prop · G20362 · 1978-12-31 00:00:00 — Övriga skedde i samband med vistelse i utelag, under transport ellerfrån sjukhus (43), under frigång jämlikt 11 § KvaL (I) eller vid vistelse utom anstalt enligt 14 eller 34 §KvaL (20). Även om del inte föreligger några uppgifier om hur deovannämnda 142 personerna avvikil från de slutna riksanstalterna kan man utgåfrån att det övervägande flertalet inte har återvänt efter permission. Underdet påbörjades sammanlagt 5023 permissioner från de slutnariksanstalterna varav 4587 var kortlidspermissioner. I 625 fall, motsvarandedrygt av samtliga permissioner, uteblev den intagne vid permissionensslut. Lägger man till detta all i 127 fall permissionen missköttes på annatsätt kan man säga att permissionerna Prop.1978/79: 62 42 från de slutna riksanstalterna misslyckades till . I detta sammanhang bör ocksä nämnas den kritik som kriminologenLeif i en studie av inbrottstjuvar i ' riklat mot kriminalvårdsreform.Enligt svarade 1467 personer för av samtliga inbrott somklarades upp i . Uppskattningsvis entredjedel av alla fordonslillgrepp och av alla grövre inbrott ibostäder, affärer och kontor inom harenligt begåtts av medlemmar i denna grupp. Dessa 1467 personer har iregel en omfattande och lång lidigare brottsbelastning, 1 genomsnitt har varjeperson meddelats domar eller åtalsunderlåtelser för ett våldsbrott, 20 förmögenhetsbroitoch fyra brott mot allmänheten . Till dettaskall läggas dom eller ålalsunderiåtelse på i genomsniii ett narkotikabrott ochsex kvalificerade trafikbrott. Trots att denna grupp genomgående är så högt brottsbelastadär del ändå möjligt atl urskilja en "brollsclit"" inom den. 10%av gruppen, 144 personer, svarar nämligen för lika många grövre förmögenhetsbrottunder som de övriga tillsammans. Denna grupp har också entidigare genomsnittlig registrerad kriminalitet som dels är ungefär dubbeU såhög som för hela materialet, dels är starkt koncentrerad , I genomsnitt har varje person av de 144 dömts eller meddelats ålalsunderiåtelseför ett våldsbrott, 48 förmögenhetsbrott och tre brott mot allmänheten. Mer än90% av dessa brott hänför sig till den senaste femårsperioden. Till dennabrottslighet skall läggas dom på i genomsnitt ett narkotikabrott och dom. åtalsunderlåtelseeller godkänt strafföreläggande på åtta grova trafikbrott . pekade på att kriminalvårdsreform fåtttill resultat alt bl. a. permissionsbestämmelserna blivit mer liberala äntidigare. Det är enligt troligt att detla som en av flera samverkandeorsaker fått som konsekvens atl de faktiska brollsmöjlighelerna kraftigt ökatför den lilla, ofta hårt institutionsbelastade grupp som enligt hansundersökning ligger bakom en majoritet av inbrotten, skulle förklaravarför del just är de grövre inbrotten i storstäderna, och speciellt ,som visat en närmast explosionsartad ökning och under år1975. Mot bakgrund av de här i korthet redovisade förhållandenatillsattes inom justiliedepartenientel en arbetsgrupp medrepresentanter även från och rikspolisstyrelsen.Gruppen fick i uppdrag att göra en kartläggning av gällande permissionsreglerstillämpning och effekt saml all med utgångspunkt i detla material pröva om särskildaåtgärder var påkallade för atl begränsa permissionsmissbrukel inomkriminalvården. ' Inbrottstjuvar i - en studie av individuellbrottsbelastning, samhällelig brottsnivå och brotlsutveckling. 1976 sid, 527 ff. 1978/79:62 43 Gällande regler för kriminalvård i anstalt finns i KvaLoch i kungörelsen (1974:248) med vissa föreskrifter rörande lillämpningen av KvaL(KvaLK). Den praktiska tillämpningen av reglerna framgår framför allt avkriminalvårdsstyrelsens vårdcirkulär (C 1/1974) med föreskrifter i anslutningtill KvaL och KvaLK samt av anvisningscirkulär (C2/1974) med anvisningar och föreskrifter i anslutning till vårdcirkuläretsbestämmelser för personal inom kriminalvårdsverkel. Tillämpningsföreskrifterför permissioner återfinns vidare i rundskrivelse nr95/1974 angående intagning, förflyttning, permission och frigäng i vissa fall samli