prop · G20390 · 1978-12-31 00:00:00 — vid sammaniräde för förhandling, skall dock besvärslidenräknas frän den ' Senasle lydelse 1972:430. Prop.1978/79:90 33 Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse dag, dä klaganden erhöll del av beslutet. Klagan överbeslul om någons häktande eller kvarhållande i häkte eller i fräga, som avses i49 kap. 6§, vare ej inskränkt till viss lid. Om skyldighet atl anmäla miss- Om skyldighet atl anmäla miss- nöje med beslut, som avses i 49 nöje med beslut, som avsesi 49 kap. 3 § eller 4 § försia stycket 1, 2, kap. 3 § eller 4 § första stycket1, 2, 3 eller 7, stadgas i nämnda kapitel. 3, 7, 8 eller 9, stadgas inämnda 8 § Ej mä talan föras mot hovrätts Ej mälalan föras mol hovrätts beslut angående jäv mot domare i beslul angående jäv moldomare i underrätt eller i dit fullföljd fräga, underrätt eller i dit fullföljd fräga, som avses i 49 kap. 4§ försia som avses i 49 kap. 4§ försia slyckel 7 eller 6 §. stycket 7 eller 9 eller 6 §. 1 § Vill nägon anföra besvär mot hovrätts beslut, skallhan från den dag, dä beslutet meddelades, lill undertälteninkomma med besvärsinlaga; har beslut under rättegången meddelats annorledesän vid sammanträde för förhandling, skall dock besvärstiden räknas frän dendag, då klaganden erhöll del av beslutet. Klagan över beslul om någons häktandeeller kvarhållande i häkte vare ej inskränkt lill . Om skyldighet alt anmäla miss- Om skyldighet atl anmäla miss nöje mol hovrätts beslul i fråga, nöjemol hovrätts beslut i fråga, som avses i 49 kap. 3 § eller 4 § för- somavses i 49 kap. 3 § eller 4 § för sta stycket 1, 2, 3 eller 7, stadgas i stastycket 1,2,3,7,5 eller 9, stad- 54 kap. 3 §. gas i 54 kap. 3 §. Denna lag Iräder i kraft . Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs att 34 § förvaltningsprocesslagen(1971:291) skall ha nedan angivna lydelse. 34 §' Mol beslut, som ej innebär atl målet avgöres, fårtalan föras endasl i samband med lalan mot beslul i själva mälel. Talan färdock föras särskilt när rätten 'Senaste lydelse 1974:357. 1978/79:90 34 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1. ogillalinvändning om jäv mol ledamot av rätten eller invändning om att hinderföreligger för talans prövning, 2. avvisat ombudeller biträde, 3. förordnairörande saken i avvaktan på målets avgörande, 4. förelagt någonall medverka pä annat sätt än genom inställelse inför rätten och underlåtenhetatt iakttaga föreläggandet kan medföra särskild påföljd för honom, 5. utdömt viteeller annan påföljd för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ådömtstraff för förseelse i förfarandet eller ålagt vitine eller sakkunnig attersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 6. förordnaiangående undersök- 6. förordnai angående undersökningeller omhändertagande av per- ningeller omhändertagande av person eller egendom eller om annan son eller egendom eller om annan liknande åtgärdeller liknande åtgärd, 7. förordnatangående ersättning 7. förordnat angående ersättningför någons medverkan i mälel. för någons medverkan i målet, eller 8. utlåtU sig i annat fall än som avses i 7 i fråga somgäller rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429). Mot beslut, varigenom mäl återförvisas till lägre instans,får talan föras endasl om beslutet innefattar avgörande av fråga, som inverkarpå mälels utgång. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs atl 17 § lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fräga om talan mot patenlbesvärsrättens slutliga beslutfinns bestämmelser i patentlagen (1967: 837), mönsterskyddslagen (1970:485),vammär-keslagen (1960:644), namnlagen (1963:521) och lagen (1977:1016) medvissa bestämmelser på tryckfrihetsförordningens omräde. Mot patenlbesvärsrättens beslut, som ej är slutiigt, fårtalan föras endast i samband med talan mot beslut i själva målel. Talan fårdock föras särskilt när rätten har ' Senaste lydelse 1977: 1021. 