prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — anordnande av institutioner för vissa psykisktutvecklingsstörda (vårdhem/elevhem) Deanslag som delvis kan upphöra är ersättning för skogsbrandsläckning ochkatastrofbränder beredskap (planrevision) anläggningsstöd till idrotten (idrottsanläggningar exkl. riksanläggningar,fritidsbåtstrafiken) ersättning tUl kommunerna enligt socialhjälps- ochbarnavårdslagarna för utbetald socialhjälp tUl icke svenska medborgare,svenska och finska zigenare samt renskötande samer kommunala nykterhetsnämnder(administrationskostnader) skyddsympning Ifråga om dessa bidrag har utredningen föreslagit att medlen överförs tillskatteutjämningssystemet. Debeloppsmässigt största bidragen som kan upphöra är bidraget till administrationav den kommunala nykterhetsvården samt delar av bidraget fill kommunernassocialhjälpskostnader för ufiändska medborgare. I övrigt är de bidrag somberörs av förslagen beloppsmässigt små. KEU76 avstod i statsbidragsbetänkandet från att ta ställning till vissaspecialdestinerade bidrag, bl. a. social hemhjälp, färdtjänst och kollektivtrafik.Skälet var att man ville överväga möjligheterna att arbeta in dessa bidrag iskatteutjämningssystemet i samband med översynen av skatteutjämningsreglerna. Iutredningens slutbetänkande konstateras att principiellt sett skulle Bilaga 8 Sammanfattningav utredningens betänkanden 41 dessabidrag kunna arbetas in i skatteutjämningssystemet. Eftersom dessa verksamheterfår bedömas vara socialt eller på annat sätt angelägna kan bidragen emellertidav stimulansskäl behöva finnas kvar ytterligare . Ett annat skäl för enfortsatt specialdesfinering av dessa bidrag är att skatteutjämningssystemetinte heller i fortsättningen kommer att omfatta alla kommuner ellerlandstingskommuner. De kommuner som har en egen skattekraft som överstiger dengaranterade kommer att ligga utanför skatteutjämningssystemet även ifortsättningen. Dessa kommuner och landstingskommuner skulle komma att helt gåmiste om bidrag till nämnda verksamheter om specialdestineringen upphör. Utredningenhar därför inte funnit det möjligt att nu föreslå en avveckling avspecialdestineringen till social hemhjälp, färdtjänst och kollektivtrafik. Påsikt bör dock bidragen överföras till skatteutjämningen. Däremotföreslås att statsbidraget till undervisningsmateriel inom gymnasieskolanslopas, då bidraget bedöms vara av relativt ringa ekonomisk betydelse förkommunema och landstingskommunerna. Detta bidrag uppgår till 25 milj. /78. KEU76 föreslår således att speciella statsbidrag till ett sammanlagt belopp av ca240 milj. kr. avvecklas och medlen överförs till skatteutjämningen. 10Statskommunala bostadsbidrag ocb kommunala bostadstillägg till folkpension Detfinns betydande skUlnader mellan bostadsbidragen tiU folkpensionärer utan barnoch tUl övriga hushåll utan barn. KEU 76 har därför övervägt vilka möjligheterfill ökad samordning som skulle kunna föreligga. m. sker en viss samordning mellan systemen genom attfolkpensionärer utan barn kan få statskommunalt bostadsbidrag när reglerna fördetta ger ett gynnsammare utfall än reglerna för kommunalt bostadstillägg tillfolkpension. Det statskommunala bostadsbidraget utgår då i form avutfyllnadsbidrag tUl KBT. Föratt ytterligare öka samordningen mellan systemen har KEU 76 emellertid övervägtatt införa en miniminivå för KBT som överensstämmer med de gränser som gällerför de statskommunala bostadsbidragen (SKBB) tiU hushåU utan barn. Miniminivånför KBT bör läggas fast i lag. Därigenom garanteras enhetliga regler isamtliga kommuner. Denna enhetliga grundnivå för KBT kan utformas som en övrehyresgräns för de utgående bostadstilläggen. Med övre hyresgräns avses attendast den del av den faktiska månadshyran som understiger den fastställdahyresgränsen ger rätt till bostadsbidrag. 