prop · G203119 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop1978/79:119 Regeringens proposition omvissa frågor rörande forskning och forskarutbildning; Regeringenföreslär att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås på grundval av forskningsrådsutredningens betänkande(SOU 1977: 52) Forskningspolitik vissa åtgärder för att förbättra planeringeninom forskningsområdet. Vidareföreslås att resurserna för samhällsriklad forskningsinformation förstärks med4 milj. kr. Arbetstagarorganisationernaföreslås få ökat inflytande över beslul i forskningsfrågor.Arbetstagarorganisationerna skall således vara förelrädda inom bl. a.styrelsen för teknisk utveckling (STU) och i styrelsema för instituten förkollektiv forskning (branschforskningsinstituten). Arbetstagarorganisationernasmöjligheter att ta initiativ till forskning skall förbättras genom atl högsl 5milj. ur arbetarskyddsfonden får disponeras för stöd till detta. Sekretariatetsför framtidsstudier anknytning till föreslås upphöra.Framtidsstudieverksamheten föreslås i stället anknytas till FRN. Vidareläggs i propositionen fram vissa förslag på gmndval av forskarutbildningsutredningensbelänkande (SOU 1977:63) Fortsatt högskoleutbildning. Behörigheten till forskamtbildning föreslås delas in i allmänbehörighet och särskild behörighet. Gmndläggande högskoleutbildning omfattandeminst 80 poäng skall ge allmän behörighet för tillträde till forskarutbildning.Kraven för särskild behörighet skall fastställas av fakultetsnämnd.Utbildningsutbudet på nivån ovanför grundläggande högskoleutbildning föreslåsbreddas genom att påbyggnadsutbildningar inrättas. För utveckling och drift avöverbryggande kurser för dem som har allmän men inte 1 1978179. Prop.1978/79:119 2 särskild behörighet till forskarutbildning samt förplanering av och försöksverksamhet med päbyggnadsutbildningar föresläs all 2milj. Ytterligare 75 utbildningsbidrag för doktorander föreslåsinrättade. Ansvaret för de nu av STU finansieradekontaktsekretariaten föreslås föras över på högskolan. Särskilda medel - 7,5 milj. kr. - föreslås anvisas för altunderlätta för universitetslektorer att aktivt delta i forskning. Innehavare avtjänsier som förste assistent skall i fortsätiningen i Ijänslen även kunnaarbela med forskning. För viss förstärkning av högskolans forskingsorganisationföreslås alt 2 milj. kr. Vidare föreslås alt möjligheter öppnas för vissaförändringar i fakultetsnämndernas sammansättning. 1978/79:119 3 Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrives att 16, 23 och 24 §§ högskolelagen(1977:218) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 § Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokalastyrelser, rektorsämbeten, linjenämnder, fakultetsnämnder, sektionsnämndersaml styrelser för institutioner och andra arbetsenheter. Vid högskoleenheten inom jord- I stället för fakultetsnämnder och bruksdepartementetsverksamhets- sektionsnämnder får finnas andra områdefår i stället för fakultets- organ enUgt vad som föreskrivs i 23 nämnder och sektionsnämnder fm- § fjärde stycket och 25 §. nas andra organ enligt vad som för eskrives i 25 §. För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde skall finnas fakultetsnämnder ochsektionsnämnder. verksamhei skall avse ett särskiltvetenskapsområde (fakultet) i en högskoleregion. verksamhetskall avse en del av en fakultet (sektion) i en högskoleregion. och sektionsnämnd skall inom sitt verksamhetsområde 1. planeraforskarutbildningen, 2. handläggaövriga frågor om vad forskarutbildningen skall innehålla och om hurforskarutbildningen skall organiseras, samt 3. handlägga vissafrågor om planering av forskningen. För sådan forskning och forskarutbildning som ej avserett särskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder ochsektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen utser. I fakultetsnämnd och sektions- I fakultetsnämnd och sektions nämnd skall ingå företrädare för nämnd skallingå företrädare