prop · G203166 · 1978-12-31 00:00:00 — omgodkännande av om upprättande av en internationellorganisation för maritima telekommunikationer via satellit () meddärtill anslutande driftöverenskommelse, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att godkänner en konvention om upprättande aven internationell organisaiion för marilima telekommunikationer via satellit() och en därlill anslutande driftöverenskommelse. Organisationenssyfte är att med användning av rymdsatelliter förbättra handelssjöfartenstelekommunikationer. Vidareföreslås ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Prop.1978/79:166 2 Lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976: 661) omimmunitet och privilegier i vissa fall' skall ha nedan angivna lydelse. Immunitetoch/eller privilegier gäller för följande 28 telekommunikationervia satellit () Konventionden om upprättande av en internationell organisation förmaritima telekommunikationer via satellit () Denna lag träder i krafl efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Senaste lydelse 1979:9. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , De , , , , , Proposition om godkännande av omupprättande av en internationell organisation för maritima telekommunikationervia satellit () med därtill anslutande driftöverenskommelse, m. m. Handelssjöfartens behov av telekommunikationer tillgodosesidag praktiskt taget helt med hjälp av konventionell radiotrafik viakustradiostationer och fartygsradiostalioner. ombesörjer densvenska kust-radioverksamheten, som omfattar teletrafik mellan land och fartygi form av radiotelegram, radiotelefonsamtal, automatisk telexöverföring samtviss icke kommersiell sjöräddnings- och sjösäkerhetskommunikation. För trafikpä längre avstånd än är man hänvisad till att användakortvåg. Den konventionella kortvågsradion har emellertid vissa tekniskabegränsningar, flera av dem naturlagsbundna, samt härav betingade ekonomiskabegränsningar. Trafiken är myckel känslig för störningar ochmottagningsförhållandena kan variera avsevärt med bl.a. tiden , medårstiden och med trafikriktningen. Härtill kommer att den internationellamaritima teletrafiken har växt mycket kraftigt,vilket har vållat starkt ökad trängsel inom det begränsade frekvensutrymme somkan användas. Härigenom har bl.a. långa väntetider uppstått. Denkonventionella maritima radiotrafiken är också dyr och personalkrävande,eftersom den sköts manuellt. kustradiorö-relse, vilken enligtaffärsverksprinciperna bör vara självbärande, visar ett åriigt underskott.Kostnadsökningarna har hiltills inte kunnat kompenseras genomavgiftshöjningar. Prop.1978/79:166 4 Kortvågsradions begränsningar innebär att påtagligaförbättringar av de maritima telekommunikationerna i tekniskt och driftsmässiglavseende inte kan uppnås inom ramen för konventionell radioteknik. Rymdtekniskahjälpmedel kan däremot åstadkomma sådana förbättringar i avsevärd omfattning,bl.a. genom atl nya frekvensområden kan användas. Väntetiderna kan minskaslill nägra få minuter, den lekniska kvalitén höjas lill samma nivå som itelekommunikationer till lands, den geografiska täckningen påtagligt ökas ochpersonalbehovet till lands och sjöss reduceras. Ekonomin ikuslradiorörelsen kan också successivt förbättras. En förbättring av denuvarande maritima telekommunikationerna innebär naturligtvis attrationaliseringsvinster för rederinäringen möjliggörs. Med ett satellitsystemskulle t.ex. effektiva driflledningssystem baserade på datateknik kunna införaspå fartygen. Ett stort, modernt tankfartyg utgör en investering på omkring 200milj. och har driftkostnader på bortemot . Kostnadernaför telekommunikationer är i förhållande till dessa belopp mycket obelydliga.Förbättrade maritima telekommunikationer innebär också en förbättring avsjösäkerheten samt av sjöfolkets sociala situation. Tekniskt sett var teletrafik via satellit väl beprövadredan i mitten av 1960-talet. INTELSAT-samarbetel (prop. 1964:182 