prop · G203158 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:158 Regeringens proposition om höjning av kvot i Internationellavalutafonden; Regeringen föreslår att aniaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. inträdde som medlem i Internationella valutafondenhösten med elt insatsbelopp på 100 milj. dollar (prop. 1950: 89).Riksdagen har därefter godkänt höjningar av den svenska insatsen vid fyratillfällen, senasi 1977, inom ramen för allmänna översyner av insatserna ifonden. I denna proposition föreslås att - inom ramenför den sjunde allmänna höjningen av medlemsinsatserna - bemyndiga regeringenatt öka den svenska insatsen (kvoten) i Internationella valulafonden med 225milj. SDR (SDR = särskilda dragningsräUer) från f.n. 450 milj. SDR (ca 2500milj. till 675 milj. SDR (ca 3 800 milj. Prop.1978/79:158 2 Närvarande: slalsminisiern Ullslen, ordförande, och slalsrådenSven , , , , , , , ,, , , , De , , , , Thamoch Proposition om höjning av kvot i Internationellavalutafonden Enligt Internationella valutafondens stadgar, artikel 111paragraf 2 (a), skall valulafonden minst göra en allmän översynav medlemmarnas insatser, s. k. kvoter. Den senaste höjningen av Sverigesinsats skedde 1977 och grundades på den sjätte allmänna översynen av insatsernai fonden (prop. 1976/77:86, FiU 1976/77: 18, rskr 1976/77:198). I resolutionenom den sjätle allmänna kvotöversynen, vilken antogs , föreskrevs altnästa kvotöversyn skulle vara avslutad . Enprincipöverenskommelse om den sjunde allmänna översynen nåddes emellerlid förslvid mötet med valutafondens interimskommillé . På grundval avdenna överenskommelse har fondens direktion utarbetat en rapport omkvotöversynen. Medlemsländernas sammanlagda kvoter föreslås däri öka från sammanlaglomkring 39000 milj. SDR' till 58600 milj. SDR, dvs. Medlemsland kanavstå från att öka sin insats, eller helt eller delvis godta den föreslagnahöjningen. godkände resolutionsförslaget idecember 1978. För all höjningen av en medlems kvot skall träda i kraft krävs dessulomdels att medlemmen har godkänt höjningen och fullgjort inbetalningarna, delsatt medlemmar med minst 3/4 av de totala kvoterna i fonden har meddelat sittgodkännande. Det ankommer på varje medlemsland alt senast den 1 november 1980meddela fonden om det accepterar ökningen av sin kvot. ' Kvoterna uttrycks i SDR = särskilda dragningsräUer.Värderingen av SDR sker enligt en s. k. korgmetod, sominnebär att 1 SDR är lika med summan av 16 valutakomponenter värderade eftermarknadskurs. uppgick SDR:s värde uttryckt i svensk valuta lillca . värde används genomgående i propositionen. Prop.1978/79:158 3 Höjningarna av de enskilda medlemsländernas kvoterföreslås med vissa undantag bli . Elva utvecklingsländer, av vilka flertaletär oljeexpor-terande länder, föreslås få särskilda höjningar utöver dengenerella höjningen . För del innebär fonddirektionens förslag att dennuvarande kvoten pä 450 milj. SDR ökas med maximalt 225 milj. SDR. Sverigeskvot kommer, om den maximala höjningen accepteras, alt uppgå lill 675 milj. SDReller ca 3 800 milj. kr. Den svenska andelen av de totala kvoterna ivalutafonden skulle, enligt förslaget, fortsatt uppgå till 1,. I enlighet med fondstadgans artikel III, skall avkvothöjningarna inbetalas i nationell valuta och i SDR. Medlemsland sominle är deltagare i SDR-syslemel skall inbetala av kvolhöjningen i andramedlemsländers valutor. Kravet på inbetalning i SDR bör relateras tillfondstyrelsens beslut att återuppta tilldelningarna av SDR. Detta beslut, som fattadessamtidigt som den sjunde kvolöversynen avslutades, innebär att nyatilldelningar om 4 miljarder SDR kommer att ske under perioden1979-1981. Den försia nytilldelningen genomfördes . När det gäller tidpunkten för nästa kvotöversyn framhållerdirektionen att den, om inte exceptionella förändringar inträffar