1978/79:90 35 Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 1. ogillatinvändning om jäv mot ledamol av rälien eller invändning om all hinderföreligger för talans prövning, 2. avvisat ombudeller bilräde, 3. utdömt viteeller straff för underiålenhet alt iakllaga föreläggande eller ålagt vittneeller sakkunnig atl ersätta kostnad som vållats genom försummelse ellertredska, 4. förordnaiangående ersättning för någons medverkan i målel, 5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga somgäller allmän rättshjälp. Särskild lalan som avses i andra slyckel fär föras avden som besluiel angår, om del har gätt honom emot. Talan föres genom besvärhos regeringsrätten. Därvid äger bestämmelserna i 7§ förvaltningsprocesslagen(1971: 291) molsvarande lillämpning. Denna lag iräder i krafl . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs atl 23 § lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om fullföljd av talan mot hyresnämnds beslul i ärendeenligt 12 kap. jordabalken eller hyresförhandlingslagen (1978:304) eller iärende angående bosladsräll, bosladssanering eller särskild förvallning elleri ärende enligi lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfaslighel m.m. finnsbestämmelser i 12 kap. 70§ jordabalken, 31 § hyresförhandlingslagen, 76§ bosladsrättslagen(1971:479), 21 § bostadssaneringslagen (1973:531), 34§ bostadsförvaltningslagen(1977:792) saml 25 § lagen om förvärv av hyresfaslighel m. m. Mol beslul av hyresnämnd får lalan föras särskilt, omnämnden 1. avvisal ansökansom avses 18, 11, 14-16, 16a eller 16c §, 2. avskrivitärende enligt 8-10, 15a, 16, 16a eller 16c§, dock ej när ärendet kanåterupptagas, 3. förordnaiangående ersättning för någons medverkan i ärendet, 4. utdömt viteeller annan påföljd för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ådömtstraff för förseelse i förfarandet. ' Senaste lydelse 1978:306. Prop.1978/79: 90 5. ullålil sig i annal fall än som avses 1 3 i fråga .somgäller allmän rällshjälp. Särskild talan föres genom besvär hos bosladsdomstoleninom frän den dag besluiel meddelades. Besvärshandlingen skallinges lill domsiolen. Denna lag Iräder i krafl . Lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd Härigenomföreskrivs all 19 § lagen (1976:839) om siaiens va-nämnd skall ha nedanangivna lydelse. Talan mot beslul av nämnden, som innebär avgörande avsaken, föres genom vad. Delsamma gäller i fråga om beslut, varigenom nämnden isamband med avgörande av saken utlåtit sig om ersältning enligt 14 §. Särskildvadeaninälan behövs ej. Mol nämndens beslut, varigenom nämnden avvisal ansökan,avskrivit mäl, utlåtit sig om ersättning enligt 12 § Iredje stycket eller 13§ eller i annat fall än som avses i första siycket utiåtil sig om ersättningenligt 14 § eller utlåtit sig i fråga som avses i 15§, föres talan genom besvär.Mot annat av nämnden meddelat beslut som ej innebär avgörande av saken färtalan föras endasl i samband med sädan lalan som avses i första siycket förstapunkten. Beslul av nämnden får verkställas Talan mol beslul av nämnden, som innebär avgörande avsaken, föres genom vad. Delsamma gäller i fråga om beslul, varigenom nämnden isamband med avgörande av saken utlåtit sig om ersättning enligt 14 § eller iannan fråga som gäller allmän rällshjälp och som rör part. Mol nämndens beslul, varigenom nämnden avvisal ansökan,avskri-vii mäl, utlåtit sig om ersältning enligt 12 § Iredje siycket eller 13§ eller i annat fall än som avses i första siycket utlåtit sig om ersältningenligt 14 § eller i annan fråga som gäller allmän rättshjälp eller utiåtilsig i fräga som avses i 15 §, föres talan genom besvär. Mot annal av nämndenmeddelat beslul som ej innebär avgörande av saken fär lalan föras endasl isamband med sådan lalan som avses i första stycket första punkten. som domslois dom. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Härigenomföreskrivs all 212 och 2198§ ulsökningslagen (1877:31 s. skall ha nedan angivnalydelse. Haröverexekuior genom särskilt beslul uilälil sig över omsländighel, som angårmälels behandling; däröver mä ej besvär anföras annorledes än i sammanhangmed huvudsaken. Ej vare pari förment all särskili överklaga beslul, varigenomöverexekuior före mälels slutliga avgörande utlåtit sig i fråga, som avses i195 § 1 mom., eller meddelat förordnande enligt 208 §. Tilltror part sig visa,atl utsökningsmål av överexekuior onödigt uppehälles: äge då all däröver klaga. Haröverexekuior genom särskilt beslut utlälil sig över omsländighel, som angårmälels behandling: däröver må ej besvär anföras annorledes än i sammanhangmed huvudsaken. Ej vare part förment all särskili överklaga beslul, varigenomöverexekuior före mälels slutliga avgörande utlåtit sig i fråga, som avses i195 § 1 mom., eller meddelat förordnande enligt 208 § eller utlåtit sig 1 frågasom gäller allmän rättshjälp. Tilltror part sig visa, atl utsökningsmål avöverexekuior onödigt uppehälles; äge dä alt däröver klaga. Talan mol hovrätts utslag eller beslut i utsökningsmålskall fullföljas genom besvär lill högsta domstolen. Har iutsökningsmål hovrätt meddelat beslut, varigenom målel visats äter tillöverexekutor eller utmätningsman, skall vad i 211 § 2 mom. finnes stadgat ägamolsvarande tillämpning. Överbeslut, varigenom hovrätten, innan ändringssökandel slutligen prövas,förordnat, all överexe-kutors utslag icke må verkställas eller atl, omverkslällighel redan följt, ytterligare åtgärd ej mä vidtagas, eller utlåtitsig i ftåga, som i 195 8 1 mom. sägs, må särskild talan föras. Har hovrätten iannat fall är nu sagls genom särskilt beslut ullålil sig över omsländighel, somangår mälels behandling; däröver Överbeslut, varigenom hovrätten, innan ändringssökandel slutligen prövas,förordnat, an överexe-kulors utslag icke må verkställas eller atl, omverkställighet redan följt, ytterligare åtgärd ej må vidtagas, eller utlåtitsig i fräga, som i 195 § 1 mom. sägs, eller utlåtit sig 1 fråga som gällerallmän rättshjälp, må särskild talan föras. Har hovrätten i annat fall är nusagls genom särskilt beslul ullålil sig över om- ' Senaste lydelse 1946:814. 2 Senasle lydelse 1946:814. mä besvär ej anföras annorledes än i sammanhang medhuvudsaken. ständighel, som angår målels behandling; däröver mäbesvär ej anföras annorledes än i sammanhang med huvudsaken. Ej må klagan föras över utslag, varigenom hovrättenundanröjt förordnande, som av överexekutor meddelats enligt 208 §. Denna lag Iräder i krafl . Lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall Härigenomföreskrivs alt 23 och 34 §§ lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatriskvärd i vissa fall skall ha nedan angivna lydelse. Mol psykiatriska nämndens be- Mot psykiatriska nämndens be- slut fär lalan icke föras. slul enligt denna lag fär talan icke eller psykiatriska nämnden får avgöra ärenden endast om nämndens samtliga ledamöter äro närvarande. Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 32 § eller 33 § tredje stycket får dock på nämndens vägnar meddelas av ordföranden. eller psykiatriska nämnden får avgöraärenden endast om nämndens samtliga ledamöter äro närvarande. Beslut rörandeförskott på ersättning som avses i 32 § eller 33 8 tredje stycket får dock pånämndens vägnar meddelas av ordföranden. Detsamma gäller beslut som rörrällshjälp genom offentligt bilräde. Bestämmelserna i 29 kap. om omröstning iövertäll äga motsvarande tillämpning på avgörande av utskrivningsnämnd ellerpsykiatriska nämnden. Denna lag träder i kraft den . Senasle lydelse 1973:129. Lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda Härigenomföreskrivs att 22 och 45 §8 lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda skall ha nedan angivna lydelse. får avgöra ärende endasl om ordföranden och minst tvä andra ledamöier är närvarande. Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 20 § eller 21 § tredje siycket får dock på nämndens vägnar meddelas av ordföranden. fär avgöra ärende endasl om ordföranden ochminsl tvä andra ledamöier är närvarande. Beslul rörande förskott pä ersättningsom avses i 20 § eller 21 8 tredje siycket får dock på nämndens vägnarmeddelas av ordföranden. Delsamma gäller beslul som rör rällshjälp genom offentUgtbilräde. Bestämmelsenai 29 kap. om omröslning i överräll äger molsvarandetillämpning på avgörande av nämnden. Molpsykiatriska nämndens beslul eller huvudtillsynsmyndighetens beslut enligt 44§ fär talan icke föras. Motpsykiatriska nämndens beslut enligt denna tag eller huvudtill-synsmyndigheiensbeslut enligt 44 § fär talan icke föras. I fråga om lalan mol länsskolnämnds beslut gäller 54 8skollagen i Ull-lämpliga delar. Denna lag träder i krafl . ' Senaste lydelse 1973: 130. " 1978/79: 90 40 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Äsling, Söder, Mundebo, , ,, , Lagrådsremissmed förslag till ändring i rättshjälpslagen (1972: 429) m. m. Statsmakternabeslöt åren 197273 en genomgripande reform av samhällets rättshjälp. 1 sambanddärmed antogs rättshjälpslagen (1972: 429) som jämte anslutande författningarträdde i kraft . Lagen har sedermera ändrats vid fleratillfällen, : 363. Vidrättshjälpsreformens tillkomst förutsatte att lagstiftningen påområdet skulle ses över, sedan tillräcklig erfarenhet hade vunnits av desstillämpning (JuU 1972: 12 och 1973: 1). (), vilken innan den 1juli 1975 trädde i funktion var centralmyndighet för rättshjälpen, gjordesunder en samlad genomgång av erfarenheterna från tillämpningen avdet nya rättshjälpssystemet. Undersökningen har redovisats i en tUl justitiedepartementeti överlämnad promemoria Översyn av rättshjälpssystemet.Promemorian remissbehandlades. a. denna bakgrund tillsattes rättshjälpsutredningen (Ju 1975:07) med uppgift att göra en allmän översyn av rättshjälpssystemet. föranledde i övrigt vissa smärre justeringar i rättshjälpslagenutan att resultatet av utredningens arbete avvaktades. Utredningen avlämnadeår 1977 betänkandet (SOU 1977: 49) Översyn av rättshjälpssystemet. 1betänkandet läggs fram förslag tiU bl. a. ny rättshjälpslag, som främst syftartiU att effektivisera de olika rättshjälpsformerna och förenkla systemet. betänkandet fogade lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga I. 1Ledamöter justitiekanslem , ordförande, numera riksdagsledamotenBrita , dåvarande riksdagslelamoten och lagmannenCarl-Anton Spak. 1978/79: 90 41 förslag har efter remiss yttranden avgetts av bostadsdomstolen, Götahovrätt, hovrätten för Nedre , kammarrätten i , ochKristianstads tingsrätter, hyresnämnden och arrendenämnden i ,rättshjälpsnämnderna i , , , , ochUmeå, , , , försvaretscivilförvaltning, , , kammarkollegiet,, , statens invandrarverk, länsstyrelsernai , , och . Allmännaadvokatbyråkom-mittén (Ju 1977: 11), , , jurister vid allmänna advokatbyråer. Centralorganisationen /SR, , . ,hantverks- och industriorganisalion, . och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Yttrandenöver betänkandet har dessutom inkommit från , utredningen (Ju1977: 08) om barnens rätt, hyresråden och iMalmö, samt utredningen (B 1977: 07)med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet tillVästerbottens län. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. 2 Översikt över rättshjälpslagstiffningen och dess tillämpning 2.1Rättshjälpslagstiftningen Enhuvudprincip i rättshjälpssystemet är att rättshjälp i princip skall kunnalämnas var och en i varje rättslig angelägenhet där behov av biståndföreligger, oavsett om angelägenheten skall behandlas vid domstol eller vidannan myndighet eller om den över huvud taget skall prövas av myndighet.Rättshjälp utgår i fyra skilda former, nämligen som aUmän rättshjälp,rättshjälp åt misstänkt i brottmål, rättshjälp genom offentligt biträde samtrådgivning . Allmänrättshjälp lämnas i varje rättslig angelägenhet där behov av sådant biståndföreligger, om inte rättshjälp skall utgå i annan form. Huvudregeln är dockförsedd med flera begränsningar. Bland dessa märks att aUmän rättshjälp intefår lämnas, om den rättssökandes betalningsförmåga överstiger visstgränsbelopp, som räknas fram med utgångspunkt från en beräknad årsinkomst omåtta basbelopp. 