prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna ersättning bestämdes är 1945 lill avfastigheternas bokförda värde på domänfonden. Ersättningsbestämmelsen har inteändrats . Överskottet på rörelse får disponeras för allunderhålla och förbättra de byggnader som behövs i jordbruksdriften. Det förhållandet atlslotlsförvaltningen disponerar viss domänverkets mark och på denna driver en sidoordnadrörelse har ingen motsvarighet vid andra kungl. 1 den mån dessa sloll iäldre lid omgavs av jord- och skogsegendomar (kungsgårdar) har sådana överförtslill domänfonden och förvaltas av domänverket på samma sätt som statens övrigadomäner. Lämpligheten av en särskild ordning med en samförvallning av Drottningholmsslott och har ibland satts i fråga. Riksdagenbeslutade (SU 1%9:179, rskr 1969:413) efter initiativ av riksdagensrevisorer all hemställa hos Kungl. Maj:t att överväga om det behövdes enprövning på nytl av förvaltningsformer. Delta ledde lill alt enutredning sedermera tillkallades för att förutsättningslöst pröva hurförvaltningen av borde vara ordnad . Denna utredning har nuföreslagit att de nuvarande förvaltningsformerna i huvudsak skall beslå.Samförvallningen av och bör enligl utredningens uppfattningfortsätta av praktiska skäl. Vissa avlägsnare delar av kungsgärden, där sådanaskäl inte kan åberopas, bör dock öveiföras lill domänverkels förvaltning.Vidare har utredningen föreslagit all den årliga ersättningen till domänverketför dispositionen av mark höjs och alt reglerna för användningenav överskott i drifl ändras så alt sådana medel kan tas i anspråkför att öka lönsamheten i alla verksamhetsgrenar. Efter beslut avregeringen bör fonderade överskottsmedel även kunna användas inom slottsförvaltningensverksamhetsområde. Utredningens förslag hari regel lillslyrkls avremissinstanserna. Dock anser domänverket att kungsgärdens mark bör förvaltasav domänverket på samma sätt som annan mark som är bokförd på domänfonden.Detta skulle betyda att jordbruksmarken utarrenderades till verkets övriga kronoarrendalorerpå , medan skogsmarken skulle skötas av domänverket självt. Vidare harlantbruksstyrelsen och RRV funnit alt det är svårt all pä grundval avutredningen bilda sig en uppfattning om lönsamhet.Lantbruksstyrelsen förordar därvid att domänverket får förvalta . För egen del vill jag anföra att del ligger näratill hands att betrakta hela Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. Drollningholmsområdel som en enhel där , parken och de närmast omgivandedelarna av bildar en naturlig utgångspunkt för en samordnad förvaltning.Som utredningen har påvisat kan man på så sätt lällare ta de särskilda hänsynvid omrädels skötsel som den kullurhisloriska miljön och den represenlaliva funktionenför svenska slalen kräver. Utredningen och de närmast berörda myndighelerna,riksmarskalksämbelel och , har visal på en rad prakliskafördelar av den nuvarande samordnade ledningen av arbetet inom slotlsområdeloch . Några anmärkningar mot eller ölägenheter av stålhållarämbetelsbrukande av har inle påvisats och verksamheten har normall lämnatetl överskott. Jag kan därtor ansluta mig lill utredningens uppfattning atlDrottningholms kungsgård även i forlsällningen bör förvallas av riksmarskalksämbelelgenom slälhållarämbetel och sloltsförvallningen på . Deerinringar mot en sådan ståndpunkt som har anförts i ärendet har enligl minmening inte sådan tyngd atl jag anser all ändrade förvaltningsformer förkungsgården bör komma lill stånd. Jag finner vidare all de skäl jag åberoparför den fortsatta samförvallningen av Drollningholmsområdel i stort inte kangöras gällande när det gäller de delar av som ligger längre ul påMälaröarna, således kronoparkerna och Ventholm. Dessa kronoparker bör istället gå in under domänverkets egen förvaltning. Delta bör ske vid ingångenav /81 eller som kan visa sig lämplig. Jag delar vidare uppfattningenall de tillämpade grunderna för den årliga ersällningen lilldomänfonden bör revideras. Del finns ingen anledning