på flerårsplaneringen. Planerna för1979/80 uttrycker vad som minst fordras för atl de av angivnamålsättningarna skall uppfyllas . Tidsramama för att genomföra riktpunktemaär myckel snäva. Detla gäller bl. För ati planerna för den regionala utbyggnaden skall kunna förverkligas måste byggnaderna kunnaprojekteras och uppföras i en snabbare takt än som varitfallel. Den mestkomplicerade delen av omorganisationen gäller uppdelningen av distrikten och avde företagsgemensamma stabs- och servicefunktionerna. Totalt omfallar dennauppdelning ca 1 800 anställda. En så omfallande uppdelning av personal ärkomplicerad och tidskrävande. Uppdelningen avdistriktens programpersonal kan inte ske inom dist-riklsverksamhetensnuvarande kostnadsramar. Här uppstår en merkostnad. Detsamma gäller för uppdelningenav vissa gemensamma stabs- och servicefunktioner, som förutsätter en vissminimibemanning. Merkostnaderna tillföljd av omorganisaiionen har /80 beräknats till drygl 13 milj.kr. Härtill kommermerkostnader genom att mervärdeskattkommer atl utgå vid utbyte av tjänster mellan bolagen i koncernen. Likaså kommer ijänster som levereras av eventuellaservicebolag inom koncemen altdrabbas av mervärdeskatt. Skattebelastningen innebär en merkostnad iförhållande lill dagsläget. Denna har beräknats till ca 8 Prop.1978/79:100 Bilaga 12 102 fömlsätter att företaget ävenkommer atl kompenseras för uppkommande merkostnader tillföljd av mervärdeskatten. Vidgadregionalisering och kvalitetsförbättringar är de' gmndläggande målsättningarna förprogramverksamheten /80-1985/86. Även om planeringslägel ännuinte medger en fastluppfattning om hur utvecklingen lämpligen skall komma till stånd gerunderlaget från programföretagenvissa hållpunkter. Televisionbygger preliminärt sina förslag på att riksprogram-produktionen för TV idistrikten skall öka om årel /80-1985/86 och på alt deregionala TV-sändningama skall byggas ul med ett distrikt om årel. Riksradiovill påbörja utbyggnaden av distriktens riksradioproduktion /80.Enligt bedömning kan utbyggnadstakten inte vara långsammare om re-gionaliseringsmålel- innebärande all av riksprogrammen skall produceras i distrikten - skall nås underavtalsperioden. Den erforderligakostnadsökningen till följd av regionaliseringen 1979/80 för riksradio och TV beräknas till drygl 16 milj. kr. SverigesUtbildningsradio planerar en utbyggnad av der» regionala pro-gramprodukfionen.Delta är i enlighet med uttalande vid tillkomsten av SverigesUtbildningsradio. /80 medför projektet en merkostnad av 3 milj. kr. Riksdagsbeslutetanger flera vägar på vilka kvalitetsförbättringarna bör komma fram. Särskiltanges ökad bearbetning och gestaltning för egenproduktionen, breddatintag av utländska program, ökad frilansmedverkan, en fast leaterensemble, ökalanlitande av fria filmare, ökade insatser för barn-och ungdomsprogram,ulrikesbevakning och musikutbud. Programföretagenbygger sin planering på att medelstilldelningen skall göradet möjligt att successivt åstadkomma kvalitetsförbättringarna. Detta kräversamma planmässighet och konsekvens i medelstilldelningen som genomförandet av den vidgade regionaliseringen.När åtgärderna väl vidtagits innebärde bindningar i programproduktionen. För att insatserna av resurser för dessaändamål skall vara meningsfulla fordras dessulom all verksamheten från början har entillfredsställande basdimensionering. De erforderliga medelsökningama förkvalitetsförbättrande åtgärder inomlokalradion och televisionen beräknar programföretagen till ca 55 milj.kr.1979/80. SverigesUtbildningsradio har ell uppdämt behov av konsolidering genom attverksamheten under en följd av år tillförts otillräcklig kompensation förkostnadsstegringen. De skäl som motiverat atl Utbildningsradiotillförts koncemen är bl. a. att företagel bedriver en publicistisk verksamhet på i princip sammavillkor som övrig programverk- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 103 Det är angeläget att Utbildningsradiokan framträda på lika villkor med övriga programföretag i fråga om programutbudet. Programföretagenräknar med förhållandevis kraftiga ökningar av insatsema för språkligaminoriteter . Överläggningar kommer att ske omen inbördes samordning av utbudet. räknar med attpå försök påbörja sändningar med reprisblock /80. Försöken med texl-TV fortsätter. anseralt programföretagens förslag bara upptar ålgärder som fordras för att de avriksdagen angivna målen för mndradioverksam-heten skall kunna uppnås. Under enövergångstid ligger kostnaderna för vissagemensamma funkfioner utanför deras förslag. beräknar den totala erforderliga medelsökningen för denavgiftsfinansierade programverksamheten till 107 milj.kr. exkl. merkostnadertill följd av mervärdeskatten. Detta innebär en ökning av anslaget i prisläget från 955,6 milj. kr.fill 1062,6 milj. kr. För SverigesUtbildningsradio behövs en medel sökning för programverksamheten med9,2 milj. kr. främst för att genomföra regionalisen'ngen och konsolideringenav verksamheten. Härtill kommer ersättning fill för distributionen av programmen. Totalt erfordras ettanslag till med 93,7 milj. kr.innebärande en ökning med 17,7 milj. kr. Investeringsbehovenför är av tre slag. Uttjänta byggnadsprovisorier i måsteersättas med nya byggnader och byggnader måste tillkomma i och . Enplanmässig återanskaffning måste påbörjas av den utmstning som anskaffas vid tillkomsten av radio- ochTV-husen i och . Byggnader och utrustning måste tillkommaför utbyggnaden av produktionen i distrikten. För en verksamhet av nuvarande omfattningi lokalradion, riksradion och televisionenfordras investeringar 1979/80 om 102 milj. kr. Härav är 30 milj. kr. beräknad medelsförbmkning för byggnadersom uppförs genom byggnadsslyrelsen. Återstående 72 milj. kr. avserfrämst teknisk utrustning som skallåteranskaffas samt dämtöver invesieringar i administrativ utmstning och i byggnader som sker genom . För utbyggnaden avverksamheten fordras 1979/80 investeringar om 87 milj. kr. Härav avser 25 milj.kr. medelsförbrukning för byggnader som uppför och 62 milj. kr. investeringargenom i tekniska och administrativa inventarier och i byggnader. De sammanlagdainvesteringskostnadema 1979/80 för lokalradio, rtksra-dio och television utgörsåledes 189 milj. kr. varav 55 milj. kr. genom och 134 milj. kr.genom . Investeringsmedlenomfattas inte av uppräkningen enligt KPI. räknar med enkostnadsökning av motsvarande 8 milj. kr. För investeringar1979/80 upptas således 142 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 /80 för verksamheten inom Lokalradio, SverigesRiksradio, och framgår av sammanställningen. Lokalradio, riksradio, television drift investeringar + 107,0 ' + 81,9 förutsättervidare att företaget för täckande av oförutsedda kosinader för den allmännaprogramverksamheten under /80 får rätt att ur mndradiorörelsensfond rekvirera sammanlagl högst 30 milj. kr. med skyldighet för företaget att av de medelsom kommer att ställas till förfogande under följande budgetår återställautnyttjade belopp. I en särskildskrivelse anför att sammanlagt . bör anvisas fillviss beredskapsutmslning m.m. för med dotterbolag. Med hänsyn lillskrivelsens innehåll torde någon närmare redogörelse inte böra lämnas i delta sammanhang. Riksdagensvederbörande utskott bör få tillfälle atl la del av skrivelsen. för /79 uppgick fill . Detla innebaren ökning med . i förhållande till vad nämnden disponerade /78. Ökningen motiverades i första hand medpersonalförstärkningar. För /80 har nämnden beräknat ettmedelsbehov om sammanlagt I . a. möjliggöranställning av ytteriigare en kontorsskrivare på halvtid, tryckning av enredogörelse för de beslut av störte vikt eller principiell betydelse som nämndenfattat, samt anskaffande av viss apparatur. Den av SverigesRadio beräknade och fömtsatta intäkts- och kostnadsutvecklingen samtfondbehållningen under innevarande och nästa budgetår framgår av följande sammanställning. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 105 1978/79 1979/80 Över- resp. underskott Ackumulerad fondbehållning Intäktsberäkningenför /80 förutsätter att den allmänna moltagaravgiften fr.o. m. höjs med . och tilläggsavgiftenför innehav av färg-TV höjs med . 