för verksamheten inom nämndens verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. Företrädare verksamhelsområde.Förelrädare för de anställda och de studerande förde anställda och de studerande inom fakultetsnämnds och sek- inomfakultetsnämnds och sek tionsnämnds verksamhetsområde tionsnämndsverksamhelsområde har räll att ingå i nämnden. harrätt att ingå i nämnden. I fakulieisnämnd och sektionsnämnd kan ingå företrädareför sådant jorsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har anknytningtill nämndens verksamhetsområde. I fakultetsnämnd och sektionsnämnd kan ingå företrädareför 1. sådantforsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har anknytning tillnämndens verksamhetsområde, 2. sådangrundläggande högskoleutbildning som saknar representation ifakultetskollegiet, 3. allmännaIntressen. Denna lag träder i kraft den . Prop.1978/79:119 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , ,, Bondeslam Föredragande: slalsrådel Wikslröm Proposition om vissa frågor rörande forsknings ochforskarutbildning Med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkalladedåvarande statsrådet sakkunniga' för all utreda frågorrörande forskningsråden inom verksamhetsområde. Desakkunniga antog benämningen forskningsrådsutredningen (FRU, U 1972:02). FRU överlämnade betänkandet (SOU 1975:26)Forskningsråd. FRU fick genom tilläggsdirektiv ijuni 1974 och i april1975 i uppdrag atl bl. a. utreda formerna för stöd till långsiktsmotiveradforskning och undersöka och bedöma förutsättningarna för en långsiktigforskningsplanering. FRU överlämnade betänkandet (SOU 1977:52)Forskningspolitikjämte bilagor (SOU 1977:53-55). En nulägesbeskrivning börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. En sammanfattning av FRU:sbetänkande bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2. Efter remiss har yuranden över FRU:s betänkande avgells avbrottsförebyggande rådet, datainspektionen, styrelsen för internationellutveckling, beredningen för u-landsforskning, överbefälhavaren, försvarels materielverk,(), , sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och ralionaliseringsinslilui (Spri), ' Riksdagsledamoten , professorn , riksdagsledamoten , professorn ,dåvarande riksdagsledamoten redaktören , professorn , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , f.d. universitetskanslern (ordförande),professorn samt riksdagsledamoten . , transportforskningsdelegationen, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, (), konjutiklurinslitutel, statskontoret, (), tion, riksarkivel, och statens hisloriska museer, na turhistoriska , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som överlämnat yttranden från lokala och regionala högskolemyndigheter, och högskolor (UUH), skolöverstyrel sen (SÖ), svenska unescorådel, slyrelsen för sekretariatet för framlidsstu dier, , , , , , patent-och registrerings verket, , styrelsen för arbelarskyddsfonden, centrum för arbetslivsfrågor, statens råd för byggnadsforskning, statens insiitui för byggnadsforskning, statens planverk, statens industriverk, Sve riges geologiska undersökning, , , styrelsen för teknisk utvecklirig (STU), sta tens råd för vetenskaplig information och dokumentation i(SINFDOK), statens delegation för rymdverksamhet, forskningsrådsnämnden (FRN), medicinska forskningsrådet (MFR), humanistisk-samhällsyelenskapliga forskningsrådet (), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), forskningsbiblioteksrådet, statens råd för skogs- och jordbruksforskning (), lärartjänslutredningen, delegationen för energiforskning, decen traliseringsutredningen, statens väg- och trafikinstitut, statens geotekniska institut. , , enjörsvetenskapsakademien (IVA), Nordforsk, mot can cer. , Svenska läkare sällskapet, , , (), Centralorganisationen /SR, Landsor ganisationen i (LO), (), och |(CUF). Här jämte Tiar inkommit ett antal skrivelser med anledning av betänkandet. En sammanställning av remissyttrandena över FRU:s