prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — 15. lill Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /80 under trettondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 16. medge att lån lillexperimenlbyggande m. m. beviljas inlill ett belopp av . /80, liksom att outnyttjad del av denna ram flr utnyttjas ävenunder /81, 17. medge att outnyttjad del av ramför beslut under innevarande budgetår om lån till experimentbyggande m. m. fårutnyttjas även under /80, 18. medge att beslut i fråga om lånunder budgetåren 1980/81 och 1981/82 till experimenlbyggande m. m. preliminärtfår meddelas intill ett belopp av resp. . 1978/79:115 48 1 Inledning..................................................... ..... 1 2 Energisparstödet.......................................... ..... 2 2.1 Energianvändningens strukturoch sparmål.. 2 2.2 Energisparstödets inriktningoch omfattning 8 2.2.1 Energisparstöd till bosläder.............. 8 2.2.2 Energisparstöd till kommunalabyggnader m. m. 3 Rådgivnings-och demonstraiionsverksamhet...... 20 3.1 information,rådgivning och besiklning 20 3.2 Utvecklings- ochdemonstraiionsverksamhet mm 25 4 Ändringari byggnadsstadgan m. m................... 27 4.1 Av energikommissionenföreslagna ändringar i byggnadsstadgan 28 4.2 Av planverkets föreslagnaändringar i byggnadsstadgan.. 28 4.3 Vissa komplelterande frågor...... *............. ... 31 5 Utvidgadexperimentbyggnadsverksamhet m. m. inom solvärmeområdel 33 6 Kapilalmarknadsfinansiering avenergispariån....... 36 7 Ramar och anslag......................................... ... 41 8 Hemslällan................................................... ... 45 Bilagortill bilaga 3 ingår i separat bilagedel. Bilaga3.1 Sammanfattning av utvärdering av energisparstödet tillbostäder /78 Bilaga3.2 Gällande rätt, förslag från statens planverk om ändring i 54, 61 och 64 §§byggnadsstadgan, samt sammanställning av remissynpunkter över verkets förslag Bilaga3.3 Sammanfattning av energihushållningsdelegationens förslag angåendefinansiering av energispariån fr. o. m. /80 samtriksbanksfullmäktiges yttrande över förslaget Bilaga3.4 Sammanfattning av gällande ordning i fråga om energisparstöd inombostadssektorn m. m. samt vissa anslagsframställningar Prop.1978/79:115 Bilaga 4 Budgetdepartementet 1 .\nmälantill proposition om riktlinjer för energipolitiken såvitt avser budgetdepartementetsverksamhetsområde Energibeskattningenkan f n. i allt väsentligt jämställas med annan av främst statsfinansiella skälmotiverad indirekt beskattning. Utan tvekan är dock skatteinstrumentet ettmedel som i vart fall på något erbjuder goda möjligheter attpåverka energitillförseln och energianvändningen i en från samhällssynpunktönskvärd riktning. Regeringen har därför utfärdat direktiv utredning om beskattningen av energi m.m. Kommitténs huvuduppgift blir attkarilägga förutsättningama för en omläggning av energibeskattningen så atl denbätire tillgodoser de energipolitiska intressena. En sådan omläggning behöverinle innebära att beskattningens statsfmansiella betydelse minskar. Vissaenergiskattefrågor bör dock, som statsrådet tidigare denna dag också har aviserat,las upp till behandling . Således har Svensk Metanolutveckling ABhemställt om lindringar i beskattningen av metanol. ,och Nya Drosktrafikför-eningen ek. m. fl. har begärtsänkning av skatten på gasol eller att nu gällande relation mellanskatteuttaget på bensin och gasol behålls. De ekonomiska villkoren vidutnyttjande av andra drivmedel än de traditionella är, .som statsrådet påpekat, en betydelsefull fråga. Jag avser därför att la upp den i delföQande. Jagtar vidare upp frågan om en höjning av energiskalten på mineraloljor. Energibeskattningenbestår av ett flertal olika indirekta skatter. Således utgår allmän energiskattenligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt på 1 1978179. 