prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Andelen skall dock i intet fall ansesöversliga omkoslnadsbeloppel - i förekommande fall minskat medvärdeminskningsavdrag m. m. - för hela fastigheten före avytiringenav fastighetsdelen. föregående siycke föreskrivits äger molsvarande tillämpning om denskaltskyldige under innehavsliden erhållit engångsersättning som avses i punkt4 andra stycket av anvisningarna till 35 §. Har den skaltskyldige underinnehavstiden avstått från mark genom marköverföring enligt fastighelsbildningslagen(1970:988), skall omkoslnadsbeloppel på återstoden av fastigheten anses haminskal med så slor del av omkoslnadsbeloppel för den tidigare avstådda markensom ersättningen i pengar utgjort av del totala vederlaget för marken. Beräknasomkoslnadsbeloppel vid den slutliga avytiringen med ledning av etttaxeringsvärde som åsatts efter det alt delavyttringen, markupplåtelsen ellermarköverföringen m. m. ägt rum, äro beslämmelserna i de två föregående styckenaicke tillämpliga. Kostnadför förbättringsarbete eller därmed jämförligt reparations- ochunderhållsarbete, för vilket ersättning på grund av skadeförsäkring utgått,beaktas icke vid beräkning av realisationsvinst i vidare mån än kostnadenöverstigit ersättningen. Har ersäuning på grund av skadeförsäkring uppburitsmed större belopp än det som gått åt för skadans avhjälpande gäller följande.Fastighetens ingångsvärde, uppräknat enligt tionde styckel till tiden förskadetillfallei, minskas med skillnaden mellan ersättningen och kostnaden förskadans avhjälpande. För tid efter skadetillfallei ligger ålerstoden av detuppräknade ingångsvärdet lill grund för uppräkning enligt tionde styckel. Avyttrardelägare i fåmansföretag eller honom närstående person fastighet till företagetfår vid vinstberäkningen fastighetens ingångsvärde icke beräknas på grundvalav taxeringsvärde enligl sjätte och sjunde styckena. Prop.1978/79:204 135 Promemorieförslagel(klyvmeloden) fåromräkning göras enligl tionde stycket eller tillägg göras enligl tolftestycket. får medge undantag från beslämmelserna i della siyckeom del kan aniagas alt avytiringen skelt av organisatoriska eller andrasynneriiga skäl. Mot beslul av riksskaileverket i sådan fräga får talan ickeföras. 1.'" Haravverkningsrätt till skog upp- Har avverkningsrätt till skog upplåtits motbetalning, som skall låtits mol betalning, som skall erläggas under loppet avflera år, mä erläggas under loppet av , må säsom inläkt för varje årupplagas säsom intäkt för varje är upplagas den del av köpeskillingen, som dendel av köpeskillingen, som influtit. Avdrag för under sammaår influtit. minskning i Ingående virkesföriåd m.m., vartill upplåtaren kan vara berättigad, fördelas däivid på de särskildaåren i förhållande lill den under vane är influtna likviden. Dennalag iräder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harulkommit från trycket i , och skall lillämpas förstagängen i fräga om beskatiningsär för vilket laxering i försia instans sker år1982. Därvid iakttages följande. Har skogsmark förvärvatsunder beskattningsår för vilket laxering i första instans skett är 1981 ellerlidigare, skall, vid tillämpning av beslämmelserna i punkterna 7 och 8 avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen enligl dess nya lydelse, såsomursprungligt ingångsvärde upptagas ett värde som beräknas antingen enligtbestämmelserna i iredje och fjärde styckena (utredningsmetoden) eller enligtbestämmelserna i femte och sjätle styckena (schablonmeioden). För en och sammaförvärvskälla får endasi en av metoderna användas. Vid tillämpning avutredningsmetoden skall såsom ursprungligt ingångsvärde för skogen anses detför den skaltskyldige enligl punkl 7 av anvisningarna till 22 §kommunalskallelagen enligl dess äldre lydelse gällande ingångsvärdet på skogenvid ingången av det beskattningsår, för vilket de nya beslämmelserna försiagången skall tillämpas. Är enligt punkt 7 1978/79:204 136 Promemorieförslaget(klyvmeloden) andraslyckel av anvisningarna lill 22 S kommunalskaltelagen