prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Skatteinbetalningarnas uppgång var därmed större än faktorinkomsternas.Utöver största delen av faktorinkomsterna, som totalt beräknas till ca 240miljarder kr. (tabell 6: 1) beskattas också iransfereringsinkomster såsompensioner och vissa socialförsäkringsförmåner. De beskattade transferingamahar beräknats uppgå till , en ökning mednärmare . skattereforminnebar alt skatteskalan gjordes inflalionsbestän-dig genom att den anknytstill en s.k. basenhet. Denbeskattningsbara inkomsten i skatteskalans olika inkomslskikt uttrycks sålundasom ett antal basenheter. Basenheten, som var , skall räknasupp Tabell 6:4 Hushållensdirekta skatter och avgifter 1975-1979 kr., löpande priser Slutskattereglering (3-l-4-t-5) Övriga skatter och avgifter Summa(I-l-2-l-6-f-7) därav: socialförsäk- ' Influtna delen. Anm. Kvarskatten avser inkomsten tvä årtidigare, medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ettår tidigare. Källor: ,och . genom att multipliceras med ett s.k. jämförelsetal. Jämförelsetalet är det tal som anger förhållandet mellan det allmännaprislägel och . Talet skall beräknas med bortseendefrån de effekter på prisläget som följer av ändringar i uttaget avmervärdeskatt. har, med utgångspunkt från konsumentprisindex,beräknat basenheten för till . Delta innebär oförändradmarginalskatt vid en inkomstökning på . Indexregleringen avskatteskalan beräknas innebära att uttaget av preliminär A-skatt understigermed ca . ett beräknat uttag enligt skatteskala. 1proposition 1978/79: 50 föreslås att inflationsskydd införes för den särskildaskattereduktionen genom att även denna anknyts till basenheten. årsinkomster skulle då särskild skattereduktion medges med . (1978 varbeloppet ). Jämfört med ett skatteuttag enligt reglema för inkomståret1978 beräknas den höjda skattereduktionen medföra en sänkning av preliminärA-skatt med ca 840 milj. kr. 1 skatteutskottets utlåtande över proposition1978/79:50 föreslås marginalskatteändringar som kalkyleras sänkaA-skalteinbetalningarna med drygt 550 milj. kr. jämfört med inbetalningarberäknade med skatteskala. Avdraget för underhållsbidrag för ickehemmavarande barn föreslås i propositionen höjt till högst . (1978 högst2 ). Den höjda beloppsgränsen har kalkylerats ge ett skattebortfall på50 milj. kr. Den totala effekten av beslutade och föreslagna ändringar skulledärmed uppgå till närmare 4 1/. jämfört med ett beräknat utfallenligt tidigare regler.' I här redovisade kalkyler har antagits altskatteavdraget för sparande på skattesparkonto resp. aktiesparfond intepåverkar inbetalningarna av preh- minär A-skatt 1979. Det förutsätts alltså atl desom spar på dessa konton ' Det extra skatteavdragetför pensionärer har även justerats så att folkpensionärermed enbart ålderspension och pensionstillskott inte påförs skatt. I prognosmodellenför skatter har därför de särskilda justeringarna i skattesystemet för pensionärer intebeaktats. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget v, 123 inte i någon större utsträckning begär allpreliminärskalten 1979 skall jämkas för sådana skalleavdrag. - höjdesintäktsschablonen för en- och tvåfamiljsfasiigheler. Det förefaller sannoliktatt fastighetsägarna vid inbetalningen av preliminär A-skatt 1978 inte fulltut tagit hänsyn till inkomstskatleökningen på grund av den höjda intäkten. kan man emellertid förutsätta att jämkningsbeloppen reducerasför den höjda iniäktsschablonen. I kalkylen har av denna anledning lagts in enökning av preliminär A-skatt med . Den sammantagna effektenpå inbetalningarna av preliminär A-skatt av sänkt statsskatt, höjd kommunalutdebitering - enligt preliminära beräkningar en höjning med - ochstörre inkomstunderiag blir en ökning med 93/. Den preliminära B-skaltenförutses öka endast obetydligt 1978-1979, beroende bl. a. på all denneddragande effekten av skattereform (som innebar störreskattesänkning än den som föreslagits ) återverkar på B-skatlen med tvåårs eftersläpning. Övriga skatter ochavgifter till