prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Barnomsorgsgruppen föreslår alt de yrkesgrupper som skallmedverka i föräldrautbildningen förbereds för verksamheten i singrundutbildning. Man serdet som väsentligt alt detla beakias i UHÄ:soch SÖ:sfortsatta arbete med utbildningsplaner. Även linjenämnderna bör, när de lokaltbeslutar om ulbildningens innehåll och utformning, ta hänsyn till dettautbildningsbehov. Barnomsorgsgruppen föreslår vissa förändringar i nuvarandeundervisning. De remissinstanser som har tagit upp utbildningsfrågornahar ställt sig bakom barnomsorgsgruppens förslag. Jag anser del vara av stor betydelse för verksamhetenskvalitet att berörda utbildningar anpassas till de krav verksamheten skapar. Iregeringens proposition om vårdutbildning inom högskolan m. m. uttalar chefenför all han utgår från all ulbildning för alt meddelaföräldrautbildning kommer all kunna inrymmas i sjuksköterskeutbildningen. En grundläggande förutsättning för verksamhetensgenomförande är enligt barnomsorgsgruppen atl personalen ges en kontinueriigfortbildning. Barnomsorgsgruppen betonar att särskild vikt bör läggas vidförberedelserna inför starten av verksamhelen. a. bör all personal ges enutbildning inför verksamhetens start. Barnomsorgsgruppen framhåller vidare allpersonalen bör ges en kontinuerlig fortbildning, där den fortlöpandehandledningen kan ses som en del. Ulredningen föreslår att isamarbete med landstingen och utvecklar förslag tilluppläggning och innehåll i fortbildningen. Landstingen bör enligt förslagelansvara för genomförandet. För all genomföra den första utbildningen föreslårutredningen atl 1 milj. kr. ställs till förfogandeunder en treårsperiod. I huvudsak har remissinstanserna ställt sig bakombarnomsorgsgruppens förslag. 1978/79:168 26 Jaginslämmer i barnomsorgsgruppens syn att fortbildningen är viktig för attgenomföra verksamheten. Eftersom del här rör sig om ett för personalen delvisnytt arbetssätt måste särskilda insalser göras för att fortbilda den personalsom nu är verksam inom mödra- och barnhälsovården samt BB. Personalen bör ocksåfortlöpande ges möjlighet att diskutera och ulveckla verksamhetsformerna. Socialstyrelsenbör, som utredningen har föreslagit, ha huvudansvaret för att tillsammans medLandstingsförbundet svara för uppläggning och utformning av en informations-och fortbildningsverksamhet av den karaktär som barnomsorgsgruppen föreslagit.Genomförandet bör ske i sjukvårdshuvudmännens regi. Socialstyrelsenbör för sitt arbete under /80 tillföras 1 milj. kr. Medlen bör ilikhel med vad som gäller för fortbildning inom barnom-sorgsområdel anvisasfrån förslagsanslaget D 2. Bidrag till förskolor och fritidshem. 2.2.7Föräldrautbildning för invandrat föräldrar Barnomsorgsgruppenhar konstaterat att stora skillnader finns mellan och inom de olikainvandrargrupperna. Skillnader i språk och kultur, bristande kunskaper om detsvenska samhället, försvenskningen som upplevs som ett hot mot den egnakulturen m. m. medverkar till alt en föräldrautbildning för invandrare mötersärskilda svårigheter. Detta motiverar särskilda åtgärder för atl invandrarnaskall få möjligheler lill föräldrautbildning. Utredningens förslag innebärsammanfallal atl invandrarorganisalionerna bör få särskilda resurser förinformation, att landstingen inventerar behovel av s. k. kontakt-tolkar, attinvandrarkunskap skall ingå i personalutbildningen, att produktionen avstudie- och informationsmaterial ökas samt alt invandrarna får information påsilt eget språk och tillgång till tolk när så erfordras. Utredningenföreslår emellerlid att invandrarna, om inle språkliga hinder föreligger, bördella i den allmänna föräldrautbildningen. Remissinstansernahar betonat viklen av att invandraraspekterna blir behandlade iföräldrautbildningen. Socialstyrelsenanser att utredningens förslag på fiera punkter är sinsemellan motstridiga ochi konfiiki med de av stalsmakterna antagna invandrar- och minoritetspolitiskamålen. däremot är positivt till barnomsorgsgruppens