prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Det finns dock många osäkra inslag i deninternationella konjunkturbilden särskilt på lite . De avIran-krisen utlösta snabba prisstegringarna på olja ökar obalansen i världenmellan starka och svaga ekonomier, mellan rika och fattiga länder. Detta ökarosäkerheten om den långsiktiga globala ekonomiska tillväxten. Den snabbareuppgången i de internationella priserna gör det svårare att hålla nereinflationstakten. Jag bedömer dock förutsättningarna för att hålla inflationstaktenunder de som stipuleras i löneavtalet som goda.Prisutvecklingen ger stöd för den uppfattningen. 1978/79:150 Bilaga 1 56 För att hålla uppe den ekonomiska aktiviteten hardet varit nödvändigt att föra en relativt expansiv finanspolitik. Storasatsningar har gjorts inom industri-och arbetsmarknadspolitiken. Betydandeinsatser har också gjorts för att upprätthålla de inkomstsvaga gruppernas ochpensionärernas standard. Trots stor återhållsamhet i statens egen konsumtionhar därför belastningen på statsbudgeten blivit stor. Trots den snabba ökningen av statsutgifterna hardet varit angeläget att iaktta stor återhållsamhet med statligaskallehöjningar. Borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften har stärktkonkurrenskraften och underlättat avtalsrörelserna. Härtill har ocksåindexregleringen av den statliga inkomstskatten och sänkningen avmarginalskatten bidragit. En långsam höjning av det totala skatteuttaget iförening med den långsamma tillväxten i skatteunderlaget är huvudförklaringentill att statens inkomster utvecklats svagt. Tillsammans med den snabbautgiftsökningen har detta medfört kraftigt ökade budgetunderskott. För att få ett rimligt perspektiv påbudgetunderskottet bör man dock se till den konsoliderade sektorns totalafinansiella sparandeunderskott. Detta beräknas uppgå till 3,av BNP 1979,vilket sett i ett internationellt perspektiv inte är någon exceptionellt högsiffra. anser jag att det nu redovisadebudgetunderskottet är rimligt med hänsyn till det alltjämt lågakapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Finanspolitiken ger därigenom det stöd tillden positiva utvecklingen i svensk ekonomi som jag redovisat i det föregående.På sikt är dock, som jag närmare redogör för i det reviderade budgetförslaget,de stora budget-underskotlen inte acceptabla. Någon mer väsentlig förbättring ibudgetbalansen kommer heller inte automatiskt till stånd även när ekonomin uppnåttfullt kapacitetsutnyttjande. Det kommer därför att ställas krav på en mycketstark återhållsamhet med framtida utgiftsbeslut. förutser jag också,när ekonomin når ett bättre kapacitetsutnyttjande, att skattehöjningar behövs.De förslag till sänkning av marginalskatterna och den kommunalaskatteutjämningen som jag framlagt i proposition till vårriksdagen måstefinansieras. Därutöver kommer sannolikt att krävas ytterligareinkomstförstärkningar för att uppnå den reala utveckling av den privatakonsumtionen som är förenlig med jämvikt i ekonomin. Med hänsyn bl. a. till denosäkerhet om den internationella konjunkturutvecklingen som råder anser jagdock att beslut om omfattningen och formerna för skatteuttaget bör fattas underhösten 1979. En sänkning av marginalskatterna framstår somden mest angelägna skattereformen. De höga marginalskatterna leder tillallvarliga snedvridningar inom ekonomin. De påverkar människors villighet allla på sig de krävande uppgifter som behövs för hela ekonomins utveckling. Deförsvårar också möjligheterna att uppnå en rimlig löneutveckling. Långtidsutredningenvisar att utrymmet för privata konsumtionens till- Prop.1978/79:150 Bilaga 1 57 växtblir mycket begränsat . Även den offentliga konsumtionenstillväxt måste begränsas. De ökande resurserna måste i betydande utsträckninganvändas för alt öka den industriella basen och till en neddragning avbytesbalansunderskottet. Detta kräver en stark tillväxt i exportindustrin.Industrins internationella konkurrenskraft får därför inte äventyras.Avgörande för den svenska ekonomins