stat och kommun förutses stiga 1979, efter ha varitungefär oförändrade 1977-1978. Totalt skulle därmed hushållens inbetalningartill det offentliga öka 1978-1979. Hushållens netloinbelalningar till det offentliga - d. v. s. skillnadenmellan inbetalningarna av skatter och avgifter och erhållna transfereringar -sjunker , ungefär samma minskning som 1978. Ovan redovisadeberäkningar resulterar sammantagna i en ökning av hushållens disponiblainkomster i löpande priser med 8,. Den genomsnittligaprisstegringen beräknas till 10,och realt skulle därmed disponibelinkomstenha minskat 1,. ger kalkylernaen tillväxt i de disponibla inkomsterna på nominellt 8,. Med en prisstegringpå i genomsnitt 5,1978-1979 skulle realinkomsten öka 2,. Detta är en avsevärtlägre ökningstakt än 1977 då prisnivån steg 11,. Med avdrag för indirekta skatter och tillägg för subventioner steg priserna enligt nelloprisindex med 6,; en endast obetydligt lägre prisökningslaki än 1977 ().' 'Bland indirekta skatter inräknas allmän arbetsgivaravgift. Sänkningen av dennaavgift har fått full inverkan på nettoprisindex(i höjande riktning). Den återhållande inverkan påkonsumentprisema som föranleds av denna kostnadssänkning kan inteförmodas har varit lika omedelbar och fullständig. Det är undersådana förhållanden troligt att sänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiftenpå begränsad sikt haft höjande inverkan på del kalkylerade nettoprisindextalel. Tabell 6:5 Konsumentprisindex december 1977-oktotier1978 Bränsle och drivmedel* Övriga icke varaktiga varor ' Beräknat med fyra decimaler. " Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentligatjänster. Källor: och statistiskacentralbyrån. Konsumentprisernasteg kraftigt /1978. tilljanuari 1978 var ökningen 2,. En tredjedel av denna prisstegring härrörde från höjda priser pålivsmedel. Drygt en femtedel av dentotala prisökningen var en följd av höjda avgifter för offentliga tjänster, bl.a. taxor för el och tele. Prisutvecklingendecember 1977-'för delgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabell 6:5.Under 1978 har, till skillnad mot 1977,priserna på tjänster ökat mer än varupriserna. Som nämnts höjdes avgifterna för offentliga tjänster kraftigt.Bosladsposten i konsumentprisindex(exkl. bränsle och lyse) steg t. o.m. 4 1/. har ökat med , medankostnaderna för egna hem till följd av diskoniosänkningarna sjunkit mednärmare . På varusidan noteras största prisökningstalet, 12,, för postenbränslen och drivmedel. Prisstegringen är till största delen en följd av höjd indirektbeskattning. Av bidraget på från denna post tilltotala konsumentprisökningen utgörs ca 0,5procentenheter av höjda skaller (se tabell 6:6). Livsmedelspriserna steg 4,5%under loppet av de första tio månaderna1978. Motsvarande månader 1977 var prisökningen . Priserna på de livsmedel som påverkas avjordbruksregleringen steg mot 10 1/1977, medan övriga livsmedel fram t.o.m. endast ökat ca1 1/mot 22 1/. Mellanoktober 1977 och steg konsumentprisindex totalt Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 125 Tabell 6:6 Konsumentprisförändringen 1977-1979 uppdelad på komponenter Konsumentprisnivånsprocentuella uppgång, totalt därav hänförs till: automatiska effekter avindirekta värdeskatter ändring av internationelltbestämda priser ändring i diverse taxor trendavvikelse i prisernapå färskvaror 7,.' För varor var uppgången och förtjänster 9,. Prisprognosen för , liksom prognoserna för1979, grundas på de beräkningar som redovisas i tabell 6:6. vänlas den totala prisuppgången bli . Detta ledertill en ökning med 7,1978 (långlidsindex).- Indextalel för (med 1949 som bas) skulle därmed ligga 5,överindextalet för januari. Bedömningen avprisutvecklingen har utgått från nu aktuella prognoser och antagandenangående arbetskraftskostnader och importpriser m.m. Med utgångspunkt frånlönekalkylen har de för prisutvecklingen relevanta arbetskraftskostnadernaberäknats öka med ca 8 1/i genomsnitt . Lönekostnademas genomslagi priserna inom de från internationell konkurrens skyddade områdena (exkl.jordbruk och bostadsförsörjning) har antagits få ett trendmässiglvärde. Därutöver förutsätter prognosen en viss återhämtning av marginalerna. Depriskomponenter som innefattas i reslfaklom (inkl. ändring i diverse taxor)väntas under dessa förutsättningar bidra till en fortsatt ökning avkonsu-menlprisnivån . 