och 1971:149)hade visat att satellittrafik kunde bedrivas i världsomfattande internationelltsamarbete. Detta samarbete, som drivs kommersiellt och snabbt blev mycketlönsamt, omfattar emellertid ej mobila, maritima telekommunikationer.INTELSAT, som f.n. har 102 medlemsstater varav flertalet utan nämnvärdhandelsflolta, visade till en början inget intresse för den maritima trafiken.Denna trafik bedömdes dessutom som ekonomiskt mindre lockande. Initiativ logs istället inom den mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationenInter-Governmental Consultaiive Organization (), den europeiskarymdsamarbetsorganisationen (), numeraEuropean (), och i . IMCO började studera de förbättringar avsjösäkerheten som skulle kunna uppnås med hjälp av satellitteknik. Man fanndock snart alt satellitanvändning av ekonomiska skäl inte kunde inriktas endastpå sjösäkerhet. tillsatte IMCO en expertpanel med uppgift alt utredatekniska, ekonomiska och organisatoriska frågor av betydelse för atl upprättaoch driva ett maritimt lelesatellitsystem. beslöt ESRO alt låtautveckla och tillverka en experimentell eller "preoperativ" maritimsatellit, MAROTS, åtog sig att svara för avfinansieringen, medan andel stannade vid . Även ,som inte i övrigt deliar i det västeuropeiska rymdsamarbetet, påtog sig en del- - av finansieringen. Satelliten var inte beställd av nägonavnäraare av dess tjänster, utan beslutet om utveckling av satelliten hadeindustripolitisk grund. Från västeuropeisk.sida strävade man efter att Prop.1978/79:166 5 genom detla och andra satellitprojekt söka inhämta nägotav det stora amerikanska försprånget på den tillämpade rymdleknikens område.Detta försprång hade tydligl manifesterats då iNTELSAT-samarbetet inleddes är1964 och även då de preliminära överenskommelserna därom ersattes av 1971 ärsINTELSAT-överenskommelser. Det amerikanska företagel COMSAT fick i överenskommelsernaen mycket dominerande ställning, som dock numera har avsevärt reducerats.Upphandlingsreglerna var vidare sä utformade att den i jämförelse med denamerikanska rymdindustrin mindre konkurrenskraftiga västeuropeiska hadebegränsade utsikter atl inom INTELSAT-systemel få avsättning för sinproduktion. COMSAT toggenom sitt dotterföretag initiativ till bildande av ettföretagskonsortium, MARISAT, som fick amerikanska flottans uppdrag att upprättaoch driva ett satellitsystem för dess behov av telekommunikation med fartyg.Flottan behövde emellertid inte hela satellitkapaciteten utan en del av dennakunde MARISAT mot belalning erbjuda amerikansk och annan handelssjöfart.MARlSAT-systemet togs 1976 och har numera världsomfattande täckning.Det har inte blivit den kommersiella framgång som konsortiet hadehoppats på. Terminalanläggningar för kommunikalion via satelliter harinstallerats endast på ett förhållandevis lilet antal handelsfartyg. beslöt IMCO alt sammankalla eninternationell regeringskonferens med uppgift atl bestämma om upprättande avett internationellt maritimt satellitsystem och att anta överenskommelserdärom. Undertiden förbereddes konferensen av den är 1972 tillsatta expertpanelen. I dennakom de organisatoriska frågorna tidigt att tilldra sig ett dominerandeintresse. lade fram ett fullständigt konven-lionsförslag omupprättande av en ny organisation för maritima telesatelliter. Sovjetunionentillhör inte , där landet på grund av den ännu ringa omfattningen avsin interkontinentala teletrafik skulle ha ett mycket litet inflytande. Devästeuropeiska länderna, särskilt och , stödde starktkravet på en ny organisaiion. Detta krav motiverades i första hand avönskemålel att upprätta och driva det maritima satellitsystemet på globalbasis och under internationell kontroll men hade också industripolitiskabevekelsegrunder. Man räknade med atl investeringar och inflytande i den nya organisationen,liksom i , skulle ställas i relation till den mängd teletrafik somleddes genom satellitsystemet. Handelsflottornas