utveckling på blir om vi lyckasatt inom ramen för ansvarsfulla avtal garantera löntagarna en realstandardökning med en nödvändig finanspolitisk åtstramning. Allaparter i samhället bör ha ett starkt intresse i att medverka till en rimliglösning. Detär ofrånkomligt att stora budgetunderskott som varit nödvändiga för att hållauppe den ekonomiska aktiviteten i ekonomin leder till en betydandeökning i likviditeten i ekonomin. Detta kan när ekonomin åter närmar sig fulltkapacitetsutnyttjande under loppet av 1980 öka risken för en inflalionistiskutveckling. Det ankommer i första hand på finanspolitiken att åstadkomma denåtstramning i ekonomin som kan bli nödvändig. Ökade ansträngningar måste dockgöras för att successivt minska likviditetstillväxten i ekonomin. Jag hartidigare redovisat förslag i detta syfte. Den ekonomiska politiken under 1977-1979 har förtsvensk ekonomi en god bit på väg ut ur krisen. Denna målmedvetna politik måstefortsätta om vi skall lösa de problem som jag angett. Målen är fullsysselsättning, god ekonomisk tillväxt, rimlig prisstabilitet, jämvikt ibytesbalansen, rättvis inkomstfördelning och regional balans. Detär min övertygelse att en god ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättningför att möta önskemålen om fortsatt välståndsutveckling, utbyggnad av detsociala trygghetssystemet, barnomsorgen och äldrevården. 1 ett samhälle medstigande materiell standard ställer människorna krav på ökad livskvalitet i vidmening som inte enbart kan formuleras i ekonomiska termer. Ofta nog handlar detemellertid om önskemål och krav som har ekonomiska konsekvenser, t. ex. kortarearbetstid, bättre arbetsmiljöer, förbättrad offentlig verksamhet osv. För attkunna möta dessa och andra berättigade krav på ett mänskligare samhälle krävsekonomiska resurser och en ekonomi i balans. Genom solidariska insatser kan vilångsiktigt uppnå dessa mål och därigenom lägga grunden för ett bättresamhälle. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas såsom bilagor: Revideradnationalbudget \919(bilaga l.l) Sammanfattningav långtidsutredning och remissyttrandena (bilaga 1.2) Förslagtill lag om konto för likviditetsutjämning jämte specialmotivering (//Vaga1.3) 1978/79:150 Bilaga1 58 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att 1. godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska poli tiken som jag har förordat i det föregående. delsatt antaga inom ekonomidepartementet upprättat förslag till 2. lagom konto för likviditetsutjämning. 1978/79:150 Bilaga 2 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /80 såvitt avserutgifter och beräkning av statens inkomster, m. m. 1 Det reviderade budgetförslaget för /80 Det budgetförslag regeringen i januari 1979presenterade för tog sin utgångspunkt i att samhällsekonomisk balansutgör en grundläggande förutsättning för en tryggad sysselsättning ochmålmedveten reformpolitik. Tillväxten av såväl den privata som den offentligakonsumtionen måste hållas tillbaka för att möjliggöra en ökad satsning påexport och investeringar. Härtill kom vad gäller den offentliga konsumtionenatt redan ett fullföljande av tidigare åtaganden innebar att detstatsfinansiella utrymmet var kraftigt intecknat. Min slutsats var attutrymmet för nya reformåtaganden som ytterligare begränsar den framtidahandlingsfriheten var mycket litet. Såväl samhällsekonomiska somkreditmarknadspolitiska överväganden talade för att den erforderligahandlingsberedskapen på det finanspolitiska området i första hand borde avserestriktiva åtgärder. De riktlinjer för budgetpolitiken som angavs ibudgetförslaget har i hög grad fortsatt giltighet. De avvägningsproblem som därdiskuterades har i flera stycken ökat i styrka. Vadgäller utformningen av budgeten för /80 har förändringar skettsåväl vad gäller utgifts- som inkomstsidan. På flera viktiga områden harpropositioner lagts fram som berör budgetens utgiftssida. Riksdagsbehandlingenav regeringens förslag har resulterat i vissa förändringar. Vidare har förslagtill skatteförändringar lagts fram. Slutligen har riksrevisionsverketpresenterat en förnyad beräkning av budgetens inkomster. 