all denna ersättning ärmindre än statsverkets normala förränl-ningskrav på kapitalmedel. Domänverkethar föreslagit ersällningsgrunder som skulle betyda avsevärt större årligaavgifter, men i likhet med RRV anser jag all statens normalränla, som förinnevarande budgetår uppgår lill 8 3/, är ett skäligl arrende pä statligmark under statlig förvaltning. Jagförordar därför alt ersällningen lilldomänfonden för dispositionsrätten sättslill slalens normalränla, tillämpad på bokförda värde pådomänfonden. Om statens normalränla i enlighet med vad jag redovisat i prop.1976/77: 130 om modernisering av det statliga budgetsystemet ersätts med enannan statlig avkastningsränta bör denna tillämpas i stället. När del gälleröverskottsmedlens användning ansluter jag mig lill utredningens ochremissinstansernas mening atl dessa medel, intill ett visst högsta belopp, efterbeslut av förvaltare skall kunna användas för all öka lönsamheteni verksamhet över huvud taget. F. n. får sådana medel baraanvändas lill atl förbättra de byggnader som behövs i jordbruket. Jag finnervidare atl beloppsgränsen . är lämpligt avvägd. Över delta belopp bördel alltså ankomma på regeringen alt besluta om dispositionen avöverskottsmedel. Det bör dock få ankomma på regeringen att beslutaom en högre beloppsgräns om delta skulle visa sig ändamålsenligt. Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 16 Mot bakgrund av denhelhetssyn på Drollningholmsområdel som jag givit uttryck för finner jag detlämpligt alt överskottsmedel i vissa fall kan las i anspråk förarbeten inom slotlsområdel som är av engångsnaiur och som exempelvis avsermark- eller byggnadsvård, även om och slollsförvaltningensmedelsförvallning i princip skall hållas åtskilda. Sådana avgöranden bör dockalllid ankomma på regeringen med tanke på de återverkningar på behovet avanslagsmedel m.m. som dessa beslut medför. Som har påpekatbör alllid sådana förslag beredas gemensamt av styrelsen och ståthållarämbetel.Jag vill över huvud tagel framhålla betydelsen av alt ståthållarämbetel arbetari nära kontakt med när det gäller byggnadsärenden, såväl inomslotlsområdel som pä . De förändringar rörandereglerna för arrendeutgifler och medelsförvallning m. m. som jaghar förordat bör tillämpas fr. o. m. nästa budgetår. Det bör ankomma påregeringen att ge de närmare föreskrifterna i ämnet. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för förvaltningen av som jag har förordati del föregående. 1977/78 Utgift '8409045 1978/79 Anslag 8640000 1979/80 Förslag 9100000 'Anslagen De kungl. slotten: Administration och De kungl. slotten: Uppvärmning. användssom bostad åt konungen saml som representations- och kontorslokaler. Vissadelar visas även för allmänheten. begagnas av konungenunder vissa tider av året och visas för allmänheten. avsesnärmast utnyttjas för vetenskapliga konferenser m.m. används sombostad för prominenta personer frän utlandet, vilka är den svenska regeringensgäster. utnyttjas som museum och för utställning av en del avsvenska statens porträllsamling. Användningen av utreds avståthållarämbetel i samråd med livrustkammaren, ,länstyrelsen i m.fl. disponeras sedan år1966 lill större delen av . De två övervåningarna islottet har dock fått behålla sin karaktär av kunglig bostad och visas förallmänheten. Tullgarns slott är upplåtet för visning vissa tider. Vid de kungl. slottenfinns f. n. ca 70 lönegradsplacerade anställda, varav 26 i park- ochIrädgårdsvård och elva för lokalvård. Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. ell tiotal arvodisler med uppdrag av dellids-eller bisysslekaraktär och viss övrig personal. Från anslaget utbetalas vidareövergångsvis understöd lill ett fåtal förmånslagare saml andra omkostnader änför fastighetsunderhåll av de kungl. Riksmarskalksämhctct har- i anslutning till en framställning fiån ståthållarämbetel - hemställt alt9,1 milj. kr. anvisas för drift av de kungl, slotten under nästa budgetär. Trots den ökandebesöksfrekvensen och de stigande kraven på visningsservice och omvårdnad vidslotten har slålhållarämbelel i enlighet med regeringens anvisningar förmyndigheternas anslagsframställningar för /80 givit slollsförvaltningarnai uppdrag att till ämbetet inkomma med slalförslag för /80 sominnebär reella besparingar. I syfte atl anpassa verksamheten lill nya behovoch bedriva verksamheten så rationellt som möjligt harståihållarämbetet undersökt vilka besparingsmöjligheter som finns. Mot denna bakgrund harslålhållarämbelel inle funnit del möjligt all tillgodose de i och för sigberättigade krav på förstärkningar som framförts av sloltsförvallningarna.Ämbetet föreslår således inga förstärkningar till nästa budgetår. I ställetavser ämbetet att genom återhållsamhet på ell fierlal punkter genomföra det iregeringsanvisningarna begärda besparingsalternativet. Medelsbehovel för driftav kungl. slotten under nästa budgetår framgår av följande sammanställning: Anvisat 1978/79 Förändring till 1979/80 Parkers och trädgårdars underhåll 6391300 23 100 33 600 1724 500 121000 687 500 - 1 100 + 3 400 -1-720 500 -1- 27000 Jag har ingen erinran mot riksmarskalksämbeletsförslag lill medelsanvisning för nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till De kungl. slotten: Driftkostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 18 Fråga om disposition av vissa intäkter vid dekungl. Jag vill i dettasammanhang ta upp en fråga om dispositionen av medel som härrör frånförsäljning av gms m. m. vid vissa kungl. har delefter medgivanden av Kungl. Maj: t förekommit all sand och grus från grusläklerpä områdena kring och sloll har sålts lill utomstående. Ävenupplålelse av mark för tippning av schaktmassor har förekommit. T. o. m. budgetåret1950/51 fördes sådana inkomster lill två fonder som förvallades avstatskontoret, slotts försäljningsmedelsfond () och Ulriksdalsslolls försäljningsmedels fond (). Arrangemanget med fondering avHagamedlen tillkom ursprungligen ianledning av anmärkning av riksdagsrevisorerna, som ansåg att det kapital somgruset utgjorde, borde bevaras ål i form av en fond vars ränta kundeanvändas till underhåll. Under intryck av delsvåra slalsfinansiella lägel under ville inteanvisa något riksstalsanslag för underhåll av de kungl. slotten budgetåret1940/41. 1 stället skulle Djurgärdskassans överskottsmedel och Ulriksdalsslotts försäljningsmedels fond anlitas för ändamålet (rskr 1940: 1). Därvidkom Ulriksdalsmedlen att användas för alla kungl. Under de därpåföljande budgetåren logs grusförsäljningsme-del från såväl som Ulriksdalsslott i anspråk för all förstärka de anslagsmedel till slottens underhåll somanvisades över riksslaien. Hagamedel anvisades dessutom för atl läckakostnader för som ett slags statsbidrag. Till /46lades redovisningen på riksslaien av de kungl. slotten om (prop. 1945: 1 förstahuvudtiteln, SU 1945: l.rskr 1945: I). a. tillskapades en slottsbyggnadernasdelfond av statens allmänna faslighetsfond. som förvaltareav faslighetsfonden fick därmed ansvaret för slottens byggnadsunderhåll. Frånde stater för slottens förvaltning som fastställdes under första huvudtitelnförsvann den inkomstpost som tillskotten från försäljningsmedelsfonderna hadeutgjort. Däremot behölls försäljningsmedelsfonderna som sådana. Dereserverades för all tillgodose eftersatta underhållsarbeten även ifortsättningen. Under senare delen av 1940-lalet logs de samladeförsäljningsmedlen i sin helhet i anspråk för iståndsättningsarbelen på dekungl. Vid utgången av /51 avvecklades fonderna.Föredragande departementschefen uttalade i stalsverkspropositionen 1950 (prop.1950: I bil. 21) att inkomster av grusförsäljningen som kunde inflyta efterfondernas avveckling lorde lillgodoföras posten Övriga diverse inkomster (påslotisbyggna-demas delfond). Efter /51har inle skett några ianspråkiaganden av grus-försäljningsmedel för deislåndsällningsarbeten på de kungl. slotten som har fortsatt inom ramen förreparations- och underhållsarbetena inom 1978/79: IOO Bilaga 4 Kungl. statens allmänna faslighetsfond. 