rundskrivelsen 75/1976 angående bevakade och beledsagade permissioner. KvaL bygger på grundtanken atl ansiallsvården redan frånbörjan skall inriktas på konkreta åtgärder som förbereder den intagne förtillvaron utanför anstalten, allt i den utsträckning det kan ske utan atl kravelpå samhällets skydd blir eftersatt. Lagen syftar också lill en ökad integreringmellan anstaltsvård och frivård. Vidare betonas vikten av samverkan mellankriminalvård och andra samhälleliga organ (4,5§§). Anstaltssystemet består som inledningsvis har nämnts avriksanstalter och lokalanstalter av sluten eller öppen lyp. Meningen är atl densom ådömts fängelse i högst skall placeras i lokalanstalt som skallerbjuda vidgade möjligheter för de intagna alt under arbetstid utföra arbeteeller della i annan särskilt anordnad verksamhei utanför anstalten (s. k.frigång) och ökad kontakt med samhällets stöd- och hjälporgan (6,11 §§). Densom ådömts fängelse , ungdomsfängelse eller internering skall företrädesvisplaceras i riksanstalt. Även intagna med länga strafftider, som frän början placeratsi riksan-sialier skall emellertid kunna föras över till lokalansialter när detbehövs för en ändamålsenlig förberedelse av frigivning eller övergång till vårdutom anstalt (6S). Vid fördelningen av de intagna mellan öppen och slutenanstalt gäller att intagen bör placeras i öppen anställ, om inte annanplacering är påkallad med hänsyn till rymningsfara eller andra säkerhetsskäleller med hänsyn till atl möjlighel bör beredas honom lill sådani arbele ellersådan undervisning, utbildning eller särskild behandling som inte lämpligenkan anordnas i öppen anstalt (7S). Skärpta regler gäller för en speciell kategori intagna somdömts till långa straff Det gäller brottslingar vilka dömts till fängelse ilägst eller internering med minsta tid av . Enbrottsling med sådan strafftid skall placeras på sluten anstalt, om det medhänsyn lill att han saknar fast anknyining lill eller av andraomständigheter kan befaras Prop.1978/79: 62 44 att han är särskilt benägen att rymma och fortsätta enbrottslig verksamhet, vilken på grund av omfattning och inrikining är avsärskilt allvarlig karaklär (7 § iredje stycket), Avgränsningen av dennakategori intagna har skett med ledning av de riktlinjer som dragits upp i prop,1972: 67 med förslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket m, m. Del ärfråga om lagöverträdare som ägnat sig åt organiserad eller systematiskkriminell verksamhet av särskilt samhällsfariig natur, inte sällan medinternationell anknytning. Främst avses personer som ägnat sig ål grovnarkotikabrottslighet. I många fall saknar lagöverträdarna i denna kategoriannan anknytning till än den som betingas av deras brottsligaverksamhet. Fömlsältningarna för en positiv påverkan genom skildakriminalvårdande åtgärder är i dessa eller liknande fall ytterst begränsade.Allmänt gäller därför att vård i öppen anstalt inte skall förekomma annal än imyckel begränsad utsträckning för denna kategori brottslingar. Prövningenhuruvida vissa intagna skall hänföras till den kategori brottslingar som 7 §tredje stycket direkt tar sikte på förutsätter givetvis en individuellbedömning av samtliga de faktorer som enligt bestämmelsen inverkar på frågan. KvaL innebar vidare ökade möjligheler till permissioner avolika slag jämfört med tidigare. infördes emellertid särskildabestämmelser om att en strängare praxis skall iakttas när del gäller alt beredakorttidspermissioner för dem som avses i 7 § tredje stycket (32 §). Bestämmelserna om permission finns införda i 32 och 33 §§ KvaL.Man skiljer mellan två slag av permissioner: korttidspermission (32 §) och frigivningspermission(33 §). För att underlätta anpassningen i samhällel kan intagenbeviljas tillstånd atl lämna kort lid. om inte avsevärd faraför missbruk föreligger. Korttidspermission får också ges, om annan särskildanledning föreligger därtill. Intagen som omfattas av bestämmelsen i 7§ tredjestycket KvaL och som därför är placerad i sluten anstalt får emellertidbeviljas