storlek skulle därmed bli avavgörande betydelse för fördelningen av det inflytande som skulle styraorganisationen och dess upphandling av satelliter. Det europeiska tonnaget varsammantaget betydligt siörre än det under amerikansk flagg registreradetonnaget. Från amerikansk sida motsatte man sig bestämt atl en ny organisaiionupprättades och hänvisade till alternativa lösningar, bl.a. atl skullekunna tillhandahålla satelliter raed delkapacitet för maritima behov. Expertpanelen avslutade sitt arbete med enrapport, avsedd att Prop.1978/79:166 6 läggas lill grund för den regeringskonferens som skulleäga rum året därpå. Frän amerikansk sida reserverade man sig mol huvudpunkternai rapporten. Någon ny organisation - som panelen hade föreslagit - behövdesinte, den föreslagna överenskommelsen om denna hade flera allvarliga bristeroch fundamentala tekniska och ekonomiska frågor hade ej tillräckligtklariagts. inleddes som planerat . Därvidgav upp sitt motstånd mol att en ny mellanstatligorganisation upprättades. Konferensen skulle dock behöva tre sessioner innanden, den 3 seplember 1976, kunde anta överenskommelserna om den internationellaorganisationen för maritima telekommunikationer via satellit (). Överenskommelserna i engelsk och fransk originalversionjämte översättning till svenska bör fogas lill protokollet i delta ärende sombdaga 1 och 2. Ytterligare originalversioner föreligger pä ryska och spanska. 2.1 Innehåll och innebörd i huvudsak Konventionsregleringen för är uppdelad i tvåöverenskommelser. Den ena är en konvention, med regeringar som parter, somjagi fortsättningen kallar huvudöverenskommelsen. Den andra är en driftöverenskommelsemed regeringar eller av dem utsedda organ ("entities") som partereller "'signatärer". Amerikansk signatär blir ett privat företag, nämligenCOMSAT, medan i bl.a. flertalet av de blivande västeuropeiska medlemsstaternaden nationella teleförvaltningen torde komma att utses till signatär. Organisationen har enligt art. 3' till syfte atttillhandahälla en rymdseklor, dvs. en del av ell satellilsyslem, bestående avsjälva satelliterna och tillhörande anläggningar på jorden för styrning ochkontroll, för att förbättra de maritima telekommunikationerna och därigenombidra till bl.a, förbättrad sjösäkerhet. Satellitsystemet i övrigi består avsändare- och molta-garestationer på land, vilka signatärerna eller andrabemyndigade nationella organ har att svara för, och fartygsstationer, sombekostas av redarna. Rymdseklorn skall ha global täckning. Sådan uppnåspraktiskt taget genom att tre satelliter placeras över respektive ,och i geostalionära omloppsbanor, dvs. på sådanhöjd över Ekvatorn - - atl satelliternas omloppslid sammanfallermed jordens rotationstid runt sin egen axel. Satelliterna kan då fås att intaett fasl läge över en punkt på jordytan. ' I hänvisningar till artiklar i överenskommelsema avserarabiska siffror huvudöverenskommelsen och romerska siffrordriftöverenskommelsen. Prop.1978/79:166 7 uteslutande för fredliga ändamål (art. 3). Rymdsektornskall vara tillgänglig för användning av fartyg av alla nationaliteter och fårockså pä vissa villkor användas för t. ex. oljeplattformar i havet (art. 7, I. och 2. Verksamhetenskall finansieras genom kapitaltillskott av driftöverenskommelsens signatäreroch avgifter eller taxor från dem som primärt använder satellitsystemetsteletrafiktjänsler, dvs. signatärerna eller, ifråga om icke medlemsstater,särskilt bemyndigade teleförvaltningar eller telekommunikationsföretag. Förden sisinämnda kategorin kan taxorna sättas högre än för signatärerna (art. 5,1. och 19 saml VII). De erforderliga kapitallillskoUen uppgår enligt art. IV till totalt 200 milj. dollar ochhar delats upp i preliminära kostnadsandelar. De största andelarna har, enligten bilaga till driftöverenskommelsen, signatärerna i följande 19 stater:Förenta staterna (), (), (), (9,), (8,), (4,), (3,), FörbundsrepublikenTyskland (3,), (3,), Nederiänderna (3,), (3,),(2,), (2,), (2,), (2,), (2,), (1,), (1,) och (1,). Härefter följerytteriigare 21 stater, däribland , vilka alla har koslnadsandelar somunderstiger en procent. Den svenska kostnadsandelen uppgår sålunda till cirka20,5 milj. kr. Andelarna, som har bestämts på grundval av signalärernasberäknade användning av satellitsystemet, kommer senare att justeras pågrundval av den faktiska användningen (art. V). Verksamheten skall drivasenligt sunda ekonomiska grundsatser med iakttagande av vedertagna affärsmässigaprinciper (art. 5,3). Organisationens intäkter från användaravgifter skalltäcka driftkostnaderna samt återbetalning av signalärernas kapitaltillskottjämte ränta (art. Vill). Organisationen förvaltas av en församling, en styrelse ochen direktion under ledning av en generaldirektör (art. 9). I församlingen är alla huvudöverenskommelsens parterföreträdda och haren röst var. Den häri huvudsak endast rådgivande funktioner(art. 12). Styrelsen består av företrädare för de 18 signatärer,eller grupper av signatärer, som bidrar med de största kostnadsandelarna, samtfyra företrädare för annars orepresenterade signatärer i olika delar avvärlden, varmed åsyftas (art. 13). Röstningen i styrelsen är vägd såatl vatje medlem har en röslkvot som svarar mot dess kostnadsandel. En röstkvotfår emellertid i princip ej överstiga . Beslut i sakfrågor kräversamtycke av en enkel majoritet bland de röstande, som skall förfoga över minsltvå tredjedelar av den i styrelsen företrädda totala röstmängden (art. 14).Slyrelsen beslutar bl.a. om användningsavgifterna. En annan viktig funktion äratt besluta om upphandling av rymdsektor, varvid styrelsen dock har att följaen bestämmelse i huvudöverenskommelsen enligt vilken kontrakt skall tilldelasden leverantör som erbjuder den bästa kombinationen av faktorema kvalitet,pris och leveranstid. Om två eller flera Prop.1978/79:166 8 anbud är likvärdiga i fråga om nämnda faktorer skallslyrelsen vid placeringen av kontraktet beakta lNMARSAT:s intresse avvärldsomfattande konkurrens pä rymdindustriområdet. Styrelsen får ocksåbestämma om höjning av det kapital om 200 milj. dollar som signatärerna ärskyldiga att tillskjuta. Ett annal exempel pä styrelsens befogenheter är attden får uppdra åt generaldirektören att sluta avtal med lämplig entreprenör omhandhavande av lekniska och driftsmässiga verkställighetsfunklioner (art. 15och 20). Generaldirektörens och direktionens befogenheter är intenärmare angivna (art. 16). Om tekniska och driftsmässigaverkställighetsfunktioner utkontrakteras, torde hans och medarbetarnasuppgifter huvudsakligen bli av administrativ art. Organisationen, som enligt en konferensresolution skall hasitl säte i , är juridisk person (art. 25). Den skall i allamedlemsstater åtnjuta befrielse från nationella inkomstskatter, direkianationella förmögenhetsskatter samt tullar pä satelliter eller delar tillsatelliter som skall användas i rymdsektor (art. 26, 1. ).Signatärerna, utom den brittiska, är befriade från brittisk skatt på inkomstfrån organisationen (art. 26, 2.). Parterna förbinder sig också att i ensärskild överenskommelse och i ett protokoll bevilja immunitet och privilegierför , dess personal och företrädare för parter och signatärer itjänsteutövning (art. 26, 3. och 4. Bland övriga bestämmelser i överenskommelserna kan nämnasföljande. Frågan om i vilken utsträckning och på vilka villkor i sambandmed arbeten som utförs av eller åt organisationen skall förvärva rättigheterlill uppfinningar och teknisk informaiion regleras utförligt i art, 21. Därbehandlas också frågan i vilken utsträckning och på vilka villkor parter ochsignatärer skall fä del av dessa rättigheter. Parternas och signalärernasskadeståndsansvarighet på grund av organisationens göranden och låtandenregleras i art. 4, c), 22 samt XI. Regleromskiljedom återfinns i art. 31 och XVI samt i en bilaga lillhuvudöverenskommelsen. Utträde och uteslutning samt ekonomiska uppgörelser isamband därmed regleras i art. 29 och 30 samt XIII. Art. 34 och XVIIIinnehåller regler om ändringar av överenskommelserna. 