prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — G. Denlagprövning som skrivs in ger domslolarna ett otillbörligt politiskt instrument och utgörett dåligt grundlagsskydd. H.Kompromissen innebär en siärki siällning för lagrådel - vilkel ger domarna i dehögsia inslanserna ökad makl. I.Förslagei innebär försiärki skydd för kapiialisiisk egendomsräll - kapitalistiskegendom bör ej ha grundlagsskydd. J.Grundlagsskyddel mol relroakliv beskattning är främsi eit skydd förspekulalion. Jagmoiiverur dessu punkter enligt följande: A. Ulredningensförslag innebär ell fortsatt slöd för principen atl grundlagen endasl skall definiera rälligheler genlemoi statsmakten, gentemol "del allmänna". gör rättigheterna ofullständiga. minsl gäller della iett samhiille som baseras på prival ägande lill produktionsmedlen och som innefallar privul iigunde lill olTeniliga plaiser. Mångaprivala köpcentra och liknande är ju lill sin karaklär allmänna plaiser menlikväl finns många fall som visar all opinionsfriheierna där begränsiis medhänvisning lill all del är "prival" område. Eu grundlagsskydd sombara riklar sig mol den s. k. offenlliga maklen visar sig här ofullsländigl.Många privaiiigda allmänna samlingsplatser hamnar utanför räilighetsskyddel. B. Främsigäller denna insnävning av rältigheiernas giltighet arbetsplat serna. SOU 1978:34 Reservation 225 Euövervägande flertal av medborgarna tillbringar en mycket stor del av sill vaknaliv som anslällda på olika arbetsplatser. Men i egenskap av anslällda mister devikliga demokraiiska rättigheter så fort de kommer in på sin arbelsplals.Politiska fri- och rälligheler som yttrande-, informaiions- och mötesfrihetgäller inte på arbelsplaiserna. Förelagsledningarna har där maklen attförhindra de anslällda att ordna politiska möten på arbetsplatserna - även omdel skulle ske under arbeispauser eller efter arbetsdagens slul.Företagsledningar kan förhindra spridande av politiskt informations- eller agitationsmalerial.De kan ta sig rätten lill åsiktsregistrering av anställda. De användersvartlistning som en metod alt bekämpa anställda som genom politisk ellerfacklig aktivitet vill verka för sina arbetskamraters intressen. Nukan man invända atl i samband med antagandet av MBL uttalade atlavtal kan slulas om all poliiisk verksamhet kan tillåtas på arbetsplatserna.Men varför skall de poliiiska rällighelerna vara en förhandlingsfråga för deanställda på arbetsplatserna när de inte är det i andra sammanhang? Depolitiska rättigheterna är inget förhandlingsobjekt. De arbetande skall inie hafärre rälligheler därför atl de befinner sig på en arbetsplats. Dellavisar hur principen alt rikta grundlagsskyddet enbart mol "delallmänna" bliren klassprincip. Den medför att vissa genom sitt ägande fårmakl över andras möjligheler atl informera och informeras, påverka ochpåverkas. Regeringsformenborde därför ge skydd för yttrande-, informations- och mötesfrihet, facklig ochpolitisk organisationsrätt på arbetsplatserna samt skydd mot åsiktsregistreringoch svartlistning. C.En annan princip som ligger i den borgerliga rättighetssynen är att samhälletsolika klasser behandlas som om de vore jämbördiga och likställda. Huvudmetodenall uttrycka detta är att inte uitrycka det alls, dvs. överhuvudtaget intelåtsas om att del finns olika klasser med olika ställning i samhällel. Då blirlikheten inför lagen en oantastlig princip. Men när de priviligierade har sammarält som de svaga finns orättvisorna kvar. 1 klassamhällets verklighetexisterar därtill inte ens den principiella likheten inför lagen. ochstraffsatser slår hårdare mol de socialt svaga. Regeringsformenblundar för denna realitet. "Varje medborgare" skall tillförsäkrasersättning vid expropriering heter det i 2 kap. 18 S regeringsformen.Härigenom döljs all denna paragraf främst ar ett skydd för egendomar som harsamhällelig belydelse, dvs. kapitalistisk egendom i företag, fasligheter ochmark. Regeringsformenlikställer i enlighet med denna princip strejk och lockout. I 2 kap. 17 S heterdet att "Förening av arbetstagare saml arbelsgivare och förening avarbelsgivare äger rält atl vidtaga fackliga stridsåtgärder, om ej annat följerav lag eller avtal". Lockoutenhar i denna paragraf snarasi en starkare ställning än strejken enär rätt tillslridsåtgärd lillkommer enskild arbelsgivare men tillkommer"arbetstagarna" endasi "i förening". Stadgandelvilar på föreställningen att det skulle finnas jämställda parter"arbetsgivare och arbetstagare" på arbetsmarknaden. Parternas ställning och situation är i grundenolika. 