enligl dess äldrelydelse makes eller skyldemans förvärv avgörande för beräkningen av skogensingångsvärde vid förvärvet, skall dock iakttagas dels all ingångsvärdet iintet fall får beräknas med stöd av beslämmelserna i sista meningen av nämndasiycke, dels all avdrag, som maken eller skyldemannen åtnjutit med stöd avpunkterna 7 eller 8 av anvisningarna till 22 § kommunalskallelagen enligtlidigare lydelse, skall anses såsom avdrag som den skaltskyldige självåtnjutit. Utredningsmetodenfår inie lillämpas med mindre skogens värde vid förvärvet och medgivnaavdragenligl punkterna 7 eller 8 av anvisningarna lill 22 § kommunalskattelagenenligl lidigare lydelse lillförliiligen kan utredas. Vid tillämpning avschablonmetoden får säsom ursprungligt ingångsvärde upptagas värdet avförvärvskällans skog enligl allmänna fastighetstaxering. Har denskallskyldige förvärvat skogbärande mark före den men underbeskatiningsär för vilket de nya reglerna är tillämpliga, skall dock säsomursprungligt ingångsvärde upptagas skillnaden mellan del för förvärvskällan vid1981 års fastighetstaxering åsatta skogsvärdet och den del av della värde somkan anses belöpa på den sålunda förvärvade marken. Har den skaltskyldigesskogbärande mark under lid, som sagts, tillfallit annan, skall vidare såsomursprungligt ingångsvärde upptagas del värde som vid 1981 årsfastighetstaxering kan antagas skulle ha åsatts förvärvskällans skog såvida denifrågavarande skogsmarken icke lillfallil annan. Uppskattasdet ursprungliga ingångsvärdet med stöd av schablonmeioden får avdrag enliglpunkl 7 av anvisningarna lill 22 § kommunalskaltelagen enligt dess nya lydelseicke åtnjutas. Vidare gäller all fastigheten vid lillämpning av punkt 8 fiärdestyckel av anvisningarna till 22 § kommunalskaltelagen enligt dess nya lydelseskall anses förvärvad . Prop.1978/79:204 137 Promemorieförslagel(klyvmeloden) Lagom fastställande av anskaffningsvärde av växande skog, 1 §Skaltskyldig, som vid ulgången av beskattningsåret äger jordbruksfas tighet, skall till sin självdeklaration för beskattningsåret foga utredninglill ledning för beräkning av sitt anskaffningsvärde av växande skog och sitt gällande ingångsvärde av växande skog. Utredningen skall lämnas på formulär som fastställs av . Har jordbruksfastighettillfallit ny ägare är den föregående ägaren efter anmaning skyldig alt meddelaupplysningar lill ledning för beräkning av den nye ägarens ursprungligaingångsvärde. Den nye ägaren är efter anmaning skyldig att meddela upplysningartill ledning för beräkning a v den föregående ägarens intäkt av skogsbruk pägrund av äganderälisövergången eller för beräkning av den minskning avanskaffningsvärde och ingångsvärde som kan ha föranletls aväganderälisövergången. Belräffande anmaningar som sagts äger bestämmelserna1315 2 mom. taxeringslagen (1956:623) motsvarande lillämpning. Vadsom avses med ursprungligt ingångsvärde, anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde anges i punkl 7 tredje slyckel av anvisningarna lill 22 ijkommunalskallelagen (1928:370). 2 §Taxeringsnämnd skall i samband med laxering av skaltskyldig, som vid beskattningsårets utgång äger jordbruksfastighet, pröva storieken av den skallskyldiges anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde av växande skog. Föreligger anledning attavvika frän det i självdeklarationen angivna anskaffningsvärdet eller gällandeingångsvärdet skall, där hinder ej möler, lillfölle beredas den skatiskyldigeatl yttra sig i frägan. fastställt anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde avväxande skog med avvikelse frän den skaltskyldiges deklaration, skalldeklarationen förses med uppgift om avvikelsen och skälen därför. Tillika skalltill den skaltskyldige sändas underrättelse om avvikelsen och skälen för denna.Belräffande sädan underrättelse äger beslämmelserna i 69 ij 4 mom.laxeringslagen (1956:623) molsvarande tillämpning. Somavvikelse enligt andra och iredje styckena anses jämväl det fallel alttaxeringsnämnd fastställt anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde förskaltskyldig. som i sin deklaration icke angivit sådani värde. 