förslag. Verketfinner del visserligen märkligt att invandrarorganisalionerna inte har anlitatsi utredningsarbetet men konstaterar atl utredningens förslag ändå ligger ilinje med invandrarnas önskemål. Invandrarverkel poängterar atl barnetsspråkutveckling bör behandlas ingående redan i den första fasen avföräldrautbildningen. Vidare föredrar invandrarverket benämningen kontaktassistenterframför kontakltolkar. Invandrarföräldrarnasdellagande i föräldrautbildningen rymmer många 1978/79:168 27 svårigheier.Inle bara de rent språkliga hindren utan även kulturella olikheler fordrar allsärskilda ålgärder enligt min mening måste vidlas för alt invandrarföräldrarnaskall kunna della. En verksamhet av denna karaktär rymmer i sig en rad olikavärderingsfrågor där särskild hänsyn mäsle tas till invandrarnas situation.Verksamhelen får inte utformas så atl den kan uppfattas som ett sätl attförsvenska invandrarna. måste dock vissa faktiska förhållanden i delsvenska samhällel beskrivas. Som jag inledningsvis framhållil finner jag delviktigt att föräldrautbildningen innehåller informaiion om svenskaförhållanden. Invandrarföräldrarna bör därvid ges kunskaper bl. a. om svensklagstiftning. Likaså visar många undersökningar all invandrare i många fall harsvårigheier alt tillägna sig kunskaper om exempelvis föräldraförsäkringen. Självfallet måsteinvandrarföräldrarna själva avgöra huruvida de skall della i en allmänföräldrautbildning lillsanimans med svenska föräldrar. Det kan dock ofta varasvårt för invandrarföräldrarna atl kunna göra sig hörda och förstådda i ensådan grupp. Därför bör man så långt del är möjligt ge de invandrarföräldrarsom inle talar svenska tillfälle atl della i verksamheter där del egnamodersmålet talas. Detla kan innebära prakliska svårigheter. Invandrarna kommerfrån många språkgrupper och dessa är ojämt spridda över landet. Det är därförsvårt atl alltid skapa enspråkiga grupper. Invandrarnas egna organisationer kanhärvid spela en stor roll. Jag finner del vara av slor betydelse attinvandrarorganisalionerna deltar både i utformningen och uppläggningen avverksamheten. Etlav de slora problemen för invandrarföräldrarna i deras kontakter med mödra- ochbarnhälsovården och BB är svårigheten atl göra sig förslådda.Barnomsorgsgruppen har därför föreslagit atl landstingen inventerar behovel avkontakttolkar eller - enligl invandrarverkels benämning - kontaklassis-tenler.Dessa skulle som uppgift ha atl inte enbart tolka utan även kunna varaförmedlare av kunskaper såväl lill invandraren som lill personalen. Dennärmare utformningen av insatserna för invandrare bör enligt min meningytterligare studeras. Jag kommer därför att uppdra åt alt isamråd med invandrarverkel utforma förslag om hur föräldrautbildningen förinvandrare bör läggas upp. Arbelel skall ske med utgångspunkt frånbarnomsorgsgruppens förslag. 2.2.8Den törsta informationen till föräldrar med handikappade barn Barnomsorgsgruppenkonslaterar i sitt betänkande all någon fastlagd, gemensam organisation för allstödja familjer med handikappade barn inte finns inom landstingen.Behovet av stöd varierar från fall lill fall. Enligl uiredningens övervägandenär elt bättre stöd till föräldrar med handikappade barn inte i första hand enfråga om ökade resurser för landslingen utan om hur all personal vidberörda institutioner skall kunna fungera som stöd och informationsgivare.Detla fordrar atl ökal utrymme ges åt handikapp- 1978/79:168 28 frågor i utbildning och fortbildning av personalen. Vidareföreslår barnomsorgsgruppen atl rutiner läggs fast som garanterar all familjermed handikappade barn fär det stöd de efierfrågar och behöver. Utredningen föreslår atl får iuppdrag atl tillsammans med handikapporganisationerna och socialstyrelsenularbela förslag om hur sådana rutiner kan utformas och vad informationen börinnehålla. Utredningen anser alt föräldrar som har barn med handikapp i försiahand bör della i den allmänna föräldrautbildningen. Man avser all återkomma medförslag om hur behovel av ytterligare stöd till familjer med handikappade barnkan lillgodoses. Jag instämmer i barnomsorgsgruppens synpunkler ombelydelsen av etl väl fungerande system för kontakten mellan samhälletsinstitutioner och föräldrarna till handikappade barn. Jag har därför för avsiktatt uppdra ål au i enlighel med barnomsorgsgruppens förslagtillsammans med handikapporganisationerna, . Landstingsförbundetoch utarbeta förslag om hur rutiner för en förstainformation lill föräldrar med handikappade barn kan utformas. 