21Riksdagen 1978/79. 226 Reservation SOU 197834 förfogar över betydligt fler maktmedel än de anställda. Om"arbelsgivare" anser all hans vinsl av de anslälldas arbele inle blirtillriicklig kan hun permilieru och slå igen och siällu de unsiällda ulanarbete. De anslällda har inlc samma möjlighel gentemot arbetsgivaren om detycker han betalar dcn-i för lite. Såviil sirejk som lockout är förfogande över arbelskrafl. "Arbetsgivaren" förfogar över arbeiskrafi. Lockouten innebäratt han hindrar undru från alt arbela. Strejken innebär ell förfogande över denegna arbetskraften. Den innebär all den arbeiande under vissa villkor inie villsiälla sin egen arbelskraft lill "arbeisgivarens" förfogande. Även deekonomiska konsekvenserna av fackliga slridsålgärder drabbar olika. Oavsell omkonfiikien belecknas som lockoul eller sirejk drabbar den - så länge den pågår- hårdiisl de anslällda. En lockoul kan i vissa lägen t. o. m. vara lönsam förförelagen. Inom den s. k. offenlliga seklorn är dessulom"arbelsgivaren" ekonomiski oåtkomlig. En inlernationell jämförelse visar att den svenskaregeringsformen är extremt lockouivänlig. I länder som och harlockoulen en med sirejken icke jämställd ställning i lagstiftningen. I Italienoch är den som konsekvens av tillämpningen av den konstilulionelltgaranterade strejkrätten i många fall förbjuden. Lockouträiien bör ej ges grundlagsskydd i den svenskaregeringsformen. Däremot bör slrejkrätien skyddas ulan inskränkning. Sirejkenär de arbetandes enda effekiiva slridsmedel. Del gäller deras rätt atl förfogaöver sin egen arbelskrafl. Förhållanden som gällt vid ingången av ettarbetsavtal kan förändras genom arbeisgivarens aktivitet eller genom delkapitalistiska samhällets uiveckling. 1 sådana fall måsle arbelare ochijänslemän ha lillgång lill sill slridsmedel, sirejken, för au försvara sinainlressen. Ulredningen borde med anledning av vad som här anförisbeslulal au föreslå all 2 kap. 17 S regeringsformen skall få följande lydelse: De arbetande har gentemot privala och offentliga förelagoch myndigheter följande rält atl organisera sig fackligt och politiskt; räll all på sina arbetsplatser bedriva agitation,propaganda och möiesverksamhel; rätt atlgenom sina fackliga organisaiioner förhandla i alla frågor rörande arbels- och anställningsvillkor,arbeislid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön och löneformer. anslällning, avskedanden och permitteringar; räll alt tillgrip;! Avtal eller föreskrifter som inskränker dessa rättigheterförbjuds i lag. D. Rättighelsskyddsulredningen har liksom fri- ochräiiighetsuiredningen utgått från principen all grundlagen skall anpassas tillden exisierande lagsiiftningen. Ulredningen har "inle sett som sinuppgift" au föreslå några ändringar i vanlig lag. "Vad som kommerifråga är grundlagsregler som lillförsäkrar gällande räll på områdel särskildstadga och fasthet." Denna princip har fåll tjäna som molivering i flerasammanhang. Den användes sorn argument mol grundlagsskydd för fri- ochrättigheter för de anslällda på arbelsplaiserna. Den användes som argument moiau förbiiura skyddel för ullänningars rättigheter och bl. a. förbjudaåsiktsregistrering av utlänningar. Den har också spelal en roll somargumeniaiion mol eu verkligi SOU 1978:34 Reservation 227 grundlagsskyddför demokraiiska fri- och rättigheter, den s. k. maleriella meloden (se kap.4.3). Dennaprincip är felaktig. Tillvägagångssättet måsle vara det omvända. Försl bör