belänkande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladedåvarande statsrå det sakkunniga ' med uppdrag att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen m. m. De sakkunniga antog benämning- en forskarutbildningsutredningen (FUN, U 1974:06). ] FUN avgav ijuni 1975 delbetänkande! (Ds U 1975: II) Utbildningsbi drag för doktorander. Genom beslut erhöll FUNtilläggsdirektiv med utgångspunkt i beslut om reformering avhögskoleutbildningen. FUN överlämnade betänkandet (SOU 1977:63)Fort- i 'Riksdagsledamoten , riksdagsledamoten (ordförande),riksdagsledamoten , professorn ,professorn , docenten och professorn . Prop.1978/79:119 7 En sammanfattning av betänkandetbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 4. Efterremiss har yttranden över FUN:s belänkande avgetts av brottsförebyggande rådet,beredningen för u-landsforskning, , försvarelsforskningsanslall (FOA), , som hört , sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri), transportforskningsdelega-tionen, statistiskacentralbyrån (SCB), , staiskonioret, (), statens personalnämnd, , och statenshistoriska museer, , universilels- ochhögskoleämbetet (UHÄ), som överlämnat yttranden från lokala och regionalahögskolemyndigheter, och högskolor (UUH),cenlrala studieslödsnämnden (CSN), (), styrelsen försekretariatet för framlidsstudier, , ,, , ,patent- och registreringsverket, ,arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen för arbetarskyddsfonden, centrum förarbetslivsfrågor, statens råd för byggnadsforskning, statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, statens industriverk, geologiskaundersökning, , slyrelsen för tekniskutveckling (STU), statens räd för vetenskaplig information och dokumentation(SINFDOK), statens delegation för rymdverksamhet, forskningsrådsnämnden (FRN),medicinska forskningsrådet (MFR), humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), statens rådför skogs- och jordbruksforskning (), siudiesiödsulredningen, lärartjänslutredningen.Vård 77, expertgruppen för regional utredningsverksamhet, delegationen förenergiforskning, statens bakteriologiska laboratorium, statens väg- ochtrafikinstitut, statens geotekniska institut. ,(), mot cancer. , , , . (),Centralorganisationen /SR, i (LO), (), (), () och . Härjämte har inkommit ettantal skrivelser med anledning av betänkandet. En sammanställning avremissyttrandena över FUN:s betänkande bör fogas till protokollet i detlaärende som bUaga 5. Vidare har , ochIngenjörsakademien inkommit med en skrivelse om behovet av en översyn av detvelenskapliga arbetets ställning i . För överblickens och sammanhangets skull behandlar jag idet följande åtskilliga frägor i vilka del ankommer på regeringen eller berördamyndigheter all besluta. Prop.1978/79:119 8 Föredragandens överväganden 1. Forskning och utvecklingsarbete (FoU) bedrivs i olikamiljöer och under skilda förutsättningar. Det svenska FoU-systemet kan i storadrag sägas bestå av universitet och högskolor, forskningsrådsorganisationen,den sektoriella samt näringslivet. Finansieringen av FoU-verksamheten sker också på fleraolika sätt: genom direkta statsanslag till organ som har utförande av FoU somhuvuduppgift eller som ett led i sin myndighetsfunktion inom en viss samhällssektor,genom statsbidrag till organ av forskningsrådstyp som i sin tur fördelar del av anslagen till de enheter som utför forskningen och genom bidrag ochuppdrag till de FoU-utförande enheterna från fonder och stiftelser eller frånbl. a. företag. Ungefär hälften av all FoU-verksamhet och större delen avforskningen i landet finansieras över statsbudgeten. På uppdrag av styrelsenför teknisk utveckling (STU) och statens råd för byggnadsforskning har statistiskacentralbyrån (SCB) analyserat budgetproposition med avseende påanslagen till FoU (statliga anslag till forskning och utveckling /79 ochaktuella trender . En analys av budgetpropositionoch vissa jämförelser med motsvarande analyser avseende 1975 och 1977 årsbudgetpropositioner. 