1 stället föratl, som förutsattes vid försälj-ningsmedelsfondernas avveckling, redovisasunder faslighetsfonden har inkomster av senare försäljningar av grus kommit altredovisas över första huvudtiteln (kungl. Inkomster frängrusförsäljning har vissa budgetår förts upp som uppbördsmedel vid sloll("vissa tillfälliga inkomster"). Behovet av anslagsmedel har såledespåverkals av att grus-försäljningsmedel har kunnat las i anspråk. Vid fieratillfällen har Kungl. Maj: 1 efter framställning av riksmarskalksämbelelmedgivit alt inkomster under del anslag som motsvaras av anslaget Dekungl. slotten: Driftkostnader efter samråd med fick användasför "särskilda arbeten av engångsnaiur vid de kungl. slollen".Sålunda fick l.ex. slålhållarämbelel pä användatillgängliga medel inom ramen för inflytande inkomster lill rekonslruklionsarbeten på de s. k. tessinskavallenanläggningarna i . Vidare har slåthållarämbe-lena vid etlantal tillfällen efter samråd med dåvarande finansdepartemen-lel självabeslutat om dispositioner av influtna grusförsäljningsmedel. En sådananvändning är iordningställande av utrymmen på sloll för visning förallmänheten av riksregalierna. Därvid har förutsatts atl kostnademaföriordningställandet skall återbetalas av visningsverksamheten med anlitande avneltoöverskoil av visningsmedel. Någol formellt hinder för ståthållarämbetenaatt själva besluta om användningen av grus-försäljningsinkomsler har intefunnits så länge man varje budgetår har hållit sig inom netloutgiftsbeloppel påden av Kungl. Maj: t fastställda staten. Inom budgeldepartemenlethar upprättats en promemoria som lar upp frågan om redovisningen avgrusinläkterna. 1 promemorian konstateras att även om några storagrusförsäljningar inte torde vara aktuella i framliden är del angeläget alt delfinns klara regler för hur inkomster av grusförsäljning m. m. skall tas ianspråk, särskilt i ell läge där återbetalning sker från visningsverksamhetenmed riksregalierna. Etl behov finns atl kunna fonderagrusförsäljningsinkomster över budgetårsgränserna. Det är angelägel atl denformella grunden för detta läggs fast. Enliglpromemorieförslagel bör infiylande medel levereras in till byggnadsstyrelsensom bör förvalta dessa i särskild ordning och åriigen lämna en redovisning avmedlen och deras användning till budgeldepartemenlet. I övrigt bör gälla atlståthållarämbetel - efter samråd med - får intill ett vissthögsta belopp besluta om användningen av ifrågavarande medel för särskildaarbeten av engångsnaiur vid de kungl. Genom samrådet medbyggnadsstyrelsen säkerställs samordning med styrelsens åtgärder för slottensunderhåll och vård inom ramen för statens allmänna fastighetsfond. Någonanledning atl begränsa användningen av gmsförsäljningsmedel till de sloll därgrustäklerna är belägna finns inle. Beloppsgränsen föreslåssättas vid . För objekt vars kostnad överstiger delta belopp börregeringens medgivande för utförande inhäm- Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 20 En konsekvens av den föreslagna ordningenblir atl försäljningsintäkterna inle redovisas som uppbördsmedel under kungl.sloltsstalen på första huvudlileln. Efter remiss harriksmarskalksämbelel. och riksrevisionsverkel (RRV) yttralsig över departementspromemorian. Riksmarskalksämhctctanser alt de förslag som läggs fram i promemorian i huvudsak är lämpliga. Dockbör grusmedlen förvaltas av stälhällar-ämbeiet i samråd med byggnadsstyrelsensiniendentsbyrå. Som motiv för detta anför ämbetet all grusläkterna nu är tömdaoch all nya grusmedel kommer alt inflyta endast genom utfyllnad av gruslagelvid Nedre Järva på slollsområde lill ett belopp av högsl ca 1,5milj. Om fonderade medel inle kan förräntas i stålhållarämbetels regikommer gmsmedlen alt successivt förbrukas ulan möjlighet all tillskapa nya.Riksmarskalksämbelel anför vidare all grusmedel redan nu används endasi inära. fortlöpande samarbete mellan och slålhållarämbelel.Den förvaltning av grusmedel som föreslås i promemorian