1978/79:150 Bilaga 2 60 I budgetförslaget beräknades detotala statsutgifterna för /80 komma att uppgå till ca 172miljarder kr. föreliggande beräkningar slutar på ca , dvs.en ökning med ca . Huvudparten av denna ökning avser åtgärder pånärings- och arbetsmarknadspolitikens områden och har haft till syfte attminska strukturomvandlingens negativa effekter. En bred enighet råder om attinsatser av detta slag varit nödvändiga och några förslag om att insatserna ienskilda fall bort vara mindre har med något enstaka undantag inte väckts.Motioner i med anledning av regeringens förslag har i själva verketregelmässigt gått i utgiftshöjande riktning. Jag avser att senare vid minanmälan av särskilda frågor återkomma med en mera detaljerad redogörelse förvad som ligger bakom den uppräkning av statsutgifterna för /80som skett jämfört med budgetförslaget. Jag vill dock redan nu peka på att deberäkningar av kommande utgiftskrav regeringen gjorde i stora dragvisat sig ligga i linje med de bedömningar som kan göras. Härutöver har destrukturella problemen i vissa branscher och företag visat sig vara av merdjupgåetide och allvarlig karaktär än vad som då fanns anledning att räkna med.Åtgärder i syfte att värna om dessa företags fortlevnad och utveckling harvisat sig nödvändiga att tillgripa i högre grad än vad som förutsågs. Somexempel på sådana insatser kan nämnas stöd till , och . Härtill kommer att stödåtgärder till delar av skogsindustrin ochtill varvsindustrin nu förutses bli mer omfattande än vad som tidigare fannsanledning att räkna med. Jag övergår nu till att redovisa destatsfinansiellt mer betydande särpropositioner som framlagts under våren1979. De flesta av dessa berör som nämnts sysselsättning och näringspolitik. Regeringens politik är att tryggasysselsättningen och långsiktigt stärka näringslivets konkurrenskraft. Iregeringens regionalpolitiska proposition föreslås riktlinjer förregionalpolitiken som i stort bygger på de principer lade fast år1976. Förslagen följer i allt väsentligt de riktlinjer som under bredpariamentarisk enighet föreslagits av de utredningar som propositionen byggerpå. Det regionalpolitiska stödet till näringslivet förstärks. En ram om 7400milj. föreslås för femårsperioden /80-1983/84. För /80föreslås en uppräkning med ca 600 milj. kr. Särskilda satsningar i syfte att gevaraktig sysselsättning görs i den Norrbotten-proposition som har lagts fram.Förslagen beräknas kosta ca I 000 milj. kr. Industripolitiska insatser har enframskjuten plats i regeringens politik. Sysselsättningspolitiskt motiveradeåtgärder av akut karaktär utgör fortfarande en betydande del avindustripolitiken. De offensiva industripolitiska instrumenten har dock byggtsut och kommer att 1978/79:150 Bilaga 2 61 bli allt viktigare för att främja det svenskanäringslivels möjligheter att konkurrera. Regeringens industripolitik redovisasi den industripoliiiska propositionen. Ökade anslag i syfte att stärkaindustriell verksamhet, speciellt vad avser småföretag och export, föreslås omnärmare 600 milj. kr. I en särskild proposition föreslogsatt får ett tillskott av 835 milj. kr. för att genomföra enfinansiell rekonstruktion m. m. av . har sedermeraföreslagit all ytterligare ett tillskott om högst . garanterasför att läcka beräknade förluster . Riksdagenhar ställt sig bakom näringsutskottets förslag. Som jag återkommer tillhar jag beaktat detta ställningstagande i min beräkning av anslaget tilloförutsedda utgifter. Inom sysselsättningspolitiken haråtgärder som syftar till att förbättra och bredda människors möjligheter tillarbete hög prioritet. 