ivärldsekonomin med åtföljande ändrade krav på finansiering, inte avser altlägga fram förslag om en ny allmän kvoljustering inom den närmastefemårsperioden. I direktionens rapport framhålls vidare att man avser företa enmera noggrann prövning av medlemsländernas kvoiandelar inom ramen för denkommande översynen. Riksbanksfullmäktige har i skrivelse till regeringen den 1februari 1979 anmält frågan om en höjning av insats i valutafonden.Fullmäktiges skrivelse - till vilken är fogad en översättning avfonddirektionens resolution - bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga1. Riksbanksfullmäktige finner det angeläget attvalutafondens permanenta resurser förstärks genom de föreslagna kvolhöjningarna.Enligt fullmäktige torde man kunna utgå från en fortsatt hög efterfrågan pådet betalningsbalansstöd som fonden tillhandahåller och som finansieras genomutnyttjande av medlemsinsatserna. Särskilt synes möjligheterna för vissautvecklingsländer att ta upp ytterligare lån på de internationella kapitalmarknadernatill rimliga villkor vara begränsade. Vidare bör beaktas att valutafondens kreditgivningför betalningsbalansstöd normalt är förenad med ekonomisk-politiska villkor,som har till syfte att få låntagarländerna alt vidta anpassningsåtgärder.Fullmäktige påpekar dessutom, atl storleken på de föreslagna höjningarna skallses mot bakgrund av alt de är Prop.1978/79:158 4 avsedda att täcka valutafondens behov av ökade permanentaresurser . Vad gäller höjningen av den svenska kvoten anförfullmäktige flera skäl för ett godkännande. Det viktigasie skälet är attSverige bör medverka till en förslärkning av valutafondens möjligheler atl ge betalningsbalansslödtill medlemsländerna. För det andra kan del inte hell uteslutas, alt iframliden kan behöva utnyttja valutafondens resurser. 1 elt sådant läge är detav intresse att kvoten är så stor som möjligt, eftersom den bestämmerdragningsutrymmet. Det tredje skälet hänför sig till kvotens direkta relationtill röststyrkan i . Fullmäktige konslaterar, attde nordiska ländernas samlade kvoter/röststyrka hiltills har garanterat Nordenen gemensam representant i valutafondens direktion. Med den föreslagnakvotrevisionen skulle röstfördelningen totalt sett inte påverkas nämnvärt om kvolhöjningarnaaccepteras fullt ut. Genom alt för sin del godkänna hela den föreslagnakvothöjningen, skulle medverka till att röslandel bibehölls. Slutligen anför fullmäktige, alt den betalningsord ningsom angetts för kvothöjningen, i nationell valuta och i SDR, intekommer att innebära någon påfrestning på valutareserven. Inbetalningen av SDRkommer sålunda att kompenseras av en motsvarande ökning av re-servslällningi . Inbetalningen i SDR bör vidare betraktas motbakgrund av de nya tilldelningar av SDR, vilka skall företas under tiden1979-1981. kommer att tilldelas sammanlagl ca 140 milj. SDR . förklarar sig beredd att, om lämnar siltbemyndigande, erlägga etl belopp molsvarande 225 milj. SDR enligl den angivnabetalningsordningen. Med hänsyn till att del är fråga om förvaltningen avmonetära reserver, anser sig fullmäktige inle böra begära garanti för täckningav eventuella förluster. Med åberopande av sin skrivelse hemställerriksbanksfullmäktige dels att regeringen utverkar godkännande av denföreslagna ökningen av den svenska kvoten i valulafonden, dels atl riksbankenbemyndigas eriägga erforderiigt insatsbelopp. En av Internationella valutafondens huvuduppgifter är attge finansiellt stöd till medlemsländer med underskotl i bytesbalanserna. Delta slödkommer primärt från valutafondens permanenta resurser, dvs. medlemmarnasinsatser (kvoter). De nuvarande problemen med störningar i många ländersbytesbalanser kommer med största sannolikhet inle all övervinnas inomförutsebar framtid. Behovet av krediter för att täcka dessa underskott tordesnarare öka. Prop.1978/79:158 5 