prop · G20369 · 1978-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna avden nya delpensionsförsäkringen synes också i allt väsentligt vara goda. Riksförsäkringsverketsförslag lill utvidgning och justering av delpensionsförsäkringen har i stortvunnit ansluining vid remissbehandlingen. Flerialel remissinsianser lillsiyrkerdei i huvudsak eller har inie några principiella erinringar, även ominvändningar görs i enskilda frågor. Ocksåjag anser all verkets förslag börläggas till grund för lagstiftning. Jag kommer i det följande att la närmare ställningtill de olika delarna i verkets förslag. 1978/79:69 43 5.2 Anslutning av egenföretagare tilldelpensionsförsäkringen anför alt de behov av att kunnaminska arbetsinsatsen vid högre ålder som delpensionsförsäkringen skalltillgodose torde föreligga också för många egenföretagare i samma utsträckningsom för anställda. En anslutning av egenföretagarna till delpensionsförsäkringenanses medföra alt även uppdragstagare bör tas med. Riksförsäkringsverketförutser betydande svårigheter om en försäkring som bygger på samband mellankontrollerad arbetstid och avtalad lön skall utvidgas till egna företagare ochliknande grupper. Å andra sidan anses bl. a. sociala skäl tala för en sådanutsträckning. Verket förordar därför an försäkringen vidgas lill allaförvärvsarbetande, men an det sker med stor försiktighet. förslag atl delpensionsförsäkringenäven skall omfatta egenföretagare och uppdragstagare hälsas medtillfredsställelse av . , hantverks- och industriorganisation, och . Utvidgningen avförsäkringen blir också lillslyrkt eller lämnad ulan erinran av bl. a. ,, . ,Svenska kommunförbundei. Försäkringsdomsiolen förutser betydande lillämpningssvårigheteroch känner därför ivekan inför den föreslagna utvidgningen. Domstolen finnersig dock av rättviseskäl böra tillstyrka förslaget, under förutsättning all manvid lagstiftningen kan bringa klarhet i de frågor som domstolen lar upp i sittremissyttrande. Liknande tillstyrkan med reservationer lämnas av LO. TCO anser konirollsvårigheternaså stora all egenföretagarna ur rättvisesynpunkt måste uigöra ett egetpremiekollektiv om de skall omfattas av delpensionslagen. Betydande lillämpningssvårigheterförutses även av andra remissinstanser. , som i princip tillstyrker en ulsiräckningav försäkringen, anser atl man bör överväga en modell som bygger påprinciperna för s. k. förlida uttag av ålderspension. Detta ifrågasätts även avSveriges folkpensionärers riksförbund. SAF har inte några principiellainvändningar mot att egenföretagarna skall få rätt till delpension men anseratt frågan behöver uiredas ytterligare. För egen del finner jag del angeläget all även egnaföretagare får rätt lill delpension. Liksom de anställda har en egen företagarebehov av all kunna minska arbetstiden under . Jagär medveten om de svårigheter som möter när en försäkring som har utformats medinriktning på anställda skall sträckas ut även till andra förvärvsarbetande.Dessa svårigheter bör dock inte överdrivas. förslag, somi princip godtas av remissinstanserna, visaratt en anslutning av egenföretagare 1978/79:69 44 är möjlig med hjälp av vissa schablonregler, och utredningsförslaget utgörenligt min mening en god grund för en vidgning av försäkringen. Därigenom skullet, ex. småföretagare, jordbrukare och fiskare få rätt till delpension. har funnil bör delpensionsförsäkringen också gälla föruppdragstagare. Uppdraget står ibland anställningen nära, och en uppdragstagareär ofia sociall och ekonomiskt i samma situation som en arbetstagare. För mångaär uppdraget närmasi en bisyssla, t. ex. för olika förtroendemän som nämndledamöteroch övervakare. Uppdrag kan också ulföras inom ramen för en rörelse. En utvidgning avdelpensioneringen till alla förvärvsarbetande innebär ell ytterligare steg motökad samordning och enhet lighet inom socialförsäkrings-lagstiftningen, som därefierkommer att omfatta arbetstagare, egenföretagare och uppdragstagare på i alltväsentligt samma villkor. Jag vill härvid