korttidspermission endasl om synneriiga skäl föreligger därtill. Förkorttidspermission får ställas de villkor som kan behövas beträffande vistelseort,anmälningsskyldighet eller annal. Är noggrann tillsyn behövlig kan föreskrivasatt den intagne under permissionen skall vara ställd under bevakning. Närmare föreskrifier angående korttidspermission finns i108-117 §§ vårdcirkuläret. Återkommande korttidspermissioner skall regelmässigt ingå såsom ett led i behandlingen (regelbunden permission).Oavsett anslaltstidens längd kan dock korttidspermission förekomma om särskildanledning till permission föreligger (särskild permis- Prop.1978/79:62 45 Regelbunden permission får inte beviljas, om denintagnes bostadsförhållanden under permissionen inte är ordnade.Permissionstiden skall, när permission försia gången beviljas, omfatia högst 48timmar jämte restid saml, när permission därefter beviljas, högsl 72 timmarjämte restid (I08§). För den som vistas i undergå fängelseeller internering gäller i fråga om regelbunden permission följandekvalifikationslider. Vid lokalanstalt och öppen riksanslall beviljaspermission , om inte synnerliga skäl föreligger däremot. Vidsluten riksanstalt bör permission beviljas tidigast . Nypermission bör beviljas från den senaste permissionensbörjan (109S), För den som vistas i undergå ungdomsfängelsegäller att permission bör beviljas försia gången . Ny permissionbör beviljas från den senaste permissionens början (I I0§). I kvalifikationslid för regelbunden permission skallinräknas häktnings-tid i anslutning lill den aktuella domen. Inlagen bör dockinte beviljas regelbunden permission förrän verkställigheten av påföljdenpågått av , räknat frånverkställighetens början enligt strafftidsresolutionen (111 §), Enbart på grund av rymning eller permissionsmissbruk fårintagen inte förvägras ny permission under längre lid från återkomsten tillanstalt eller från det verkställigheten annars återupptagits än som motsvararkvalifikationstiden för första permissionen (112 §), Särskild permissio'nfår ges, om särskild anledning föreligger. Så som exempel på sådan anledninganger cirkuläret inställelse inför domstol enligt kallelse, vistelse utomanstalt av dagen i samband med besök eller besök hosnärstående som är svårt sjuk. En annan form av särskild permission är s, k, lokalanstallspermission.Intagen i lokalanstall skall i den mån del är påkallat med hänsyn lill hanspersonliga förhållanden beviljas permission för att besöka skyddskonsulenteller assistent inom frivården, sociala myndigheter, sjukvårdsinrättningar,övervakare, tilltänkta arbetsgivare eller andra som kan medverka lillförberedelser inför frigivningen eller överförandet till vård utom anstalt(113 §). Kortlidspermission kan äga rum som bevakad permissioneller beledsagad permission. Innan föreskrift meddelas om alt den intagneunder permissionen skall vara ställd under bevakning skall noga övervägas ominte ändamålet med permissionen kan tillgodoses på annat säll (114 §). Särskilda bestämmelser om korttidspermission för intagensom dömts till fängelse i lägst eller internering med minsta lid av tvåår eller mer har meddelats av i rundskrivelse 95/1974.Speciella bestämmelser, som medger tätare permissioner än vad som följer avvårdcirkuläret, gäller för kriminalvårdsanstalterna och , I den nyssnämnda rundskrivelsen 95/1974 ges närmareanvisningar betr, behandlingen i vissa hänseenden av intagna som dömts lillfängelse i lägst Prop.1978/79:62 46 eller internering med en minsta lid av ellermer. Med formuleringen "'dömts till"" avses atl den dom ellernågon av de domar som föreligger för verkställighet är av lägst två årsvaraktighet. Någon sammanläggning av flera kortare påföljder ellerförverkanden för atl uppnå tvåårsgränsen har inte avsetls. Beträffande densärskilda kategori av intagna som avses i 7 § tredje stycket KvaL sägs all förbedömningen om en inlagen skall hänföras under bestämmelsen skall särskiltuppmärksammas rymningsfaran och risken för fortsatt brottslighet av specielltfarlig natur. Bestämmelsen i 7 S tredje stycket KvaL avser inte enbartutländska medborgare. Principiellt skall likställighet råda mellan allaintagna oberoende av nationalitet. Bestämmelsen syftar främst på sådana somsaknar annan anknytning till än som följer av atl de begått brott häroch vars brottslighet även i övrigt är av mer eller mindre intemalionell karaklär.Omständigheterna kring en förvisningsdom och dess verkställighet har också belydelse.Avgöranden beiräffande denna kategori intagna har förutsatts inte komma atl skeefter schematiska grunder. 