prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag villmed anledning härav anföra följande. 1975/76:l29omforskningsrådsorganisationen (UbU 1975/76:32, rskr 1975/76:368)behandlade min företrädare bl.a. frågor om projekt som finansieras avforskningsråd. Han framhöll därvid bl.a. alt man borde uireda för- ochnackdelar med olika principer för fördelningen av kosinaderna mellanforskningsråden och framför allt universitet och högskolor men ocksåforskningsinsiitul. I skrivelse redovisade dåvarandeuniversiietskanslersäm-belel (UKÄ) resullalei av en inom ämbetet utförd översynav reglema för universitetens och högskolornas uppdragsverksamhet. Regeringen gav UKÄ i uppdrag atl utfärdariktlinjer för enhetliga beräkningsgrunder för ersättning till läroanstalternaför förvaltning av medel från forskningsråd m.fi. saml för kostnader i sambandmed irygghelsfrågor för berörd personal. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har i skrivelse anmält att ämbelel inte är berett allslutföra uppdragei innan regeringen tagil ställning till UKÄ:s förslag av år1975 och FUN:s förslag. FRU häri sitt andra belänkande (SOU 1977:52)Forskningspolitik tagil upp bl.a. avvägningen mellan fasta och röriiga resurserför forskning inom högskolan samt förordat en uiredning av hur kosinadernaskall fördelas mellan högskolan och organ som finansierar forskning inomhögskolan. FUN har i sill slutbetänkande (SOU 1977:63) Fortsatthögskoleutbildning berörl vissa frågor rörande högskolans samverkan medforskning och utvecklingsarbete utanför högskolan. FUN har därvid framhållitalt en tillfredsställande lösning av problemen kring kostnadsfördelningen isamband med forskningssamarbetet är ett av de viktigaste bidragen lill enökning av delta samarbete. FUN har vidare framhållit att frågan om ansvars-ochkostnadsfördelning mellan högskolan och forskningsråden bör ses över. Därvidbör eftersträvas en ordning, som innebär all de koslnader ett forskningsrådsbeslul för med sig i sin helhei skall bäras av forskningsrådel. 1977/78:100 (bil. 12 s. 388) berörde jag frågan omförsöksverksamhel med näringslivskoniaki för forskare vid högskolan ochframhöll därvid, att jag avsåg all återkomma lill regeringen i denna fråga. 1 sisinämnda proposiiion (bil. 12 s. 539) framhöll jagvidare atl institutets för social forskning ställning i förhållande till seklorsorganoch myndigheler som bedriver socialt inriktad forskning är oklar. Jag angavdärvid att det är angelägel att nu se över formerna för samverkan mellaninstitutet och de andra nämnda organen saml högskolans forskning inom området. De förslag som har lagts fram av FRU och FUN och som nuremissbehandlas, ulgör ell viktigt underiag för ett samlal slällningslagandelill en rad forskningspoliliska frågor. Jag avser all återkomma till regeringenmed förslag i dessa frågor sedan remissbehandlingen av betänkandena haravslutals. Några frågor som i allt väseniligi har legal uianför FRU:s och FUN;sarbetsområden behöver dock uiredas ytterligare. Dessa är lill störsla delen avsådan karaktär atl ställningstagandena lill dem inte behöver 205 Kommittéer: Del II U:2 samordnasmed behandlingen av FRU;s och FUN:s förslag. Vissa frågor som rör högskolansforskningssamverkan med forskningsråd, myndigheter, företag och organisationersamt vissa andra näraliggande frågor som jag tar upp i del följande bör därförses över. Översynen bör, som jag lidigare har anfört, utföras av en kommitté. Forskningsverksamhetenvid högskolan skall syfta till atl bygga upp och vidmakthålla velenskapligkompelens samt all på inomveienskaplig grund söka ny kunskap. Forskningsrådenspelar här en vikiig roll vid initiering och finansiering av projekt. Däruiöversvarar högskolan för en betydande del av den forskning, som initieras och -helt eller delvis - finansieras av statliga och andra organ, företag ellerorganisaiioner. Denna kombinalion av uppgifter medför belydande fördelar försåväl högskolan som samhällel i slorl. Denexlernl initierade och finansierade