prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Arbetsuppgiften kräver dock att orpanisation ocharbeisfördel-ninp mellan SCB, kommunerna och länsstyrelserna klarläpps med detsnaraste och att underlap kan distribueras till kommunerna under innevarandevär. Upppift om sysselsättninp föreslås för anställda inhämtasvia en något Ulökad kontrolluppgift och för företagare via inkomstregistret.Utredningen har inte haft möjlighet att utföra provundersökningar för att mätakvaliteten i de sysselsättningsuppgifter som den föreslagna metoden ger. anser att metoden enligt det förslagutredningen skisserat, per väsentligt lägre kvalitet än en uppgiftsinsamling pätraditionellt sätt. Metoden innebär flera täckningsproblem jämfört medtidigare undersökningsförfarande. Medhjälpande familjemedlemmar samt fria yrkesutövarekommer överhuvudtaget inte att kunna räknas som sysselsatta då dessa varken ärföretagare eller anställda. Den förstnämnda gruppen har utredninpen uppskattattill I procent av samtlipa yrkesverksamma. I enskilda kommuner torde den varaväsentligt högre. Den sistnämnda gruppens storlek finns ingen uppskattning av. Antalet sysselsatta bland de som hafttillfälliga anställningar eller varit tjänstlediga under del av året kommer attöverskattas. Enligt utredningsförslaget skall en anställd räknas somsysselsatt om uppgiften om anställningstid på kontrolluppgiften omfattaroktober månad. Fördel stora flertalet personer som innehaft sporadiskanställning torde arbetsgivare ange som anställningstid.Detsamma torde vara fallet med de som varit tjänstledipa under del av året. Utredninpen föreslår också att de sysselsatta, liksom vidtidigare räkningar, skall redovisas efter veckoarbetstid. Uppgiften skallinhämtas genom att arbetsgivare på kontrolluppgift för anställda skall angeöverenskommen veckoarbetstid. Uppgiften kommer att innebära stora mätproblemför alla de som saknar överenskommen veckoarbetstid, tillfälligt anställda,vikarier m. m. För företagare skall gruppen anställda avgränsas med hjälpav inkomstregistret. Utredningen föreslår att dessa ej skall redovisas efterveckoarbetstid. Gruppen omfattar totalt ca lOOOOO sysselsatta. Utredningensförslag av metod för att inhämta uppgifter om sysselsättninp innebären helt nyteknik jämfört med tidigare. Detta kan förväntas innebära betydandesvårigheter i samband med uppgiftsinsamling, kontroll, och bearbetning. Motbakgrund av delta och de kvalitetsproblem som an- Prop.1978/79:128 52 förts ovan anser all uppgifter omsysselsättning bör inhämtas även pä personblankelten. Därmed säkerställsundersökningsresultatens kvalitet som man vinner erfarenheter förtbrisall uiveckling av den nya tekniken. Merkostnaden för denna kompleileringtitpör endasl . kommun: Utredninpen föreslär att upppifter omsysselsättninp i ökad utsträckninp skall baseras pä administrativa rutiner ochej länpre penom frägor lill den enskilde. Del förslag som skisseras med enbearbetninp av kontrollupppifler som statistikunderlap synes vara en i principriklip lösninp. Samtidipl skall betonas att en rad praktiska problem mäste övervinnasför att den erhållna statistiken skall bli användbar. Pä kontrolluppgiften avses att markera arbetsstället förden enskilde arbetslagaren. Begreppet arbetsställe skall enligt ulredningenpreciseras genom överenskommelser mellan SAF, andra arbetsmarknadsorganisationer,SCB och RSV. Att öronmärka varje kontrolluppgift med arbetsställeidentitetinnebär en ökad arbetsbelastning för företaparen. Det lipger därför sannolikti dennes intresse att redovisa sä få arbetsställen som möjligt. Att aggregerageografiskt skilda enheter för att uppnå förenklade administrativa rutiner ärdock helt oacceptabelt ur statistikanvändarsynpiinkt. Varje arbetsställe mästesärredovisas för att statistiken skall bli meningsfull. Kontrolluppgiften avseende sysselsättning föreslås avseoktober manad som arbetsställe-markeringen avser december manad. Enmängd arbetstapare kan antas byta arbetsplats under en månad. Tidsdifferensenmellan de