Valutafonden bör därför ges ökade resurser på permanentbasis, så att en rimlig del av denna finansiering kan ske genom valutafonden.Delta är av särskild vikt eftersom valutafondens lån, genom atl de är förenade medekonomisk-politiska villkor, kan bidra till atl rätta till fundamentala ojämvikteri ländernas bytesbalanser. Det finns anledning understryka vikten av attvalutafonden tillämpar en fiexibel praxis när villkoren för kreditgivningenfastställs. Villkoren, konditionalileten, bör anpassas till lånlagar-landels siiuaiion.Delta torde kunna öka medlemsländernas benägenhet all vända sig tillvalutafonden för atl klara finansieringen vid bytesbalanssvårigheter. Förutvecklingsländerna bör villkoren fastställas så, att de stöder dessa länderslångsikliga ulvecklingsanslrängningar. Valutafondens permanenta resurser bör sålunda görastillräckligt stora för att attrahera också länder med stora kreditbehov. ylterligareskäl för en allmän kvothöjning är, all vissa utvecklingsländer kan fömises fåallt större svårigheter atl till rimliga villkor erhålla lån på deninternationella kapitalmarknaden. Förslaget om en sjunde allmän kvothöjning innebär attvalutafondens resurser ökas från omkring 39000 milj. SDR till 58600 milj. SDR.Det sistnämnda beloppet motsvarar ca . Ökningen föreslås skegenom att de enskilda medlemsländerna med vissa undantag höjer sina kvoter iInternationella valutafonden med exakt . Utöver denna höjning anges särskildahöjningar för elva utvecklingsländer, av vilka flertalet är oljeexporterandeländer. De höjningar, som har föreslagils för de olika länderna ärmaximibelopp, vilka medlemsländerna kan avböja eller helt eller delvis godta.Inklusive den nu aktuella sjunde kvothöjningen förutses valutafondenspermanenta resurser räcka . För del har en höjning från f. n. 450 milj. SDRtill 675 milj. SDR föreslagils. kvot i Internationella valutafondenskulle därmed höjas från f.n. ca 2500 milj. kr. till ca 3800 milj. kr.Förslaget innebär vidare att vår andel av valutafondens totala kvoter vid eltallmänt godkännande enligt fonddirektionens förslag kommer att ligga på 1,. I likhetmed riksbanksfullmäktige anser jag att bör medverka i den sjundeallmänna kvothöjningen. En svensk kvothöjning bidrar till en angelägenförstärkning av valutafondens permanenta resurser. Därigenom ökar även utrymmetför eventuella svenska lån . Kvolhöjningen är vidare nödvändig om vifortsatt vill bevara vår röstandel i valutafonden. Det förtjänar atl påpekasall fonddirekfionen, inom ramen för nästa allmänna kvolöversyn, skall se övermedlemsländernas kvoiandelar i relation till ländernas ekonomiska styrka. Jag vill slutligen erinra om atl våra insatser i valulafondeninte medför någon avtappning av valutareserven. 1 den mån valulafondendisponerar insatserna, dvs. utnyttjar svenska kronor för atl finansiera ellannat medlemslands dragning på fonden, sker endast elt byte av reservtillgång. Jag förordar att regeringen utverkar riksdagensbemyndigande att god- Prop.1978/79:158 6 känna en höjning av kvot eller med 225milj. Vidare förordar jag att bemyndigar alt erläggadet erforderliga insatsbeloppel. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen alt öka insats (kvot) i med225 milj. SDR till 675 milj. SDR, 2. bemyndigaSveriges riksbank all erlägga del insatsbelopp som behövs. Regeringen ansluter sig lill föredraganden och beslutar atlgenom proposition föreslå att anla de förslag som föredraganden harlagt fram. 1978/79:158 7 Bilaga I Till Ekonomidepartementet Inom () slutfördes under1978 den sjunde allmänna översynen av medlemsländernas insatser eller s. k.kvoter. antog en resolution innehållandede förslag till kvolhöjningar som översynen resulterat i. För delföreslås en höjning av kvoten från 450 milj. SDR till 675 milj. I det följande behandlas resultatet av den sjundekvotöversynen, företrädesvis med avseende på effeklerna för den svenskainsatsen i valutafonden. Avslutningsvis föreslår fullmäktige i attriksdagens bemyndigande begärs dels för svenskl godkännande av den föreslagnahöjningen av kvot, dels för alt erlägga för kvothöjningen erforderiigtinsatsbelopp. 