lillämpas delvis sedanett år tillbaka. Amorteringar på regalieutsiällningens grusmedels-skiild hargjorts lill . Av skulden återstår f. n. haringet all erinra mot all influtna medel från grusförsäljning m. m. ifortsättningen i likhet med vad som f. n. sker levereras in till styrelsen.Verket förutsätter därvid all förslaget om förvaltning i särskild ordningendasi innebär all medlen såsom f n. skall särredovisas i bokföringen utan kravpå förräntning. vill dock inle moisätta sig altslålhållarämbelel, som åt riksmarskalksämbelel handhar den prakliskahanteringen av grusförsäljningen, förvallar de fonderade medlen så att dessaförräntas. Etl alternativ sombyggnadsstyrelsen förordar är alt grusförsäljnings-medlen redovisas somintäkter på slottsbyggnadernas delfond av statens allmänna fastighetsfond ilikhet med hyres- och arrendeinkomster. Oavsett förvaltningsform bör dockgrusförsäljningsmedlen redovisas vid årligaanslagsframställning. Därvid bör styrelsen föreslå en lämplig användning avdessa särskilda intäkter. RRV anför att enligtgällande budgelprinciper skall i största möjliga utsträckning såväl inkomstersom utgifter vid statens verksamheter föras upp på statsbudgeten. I prop.1976/77: 130 med förslag lill riktlinjer för modernisering av det statligabudgetsystemet har ej heller någon invändning riktats mot principen attredovisning över specialbudgelar inte bör förekomma. Mot denna bakgrund ifrågasätterRRV om inkomsterna vid försäljning av grus m. m. bör fonderas på del sätt somföreslagils i promemorian. Mot förslaget i övrigtbeträffande disposition och redovisning av medlen vid ståthållarämbetel ochbyggnadsstyrelsen har RRV intet atl erinra. Vad gäller återbetalningen avnettoöverskottet från visningsverksamheten med Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 21 riksregalierna bör den av praktiska skäl ävenfortsättningsvis ske lill och redovisas pä samma sätt somtidigare. För egen del vill jagframhålla följande. De formella grunderna för redovisningen ochianspråktagandena av grusförsäljningsmedlen är inle helt entydiga och klara.Jag anser del angelägel all dessa förutsättningar fastläggs. Beträffandesakfrågan har jag inle några invändningar mot all de intäkter som inflyter videller härrör från försäljning av grus från grustäklerna vid ochUlriksdals sloll eller från utfyllnader av dessa med schaktmassor även ifortsättningen särförvaltas för alt kunna las i anspråk för särskilda arbetenav engångsnaiur vid de kungl. Förvaltningen av dessa medel bör ankommapå slålhållarämbetel. Medlen bör kunna förvallas sä alt de förräntas. börhållas fortlöpande underrättad om grusförsälj-ningsmedlens storlek ochstyrelsen bör vid sin årliga anslagsframställning redovisagrusförsäljningsmedlen och de ianspråkiaganden härav som har skeit. När del gällerianspråktagandel av grusförsäljningsmedlen bör den ordningen gälla atl ståthållarämbetelsjälvt, men efter samråd med , får besluta om mindreinvesteringar. Användningsområdel bör kunna omfatta alla de kungl. slott somredovisas på slalens allmänna faslighetsfond under slottsbyggnadernas delfond.Om kostnaderna över-stiger . bör ärendel prövas av regeringen. Syftetmed delta är alt få till stånd en samordning med regeringens budgetarbetesåvitt avser statsbudgetens första huvudtitel och slottsbyggnadernas delfond avstatens allmänna fastighetsfond. Regeringen bör dock kunna besluta om en högrebeloppsgräns för prövningsärendena om det skulle komma att anses lämpligt- Det ankommer påregeringen att meddela de föreskrifter som behövs för all tillämpa den härföreslagna ordningen. Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag allregeringen bereder tillfälle all la del av vad jag haranfört i det föregående om förvaltningen och användningen av vissaförsäljningsintäkter m.m. vid de kungl. Bifall lill mina förslagtill medelsberäkning för nästa budgetår innebär all första huvudtitelnsslutsumma för /80 kommer att uppgå lill . Dettabetyder en ökning i jämförelse med det för /79 anvisadebeloppet med . Prop.1978/79:100 Bilaga 4 Kungl. hov- och slottsstaterna 22 A. Kungl. 