erinra om den betydelsefullautsträckning av arbetsskadeförsäkringen lill egenförela-gare och uppdragstagaresom beslöt (prop. 1976/77:64, SfU 1976/77:21, rskr1976/77:201), Jagföreslår således all delpensionsförsäkringen i princip får omfatta även egenföretagareoch uppdragstagare och lar i del följande upp vissa särbestämmelser som behövsför en sådan anslutning. Jag vill tillägga att del lorde finnas yrkesgrupperför vilka det föreslagna pensionssystemet kan komma alt passa mindre väl. Dettaär emellertid ofrånkomligt i vart fall i ett inledningsskede. Jag vill vidareerinra om atl avser all noga följa försäkringenstillämpning och därvid föreslå ändringar som kan anses motiverade.Riksförsäkringsverket har möjlighet all meddela närmaretillämpningsföreskrifter lill DPL efter samråd med den centrala pensions-delegationsom finns i verkei. Jag avser all senare föreslå regeringen all utöka delegationenmed representation för egenföretagarna. 5.3Särbestämmelser för egenföretagare m. m. Dennuvarande delpensionsförsäkringen förutsätter, enligt vad riksförsäkringsverketerinrar om, atl man tämligen exakt kan fastställa den försäkrades arbetstid.Man måsie också med god säkerhet kunna förutse inkomsten efier övergången tilldeltidsarbete. Vidare förutsätter sysiemel an del finns ett direkt sambandmellan arbetstid och inkomsi. Inkomst- och arbetsförhållandena vid endelpensionering skall i regel styrkas genom intyg från arbetsgivaren. Riksförsäkringsverketpåpekar atl egenföretagarna inte är någon homogen grupp utan i stället personersom arbetar under vin skilda betingelser. I gruppen ingår inte bara lantbrukareoch företagare inom handel och industri utan också många andra självständigayrkesutövare, t. ex. konstnärer. Även om det finns betydande skillnader i frågaom arbetsförhållanden har företagare i regel fria och oreglerade arbetstider.Vidare är en företagares Prop.1978/79:69 45 inkomstinlc bestämd på förhand. Den varierar i många fall år . I allmänheifinns inte heller något direkl samband mellan arbetstid och inkomst. Inkomstenär nämligen ofia beroende av andra omständigheter som t.ex. konjunkturer ochgjorda investeringar. Vilkel belopp som utgör en företagares verkliga inkomstsägs också ofta vara svårt atl avgöra. Vad som i olika sammanhang redovisas somrörelsens nettointäkt kan nämligen vara beroende av bokföringslekniska ochjuridiska regler. Vidare möter problem vid gränsdragningen mellan vad som skallanses som inkomsi av kapital resp. inkomst av förvärvsarbete. En anslutning av egenföretagarnalill delpensionsförsäkringen måste därför enligt görasmed hjälp av vissa siirregler, som syftar till att minska de svårigheter somkommer au uppslå. Dessti särregler,som även inneläiiar schabloner, behövs främsii fråga om arbeisiider och inkomsler. Försäkringsdomsiolendelar i likhel med LO och andra remissinsianser riksförsäkringsverketsupplänning an egenförelagare inte kan anslutas lill delpensionsförsäkringen påsamma villkor som gäller för anställda och inslämmer i att anslutningen bör skemed försiktighet. Flera remissinstanser, bl.a. företagarorganisationer, finnerockså de föreslagna särreglerna i stort sen väl avvägda. Med hänsyn till attdet rör sig om en helt ny försäkringsform och att det kan råda markantaskillnader mellan arbetstagares och övrigas förvärvsarbeten anser även jag enviss särreglering av egenförelagarnas möjligheter till delpension nödvändig beiräffandebl. a. arbetstider och inkomster. I 5.3.1 ViUkorför försäkring Föratt en anslälld skall vara försäkrad för delpension krävs atl han uppfyllerde arbetsvillkor som finns i lagen (1977:370) om arbetslöshetsförsäkring cl lerlagen (1973:37 Dom kontant arbetsmarknadsstöd. Arbetstagaren skall vidare fr.o. m. det år då han fyllde under ha tillgodoräknatspensionsgrundande inkomst av anslällning för ATP. Riksförsäkringsverketföreslår alt de s. k. arbetsvillkoren och kraven ATP-grundandeinkomst fr.o.m. skall gälla även för egenföretagare. Varken fördessa eller för arbetstagarna skall det ha någon betydelse huruvida dentillgodoräknade pensionsgrundande inkomsten utgörs av inkomsi av anslällningeller inkomst av annat förvärvsarbete. Med hänsyn bl. a. till önskemålet attkunna tillämpa enhetliga principer inom socialförsäkringens olika grenarföreslår vidare all del för egenföretagarens del skallkrävas att denne inte frivilligt har ställt sig utanför ATP genom alt anmälaundantagande enligt 11 kap. 7 ij .