1 denna undersökning, som f. n. är denmest aktuella, anges de statliga utgifterna för FoU för /79 till5,, vilket är av de totala budgeterade statsutgifternaför detta budgetår. Nära tre fjärdedelar av FoU-anslagen kanaliseras genom tredepartement, nämligen (), försvarsdepartementet() och industridepartementet (). Den närmare fördelningen pådepartement framgår av följande tabell. Beräknade anslag budgetproposition.Fördelning på departement. Kommunikations (inkl. affärsverk) 1978/79:119 Tabell 1. (Forts.) Andamål Milj, kr. Industri (inkl. affärsverk) Totalt 5 054,4 100,0 SCB har även gjort en ändamålsindelning av anslagen och däfunnit att den största andelen eller anvisades för att främja allmänvetenskaplig utveckling, framför allt forskning vid universitet och högskoloroch forskning stödd av forskningsråd. Den närmare fördelningen pä ändamålframgår av följande tabell. Beräknade FoU-anslag i 1978 ärsbudgetproposition. Fördelning pä ändamål. Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske Industriell verksamhei m. m. Offentlig service m. m. Fysisk miljö, naturvård Socialvård, social miljö, trygghet Kultur, massmedia, fritid Offentlig förvaltning, samhällsservice Utforskning av jorden och atmosfären ///. Den FoU-verksamhet som finansieras av det svenskanäringslivet är sannolikt minst lika omfattande som den som får medel överstatsbudgeten men har sin tyngdpunkt i utvecklingsarbete. Vidare finansierasFoU av privata fonder och stiftelser av olika slag och av kommuner och landsting. FoU-verksamhetens stora omfattning är redan den skäl föratt forskningsfrågor skall ägnas stor uppmärksamhet och intresse. Också andrafaktorer bidrar till att intresset för forskningsfrågor är stort. En orsak ärotvivelaktigt oron för den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen. Många harstora förhoppningar att forskningen skall kunna bidra till lösningen av olikaproblem som har samband härmed. Det ökade intresset för"livskvalitet" har också kommit att omfatta de intellektuella och kulturellaaktiviteter som forskning innebär och ger upphov till. Finansieringav FoU inklusive FoU utförd i utlandet (Mkr.) Den offentliga sektorn (FoU som finansieras över stats- Privata, ideella organisatio- ner, vetenskapliga samman- slutningar, medicinska, hu- manitära hjälporgan m. m. Källa:SCB (Internalional Survey of the Resources Devoted to Research and ExperimentalDevelopment in 1975). Liksomdet finns många olika motiv för forskning och för intresset för forskning finnsdet mänga olika former för forskning. Många har försökt sig på olika slag avklassificeringar eller systematiseringar av forskning eller forskningspolitik.1 bl. a. forskningsrådsutredningens (U 1972:02, FRU) betänkande (SOU 1977:52)Forskningspolitik diskuteras detta. Resonemang kring indelningsgrunder,klassificering etc. förekommer också i många av remissyttrandena över FRU:sbetänkande och forskarutbildningsutredningens (U 1974:06, FUN) betänkande (SOU1977:63) Fortsatt högskoleutbildning. Det finns inte anledning att här taställning för den ena eller andra principen. Däremot är det viktigt att peka påforskningens mångfald och variationsrikedom när det gäller syfte, innehall,verksamhetsformer och metoder. Vadsom ocksä bör uppmärksammas är att vi ännu har rätt liten kunskap om forskning:hur den påverkas av olika organisationsformer, vad som påverkar möjligheternatill framgångsrik forskning etc. För den fortsatta utbyggnaden avforskningsverksamheten behövs otvetydigt mer forskning om forskning. En visssådan verksamhet bedrivs redan. Inom forskningsrådsnämnden (FRN) arbetar endelegation för studier av forskning och forskningsorganisation. 