prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — 1977/78:110, NU 1977/78:68,rskr 1977/78: 341) satsas på forskning och utveckling för effektivareenergianvändning. De största satsningarna inom energianvändningsområdet avserf. n. ny och energisnålare teknik för industrins processer och uppvärmningen avbostäder och andra lokaler. De möjligheter till energibesparingar som kan kommafram beror bl.a. på resultatet av detta forsknings- ochutvecklingsarbete. När det gäller energibesparingar inom industrins processervilljag särskilt peka på att betydande insatser görs för att utveckla nyaenergisnåla och bränsleflexibla metoder för jäm- och stålframställning samt nyametoder för bl.a. energisnål pappersframställning och fiberfriläggning vidtillverkning av pappersmassa på mekanisk väg. När det gäller uppvärmningen avbostäder och andra lokaler görs omfattande insatser på utveckling av och Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 83 praktiskaförsök med bl. a. lagring och utnyttjande av solvärme. Jag kommer i detföljande (avsnitt 9.5) att utförligt redovisa min syn på solvärmensförutsättningar och behovet av åtgärder för att underiätta införande och vidarespridning av ny teknik inom solvärmeområdet. Föratt nå de energianvändningsnivåer som industriverket har beräknat i sinaprognoser fordras alltså att olika åtgärder i energihushållande syfte vidtasoch att särskilda resurser sätts in. Inom flera områden är redan omfattandeprogram i gång. Jag avser därvid bl.a. de olika system som finns för lån ochbidrag till energibesparande åtgärder i byggnader, industrins processer m. m. Energikommissionenhar i sina förslag understrukit behovet av utvärdering av det statligaekonomiska stödet till energisparande åtgärder. Ett stort antal remissinstanserbl. a. , energisparkommittén och i (LO) har ställt sig bakom detta. Ävenjag delar dessa bedömningar. Enligt min mening är utvärdering avhittillsvarande låne- och bidragsverksamhet och vidtagande av de åtgärder somdenna utvärdering kan leda till en väsentlig uppgift inom energihushållningsområdet.Jag återkommer i det följande till det utvärderingsarbete som har bedrivitsinom industriverket. Chefen för kommer att redogöra förden utvärdering som har utförts av . 6.1.2Principer och styrmedel för energihushållning Jagövergår nu till att redovisa de principer och styrmedel som jag anser börtillämpas vid det fortsatta arbetet inom energihushållningsområdet. Somjag har framhållit finns det mycket som talar för att den framtidatillförseln av energi till kommer att möta problem på grund av knapphetpå vissa energiråvaror, ökande priser och miljöproblem. Mot denna bakgrund ärdet angeläget att åstadkomma ett samhälle som hushållar med energi så mycketsom möjligt. Målet på lång sikt bör enligt min mening vara att nå enanvändningsnivå som går att klara med hjälp av uthålliga, helst fömybara ochinhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Flera skäl talar föratt vi särskilt bör inrikta våra ansträngningar på atl spara olja. Följandeutgångspunkter och riktlinjer bör gälla vid utformningen och genomförandet avett energihushållningsprogram. Väsentligtär att vi tar fram den energi som vi behöver med minsta möjligasamhällsekonomiska uppoffring. För att detta mål skall nås bör en fortlöpandeavvägning ske dels mellan insatser för ökad tillförsel och insatser förbesparingar, dels mellan olika besparingsinsatser och mellan olikatillförselsystem. Vi bör t. ex. försöka jämföra kostnaden för att tillföra enkilowattimme till energisystemet och distribuera den med kostnaden för attspara den. I en sådan kalkyl bör i princip all uppoffring i samhället inkl.miljöbelastning m. m. räknas in. En avvägning av denna art kan Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 84 att insatser för att spara energi för uppvärmning måste avstämmas motmöjligheterna att utnyttja spillvärme. Motsvarande kan gälla sparinsatser ibyggnader i sådana områden som försörjs eller kan väntas försörjas medfjärrvärme särskilt när detta