\VL. Undantagandet innebär an egenföretagareninte påförs ATP-avgifi eller tillgodoräknas pensionsgrundande inkomsi på grundav företagsinkomsien. Han upphör också alt vara försäkrad för sjukpenning och arbeisskadecrsätl-ning. Prop.1978/79:69 46 De av föreslagna försäkringsvillkorcntillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan alla remissinstanser.Företagarorganisationerna kritiserar emellertid del förordade sambandet medATP. ex. inte finna något avgörande argument förattfrån delpensioneringen utesluta egenföretagare som har anmält undantagande IranATP. Avcn , och Sverigeshantverks- och industriorganisalion är kritiska. Vad gäller villkoret oiu tio poängårinom ATP kan inte heller acceptera atl detta skalldiskvalificera deiu som har haft undantagande från ATP. Förbundel villdärför införa en regel som även lar hän.syn då s. k. undantagandepoänghar beräknats för egenföretagaren. Även ochSveriges hantverks- och industriorganisalion avvisar förslaget beträffande demsom har återkallat ell undantagande eller som med stöd av en avorganisationerna förordad övergångsregel återinträder i ATP inom exempelvis ireeller efier reformens genomförande. För egendel tillstyrker jag liksom remissinstanserna atl de arbetsvillkor som gällerför ersättning vid arbetslöshet lillämpas även i fråga om delpension lill egenföretagare.Jag kan också förslå att föreslår ell nära samband medATP och följaktligen hävdar atl den som har ställt sig utanför ATP inte skallomfattas av delpensionsförsäkringen. Delpensionsförsäkringen är emellertidfristående från den allmänna försäkringen och finansieras med avgifier som förslill en särskild fond. Delpension ulgör t.ex. - i motsats till livränta vidallvarligare fall av arbetsskada - inte heller en utfyllnad till grundförmånersom utgår från folkpensionering och ATP. Det kan vidare anföras atl den som är ellerhar varit undantagen från ATP inte har kunnat förutse att detta skulle fåbetydelse inom en kommande delpensionsförsäkring. Del är inte heller rimligtatt egenförelagare som bl. a. genom övergångsregler i tidigare reformer haruppmuntrats att återinträda i ATP skulle uteslutas från delpension på grund avotillräckligt antal år med pensionspoäng inom ATP. En äldre egenföretagare somhar eller haft undantagande från ATP kan givetvis ha samma behov av att minskasin arbetstid som andra förvärvsarbetande. Han kan därefter vid ålderspensioneringenavveckla sill företag eller lantbruk och därigenom frigöra kapital somtillsammans med folkpension tryggar hans ålderdom. Det ligger således ingenmotsättning i all låta honom omfattas av delpensioneringen trots att han ståreller har stått utanför ATP. I enlighet med vad jag nu har anfört föreslårjag att manbeträffande kravet på tio poängår inom ATP även lar hänsyn , då personeni fråga har stått utanför ATP. Som antytts under remissbehandlingen görs fördessa redan en årlig beräkning av fiktiv ATP-poäng, s. k. undanlagandepoäng,som bl. a. används vid beräkning av pensionstillskott till folkpension. Sådanundantagandepoäng bör beakias för uppfyllande av poängärskravet. är tillfördel också för arbetstagare som har varit egna företagare. Prop.1978/79:69 47 undantagen från ATP när delpensionsreformen iräder i kraftbör ges möjlighet atl återkalla undantagandet utan hinder av atl detta inte hargällt i niinst , vilket annars krävs enligt AFL. Två företagarorganisationer har begärt att delpensionslörsäkringentrots kravel på tio poängår inom ATP även skall omfatia egenföretagares tuakesom hjälper till i rörelsen eller lantbruket. Vid inkomsttaxeringen