forskning som efter resp. högskoleenhetseget medgivande förläggs lill högskolan bidrar sålunda lill en värdefullbreddning av högskoleforskningens inrikining och därmed av den vetenskapligakompetensen. Dessa båda effekier stimulerar utvecklingen av såväl dengrundläggande utbildningen som forskarutbildningen och forskningen. Däruiöver medförden exlernl initierade och finansierade forskningen atl högskoleforskningensbetydelse för samhället ökar som kunskaper om forsk ning ochvetenskapliga arbetsmetoder får ökad spridning. Vidare skapas förutsättningarför atl effektivt ulnyllja lillgängliga resurser. är särskilt vikliglefiersom lillgången på vetenskapligt tränad personal och tung utrustning ärbegränsad. Genomatt högskolans forskningsorganisation kan utnyttjas av såväl statliga och andraorgan som förelag och organisationer förbättras föruisätiningarna att Spridaforskning och forskningsresultat lill allt fler delar av samhällslivet. Del ärdärför vikligl att högskolans möjligheler till samverkan i forskningsfrågor medsamhället i övrigt utvecklas vidare, all olika hinder härför undanröjs samt allförsök görs atl lösa de problem som en ökad samverkan kan medföra. Jag räknarmed atl det skall bli möjligl att på grundval av de förslag som föreliggeråterkomma till regeringen med förslag om vissa frågor rörande högskolansforskningssamverkan. Andra frågor kräver, som FUN har framhållit, ytterligareöverväganden. Hit hör inte minsl möjlighelerna atl slimulera myndigheter ochförelag alt i ökad utsträckning vända sig lill högskolan för bistånd med allulveckla nya produkter och metoder samt alt effektivera verksamheten. Enväsenilig fråga i delta sammanhang är hur kosinaderna skall fördelas förprojekt, som finansieras med medel från organ utanför högskolan. Enligtgällande bestämmelser skall koslnadema för uppdrag hell läckas avuppdragsgivaren. Högskolestyrelsen hardock möjlighel all medge undantag fråndenna huvudregel. Vidare är forskningsråden, forskningsrådsnämnden ochslyrelsen för leknisk utveckling generellt undantagna från bestämmelserna. Ettdelproblem inom delta område är frågan om beräkning av ersättning förförvallning av medel från forskningsråd m.fl. Deanslag lill särskilda projekt och de uppdrag som en högskoleenhet får styr oftaen stor del av den forskning som bedrivs vid enheten. Del II U:2 Skr 1978/79:103 206 säu finansierade forskningen tar nämligen i större ellermindre ulsiräckning i anspråk högskolans personal och andra resurser förforskning, som därigenom binds vid en forskningsinriktning som bestäms av uppdragsgivaren.Genom anslag lill projekt och ersättningar för uppdrag får högskolan täckningdels för de merkoslnader projektet/uppdraget förorsakar, dels i varierandeomfattning för kosinaderna vid den del av den fasta organisationen förforskning som tas i anspråk av uppdrag. Avvägningen mellan omfattningen av högskolans fastaforskningsorganisation och omfattningen av den mera tillfälligaforskningsorganisation som bekostas av de medel som tillförs högskolan försärskilda forskningsprojekt och uppdrag är av sior belydelse för högskolansmöjligheter alt fullgöra sina uppgifier. Del är sannolikt inte möjligl alt angenågon fast norm för denna relation, men en fördjupad kunskap om graden avkostnadstäckning vid såväl forskningsanslag som uppdrag börkunna uigöra ett viktigt underlag för fortsatt planering. På grundval av enundersökning med här antydd inriktning bör kommittén belysa konsekvenserna förhögskolan av förändringar i omfattningen av forskning, som finansieras av organuianför högskolan, och av uppdragsverksamheten. Uppdragsverksamheten vid högskolan kan också omfattautbildning. Det är enligi min mening angeläget alt denna möjlighet behålls ochutvecklas. Därigenom ges myndigheter, företag och organisaiioner lillfälle alti samverkan med högskolan lillgodose speciella utbildningsbehov. Del kan t.ex.gälla språkutbildning för företag som önskar utvidga sin marknadsföring på detinternationella fältet, speciell