sker i samband med kraftvärmeverk. Ettprogram för energihushållning bör vidare självklart inriktas och utformas såatt de resurser som satsas sätts in där de får störst effekt. Det bör vidareutformas så att det medverkar till att vi kan nå angelägna sociala mål, dvs.ekonomisk tillväxt, full sysselsättning, regional balans samt social ochekonomisk utjämning och god miljö. kan en god energihushållning ökavåra möjligheter att nå dessa mål. Jaghar ttdigare framhållit att osäkerhet föreligger om den framtidaenergiförsörjningen. Vidare harjag betonat betydelsen av att energisystemet ärså utformat att det stegvis kan anpassas till förändrade förhållanden. Medhänsyn härtill bör hushållningsprogrammet utformas så att sådana åtgärder uppmuntrassom gör det möjligt att skifta mellan olika energibärare nu eller i framtiden.Hit kan exempelvis höra förberedelser vid konstruktionen av fordonsmotorer såatt de senare helt eller delvis kan drivas med andra drivmedel än sådana somanvänds . Vidare kan hit räknas förberedelser vid uppbyggnaden av såvälbyggnaders värmesystem som Qärrvärmesystem för en senare övergång till solvärmeeller eldning med andra bränslen än olja. Hushållningsprogrammetbör omfatta olika åtgärder. Vi måste dels få till stånd en bättreenergihushållning i befintliga byggnader, processer, transportsystem m. m.,dels se till att nya byggnader och anläggningar utförs så att godenergihushållning uppnås i dessa. Härtill bör vi försökaåstadkomma en sådan lokalisering av bostadsområden och arbetsplatser atttransportarbetet för arbets- och serviceresor blir så litel som möjligt utanatt vi inkräktar på möjligheterna att få till stånd en god boendemiljö. Det statligaenergiforskningsprogrammei innehåller insatser för att öppna möjligheter förenergibesparingar. Det ingår sålunda i ett långsiktigt program för effektivareenergihushållning. Utveckling och införande av ny teknik är en viktigförutsättning för att hushålla med energi i såväl befintliga somnytillkommande byggnader, industrianläggningar m. m. Energiforskningsprogrammetär inriktat på att ta fram underlag rörande båda slagen av åtgärder även om dethar sin tyngdpunkt i ny teknik som kommer till användning främst i nyabyggnader och anläggningar. Ettomfattande införande av ny teknik inom olika energianvändningsområden kommeratt ställa krav på en väl fungerande teknisk provnings- och kontrollverksamhet.Härigenom kan skilda produkters eller metoders egenskaper redovisas på ettsakkunnigt och objektivt sätt. En sådan verksamhet är av intresse för attbl.a. från samhällets sida säkerställa att avsedda energibesparingar uppnås ochför att skydda de enskilda konsu- 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 85 Jag vill i sammanhanget nämna attjagmot bl. a. den bakgrunden, i enlighet med regeringens bemyndigande, hartillkallat en särskild utredare för att utreda vissa frågor rörande provninginom energiområdet (I 1978:06). Utredaren skall enligt sina direktiv (Dir.1978: 86) föreslå åtgärder bl. a. från samhällets sida för att säkerställatillgången till metoder, kompetens och resurser för teknisk provning inomenergiområdet. Särskild tonvikt skall därvid läggas vid provningsbehovet inomolika energianvändningssektorer. Olika styrmedel kan sättas in för att påverkaenergianvändningen. De energipolitiska styrmedel som står till statsmakternasförfogande brukar indelas i tre huvudgrupper, nämligen dels direklprispåverkande åtgärder, såsom skatter och ekonomiskt stöd, dels regleringsåtgärderinkl. lagstiftning och normer, dels offentliga resursinsatser. De åtgärder somhar vidtagits i har framför allt varit ekonomiskt stöd ochstatliga resursinsatser. De skatter som finns inom energiområdet har i alltväsentligt varit motiverade av andra skäl än energipolitiska. Enviktig regleringsåtgärd är införandet av bestämmelserna om energihushållning iSvensk byggnorm. Enligt min mening bör energihushållningsprogrammet även ifortsättningen vara baserat främst på direkt prispåverkande åtgärder inkl.ekonomiskt stöd