manbesiämma vilka rättigheter som är vikliga alt skydda. Skulle den exisierandelagstiftningen stå i motsättning lill en sådan rättighet, måste lagen anpassasefter grundlagen. Grundlagar är överordnade författningar. E.Ulredningen har inte - med något undanlag - närmare preciserat de friochrättigheter som anges i regeringsformens andra kapitel. Den har istället valtatt göra så, att lagstiftning som begränsar rättigheterna kan bli mertidskrävande än annan lagsiiftning. Om ett räiligheisbegränsande förslag inleförkastas för det antas först om tio riksdagsledamöler begärdet och om mer än 116 av de rösiande är motståndare till lagen. Om minsl 5/6 avde röstande är för förslaget är det antaget. Utredningsmajorilelenföredrog au -drbeia fram enighet om delta förslag framför alt gå in för all fåfram ett innehållsligt, "materiellt", skydd för rättigheterna. Delförelåg dock ett utkast lill ett sådant grundlagsskydd i egentlig mening. En"materiell" metod innebär att klart preciserade räuigheler icke fårinskränkas med mindre än atl grundlagen ändras, dvs. icke utan att folket i valfått säga sin mening. 1utredningstexten framhålls att utredningen varit enig om att denna metod ärbäsl. Men likväl ansåg utredningsmajoriteten det inte vara möjligl aU förbättraregeringsformens "maleriella" skydd. Skälen härtill angavs vara avleknisk natur. Det viktigaste argumentet var att det skulle kunna medföra storaändringar i befintlig lagstiftning. Ett annat skäl var utredningens tidspress.Jag har icke övertygats av dessa skäl. Frågan om del "maleriella"skyddet kunde ha givits samma utrymme som förhandlingarna för alt nå godtagbarakompromisser i frågor av mindre vikt, bara viljan funnits. Det"kvalificerade förfarande" som utredningsmajorilelen stannat förinnebär inte mycket till skydd för fri- och rällighelerna. Det torde vara avföga tröst för den som ser en rättighet försvinna alt den inskränkts med 5/6majoritet eller alt del lagit 12 månader alt inskränka den. Den är likvälinskränkt. Förslagets matematik är dessulom godlycklig. Varför är del jusl ensjättedel som skall kunna åstadkomma ett uppskov? Man anar här en fixering vidrådande parlamentariska styrkeförhållanden. Uppskovet ulgör inget egentligtskydd för rättigheterna ulan innebär att de får inskränkas, fastän långsamt. Iett pariamentariski system väljer folkel en folkrepresentation i vilkenfolkviljan kommer lill uttryck genom en majoritet. Folket skall ha rätl altslälla en vald majoritet i till ansvar för dess politik. Majoritetenskall inte kunna krypa undan ansvar genom hänvisningar till att en minoritetkunnat blockera dess handlingsmöjligheter. Inte heller skall folkviljanspolitik, såsom den återspeglas av den valda majoriieten, förhindras att kommatill uttryck genom regler som geren minoritet makt att styra politiska beslut. Dennaåskådning kom klart till uttryck hos fri- och rätlighetsutredningen,rältighetsskyddsutredningens föregångare. Denna (FRU) slöt att: "enordntng med kvalificerad majoritet för fri- och räitighelsinskränkningar slår(alltså) i dålig överensstämmelse med grundläggande demokraiiska princi- 228 Reseiyation SOU 1978:34 per".Ulredningen ansåg all dessa principiella invändningar med "ungefar sammasiyrka" gällde i fråga om "i.ex. cn ordning som innebär all cnriksdagsminoriiel kan framlvinga längre uppskov med en .sådant beslul". Ocksåden dåvarande socialdemokraiiska regeringen anslöt sig lill ulredningensupplänning: "Majoriieisprincipensgrundläggande belydelse förden poliiiskademokraiin har- undersirukils genom del riksproportionella valsystemetoch avspeglas också på andra sätl i den nya författningen .som konsekveni ärbyggd på folksuveränitetens och parlamentarismens principer". Del sislaär visserligen något förskönande, men vidare: "En rätligheisregleringmåsle utformas så att inte politisk makl förs över från riksdagsmajoriletenlili olika riksdagsminorileler". Ävenom det kvalificerade förfarande som rällighelsskyddsuiredningens majorilelförordar ulgör en