1978/79:204 138 Promemorieförslaget(klyvmetoden) 3§Taxeringsnämndens ordförande skall lill skattechefen översända förteckningupplagande skattskyldiga inom taxeringsdistriktel, vilka under del beskattningsårtaxeringen avser förvärvat eller överlåtit jordbruksfastighet med skogsmarkeller vilkas anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde av växande skogändrats vid denna laxering. Ingår sådan fastighet i förvärvskälla, som i frägaom beskattningsort är alt hänföra till skilda län, skall förteckningen docksändas lill skattechefen i det län vari fastighetsägaren har sin hemortskommun. 4 § Besvär fär anföras övertaxeringsnämnds beslut angående anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde avväxande skog ulan hinder av alt beslutet icke påverkar nettointäkten avjordbruksfastigheten. Om sådana besvär gäller vad som är föreskrivel i fråga ombesvär över beslut om taxering. 5 § skall, såvittgäller fasligheler inom länet, föra liggare över skattskyldiga för vilkafastställts anskaffningsvärde och gällande ingångs-värdeav växande skog.Ingården skaltskyldiges fastighel i förvärvskälla, som i fråga ombeskattningsort är atl hänföra lill skilda län, skall dock i detlän vari den skattskyldige har sin hemortskommun föra liggare över samlligafastigheter i förvärvskällan. Iliggaren skall antecknas bl. a. tidpunkten för fastighetsförvärvet, anskaffningsvärdeoch gällande ingångsvärde av växande skog samt uppgifter i övrigt som är erforderiigaför tillämpning av punkterna 7 och 8 av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen (1928:370). I liggaren införda uppgifier omanskaffningsvärde och gällande ingångsvärde skall anses innefattataxeringsnämndens beslul. Framkommervid förandel av liggaren all anmälan enligt 3 ij kan vara behäftad medfelaktighet, skall skallechefen ofördröjligen uppmärksammas härpå. 6§Har skattskyldig i uppgift eller upplysning, angiven till ledning för beräkningav anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde av växande skog, lämnatoriktigt meddelande och har meddelandet följls eller har meddelandet eljestföranlett alt hans anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde blivit förhögl beräknat, skall nytt anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde fastställas.Bestämmelserna i 114-116 §§ laxeringslagen (1956:623) gäller i tillämpligadelar vid sädan rällelse. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i , och lillämpas första gångeni fråga om beskattningsår för vilket taxeringen i första instans sker år 1982.I fråga om fastighet, som den skatiskyldige förvärvat under 1978/79:204 139 Promemorieförslagel(kly vm el oden) beskattningsårför vilket laxering skett är 1981 eller tidigare, gäller dock beslämmelserna i 2 § endasi om det ursprungliga ingångsvärdet skall, med Slöd av övergångsbestämmelserna lill lagen ( ) om ändring i kommu- nalskattelagen (1928:370),bestämmas med tillämpning av utredningsmetoden eller om anledning förekommeratt ändra anskaffningsvärdet eller det gällande ingångsvärdet av skogen. Prop.1978/79:204 140 Promemorieförslaget(klyvmeloden) Lag om uppskov medbeskattning av intäkt av skogsbruk 1 §Har skaltskyldig såsom led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukels yttre rationalisering avyttrat jordbruksfastighet kan han,om han sä yrkaroch i den omfaltning som anges i denna lag, erhålla uppskov med beskattningen av intäkt av skogsbruk som erhållits genom avyttring av växande skog i samband med avyttring av marken. Likamed avyttring av fastighet anses sådan marköverföring genom fastighetsregleringenligt 5 kap. eller genom klyvning enligt II kap.fastighetsbildningslagen (1970:988) som sker mot ersättning helt eller delvis ipengar samt marköverföring på grund av inlösen enligt 8 kap. samma lag. 2 §Uppskov för åtnjutas endast om fastigheten avyttrats i samband med förvärv av sådan egendom av jämförlig art (ersättningsfastighet). Avtal om förvärv av ersätlningsfastigheten skall ha träffats efter avyti ringen. enliglpunkl 8 av anvisningarna lill 22 § kommunalskattelagen (1928:370), dock högstför ell belopp motsvarande den del av förvärvskostnaden förersättningsfastigheten som belöper pä växande skog. Medgesuppskov, skall som ursprungligt ingångsvärde pä ersättningsfastighetensväxande skog upplagas skillnaden mellan den på skogen belöpande andelen avförvärvskosinaden och uppskovsbeloppet. 