1978/79: 95 42 En gemensam övre hyresgräns för de båda systemen på 600kr. för ensamstående och . för makar skulle ge enökad total KBT-kostnad på ca 300 milj. kr. Det bör observeras att en högre övrehyresgräns för KBT minskar behovet av utfyllnadsbidrag från SKBB-systemet.Utredningen förordar att en lagstadgad miniminivå (övre hyresgräns) införs iKBT-systemet på . för ensamstående och . Med den föreslagna samordningen mellan KBT och SKBB ökarbehovet av att en gemensam lösning väljs för fördelningen av finansieringsbördanmellan stat och kommun i de två bostadsbidragssystemen. Staten svarar mednuvarande statsbidragsregler för av kostnaderna för de statskommunalabidragen. Den statliga finansieringen av KBT uppgår däremot tillendast 10 å . De statskommunala bostadsbidragen innefattar bidragen tillbarnfamiljer och hushåll utan barn men däremot inte det helt statliga bidragettill barnfamiljer. Det betyder att staten totalt finansierar avkostnaderna för de statskommunala bostadsbidragen och KBT och kommunernaåterstående . Utredningen föreslår att statsbidragen i fortsättningenskall täcka av kommunernas kostnader för bostadsbidrag. Det är endast dendel av bostadsbidragen som ligger inom ramarna för lagstadgade inkomstprövningsregleroch hyresnivåer för KBT samt fastställda gränser för slalskommunalabostadsbidrag som bör vara statsbidragsgrundande. Genom att en gemensam40-procentig statsbidragsandel av kosinaderna för KBT och SKBB förordas, kommerstaten att ta på sig hela merkostnaden, dvs. kr., för införandetav den lagstadgade miniminivån i KBT-systemet. Kommunemas totala kostnader förbostadsbidragen blir i stort sett opåverkade av reformen, vilket framgår avtabell 7. Däremot kan naturligtvis fördelningen av kostnaderna för bostadsbidragenmellan enskilda kommuner komma att förändras. Statens och kommunernas kostnader förstatskommunala bostadsbidrag och KBT Enligt nuvarande SKBB KBT Enligt förslaget: SKBB KBT Bilaga 8 Sammanfattningav utredningens betänkanden 43 Nettokostnadernaför bostadsbidragen kommer att utjämnas genom hänsynstagandet tillåldersstrukturen i förslaget till reformerat skatteutjämningssystem. Genom attstaten påtar sig merkostnaden för förslaget om enhetliga regler kommer det genomsnittligakommunala utdebiteringsbehovet att vara detsamma före och efter genomförandetav KEU:s förslag. För de kommuner som ingår i skatteutjämningssystemet kommerdet totala utdebiteringsbehovet, dvs. summan av kommunens direktanettokostnader för KBT/SKBB och det tillägg/avdrag som ges härför iskatteutjämningssystemet, att motsvara det genomsnitfiiga utdebiteringsbehovetför KBT/SKBB för riket. T. ex. får en kommun som genom förslaget orsakas högredirekta kostnader för KBT/SKBB kompensation genom att tillägget iskatteutjämningen ökar (alt. avdraget minskar). Omde kommuner, som har en så hög skattekraft att de kommer att ligga utanförskatteutjämningen även i fortsättningen, gynnas eller missgynnas av förslagetberor på fördelningen av kommunernas kostnader för bostadsbidragen mellan KBToch statskommunala bostadsbidrag. Detta beror i sin tur bl. a. pååldersfördelningen i kommunen. Bidragsförskottenadministreras fr. o. m. av försäkringskassorna. Tidigarestod kommunerna för de löpande kostnaderna och erhöll statsbidrag iefterskott. Fördelningen av kostnaderna för bidragsförskotten mellan staten ochkommunerna behålls i princip oförändrad. Kommunerna svarar således även efteromläggningen för administrationskostnaderna samt av nettokostnaderna förutgående bidragsförskott. Staten svarar liksom tidigare för av nettokostnadernaför bidragsförskotten. Kommunernabetalar alltså efter ett bidrag tiU staten för kostnadernaför bidragsförskott. Storleken på detla bidrag uppgår till ca 170 milj. kr. i1977 års priser. Den nuvarande konstmk-tionen av finansieringen avbidragsförskotten är orationell. En del av den beräknade rationaliseringsvinstsom skulle erhållas vid omläggningen av administrationen av bidragsförskottengår förlorad om detta kommunala bidrag till staten kvarstår. KEU 76 förordardärför att det kommunala bidraget till bidragsförskotten slopas. 