modifiering av de ursprungliga propåerna från borgeriigi hållanser jag all FRU:s och den förra regeringens urgumeni på denna punktfortfarande är giltiga. Ettmalerielll skydd, dvs. ell grundlagsfästande uv fri- och riiiligheier, kun intebytas mot en procedurregel, som ger en minoritet möjlighet atl åsiadkommauppskov. Det materiella skyddel och kvalificeral förfarande uttryckermolslridiga principer. Del materiella skyddel innebär ell grundlagsskydd. Kvalificeralförfarande innebär inget egentligt skydd. Del innebär i föreliggande förslag enuppskovsmöjlighel. Grundlagsskydd slår i överenssiämmelse medparlameniarismens principer. Del kvalificerade förfarandet innebäratt elllillfälligt minoritetsveto införs. MelodernaSlår på della säll för olika principer. Dei kvalificerade förfarandelsprocedurregler ijänar möjligen som en brasklapp för luddigi formuleraderälligheler därför all man inte vill ge sig i kast med au åsiadkomma eumateriellt skydd. F.Utredningsmajorilelen föreslår all grundlagsstiftningsförfarandel skall ändrasså atl en grundlagsändring skall anmälas i kammare senasi liomånader före del val som skall kommu emellun de två erforderligariksdagsbesluten. Undanlag från denna regel skall dock, enligi förslagei,konstilulionsuiskoiiel med 5/6 majorilel kunna bevilja. Vinsten skall vara ökadtid för diskussion av förslaget. Dennaförmodade vinsl kan emellertid liku gärnu vändus lill sin moisuis så all enopinion hinner lugnas eller all förslagei mister sill"aklualilelsviirde" i den politiska debatten. Förslaget öppnar föronödig formalism, kan innebära all förslag pressas fram ulan tillriickligberedning sami innefallar en ny varianl av lillfälligt minoriteisveto. Dennu gångskall tre av ledamöier - dvs. flera än 1/6 av konstitulionsuiskouets15 ledumöler - få mukl atl skjuia ett lagförslag . I detta fall eftersom grundlagar antas i två beslul med mellanliggande val. Deltu gerett icke godtagbart minoriteisinflytande. Utredningsmajorilelenföreslår vidare införande av beslutande folkomröstning i grundlugsfrågor. Omminsl en liondel uv riksdugens ledamöier begär folkomrösining och en tredjedelav ledamölerna röstar för bifall lill yrkande! skall folkomrösining anordnassamiidigi med dei riksdugsvul som skall komma mellan de ivå erforderligagrundlagsbesluten. Folkomröstningen skall vara beslutande endasl i negalivriktning. Genom delta förslag införs ell dubbell beslulssystem. Enminoritet av skulle med förslaget få möjlighet all ominielgörariksdugens beslulskompetens. Också deltu strider mol parlameniarismensprinciper, vilkel också framhölls av konslituiionsulskollel /76då motioner med yrkanden med i huvudsak samma innehåll som ulredningsmajoriieiensförslag avslogs av riksdugen. Dessulom visur erfurenheierna från kupilalisiisku ländermed besluiande folkomrösining hur penningsiarka grupper genom koniroll övermassmedia i många fall kan dupera en opinion atl hålla fasl vid en fördomsfullinslällning. Sammu möjligheter har överklassen i . Slulligen bör nämnasall i ulredningens diskussioner har folkomrösiningsinsiituiel främsi motiveratsmed atl det skall utgöra ell memento - ell varnande pekfinger - för politikernaför all de skull eftersträva enighel i grundlagsfrågor. Den här gången dockinte 5/6 utan 2/3 enighel. Jag ser ingen uniedning till en sådan"kompromisspress". Av dessa skäl har jag inte heller i denna del kunnaiställa mig bakom ulredningen. G. Ulredningsmajoritelen vill i regeringsformen ha införten lagprövnings-paragraf av följande : Finner domstol eller annal offeniligi organ, all enföreskrift slår i slrid med beslämmelse i grundlag eller annan överordnadförfattning, eller att stadgad ordning i något väsentligt hänseende haråsidosatts vid dess tillkomst, får föreskriften icke lillämpas. Har riksdageneller regeringen beslulal föreskriften, skall lillämpning dock underlåtasendasl om felet är uppenbart. Genom denna puragraf får domslolarna en poliiisk makl somicke kan accepleras. Domslolarna skall enligi förslaget inle enbart