två uppgifterna bör därför minimeras. I sammanhanget bör ocksåpåpekas de problem som uppstår för arbetstapare som kan erhälla mer än enkontrolluppgift. Utredningen har inte haft möjlighet att praktiskt provakontrolluppgiften som statistikkälla. En sådan prövning bör ske, så atterhållen statistik kan bedömas till kvalitet. Det nya statistiksystemet ger sannolikt ett resultat somtill innehall inte överensstämmer med resultaten från tidigare folk- ochbostadsräkningar. Då tidsjämförelser är ett av räkningarnas viktigaste momentbör noggranna bedömningar ske av hur HBS 80 kan jämföras med tidigareräkningar. Av denna anledning bör också prövas om inte en komplettering måsteske genom vissa sysselsättningsfrågor i samband med frågeformuläret. Det är ytterstväsentligt att statistikkonsumenlen. när resultaten från HBS 80 erhålles, gesupplysning om jämförbarheten med tidigare räkningar. Att förslaget innebär möjligheter till årligsysselsättningsstatistik hälsas med tillfredsstiillelse. Att dessutom sombiprodukt kan erhållas ett förbättrat företagsregister (CFR) är ett gammaltkommunalt önskemål som kan förverkligas. Det arbetsställeregister som föreslåsingå som en väsentlig del vid framtagandet av sysselsättningstatistiken kräveremellertid att CFR i sill nuvarande skick avsevärt förbättras. Kommunertillsammans med länsstyrelser föresläs fä en lagstadgad roll vid upprättandetav ett förbättrat arbetsställeregister. I vilka avseenden kommunen skallmedverka har inte preciserats. Det är angeläget att kommunens roll snarastklargörs. Det arbetsställeregister som skapas bör inte bli enengångsföreteelse inför HBS 80, utan möjligheter bör finnas för kommunen attvarje år fä tillgång till registennnehållet vad avser inte barastatistikbearbetningar utan även listningar där arbetsställets namn, adress,näringsgren m, m. framgår. Kunskap om vilka arbetsställen som finns i kommunenblir framledes allt viktigare i den aktivare roll som kommunen kan förväntasspela i samband med näringslivsplanering. 1978/79:128 53 Sysselsäitningsdelens variabelinnehäll tillmötesgär istort ställda önskemal, iindantapet tvä punkter. I samband med pendlinpsdatakommer inle längre upppift om färdmedel all kunna erhållas. Ur irafikplanerinpssyn-punklär detta otillfredsställande. Icke minst för planeringen av den regionalakollektivtrafiken är ell heltäckande material av stort värde. Alternativet äratt kommunen gör egna resvaneundersöknigar med de kostnader som är förknippadedärmed. Upppifterom yrke planeras inte heller ingå i HBS 80. Anledninpen är attkonsiimentanalyser pekat pä alt materialet inle används i tillräcklig omfattning.Det finns nu anledninp att tro att utnyttjandet av yrkesvariabeln kommer attvidgas i framliden. Som exempel kan pekas på kommunens enpa-pemang isysselsätlnings- och närinpslivsfrägor. Mot bakgrund härav bör det övervägas ominte yrkesvariabeln bör kvarstå och inga antingen som en del av fräpeformuläreteller redovisas frän annan källa. komniun: I HBS 80 försvinner möjliphcten att fä medmedhjälpande familjemedlemmar som kompletteringar krävs för att manklart skall kunna avgränsa företagarna. Tillsammans svarar dessa kategorierför av de sysselsatta. Även näringsgrensredovisningen påverkas, dämedhjälpande familjemedlemmar är en stor andel inom näringsgrenen jordbruk. I den nyainsamlingstekniken finns vidare ett flertal osäkra faktorer. Det cenlralaföretagsregistret har under en följd av år kritiserats frän kommunalt håll föratt vara ofullständigt och i vissa fall felaktigt. Man kan fräpa sip om denkorta tid som stär till buds räcker för att åstadkomma enupprustninp av CFR. Kontrolluppgiften avseende sysselsättningen föreslås avseoktober månad medan arbetsställeredovisningen avser december månad. Mellandessa tidpunkter byter säkert många sysselsatta arbetsplats. Det är därför avstörsta vikt att tidsskillnaden görs så liten som möjligl. Det framgår hellerinte hur man skall förfara med arbetstagare som får flera kontrolluppgifterfrån olika företag. Tillsammanstalar