1 en avlämnad proposition föreslås ettfinansieringssystem för skyddat arbete. a. anvisas 1 000 milj. kr. förverksamheten /80. Förslag har, som förutskickades i budgetpropositionen,lagts fram angående nya dagpenningklasser inom arbetslöshetsförsäkringen, , tekoindustrin och . Sedan budgetpropositionen ladesfram har åtgärder av i flera fall betydande omfattning visat sig varanödvändiga för att stödja vissa företag. För tidigareläggningar avinvesteringar inom föreslås drygt I miljard kr. Även förvarvsindustrin krävs nu extra insatser i form av förlängt och utvidgatbeställarstöd. Förslag läggs vidare fram angående statligt minoritetsägande iSödra och majoritetsägande i Skogsägares Cellulosa AB.Totalt föreslås stöd till dessa två skogsägarföretag om . Även i övrigt har behov uppkommit av statliga stödinsatsertill företag med finansiella problem. För rekonstruktion av Industri ABföreslås sålunda 175 milj. kr. Förslag har vidare förelagts attanvisa ytterligare medel i syfte att täcka statens andel av förlusterna iDatasaab AB vad avser verksamheten . Till den kommunalekonomiska propositionen återkommer jagstrax. Utöver de nu berördapropositionerna har det i enlighet med budgetpropositionen lagts fram ettantal viktiga förslag på vissa andra områden med effekter på statsbudgeten.Exempel på sådana propositioner är förslag angående föräldraförsäkringen,trafikpolitiken, högskoleväsendet, studiestödet, skogspolitiken ochenergipolitiken. Regeringen har tidigare i vår lagtfram ett förslag om reformering av inkomstskatten som utgör en fortsättning avdet långsikliga reformarbete på inkomstbeskattningens område som inleddes år1977. Prop.1978/79:150 Bilaga 2 62 inkomstskatteskalaoch om att införa ett inflationsskydd för den statliga inkomstskatteskalanutgör grunden för nu föreslagna marginalskattesänkningar för flertaletheltidsarbetande fr. o. m. . 1 propositionen tas även finansieringsfrågorna upptill behandling. Innan jag berör detta område vill jag något redogöra föreffekterna av regeringens proposition om den kommunala ekonomin. Budgetåret1979/80 påverkar dessa förslag primärt budgetens utgiftssida, medan de årendärefter även får betydande effekter på inkomstsidan och dessutom är närakopplade till propositionen om reformering av inkomstskatten. Del faller sigdärför naturligt att behandla dessa två propositioner i ett sammanhang. Regeringen har i propositionen om den kommunalaekonomin lagt fram en rad förslag som syftar till att främja den kommunalasektorns utveckling inom ramen för samhällsekonomisk balans. Statens ökadeinsatser avser i första hand kraftiga förstärkningar avskatleutjämningsbidragen till kommuner och landstingskommuner. Sammantaget innebär reformförslagen i de två nunämnda propositionerna en försvagning av statsfinanserna med närmare 1,7miljard kr. 1 nuvarande stalsfinansiella läge måstereformeringen av inkomstskatten och av de statliga bidragen till den kommunalaekonomin finansieras med skattehöjningar. Sålunda har regeringen föreslagithöjningar såväl av energiskatten som av stämpelskatten vid förvärv av fastegendom. Vidare har regeringen föreslagit dels att värdet av bilförmån skallingå i underlaget vid beräkning av socialförsäkringsavgifter, dels attegenföretagare skall erlägga barnomsorgsavgift. Innan man preciserar utformningenav de åtgärder som bör väljas för att läcka resterande finansieringsbehov böremellertid resultatet av den pågående utredningen om olika former avbruttoskatter avvaktas. Jag har vid min beräkning av statsinkomsterna /80 förutsatt att även resterande finansieringsbehov täcks. De förändringar av totalbudgeten för vilka jag nyssredogjort sammanfattas i tabell 16. Som framgår av tabellen förutses förinnevarande budgetår en minskning med ca . av underskottetjämfört med beräkningen i budgetpropositionen. För /80 beräknasbudgetunderskottet nu komma att uppgå till ca . att jämföra medtidigare beräknade ca . Delvis är dessa förändringar en följd avförskjutning av vissa utgifter mellan budgetåren. Totalt beräknas statsinkomsterna nu till ca 118miljarder kr. för /79 och till ca . Jämfört med beräkningarna i budgetförslaget förutsessålunda statsinkomsterna nu bli 1,5 resp. . högre vilket främstförklaras av en snabbare tillväxt av lönesumman. Prop.1978/79:150 Bilaga 2 63 Totalbudgeten 1978/79- -1979/80 Även på utgiftssidan