förvaltningsutbildning för myndigheter somönskar lägga upp forlbildningsprogram för sin personal eller speciell tekniskutbildning för industrier som lar i bruk ny teknik. Kommittén bör utarbeta förslag till bestämmelser omersättning för uppdrag, som avser utbildning eller forskning inom högskolan. Vid behandlingen av frågan om ersättning för uppdrag börkommittén uppmärksamma de konkurrensförhållanden som kan råda mellan högskolanoch andra statliga eller statsunderstödda institutioner, som ålar sig forskningsuppdrag.Hit hör bl.a. branschforskningsinstitul, AB Atomenergi, statensprovningsanstalt och statens geotekniska institut. 2.2 Frågor om ansiällningsiiygghei m.m. En viktig del av frågan om ansvarsfördelningen mellanhögskolan resp. forskningsråden och sektoriella forsknings- ochutvecklingsorgan m.fl. gäller personal, som har anställts inom ramen förprojekt, vilka finansieras av dessa externa organ och utförs vid högskolan. År1964 infördes en ordning, som innebär atl alla forskningsanslag förvallas avhögskolan och atl den personal som anställs inom ramen för dessa medel äranslälld vid högskolan. Härigenom lillförsäkras den personal som är knuten lillprojekten samma ekonomiska och sociala irygghet som övrig personal inomhögskolan. Detta har kunnai tillgodoses bl.a. genom möjlighelerna att beredapersonal som anslällls inom ett forskningsprojekt fortsatt sysselsättning iundervisningen m.m. Denna ordning bör självfallet gälla även i fortsättningen.Ordningen innebär emellertid, att högskolan i egenskap av arbetsgivare ensamtvingas ta de personalpolitiska och ekonomiska konsekvenserna när projektenavslutas. Genom tillkomsten av tryggheislagsiiftningen på arbelsmarknaden ochav avtal, som bygger på denna lagstiftning, har den ordning som tillämpas 207 Kommittéer: Del II U:2 visat sig medföra vissa problem. Kommittén bör söka finnasådana lösningar på de föreliggande problemen,att den berörda personalentillförsäkras fortsall social och ekonomisk irygghet som delekonomiska ansvaret för fattade beslut så långl som möjligl skall åvila detorgan som fållar besluiel. Kommiuén bör därvid bevaka all såväl högskolans somforskningsrådens handlingsfrihet och möjligheler till omprioriteringartillgodoses. I detta sammanhang bör kommittén även övervägamöjligheterna all stärka anställningstryggheten för projektanslälld personalgenom en ordning där beslut om externt finansierade projekt såvitt möjligt lasför än ett budgetår i laget. Den lösning som väljs för kostnadstäckning och ersäuningför uppdrag kan bedömas ha belydelse för möjlighelerna au öka högskolansforsknings.sam-verkan med organ utanför högskolan. Också några av de frågor somUKÄ aktualiserade i den nämnda rapporten och några av dem som FUN har tagil uppi sitt belänkande, bl.a. möjlighelerna lill sekreless, inrättande avforskartjänster avsedda för uppdrag saml en uibyggnad av kontakt- ochinformationsverksamheten, har betydelse i detla sammanhang. Jag räknar med alldet efter remissbehandlingen av FUN:s förslag skall bli möjligt atl bl.a. i denämnda frågorna falla beslut på grundval av det föreliggandeutredningsmaterialet. En viktig uppgift för kommittén äratt i övrigt belysamöjligheterna att stimulera forskningssamverkan. Kommittén bör analysera vilka krav som bör ställas påhögskolan och dess övriga verksamhet om dess forskningssamverkan med organutanför högskolan vidgas. Det gäller bl.a. atl belysa i vad mån dessa krav kantillgodoses i högskolans planering av utbildning och forskning. Nya former för forskningssamverkan 3.1 Tjänsier som adjungerad professor bedrivs försöksverksamhet med lidsbegränsadepersonliga Ijänsler som adjungerad professor. Innehavare av sådan ijänsl skallvara vetenskapligt kvalificerad och verksam utanför universitets- och högskoleväsendeti offentlig eller privat tjänst. Arbetsuppgifterna omfattar undervisning,handledning och examination i den omfattning högskolestyrelsen bestämmer. År1976 utökades verksamheten väsentligt. Den bedöms ha ett slorl värde genom attden bidrar till att bredda den vetenskapliga kompetensen inom högskolan ochatt stärka kontakterna mellan högskolan och andra organ. Verksamheten bör nuutvärderas. Del bör ankomma på kommittén att företa denna utvärdering och läggafram de förslag den kan föranleda. 