1 del särskilda fallet kan hänsyn tas till speciellaförhållanden. I rundskrivelsen finns ett särskilt avsnitt om permission.Där anges bl. För samtliga kategorier iniagna gäller att permission inte fårbeviljas, om avsevärd fara för missbruk föreligger. Vid bedömning avmissbruksfaran får en rad olika faktorer vägas mot varandra såsom arten ochomfattningen av kriminaliteten, verkställighelslidens längd, återståendestrafftid, anknytning lill rikel, förvisningsdom, ulfall av tidigarepermissioner, den intagnes personlighelsutveckling, beteenden i olikasituationer på och utom anstalten, alkohol- och narkotikavanor, ligalillhörighel,familjeband och andra relationer till omgivningen etc. För den kategori somavses i 7 § tredje stycket KvaL gäller därutöver att permission får beviljasendast om synnerliga skäl föreligger. Det ankommer på den som ansöker om permissionoch den som tillstyrker densamma atl visa alt synnerliga skäl för permissionföreligger och atl faran för missbruk inte är avsevärd. De minstakvalifikationstider som anges i 109 och II2§§ vårdcirkuläret är inte tilllämpligapå denna kategori. De kan således inte åberopas som synnerliga skäl förpermission. Intagens mentalhygieniska behov av någon form av avbrott i enmyckel långvarig vistelse på sluten anstalt kan i vissa fall utgöra synnerligtskäl av angiven art (s. k. lufthålspermission). Behovet av permission för s.k. ulslussningsträning i slutskedet av verkställigheten eller för enändamålsenlig förberedelse av föreslående frigivning eller överföring till vårdutom anstalt kan också godtas som synnerliga skäl. När del gäller synnerligen samhällsfariiganarkolikabrollslingar eller eljest internationellt yrkesverksammalagöverträdare kan permission över huvud taget inte komma i fråga annat änundantagsvis och i samband med speciella förhållanden. Vidare anges i rundskrivelsen atl för kortlidspermissionfår ställas de villkor som kan anses erforderliga beträffande vistelseort, anmälningsskyl- 1978/79:62 47 dighet eller annal. Bevakad eller beledsagad permissionkan komma i fråga. Skrivelsen hänvisar vidare till uttalanden i förarbetenatill KvaL i vilka understryks att man bör göra stora ansträngningar för att fätill stånd permissioner i lämpliga former så att en tillfredsställandeavvägning sker mellan intresset av alt de iniagna bevarar kontakten med samhälleloch intresset av atl de allmänna säkerhets- och skyddssynpunktema blirtillgodosedda. Även om permissionsmöjligheterna för det grövstaklientelet således är begränsade, är avsikten inte att i praktiken helt avskäradem frän möjlighet all få permission. Avsikten är i stället främst alt skapagarantier för att frågan om permission i dessa fall alltid blir föremål för enmyckel noggrann och allsidig prövning. Bevakad permission kan sålunda ifrågakommaför de kategorier lagöverträdare som är underkastade särskilda restriktioner ifråga om korttidspermission. rundskrivelse 75/1976 innehållerdirektiv för beviljande och genomförande av bevakade och beledsagadepermissioner. Under hänvisning lill 114 § vårdcirkulärel anförs all en graderingav tillsynsbehovet i samband med permission skall göras. - bevakadpermission - är främsi avsedd att tillämpas när den intagne kan bedömas vara rymningsbenägen men permission ändå måste tillgripas på grund av brådskande angelägenhet som oundgängligen kräver den in tagnes personliga närvaro. Stor restriktivitet skall därför iakttas vid bevil jande av bevakad permission. Innan