1 sammanhangetkan nämnas att användningsområdet för resurserna för forskning ochutvecklingsarbete för högskolan numera innefattar ocksä området forskning ochforskarutbildning och inte som tidigare endast grundläggandehögskoleutbildning. FRUoch FUN avlämnade sina betänkanden ungefär , . Bådabetänkandena har varit föremål för en omfattande remissbehandling. FRU:sförslag gäller främst den övergripande forskningsplaneringen ochförutsättningama för denna. Vidare behandlar FRU bl. a. frågor som allmän ochsamhällsinriktad information om forskning och forskningsresultat,löntagarorganisationernas representation i sektoriella FoU-organ och derasmöjligheter att initiera forskning samt den fortsatta Prop.1978/79:119 11 FUN lägger framförslag om bl. a. nya regler för behörighet till forskarutbildning,studiefinansiering inom forskarutbildning och breddat utbildningsutbud övergrundutbildningsnivån. FUN tar därutöver upp frågor som gäller högskolanssamverkan med forskning och utvecklingsarbete utanför högskolan. Vidare behandlarFUN utformningen av tjänsteorganisationen samt planerings- ochledningsorganisationen för högskolans forskning och forskarutbildning. I FUN:s betänkande tas ocksä upp frägor om samspeletmellan forskning och grundläggande högskoleutbildning. De förslag som presenterats av FRU och FUN gäller storaoch väsentliga frågor, däribland och regeringens möjligheter attange riktlinjer för planeringen av forskningen och att fördela resurser tilldenna. Förslagen är dock i så måtto begränsade att de, i enlighet meddirektiven för utredningarna, dels främst gäller offentligt finansierad FoU,dels i första hand avser organisatoriska frågor i vid bemärkelse och inte forskningensomfattning och inriktning. Jag kommer i det följande att redovisa minaställningstaganden till FRU:s och FUN:s förslag. Dessa förslag bör kunna bildautgångspunkter för vidareutvecklingen av forskning och forskarutbildning iSverige. Som jag kommer att närmare belysa i det följande återstår dock vissaviktiga frägor, som mäste behandlas i annat sammanhang. Jag vill här endastpeka på lärartjänstutredningens (U 1977:04) pågående arbete. (U 1978: 01, FOSAM) med frågor som är centralabåde ur allmän forskningspolitisk synvinkel och för högskolan. De förslag som lagts fram i årets budgetproposition är ettuttryck för regeringens vilja att öka stödet till forskning ochutvecklingsarbete. Jag vill här erinra om att dessa förslag med avseende päutbildningsdepartementets verksamhetsområde innebär en ökning av resursernaför forskning och forskarutbildning med ca 56 milj. kr. Vidare kommer i proposition om byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde att föresläs bl. a. att 15 milj.kr. anvisas för finansiering av dyrbar vetenskaphg utrustning. 1 proposition om ett centralt organ förinformationsförsörjning kommer att föreslås att 7 milj. kr. anvisas förinformations- och dokumentationsverksamhet. Det gäller här ätgärder som i höggrad kommer forskningen till godo. Jag avser att i det följande föreslå att sammanlagt ca 19milj. anvisas för vissa åtgärder för förbättrad forskningsplanering ochforskarutbildning m. m. Anslagen till forskning och forskarutbildning inomutbildningsdepartementets område kommer således enligt förslagen /80 alt öka med sammanlagt ca 100 milj. kr. Detta är enmedelsförstärkning som till helt övervägande del gär direkt till forskningen. Vidare kommer jag i det följande att förorda att högst 5milj. 1978/79:119 12 ställstill förfogande för stöd till arbetstagarorganisationernas initiering avforskning. Jagvill i detta sammanhang erinra om att regeringen i proposition om vissaåtgärder för att främja sysselsättningen i föreslagit enförstärkning med 6 milj. kr. av resurserna för forskning och forskarutbildningvid högskolan i . Jaggär nu över till att behandla vissa allmänna frågor som aktualiserats av FRU. FRUanser att sektorsprincipen, dvs. systemet att olika sektorsmyndigheterfinansierar forsknings- och utvecklingsarbete inom sina resp. områden, börbibehållas. FRU redovisar vissa synpunkter på den sektoriellaFoU-organisationen. FRU förordar bl. a. att den sektoriella FoU-verksamhetenknyts till ansvariga myndigheter och inte till departementen. Vidare framhållerFRU att fristående sektoriella FoU-organ normalt bör undvikas med hänsyn