4 §Fråga om uppskov handläggs av skatterätten i det län, där den avyttrade fastigheten är belägen. Ansökningshandlingeninges eller insänds till skatterättens kansli och skall vara inkommen tillkansliet före ulgången av årel efter det är då ersättningsfastighetenförvärvats. Har ansökan gjorts hos annan skatterätt än som avses i försiastycket, skall handlingarna översändas till kansliet hos denskatterätt som har atl pröva ansökningen. Detåligger skaltskyldig som erhållit uppskov att, när ersätlningsfasiig-hetenanskaffats, utan dröjsmål anmäla detta för skatterätten. 5 §För utredning i fråga huruvida avyttring av fast egendom utgjort led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukels yllre rationalisering för yttrande inhämtas av vederbörande lantbruksnämnd. Prop.1978/79:204 141 Promemorieförslagel(klyvmetoden) 6 § Om handläggning av ansökan omuppskov enligt denna lag samt om talan mot beslut rörande tillämpningen avlagen gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i taxeringslagen (1956:623) omhandläggning av besvär över taxeringsnämnds beslut och om talan mol skatterättsbeslul rörande taxering. 7 § Berör beslul om uppskov åsättlaxering, skall sädan ändring vidtagas i taxeringen som betingas a v beslutet.Ändringen ankommer på den skatterätt, som har all laga befattning medtaxeringen, eller, om besvär rörande taxeringen är föremål för prövning i högreinstans, pä denna. Underrättelse angåendebeslul om uppskov skall, när så behövs, tillställas den myndighet som har allvidtaga ändringen i taxeringen. 8 §Om taxeringen fördel år, dä fastigheten avyttrats, i anledning av anförda besvär eller av annan anledning ändras efter del alt beslul om uppskov meddelats, för besvär med yrkande om därav betingad ändring i uppskovs- beslutet anföras i särskild ordning. Besvären skall vara inkomna från den dag då beslulet om ändring i laxeringen meddelades men för ej företagas till avgörande förrän beslutet rörande taxeringen vunnit laga kraft. Dennalag iräder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift pä den harutkommii från trycket i , och tillämpas försia gångeni fråga om beskattningsår för vilket taxering i första instans sker är 1982. 1978/79:204 142 Promemorieförslaget (sambands- och klyvmetoden) Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs alt 2 ij skogskontolagen (1954:142)'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2f Beträffandeviss förvärvskälla må uppskovet för etl och samma beskattningsår avse högstetl belopp, motsvarande summan av a) sextio procentav den å beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som avyttratsgenom upplåtelse av avverkningsrätt, b) fyrtio procentav den ä beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter,samt c) fyrtio procentav saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret uttagits förförädling i egen rörelse. Har såsom inläkt upptagits likvid, som avses i punkt 11 avanvisningarna lik 21 § kommunalskattelagen, må uppskov fämväl erhållas för sådaninläkl i dess helhet. Skaltskyldig,som vid Jorddelnings- Medförstormfäkning, brand, in- förräliikng tillträn ny mark och efter sektsangrepp eller liknande skada atl tikträdet uttagit skog för alt erhålla en betydande del av fastighetens skog medel lik framtida betalning av sådan måste avverkas tidigare än vad som likvid som anges i andra styckel, må eljesl skulle ha varit fallet, fär skatt- för beskattningsår, under vilket likvi- skyldig, om och i den mån han med den ännu ej förfallit tik betalning, intyg från skogsvårdssiyrelsen i länet erhålla uppskov med högst