samt resursinsatser från det offentliga. Energianvändarnas benägenhetatt genomföra energisparåtgärder påverkas av nuvarande och väntadeenergikostnader. Det förslag som chefen för budgetdepartementet lägger framsenare om en höjning av energiskatten på oljeprodukter får bl. a. ses somett led i strävandena att inrikta planeringen mot och öka benägenheten attgenomföra energisparande åtgärder hos energianvändarna. Jag återkommer tillfrågan om energiskatter i det följande. När det gäller offentliga resursinsatser har enligt minmening kommunerna bl. a. inom ramen för lagen om energiplanering ettstort ansvar för att en sådan planering och sådana ålgärder kommer till ståndsom leder till en god energihushållning. I det följande föreslår jag attbehovet av en särskild energihushållningslag utreds. En sådan lag kan bl.a.underlätta kommunala insatser för en förbäitrad energihushållning. Kommunernahar vid genomförandet av de åtgärder som krävs för att nå den högaambilionsnivå beträffande energisparande i befintlig bebyggelse som riksdagenhar satt upp genom sitt beslut (prop. 1977/78:76, CU 1977/78: 31,rskr 1977/78: 345), viktiga styrande uppgifter. De riktlinjer och utgångspunkter som jag nu har redovisatligger i linje med vad har anfört inom detta område.Remissinstanserna har i stort inte haft något att erinra mot kommissionensuttalanden i dessa avseenden. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 86 Energianvändningenoch dess fördelning på olika energislag påverkas i stor utsträckning avenergikostnaderna. Energipriset kan således användas för att stärka företagensoch hushållens motiv för att spara energi eller för att påverka valet mellanolika energibärare. Vid en bedömning av hur prissättningen på energi kanutnyttjas som ett verksamt medel i en aktiv energihushållningspolitik blirdärför energiefterfrågans priskänslighet av stor betydelse. Åtgärdersom påverkar varupriser eller kostnader för produktionsfaktorer brukarbetraktas som relativt långsiktigt verkande styrmedel. Bakgrunden härtill äratt snabba omställningar är kostsamma för såväl företag som hushåll. Redannedlagda investeringar i byggnader, maskiner, apparater och transportmedelskapar bindningar. De medför att det inte lönar sig att göra omställningar vidprisändringar som betraktas som tillfälliga. Även anpassning till beståendeförändringar i priser och produktionskostnader sker relativt långsamt ochgradvis. Prisstyrning inom energisektorn torde således främst ha intresse förstyrning av energianvändningen på medellång eller lång sikt. De flestaempiriska undersökningar, inkl. de som har gjorts genom energikommissionensförsorg, ger också vid handen att den långsiktiga priskänsligheten och därmedanpassningsmöjligheterna är betydligt större än den kortsiktiga föralla energislag. Deundersökningar som expertgrupp för styrmedel redovisar (DsI 1977:15, avsnitt 7.3) tyder på att den kortsiktiga priskänsligheten vadgäller hushållen är låg. Redovisade beräkningar tyder på att om priset påenergi ökar , minskar energianvändningen med i storleksordningen0,1-0,. Den långsiktiga priskänsligheten torde enligt gjorda uppskattningarinnebära att en höjning av energipriset på motsvaras av en lika storminskning i energianvändningen. Enligtstyrmedelsgruppens undersökningar tycks den kortsiktiga priskänsligheten varanågot större för industrin än för hushållen. Några av styrmedelsgmppens studiertyder på att vissa substituttonsmöjligheter finns även på kort sikt mellanenergi, råvaror och arbetskraft i en situation med outnyttjadproduktionskapacitet. Däremot är kapital och energi i stor utsträckning komplementära. Detmåste emellertid understrykas, att erfarenheterna av prispolitiska styrmedelinom energiområdet är starkt begränsade. Varken för utformningen avdrivmedelsbeskatlningen eller för den allmänna energiskatten har hushållningenmed energi varit något mer framträdande motiv. Jagövergår nu till att behandla det nuvarande systemet för energibeskattningen iSverige. Densärskilda beskattningen av