2.2.9 Maicrialprodukiion m. m. Föräldrarnas egna upplevelser och erfarenheter tillsammansmed personalens kunskaper bör vara del huvudsakliga grundmaterialet iföräldrautbildningen. Detta bör vara utgångspunkten för att söka sig vidaremot olika former av kompletterande kunskaper. Barnomsorgsgruppen konslateraralt visst material kan fungera som slöd för föräldrar och personal framför alltvid inledning av gruppsamtal. Man anser inte att del kan fastställas vilketmaterial som skall användas i föräldraulbildningsgrupperna. Däremot anserbarnomsorgsgruppen alt skall ges ett ansvar för att överblickaoch informera om användbart material liksom all ta initiativ till framställningav nya material som svarar mot de behov och krav som kommer fram iföräldrautbildningen. Barnomsorgsgruppen lar också upp det material som i inom mödra- och barnhälsovården och BB som komplement till den muntligainformation som lämnas. Man pekar på att olika kommersiella företag svarar fören betydande del av basinformationen för tiden före och efter barnets födelse. Ulredningen anser atl samhället genom börha ansvar för utformningen av del material som används inommödra-barnhälsovården och BB. Vidare föreslås att i samverkanmed landslingen rekommenderar mödra- och barnavårdscentraler saml BB alt inteanvända eller dela ut kommersiellt material. Remissinstanserna har ställt sig bakom barnomsorgsgruppensförslag. pekar på atl det redan pågår etl arbete inom styrelsenmed att framställa material som med tyngdpunkt på de psykologiskafrågeställning- Prop.1978/79:168 29 urna,tar upp frågorna om graviditet, förlossning och föräldraskap. I socialstyrelsensallmänna ansvar för de verksamheter som här berörs ligger att följa ochutveckla verksamheternas innehåll, metoder etc. I detta ingår enligt min meningsådana funktioner som att verka för att behovet av material i olika formerlillgodoses. Efiersom föräldrautbildningen föreslås ingå som en naturlig del avarbetet inom mödra-barnhälsovården och på BB bör ansvar förverksamhelen inom dessa institutioner även inkludera föräldrautbildningen. Iårels budgetproposition har under anslaget för hälsovårdsupplysning beräknatsmedel bl. a. för ett informationsmaterial om barn för användning inombarnhälsovård, barnomsorg m. m. Frågan om material som gesut av olika företag skall komma till användning inom mödra-barnhälsovården ochpå BB måste bedömas av varje sjukvårdshuvudman. En sirävan bör dock vara attsamhället i egen regi producerar sådant material som tillgodoser efterfrågan.Av särskild vikt är givetvis atl detla material får ett bra innehåll. Jagfinner sålunda alt i ansvar ingår all medverka lill produktionav material såväl för direkt användning i föräldrautbildningsgrupperna som förkomplement till den muntliga information som ges vid mödravårds- ochbarnavårdscentraler och på BB. Jag förutsätter atl detla material uiformas inära samarbele med sjukvårdshuvudmännen. 