1978/79:115 Bilaga 4 Budgetdepartementet 2 bensin, gasol, motorbrännoQa, eldningsoQa, kolbränslen ochelkraft. Mervärdeskatt utgår på andra bränslen än sådana som omfattas av den allmännaenergiskatten. Bensin och gasol beskattas därutöver särskilt enligtbensinskattelagen (1961: 372) resp. förordningen (1964: 352) om gasolskatt.Fordon inrättade för drift med annat drivmedel än bensin eller gasol jämtevissa tyngre släpvagnar träffas av kilometerskatt enligt vägtrafikskattelagen(1973:601). Slutligen utgår avgift på bensin och mineraloQor enligt lagen(1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oQeprodukter. Beskattningen av metanol och gasol m. m. Metanol och andra s. k. motoralkoholer beskattas f. n. påsamma sätt som bensin under förutsättning att de är avsedda för användning tillmotordrift. För bensin och sådana motoralkoholer utgår allmän energiskatt med34 öre per liter och bensinskatt med per liter. Vidare utgår särskildberedskapsavgift med per liter. Den totala skattebelastningen för bensinoch motoralkoholer är således per liter jämte beredskapsavgift om 7öre per liter. För gasol utgår i princip allmän energiskatt med 26 öreper liter och gasolskatt med per liter, dvs. totalt per liter. Som statsrådet har anfört har metanol ochandra motoralkoholer endast ungefär hälften av bensinens energiinnehåll.Skatten är däremot densamma för de båda drivmedlen. Detta förhållande försvårarnaturligtvis de utökade prov med syntetiska drivmedel, främst metanol, somSvensk avser att genomföra. har uttalat bör åtgärder som främjar en övergångtill andra drivmedel än de traditionella stimuleras. Jag föreslår därför attdet sammanlagda uttaget av bensinskatt och allmän energiskatt på motoralkoholersänks till hälften av det nuvarande skatteuttaget. Den föreslagna sänkningen avskatten på motoralkoholer bör i sin helhet åstadkommas genom en nedsättning avbensinskatten. Beträffande beskattningen av gasol har statsrådet som sin mening uttalat att relationen mellan nu gällande skatte- ochavgiftsuttag på bensin och gasol lills vidare i huvudsak bör behållas. Jagdelar denna uppfattning. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligtgällande bestämmelser är fordonsägaren som är skattskyldig till gasolskatt.Detta förhållande utgör f n. inget problem, då endast ett fåtal fordon ärinrättade för gasoldrift. Skulle antalet sådana fordon öka kraftigt, uppstårgivetvis praktiska olägenheter med ett slort antal skattskyldiga. Det kan dåfinnas anledning att återkomma med förslag lill ändrade bestämmelser på dennapunkt. Nedsättning av induslrins energiskatt Skatten på elektrisk kraft är per kWh. För elkraftsom förbrukas i industriell verksamhet är skatten dock per kWh för dendel av Prop.1978/79:115 Bilaga 4 Budgetdepartementet 3 förbrukningensom överstiger 40 000 kWh . Skatten på mineraloljor är . per m.Skatten på energi som förbrukas i industriell tillverkning skall dock utgå medhögst av de tillverkade produkternas försäQnings-värde fritt fabrik. Genomsärskilda beslut för enskilda företag har regeringen ,senast för , nedsatt denna procentsats till 1,3. Jag avser senareföreslå att regeringen beslutar om en höjning av procentsatsen till 1,8 medverkan från . Beskattningenav mineraloljor m. m. Skattutgår på motorbrännoQor, eldningsoljor, bunkeroQor och sådan fotogen sommöjliggör drift av snabbgående dieselmotorer i form av allmän energiskatt med40 kr. har anfört är skatten i förhållande tillenergiinnehållet f n. väsentligt lägre på fossila oQor än på elektrisk kraft.Detta talar för att skatten på oljor bör höjas. En sådan höjning bör på siktkunna bidra till att minska vårt oQeberoende genom att stimulera tillanvändning av andra bränslen och till hushållning med energi. är denmotiverad även av statsfinansiella skäl. Jag föreslår därför en fördubbling avden allmänna energiskatten på motorbrännoQor, eldningsoQor, bunkeroQor ochsådan fotogen som möjliggör drift av snabbgående dieselmotorer. Ändringen börträda i kraft . Deföreslagna höjningarna av procentsatsen för nedsättning av energiskatt och avskatten på mineraloQor kan beräknas ge en inkomstförstärkning om ca 600 miQ.kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attaniaga inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 2. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt. Förslagen bör fogas till regeringsprotokolleti detta ärende som Bilaga 1978/79:115 Bilaga 4 Budgetdepartementet 4 Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinsliatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1961; 372) ombensinskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatten utgår med Skatten utgår med per liter för vara som avses i I §a) och med per liter för metanol, etanol,propylalkohol och isopropylalkohol. Blandas alkohol som har sagts i bensineller annan vara utgår skatt med per liter för den inblandade alkoholenoch med per liter för blandningen i övrigt. Skatten beräknas efter varans fakturerade volym. I dennaskall dock icke inräknas smörjoQa som ttllsatts bensin för motordrift. Kanskatten icke beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen annorledes änenligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1975:274. Senaste lydelse av lagens mbrik1975:274. 2 Senaste lydelse 1978:117. 1978/79:115 Bilaga 4 Budgetdepartementet 5 Lagom ändring i Jagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs att bilagan ttll lagen (1957: 262) omImän energiskatt skall ha nedan angivna lydelse. Bilaga till lagen (1957:262) om allmän energiskatt Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas ur 27.01 Stenkol.............................................. . ur 27.01 Stenkolsstybb samt stenkolsbriketter och liknande fasta bränslen, fram ställda av stenkol ............................ . ur 27.02 Brunkolsbriketter ........................... ........ . ur 27.04 Koks och koksbriketter .................. ....... . ur 27.04 Koksstybb......................................... ........ . ur 27.10 Fotogenmed tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotor ... ...... . ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor och Skallen på oljor beräknas efter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker faktureringannorledes än enligt vedertagna grunder, äger beskattnings-myndighetenfastställa grunder för beräkning av volymen. Pärteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas ur 27.01 Stenkol.............................................. ....... . ur 27.01 Stenkolsstybb samt stenkolsbriketter och liknande fasta bränslen, fram ställda av stenkol ............................ ........ . ur 27.02 Brunkolsbriketter.............................. ........ . ur 27.04 Koks och koksbriketter..................... ....... . ur 27.04 Koksstybb......................................... ........ . ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabbgående dieselmotor ... ...... SO kr. ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor ...................................... SO kr. Skallen på oljor beräknas efter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätl eller sker faktureringannorledes än enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndighelenfastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:272. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 1 Sammanfattning av och remissyttranden betänkanden SOU 1978:17 och 49 1 Sammanfattning av betänkanden 3 '1 Inledning............................................................... ..... 3 1.2 Energi - bakgrund, begrepp ochsamband................ ..... 3 1.3 Historik...................................................................... 6 1.4 Inriktningen av energipolitiken................................. ... 10 1.5 Referensprognos...................................................... ... 13 1.6 Energialternativens förutsättningar.......................... ... 16 1.6.1 Energianvändning och energihushållning.......... 16 1.6.2 Energitillförsel ochenergidislribulion................. 20 1.6.3 Energipoliliska styrmedel................................... 