ett belopp, visar att intäkt hänför sig till avverk- motsvarande köpeskillingen för skog ning som sagts, uppskov med högst sotn avyttrats genom upplåtelse av en belopp molsvarande avverkningsrätt eker av av köpeskilkngen för skog som avytt- köpeskikingen för avyttrade skogspro- råts genom upplåtelse av avverknings- dukter. rätt och av köpeskil lingen för avyttrade skogsprodukter. Uppskov må dock ej åtnjutas för högre belopp än som motsvarar den beräknade nettointäkten av den förvärvskälla, varifrån intäkten av skogsbruk härrör. Har i förvärvskällan redovisats utdelning frånsamfällighet, som avses i ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:263. 2 Senastelydelse 1976:1096. 1978/79:204 143 Promemorieförslaget(sambands- och klyvmeloden) 53ij I mom. första slyckel O kommunalskatlelagen (1928:370), får uppskov åtnjutastill den del utdelningen härrör från intäkt av skogsbruk i samfällighetenunder det beskattningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätt som omdenna del utgjort inläkl av skogsbruk, som den skaltskyldige drivit själv. Dennalag träder i kraft tvä veckor efter den dag, då lagen enligl uppgift på den harutkommit från iryckel i , och tillämpas försia gångeni fråga om beskattningsår för vilket taxering i försia instans sker . 1978/79:204 144 De nuvarande reglerna förbeskallning av intäkter av skogsbruk har i huvudsakvarit oförändrade . Reglerna haremellertidvisal sig svåra alt tillämpa. År 1964tillkallades sakkunniga med uppdrag alt se överskogsbeskatiningen. 1 utredningsdirektiven anfördes all de sakkunniga i forsla hanu borde söka förenklareglerna och anpassa dem till de faktiska möjlighelernaatt erhålla elt riktigt taxeringsresultai. De sakkunniga', som antog benämningen skogsskaitekommittén, föreslår i betänkandetSkogsbeskattningen (SOU 1969:30) en omläggningav skogsbeskaltningen. Omläggningeninnebär i huvudsak atl systemet medavdrag för minskning av skogens ingångsvärde och ingående virkesförråd slopas. Vid inkomstberäkningen pågrund av avverkningar under innehavsliden medges avdrag endast för löpande driftkostnadersåsom kosinader för skogens vårdoch underhåll. När skog avyttras i samband med marken skall någon beskattning av skogen över huvud taget inle förekomma. Den del av vederlaget förfa.stigheten som hänför sig lill den växande skogen föreslås sålunda bli undantagen från såväl beskattning i inkomstslaget jordbruksfastighetsom realisalionsvinslbeskatlning. Som elt komplemenl till en beskattning enligl dessa linjerföreslår de sakkunniga utvidgade möjligheleralt utnyttja skogskoniosystemet förinkomstutjämning. Kontot avses i vissasammanhang få användas även som säkerhet vid lån. Efter remiss har yttranden över belänkandel avgetls av kammarrätten, riksskattenämnden,domänverket, lantbruksstyrelsen, lantmäteristyrelsen, , skogspoliiiskautredningen, kapiialskatteberedningen, länsstyrelsernai , , , ,, , , , ,, och , allmännaombudet hos mellankommunala prövningsnämnden, skogshögskolan,. Skogsindustriernassamarbetsuiskotl, ,, Sveriges skogsägareföreningars riksförbund.Riksförbundet i (LO), , Akademikers centralorganisation.Svenska kommunförbundet och . Yttranden över betänkandet har dessutom överlämnals av lantbruksstyrelsen från lantbruksnämndernai , , , ' F.H, , ordförande, , V. och E, P, G, , 'Reniissyurandei iivg,ivs innan kammarrällsorganisationcn uppdelatlcs på flera kammarrälieroch innan riksskalleverkel inräilades. Flera myndigheter och organisationer harvidare bytt namn sedan remissyllrandena avgavs, bl. a. lanlmiilcrisiyrelsen somnumera heter statens lanimäteriverk. 