1978 årsriksdagsbeslut om radions och televisionens verksamhet under perioden1978/79-1985/86 innebär att verksamhetens organisation fr. o. m. den 1 juli 1979kommer att förändras. skall överlåta sin programverksamhet påtvå nya företag, och som båda harställning som dotterbolag. Dessa skall liksom de redan verksamma dotterbolagen, och , självständigt svara för utformningen avsin programverksamhet. förblir moderbolag med etl övergripande ansvarfrämst för medelsfördelning och planering. Regeringen kommer under våren 1979att sluta nya avtal med och vart och ett av de fyra dotterbolagen. Dessa avtal skallgälla t.o.m. /86. Riksdagsbeslutetvåren innehöll riktlinjer för hur radio- och TV-verksamheten skall byggas ut underperioden fram t.o.m. /86.Distrikten skall öka sin andel i rtksproduktionen för radio och TV från f n. till och sända regionalanyhetssändningar i TV -s. k.regional-TV - från samtliga elva distrikt. Sändningstiden i TV skall i stort vara oförändrad, bortsett från att ettmindre dagblock med repriser på försök skall införas. Radions ochtelevisionens kulluransvar motiverar ökaderesurser, sä att frilansmedverkan kan ökas liksom andelen gestaltande inslag. Kvahteten bör även i övrigt ökas. Avbetydelse är därvid bl. a. en utökad ulrikesbevakning på nyhetsområdet. I riksdagsbeslutetangavs den planerade utbyggnaden och andra ambi-fionshöjningar i allmännatermer. Proposition och utskoUsutlåtande innehöll alltså ingen närmare beräkning avkostnaden för de enskilda reformerna.I riksdagsbeslutet angavs inte heller någon plan för i vilken takt Prop.1978/79:100 Bilaga 12 106 reformerna skall genomföras under avtalsperioden.Geomförandet skall enligt beslutCit prövas i samband med behandlingen av deårliga anslagsframställningarna och måste bedömas mol bakgrund av dels del samhällsekonomiska läget,dels hushållningen med resurser inom programföretagen. Enligtriksdagsbeslutet skulle i sina förslag till anslagsframställning /80 behandla koncernens verksamhet under nämnda budgetår ochäven redovisa allmänt hållna planer för verksamhelen under de därpå följande tvåbudgetåren. Som framhåller i sin anslagsframställning har debåda nya dotterbolagen under den korta fid som stått tillderas förfogande haft små möjligheter att bedöma olika altemativ för utvecklingen . Tyngdpunkten i bedömningen ligger därför /80. Även dessabedömningar har emellertid i viss mån preliminär karaktär. Jag finner detangeläget att arbetet med att utveckla flerårsplaneringen bedrivs så attSveriges Radio i kommande anslagsframställningar i enlighet medriksdagsbeslutet kan redovisa ett fastare underlag för bedömningen av deekonomiska konsekvenserna av utbyggnaden i första hand för en treårsperiodsamt att planeringsunderlaget bör avse olika ambitionsnivåer i fråga om verksamhetensutbyggnad. Ett av alternativen bör därvid utgå från oförändrad ambitionsnivå.Det åvilar moderbolaget att göra erforderliga prioriteringar av dotterbolagens tillmoderbolaget ingivna anslagsframställningar. Kostnadsberäkningarnaför den planerade utbyggnaden i den av nu till regeringen inlämnadeanslagsframställningen förefaller i viktiga avseenden ligga avsevärt högre ände beräkningar som har redovisats av , först förradioutredningen och sedan i SverigesRadios remissyttrande över utredningens betänkande. Jag vill erinra om att det var med utgångspunkt i dessa tidigareberäkningar i radioutredningensbetänkande och remissvar som regeringens förslag lill reformprogram för avtalsperiodenutformades. Skulle det visa sig atl kostnaderna för att genomförareformprogrammet radikalt överstiger detidigare redovisade kostnaderna har en väsentlig förutsättning för riksdagsbeslutet förändrats. Jag utgår från atlSveriges Radio i kommnade anslagsframställningari tillämpliga delar utgår från tidigare redovisade koslnadsberäkningar och motiverar eventuellaavvikelser från dessa. I detta sammanhangvill jag ta upp ytteriigare ett önskemål om innehållet i de årligaanslagsframställningarna. bör i efterhand redovisa hur den senast erhållnamedelstilldelningen har använts. Redogörelse förhur de uppställda målen har kunnal förverkligas bör lämnas i samband med ensådan redovisning. En sådan ordning torde vara nödvändig för att regeringoch riksdag skall kunna få en rimlig bakgmnd för att bedöma förslag om hur de av angivna målenskall kunna uppnås. Under min anmälan av Vuxenutbildning kommer jag attbehandla frågan Prop.1978/79:100 Bilaga 12 om medelstilldelning för ABunder /80. Jag kommer där atl bl. a. förorda en höjning av anslaget fill produktion m. m.med 2,1 milj. kr. för atl bl. a. möjliggöra en utbyggnad av den regionala verksamheten. Jag går över tillfrågan om medelstilldelning till den avgiftsfinansierade verksamheten för nästa budgetår. Mina förslagframgår av följande sammanställning. 