innebär de nya beräkningarnaförändringar i förhållande till vad som redovisades i budgetförslaget. Totalträknar jag med att utgifterna, jämfört med budgetpropositionen, minskar med 900milj. /79 och ökar med . påföljande budgetår.Uppräkningen av statsutgifterna för /80 kan synas omfattande.Förklaringen härtill kan, som jag tidigare nämnt, i stor utsträckning hänförastill finansiella kriser i vissa företag. Medelsbehovet för dessa insatser harvisat sig bli större än vad som tidigare framstod som sannolikt. Vidare harbeslutade utgifter för bl. a. industripolitiska insatser som tidigareberäknades komma alt belasta innevarande budgetår kassamässigl förskjutits /80. Således har min beräkning av reservationsmedelsförbrukningenför /80 justerats upp som förbrukningen /79 räknats ner. Den saidoförsämring som sålunda uppkommer ingeroro. Härtill kommer att omfattande krav rests i på ytterligarekostnadskrävande insatser, inte minst på det industripolitiska området. Dettaunderstryker ytterligare vad jag tidigare anfört vid min anmälan avbudgetförslaget angående det ansvarstagande som är oundgängligen nödvändigt vidriksdagens behandling av regeringens budgetproposition. Detta gäller i likahög grad de särpropositioner och de motioner som framlagts . Jag har redogjort för bedömningarna av denekonomiska utvecklingen i första hand . Desamhällsekonomiska perspektiven på har kommenterats medutgångspunkt i långtidsutredningen. Med detta avsnitt är det min avsikt attmed utgångspunkt i den långtidsbudget som fogas till det revideradebudgetförslaget som bilaga 2.1 komplettera bilden med de statsfinansiellaperspektiven. Långtidsbudgetarbetets syfte är att kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna på av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. En sådan kartläggning utgör ett undertag för en analys av destatsfinansiella förutsättningarna . Prop.1978/79:150 Bilaga 2 bättre belysa dessa kompletteras långtidsbudgeten, somendast omfattar statsbudgetens inkomster och utgifter, med vissa beräkningarrörande socialförsäkringssektorn. Även den kommunala utvecklingen berörs. Avsiktenär all långtidsbudgeten på detta sätl skall kunna utgöra ett bättre underlagför bedömningar av den samlade offentliga sektorns sparandeutveckling på någotlängre sikt. Långtidsbudgeten är varken en planeller en prognos över statsutgifternas eller statsinkomsternas utveckling. Påutgiftssidan innefattas endast en beräkning av de resurser som krävs för attolika verksamheter skall kunna bedrivas i enlighet med de beslut somstatsmakterna redan har fattat och de åtaganden som gjorts för framtiden. 1långtidsbudgeten görs alltså inga försök att förutse eller rekommendera vilkabeslut som statsmakterna skall fatta . Vad gäller statsinkomsterna grundasberäkningarna på oförändrade skatteregler och avgiftssatser i den mån inteförändringar beslutats eller förutskickats. Detta innebär bl. a. att den av regeringenföreslagna förändringen i inkomstbeskattningen har beaktats liksom beslutadeoch av regeringen föreslagna höjningar av socialförsäkringsavgifter. Vidarehar en fullständig finansiering av reformdelen av inkomstskatteförslagen ochden kommunalekonomiska reformen förutsatts. Långtidsbudgeten grundas vad gälleråren 1979-1981 på samma antaganden rörande priser, löner och tillväxt isamhället som presenteras i den reviderade finansplanen. Vad gäller periodendärefter har schablonmässigt lönesumman förutsatts stiga ochden allmänna prisnivån . En årlig real tillväxt avbruttonationalprodukten om har förutsatts. Statsinkomsternas årligaprocentuella tillväxt skulle enligtlångtidsbudgetkalkylen komma att uppgå till . Den förutseddainkomsltillväxten i löpande priser för perioden sammanfaller istort med den som beräknades i förra årets långtidsbudget. Statsinkomsternasabsoluta nivå ligger emellertid på en högre nivå än i förra långtidsbudgeten,vilket främst beror på att den faktiska lönesumman 1979/80 beräknas överstigavad som antogs föregående år. Statsinkomsternas utveckling /74-1983/84 1979/80 (milj. Inkomstskatt Mervärdeskatt Övriga inkomster + 21,8 + 17,5 + 10,3 55 700 32600 41326 + 7,4 +7,5 + 8,0 Prop.1978/79:150 Bilaga 2 På utgiftssidan innebärlångtidsbudgetens grundkalkyl en framräkning av statsutgifterna medutgångspunkt i en oförändrad pris- och lönenivå. Mätt på detta sätt blir statsutgifternasstegringstakt exkl. statsskuldräntorna enligt långtidsbudgetkalkylen . Takten i de framtidautgiftsökningarna ligger på i stort sett samma nivå som den ökningstakt somredovisades i förra årets långtidsbudget. Ett förverkligande avlångtidsbudgeten skulle innebära en påtagligt dämpad utgiftsutveckling jämförtmed den genomförda. Under budgetåren 1973/74- 1977/78 ökadestatsutgifterna exkl. statsskuldräntorna i genomsnitt ioförändrat pris- och löneläge. Statsutgifternas utveckling /74-1983/84 I löpande priser beräknas denåriiga genomsnittliga ökningen av statsutgifterna under långtidsbudgetperiodenkomma att uppgå till att jämföra under perioden1973/74-1977/78. Den framtida ökningstakt somframkommer ligger något under vad som redovisades i förra årets långtidsbudget.Utgiftsnivån för budgetåren 1978/79 och 1979/80 beräknas emellertid nu liggaväsentligt över den nivå som framgick av långtidsbudget. Orsaken tilldenna högre utgiftsnivåjämfört med beräkningarna liggerhuvudsakligen i att beslut har fattats och förslag har presenterats som intekunde beaktas långtidsbudget. Som exempel kan nämnas regeringensförslag om en kommunalekonomisk reform och beslut om höjda barnbidrag. Delvisförklaras nivåhöjningen även av att lönerna för de statsanställda uppvisat ensnabbare ökningstakt än enligt de antaganden som låg till grund för förra åretslångtidsbudget. Eftersom statsskuldräntornaförväntas stiga snabbare än övriga statsutgifter blir den årligagenomsnittliga ökningen för stalsutgifterna exkl. slalsskuldräntorna någotlångsammare än för de totala statsutgifterna, eller . Den starka automatik som utgifternai långtidsbudgeten är ett uttryck för beror i allt väsentligt på beslut som harfattats i parlamentarisk enighet och gällt . Den kan illustreras avföljande överslagsvisa kalkyl. I genomsnitt ökar utgifterna i löpande priserårligen under långtidsbudget-5 1978179. Bilaga I och 2 1978/79:150 Bilaga 2 Infriande av utfästelser inom områden somfolkpension, bostadspolitik och familjepolitik svarar för respektive 1,6, 1,2och . av denna ökning. Fullföljandet av försvars-ochbiståndspolitiken svarar för resp. 0,7 och . Ett bibehållandeav skolväsendet på beslutad kvalitetsnivå resulterar i årligt ökade utgifter om0,. och bidragen till kommunerna medför ökade utgifter om 0,8miljarder kr. består huvudsakligen av ökade kostnader förde av staten betalade lönerna, som antagits följa med den allmännalöneutvecklingen. Härtill kommer ökade statsskuldräntor om 4,0miljarder kr. till följd av budgetunderskottens storlek. För att belysa hur de statliga utgifterna direktoch indirekt ställer anspråk på samhällets reala resurser är det av intresseatt studera utvecklingen såväl av de statliga konsumtions- ochinvesteringsutgifterna som av transfereringarna och de finansiellatransaktionerna. Statens direkta anspråk på resurser skulle enligt åretslångtidsbudget såvitt gäller statlig konsumtion komma att öka med i fasta priser fram t.o.m. /84. Dettainnebär en något lägre ökningstakt än i förra årets långtidsbudgetkalkyl och ären effekt av att den restriktiva prövning vad gäller statlig konsumtion somgenomförts fullföljts. De statliga investeringsutgifternaskulle enligt långtidsbudgeten komma att minska, vilket sammanhänger med beräkningstekniken.1 princip återspeglas endast gjorda åtaganden, vilket leder till en systematiskunderskattning av investeringsutgifternas framlida utveckling. Statsutgifternas utveckling /74 - 1983/84.Konsumtion, investeringar och transfereringar kr., oförändrat pris- och löneläge) 1973/74-1977/78 ändring 1979/80 -1983/84 Resursfördelningen och resursutvecklingen i samhälletpåverkas indirekt av statsbudgetens transfereringsutgifter.