1978/79: 90 42 men är för . Gränsbeloppetkan ökas vid underhållsskyldighet mot annan. Vidare kan hänsyn tas tillförmögenhetsinnehav, skuldsättning eller annan särskild omständighet. Allmänrättshjälp kan inte utgå liU annan juridisk person än dödsbo. Ändra begränsningargäller om den rättsliga angelägenheten eller sökanden saknar närmareanknytning UU . Allmän rättshjälp utgår vidare i allmänhet inte tiUnäringsidkare, när angelägenheten har samband med hans näringsverksamhet. Inteheller lämnas rättshjälp för upprättande av självdeklaration eller i vissaandra s. k. massärenden, t. ex. ärenden om förrättande av bouppteckning,inskrivningsärenden, fastighelsdeklaration eller i mål eller ärende angåendefastighetstaxering. Som allmän förutsättning gäller att den rättssökande föratt få allmän rättshjälp skall ha ett befogat intresse av att få sin sakbehandlad. DenaUmänna rättshjälpen innebär att staten betalar kostnaderna i ärendet underförutsättning alt den rättssökande efter förmåga själv bidrar till kostnadema.De viktigaste ersättningsgilla kostnaderna är kostnad för biträde, förbevisning vid aUmän domstol eUer utredning i utom-processuellt ärende,utredning i förvaltningsärende, resa och uppehälle för den rättssökande ellervårdare m. fl., vissa expeditions- och exekutionsavgifter samt skiftesman vidbodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller boskUlnad, Denrätissökandes eget bidrag UU kostnaderna, kostnadsbidraget, räknas fram medutgångspunkt från hans ekonomiska förhållanden då allmänrättshjälp begärs. Avgörande för kostnadsbidragets storlek är sökandensberäknade årsinkomst, varvid beaktas bl. a, hans försörjningsbörda,förmögenhetsinnehav och skuldsättning. Lägsta kostnadsbidrag utgjordeursprungligen . men är f, n. Föreligger särskilda skäl får bidragetnedsättas eller helt efterges. har utfärdat särskildaföreskrifter och anvisningar till hjälp när kostnadsbidraget skall bestämmas.Allmän rättshjälp lämnas i regel efter beslut av rättshjälpsnämnd. Utan sådantbeslut får dock den rättssökande anlita advokat eller biträdande jurist påadvokatbyrå, så länge kostnaderna för rättshjälpen inte överstiger det s. k.maximibeloppet för den sökandes kostnadsbidrag, dvs. det belopp till vilketkostnadsbidraget fastställs när rättshjälpen beviljas. Överstiger kostnadernaför rättshjälpen detta maximibelopp, krävs beslut av rättshjälpsnämnden, somsamtidigt fastställer maximibeloppet. kan förordna biträdeåt sökanden, om denne begär det och inte själv eller genom annan kan ta tillvara sin rätt. Biträde får dock i regel inte förordnas, om den rättsligaangelägenheten kan antas bli prövad enligt lagen (1974: 8) om rättegången itvistemål om mindre värden. Om inte särskilda skäl föreligger får biträde inteheller förordnas i ärende om bodelning med anledning av äktenskapsskillnadeller boskUlnad, Ersättning till biträde utgår med skäligt belopp för arbete,tids- Prop.1978/79: 90 43 spiUan och utlägg, I mål eller ärende vid allmän domstol,krigsrätt, arbetsdomstolen eller bostadsdomstolen fastställer domstolenbiträdesersättningen, 1 andra fall fastställs ersättningen avrättshjälpsnämnden. beslutat om allmän rättshjälp,skall nämnden göra en slutreglering i ärendet, när den rättsliga angelägenhetenhar slutförts. Slutregleringen innebär en avräkning med sökanden, varvidkoslnadsbidraget slutligt fastställs. Har biträde förordnats, sker slutavräkningäven med biträdet. Åtnjuter part i mål eller ärende vid allmän domstolrättshjälp, skall motpart som enligt lag kan vara ersättningsskyldig i frågaom kostnaderna för rättshjälpen åläggas att utge ersättningen tillstatsverket. Under vissa betingelser skall rättshjälpsnämnden förordna att denallmänna rättshjälpen skall upphöra, trots att den rättsliga angelägenheteninte slutförts. Den rättssökande kan då själv få bära kostnaderna förrättshjälpen. Rättshjälp