1977/78:100 (bil. 12 s. 388) log jag. som nämnls.upp frågan om försöksverksamhel med näringslivskoniaki för forskare. Jagframhöll därvid atl en försöksverksamhet bör startas för alt finna lämpligaformer för en forskarkontakt med medelstora och små förelag och myndigheler.Försöksverksamheten skulle innebära att forskare frigörs från sinaarbetsuppgifter inom högskolan under ett hal vt till för all medbibehållen lön kunna gå Del II U:2 Skr 1978/79:103 208 uttill små och medelstora företag eller förvaltningar. Syftei skulle vara att därsiudera produktionsprocesser, tänkbar utvecklingspotential,arbelsorganisa-lion, företagsekonomiska kalkyler, marknadsföring elc. allteflei'den forskningsinriktning resp. forskare har. Förelagen ochförvaltningarna skulle inte behöva bekosla forskarnas lön ulan endasl ge demmöjligheler till aktiva insaiser på arbetsplatsen genom alt studeraverksamheten saml all della i problemlösning och planering på skilda områden. Ibudgetpropositionen förordas atl tre milj. kr. anvisas för ändamålet /79. Detär angeläget all den föreslagna försöksverksamhelen inleds så snart sommöjligl. De problem rörande uppdragsforskningen som har berörts i detföregående och som har relevans för denna verksamhei bör beaktas iutredningsarbetet. Man bör dock räkna med all del krävs ell relativt omfatlandeförberedelsearbete av praktisk natur innan försöket kan inledas. Deltaförberedelsearbete bör i avvaktan på beslut utgå från de riktlinjersom angivits i prop. 1977/78:100. Med hänsyn till det nära sambandet mellan denåsyftade försöksverksamhelen och de frågor jag har berörl i del föregående, börkommiuén få i uppdrag atl förbereda och - under föruisättning av riksdagensbifall lill förslagen - leda försöksverksamhelen. Kommittén bör skyndsamt läggafram en plan för försöksverksamheten samt ange de närmare riktlinjerna för den.Kommiuén bör härvid pröva bl.a. möjlighelerna au samverka med andra organ,främsi de av beslutade utvecklingsfonderna. Jag avseratt, i den mån så erfordras, återkomma lill regeringen med förslag tillkomplelterande direkliv när beslul föreligger. Denförsöksverksamhet som jag här förordar all kommittén skall leda harberöringspunkter med lärarljänstutredningens(U 1977:04) arbete såvitt avserlärarnas yrkeslivsanknytning. Kommiuén bör därför samverka med nämndauiredning. Del bör också vara möjligl för lärartjänslutredningen atl tillgodogörasig de erfarenheter av försöksverksamhelen som har belydelse för dess kommandeförslag om yrkeslivsanknytningens utformning. Jagvill i delta sammanhang också ta upp frägan om institutets för social forskningställning i förhållande lill högskolan liksom lill sektorsorgan och andramyndigheter som bedriver sociall inriktad forskning. Institutets ställning är,som jag framhöll i prop. 1977/78:100 (bil. 12 s. 539), i detla avseende oklar.Reformeringen av högskoleorganisationen liksom tillkomsten av fastaforskningsresurser på del sociala områdel har förändrat de förulsältningar somi början av 1970-lalet föranledde alten fristående institut bildades. Samtidigthar forskningen på arbetslivets område byggts ut och fåll en mer differentieradorganisation. och andra organ som bedriver eller finansierar socialforskning samt forskningsverksamheten inom högskolan bör därför ses över meduigångspunki i institutets forskning. Kommittén bör utföra denna översyn. Jagvill i detla sammanhang nämna atl en översyn av arbetsmarknads- ocharbetslivsforskning övervägs inom arbelsmarknadsde-partemeniet. Riksdagenhar i en skrivelse (1975:221, jfr UbU 1975:19) anfört all det parlamentariskamedinfiytandet i forskningsfrågor,bl.a. de som handläggs av institutet försocial forskning, så snart som det är möjligl bör stärkas. Denna fråga bör tasupp i samband med ställningstagandena lill bl.a. FRU:s förslag. 