1 Beskrivning av förslaget inträdde på förslag av Kungl. i propositionnr 89 som medlem i valutafonden med en kvot på 100 milj. dollar. År1959 godkände på förslag av Kungl. i proposition nr 126 enökning av den svenska kvoten med 50 milj. dollar. Vidare godkände riksdagen1962 på förslag av Kungl. Majl i proposiiion nr 102 att förSveriges del biträdde del inom valutafonden fattade beslutet om generellalånearrangemang (). Ar 1965 godkände på förslag av Kungl. iproposition nr 122 en ytterligare ökning av den svenska kvoten i valutafonden,från 150 lill 225 milj. dollar. godkände på förslag av Kungl.Majt i proposition nr 95 en ökning av den svenska kvoten i valutafonden till325 milj. dollar. slutligen godkände på förslag av regeringeni proposition nr 86 en ökning av den svenska kvoten i valutafonden till 450milj SDR. (uttrycks kvoterna i SDR.) Samtliga dessa kvoiökningarskedde som elt resultat av allmänna kvotöversyner. För en närmare beskrivningav bakgrunden lill tidigare svenska finansiella åtaganden sammanhörande medvalutafondens verksamhei hänvisas lill nämnda propositioner. Enligl valutafondens stadga skall valulafonden minsl vartfemte år utföra en allmän översyn av medlemmarnas kvoter. I resolutionen omden sjätte allmänna kvolöversynen, som anlog ,föreskrevs atl nästa kvotöversyn skulle vara avslutad . Enprincipöverenskommelse om den sjunde allmänna översynen kunde emellertid nåsförst vid . På grundval av dennaöverenskommelse utarbetade fondens direktion en rapport om den sjunde allmännakvotöversynen med förslag till ökning av kvoterna från sammanlagt omkring 39000milj. SDR till 58600 milj. SDR, dvs. en ökning med . De föreslagnahöjningarna ulgör maximibelopp vilka medlemmama äger rätt att avböja elleracceptera hell eller delvis. Till rapporten från valutafondens direktion har bilagtsett förslag till ' 1 SDR (särskild dragningsrätt) motsvarade ,5,. Prop.1978/79:158 8 resolution, vilket bifogas i översättning. Fondensstyrelse har med erforderlig majoritet godkänt resolutionsförslaget. Densjunde allmänna kvotöversynen är därmed avslutad. För att höjningen av enmedlems kvot skall träda i kraft krävs emellertid dessutom dels atl medlemmengodkänt och inbetalat höjningen, dels att medlemmar med 3/4 av de totalakvoterna i fonden meddelat sitt godkännande. Det ankommer pä varje medlemslandatt meddela fonden om det accepterar ökningen avsin kvot. Höjningarna av de enskilda medlemsländernas kvoterföreslås med vissa undantag bli exakt . Elva utvecklingsländer, av vilkaflertalet är oljeexporterande länder, föreslås erhålla särskilda höjningar avbegränsad storlek utöver den generella höjningen . För vidkommande innebär fonddirektionens förslagalt nuvarande kvot på 450 milj. SDR ökas med maximalt 225 milj. SDR. Sverigeskvot skulle alllså, om den maximala höjningen accepteras, komma att uppgå till675 milj. SDR eller ca 3 800 milj. kr. enligl aktuella valulakurser. Belräffande inbetalningen av de föreslagna kvothöjningarnagäller atl skall inbetalas i nationell valuta och i SDR. Det fåtalmedlemsländer som ej är deltagare i SDR-syslemel skall inbetala av kvothöjningeni andra medlemsländers valutor. Överenskommelsen om att en fjärdedel avkvothöjningen skall inbetalas i SDR grundas på bestämmelserna i fondstadgansartikel 111. Kravet på SDR-inbetalning bör vidare ses mol bakgrund avfondstyrelsens beslul om atl åleruppiaga tilldelningarna av SDR. Detla beslut,som fattades parallelll med avslutandet av sjunde kvotöversynen, innebär attnya tilldelningar om 4 miljarder SDR kommer att äga mm under perioden1979-1981. Den första