'Procentuell ökning enligt SCB: s officiella indexserie. Jämförelse avindexserien påverkas av därvid genomförda metod- och viktjusteringar. Om index hade räknats utan metod- ochviktförändringar skulle uppgången i stället ha blivit . *Garantiregeln om förhandlingsrätt i de löneavtal som slutits utsägeratt om prisutvecklingen med index för som bas någon gångunder januari-december1978 överstiger 7 1/har löntagarorganisationema rätt an påkalla nya löneförhandlingar. På samma sättgäller att om prisutvecklingen med långtidsindex för som basnågon gång överstiger får löntagarna rättatt påkalla förhandlingar. Prop.1978/79:100 126 Prisstegringen på den import som ingår iden privata konsumtionen förutses totalt blistörre (4 1/,) än (). Konsumentpriserna 1978 har emellertid höjtsytterligare genom eftersläpandeeffekter av devalveringen . Devalveringseffekten, som överslagsmässigt beräknats till av totala konsumentprisökningen, antages till ungefär en tredjedel ha påverkat priserna 1977. Återstoden har förutsatts slå igenom på prisnivån1978. I tabell 6: 6 har denna effekt redovisats under posten ökning avinternationellt bestämda priser. Inberäknat dessa eftersläpandedevalveringseffekter kan bidraget frånnämnda post till totalaprisstegringen beräknas ha varit större 1978 än som är att vänta för1979. 1 prognosen överändringen i bostadsprissättningen ingår en höjning av hyrorna i de kommunala bostadsföretagenmed . Kalkylen över egnahemskostnadenförutsätter oförändrat diskonto. Totalprognosen geren konsumentprisslegring under loppet av 1979 på 4,. Enligt de här redovisadeberäkningarna kan ökningen räknat (långtidsindex) till oktober 1979uppskattas till . Prisstegringen tillaugusti 1979 kan beräknas till 6%.Genomsnittsnivån förkonsumentprisindex 1979 beräknas ligga 5,över genomsnittet 1978.Implicitprisindex för total privat konsumtion har antagits visa en något lägre ökning avgenomsnittsnivån, 5,. 6.5 Den privata konsumtionen Den totala privata konsumtionen beräknasha minskat med 0,i volym 1977; jämförtmed de tre föregående årens volymökningar på innebär detta en markantomsvängning. Den realt disponiblainkomsten ökade 1977 med . Följaktligen ökade sparandels andel avdisponibelinkomsten med drygt 2 1/. Sparkvoten steg såledestill en så hög nivå som 10,. Som framgår av tabell 6; 7 var del nyinköpen avbilar och livsmedelskonsumlionen som svarade för den mest påfallande nedgången; bilinköpen minskademed och konsumtionen avlivsmedel med . Dessa båda varugrupper fick därigenom en neddragande effekt på total privat konsumtionmotsvarande 1 1/. Bortfalletkompenseras emellertid i någon mån därav att nyttjandet av privatatjänster fortsatt att öka, om än i förhållandevis svag takt. Den disponiblainkomsten sjönk 1,under nivån för första halvåret 1977.Samtidigt sjönk den totala privata konsumtionen ytteriigare 2,. Konsumtionenfortsatte alt minska för samtliga varugrupperundantaget övriga icke varaktiga varor. Tredje kvartalet ökade den totala privata konsumtionen med jämfört med . Ett betydande bidrag till denna positiva förändring kom från en ökning ikonsumtionen av livsmedel . -8,9 -6,4 -12,0 -23,3 -16,8 -23,8 -0,3 -0,3 -6,0 -1,6 -1,1 -2,9 -2,6 -0,9 -0,3 -0,9 -3,5 -2,9 -21,8 -0,9 -0,1 -1,4 -1,6 Diagram 6:2 Hushällensdisponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kr., 1975 årspriser. 