detta för att HBS 80 bör kompletteras med uppgifter om sysselsättningendirekt från blanketterna. Detta bör göras för att möjliggöra jämförelsen medtidigare räkningar och som en säkerhet för att kvaliletsmässigl acceptablauppgifter om sysselsältningen skall komma fram ur 1980-ärs räkning. Länssiyrelsen I tån: I arbetet medlänsplaneringen ska länsstyrelserna numera enligt anvisningar följasysselsättningsutvecklingen i länen och kommunerna. För detta saknas dock enheltäckande årlig sysselsättningsstatislik vilkel gör del svårt att på etttillfredsställande sätt fullfölja uppdraget. Det aren allvarlig bnst iplaneringssystemet. Detförslag till framställning av sysselsättningsslatistik som läggs fram ibetänkandet kan, om det fullföljs, sannolikt innebära lösningen på problemet.Förutsättningen är dock att det inte stannar vid en enstaka undersökning, HBS80, ulan att en årlig sysselsättningsstatislik framställs. Såvitt länsstyrelsenkan bedöma blir kostnaden och därmed arbetsinsatsen för uppgiftslämnarna litenatt uppdatera uppgifterna, då systemet en gång är infört. är säledes positiv till attsysselsättningsuppgifter tas fram på det sätt som föreslås men vill framhållaatt fördelen med det nya systemet går förlorad om del inte fullföljs så attårlig statistik tas fram. Av betänkandet framgår att arbetet med framställning avriktiga och aktuella register delvis ska göras av kommunerna ochlänsstyrelsen. Prop.1978/79:128 54 känl alt del centrala företagsregistret (CFR) förnärvarande har ojämn kvalitet. För atl kunna användas i det här sammanhanget fordras enordentlig genomgång av registrei. Med hänsyn till den arbetsbelastning somrader pä regionalekonomiska enheten underarbetet med länsplanering 1980, är detknappast möjligt att nägra resurser kan avsättas för ett sådant arbete, vilketbör uppmärksammas. Läiissiyrdseii i län: Det principförslap somkommittén lägper fram innebär ett väsentlipt steg pä vapen fränkostnadskrävande intermittenla datainsamlinpsmetoder till repisterbaseradesystem som ger möjlighet till dataredovisning av variabler av väsentligbetydelse för lokal och regional planering. Med hänsyn till det storadatabehov som föreligger är del nödvändigt att det föreslapna systemet medsambearbetninp av upppifter frän kontrolluppgiften (KU) och uppdaterad ochsärskilt anpassad version av centrala företagsregistret (CFR) utnyttjaskontinuerligt för framställning av ärlig sysselsättningsslatistik. Dennastatistik måsle innefatta såväl antalet arbetsplatser (dagbefolkning) somantalet i respektive kommun boende sysselsatta (nattbefolkning) samt pendling. För att minska uppgiftslämnandet från allmänheten är detrimligt att KU-systemet används för att framställa ärligsysselsättningsstatistik. Registret måste innehålla upppifter om antaletanställda, var dessa varit anställda dvs. arbetsställe, hur länpe och vilkenarbetstid de anställda haft. Enlipt förslaget kommer ett arbetsställeregister attupprättas ur CFR. Behovet av ett sådant register är mycket stort hos fleraorgan pä central, regional och lokal nivä. anser attuppdateringen av registret skall göras konliniierlipl i samråd mellan länsstyrelser,kommuner och SCB. Landsiingsförbundei: Förbundet finner det värdefullt attutredningen i stor utsträckning sökt finna metoder att erhålla statistiken fränadministrativa register och pä sä sätt minska undersökningens kostnader ochallmänhelens deltagande. Förbundet har inte under den korta remisstiden haftmöjlighet alt göra någon beräkning pä vad systemet med sysselsättnings- ocharbetsställe-uppgifter pä kontrollupppifler innebär i koslnader förlandstingen. Även om kostnaderna i inledningsskedet skulle bli relativt högaser förbundsstyrelsen pä sikt enbart fördelar med förslaget. Med dessa rutinerskulle exempelvis ärligen en näringsgrensfördelad sysselsättningsstatislik perkommun kunna tas fram. Denna statistik skulle då kunna ersätta en del av denstatistik som regelbundet produceras på central såväl som lokal nivä. Medhänsyn till de svårigheter som bl.a. föreligger inom landstingen villförbundsstyrelsen peka pä vikten av att uppdateringen av det s. k. arbetsställeregistretpåbörjas möjligt. Kommunförbundei: Den metod för insamling avsysselsättningsuppgifter som föreslås i HBS 80 ger i princip möjlighet lillårlig näringsgrensfördelad sysselsättningsstatistik. En förutsättning är attdet nuvarande centrala företagsregistret utvecklas lill ell heltäckandearbetsställeregisier. 