2.2.10Vissa resursfrågor m. m. Barnomsorgsgruppenhar beräknat kostnaderna för föräldrautbildning vid mödra- ochbarnavårdscentralerna i några räkneexempel. Gruppen föreslår elt nyttstatsbidrag med 35 96 av sjukvårdshuvudmännens bruttokoslna-der. Barnomsorgsgruppenhar även diskuterat möjligheterna för sjukvårdshuvudmännen alt kunna anordnaverksamhelen på sådant sätt alt alla föräldrar kan delta. Utredningen hardärvid bl. a. förutsatt att hälften av gruppsammankomsterna sker på daglid ochhälften på kvällstid. För att göra det möjligtför föräldrar alt della i verksamheten har barnomsorgsgruppen föreslagil atlföräldraförsäkringen skall kunna utnyttjas för deltagande i föräldrautbildning.Jag återkommer till denna fråga under avsnittel om föräldraförsäkringen. Jagfinner barnomsorgsgruppens förslag om en successiv uppbyggnad avföräldrautbildningen väl avvägd. Ulformningen av verksamheten måste avgöras avsjukvårdshuvudmännen lokalt. En avgörande faktor är dock möjligheterna förföräldrarna att delta. Jag förutsätter därför att verksamhelen förläggs tillsådan tid att så många av föräldrarna som möjligt kan delta. Barnomsorgsgruppenräknar med att ungefär hälften av det totala antalet träffar läggs till dagtidoch hälften till . Jag har självfallet förståelse för att personaleninte onödigtvis skall behöva arbeta på för dem obekväm arbetstid. Å andra sidanbör det för en samhällsservice av den na karaktär vara Prop.1978/79:168 30 naturligtatl i viss omfattning kunna tillmötesgå behoven av verksamhet även på ickeordinarie arbetstid. Efteröverläggningar mellan representanter för ochsjukvårdshuvudmännen har överenskommelse träffats om bl. a.sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen under åren 1980-1981.Vid överenskommelsen har förutsatts att sjukvårdshuvudmännen utansärskild ekonomisk ersättning genomför en allmän föräldrautbildning ianslulning lill barns födelse i enlighel med här lämnade förslag. Jag kommersenare att föreslå att nämnda överenskommelse redovisas för ien särskild proposiiion. 2.3.1Utgångspunkter för reformeringen av föräldraförsäkringen Somframgått av vad jag lidigare anfört har föräldraförsäkringen byggts ul kraftigtsedan den infördesår . Vid en internationell jämförelse är rälten tillledighet och ekonomisk ersättning vid barns födelse ovanligt omfattande.Betydligt kortare tider- i allmänhet förbehållna modern - är vanliga i andrajämförbara länder. Vissa delar av föräldraförsäkringen saknar motsvarighetutomlands. Familjeslödsulredningenkonstaterar i sitt betänkande att föräldraförsäkringen ulgör ett viktigtinslag i strävandena för jämställdhet mellan kvinnor och män. De regler förföräldraledighet (moderskapsförsäkring m. som gällde innebar enallvarlig begränsning i familjernas möjlighet att själva välja hur de villeleva. Men även om de formella hindren för männen atl vara hemma numera hartagits bort, hindrar ännu del yttre trycket och könsrollsmönstrel männen frånatt i större utsträckning utnyttja sina rättigheter. Invanda mönster ochattityder förklarar till stor del enligl ulredningen alt fäderna utnyttjarföräldraförsäkringen i så begränsad omfaltning. Antaletfäder som utnyttjar föräldraförsäkringen har emellertid ökal successivt. Utredningenmenar alt försäkringen sannolikt spelar en roll också vid sidan av det direktautnyttjandet genom att de fäder som prövat på vårdarbetet med små barn därmedsannolikt har lagt grunden för fortsatt deltagande i den praktiska omsorgen ombarnen. De har också visat andra människor alt det är naturligt alt fäder tarhand om små barn. Familjeslödsulredningenhar i sitt belänkande funnit att föräldraförsäkringen i huvudsak fungerar väl.Man pekar dock på behovet av ytteriigare information för all göra det möjliglför föräldrarna att rätt utnyttja försäkringen. Molbakgrund av den snabba uibyggnad som skett föreslårfamiljeslödsulredningen inle några mera omfaltjinde reformer av föräldraförsäkringenutan inriktar sig i sina förslag på begränsade grupper. Det gäller de blivandemödrar som på grund av arbetets art har svårt att förvärvsarbeta i Prop.1978/79:168 31 Det gäller också de familjer vars barn drabbas av långvarigasjukdomar. Jag kan för egen del i huvudsak ansluta mig till uiredningensinriktning av ulbyggnadsförslagen. Del övervägande fiertalel remissinstanserhar också gjorl denna bedömning. Flera remissinstanser hardock påpekat all föräldraförsäkringen blivit alltmera komplicerad ochsvåröverskådlig. Riksförsäkringsverkei anför att föräldraförsäkringen ansesvara en av de svåraste delarna av den allmänna försäkringen alt administreraoch