1978/79 beräknat 60,1 955,6' 142,0 1062,6' 76,5 1005,6' ' Genomsnittligt prisläge 1977/78 med hänsyn tillgenomsnittlig förändring av KPI 1976/77-1977/78. Det för televerkels investeringarupptagna beloppel avser bl.a. en fortsatt utbyggnad av TV 2-nätet saml insatser för attmöjliggöra sändningar av regional-TV. Jag återkommer fill frågan ominvesteringskostnaderna vid min anmälan av investeringsanslaget Televisions- ochradioanläggningar. driftkostnader förrundradiorörelsen finansieras fömtom medavgiftsmedel med extema intäkter och med medel ur anslagen under huvudfiiel resp.Information om i utlandet under huvudfiiel. Verkels kostnader för denna verksamhet är tillmycket stor del fasta och alltså ihuvudsak oberoende av sändningsvolymer. Den nu beräknade beloppsfördelningenunder /80 mellan de olika finansieringskällorna baseras på prognoseradesändningsvolymer. En betydande del avteleverkets driftkostnader utgörs av kostnader som hänförs tillavgiftsinkassering och avgiftskontroll. En särskild utredningsman har iuppdrag att lägga fram förslag om nya principer och former för uppbörd ochinkassering av TV-avgifterna. Förslag till ålgärder för att minskaavgiftsskolket skall också redovisas. Enligt vad jag har inhämtat kommer detta förslagatt läggas fram . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 108 handling av förslaget har jag för avsikt att återkommatill regeringen med förslagi frågan. harefter samråd med inkommit med förslag till hur den framtida handläggningen av byggnadsärendenbör bedrivas. Jag avser att inomkort återkomma till regeringen med förslag fill handläggningsordningför dessa byggnadsärenden att gälla från . Mina beräkningarrörande investeringar i radio- och TV-hus kommer attredovisas vid samma tillfälle. I likhet med anser jag att vissabyggnadsfrågor såväl i som i olika distrikt måste få en skyndsam behandling. Beträffandemedelsberäkningen för får jag anföra följande. Jag har i minberäkning av investeringskostnaderna utgått från tre olika kostnadsslag. Föråteranskaffning och komplettering av inredning och utmstning för oförändradverksamhet inkl. utrymme för kvalitetsförbättringar har jag räknat med 40 milj.kr.För inredningar i anslutning fill det nuvarandelokalbeståndet och för mindre byggnadsåtgärder i samband med regional utbyggnad har jag räknat med 15milj. För olika investeringar ianledning av utbyggd verksamhet har jag slutligen räknat med 21,5 milj.kr.Sveriges Radio har för del senare ändamålet räknat med 62,0 milj. kr. Den stora skillnaden mellan beloppenberor på att jag finner dels den av planerade utbyggnadstaktenvara orealistisk med hänsyn fillövriga fömtsättningar, i första hand lokalberedskapen, dels att nu ingivna koslnadsberäkningarligger avsevärt högre än jag har haft anledning att utgå från med hänsyn fillde beräkningar som foretaget har redovisat. Min beräkning avdriftmedel är angiven i genomsnittligt prisläge 1977/78 med hänsyn tillgenomsnittlig förändring av konsumentprisindex (KPI) 1976/77-1977/78,Eventuella förändringar i KPI därefter kommer automatiskt att påverka medelsfilldelningen. Jag har räknat med en resursförstärkningför programverksamheten nästa budgetår med50,0 milj. kr. Jag har vid mina beräkningar utgått från att detta skallmöjliggöra en fortsatt utbyggnad av den regionala rikspro-gramproduklionen, samt igångssättning av regionalTV-verksamhet i ytterligare en region. Därmed har medel anvisats för regionalTV-verksamhet i sex regioner. En betydande del av resursförstärkningenbör - i likhet med vad som har varit falletför innevarande budgetår - kunna användas i