har försådana makar, som inte drivit verksamheten gemensamt, tidigare tillämpats en faktisksambeskaltning på så sätt aii egenföretagaren inte har (ätt göra avdrag för löneller annan ersättning till den medhjälpande maken utan i stället själv blivittaxerad för hela föreiagsinkonistcn. Delta har också inneburit att egenföretagarenensam har lillgodoräknais pensionsgrundande inkomst, eftersom denna beräknas pågrundval av inkomsttaxeringen. Fr. o. ni. taxering skall däremot varderamaken beskattas för värdel av sin arbetsinsats i rörelsen. En förutsättning ärall medhjälparen har arbetat i verksamheten minst 400 limmar . Vidarefår medhjälparen beskatias högsl för vad som motsvarar marknadsmiissigtvederlag förarbetet. Den inkomst som beräknas lör medhjälparen taxeras somförelagsinkomst och läggs därefter också till grund för bl. a. ATP-poäng och molsvarandeegenavgift till försäkringen. Jag vill till att börja med erinra om att medhjälpandemakar numera jämställs med egenföretagare inom den allmänna försäkringen ochden nya arbetsskadeförsäkringen. Så kommer också utan särskilda åtgärder atlbli fallet inom delpensionsförsäkringen när dessa medhjälpare har hunnittillgodoräknas ATP-grundande inkomsi räknai från inkomståret 1976.Om de fömt har haft andra pensionsgmndande inkomsler, t. ex. av anslällning,kan poängårsvillkoret uppfyllas lidigare. Enligt min mening skulle del inge principiellabetänkligheter om man försökte att göra en fikliv efierhandskonslmktion avtaxering och ATP-beräkning för vissa förvärvsarbetande. Problemet är intebegränsat lill den här berörda kategorin medhjälpande makar. Beträffande egenföretagaresmedhjälpande make möter dessulom stora praktiska problem. Man fick nämligen i sådanifall försöka konstatera huruvida maken har uppfyllt de nuvarandetaxeringsvillkoren för inkomstuppdelning även underde år sombehövs för alt tillgodose kravet på tio poängår inom ATP, t.ex. underinkomståren 1969-1975. Konsekvensen skulle vidare kräva atl man gjorde en molsvarandeminskning av egenföretagarens .TP-poäng i den mån poängen har betydelse inomdelpensioneringen (jfr även avsnitt 5.3.3). Jag anser mig av dessa skäl intekunna föreslå några särskilda övergångsregler föt egen företagares make. 5.3.2 Närmare förulsältningar för pension För rätl lill delpension krävs för arbetstagarnas del engenomsnittlig minskning av arbetstiden med minst fem limmar 1978/79:69 48 ochatt arbetstiden efter minskningen uppgår till i genomsnitt minst 17 limmar perarbetsvecka. Föregenförelagarnas del finner del inte genomförbart all haså fingraderade möjligheler till arbetslidsminskning som reglerna förarbetstagare medger. Så relativt marginella ändringar i arbetstiden som enligtnuvarande regler kan ge rätl lill delpension sägs nämligen vara svåra all faslställaför andra förvärvsarbetande än dem som har reglerad arbetstid. I princip skulledetla förutsätta all arbetstiden registreras. Det anses dock knappast möjligt atlinföra en .sådan registrering för företagare. I stället lorde man enligtriksförsäkringsverket behöva kräva en mera betydande minskning av arbetstidenför all medge rält till delpension. En markerad minskning av arbetsinsatsen vänlasnämligen - om den inte kompenseras på något sätt -i avsevärd grad inverka bl.a.på verksamhetens omfattning, vilkel kan användas som slöd vid bedömningen. Verkeihar därvid övervägt möjligheten alt fordra en arbetslidsminskning med minst enfjärdedel. En nedtrappningmed endast en fjärdedel skulle emellertid innebära att en arbetslidsminskningmed i genomsnitt drygt fem limmar skulle vara tillräcklig för rält tilldelpension. En så relativt obetydlig minskning av arbetstiden är enligt verketsmening myckel svår atl konstatera i andra fall än då arbetstiden registreras. Verketföreslår därför alt företagaren skall minska sin arbetstid med minsl hälfienför an kunna få delpension. En arbetslidsminskning till hälfien anses också molsvaradel behov som egenföretagare vanligen har av alt kunna trappa ned arbetsinsatsen.Verket