energi utgår i form av allmän energiskatt,bensinskatt, kilometerskatt, gasolskatt och särskild beredskapsavgift föroljeprodukter. Denallmänna energiskatten omfattar bensin, gasol för drift av motorfor- Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 87 don,eldningsolja, motorbrännolja, bunkerolja, kol och koks samt elkraft. Detenergiskattebelagda området är undantaget från mervärdeskatt. Dennuvarande energibeskattningen är utformad med sikte på att träffa utnyttjandetav bränsle och elkraft för energiändamål. Detta innebär att skatten inteomfattar t.ex. olja som används som råvara i den petrokemiska industrin ellerkoks som används i masugnar. Inte heller beskattas elkraft som används ielektrotermiska och elektrokemiska processer, t. ex. vid framställning avaluminium. Vidare är vissa användningsområden undantagna, t. ex. el för järnvägsdrift. Skattenomfattar inte alla energislag. Bland bränslen som inte är skattepliktiga kannämnas gas, fotogen samt inhemska fasta bränslen som ved, torv, avfall ochsvenskt kol. Bensinskattenomfattar bensin för motordrift och motoralkoholer. Detta innebär bl.a. att närmetanol används som drivmedel beskattas den som motorbensin antingen det ärfråga om ren metanol eller bensin-metanolblandning, trots att energiinnehålleti metanol är betydligt lägre än i motorbensin per liter. Kilometerskattenutgår för dieseldrivna personbilar, lastbilar och bussar samt även tyngresläpvagnar till sådana fordon. Kilomelerskatten är tillsammans medfordonsskatten och bensinskatten specialdestinerad för att finansieravägväsendets utbyggnad och underhåll. Denna specialdestine-ring kommer attupphöra med /81. Gasolskattutgår på gasol för drift av motorfordon. Särskildberedskapsavgift utgår på motorbensin, dieselbrännolja, eldningsolja ochbunkerolja. Avgiften har tillkommit för att finansiera en utbyggdberedskapslagring av dessa bränslen. utgår avgiften ocksåför att finansiera stöd till prospektering efter olja och naturgas. I dettasammanhang kan även nämnas fariedsvaruavgiften som tas ut på bl. a. import avolja och oljeprodukter för att finansiera viss del av sjöfartsverketsverksamhet. Denallmänna energiskatten utgår f. n. med per liter motorbensin, . perm dieselbrännolja, eldningsolja och bunkerolja och . per ton stenkol.Elenergi för industriell användning beskattas med per kWh vid enförbmkning överstigande 40000 kWh och för övrig användning med perkWh. Vissa andra i sammanhanget mindre väsentliga bränslen är också föremål förvarierande grad av beskattning. Utöver energiskatt utgår, som harnämnts, bl. a. bensinskatt med per liter och särskild beredskapsavgiftmed per liter bensin samt . per m' dieselbrännolja och eldningsolja.En jämförelse visar att skatte- och avgiftsuttaget på oljeprodukter i ärbland de lägsta i . industrin gäller särskilda regler enligt lagen (1974:992) om nedsättningav allmän energiskatt, vilka innebäratt energiskatten på bränsle och elkraftinte skall överstiga av de tillverkade produktemas Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 88 Vidare har regeringen möjlighet att medge ytterligare nedsättningför visst företag om det föreligger särskilda skäl. Medstöd av denna regel medgavs de mest energikrävande industrierna nedsättning avenergiskatten till av försäljningsvärdet t. o. m. . Under åren 1977,1978 och 1979 har enligt regeringsbeslut på motsvarande sätt medgivitsnedsättning till 1,. Energikommissionenhar föreslagit att en utredning tillkallas för att utreda frågan om beskattningav energi inom mervärdeskattens ram i kombination med en energiskatt i import-och producentledet. I utredningsarbetet bör enligt kommissionen därvidsärskilt beaktas möjligheten att markera energiskattens styrmedelsfunktiongenom skattesatsdifferentieringar och undantag. Dessa skulle ha ttll syftedels att tillgodose kraven på en samhällsekonomiskt avvägd beskattning som tarhänsyn till miljöeffekter, försörjningstrygghet m. m., dels att underlättautbyggnaden av mot-tryckskrafl och introduktionen av i landetsenergiförsörjning