1 della arbete kommer stora insatser att krävas avkommunerna. Det är därför enligt styrelsens mening angelägel att kommunernasansvar och uppgifier liksom arbetets uppläggning ut i samrådmellan kommunerna, SCB och länsstyrelserna. Ett speciellt problem som rörkommunerna i delta sammanhang är alt det nuvarande registret för närvarandehelt saknar arbetsställeregistrering av den kommunala verksamheien. Här måstealltså ett arbete mycket snart påbörjas för att utreda på vilket sätt och medvilken ambitionsnivå en sådan registrering skall genomföras. Prop.1978/79:128 5.S En annan myckel viktip förulsällninp försysselsäitninpsdelens genomförande är all uinyiljandet av en näpot utbyppdkontrolluppgift kan förverkligas säsom avsetts. Här förefaller en delpraktiska problem äierstä att lösa sammanhängande bl. a. med hur man med ettnågorlunda enhetligt ar-beisiidsbegrepp skall lyckas länga in alla grupper avlöntagare med olika lyper av anslällninpsförhällanden. Arbetspivarnakomnier att åsamkas ett merarbete genom kompletterinp-en av kontrollupppiften.Styrelsen anser emellerlid att detta merarbete är motiverat med hänsyn till devinster en förbättrad sysselsättninpsstatistik kan pe och vill samtidiplunderstryka viklen av ett nära samarbete mellan berörda statlipa myndigheteroch mellan dessa och företrädare för arbetsgivarna föratt förslaget skallkunna genomföras. Svenskaarbeisgivarejöreningen (SAF) och (): Uppgifteromsysselsättningen föreslås av FoB-utredninpen bli insamlade vid HBS 80 vadpäller priippen anställda genom den kontrolluppgift som arbetsgivare har attlämna för anställda enligt taxeringslagen. Det s. k. inkomstrepistret hos SCB.som upprättas ärlipen på grundval av taxeringsuppgifterna, föreslås använt bl.a. för att avgränsa företapargruppen. Vidare föreslär utredningen ensambearbetning av KU med en ny version av centrala företagsregister(kallat arbetsställeregislret) och fömtskickar att man därmed kan framställanäringsgrensfördelad sysselsättningsstatislik. En ytterligare sambearbetninpav folkbokförinpens upppifter om arbetsplatsens beläpenhel möjliggör enredovisning av statistik över den s. k. dagbefolkningen samt pendlingsstatistik. Deuppgifter, som arbetsgivarna skulle ange på KU, är ""antal arbetadelimmar '" samt i det fallet företag har flera arbetsställen ocksåsärskild ""uppgift om arbetsställe"" i 8-ställig kod. Detprincipförslag som i denna del framlagt är enligt vår bedömningutformat utan erforderlig analys av villkoren för en tillämpning avKU-ansatsen saml i övript alltför opraktiskt för att läggas till grund för enstudie av sysselsättningen vid HBS 80 som ersättning för tidipare räkninpsmetoder.Våra erinrinpar mot utredninpsförslaget i denna del kan anges främst i följandeavseenden: Populationsavgränsningar.Vid användningen av KU-materialet kan sysselsättningsupppifter erhållas endastför anställda och ej för föreia-pare och självständipa yrkesutövare.Utredninpen föreslär att pruppen fö-retapare skall avpränsas med hjälp avinkomstrepistret, ""vilket kommer att kunna ge en redovisning avgruppens storlek'". (Se betänkandet, sid 158.) Utredningen har emellertidinte anvisat nägon metod för hur gruppen före-tapare skall identifieras irepistret och avpränsas pentemot pruppen anställda. Har utredninpen tänkt sipatt gruppen företagare i inkomstregistret kan avgränsas som den reslgrupp, somvid en samköming med KU-poslerna saknar make i KU-materialet; dvs. skallföretagare definieras som de inkomsttagare, för vilka det inte föreliggernågon KU? Sysselsättningsuppgiften i tidipare folkräkninpar harnormalt avsett en mätvecka . Utredningen föreslår, att oktober månadväljs vid HBS 80 som närmast likvärdig mätperiod (månad är minsta tidsenhet,som registreras på KU). Utredningen har inte angivit, vilka kriterier som skallindikera förvärvsarbete. Avgränsningen skall emellertid baseras på oktober-förhållandena,men arbetsställeredovisningen för flerarbetsställeföre-tag ocharbetsiidsuppgifter skall avse december månad. Att de olika mät-tidpunkternaskapar osäkerhet beträffande precisionen i mätningen är helt uppenbart. 