erinrar därvid om atl huvuddelen av de anställda söm uppbärdelpension har minskal sin arbetstid med ungefär hälfien. Liksom förarbetstagare skall också gälla all egenföretagaren efter övergången tilldeltidsarbete utför förvärvsarbete med i genomsnitt minsl 17 limmar ner veckaunder året. Andraförsäkrade än de som efter övergången lill deltidsarbete driver rörelse ellerjordbruk föreslås ha samma möjligheler lill fingraderad arbetslidsminskningsom finns f n. förslag innebär all della inte bara skallgälla arbetstagare som minskar sin arbetstid i anställningen ulan även andraförsäkrade, t. ex. en rörelseidkare som i samband med arbetslidsminskningövergår från atl vara företagare till all arbeta enbart som anslälld. Riksförsäkringsverketsförslag i fråga om arbetstidsminskning godkänns i allmänhet av remissinsianserna.Att egenföretagarna därvid måsle minska sin arbetstid med hälften för att förätt till delpension accepteras av bl. , , hantverks- och industriorganisalionoch . anser dock att möjlighel tilldispens bör finnas för den som kan anföra särskilda skäl för annan arbetstidsminskning.Även riksrevisionsverkei ifrågasätter om inte viss valfrihet borde kunnamedges. De skäl som anför mol 1978/79:69 49 enenhetlig reglering för alla förvärvsarbetande anses däremot rimliga. Svenskapersonal-pensionskassan delar hell uppfattning allarbetstagarnas fingraderade nedirappningsskala inte kan användas avföretagarna. Försäkringsdomstolen påpekar å andra sidan att ell system medskilda regler för olika slags förvärvsarbete kan fungera ulan komplikationerendast om blandfall inte förekommer. Föregen del anserjag liksom och bl. a. företagarorganisationernaall egenföretagarna bör minska sin arbetstid med minst hälften för atl få rätl tilldelpension. Av de anställda som uppbär delpension har drygt trefjärdedelar minskal arbetstiden med just hälften. På får man medledning av erfarenheterna från den praktiska lillämpningen bedöma om del är möjliglatt närma reglema till dem som gäller för arbetstagare. Jag vill erinra om altriksförsäkringsverket kommer alt följa utvecklingen och föreslå de ändringar ireglerna för delpensionsförsäkringen som befinns motiverade. Jag biirädervidare ulredningsförslagen att deltidsarbete måste utföras i genomsnitt minst17 limmar och atl reglerna för arbetstagare skall lillämpasför alla som efter arbetstidsminskningen har arbete enbart som anställda, dvs.även för sådana försäkrade som lidigare också har bedrivit rörelse. Beiräffandeden som har blandat arbeie efter arbetstidsminskningen föreslårriksförsäkringsverket atl rätten lill delpension skall bedömas enligt reglernaför egenförelagare. Även i dessa fall skulle alltså kravet på en minskning avden sammanlagda arbetstiden med minst hälften gälla. I dagensdelpensionsförsäkring finns regler som innebär atl man kan borlse från olikabisysslor lill en anslällning. Dessa regler föreslås av riksförsäkringsverketbli slopade i samband med den föreslående reformen. Förslaget atl den somefter arbetstidsminskningen har blandad inkomsi skall behandlas som rörelseidkarelämnas i allmänhet utan erinran av remissinsianserna. Av annan mening ärförsäkringsdomstolen, som förklarar sig ha förståelse för förslaget men påpekaratl del jämfört med dagens regler om bisyssla innebär en påtaglig försämringför arbetstagare som dessutom driver mindre jordbruk eller rörelse. Domstolenfinner därför alt det bör övervägas om inte en arbetstagare skulle kunna fö hakvar vissa sådana biinkomster och antar atl en sådan regel också kan geadministrativa fördelar. anser att konsekvenserna av attslopa nuvarande regler om bisyssla inte har redovisats tillfredsställande. Bl.a. LO och Försäkringskasseförbundei tillstyrker alt reglerna ulgår. Föregen del anserjag i likhel med försäkringsdomstolen alt utredningsförslagetbeträffande bisyssla lill anslällning kan innebära olyckliga tröskel-effekteroch försämringar i förhållande till dagens regler om rält till delpension. Jagkommer senare alt föreslå att förvärvsarbete i form av uppdrag skall jämställasmed rörelse i fråga om delpension. 