nya energislag. Remissinsianserna har överlag anslutit sigtill förslaget om en fortsatt utredning av frågan om en omläggning avenergibeskattningen. På grundval av kommissionens förslag ochremissinstansernas synpunkter har chefen för budgetdepartementet tidigaredenna dag fått regeringens bemyndigande att tillkalla en utredning ombeskattningen av energi, m. m. Nugällande skattesatser innebär att i jämförelse med elkraft beskattas motorbensinnågot mer och fossila bränslen avsevärt mindre i förhållande till energislagensresp. Medan elenergi genom den allmänna energiskatten beskattasmed alternativt per kWh beroende på förbrukarkategori, beskattasmotorbensin med per kWh och eldningsoljor med per kWh. Omhänsyn tas även till övriga skatter och avgifter beskattas motorbensin med 12,5öre per kWh och eldningsoljor med per kWh. Enligtmin mening bidrar energiskatten i sin nuvarande form inte till att begränsavårt oljeberoende och inte heller till en av miljöskäl motiverad styrning avenergianvändningens inriktning. Chefen för budgetdepartementet kommer därförsenare denna dag att föreslå bl. a. vissa höjningar av den allmänna energiskatten.Hans förslag omfattar höjning av skatten på oljeprodukter med . per m' fr.o, m. . Den föreslagna höjningen syftar till att medverkatill en dämpning av användningen av energi och till att sttmulera tillanvändning av andra bränslen än olja. Somjag har redovisat är på kort sikt efterfrågan på energi relativt okänslig motprisförändringar. Däremot sker en anpassning i efterfrågan på något längresikt. Det är från energipolilisk synpunkt väsentligt att energiskatten ges ensådan inriktning att den ger incitament till hushållning med energi samtidigtsom den stimulerar till övergång till bränslen som kan ersätta olja. Föratt öka försörjningstryggheten vad avser landets oljeförsörjning att åtgärder vidtas med syfte att hindra att Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 89 Genom att införa sådana åtgärder, t.ex. i form av enförsörjningsmotiverad avgift, skulle kommersiella garantier skapas för dem somsatsar på introduktion av bränslen som kan ersätta olja. Frågan bör enligtkommissionen utredas. För egen del ställer jag mig liksom flera avremissinstanserna avvisande till kommissionens förslag. Somjagi det följande (avsnitt 8.6) kommer att redovisa ser jag det som angeläget attså snart som möjligt få till stånd utökade prov med syntetiska drivmedel,främst metanol. Enligt gällande regler beskattas metanol för fordonsdrift,liksom andra motoralkoholer, som motorbensin, trots att metanolen pervolymsenhet har bara ungefär hälften av bensinens energiinnehåll. För att fåde nämnda proven till stånd är det angeläget att bensinskatten utgående påmotoralkoholer sänks. Chefen för budgetdepartementet kommer attföreslå en sådan skattesänkning. Jagser det vidare som angeläget att även andra alternativa drivmedel änmotoralkoholer utnyttjas. Ett näraliggande alternativ är motorgas, gasol förmotordrift, som utöver att den kan komplettera nu utnyttjade drivmedel ävenhar vissa fördelar från miljösynpunkt i jämförelse med motorbensin. Mednuvarande uttag av skatt på gasol för nämnt ändamål synes det vara möjligt attviss övergång till gasoldrift inom bilparken kan komma att ske. Enförutsättning härför har angivits vara att skatteuttaget på gasol i jämförelsemed det totala skatte- och avgiftsuttaget på motorbensin inte förändras iväsentligt hänseende, dvs. att skatten på gasol inte ökar i sådan utsträckningatt det blir olönsamt att gå över till motorgasdrift. Någon anledning att nuföreslå en höjning av skatten på gasol för motordrift föreligger inte. Denvidare utvecklingen inom motorgasområdet och inom syntetbränsleområdet torde ihuvudsak få bestämma skatteuttagets vidare nivå. Som allmän inriktning bördärför enligt min mening t. v. gälla att nuvarande skatte- och avgiftsuttag påmotorbensin relativt motorgas i huvudsak bibehålls. Jag har i denna frågasamrått med chefen för budgetdepartementet. Genomnuvarande nedsättningsregler