88 82 76 70 IJisponibel inkomst L Å 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 och . Prop.1978/79:100 128 av delvis varaktiga varor ökade med ochtjänslekonsumlionen med ca 1 1/. Övriga varugrupper saml luristneltotfortsatte alt sjunka, om än i avtagande takt. Mellan de tre första kvartalen 1977och 1978 sammantagna hardock konsumtionen minskat med 1,(tabell 6:7). Mellan tredje ochfjärde kvartalet 1978 haren uppgång i konsumtionsvolymen bedömts trolig. Denhar skallats till frånsett säsongmässiga förändringar. innebär detta attkonsumtionen beräknats minska med ca1 % i volym. Sparkvoten skulle därmed ha avtagit . Hushållensdisponibla inkomster beräknas 1979 stiga med 23/i reala termer.Prisökningstakten förutses komma atl avta kraftigt under loppet av 1979 vilketerfarenhetsmässigt utövar ett positivt inflytande på konsumtionsbenägenheten.Sparkvoten låg 1978 fortfarande på en hög nivå och likviditeten hos endel av hushållen måste vara hög. Hushållen kan vidare påräknas få en mer positiv syn på denekonomiska utvecklingen , något somlikaledes erfarenhetsmässigt får en höjande effekt på konsumtionsbenägenheten. Under dessa förutsättningarhar konsumtionsvolymen antagits öka starkare än disponibelinkomsten.Konsumtionsökningen har sålunda saltstill 3 1/. Sparkvoten skulledärmed minska med ytterligare drygt 1/1979. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 129 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingensamt prognoser Investeringarna minskade enligt preliminärakalkyler med 2,i volym 1978. Maskininvesteringarna minskade därvid med13,, medan byggnadsinvesteringarna ökade med 5,. Det var fjärde året i radsom investeringsvolymen drogs ned, och sammanlagt har de totala investeringarnadärmed sjunkit . Ser man enbart till de privatainvesteringarna (exkl. bostäder) blev nedgången från detta år . Vid de tvåföregående konjunkturnedgångarna inträffade endast kortvariga avbrott i totalainvesteringarnas tillväxt. Nedgången 1978 är heltoch hållet hänföriig till investeringarna inom det privata näringslivet (räknatexkl. bostäder), där en minskning på synes ha ägt rum. Investeringarnainom den offentliga delen av näringslivet (dvs. statliga och kommunala bolagoch affärsdrivande verk) ökade däremot . Sammantaget minskadenäringslivels investeringar (exkl. bostäder) , varvid minskningen varväsentligt större på maskinsidan än på byggnadssidan. De offentligamyndigheternas investeringar steg med 7,, främst som en följd av starkt ökadinvesteringsverksamhet hos de statliga myndigheterna. De kommunalamyndigheternas investeringar steg endast med några procent 1978, efter denkraftiga expansionen av daghemsbyggandet . Uppgången var heltoch hållet hänförlig till landstingens investeringar, där en kraftig utbyggnadinom långtidssjukvården genomfördes. Därmed steg de offentligainvesteringarna (exkl. bostäder) 1978, varvid byggnadsinvesteringarnaökade med 6,och maskininve-sleringarna med 1,. Bostadsinvesteringarna,som minskat , har enligt preliminära beräkningar stigitkraftigt - med . Ombyggnadsinvesteringarna steg därvid mycketstarkt; till stor del i form av energibesparande åtgärder.Nybyggnadsinvesteringarna ökade , varvid den starkaste uppgången skeddeför fterbostadshusen. Igångsättningen steg från 53 000 lägenheter 1977 till58000 lägenheter 1978. Ökningen i nybyggnadsinvesteringarna förklaras, förutomav den ökade igångsättningen, av en exceptionell ökning av våningsytorna förlokaler i nybyggda fterbostadshus. har antagits enfortsatt uppgång i påbörjandet av bostadshus -till 62 000 lägenheter. Liksomunder 1978 förutses större delen av uppgången falla på flerbostadshusen. Detotala bostadsinvesleringarna beräknas stiga med , med ungefär sammaökningslakt för nybyggnac som ombyggnad. Tabell 7:1Bruttoinvesteringarnas utveckling samt prognos Milj, kr. Ärlig procentuell vol' -9,0 -2,5 -7,0 -9,5 -4,5 -1,0 -8,0 -7,0 -2,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -0,5 -6,5 -17,0 -27,0 -11,0 Handel m. m. -4,0 -8,5 -12,5 -1,0 -6,0 -2,5 -5,5 -2,0 -5,0 Offentliga myndigheter inkl. militära' -2,0 -5,5 -4,5 -3,0 -4,5 -2,0 Maskiner m. m. -2,5 -4,0 -14,5 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -11,0 -16,5 -5,0 -2,0 -17,0 -14,5 Handel m. m. -12,0 -0,5 -1,0 -19,0 -6,5 -22,5 -58,0 -88,0 -51,0 -8,5 -12,5 -2,0 -3,0 -13,5 -7,0 -11,5 -9,0 -2,5 -0,5 -5,5 -11,5 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -8,5 -12,0 -3,5 -17,0 -18,0 Handel m. m. -0,5 -12,0 -1,0 -4,0 -2,0 -12,0 -6,0 -16,0 Näringsliv exkl. bostäder och handels- -8,5 -10,0 -0,5 -3,5 -0,5 -1,0 -3,0 -2,5 -4,5 -1,5 ' Inkl. offentligaväginvesteringar. 