24 1.6.4 Forskning, utveckling ochdemonstration inom energiområdet 28 1.6.5 Värdering av bieffekter och risker..................... ... 29 1.6.6 MiQö och säkerhet .......................................... ... 30 1.7 Utgångspunkier för sammansättningav alternativa energiprogram 33 1.8 Energialternativ........................................................ ... 35 1.8.1 Vissa ekonomiska förutsättningar..................... ... 35 1.8.2 Alternativa energiprognoser............................. 36 1.8.3 alternativ ...................... 37 1.8.3.1 Energianvändning................................... 37 1.8.3.2 Energitillförsel och omvandling............... 39 1.8.3.3 Ekonomi.................................................. 43 1.8.3.4 Sysselsättning ....................................... 45 1.8.3.5 Miljöbelastning ....................................... 46 1.9 Utvärderingav energialternativen 52 1.10................................................................................ Kommissionensöverväganden och förslag 55 1.10.2....................................................................... Förslagoch rekommendationer 65 l.l l.l Reservaiioner mot huvudbelänkandel ............. ... 72 1.11.2 Reservationer mot sluibelänkandei om säkerhei och miQö ............................................................... ... 74 2 Remissyttrandena........................................................ 76 2.1 Remissförfarandet.................................................... ... 76 2.2 arbeie ochöverväganden m. m 77 2.2.1 Energipolitikens inrikining ochbesluisbehov ..... 77 2.2.2 Försörjningstrygghel ....................................... ... 82 2.2.3 Slällningslagande tillenergialternativen............ ... 85 2.2.4 Valel av lidsperspektiv ..................................... ... 86 2.2.5 Energiprognoser................................................ 87 2.2.6 Ekonomiska grundförutsättningar..................... 90 2.2.7 Samhällsekonomiska effekier............................ ... 91 Prop.l91Hfl9:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 2 2.3 Förslag och rekommendalioner ................................ 96 2.3.1.1 Omläggning av energiskalten ................ 96 2.3.1.2 Energiprognoser och energistatistik...... 103 2.3.1.3 Energisektorns kapitalförsörjning........... 104 2.3.1.4 energiplanering..................... 109 2.3.2.1 Uiredning om noll-lillväxi ienergianvändningen 111 2.3.2.2 Industri................................................... . 112 2.3.2.3 Samfärdsel.............................................. 118 2.3.2.4 Byggnader ............................................. 131 2.3.2.5 Övrigt ..................................................... . 145 2.3.2.6 Stödjande insaiser.................................. . 147 2.3.3.1 Olja......................................................... 148 2.3.3.2 Naturgas................................................. . 153 2.3.3.3 Kol........................................................... 157 2.3.3.4 Uran och skiffer ...................................... .. 163 2.3.3.6 Bränslen från biomassa.......................... 173 2.3.3.7 Syntetiska drivmedel............................... 182 2.3.4.1 Utgångspunkt ....................................... 186 2.3.4.2 Vattenkraft............................................. 187 2.3.4.3 Kärnkraft................................................. 191 2.3.4.4 Vindkraft ................................................ 200 2.3.4.5 Konventionell kondenskrafl..................... 203 2.3.4.7 Industriellt mottryck .............................. 206 2.3.5.1 Fjärrvärme.............................................. 206 2.3.5.2 Spillvärme .............................................. 209 2.3.5.3 Elvärme .................................................. 209 2.3.5.4 Värmepumpar......................................... 210 2.3.5.5 Soluppvärmning ..................................... 