informera om. LO konstaterar atl föräldraförsäkringen har byggts utsuccessivt och därigenom blivit i vissa delar svåröverskådlig. LO, somtillstyrker atl de nu framlagda förslagen genomförs, anser samlidigl alt man idet fortsatta reformarbetet bör göra en allmän översyn av föräldraförsäkringeni syfie att göra den enklare och mera lällöverskådlig. Även socialpolitiskasamordningsulredningen pekar på behovel av en översyn av försäkringen. Jag delar den oro somframkommer hos fiera remissinslanser all försäkringen har blivit alltmerinvecklad och all den därmed blivit svåröverskådlig och besvärlig alt förståförde försäkrade. Administrationen av försäkringen är också mycket betungande.Därför bör nu så långl möjligl åtgärder vidtas för au förenkla reglerna. Deförslag till uibyggnad av föräldraförsäkringen som jag här kommer atl läggafram bl. a. på grundval av familjestödsutredningens och barnomsorgsgruppensbetänkanden har utformats i syfte att nå slörsta möjliga förenkling aversättningsreglerna. Mina förslag har bl. a. därför fått en annan ulformning änenligt ulredningsförslagen. Också vissa förenklingar har gjorts avföräldraledighetens påföljds- och rättegångsregler. Utöver ulredningsförslagenkommer jag all föreslå bl. a. uibyggnad av ersättningsnivån för den niondeersätlningsmånaden inom föräldraförsäkringen. Förslagenbeskrivs närmare i det följande. 2.3.2Ersäiiningsnivån för den särskilda föräldrapenningen Särskildföräldrapenning utgår f n. under sammanlagl för varje barn. Däravutgår ersättningen under sammanlagt med samma belopp som föräldernsegen sjukpenning, dock lägst enligt garantinivån . Underåterstående utgår den särskilda föräldrapenningen med . per daglika för alla oberoende av nivån på sjukpenningen. Dennuvarande ordningen har hafi vissa nackdelar bl. a. från jämställdhetssynpunkt.1 de fiesta familjer har mannen högre inkomster än kvinnan. Del innebär alt delmed den förhållandevis begränsade ersättningen som garanlinivån ger blir enstörre förlust för familjen om mannen lar ledigt än om kvinnan gör det. Del ärsjälvfallel alt delta försvårar männens utnyttjande av försäkringen och därmedminskar försäkringens betydelse som instrument för en ökad jämställdhet mellankönen. 1976/77:117, vilken låg till grund för beslul om införande avden särskilda föräldrapenningen förulskickades bl. a. en uibyggnad av den 1978/79:168 32 särskildaföräldrapenningen .så alt den i sin helhet.dvs. även underden tredje niåniidcn,skulle utgå efier förälderns aktuella sjukpenninggrundande inkomsi. Omersättningsnivån för den särskilda föräldrapenningen blir lika under hela90-dagarsperiodcn kan försäkringskassornas och riksförsäkringsverketsadministration av försäkringen förenklas. F. n. måste de medersäuning enligl garanlinivån bokföras särskilt. Även informationen om föräldraförsäkringenunderlättas om ersättningsreglerna görs enhetliga för alla . Motdenna bakgrund anserjag det angeläget atl ersättningsnivån inom den särskildaföräldrapenningen görs likformig under de tre månaderna. Den särskildaföräldrapenningen bör således även utgåmed ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägsl garantinivån.De nya reglerna bör gälla fr. o. m. och därvid avse ävenåterstående särskild föräldrapenning som gäller barn födda före nämnda datum. 2.3.3Ha van deskapsp cnn ing Inledning Enliglnuvarande regler kan blivande mödrar utnyttja rälten till föräldrapenning 60dagar före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Tid som utnytljas förebarnets födelse minskar dock den lid som kan användas efter förlossningen. Familjeslödsulredningenhar lagit upp frågan om föräldraförsäkringens funktion som ersättningsform igraviditetens slutskede. Utredningen har undersökt hur stor andel mödrar iolika yrkesgrupper som utnyttjar möjligheterna att ta ul föräldrapenning föreförlossningen eller är sjukskrivna närmast före nedkomsten. Det harvisat sig att kvinnor med lunga arbeten i betydligt större utsträckning ängenomsnittligt lar ut ledighet med