21privat jordbruk osv. innefattas här avelsdjur och i övrigt näringslivtravhästar m. m. byggnads- ochmaskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar. Tabell 7:2 ttruttoinvesteringarnas utveckling1975-1978 samt prognos för privat och offentlig sektor Milj, kr. -0,5 -0,5 -4,5 -8,0 -1,5 -5,0 -17,0 därav: exkl. handelsflottan -9,0 -15,5 -0,5 -2,5 -0,5 -0,5 -10,0 -1,0 -3,5 -0,5 -1,0 -3,0 -2,5 -0,5 -3,0 -7,5 därav: exkl, handelsflottan -5,0 -6,5 Källor: och statistiskacentralbyrån. Med de utsikter tillförbättring i efterfrågan 1979 som förutses såväl på hemmamarknaden somutomlands, har en viss uppgång i näringslivets investeringar bedömts somrimlig. Ökningen har kalkylerats till (exkl. bostäder ochhandelsftottan). Del är endast maskininköpen som beräknas öka, medanbyggnadsinvesteringarna bedöms minska ytterligare något. Handelns investeringarförutses totalt öka , medan uppgången för industrins investeringarbedömts stanna vid . De offentligamyndigheternas investeringar beräknas stiga med , med en någotlångsammare ökningstakt för byggnadsinvesteringarna. Uppgången bedöms blistarkast för landstingens investeringar, men även för primärkommunerna förutsesen uppdragning av tillväxttakten 1979. De statliga myndigheternas investeringarförutses öka med 1979. Därmed har de totalainvesteringarna bedömts öka med 1979. varvid maskininvesleringarnasökning beräknas till och byggnadsinvesteringarnas till . Räknat exkl.handelsftotlan stannar ökningen för de totala investeringarna vid och förmaskininvesteringarna vid . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden Enligt preliminärakalkyler ökade bostadsinvesteringarna totalt sett i volym 1977-1978.Nybyggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha stigit i volym.Investeringarna i fterbostadshus ökade och småhusinvesteringarna . Igångsättningen steg från 53000 Diagram 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på sektorer 1970-1979 Byggnader och anläggningar Totalt Maskinerm, m. 1 _-.- -'i k/ 1 Offentliga myndigheter, in L j< ''"' i_J L 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagdsom en streckad kurva. Källor: och statistiskacentralbyrån. Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 1975-1979 ' ansesbli påbörjat den månad då grundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påbörjas, Då minst tre fjärdedelarav lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tasi bruk anses huset vara inflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1975-1977 avrundadetill närmast hela femtiotal. Källor: och statistiskacentralbyrån. lägenheter 1977 till 58000 lägenheter 1978.Inverkan på investeringarna blev emellertid väsentligt starkare än vad dessatal indikerar, genom att en så stor del av uppgången i påbörjandet hänför sigtill slutet av 1977 och början av 1978. Dessutom förklaras investeringsökningenav en exceptionell ökning av våningsytorna för lokaler i flerbostadshuspåbörjade . Ombyggnadsinvesteringarna beräknas ha ökat i volym1977-1978. Därvid steg investeringarna i form av energibesparande åtgärder med67% i volym. Det låga bostadsbyggandet1975-1977 innebar att bostadsproduktionen i följd understeg den årligentillkommande efterfrågan. Denna utveckling förefaller att ha brutits under1978. Antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshus, som fallitvid varje mättillfälle ( och resp. är) ,ökade . absorberadestotalt 27 000 lägenheter på bostadsmarknaden, vilket är en minskning med 5 700lägenheter jämfört med 1977. Antalet nyproduceradelägenheter uppgick till 27 800 varav 21 200 i småhus. Antalet outhyrda lägenheter istatsbelånade flerbostadshus' uppgick därmed till 12000 - enökning med 800 . Denna utveckling torde främst förklaras av attnettoinvandringen till halverades , vilketgivetvis flck en reducerande inverkan på den nytillkommande bosladsefterfrågan.Starkast minskade nettoinvandringen utanför storstadsområdena. ' Uppgifterna om antalet outhyrda lägenheteravser lägenheter i statsbelånade flerbostadshus rärdigställda fr. o.m. 1967fram till del halvårsskifte som närmast föregick resp. mättillfälle. 