209 Kommittéer: Del II U:2 Kommitténböremellertid beakla vad har anfört vid sin översyn av institutetsställning. Kommittén bör ulföradenna' del av sill arbele i nära kontakt med de berörda organen. Arbetel bör ommöjligl bedrivas i sådan takt all resultatet kan beakias i samband med altregeringen tar ställning lill FRU:s och FUN:s framlagda förslag. Kommitténbör redovisa de ekonomiska konsekvensema av sina förslag samt utarbeta förslagtill de föreskrifter som kan erfordras. I fråga om kostnadsfördelning ochkostnadsredovisning bör kommittén samråda med . Kommitténbör även i övrigt bedriva sitt arbete i nära koniaki med berörda myndigheler,organisaiioner och institutioner och med utredningar som behandlar näriiggandefrågor. Kommittén bör överväga behoveiav alt lill sig knyta arbetsgrupper eller referensgrupper för särskilda frågoreller områden. Vad gäller försöksverksamheten med näringslivskontakt förforskare torde det vara lämpligt att lägga den direkta ledningen avverksamheten, efter av regeringen och kommittén givna riktlinjer, på ensärskild ledningsgmpp. 1 denna, liksom i de regionala arbetsgrupper som nämns iprop. 1977/78:100, bör kunna ingå förelrädare för t.ex. berörda myndigheterliksom för näringslivs- och fackliga organisationer. Kommiuén bör, där denbedömer det lämpligt, kunna lämna delförslag för vissa av de frågor som den larupp. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen bemyndigarchefen för all tillkalla en kommittémed högst nio ledamöter med uppdrag atl uireda högskolans forskningssamverkanmed forskningsråd, myndigheter, företag och organisationer, m.m., altulse en av ledamölerna all vara ordförande, alt beslula om sakkunniga,experier, sekrelerare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver alt ersättning tillledamot, sakkunnig, expert och sekrelerare skall utgå i form av dagarvodeenligt kommittékungörelsen (1946:394) om ej annat föreskrivs, altkostnaderna skall belasla nionde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. 14Riksdagen 1978/79. Del II U:3 Skr 1978/79:103 210 Depariemenischefen,slalsrådel anför. 1oktober 1975 tillkallades sakkunniga (folkbildningsutredningen, U 1975:19) meduppgift att utreda vissa folkbildningsfrågor. Folkbildningsul-redningen skallgöra en översyn dels av gränsdragningen mellan folkbildningsarbete och annanvuxenutbildning, dels av formerna för siödet till studiecirkel verksamheien. I direkliven ullalas, atlen uigångspunki för folkbildningsutredningens arbete bör vara atl de mål somulgör grund för statsbidrag lill folkbildningsarbetet fortfarande skall gälla.Dock bör folkbildningsutredningen pröva om målen i vissa fall bör preciseraseller komma lill tydligare utiryck i förordningar och anvisningar. Folkbildningsutredningenbör vidare överväga innebörden av kravet på objektivitet och allsidighet ochhur detta skall uttryckas. Avvägningen mellan detta krav och behovet av atlstudiecirkelverksamheten kan vara ideologiskt profilerad bör särskiltuppmärksammas. Folkbildningsuired-ningen bör även analysera om vissa uppgifiersom studieförbunden fått under senare lid kommer i konflikt med principen attfolkbildningsarbetet skall vara fritt och frivilligt. Slutligen anges att enutgångspunkt för arbelel skall vara att studieförbundens folkrörelseanknuinaverksamhei skall priorileras. Folkbildningsutredningenhar, i enlighet med det uppdrag som gavs den när den tillkallades, den 26 maj1977 avlämnat en debattpromemoria (SOU 1977:38) Folkbildningen i framliden. Idenna redovisas utredningens vikligaste problem jämte preliminäraställningstaganden i skilda avseenden. Utredningsuppdragetbör fullföljas med ledning i huvudsak av de direkliv som gavs närfolkbildningsulredningen tillkallades. 1 det fortsalla arbelel förordar jag attäven följande omständigheter beakias. 