bevakad permission beviljas skall sty resmannen noga pröva om syftei med permissionen inte kan tillgodoses på annal sätt. Del åligger härvid fri vårdspersonal att lämna erforderlig hjälp när så lämpligen kan ske. Bistånd kan också sökas hos t. ex. socialvården eller polisen. I en del fall torde även hjälp kunna påkallas från anhöriga till den intagne. Vid bevakad permission skall den intagne åtföljas av minst två Ijänslemän ur tillsynspersonalen. Beiräffande den ringare grad av lillsyn som åsyftas i 114§vårdcirkulärel - beledsagadpermission - sägs att den är tänkt att tillämpas när rym ningsrisken i sig själv bedöms som ringa men risk föreligger alt den intagne genom alkoholförläring eller liknande kan missbruka permissionen eller då permitienien eljesl för vissa ändamål är i behov av det stöd som beledsaga- ren kan lämna. Vid företrädesvis lokalanslallema kan dessutom beledsa gade permissioner förekomma i stor utsträckning som ett normalt led i be handlingsarbetet. Vid beledsagad permission skall den intagne åtföljas av tjänsteman inom kriminalvårdsverkel. Även övervakare eller annan lämp lig person bör emellertid kunna komma i fråga som beledsagare. - För in lagen som av säkerhetsskäl under lång lid inte kunnat medges regelbunden permission men som i ett senare skede av verkställigheten bedöms böra ifrågakomma för sådan permission kan som en förberedelse härför beviljas en eller flera dagspermissioner under tillsyn. 1 sådant fall är beledsagad permission vanligen att föredra framför bevakad. Det poängeras i rundskrivelsen atl permission alltid skallföregås av en Prop.1978/79: 62 48 Om permission skall ske till privat bosladär särskild försiktighet erfarenhetsmässigt påkallad. Permission för sådaniändamål bör därför beviljas med yttersta restriktivitet. Innan sådan permissionbeviljas, skall styresmannen låta kontrollera bostadens karaklär, förslagsvisgenom den lokala polismyndigheten, om detla inte uppenbarligen är obehövligt.År det fråga om lufthålspermission eller permission som förberedelse förregelbunden permission eller permission som annars inte beviljas för särskiltändamål, skall permissionsplan upprättas i samråd med den intagne medangivande av vart permissionen skall gå, de aktiviteter som planeras och devillkor som i övrigt skall iakttas. Av säkerhetsskäl kan del dock i vissa fallfinnas anledning att den intagne inte informeras om detaljplaneringen. Delframhålls att permissioner vars huvudändamål är restaurangbesök inte fårbeviljas. Om permission förläggs lill lid som gör det omöjligt för den intagne atlfå mat i anstalten skall han få lillfälle alt äta på lämpligt näringsställe, Alkoholhaltigadrycker får inte förtäras. Tiden för permission skall inte sträckas utöver vadsom är nödvändigi för alt tillgodose syfiet. Det åligger styresmannen alt igod tid före bevakad eller beledsagad permission noggrant informera åtföljandebevakningspersonal eller beledsagare om ändamålet med permissionen samt om devillkor som skall gälla. Också den intagne skall informeras härom, Till förberedande av frigivning eller överförande tillvård utom anstalt kan inlagen som undergår fängelse eller dömts till ungdomsfiingelseeller internering beviljas permission under viss . Den som undergårfängelse på högsl och för vilken villkorlig frigivning därför intekan komma i fråga får beviljas frigivningspermission endast om synnerliga skälföreligger. Annan som undergår fängelse och den som dömts till internering fårinte beviljas frigivningspermission före den dag då villkorlig frigivningeller överförande lill vård utom anstalt tidigast kan ske. För frigivningspermissionfår ställas de villkor som kan anses erforderliga beträffande vistelseort,anmälningsskyldighet eller annal (33 § KvaL), Frigivningspermission ulgör ett led i förberedelserna förden intagnes frigivning eller övergång lill vård utom anstalt. Genom sådanpermission bereds den intagne möjlighet atl själv medverka aktivt i deltaförberedelsearbete. Närmast gäller det här att ordna arbete