1978/79:100 134 Tabell 7:4 Antallägenheter med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslån samt energisparstädförsta tre kvartalen 1975-1978 Anm. Samtliga siffror äravrundade till närmast hela femtiotal. att sjunka i storstadsområdena, medan de ökade iövriga delar av landet. begränsades nedgångsiakleni nettoinvandringen till till ca 30%jämfört med tredje kvartalet 1977. Bostadsbyggandet vändeuppåt efter att ha fallit under hela 1970-talel. Fram t.o.m.september 1978 påbörjades 38900 lägenheter, vilket är en ökning med 3 800lägenheter jämfört med 1977. Av denna ökning svaradeflerbostadshusen för 3 000 lägenheter och småhusen för 800 lägenheter. 'Procentuellt ökade flerbostadshusen och småhusen . En betydandeökning av antalet preliminära ansökningar samt av länsbostadsnämnderna fattadepreliminära beslut om bostadslån till nybyggnad indikerar en fortsatt påtagligökning av igångsättningen , främst avflerbostadshus. Antalet preliminära ansökningar ökade t.o.m. med13% för flerbostadshus och för småhus jämfört med motsvarande tidsperiod1977. ökade antalet preliminära beslut för flerbostadshusoch för småhus. Den ökning avigångsättningen som ägt rum torde ha varit betingad av altkredilgivningen till bostadsbyggandetfungerat bättre än . Likaså torde dämpningen av byggnadskostnadsökningarnaunder ha haft en positiv inverkan på igångsättningen. De s.k. överkostnadernasom måste finansieras med privata lån till marknadsränta eller egen insats harvidare reducerats genom den mera följsamma anpassning tillbyggnadskostnadsutvecklingen som sker av det statliga lånetaket.Kommunernas planeringsberedskap tycks ha förbättrats något men bedömsfortfarande som otillfredsställande. För att stimuleraigångsättningen av flerbostadshus beslutade regeringen att ersättade s. k. räntetilläggen med räntebidrag för hyres- ' Mot bakgrund av deeftersläpningar i statistikredovisningen som erfarenhetsmässigt förekommer harflerbostadshusen räknats upp med 200 lägenheter och småhusen med 600 lägenheter. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget , 135 och bostadsrättslägenheter som påbörjades efterden . Detta innebär att kapitalkostnaderna reduceras inyproduktionen. Igångsättningen har, som framgår i tabell 7: 3,uppskattats till 58000 lägenheter varav 41000 i småhus. Antaletinflyttningsfårdiga lägenheter 1978 har beräknats till 54 500 varav 41 000 ismåhus. har igångsättningen antagits uppgå till 62000 lägenhetervarav 42000 i småhus. Antalet inflyttningsfårdiga lägenheter 1979 beräknas meddenna igångsättning till 59000 varav 42000 i småhus. Med detta begränsade antalfärdigställda lägenheter torde antalet outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerbostadshus snabbt reduceras vid ett omslag i nettoinvandringentill . Som framgår av kapitel 5 förutses emellertidinvandringsöver-skotlet 1979 bli av ungefår samma storleksordning som under1978. Moderniseringen avlägenheter ökade i omfattning . Av tabell 7:4 framgår att antaletlägenheter med preliminära beslut om bostadslån för ombyggnad t.o.m. september1978 ökade starkt för såväl flerbostadshus som småhus. Nedgången i antaletlägenheter med förbätlringslån fortsatte . Antalet lägenheter medenergisparstöd steg däremot fördelat på en ökning i flerbostadshus med21 % och för småhus . De kraftiga ökningarna förklaras avförbättringarna av låne- och bidragsvillkoren fr.o.m. samt denefterhand utvidgade ramen för lån och bidrag . För /79har fastställt en ram om 864 milj. kr. Dessutom beslutade regeringeni om att utöka denna ram med ytterligare 300 milj. kr. Dessa medeltogs ur den planeringsreserv om 400 milj. kr. som anvisats av /79 och som kan disponeras av regeringen bl. a. med hänsyn tillsysselsättningsläget.