programproduktionen i kvalitetshöjande syfte. Jag har funnitdet angeläget att redan i inledningsskedet av avtalsperioden markera vikten avkvalitetsförbättringar av olika slag i programproduktionen. Övergången ny organisation kan under ett inledningsskede orsaka vissa, relafivtbegränsade extrakostnader. Det beslut som fat- Prop.1978/79:100 Bilaga 12 Utbildnmgsdepartementet 109 tade bör medföra en decentralisering av ansvaret förfrämst programverksamheten och för beslut i frågor som rör organisation,personal, ekonomi och planering och att som en konsekvens av detta gedotterbolagen självständighet. På central nivå inom de nya programföretagenkan man av den anledningen tvingas till en viss dubblering av tjänster ocharbetsuppgifter. Moderbolagets viktigaste uppgift i planeringsarbetet bör varaatt, när så är mofiverat, söka få dotterbolagen att samordna sina beslut så atl koncernens verksamhetblir så rationell och ekonomisk som möjligt. Under den omorganisation, somSveriges Radio nu har inlett, har moderbolaget vidare etl särskiltansvar. Personalen i moderbolaget bör, som jag anförde i radiopropositionen,med hänsyn fill uppgiftema bli ganska begränsad. Jag har erfarit att arbetet medomorganisafionen av bedrivs energiskt och fortlöper planenligl.Den nya koncernen kommer som angivits attträda i kraft vid det nya budgetårets början. Av kostnads-besparande skäl ochmed hänsyn till den korta tid, som stått till förfogande, har det fömtsätls att vissa nuföretagsgemensamma organ, som inle direktberör programverksamheten, får sin sluUiga organisatoriska placering efter . Det är naturligtvisväsentligt att utgårfrån de intentioner som medför att koncemen i färdigt skick har den ansvars- och arbetsfördelning somriksdagsbeslutet innebär. Också i de nuvarandedistrikten kan uppdelningen av verksamheten på radio och TV övergångsvismedföra vissa merkostnader. Dessa bör emellertid kunna begränsas omförändringarna genomförs med god planering av samtliga de berörda programföretagen isamarbete. Jag vill erinra om att riksdagensbeslut innebär att programverksamheten utanför skall öka i såväl riksradion som i TV. Dennaverksamhetsökning kräver i sig ökadpersonal inom båda programföretagen. Jag utgår från att de personalökningar somi och för sig kan föranledas av organisafionsföränd-ringar även skall kunnautnyttjas för den avsedda ökningen av programverksamheten uianför . Ett särskiltproblem utgör den s. k. vaktlistetjänstgöringen inom nyhets-redaktionema. I1978 års radioproposition pekade jag på möjligheten för programföretagen att ikostnadsbesparande syfte samarbeta med varandra. Jag pekade därvid bl. a. på möjlighetenför riksradion och lokalradion att sökaolika samarbetsformer. Härigenom borde problemen med vaktlis-lorna kunna minskas. Jag förutsatte också attradion och televisionen i sin ulrikesbevakning skulle söka olikakostnadsreducerande samarbetsformer. Jagfinner det nu angeläget att upprepa att företagsledningarna i kostnadsbesparande syfte aktivt bör ta vara påmöjligheterna lill samarbete mellan programföretagen. Den åriigamedelsanvisningen till innehåller mycket litet av detaljreglering. Målen förverksamheten under budgetåret vad avser t.ex. sändningstider och decentralisering anges i mycket allmänna termer. När detgäller resursförstärkningar för programverksamheten görs överhu- 1978/79:100 Bilaga12 110 vud taget bindande uttalanden. Det är endast iradioavtalen som närmare riktlinjerges för programproduktionen. Det råder slorenighet kring dess principer för medelstilldelningen. Regering och riksdaghar, för att de programproducerande företagens integritet skall kunna hävdas,i betydande utsträckning avhänt sig möjligheten till inflytande över radio- ochTV-verksamhetens utformning. och dess dotterbolag bär i motsvarande grad ett ansvar föratt de medel som ställs till förfogandeanvänds i enlighet med radioavtalens intentioner och med iakttagande avgod hushållning. Vid min beräkningav anslagen till investerings- och driftmedel har jagtagit hänsyn till att kostnaderna för försvarsberedskap ienlighet med föregående års riksdagsbeslut i sin helhet skall bestridas frånavgiftsmedel.