1978/79:128 56 Belräflande arbetsställeredovisninp konstaterarutredninpen att för vissa anställda med exempelvis "ambulerandearbetsupppifter, eller för vilka arbetsstället varierar över tiden""specialrepler mäste utformas för vart dessa personer skall hänföras.Utredningen päpekar att sädana regler funniis även i tidipare folk- ochbosladsräkningar, men underlåter att klargöra, atl det är i grunden skildaproblem att utforma regler för och organisera en ceniral och en kommunvis ellerförelagsvis kodning. Särbehandlingen skulle komma att palla stora prupper avanställda inom mänpa olika branscher, men främst inom byggnads- ochanplägpninpsverksamhet samt transport och handel. har för övrigt förbisett, att frågan omhur berörda prupper av anslällda skall identifieras närmast utgör ett systemteknisktproblem. Frägan stär exempelvis helt öppen hur utlandsanställda. resande medväxlande arbetsplats, anställda i sjöfart, s.k. hemarbetande m.fi. grupperanställda skall kunna identifieras i enarbetsställeföretag. Skulle utredningenssystemförslag vinna tillämpning, kommer berörda anställda automatiskt atttilldelas företagets arbetsplatskod. Vi har inte något färdigt förslag till hurde angivna problemen med arbetsplatskodifieringen bäst kan lösas inom ramen förKU-ansatsen. Möjliphcten att med krav pä acceptabel kvalitet kunnaavgränsa olika populationer av den förvärvsarbetande dagbefolkningen förredovisning av pendlingen och för belysningen av näringsverksamheten på lågregional nivä, tycks förutsätta en specialkodning och alltså en ytterligaretilläggsuppgift för avgränsningen av ovan berörda grupper ""ickependlare" bland de förvärvsarbetande. Detta förhållande har utredningenförbisett eller underlåtit att redovisa i sitt förslag. Beträffande mätförfarandet i övrigt och frågan om avgränsningenav po-piilationen förvärvsarbetande finner vi, att utredningen systematiskt undervärderarförekomst av förvärvsarbete genom att helt onödigt begränsa mätningen tilloktoberförhållandena. Vidare har utredningen inte diskuterat behovet avkriterier för prioritering för de fall en och samma person representeras iKU-materialet av flera KU. Det torde vara tämligen vanligt, atl eninkomsttagare under visst inkomstår (och även viss månad) innehar fleraanställningar, dvs. antinpen utövar flera anställhinpar parallellt eller byterarbetsgivare. Vidare förekommer, som tidigare nämnts, också anställninp ikombination med eget företagande. För HBS:s vidkommande blir det såledesnödvändigt att kunna prioritera den KU, som härrör från den förvärvsarbetandes huvudarbetsgivareeller endera av dessa vid förekomst av flera huvudarbetsgivare (förnäringsklassificeringen samt för dagbefolknings- och pendlingsstatistiken).Motsvarande prioriteringar blir nödvändiga även i fall man vill utnyttjamaterialet för studium av förekomst av biyrken m. m. Det förefaller naturligtatt inkomstbeloppet i KU används för nämnda prioriteringsändamål. har således inte berört nämndaproblemställningar beträffande förekomst av flera KU per förvärvsarbetande menhar i det framlagda lagförslaget förutskickat, att HBS 80 skall kunnagenomföras utan stöd av KU-materialets inkomstdata. Variabel in nehåll. HBS80:s sysselsältningsdel skulleenligt utredningens förslag innehälla variablerna sysselsättning (förvärvsarbetande,antal timmar; ej förvärvsarbetande) och näringsgren. Uppgifterna om sysselsättningsförhållandenahämtas från KU-systemet (för anställda) och SCBs inkomstregister (beträffandeföretagare). Omfattningen