tillde nackdelar som ligger i en sämre kontakt mellan forskning ochsektorsplanering, splittringen av forsknings- och utvecklingsresurser och denmer svåröverskådliga organisation som blir följden av en satsning på nya ochofta små fristående enheter för FoU. FRU påpekar ocksä att det är viktigt attden FoU-planerande och initierande verksamheten vid myndigheterna tillförskompetens utifrän och inte ensidigt präglas av den ansvariga organisationensföreställningsramar och dagliga verksamhet. Ilikhet med remissinstanserna delar jag FRU:s uppfattning att sektorsprincipenbör bibehållas och utvecklas. De synpunkter på den sektoriellaFoU-verksamhetens organisation som FRU fört fram är, vilket utredningen ocksåpåpekat, av den karaktären att de inte kan tas till utgångspunkt föromedelbara åtgärder av typ förändringar i existerande organisation, nylagstiftning etc. Frågan om den sektorsanknutna forskningens organisation kangivetvis inte lösas en gång för alla. Det bör inom en viss samhällssektorankomma på för sektom ansvariga departement och myndigheter att föreslå ochsvara för konkreta förändringar av . Sädana förändringarmåste med största sannolikhet föregås av detaljerade studier av sektoms behovoch olika förutsättningar för FoU-verksamheten inom sektom. De resonemang somförs i FRU:s betänkande bör kunna tjäna som ledning för sädanautredningsinsatser och visar även pä problem som bör kunna beaktas i detfortsatta arbetet. Jagvill i detta sammanhang beröra några frågor som ett bibehållande avsektorsprincipen kan ge anledning till. För det första förtjänar det att pånytt erinras om att forskning som finansieras av sektorsorgan till sin vetenskapliganatur inte i någon väsentlig utsträckning skiljer sig eller bör skilja sig frånannan forskning inom högskoleorganisationen. Jag syftar då på attsektorsforskningen självfallet bör vara underkastad samma vetenskapligakriterier och ha likartade behov av metodutveckling och teoribildning. Kravenpå dess vetenskapliga nivå och dess kritiska 1978/79:119 13 granskningsförmåga måste vara lika starka som för annanforskning. En grundförutsättning för sektorsfinansierad forskning är vidare attden forskande personalen utbildas inom högskolan. Det är först under sådanaomständigheter som sektorsforskningen blir av särskilt värde för den sektorsutveckling som den skall tjäna och den koppling till utvecklingsarbete som ärnaturlig. Det som ger den sektoriellt finansierade forskningen inomhögskoleorganisationema en särskild karaktär är främst valet av problemområden.Sektorsforskningen måste styras av de problem som skall lösas för att sektornskall kunna utvecklas. Självfallet kan det dock även ulan att sektoriellamyndigheter är engagerade i finansieringen förekomma att forskning inomhögskolan organiseras med utgångspunkt i samhällssektorer och samhällsproblem. Av vad jag här har anfört följer att planeringen avsektorsforskningens utveckling och utbyggnad måste ske på ett sådant sätt attnära samverkan kan åstadkommas mellan denna och högskolans internt initieradeforskning både för att säkerställa den vetenskapliga halten i forskningen ochför att dimensionering och inriktning av forskarutbildning och annankunskapsutveckling samt uppbyggnad av övriga forskningsresurser skall kunnaske på ett för helheten tillfredsställande sätt. Jag har i årets budgetproposition framhållit att Sverigeär ett ur forskningssynpunkt litet land. Det är därför i högsta grad angelägetatt de resurser personella och andra som finns tillgängliga för forskningoch utvecklingsarbete utnyttjas så rationellt som möjligt. I de flesta falltorde det därför, som FRU framhåller, vara lämpligt att även den forskning somfinansieras av sektorsorgan utförs inom högskolan. Denna väg att genomförasektorsforskning bör säledes i allmänhet väljas framför t. ex. att inrättasärskilda forskningsinstitut. Samarbetet mellan högskolans forskning ochsektorsforskning kan försväras om sektorsforskning bedrivs i särskildainstitut.