2.2 Ikraftträdande m. m. Huvudöverenskommelsen är öppen för undertecknande av allastater till dess den träder i kraft. Undertecknande kan ske med eller utanförbehåll för ratifikation. En stat som inte har undertecknat före ikraftträdandetkan ansluta sig liU överenskommelsen efter ikraftträdandet. En stat kan inlebli part i huvudöverenskommelsen förrän den eller något av staten utsett organhar undertecknat driftöverenskommelsen (art. 32). Överenskommelserna träder i kraft efter det altså många stater Prop.1978/79:166 9 har blivit parter i huvudöverenskommelsen att deförelräder av 200 milj. dollar. Om överenskommelsema inte har trätti kraft den 3 seplember 1979 träder de dock ej någonsin i kraft (art. 33). Ommer än men av kapitalel "tecknas" itid kan ikraftträdandet innebära att signalärernas koslnadsandelar ökas. Densvenska preliminära andelen skulle i så fall kunna bli någon tiondels procentstörre än de som framgår av bilagan till driflöverens-kommelsen ochsälunda uppgå till högsl omkring 22 milj. kr. Den svenska preliminära andelenkan emellertid också komma att minskas efter ikraftträdandet. Omfördelning avandelar skall nämligen ske så snarl en stat som inle har tillträtthuvudöverenskommelsen före ikraftträdandet ansluter sig lill denna, för attsumman av de procentuella andelarna alltid skall vara 100. Av bilagan till driftöverenskommelsen framgär också alt endär förtecknad signatär får höja sin angivna andel om överenskommelserna intehar trätt i kraft . hade huvudöverenskommelsenratificerats endast av åtta stater, däribland och , vilka företräderknappt av den totala kapitalinsatsen. En inom IMCO vid samma tidgenomförd pessimistisk uppskattning visade att man , då 95procent av kapitalet måste vara tecknat om överenskommelserna skall träda ikraft, inte kunde räkna med en högre summa av preliminära kostnadsandelar änomkring . Ijanuari 1979 undertecknade den av Förenta staternautsedda signatären driftöverenskommelsen och meddelade atl man för attunderlätta överenskommelsernas ikraftträdande ämnade höja sin i bilagan tilldriftöverenskommelsen angivna kostnadsandel - - lill 35 procent.Denna siffra uppgavs ha valts på grundval av aktuella beräkningar av denväntade amerikanska trafikandelen via lNMARSAT:s rymdsektor. Den amerikanskasignatären meddelade ocksä all man, om förutsättningarna för ikraftträdandeinte förelag , ämnade höja sin andel ytterligare så atterforderliga uppnåddes. De amerikanska ålgärderna kan komma attmedföra att det totala kapitalet blir "övertecknat" vid tiden föröverenskommelsernas ikraftträdande. Skulle det inträffa sker emellertid enproportionell omfördelning av preliminära andelar, något som också skulle kunnaleda till en minskning av den svenska andelen. 3 Förberedelser för överenskommelsernas ikraftträdande 1 och med tillkomsten av INMARSAT-överenskommelserna hadede formella förutsättningarna skapats för alt möjliggöra ett internationelltsamarbete avseende maritima telekommunikationer via satellit. Företagetspionjärartade karaktär innebar emellertid att åtskillig ovisshet rådde om demateriella förutsättningarna för samarbetets genomförande. Prop.1978/79:166 10 oklart i vilken utsträckning renodladesjösäkerhetsaspekler - kostsamma och i företagsekonomisk mening olönsamma -skulle beakias vid bestämmandet av organisationens utbud av teletjänster. Manfrågade sig också vilken omfattning av allmän, dvs. ej sjösäkerhetsrelaterad,teletrafik man vid olika taxenivåer kunde räkna med och när denna trafik, somskulle utgöra organisationens ekonomiska ryggrad, kunde vänlas bli lönsam.Andra viktiga frågor var om lekniska och driftsmässiga verkställighetsfunktionerskulle utövas av direktionen eller om de skulle utkontrakteras och i så falltill vem. Ekonomiska, tekniska, driflsmässiga och organisatoriska