12Gymnasieskolelevernas skolresor ocb inackordering är det inte någon som har det direkta ansvaret för att tillräckliga rese-och inackorderingsmöjligheter finns för gymnasieskoleleverna. aveleverna i gymnasieskolan erhåller antingen rese- eller in- 1978/79: 95 44 ackorderingstUlägg.Då det är en så stor andel av gyrnnasieskolans elever som är i behov av stödtUl resor och boende har studiestödsutredningen ansett det motiverat med ettsamlat ansvar för verksamheten. Eftersomkommunerna har ansvaret för skolskjutsverksamhet ochinackordering av grundskoleelever skuUe det också, enligt KEU:s mening, finnasgoda skäl för att kommunerna får ansvaret för motsvarandeverksamhei för gymnasieskoleleverna. Omdenna ändrade ansvarsfördelning genomförs bör kommunema ha det ekonomiskaansvaret för verksamheten. Staisbidragsgivningen bör därför ses över. Rese- och inackorderingstilläggen inom ramen förden statliga studiehjälpen bör slopas Statsbidragen till byggande av elevhem förgrundskolan och gymnasieskolan bör slopas Statsbidragen till avlönande av föreståndare igrundskolans och gymnasieskolans elevhem bör prövas i samband med attdriftbidragen lill och gymnasieskolan ses över. Omett kommunalt ansvarstagande för gymnasieskolelevernas rese- och inackorderingsmöjligheterskulle införas och statsbidragen avvecklas kommer kommunerna att fåen kostnadsökning på ca 150200 milj. kr. Ett kommunaltövertagande av gymnasiesko-elevernas rese- och inackorderingskostnader kommeratt medföra en ökad ekonomisk belastning för kommuner med gymnasieskola. Nuvarandeutbetalningsregler för statsbidragen tUl kan sammanfattas påföljande sätt. Kommunen erhåller förskott på statsbidraget förläsåret på föregående års bidrag. Detta innebär att kommiunerna underlöpande år får stå för hela kostnaden för löneökningar under läsåret samtutökad skolorganisation jämfört med föregående läsår. Slutavräkningen på grundskolebidraget betalas utförst ca efter läsårets slut. Kommunen erhåller inga förskott på avgiftsbidragen(ATP, socialförsäkringsavgifter m. Eftersläpningenvid utbetalningen av statsbidrag till kommunerna avseende uppgårtill . m. införs ett nytt statsbidragssystem för somett resultat av SIA-reformen. Statsbidraget blir då mer Bilaga8 Sammanfattning av utredningens betänkanden 45 schabloniseratoch handläggningen av bidraget kan väsentiigt förenklas både i kommunerna ochpå länsskolnämnderna. En ny handläggningsordning kommer att införas sominnebär att slutregleringen av statsbidraget tUl skulle kunnatidigareläggas vilket skuUe minska kommunernasräntekostnader avsevärt. Enövergång till att beräkna förskottsbasen på löpande redovisningsår men medbibehållande av nuvarande procenttal för förskott (90) medför ca 300 milj. kr.i engångsbelaslning av statsbudgeten (alternativ 1). Omman skulle vilja gå vidare och ytterligare minska eftersläpningen iutbetalningen av skolbidragen till kommunerna kan man införa förskott påavgiftsbidragen. Ett förskott av föregående års statsbidrag tillgrundskolans arbetsgivaravgifter m. m. fr. o. m. 1978/79 skulle öka de statligautbetalningarna med ca 1 000 milj. kr. Om förskottdärutöver skulle införas även på gymnasieskolans och den kommunalavuxenutbUdningens ATP-avgifter skulle statsbudgeten belastas med ytterligareca 100 milj. kr. under genomförandeåret (alternativ 2). Omförskottsprocenten för grundskolebidraget inkl. de ovan nämnda avgiftsbidragenhöjs fill 100 ökar belastningen på den statliga budgeten övergångsåret medytterligare ca 550 milj. kr. (alternafiv 3). Varjeförändring av förskottssystemet till kommunernas fördel medför enengångsbelaslning av den stafiiga budgeten. Alternativ 1 är enligt KEU 76 ettnaturligt sleg att ta i och med att SIA-reformen och det förändradestatsbidraget till genomförs. Därigenom skapas möjligheter attgrunda förskotten på läsårets faktiska organisation vilket innebär attvariationerna i eftersläpningen mellan kommunerna elimineras. Alternativ 1 kankombineras med alternativ 2. Engångsförstärk-ningen enligt alternativ 2 kannaturligtvis spridas om det utifrån samhällsekonomiska