211 2.3.6 Hälso-,miQö- och säkerhetsrisker 214 2.3.6.1 Allmän bedömning.................................. . 214 2.3.6.2 Kärnkraftens fredliga uinyttjande .......... 215 2.3.6.3 Säkerheten mot olyckshändelser............ 215 2.3.6.4 Högaktivt avfall....................................... 223 2.3.6.5 Avfall från kol och oQa .......................... 224 2.3.6.6 Utsläpp av föroreningar frånbränslen .. 225 2.3.6.8 Strålning i bosläder................................. 230 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 3 1 Sammanfattning av betänkanden huvuduppgifter har enligt direktivenvarit alt samla, utvärdera och redovisa material samt göra nödvändiga kompletterandestudier som kan Qäna som underlag för regeringens ställningstaganden ochförslag till om den svenska energipolitikens inriktning för lidenfram till omkring . 1 sill huvudbetänkande (SOU 1978: 17) Energi ' utgångspunkter för energipolitiken, beräkningar ochbedömningar av några alternativa huvudinriktningar av energipolitiken för tidenfram samt en översiktlig bedömning avseende tiden fram tillomkring år 2000.1 betänkandet redovisas också överväganden och förslag tillåtgärder som statsmakterna bör vidta. 1 slutbelänkandet (SOU 1978:49) Energi Hälso- miQö ochsäkerhetsrisker redovisar kommissionen utöver vad som tagils upp ihuvudbelänkandel - utredningsresultat samt kommissionens bedömningar och ställningstagandenbeträffande hälsorisker, risker för stora olyckor och sabotage samt risker medavfallshantering. Kommissionens överväganden bygger i väsenlliga delar påmaterial som har tagits fram inom fem expertgrupper rörande säkerhet och miQö,energitillförsel, energihushållning, styrmedel samt forskning och utveckling. 1.2 Energi bakgrund, begrepp och samband Energins flöde och utnyttjande är den grundläggandefaktorn i det globala ekosystemet konsiaterar . Människan ärför sitt långsiktiga fortbestånd beroende av atl leva i harmoni med jordensekosystem av vilkel hon är en del. Detta gör alt människans energianvändningmäste ske på sådant sätt att den i ett globalt perspektiv, och de avfallsproduklerden genererar, inte äventyrar de funklioner och organismer på vilka vårtekosystem är uppbyggda. Jordens tillgångar är begränsade. Några av dem förnyar sigunder förutsättning atl kretsloppet inte rubbas. Andra resurser förnyas inleulan UtnytQandet av dem innebär att tillgångarna definitivt minskar. Utnyttjandet av leknik, råvaror och energi har möjliggjortmateriellt förbättrade levnadsförhållanden för stora delar av mänskligheten.Fortsatt ' Generaldirektören , ordförande,förbundssekreteraren , professorn ,riksdagsledamoten , lekn. , förbundsordförandennumera chefredaktören , riksdagsledamoten ,direktören , docenten , författaren ,biträdande överiäkaren , riksdagsledamoten ,statssekreteraren numera statsrådet , ombudsmannen ochriksdagsledamoten numera generalsekreteraren . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 4 tekniskutveckling bör vad gäller resursutnyttjandet begränsas till vad jordenstillgångar och ekosystemens kontinuerliga produktivitet tilllåter.Miljökvaliteten och därmed mänsklighetens fortlevnadsmöjligheter får inteäventyras. Detta innebär bl.a. att sådana energislag bör utnytQas som germinsta skadeverkningar för den mänskliga hälsan och miQön. Avsärskild vikt är att undvika effekter som kvarslår och ackumuleras på långsikl. Ansträngningarna atl öka säkerhelen och minska skadeverkningarna frånvår nuvarande energianvändning bör intensifieras. En strävan bör vara allulforma beslut om energiförsörjningssystem för flexibilitet och framtidahandlingsfrihet. Enlogisk utgångspunkt för diskussion om framtida energisystem är att behandla detmänskliga energiutnylQandet i relation till del globala ekosystemet och medbeaktande av de långsiktiga aspekterna. Energisystemet kanbeskrivas på olika sätt. I en energitekniskt orienterad framställningredovisas energiförsörjningen med utgångspunkt i tillgångar på och UtnytQandeav olika