nytilldelningen genomfördes . I fråga om tidpunkten för nästa kvotöversyn framhållerdirektionen i sin rapport att den, såvida inte exceptionella förändringarinträffar, ej ämnar framlägga förslag om en ny allmän kvoljustering inom dennärmaste femårsperioden. Avsiklen är vidare all företa en mera noggrannprövning av medlemsländernas kvotandelar inom ramen för denna översyn. En av IMFs huvuduppgifter är att ge temporärt stöd ålmedlemsländer i belalningssvårigheter för att underlätta en anpassning utanrestriktiva åtgärder mot handel och betalningar. betalningsbalansslöd finasierasprimärt genom utnyttjande av fondens ordinarie resurser, dvs. har valutafonden tillhandahåliltbetalningsbalansfinansiering i betydande omfaltning. Man lorde kunna utgå frånen fortsatt hög efterfrågan på fondkredit , bl. a. medhänsyn till att finansieringen av bytesbalansunderskott genom upplåning på deinternationella kapitalmarknaderna kan komma att reduceras. Särskilt synes möjlighelernaför vissa utvecklingsländer all ta upp ylterligare lån till rimliga villkorvara mycket begränsade. Vidare bör beaktas all IMFs långivning, lill skillnadfrån upplåning på de privata marknaderna, normalt är förenad medekonomisk-politiska villkor. Dessa villkor medverkar till all låntagar-landelvidtar anpassningsåtgärder. För den internationella anpassningsprocessensfunktion är del därför av vikt att IMF ges möjligheter atl svara för en beiydandedel av underskotlsfinansieringen. Prop.1978/79:158 9 I stället för alt utnyttja de ordinarie resurserna harfonden vid några lillfällen finansieral kreditgivning genom särskild upplåningi industriländer och i oljeexporterande länder. Etl exempel härpå är de s. k. oljefacili-letersom inrättades 1974 och 1975. Elt annal exempel är den supplementära finansieringsfaciliteten,som fondens direktion fattade beslut om 1977 men som ännu ej trätt i kraft. Ennackdel med finansiering genom särskild upplåning är all den ger endasttillfälliga förstärkningar av fondens resurser och därmed av medlemmarnaslånemöjligheter. Dessutom har det visat sig ta relativt innan despeciella utlåningsordningarna kan börja fungera. Fonden kan alltså inte mötaplötsligt uppkommande utlåningsbehov genom att inrätta lånefinansierade facilileter.Finansiering genom särskild upplåning bör därför ses som etl komplement som inlebör påverka bedömningen av fondens resursbehov . Mot bakgrund av vad som ovan anförts finner fullmäktigedel angeläget att valutafondens resurser förstärks genom de föreslagnahöjningarna av medlemskvoterna. Vid bedömningen av förslagel bör beakias atthöjningarna är avsedda alt täcka fondens behov av permanenta resurser underkommande femårsperiod. Vad gäller den svenska kvoten, som föreslås stiga med 50%eller med 225 milj. SDR till 675 milj. SDR, vill fullmäkige anföra följande. Förslagelinnebär att får samma procentuella höjning som i slort sett samtligaövriga medlemsländer. Under förutsättning alt alla medlemsländer godkännerföreslagna kvothöjningar kommer den svenska kvolandelen i IMF alt, liksom f.n.,uppgå lill 1,. Flera skältalar för atl bör godkänna den föreslagna kvothöjningen. Det viktigasieskälet är, som tidigare berörts, att bör medverka lill en angelägenförstärkning av fondens möjligheter alt ge betalningsbalansslöd lillmedlemsländerna. Det bör härvid erinras om atl fondens användning av densvenska insatsen (dvs. utnyttjande av svenska kronor för finansiering av annanmedlems dragning) inte innebär reservförlust för utan endast byte av reserviillgång. Vidare kan del - som fullmäktige framhållit vid tidigarekvotjusteringar - inte helt uteslutas atl i framliden kan behövautnyttja fondens resurser. I ett sådant läge är det av intresse att landetskvot är så stor som möjligt, eftersom den beslämmer dragningsuirymmet. ytterligare skäl till alt godta den föreslagnahöjningen sammanhänger