avseende industrins energiskatte-belaslning skullede skattehöjningar som chefen för budgetdepartementet kommer att föreslå senaredenna dag till stor del bara påverka inriktningen och fördelningen avhushållens energianvändning. Det är väl så viktigt att den föreslagnaenergipolitiskt motiverade inriktningen av energiskatten får genomslag äveninom industrin. Jagvill härvid erinra om alt det ankommer på regeringen att besluta omförändringar av gränsen för nedsättning av energiskalt inom ramen för denlagstadgade gränsen på . Jag har inhämtat att chefen för budgetdepartementetavser att i annat sammanhang föreslå att den nu gällande gränsen på 1,höjstill 1,. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 90 6.2 Energihushållning inom industrin Av landets totala slutliga energianvändning svararindustrin för . beräknas industrins energianvändning hauppgått till totalt ca . Härav avser ca bränslen och ca 40 TWhel. I industrins bränsleanvändning ingår i stort sett all koloch koks som används i . Vidare finns ett stort inslag av inhemskabränslen genom framför allt massaindustrins lutar. Dessa svarar för ungefärhälften av energitillförseln till denna bransch. avindustrisektorns hela energianvändning bedöms gå till uppvärmning ochventilation av byggnader samt varmvattenberedning. I tabell 6.2 redovisas de olika industribranschernas andelav industrins energianvändning, förädlingsvärde och sysselsättning. Tabell 6.2 Industribranschernas andel av industrinsenergianvändning i TWh, förädlingsvärde (till faktorpris') och antalarbetstimmar , % Gmvor och mineralbrott Livsmedelsindustri Textil- och konfektions-industri Träförädlingsindustri Grafisk industri Kemisk industri Jord- och stenindustri Jäm- och stålindustri Verkstadsindustri exkl. varv tillverkningsindustri ' Med faktorpris menas priset på produktionsfaktorernaarbetskraft, råvaror och kapital. Som framgår av uppgifterna i tabell 6.2 använderträförädlingsindustrin och järn- och stålindustrin mest energi av de olika branscherna.Dessa branscher svarar för av den totala energianvändningen i industrinmedan deras andelar av industrins förädlingsvärde och sysselsättning ärbetydligt lägre. Det motsatta förhållandet gäller verkstadsindustrin. Inomträförädlingsindustrin är massa- och pappersindustrin den största energianvändaren.Denna bransch svarar för ungefär en tredjedel av elförbrukningen och av bränsleförbrukningen inom hela industrin. Produktionen i deenergiintensiva branscherna är koncentrerad till vissa regionala och lokalaarbetsmarknader, främst i Bergslagen och delar av . Inom dessa områdensvarar den energiintensiva industrin på många orter för den helt dominerandedelen av industrisysselsättningen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 91 Dessabranscher spelar också stor roll för vår export. Mot bakgrund härav är en säkerenergitillförsel till bl. a. dessa branscher av stor vikt. Faktorersom påverkar energianvändningen inom industrisektorn är i första hand industriproduktionensstorlek och sammansättning. Produktionens storlek under enskilda år påverkas isin tur i hög grad av konjunkturläget. Av stor betydelse för energiåtgången ärockså den specifika energiåtgången, dvs. energianvändningen per produceradenhet. En sänkning av energiåtgången i befintlig utrustning m.m. kanåstadkommas genom olika slag av energisparande åtgärder. Åtgångstalen påverkasockså -särskih på - av i vilken takt maskiner m.m. byts ut motenergisnålare utrustning. I den mån möjligheterna att minska energianvändningenär knutna till en ny teknik, leder sålunda en snabbare ekonomisk tillväxt tillett snabbare införande av nyare och energisnålare tillverkningsmetoder ochutrustning. Energiprisnivån ochförväntningarna om den framtida energiprisutvecklingen torde påverkaenergianvändningen inom denna sektor i något högre grad än inom sektorerna förtransporter och för bostäder, service m. m. Industrins benägenhet att vidtaolika energisparande åtgärder beror i stor utsträckning på bedömningar omenergipriset.