lolkagrundlag och lagars och förordningurs överensstämmelse med denna. De skalldessutom lolka huruvidu ell fel i en lug elter i dess lillkomsi är uppenbarl.Därigenom ger paragrufen inle ens ulifrån en judiciell överprövningsprincipnågot skydd, utan öppnar för godlycke. Domstolen skall alllså kunna säga som dömis enligi en felakiig lag: "Visserligen slrider del lagrumenligt vilkel ni är dömd mot grundlagen, men felet är inle uppenbarl". Denrent domstolsmässiga (judiciella) lagprövningen för över politisk makl lillicke politiska organ. Del s. k. uppenbarheisrekvisilel gör saken eller värre.Det inbjuder domslolarna lill opportuna lolkningar, vilket innebär enuppluckring av grundlagsskyddel. Molslånd moi en judiciell lagprövning harlidigare hysts inom hela arbeiarrörelsen. Jag finner forlfarande all ell sådanimolslånd är berättigat. En lagprövningsräli bör dock finnas. Var och en skall harätt atl få prövat huruvida den lag som åberopas mol honom/henne är förenligmed grundlag. Men överprövningen måsle ligga hos eu folkvalt politiskt organ.En domstol skall vuru skyldig all pröva huruvida en lag är förenlig medgrundlag, men skulle domstolen finna alt så inte är fallel, skall frågan prövasav ett parlamentariskt organ - t.ex. konstilulionsulskoii - somanlingen medger lagens åsidosättande eller genom redovisad lagtolkning upphävermotstridigheten. Härigenom ligger skyddel för de demokratiska friochrällighelerna kvar hos folkviljan, efiersom denna kan påverka 230 Reservation SOU 1978:34 sammansättningmen inte domstolarnas. Del innebär vidare att politisk ansvarighel kan utkrävasför rättstillämpningens utveckling. H.Utredningsmajoriteten föreslår att lagrådet, dvs. domare ur de högsia dömandeinstanserna, bör yttra sig om lagförslag inom en rad väsentliga områden(förslag lill RF 8 kap. 18 §). Om regeringen skulle lägga fram ell förslag inomdessa områden utan alt ha hörl lagrådet måste den redovisa skälenför detta. Enligt nuvarande ordning är det frivilligl för regeringen att höralagrådet. Också kan begära yttrande från lagrådel. Lagrådetskall granska huruvida lagförslag slår i överensstämmelse med grundlagarna ochrättsordningen i övrigt. Det skall också verkslälla en leknisk prövning ochbelysa problem som kan uppstå vid lillämpningen. Dentekniska betydelsen av lagrådsgranskning kan ifrågasättas. Regering och riksdaghar till sitt förfogande juridisk expertis och kan i alla fall anlita sådanexpertis för lagars lekniska uiformning. Här kan ju även det kunnande som finnssåväl inom högsta domstolen som inom regeringsrätten anlitas. Men somfastställd institution utgör lagrådel en maktinstans, som icke är folkvald, mensom likväl kan påverka lagarnas utformning också i deras sakliga innehåll.Såsom statssystemet fungerar kommer lagrådet atl vara en konservativ kraft. Denhisloriska erfarenheten bekräftar detta. Lagrådet gick emot både 8-timmarsdagenoch den första semesleriagen. Detmåste vara principiellt betänkligt att domarna i de högsta dömande instanserna,som i sisla hand skall med prejudicerande verkan tillämpa lagarna, också är medoch skriver dem. Detta ger de högsia domstolarna en otillböriig maktställning idet rättsliga systemet. Jag har därför yrkal pä avslag på den försiärkning avlagrådels ställning som utredningsförslaget innebär. I.Utredningsmajorilelen föreslår ett förstärkt egendomsskydd. Detla sker genomatt ersättningsgrunden vid expropriation kvalificeras i själva lagtexten.Enligt förslaget skall den vars egendom exproprieras ersraxias Jör förlustenenligt grunder som fastställs i lag. gällande lag har icke dennakvalificering, men det heter i motivtexten att ersättningen inle för vara"symbolisk". Atlräkna rätten till privategendom som en grundläggande fri- och rättighet arenborgerlig ståndpunkt. Steg för steg har de borgerliga lyckats få in denna iregeringsformen. Länge behandlades frågan under kapitel som behandladerättskipning och förvaltning. När paragrafen av fri-och rättighetsutredningenplacerades bland "fri- och rättigheter som är grundläggande för friåsiktsbildning och för personlig frihel och säkerhet" kunde detta avvpk:s representant med rätta betecknas som "en fullständig kapitulationinför konservativt borgerlig ideologi på fri- och rättighetsområdet". skulle visa sig att denna fullständighet kunde fullkomnas. Grundlagsskyddetgäller formellt all egendom. Men det är skillnad på egendom och egendom. För deflesta av oss betyder egendomen personliga tillhörigheter. Men föreit fålal äregendomen grundval för makl i samhället, makl över andra. För de flesta av ossbygger egendomen på eget arbete. Där finns berättigade krav på ersäuning videxpropriation. Men för det mäktiga fölalei har egendomen skapats genom atl detkunnat tillägna sig frukterna av Den kupiiulistisku privuiegendomen lill produktionsmedel ochnulurrikedomur hur byggls upp genom expropriering av såviil undrus urbete somegendomar utun all de exproprierade hur kunnai åberopa någon rätt lillersiilining. Den privata iiganderälien lill produklionsmedlen är grundvalen för.samhiillels uppdelning i klasser. Denna iigandcriin bygger på utsugning ochspekulalion. Den medför sociala orällvisor och iir ell allvarligl hinder för cnulvecklad och fördjupad demokraii. Den kapitalistiska iigundcrätien står imolsäiining lill all grundläggande fri- och rättigheter blir en realitet. Denkupiiulisiisku iigunderulien skull inie hu någoi grundlagsskydd. Därför har jugyrkui ull del generella egendomsskyddet bör utgå ur grundlagen. Utredningensborgerliga och socialdemokratiska ledamöier valde all förslärkaegendomsskyddet. J.Utredningsmajorilelen föreslår ell principiellt förbud mot retrouktivskullelagsliftning. Undantag skall dock kunna gälla för liden från del ull ettförslug lill en föreskrift unmälis till riksdugen, vidare skall undantug gällai händelse uv krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. Förslagethur placerals som andra siycke i den paragraf som säger all slraff och annanbrolispåföljd icke får åläggas för gärning som icke var belagd medbrottspåföljd nar den förövades. Paragrufen kommer att handla om slraffeller unnun brottspåföljd och skaller till del allmänna, en disposiiion som gerell någoi märkligl inlryck. Moloruiimätigu reiroakiiva skaller flnns en effekliv spärr: den allmännarösträtten. Den regering och riksdag som ålägger allmänheten en retroaktivskull som inle slår i överensstämmelse med ett allmänt insett behov blir integammal. Imajoriletsförslagel finns undanlag för krig, krigsfara och svår ekonomisk kris,dvs. de situationer i vilka retroaktiv beskattning av allmän omfattning skullekunna komma ifråga. I övrigi lorde relroakliv beskaiining endasl vara akluellnär del gäller all komma ål olika former av spekulalionsvinster. Del föreslagnagrundlagsskyddet är således främsi ell skydd för spekulalion. Jag kan inle seall della har någonting med grundliiggande fri- och rättigheter att göra. Bilaga1 som omfattar s. 235-322 i betänkandet, är här utesluten. Undersökningenomfattar tiden , som var enkammarriksdagens försia år. Densiräcker sig lill och med /77. Undersökningen galler depropositioner som avlämnats under nämnda lid. I vad mån det förekommii motionermed förslag till fri- och rättighetsbegränsande lag-ulltså inte bura medbegäran om utredning härom-härav tidsskäl inte undersökis. Man lorde kunna utgåfrån all sådana motioner varil fåtaliga. Inte heller har undersökis i vad månnågra ulskoitsinitialiv av ifrågavarande art förekommii. Iprincip är del bara proposilioner med lagförslag som beaktats. Proposilionermed enbarl principuttalanden, t. ex. organisatoriska riktlinjer, elleranslagsförslag eller dylikl har lämnats åsido. Propositioner med förslag tillgodkännande av internationell överenskommelse är dock redovisade, omöverenskommelsen förulsatle rättighetsbegränsande lagstiftningsåtgärd (jämför10 kap. 2 S regeringsformen). Iförsta hand har undersökts, vilka lagförslag som innehållit rällighelsbegränsningaroch vilka rättigheter som då berörts.