av förvärvsarbetet har beträffande anställdaföreslagits av utredningen skall anges Prop.1978/79:128 57 som "överenskommen veckoarbetstid enligtanställningsavtal". Utredningen förutsätter att de grupper som saknar ettanställningsavtal om veckoarbetstid, mäste särbehandlas, lill bilden hör attinkomstregistret saknar uppgift om arbetstider, och utredningen klargör ocksäatt man inte har näpol färdigi förslap till hur uppgifter om företagarnasarbetstid skall erhållas. FoB-utredninpenhar sökt anpassa definitionen av bepreppet "förvärvsarbetande""till det beprepp som tillämpats i tidipare folkräkninpar inom den ram, somKU-ansatsen med tilläggsuppgifter om arbetstid kan medge. Uppgifisinhämiandeavseende förhållandena en viss mätvecka i tidigare räkningar torde hamotiverats av mättekniska skäl. (Vid FoB 60 insamlades också uppgifter fränallmänheten om årssysselsäitningen, men uppgifterna led av uppenbarakvalitetsbrister.) förslap att välja en viss månad sommätperiod förefaller inte särskilt väl genomtänkt; förslapet torde varaett uttryck för försök till formell anpassninp till tidigare lillämpademätförfaranden. Iutredningsförslapet utpår man således vid mätningen av förvärvsaktivitetenfrän KU-systemets repislrering av anställningsförhållandena en viss manad (oktober).För att underlätta uppgiftslämnandet föreslås företagen emellertid få lämnaarbetstidsuppgifter avseende redovisningsärets senaste löneperiod, dvs.december. Kvaliteten i mätresultaten blir vid den valda definitionen beroendeav dels företagens registrering i KU av relevanta anställningsförhållandenavseende oktober, och dels riktiga arbetsiidsuppgifter. Vad gäller uppgifterom arbetstider torde mätförfarandet kunna bli besvärligt inte bara beträffandede grupper, som har oreglerade arbetstider. Även inom ramen för anställningarmed reglerad arbetstid förekommer variationer i utläggningen av arbetstider ochen vandring mellan arbetsområden med olika arbetstider samt förändringar iförvärvsaktivitet på den anställdes egna initiativ etc, vilket kan kompliceraredovisningen och även i hög grad tolkningen av givna mätresultat. Iprincipförslaget anges ingen lägsta veckoarbetstid som gräns mellan""förvärvsarbete"" och ""ej förvärvsarbete",men veckoarbetstiden synes komma att användas för vissa populationsavgränsningar,ehuru något förslag eller behov inte presenterats. Enligtförslaget kommer vidare som nämnls gruppen företagare att avgränsas urinkomststatistikens register efter principer, som inteövervägt eller tillkännagivit. Gruppen kommer emellertid att klassificeras somförvärvsarbetande enligt en schablon som helt avviker från den definition, somskall tillämpas för övriga förvärvsarbetande. Sammanfattningsvis kan sägas, all med sindefinition av ""förvärvsarbetande"" introducerar enbetydande osäkerhet i mätförfa-rande och i siatistikresultalen. Enligt taxeringslagen skall KU lämnassenast under taxeringsåret till den skattskyldige respektivetill lokal skattemyndighet (LSM). slutsatser beträffande förutsättningarnaför uppgifts-lämnadet är enligt vår uppfattning inte trovärdiga. SAF har underhösten 1978 genomfört en egen snabbstudie i ärendei. som berörl ett betydligtstörre antal företag, och därvid funnit, att företagen bedömer de aktualiseradeuppgiftskraven som synnerligen besvärliga. Man anser dessutom att utredningensförslag tiil mätningsförfarande är i princip felaktigt, då det inte går attfastställa ett för alla arbetstagare enhetligt arbetstidsbegrepp. Den heltavgörande invändningen mot systemförslag av- Prop.1978/79:128 58 ser del förhällandet, all tillkomna uppgiftskrav pa ellallvarligt säll skulle komma all störa företagens ruliner i saniband medKU-rapporieringen lill skattemyndipheter och anslällda, vilkel arbetsmoment idapsläpei anpes vara ett av företagens största administrativa problem.Rutinerna mäsle säledes i regel utföras under en sädan tids- ochkapacitetspress, all yiierligare arbetsmoment bedöms som uteslutna. Kommunernas arbetsinsatser i en HBS 80.