med att kvoterna bestämmer röststyrkan i IMF. Denordiska ländernas sammanlagda röststyrka har varit lillräcklig föralt garantera en gemensam representant i valutafondens direktion. Den föreslagnakvot-revisionen innebär i stort selt proportionella höjningar, vilket gör attröst-fördelningen i IMF inte påverkas nämnvärt om höjningarna accepteras fulltut. Genom att godta hela den föreslagna kvothöjningen medverkar till atlden sammanlagda nordiska röstandelen bibehålls. Den förutsedda belalningsordningen, i kronor och iSDR, innebär ingen påfrestning på valutareserven. Inbetalningen av SDR (ca 56milj. SDR) kommer att kompenseras av en motsvarande ökning av Sverigesreservställning i IMF. Vad gäller SDR-inbelalningen bör vidare beaktas atl nyatilldelningar av SDR kommer alt äga rum . Under dessa treår kommer att tilldelas sammanlagt ca 140 milj SDR. Om lämnar sitt bemyndigande är bereddall till valulafonden eriägga ett belopp motsvarande 225 milj. SDR enligt den Prop.1978/79:158 10 Med hänsyn till all det ärfråga om förvaltningen av monetära reserver anser sig fullmäktige ej börabegära garanti för täckning av evenluella förluster. Med åberopande av vad som ovan anförts får fullmäktige iriksbanken hemställa att regeringen måtte utverka godkännande av enökning av den svenska kvolen i valutafonden från 450 milj. SDR lill 675 milj,SDR samt bemyndigande för atl erlägga erforderligt in-satsbelopp. Å Fullmäktiges vägnar: Ökning av medlemmarnas kvoter sjunde allmänna översynen Styrelsens förslag till resolulion Då direktionen förelagt styrelsen en rapport betitlad"Ökningar av medlemmarnas kvoter sjunde allmänna översynen"innehållande rekommendationer beträffande ökningen av enskilda fondmedlemmarskvoter; och då direktionen rekommenderat styrelsen atl, genom röstningutan sammanträde enligt paragraf 13 i fondens procedurregler, anla följanderesolution, vilken innehåller förslag om ökningar av fondmedlemmarnas kvotertill följd av sjunde allmänna översynen och avhandlar vissa därmed sammanhängandefrågor; beslutar slyrelsen all: Internationellavalulafonden föreslår atl, i enlighet med bestämmelserna i denna resolution,fondmedlemmarnas kvoter skall ökas upp till de belopp som anges vid deras namni bilagan lill denna resolution, dock att varje medlem äger samtycka till enökad kvot, som är mindre än den som anges i bilagan, och äger därefter samtyckatill ytterligare ökningar som höjer dess kvot upp till det belopp som anges viddess namn i bilagan senast den dag som anges enligt paragraf 3 nedan. En medlems kvolökningi enlighet med förslaget i denna resolulion skall inte träda i kraft om intemedlemmen meddelat fonden sitt samtycke till ökningen senast den dag somföreskrivs i enlighet med paragraf 3 nedan och inbetalat hela kvotökningen;dock skall (a) ingen ökning träda i kraft före den dag fonden fastslår atlmedlemmar som innehade minst tre fjärdedelar av den totala kvolsummanhar samtyckt till ökningen av sina kvoter och (b) om della beslut ej fattatsföre , ingen ökning träda i kraft förrän efter . Meddelandenenligt paragraf 2 ovan skall lämnas av en vederbörligen befullmäkligadämbetsman i medlemslandet och skall vara fonden till hända senasi , dock atl direktionen ägerbesluta om förlängning av . Varje medlemskall till fonden inbetala ökningen av sin kvot efter densenare av (a) den dag den meddelar fonden sitt samtycke och (b) den dag fondenfattar beslul enligl paragraf 2 ovan. Om detta beslut fattas Ijuli till skall det, för tillämpningen av denna paragraf, ansesha fattats . Dennaresolution skall träda i kraft om den och den föreslagna resolutionen belräffandetilldelningar av speciella dragningsrätter under tredje basperioden anlas mederforderlig majoriiel av den totala röststyrkan för Var och en avresolutionerna. Föreslagen högsla kvol i 92 Papua NyaGuinea 45,0 108 Sri Länka 178,5