föräldrapenning före barnets födelse. Ocksåsjukskrivning förekommer i betydande utsträckning i graviditetens slutskede.Drygt 15 procenl av samtliga blivande mödrar är sjukskrivna minst en månad förebarnets födelse. Även sjukskrivning är vanligare bland kvinnor med lunga yrkenän bland andra. Skillnaderna mellan olika yrken är dock mindre än när delgäller ledighet med föräldrapenning. Familjeslödsulredningenframhåller att de nuvarande reglerna missgynnar kvinnor som har tungt arbeteoch därför tvingas alt ta ut föräldrapenning före förlossningen. Därigenomminskar nämligen antalet dagar med föräldrapenning som Slår till förfogandeför dessa föräldrar efter barnets födelse. Utredningen framhåller också atlpraxis för sjukskrivning under graviditeten är mycket skiftande bland läkarna.Det förekommer att en kvinna sjukskrivs under en del av havandeskapet och atlläkaren därefier uppmanar henne alt använda föräldrapenning under den sisialiden fram till förlossningen. Prop.1978/79:168 33 förekommeräven atl läkare hävdar att graviditeten och olika fysiska problem i samband medden är elt normalt tillstånd som inie berättigar till sjukskrivning. Fråganom hur den allmänna försäkringen skall vara utformad föratt täcka behoven avstöd i graviditetens slutskede rymmer svåra tekniska problem, men olägenheternamed nuvarande förhållanden är av en sådan art atl del enligt uiredningensmening är angelägel alt en förändring av regelsystemet genomförs. Utredningenföreslår en särskild behovsprövad rätt lill inkoms-lersältning när den blivandemodern på grund av arbetets art inle kan förvärvsarbeta under havandeskapet.Förslaget innebär all den nuvarande föräldrapenningen skallkunna utvidgas med föräldrapenning i form av havandeskapspenning under högst50 dagar. Denna skall kunna ulgå fr. o. m. sextionde dagen och längst lill dentionde dagen före den beräknade tidpunkten för föriossningen, om kvinnan tillföljd av arbetets art helt eller delvis inte kan fortsätta sitt förvärvsarbeteunder havandeskapet och inle kan omplaceras på sin arbetsplats. Familjestödsutredningensbeskrivning av de nackdelar nuvarande försäkringssystem har för blivandemödrar med tungt förvärvsarbeie bekräfias av fiera remissinstanser. Också jagfinner del angeläget att förändra nuvarande regelsystem så att det bättresvarar mot de faktiska behov många kvinnor har av ledighet från sittförvärvsarbete under graviditetens slutskede. Som ulredningen framhållilinnebär detta en form av behovsprövad ersättning och således ett avsteg från dennuvarande generella ulformning som föräldraförsäkringen har. Jag kan för egendel i likhet med fiertalel remissinstanser i huvudsak ansluta mig lill delösningar ulredningen valt. På vissa punkter bör dock de erinringar somframkommit i remissbehandlingen leda till en annan utformning av reglerna. Redani propositionen med förslag till ny arbetsmiljölag (prop. 1976/77:149 s. 250)anförde dåvarande chefen för det angelägna i att enhavande kvinna skulle ha möjlighet att vara kvar i arbetet och alt därför iförsta hand en omplacering inom arbetsplatsen borde försökas om hennesordinarie arbetsuppgifter påkallar det. Även socialutskottet uttalade sig isamma riklning i sitt av godkända betänkande SoU 1977/78:1 s. 30.Också dåvarande jämställdhetsdelegalionen har uppmärksammal frågan. Familjeslödsulredningenförulsätier i silt betänkande all frågan om rätt till omplacering påarbetsplatsen löses för de kvinnor som på grund av arbetets art inte kanfortsätta med silt ordinarie arbete. Utredningen framhåller all det i regeltorde finnas goda möjligheter att omplacera gravida kvinnor, som har behovhärav, lill andra arbetsuppgifter. Först i sista hand - när omplacering inte ärmöjlig - bör kvinnorna ha rätt till ekonomisk ersättning och ledighet. 3 1978/79. 1978/79:168 34 Jaginstämmer i utredningens uppfattning au del i första hand bör prövas om det ärmöjligt atl omplacera kvinnan till andra arbetsuppgifter. Detla ligger i linjemed vad jag har refererat av tidigare uttalanden.