1978/79:204 145 ,, , , , , , ,, , , och samtav lantmäteristyrelsen från överianimätarna i , ,och . har vid sill yttrande fogat ensammanställning av yitranden över betänkandet från skogsvårdsstyrelserna isamtliga län. industriförbundhar som eget yttrande åberopat vad Skogsindustriernas samarbelsutskott anförti sin yttrande. och som egel yttrande överiämnal ett av Lantbrukets skatledelegation avgivetutlåtande över betänkandet. LO har i sill yttrande hänvisat till och överlämnatetl av Samverkande iräfacken avgivet utlåtande över betänkandet. I remissyllrandena intarman allmänt en positiv inställning lill förslag förbeskattning av skogsinkomsier. Man anser förslaget väl motiverat främst medhänsyn till önskvärdheten av enklare bestämmelser pä området. Fleraremissinstanser underslryker emellerlid att den förordade omläggningen avbeskattningen också medför nackdelar,däribland risken för ökad benägenhet attskjuta upp skogsavverkningarna för alt undgå beskallning. Vidare hänvisar mantill atl den yttre rationaliseringen kan hämmas genom förslaget att värdeminskningsavdraginle skall medges vid beräkning av inkomsi på grund av avverkning avnyförvärvad skog. Man påpekar också atl slopandet av värdeminskningsavdrag kanleda till en snedvridning av konkurrensen vid försäljning av fasligheler medavverkningsmogen skog. Köpare som endasi i begränsad utsträckning ärskattskyldiga, t. ex. stal och kommun, och företag med outnyttjadenedskrivningsmöjligheter befaras nämligen i långt högre grad än exempelvisfysiska personer kunna bortse från den latenta skalleskuld som enligl förslagetkommer att belasta skogen. Utvecklingen under1970-talel - inte minst de betydande skatte- och avgiftshöjningarna - har i höggrad förstärkt nackdelarna hos kommitléns förslag. Del av kommittén förordadesystemet synes därför inle kunna genomföras. Mot denna bakgrund redovisas idenna promemoria två alternativa principlösningar för beskaltningavskogsinkomster. Till grund för framställningen ligger i försia handskogsskattekommitténs betänkande och remissyttrandena över detta. Hänsyn tas vidarelill lagändringar som genomförts sedan kommittén lade fram silt förslag samltill ett antal till regeringen inkomna skrivelser i skogsbeskattningsfrågor. Detkan framhållas att promemorian inte innehåller någon fullständig redogörelseför nuvarande regler rörande beskattning av skogsinkomster. Motsvarande gälleri fråga om de tvä föreslagna metoderna för skogsbeskattningen. Åtskilligafrågor som saknar direkt samband med valet av beskatl-ningsmetod har sålundabehandlats mycket sumariskt. 10Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:204 146 3Nuvarande regler 3.1 Allmänna principer Huvudreglernaför beskattning av skogsinkomster finns intagna i 21-23 §§ kommunalskatlelagen(1928:370, KL). Dessa bestämmelser lillämpas även vid den statliga inkomslbeskatlningenpä grund av direkt hänvisning i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Dessulom finns ell antal frislående författningar som är av betydelse vidskogsbeskaltningen. Den viktigaste är skogskontolagen (1954:142). 1 fråga om jordbruksfastighetanses som särskild förvärvskälla varje fastighel, fastighetsdel eller komplexav fastigheter som i ägarens eller brukarens hand utgör en förvaltningsenhet(18 § KL). Del är att märka atl taxeringsenheter i olika kommuner, spridda överlandet, sålunda tillsammans kan uigöra en och samma förvärvskälla.Förvärvskälla kan alltså vara etl betydligt mera vidsträckt begrepp äntaxeringsenhet. Slatens skogar anses emellertid inte tillhöra en och sammaförvärvskälla om skogarna tillhör olika revir (punkt 1 av anvisningarna till 18§). Enligt KL betraktas alltvad som från en jordbruksfastighet kommer dess ägare eller brukare till godosom inläkl av jordbruksfastighet. Hit hänförs intäkter av skogsbruk, vilkaenligt 21 § KL upptas som en huvudgrupp av de skattepliktiga intäkterna avjordbruksfastighet. Med ullryckel skogsbruk avses främsi all den som äger ellerarrenderar jordbruksfastighet utnyttjar fastigheten eller viss del av den förskogshantering. Under skogsbruk faller vidare skogsavverkning pä grund av avverkningsrättsom skattskyldig vid överlåtelse av jordbruksfastighet har förbehållit sig påfastigheten liksom avyttring av sädan förbehållen avverkningsrätt. Från bruttoinläkt avjordbruksfastighet för avdrag göras för omkostnader som är hänförliga lilldrifikostnader. Avdragsreglerna för ägare överensstämmer inle helt medavdragsreglerna för brukare.