åt misstänkt i brottmål utgår dels som rätttill offentlig försvarare och dels som annan rättshjälp åt misstänkt ibrottmål. Denna rättshjälpsform utesluter andra former av rättshjälp inombrottmålsområdet. I fråga om rätt till offentlig försvarare gällerbestämmelserna i . Dessa innebär bl, a. att domstolen skall förordnaförsvarare för misstänkt eller tilltalad, när behov föreligger. Den misstänktesekonomi saknar därvid betydelse. Inte heUer betalas något kostnadsbidrag. Däremotkan den tilltalade, om han fälls till ansvar, förpliktas atl betala tillbakakostnad för offentlig försvarare, dock inte med högre belopp än som motsvararmaximibeloppet för hans kostnadsbidrag vid allmän rättshjälp. Annan rättshjälp åt misstänkt i brottmål än offentligförsvarare kan avse rätt att av allmänna medel få ersättning för kostnad förbevisning, för resa och uppehälle och för domstolsavgifter. Sådan rättshjälputgår bara tUl tilltalade i lägre inkomstlägen. Förutsättningen är att den tilltaladesberäknade årsinkomst inte överstiger ett gränsbelopp som motsvarar trebasbelopp, dvs. Denna gräns höjs om försörjningsbördaföreligger. Vidare kan hänsyn tas till förmögenhetsinnehav, skuldsättning m.m. Återbetalningsskyldighel kan åläggas enligt samma regler som gäller förkostnad för offentlig försvarare. Beslut om rättshjälp åt misstänkt i brottmål meddelas avdomstolen. Rättshjälp genom offentligt biträde kan lämnas i vissa ilagen särskUt angivna förvaltningsärenden, som rör den personliga rörelsefriheteneller den kroppsliga integriteten, 1 huvudsak rör det sig om mål och ärendeninom den psykiatriska sjukvården, nykterhetsvården, barnavården,kriminalvården samt på utlänningslagstiftningens område. Offentligt biträdeförordnas efter särskild behovsprövning av rättshjälpsnämnden efter ansökan avden som åtgärden avser eller efter anmälan av den myndighet som handläggermålet eller ärendet. Den enskildes ekonomi saknar betydelse vidbehovsprövningen. Ersättning till offentligt biträde 1978/79: 90 44 fastställsav rättshjälpsnämnden och utgår av allmänna medel. Även kostnad för vissutredning utgår av allmänna medel. Någon återbetalningsskyldighet kan inteförekomma. Också rättshjälp genom offentligt biträde är exklusiv i den meningenatt annan rättshjälp inte kan lämnas i samma angelägenhet. Rättshjälpkan slutligen utgå i form av rådgivning. Med rådgivning förstås enligträttshjälpslagen korlare rådgivning och därmed jämförlig åtgärd i rättsligangelägenhet. Rådgivning meddelas av advokat eller biträdande jurist på allmäneller enskild advokatbyrå. Det behövs inte något beslut av rättshjälpsnämndeneller annan myndighet. För rådgivningen utgår en indexreglerad enhetsavgift,f, n. Avgiften får sättas ned eller efterges, om särskilda skälföreligger. Övergår rådgivningen till allmän rättshjälp, anses kostnaden för rådgivningensom en kostnad för den allmänna rättshjälpen och eriagd rådgivningsavgifträknas den rättssökande till godo som betalning på kostnadsbidraget. Avgiftenutgör biträdets ersättning för rådgivningen. Har avgiften satts ned ellereftergivits, något som biträdet beslutar om, betalas mellanskillnaden tUIbiträdet av allmänna medel. Rättshjälpsreformeninnebar också en starkt ökad statlig etablering inom området föradvokatverksamhet, Fömtom att staten övertog de kommunala rättshjälpanstalternabeslöts att en nyetablering skulle ske så att i princip minst en statligadvokatbyrå skulle finnas i varje län. Detta mål har uppnåtts. Antaletallmänna advokatbyråer är f. n. Rättshjälp lämnas av advokat ellerbiträdande jurist vid allmän eller enskild advokatbyrå. 1 vissa fall får ocksåannan person lämna rättshjälp. Skyldighet att lämna allmän rättshjälp m. m,åvilar enbart jurist vid allmän advokatbyrå. Deadministrativa uppgifterna på rättshjälpsområdet sköts regionalt avrättshjälpsnämnderna. Det finns sex sådana nämnder, nämligen i ,, , , och . Nämndernas verksamhetsområdensammanfaller med vederbörande hovrätts domsområde.