spörsmål avfundamental betydelse för organisationen hade visserligen studerats av denexpertpanel som förberedde INMARSAT-konferen-sen, men dessa studier ansågs dåöverenskommelserna blev färdiga behöva aktualiseras och fördjupas.Konferensen tillsatte därför en förberedande kommitté med uppgift alt utredabl.a. de nämnda frägorna och atl rapportera om sitt arbete före utgången av år1978. Det underströks atl kommitténs arbete skulle vara rent förberedande ochatt det på intet sätl fick binda lNMARSAT:s handlingsfrihet när organisationenväl hade upprättats. som den förberedande kommittén inledde siuarbele log företrädare för det amerikanska MARlSAT-konsortietinitiativ lill förhandlingar - utanför kommitténs ram - mellan så gotl somsamtliga de tilltänkta signatärer som kunde väntas få plats i lNMARSAT:sstyrelse. Dessa förhandlingar, som alltjämt pågår, syftar till att säkerställaatt skall kunna förfoga över en ägd eller förhyrd rymdsektor senastår 1981 -82, då MARlSAT-konsortiets satelliter kan väntas vara förbrukade ochbehöva ersättas av nya. Förhandlingarnas mål kunde inte tillgodoses inom ramenför den förberedande kommittén, eftersom denna inte har befogenhet att fattabeslut som är bindande för . Beslut ansågs ej heller kunna anstå tilldess överenskommelserna trädde i kraft, om det uppsatta målet skulle nås. Förhandlingarna har alltmer kommit att präglas avinduslripolitiska motsättningar mellan främst västeuropeiska och amerikanskaintressen. Ett flertal alternativa rymdsektorer diskuteras, men enighet harännu inle kunnai nås om någon av dem. F. n. ser det dock ut som om skulle komma att bestå av dels delkapacitet i ,dels . I diskussionerna har också nämnts att rymdsektorn skullekunna beslå av delkapacitet i en andra generation satelliter huvudsakligenavsedd för den amerikanska flottan. Denna tanke har emellertid endast haftamerikanskt stöd och synes f.n. ha övergivits. , som ämnarpåskynda överenskommelsernas ikraftträdande, anser numera att ett avgörande ifrägan bör vänta till dess organisationen har upprättats. Det är därför f. n.ovisst när beslul om rymdseklor för kommer att fattas och vad dettabeslut kommer att innebära för och västeuropeisk rymdindustri. Detförtjänar i detta sammanhang nämnas Prop.1978/79:166 11 att är 1977 beslöt all utvidga sitt maritimasalelliiprogram till all omfatta två satelliter till en sammanlagd kostnad avomkring 170 milj. kr. andel i det utvidgade programmet är 6,6 procent.De kontrakt inom programmel som har tilldelats och LMEricsson överstiger denna andel. Vid sidan av dessa förhandlingar, som alltsä är inriktadepä ett avgörande i en för fundamental fråga, minskades betydelsen avden förberedande kommittén, vars uppgifier endast är av rådgivande slag.Kostnaderna för upphandling av en rymdsektor är naturligtvis av grundläggandebetydelse för lNMARSAT:s ekonomi. Eftersom diskussionerna om olika tänkbararymdsektorer i huvudsak fördes utanför kommitténs ram kunde bara görasantaganden om kostnaderna för dessa vid uigången av , då kommittén hadeatt rapportera sina resultat. Analysen av IN-MARSAT:s ekonomiska utsikter försvåradesockså av att säkra förutsägelser ej heller kunde göras om trafikutvecklingenoch därmed om intäkterna. Ovissheten om valet av rymdsektor medförde även att denorganisatoriskt och industripolitiskt viktiga frägan, huruvida skullesluta kontrakt med lämplig entreprenör om utövande av tekniska ochdriflsmässiga verkställighetsfunklioner, inte kunde närmare diskuteras. Sådanafunktioner kunde nämligen väntas ingå som en del i en helhetslösning i anbudom tillhandahållande av rymdsektorskapacitet. Överbefälhavaren, , sjöfartsverket.Handelsflottans kultur-och fritidsråd, statens delegation för rymdverksamhet,, och Svenskasjöfolksförbundei har yttrat sig över överenskommelserna. Sjöfartsverketoch Svenska sjöfolksförbundei förordar under åberopande av säkerhets- ochsociala synpunkter all lilllräder överenskommelserna.