1 Hans Maj:t Konungens och det Kungl. 1 Underhåll och vård av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl. Summa för kungl. B. Kungl. 7 Fråga om förvaltningen av Drottningholmskungsgård 16 De kungl. slotten: Driftkostnader 9100000 18 Fråga om disposition av vissa intäkter vidde kungl. Summa för kungl. Totalt för kungl. hov- och slottsstaterna 19011000 Bilaga 5 till budgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 Tilljuslitiedepartemenlel hör polis- och åklagarväsendet, de allmänna domsiolama, deallmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomslolen, hyres- ocharrendenämnderna, rättshjälpsnämndema, de allmänna advokatbyråerna ochdomstolsverket, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också justitiekanslern, fideikommissnämnden,dalainspektionen, , bokföringsnämnden och brottsskadenämnden. Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas under /79 kommaatt öka med 708,1 milj. kr. Därmed omsluter verksamheten 5 801,3 milj. kr. Antalet tjänsterinom område ökar med sammanlagt 502'. Reformarbetetpå gmndlagsområdet fortsätter. (Ju 1977:01)har lagt fram förslag om stärkt skydd iregeringsformen för de medborgerliga fri- och rättigheterna, lagprövningsrättens roll i rättighetsskyddet,lagrådets uppgifter och ställningsaml om folkomröstning i grundlagsfrågor (SOU 1978: 34). En proposition pågrundval av utredningens förslag kommer atl läggas fram under våren.Därmed kan ell första riksdagsbeslut fattas . En särskild kommitté (Ju 1978:01) seröver olika frågor rörande allmänna val. Delar av kommitténs första betänkande(SOU 1978:64) har lagts lill gmnd för en proposition (1978/79: 48) somnyligen har godtagils av riksdagen.Övriga förslag i betänkandet är föremål för remissbehandling ochberäknas resultera i en proposition till . Frågan om förstärktskydd för yttrandefriheten utreds av yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). 1 ett delbetänkande (Ds Ju 1978:8) har ' Härtill kommer 675 tjänster som överflyttats frånkommundepartementets område pågrund av länsrättsreformen. Prop.1978/79:100 Bilaga 5 2 utredningen lagt fram förslag om bestämmelser motbarnpornografi. Frågor om handlingssekretess och lystnadsplikt behandlas iett omfattande förslag till ny sekretesslag, som har remitterats tilllagrådet. Den enskildesrättsskydd byggs ut även i andra avseenden. Datalagslift-ningskommitlén harlagt fram etl betänkande (SOU 1978:64) med förslag som skall stärkaskyddet för den enskildes integritet. Efter remissbehandling övervägs betänkandet f n. idepartementet. 1978/79:90 föreslåsökade möjligheter till rättshjälp. (Ju 1978:06) överväger frågor om telefonavlyssning och liknandetvångsmedel. Vidare har en utredning(Ju 1978:09) tillkallats med uppgift att se över förvaltningslagen (1971: 290). 1 enlighet med önskemålfrån sker också inom en särskild kommitté (Ju 1978:03) en utvärderingav tillämpningen av lagen (1973:558) om lillfälligl omhändertagande(LTO) och lagen (1976: 511) om omhändertagande av berusade personer m. (LOB). Effektiviteten inomrättsväsendet förbättras genom fortlöpande rationaliseringar avarbetsmetoder och genom förenklade processuella förfaranden. (Ju 1977:06) ser över rättegångsförfarandet vid de allmänna domstolarna. Målsättningen är att handläggningeni både brottmål och tvistemål skall bli såenkel och smidig som möjligt utan att rättssäkerheten sätts ål sidan. Ett förslag tillny utsökningsbalk granskas f. n. av lagrådet. 1 en promemoria (Ds Ju 1977: 5)har lagts fram förslag till en nylagsökningslag. Förslaget har remissbehandlats och övervägs nu idepartementet. Regeringen har sålunda i en lagrådsremiss föreslagit ändraderegler om förvaltningen i både stora och små konkurser samt om tillsyn över konkursförvaltning.Syftet är bl. a. att göra konkursförfarandet mer effektivt. 1 de små konkursernablir det på samma sätt som i de stora möjligt alt återvinna egendom tillkonkursboet.