och andrapraktiska angelägenheter som ingår bland förutsättningarna för beviljande av villkorligfrigivning eller övergång till vård utom anstalt. Eftersom frigivningspermissionnormalt bör kunna övergå direkt lill vård i frihet bör i princip sådanpermission inte beviljas förrän övriga förutsättningar för övergång tillfrivård föreligger. Som nämnts krävs synnerliga skäl för atl den som ådömtsfängelse skall kunna beviljas frigivningspermission.Sådana skäl kan enligt förarbetena föreligga om den intagne genom sådanpermission kan få en arbetsanställning. Prop.1978/79:62 49 ning e. d. som är alldeles särskild lämpad för honom ochsom han skulle gå miste om i fall permissionen inte beviljades. Ingentidsbegränsning finns för frigivningspermission men i förarbetena framhälls atlpermissionen alllid skall beviljas för viss bestämd lid. som kan förlängas, omförhållandena påkallar det, 2.3 Beräkning av verkställighetstid Enligt 35 § KvaL skall lid för vistelse utanför anstaltenligt 32 och 33 §§ KvaL inräknas i verkställighetstiden, om inte särskildaskäl talar däremot. Sådana särskilda skäl kan vara återfall i brott ellerrymning i samband med permissionen. Del har ansetts vara rimligt atl den som pädetla eller liknande sätl missbrukar den lättnad i verkställigheten sompermission ulgör, skall fä vidkännas den konsekvensen all liden utom anstaltenhelt eller delvis inte inräknas i verkslällighetstiden. Beslutsfunktionerna rörande permission regleras i KvaL ochKvaLK. 2.4.1 Beslut om kortlidspermission Enligt 58 § KvaL beslutas kortlidspermission av kriminalvårdsstyrelsen.Regeringen kan dock förordna om delegering av kriminalvårdsstyrelsensbeslutsbefogenhet (60§ KvaL). Så har skell genom 33§ KvaLK. Sålunda meddelas besluli fråga om korttidspermission beträffande intagen i lokal-anstalt av regionchefeller, efter hans bemyndigande, styresmannen och beiräffande intagen i riksanslallav styresmannen. beslutar dock i fråga om korltidspermissionbeträffande i sluten anstalt intagen som dömts lill fängelse i lägst två åreller lill internering med en minsta tid av . I de fallkriminalvårdsstyrelsen finner lämpligt kan dock beslut i fråga om korltidspermissionbeträffande intagen som sagts meddelas i den ordning som gäller för vanliga iniagna.Enligt 42 § KvaLK kan regionchef ändra vad tjänsteman vid lokalanstalt harbeslutat och ändra vad tjänsteman inom kriminalvården beslutat.Kriminalvårdsstyrelsens beslut i särskilt fall kan överklagas i kammarrätt (59SKvaL). I rundskrivelsen 95/1974 ges närmare anvisningar ombeslutsfunktionen. Inledningsvis anförs all beslutar bl.a. om intagning i eller förflyttning lill öppen anstalt och permission frånsluten som dömts lill fängelse i lägst eller tillinternering med en minsta lid av . Beslutanderätten kan i defall finner lämpligt delegeras till regionchef/styresmanför riksanslall. I ell särskilt avsnitt om delegation sägs alt ,efter individuell prövning i varje särskilt fall, kommer att delegerabeslutanderätten be- Prop.1978/79:62 50 träffande sådana långiidsdömda som inte tillhör denkategori som avses i 7 S iredje stycket KvaL. Har beslutanderätten delegerats,gäller vad som föreskrivs i 108-113 SS vårdcirkulärel, Delegationsbeslul upphöroch beslutanderätten återgår automatiskt till , om denintagne gör sig skyldig till permissionsmissbruk som inte är ringa eller rymmerfrån anstalt, I alla de fall skall besluta skall ärendetöverlämnas till slyrelsen så snart placeringen eller permissionen aktualiseratsav den intagne eller på annat sätt och erforderlig utredning hunnitverkställas, 2.4.2 Beslut om frigivningspermission Enlig 54 S KvaL och kungörelsen (1965: 625) ominskränkning i övervakningsnämnds befogenhei alt pröva fråga om villkorlig frigivningbeslutas frigivningspermission av 1. kriminalvårdsnämndenbeträffande den som undergår fängelse . 2. denövervakningsnämnd till vars verksamhetsområde anstalten hör beträffande den somundergår fängelse i högst , 3. ungdomsfängelsenämndenbeträffande intagen som undergår ungdomsfängelse,