ochstatsfinansiella synpunkter bedöms vara lämpligt. I ett tredje steg skulle deovan nämnda förskotten kunna räknas av förskottsbasen.Angelägenheten av detta har dock minskat i och med att slutavräkningen nukommer alt tidigareläggas avsevärt till direkt efter läsårets slul. Denuvarande reglerna för utbetalning av kommunalskattemedel tUl kommunerna och landstingskommunernainnebär vid stigande skatteunderlag att en del av medlen utbetalas med två årseftersläpning. De senaste årens kraftiga inflation har lett till atteftersläpningen har nått en betydande storlek, mer än . per år1976 och 1977 för kommunerna och landstingskommunerna tillsammans. Mankan betrakta eftersläpningen som en kreditgivning till Prop.1978/79: 95 46 statensom ger upphov tiU räntekostnader för kommunerna och landstingskommunerna sominte kompenseras av staten. bär staten kostnaderna för skatteuppbördoch restantier. Med den nuvarande storleken på eftersläpningen överstiger dekommunala räntekostnaderna vad staten har att bära för uppbörd m. m. Det är dock inteeffekterna för den kommunala likviditeten utan utbetalningssystemetssamhällsekonomiska verkningar som får betraktas som det allvarligasteproblemet. med hög inflationstakt tvingas kommunerna ochlandstingskommunerna finansiera sina utgifter, som direkt påverkas av höjdapriser och löner, med skatteinkomster som grundas på skatteunderlaget två årtidigare. Detta leder till ett tryck uppåt på den kommunala utdebiteringen.Samtidigt kan eftersläpningen medföra ett finansiellt överutrymme förkommunerna och landstingskommunerna med avtagande inflationstakt.Detta utrymme kan då utnyttjas för en volymmässig expansion. KEU 76 har funnit att enuppräkning av skatteunderlaget på samma grunder som sker vid uppräkningen av depreliminära arbetsgivaravgifterna skulle ha betydande positiva effekter närdet gäller att minska variationerna i eftersläpningens storlek. Förskottet avkommunalskattemedel skulle således med denna metod grundas på skatteunderlagetenligt senaste taxering uppräknat med den prognos för skatteunderlagsförändringenunder de två följande inkomståren som föreligger vid besluts-tUlfäUet. Dennametod skulle vara tekniskt möjlig att tillämpa. Däremot är det svårare attklara de ekonomiska konsekvenser som denna metod leder tUl. Även med enrelativt försiktig bedömning skulle det krävas en ökad statlig utbetalning av istorleksordningen . under genomförandeåret och åretdärefter. Detta om uppräkningsfaktorn skulle vara , dvs. den årligaskatteunderlags-tUlväxten har antagits vara . Om man väljer en betydligtlägre uppräkningsfaktor förlorar man fördelarna med denna metod, eftersom denbygger på att uppräkningsfaktorn skall kunna varieras kraftigt mellan åren itakt med skiftande bedömningar av skatteunderlagsutvecklingen. KEU 76 harövervägt två olika metoder för att komma till rätta med de finansieringsproblemför staten som vi pekat på ovan. Metod 1 innebär attförskottet av kommunalskattemedel successivt räknas upp med en faktor som fåröka med t. ex. . Efter () har förskottet räknatsupp så kraftigt att man kan börja anpasssa kommunalskatteutbetalningarna tillinflationsutvecklingen. Den successiva uppräkningen av förskottet medför engradvis reduktion av eftersläpningen och utgör därför också en metod att årligenöka överföringen av statliga medel till kommunerna och landstingskommunerna.Svagheten med metoden är att det dröjer innan det förhöjdaförskottet har nått en sådan nivå att det kan varieras i takt med svängningarnai skatteunderlagstillväxten. Bilaga 8 Sammanfattningav utredningens betänkanden 47 Metod2 ger möjlighet att mycket snabbt nå ett läge där förskotten kan räknas upputifrån antaganden om skatteunderlagsutvecklingen. Metoden innebär att slutavräkningenunder helt slopas och att förskottet under dessa båda år i ställeträknas upp med exakt motsvarande belopp. Efter sker uppräkningutifrån bedömningar av skatteunderlagstillväxten. KEU 76 betraktar detta som enelegant teknisk lösning som ger den önskade möjligheten till direktinflationsanpassning av kommunalskatteutbetalningarna utan attkostnadsfördelningen statkommun därför kraftigt behöver förändras. Däremot ärdet svårt att bedöma om kommunerna och landsfingskommunerna vUl accepteradenna lösning eftersom den kan sägas innebära en avskrivning av deras fordranpå staten avseende slutavräkningsmedel. Om man önskar genomföra ensådan omläggning bör beslutet enligt utredningen föregås av en överenskommelsemellan regeringen och representanter för kommunerna och landsfingskommunerna. 