4 1978/79. 1978/79:69 50 skärpningav den nu aktuella frågeställningen. Jag finner det således inte rimligt alt enarbetstagare, som dessutom har ell förtroendeuppdrag eller som i obetydligomfattning även driver rörelse eller jordbruk, i fortsättningen antingen måsteminska sin sammanlagda arbetstid enligt rörelsereglerna, dvs. med minst hälfien,eller hell avslå från bisysslan för all kunna fö rätt lill delpension enligtreglerna för anställda. Jag förordar därför alt vissa möjligheter all habisyssla lill anslällning behålls inom delpensionsförsäkringen och återkommeri specialmoliveringen lill lagförslaget till de närmare bestämmelserna. Motsvarandemöjligheter bör finnas för egenförelagare som har ell mindre uppdrag. I frågaom andra försäkrade som efter arbetstidsförkortningen har blandad inkomst biiräderjag förslag alt de skall behandlas som rörelseidkare, vilkelinnebär all de måsle trappa ned sin totala arbetsinsats med hälften för atl få rältlill delpension. Närdel gäller tidsmässig förläggning av deltidsarbetet föreskrivs f n. förarbetslagarna all arbetet skall ulföras i genomsnitt minsl 17 limmar perarbetsvecka. Om arbetstiden varierar, är del den genomsnittliga arbetstidenunder del närmast kommande året - för vilket ny sjukpenninggrundande inkomsienligt AFL skall fastställas - som är avgörande. Enligt riksförsäkringsverkelsanvisningar fordras vidare i princip att deltidsarbetet anordnas så allarbetstagaren utför något arbete åtminstone . Undanlag från dennaregel kan medges om del är motiverat av särskilda arbetsförhållanden i detenskilda fallet. 1sina förslag till ändringar i delpensionslagen anger atlen arbetstagare skall ha rätt till delpension endast under förutsäitning att deliidsarbeietanordnas på sådani sätl all den genomsnittliga arbetstiden räknai under enperiod om högsl överenssiämmer med den veckoarbetstid ideltidsarbetet som har fastställts vid pensionsbeslutet. Undanlag skall dock fåmedges, om del kan anses motiverat av den försäkrades särskildaarbetsförhållanden. Arbetstiden skall då beräknas fören period närmasiefter arbetstidsminskningen. uttalar därvid att sådantundantag bör kunna medges när arbetsbelastningen inom yrket regelmässigt ärojämn . Deltidsarbetet bör då i. ex. fö anordnas så atl dengenomsnittliga veckoarbetstiden varierar mellan de iremånadersperioder som lillämpasenligt huvudregeln. En förutsättning skall dock vara all den försäkradeuppfyller de allmänna villkoren om minsl fem limmars arbeisminskning och minsl17 timmars deltidsarbete i genomsniii . Behov av merabetydande avsteg från huvudregeln sägs vidare kunna föreligga om del på grundav arbetsförhållandena inte är möjligl all anordna arbetet på angivna säll,t. ex. vid anställning ombord på fariyg. En egenförelagareföreslås fö rält lill delpension endasl under förutsäitning att han utfördeltidsarbete fortlöpande , och arbetstiden skall beräknas för närmasi kommande tolvmånadersperiod. Prop.1978/79:69 51 verketanser dock atl även förelagarna kan ha ett berättigat behov av variation iarbetstiden. Med hänsyn härtill sägs kravet på jämn fördelning av arbetstiden intekunna upprätthållas strikt. Arbetstiden skall dock inte få variera så allhuvuddelen av deltidsarbetet uiförs under viss eller vissa perioder av året.Avbrott i verksamheten föreslås i regel inte fåförekomma. Avsikten sägs därvid vara all inte medge längre uppehåll i förvärvsverksamhetenän vad motsvarande regler om arbetstagares deltidsarbete tillåler föranställda. Försäkringskasseförbundeiinstämmer i vad har föreslagil i fråga om förläggning avde försäkrades deltidsarbeten. anser atl arbetstiden viddelpension i princip bör vara jämnt fördelad och atl likslällighetsskältalar för all samma beräkningsperiod används för alla förvärvsarbetande.Svenska kommunförbundei anser också all del för alla måste krävas attdeltidsarbetet bedrivs kontinueriigt, om inte alldeles särskilda skäl motiverarannat.