energiråvaror, energiomvandlings-anläggningar och distriburionssyslem. För politiskt beslutsfattandeär en beskrivning av energisystemen med utgångspunkt i energins funktion isamhället grundläggande. Frågor som då blir aktuella är energi ochsysselsättning, fördelningspolitiska aspekier, energi- och strukturomvandling,maktfrågor i anslutning lill energiförsörjningen, individens utnytQande ochberoende av energi. Del har varit naturiigi för alt utifrångrundläggande analyser av hälso- och miQöeffekter anlägga ett sådant mersamhällsorienteral synsätt på energisystemen. Energitillgångarna kandelas in i två huvudkategorier, nämligen de genom solstrålningen förnyelsebaraenergikällorna och de lagrade, ändliga energiråvarorna. Omsättningen i världensenergiförsörjningssystem bygger f.n. lill på de förnyelsebara energikällorna.Resterande härrör från de ändliga energiråvarorna. Till de förnyelsebaraenergikällorna räknas direkt solstrålning och kort-tidslagrad solenergi i formav bl.a. vattenkraft, vindkraft, växtmaterial, vågenergi och yQordvärme. Endasthälften av den infallande solstrålningen når jordytan och ger där upphov tillfotosyntes, vindar, avdunstning, nederbörd och uppvärmning av jordytan. Det är väsentligt attskilja mellan den totala tillgången av en energikälla och dess tillgänglighetför samhällel. Tillgängligheten beror på tekniska, miQömässiga och ekonomiskaförhållanden som förändras över tiden. De förnyelsebara energikällornastillgänglighet för industrisamhället har hit-lills varil relativt begränsadeoch outvecklade. De ändliga energiråvarornakan studeras i två kategorier, nämligen dels fossila bränslen som ulgörlångiidslagrad solenergi, t.ex. kol, olja, gas, skiffer och torv, delskärnbränslen, i. ex. uran och thorium som härrör från processen då jordenbildades. Med hänsyn lill möjligheterna all Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 5 fortsättaatl utnytQa de ändliga energiråvarorna kan de delas upp i kategoriernauthålliga och icke-uthålliga. Med uthålliga energiråvaror sådana som kan utnytQas lill betydande delar i energiförsörjningssystemetunder något eller . Med icke-uthålliga energiråvaror avsessådana som endast kan ge betydande tillskott till världens energiförsörjningunder ytterligare några tiolal år. I ettgloball perspekliv kan oQa och gas hänföras till kategorien ickeuthålligaenergiråvaror. Kol kan däremot betraktas som en mer uthållig energiråvara.Kärnbränslets uthållighet är beroende av vilken teknik som UtnytQas. Uran sombränsle för lättvattenreaktorer kan i ell globalt perspektiv belecknas som enicke-uthållig energiråvara. UtnytQas däremot bridreaktorleknik beräknasuthålligheten öka belydligt. För svenskt vidkommande är det i princip endasltre typer av lagrade, ändliga energiråvaror som kan ge belydande tillskotttill energiförsörjningen. De är uran, torv och skiffer. Övrigaenergitillgångar som det är tekniskt möjligl att omvandla till användbar formär geotermisk energi och tidvattenenergi. Medenergitillgångar avses de resurser (, skog, vind, solstrålning elc.) påjorden som innehåller sådan energi som kan utnytQas i praktiskt bruk.Energiråvaror är energilillgångar i naturlig form men utvunna ur naturen (t.ex.stenkol, råoQa, naturgas, ved, vind). Ettenergiförsörjningssystem kan principiellt sägas bestå av energikällor eller-råvaror, mellanled för anpassning av energiutbud lill energieflerfrågan samlslutlig användning. Energibärare är energi i sådan form att den lämpar sig fördistribution till och slutlig användning hos förbrukare. Enligtmekanikens definition är energi den storhet som anger förmågan att utföraarbete. Den inlernationella Sl-enheten för energi är joule (J), som är lika medwatt-sekund (ws). Elektrisk energi anges oftast i multiplar av enhetenwatt-timme (Wh). Kommissionen använder huvudsakligen enheterna kilowatt-timme(kWh = 1 000 Wh) och terawatt-timme (TWh = 1 miljard kWh). Deenergiformer som människan har direkt användning för är värme, Qus ochmekaniskt arbele.