1 Folkbildningensroll och uppgifter Jagfinner det av flera skäl angelägel all folkbildningsulredningen gör sinaställningstaganden i olika delfrågor mol bakgrunden av en övergripandediskussion om folkbildningens roll och uppgifier i del totala kullurpolitiskaoch utbildningspoliliska sammanhanget. Konsekvensernaför folkbildningen av de utbildningspoliliska och kulturpolitiska mål somriksdagen har fastställt bör översiklligl redovisas. Samiidigi börfolkbildningsulredningen pröva i vad mån del av dessa mål är rnöjligt att slutasig till vilka specifika uppgifter folkbildningsarbetet bör ha jämfört medandra delar av vuxenutbildningen. De slutsatser för folkbildningens del som bördras av de senaste årens reformer inom det allmänna skolväsendel, högskolan,folkhögskolan och vuxenutbildningen i övrigt saml inom kultur-livel bör ocksåredovisas. Iproposition 1977/78:36 om vuxenutbildning redovisade jag min avsiklatt föreslå regeringen atl tillkalla en kommitté med uppgift atl göra enöversyn av den kommunala vuxenutbildningen. 211 Kommittéer: Del II U:3 denkommunala vuxenutbildningen och annan vuxenutbildning kommer att uigöra enviktig del av denna kommittés arbetsområde. Folkbildningsutredningenbör fullfölja sill uppdrag i vad avser frågor som rör gränsdragningen mellanfolkbildningsarbete och annan vuxenutbildning i nära samarbele med den kommittéför översyn av den kommunala vuxenutbildningen som jag kommer atlhemställa all få tillkalla. Vid behandlingen av nämnda frågor borde bådakommittéerna samråda med varandra. En viss tidsmässig samordning bör också ske. debattpromemoria Folkbildningen i framliden haråtskillig uppmärksamhei ägnats frågan om det folkrörelseanknuina studiearbetetsroll. har sökt klargöra innebörden av direktivensanvisning att en utgångspunkt för arbetet skall vara att denna verksamhei skallpriorileras. Delframgår både av promemorians innehåll och av de synpunkter som från olika hållförts fram i yttranden över promemorian, atl innebörden av direktiven på dennapunkl är oklar. Detråder inga delade meningar om att folkrörelserna har varil av utomordentligbetydelse för det demokratiska samhällsskickets framväxt och vidareutveckling iSverige. En positiv inställning från statsmakternas sida till folkrörelsernaoch deras verksamhet är också för framtiden väl motiverad.Folkbildningsutredningens ställningstagande bör syfta lill alt föreslå sådanavillkor för folkbildningsarbetet som underiättar och stimulerar en fortsaltnära samverkan med folkrörelserna. 1detta avseende ger de ursprungliga direkliven god vägledning för arbetet.Särskilt bör framhållas att den ideologiska profilering som kännetecknarfolkrörelsernas verksamhet kan prägla också del fria och frivilliga folkbildningsarbetetoch där vara en värdefull tillgång. Detta gäller i särskild grad den verksamhetsom bedrivs inom eller i nära samarbele med studieförbundensmedlemsorganisationer. Dettaleder emellertid enligt min uppfattning inte till att studieförbundensfolkrörelseanknutna verksamhet skall priorileras genom medelstilldelning elleranvisningar från statsmakterna. En sådan prioritering kan komma all medföra enförskjutning av tyngdpunkten i folkbildningsarbetet. Det studiearbete somvänder sig lill en bredare allmänhet och som har som huvudsyfte alt erbjuda denallmänna medborgeriiga bildning som av gammalt är folkbildningens känneteckenkan därigenom komma att missgynnas. Självklart bordet dock stå studieförbundenfritt att själva lägga lyngdpunklen mer eller mindre markerat på det arbete sombedrivs i anknytning till eller inom medlemsorganisat lönerna. Enutgångspunkt för folkbildningsutredningens fortsatta arbete med dessa frågorbör därför vara att de fördelar som ett folkrörelseanknutet studiearbete gerskall tillvaratas och utvecklas, utan alt det studiearbete som har annanförankring för den skull eftersatts. Detfortsatta utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Flera av de frågor somfolkbildningsutredningen fått i uppdrag att behandla har nära samband medfrågor som behandlas eller kommer alt behandlas av andra kommitiéer, Del II U:4 Skr 1978/79:103 212