15Sammanfattning av finansiella konsekvenser samt utredningens försök tillprioritering KEU76 har diskuterat en lång rad åtgärder som innebär en ändrad kostnadsfördelningmellan stat och kommun. Några av dessa åtgärder skulle leda till minskadestatliga resursöverföringar tiU den kommunala sektorn. Huvuddelen av reformernainnebär emellertid en ökning av de statliga tillskotten till finansieringen avkommunernas och landstingskommunernas verksamhet. Dethar inte varit möjligt för KEU 76 att bedöma de samhällsekonomiskaförutsättningarna för ett genomförande av förslagen. Den helt dominerandeförutsättningen gäller naturligtvis hur samhällsekonomin kommer att utvecklasunder . Utrymmet för den kommunala sektorns utbyggnad bliri hög grad beroende av den totala produktionstillväxten i samhället. Tidigarehar konstaterats att det råder bred enighet omnödvändigheten av att få en uppbromsning av den kommunala utgiftsexpansionen.Detta utgör en av utgångspunkterna för utredningens arbete. KEU76 har utgått från att den kommunala inkomstskatten även i fortsättningen skallutgöra den dominerande inkomstkällan för kommunerna och landstingskommunerna.Äv utredningens analysbetänkande framgår att skatteunderlagets naturligatillväxt endast räcker för att finansiera en relativt begränsad årlig kommunalvolymökning, . Det torde därför komma att krävas inkomstförstärkningaräven om den kommunala konsumtionsökningen dämpas kraftigt i förhållande tilltidigare år. 1978/79: 95 48 Utredningenhar också konstaterat att möjligheterna att finansiera en ökad andel avkostnaderna för den kommunala verksamheten med avgifter är relativt små. Iprincip har man då att välja mellan att kommunalskatterna fortsätter att stigaeller att låta staten tillskjuta ytterligare medel. Kommunalskatterna harunder perioden 19601977 ökat med i genomsnitt . Om de erforderligainkomstförstärkningarna i utredningens mest expansiva alternativ ianalysbetänkandet skulle enbart genom höjda kommunalskatter skulleskatten behöva höjas med ca en kr. KEU76 anser inte att en höjning av de kommunala skatterna i denna takt kanaccepteras. Från utgångspunkten att en dämpning av den kommunalaexpansionstakten är nödvändig så räknar man också med att behovet avinkomstförstärkningar bör komma att reduceras något i förhållande till detangivna exemplet ovan. Betydande resurstillskott kommer emellertid ändå atterfordras. Detfår då bli en avvägning mellan höjd kommunalskatt och ökad statlig finansieringav den kommunala verksamheten. Det har inte varit möjligt för KEU 76 attprecisera hur denna avvägning skall göras. Den kommunala beskattningen är endel av vårt samlade skattesystem. Man kan inte lägga enbart kommunalekonomiskasynpunkter på hur fördelningen mellan direkta och indirekta skatter resp.mellan statlig och beskattning bör ske. Vid denna bedömning måste bl.a. förslagen från de tre skaiteutredningarna (KEU 76, skatteutredningoch förelagsskalteberedningen) vägas samman. Utredningens slutsats äratt de behövliga resurstillskotten till kommunerna kommer att utgöras av en kombinationav höjda kommunalskatter och ökade statliga transfereringar. KEU 76 har settsom sin uppgift att anvisa de vägar man bör välja när det blir aktuellt attöverföra ytterligare statliga medel till kommunerna och landstingskommunerna.Nedan redovisas utredningens försök till prioritering mellan de olika åtgärderna. 15.2Prioritering av utredningens förslag Högstpå prioriteringslistan står en ökad utjämning mellan kommunerna/landstingskommunernaoch ett ökat statligt stöd till de inkomstsvagakommunerna/landstingskommunerna. De ekonomiska förutsättningarna varierarfortfarande i stor utsträckning mellan kommunerna/landstingskommunerna. KEU 76bedömer det därför som en mycket angelägen åtgärd att förbättra den nuvarandeskatteutjämningen. Enligt förslaget skulle statsbidraget till skatteutjämningenöka med ca 2 700 milj. kr. vilket innebär nära nog en fördubbling av nuvarandeskatteutjämningsbi- Bilaga8 Sammanfattning av utredningens betänkanden 49 Denna kostnadsberäkning grundas taxeringsamt den faktiska utdebiteringen . De planerade utdebiteringshöjningarnaår i kommuner och landstingskommuner kan beräknas medföra en ytterligarekostnadshöjning i förhållande fill nuvarande regler med 150200 milj. kr. Som en delkomponent vid utjämningen av de kostnader sompåverkas av åldersstmkturen i kommunema ingår också de kommunala bostadstilläggentill pensionärer. Utredningen förordar att en miniminivå läggs fast för dekommunala bostadstilläggen genom att en lagstadgad övre hyresgräns införs iKBT-systemet. Detta bedöms vara en mycket angelägen social och bostadspolitiskreform. Den utgör också en förutsättning för att kommunernas nettokostnader förKBT skall kunna utjämnas på ett rättvist sätt i skatteutjämningen. Merkostnadenför införandet av enhefiiga KBT-regler i samfiiga kommuner har beräknats filltotalt ca 300 milj. kr. Genom förslaget att statsbidrag skall utgå med40 % av kommunernas kostnader för både KBT och statskommunala bostadsbidragskuUe denna merkostnad i sin helhet bäras av staten. Totalt skulle således reformeringen avskatteutjämningssystemet inkl. omläggningen av KBT-reglerna kosta statsverketca 3 000 milj. kr. Tillskottet till kommunerna ochlandstingskommunerna skulle uppgå fill ca 2 700 milj. kr och resterande 300milj. skulle utgöra en förbättring för pensionärerna via de kommunalabostadstilläggen. KEU 76 har diskuterat vissa åtgärder som skulle kunnabidra till finansieringen av dessa reformer. Utredningen föreslår att vissa specialdestinerade bidragskall upphöra och medlen överföras till skatteutjämningen. Enligtstalsbidragsbelän-kandet kan åtta speciella bidrag slopas helt och ytterligaresex bidrag kan delvis upphöra. 1 1977/budgeterade värden uppgår dessa bidragtiU ca 215 milj. kr. Därtill kommer bidraget till gymnasieskolansundervisningsmateriel om 25 milj. kr. som också föreslagits upphöra. Totaltskulle således ca 240 milj. kr. tillföras skatteutjämningen, om specialdestineringenslopas i enlighet med förslagen. KEU 76 förordar liksom studiestödsutredningen att ansvaretför gymnasieskolelevernas resor och inackordering överförs till kommunerna somäven bör ta finansieringsansvaret för denna verksamhet. De ökade kostnadernaför kommunerna kan beräknas uppgå till 150 a 200 milj. kr. för dessa nyaåtaganden. Staten som f. n. via studiehjälpen bidrar till finansieringen avgymnasieskolelevernas rese- och boendekostnader skulle få en motsvarandeavlastning. Kommunerna bör anses kompenserade för dessa merkostnader via denkraftigt förstärkta skatteutjämningen. Företagsskatteberedningen föreslår somett förstahandsalternativ att en fast enhetlig skattesats för bolagen införsoch att endast statlig skatt i fortsättningen uttas av aktiebolag, ekonomiskaföreningar m. fl. 22 1978/79. Prop.1978/79: 95 50 uppföljningav företagsskatteberedningens förslag har KEU 76 förordat att skatteunderlagetfrån juridiska personer återförs till kommunerna och landstingskommunerna enUgten ny fördelningsnyckel. Varje kommun/landstingskommun föreslås återfå detskatteunderlag som motsvarar garantibeloppen för de juridiska personernasfasfighetsinnehav. Återstående skatteunderlag för de juridiska personernafördelas mellan kommunerna/landstingskommunerna efter deras invånarantal. Medutgångspunkt års taxering beräknas denna omläggning innebära attkommunerna och landstingskommunerna utanför skatteutjämningssystemet netto kommeratt gå miste om nära 600 milj. kr.