prop · G203183 · 1978-12-31 00:00:00 — Det finns stort fogför misslanken att förslagei i denna del drastiskl kommer all minska uibudel avarrendejord. Förbundel anser i försia hand all bestämmelsen om jordägarensräll lill själviniräde inle bör ändras. Om ändring ändå görs, förordarförbundel all lagtexten omformuleras sä all självinträde kan vägras endasl omdel av särskilda skäl är obilligl mol arrendalorn atl arrendeförhållandetupphör. Om besiämmelsen ges denna lydelse, bör en jordägares ivekan all arrenderaut sin jord inle bli lika sior som den kommer atl bli, om kommitténs förslaggenomförs. jordugareförbinid: Förbundel molsäller sigändring av reglerna om jordägarens själviniräde. De av kommittén föreslagnareglerna innebär i praktiken atl del blir omöjligl för de flesla jordägare allsjälva överlä brukningen av arrendestället. Undantag gäller förrationaliseringsfallen. Säsom grund för de föreslagna ändringarna åberopas delsekonomiska, dels sociala skäl. Vad beträffar de ekonomiska skälen börframhållas, all de föreslagna beslämmelserna innebär ett synnerligenlångtgående ingripande i den avtalsfrihet, som annars gäller förföretagsamheten i och som är ctl grundläggande och nödvändigt elemeni ivärt ekonomiska syslem. Möjlighelerna alt genom parternas fria avtal anpassaföretagsamheten till växlande förutsättningar ulgör grunden för ekonomiskaframsteg, även pä jordbrukets omräde. Samhällsekonomiska skäl kan ej åberopasför atl göra arrendejordbruket lill ett skyddat reservat med regler som stridermot vad som eljesl gäller i näringslivet. Ej heller privatekonomiska skäl kan åberopas för sädrasiiska ingripanden i avtalsfriheten. Förbundel vill framhålla atl defördelar beträffande arrendatorns villighet att göra investeringar m. m. somkommittén tror sig uppnä väl kan tillgodoses inom ramen för parternas friaavtal. Eventuellt genom avtal om längre arrendeperioder och/eller rätt tillersättning vid arrendets upphörande. Däremoi är del uppenbarl all jordägarnasbenägen- Prop.1978/79:183 126 hel att lägga ner koslnader pä arrendestället minskarhögsl avsevärt och pä ell säll som är lill men för hela arrendesystemet somjust bygger pä alt jordägaren i stor ulsiräckning skall svara för erforderligakapilalinsalser. Vad beträffar de sociala aspeklerna grundar sigulredningen pä ell föråldrat och orealistiskt synsätt. Del bör beakias attarrendatorn numera ej sällan är socialt och ekonomiski likställd elleröverlägsen jordägaren. Även med bortseende härifrån kan de nuvarande reglernaej sägas medföra några allvarligare nackdelar. Utredningens undersökningarhärom är ej övertygande. Om de sociala konsekvenserna ändå i nuvarande lägenågon gång skulle upplevas säsom besvärande av arrendalorn, mäste framhållasarrendalorns egenskap av företagare med betydande insals av egel kapilal ochdel med all förelagsamhel sammanhängande riskiagandel. Del är oundvikligt atlmed företagsamheien följer även risker för den sociala slandarden, del ligger iförelagandels natur. Riskerna är dock belydligi mindre inom jordbrukel än inomannan slags förelagsamhel. Arrendalorerna har oftast en mera konsolideradekonomi än andra förelagare. All trots detla slälla jordbruksarrendalorer i ensärklass är ej moliverai. Kommittén har tillmätt lönsamheten en central plats vidbestämmandet av arrendeavgiften. Mot denna bakgrund är del mycketanmärkningsvärt atl kommittén i sina överväganden om jordägarens rätt tillsjälvinträde ej närmare berört den viktiga frågan om jordägarens krav pä skäligavkaslning av fastigheten. Det kan med minst lika slort fog sägas atl en jordbruksfastighetoch dess ägare på sikl inte kan bära en för låg arrendeavgift som atlarrendatorn ej kan bära en för hög avgift. Det är ett oavvisligt krav att det isamband med en eventuell ny lagsiiftning släs fasl alt del är oskäligl attvägra själviniräde om del ur jordägarens synpunki är klart ekonomiskt motiveratatt själv bruka jorden. är sä mycket vikligare som del ju är ellöverordnat samhällsintresse alt främja rationalisering och effektivitet ilantbruket. Om reglema om själviniräde ändå ändras, trots de starkaskäl som föreligger häremol, vill förbundet underslryka vikten av altintresseavvägningen mellan parterna göres med vederbörligt hänsynstagande ävenlill jordägarens inlressen. Kommittén synes huvudsakligen ha lagil fasia päarrendalorernas inlressen. Dessulom vill förbundel siarki underslryka atl detej kan vara skäligl all hell avslänga en lämplig och kunnig jordägare frän möjlighelenalt själv bruka sin egendom. Inlresseawägningen bör taga sikle pä all gearrendatorn skälig lid all avveckla eller flytta sin rörelse. Del vore knappaslförenligl med nulida synsätt att en särskild grupp av förelagare -jordbruksarrendaiorerna - lillerkännes privilegier, som knappasl skulleha sin molsvarighel pä andra områden av samhällslivet. jordägarförhinid: Kommittén har funnil alljordägarens nuvarande ovillkorliga räll lill självinträde inle låler sig hellförenas med den syn på arrendatorns behov av besittningsskydd, som kommitténanlägger. Regeln kan enligi kommitténs uppfattning i mänga fall leda tillobilliga resullai för arrendatorn. Emellertid synes rättspraxis, sädan denrefereras i betänkandet, visa att airendalorns anspråk på irygghei ibesittningen har lillgodosetts i alla de fall, dä jordägaren inte övertygandekunnat styrka sin avsikt att själv bruka egendomen. All jordägaren skall ha enobelingad rält att själv fä bruka sin egendom anser förbundet vara ell oeftergivligtkrav. Del finns ingen anledning all göra nägon ytterligare inskränkning ijordägarens rält, dvs. utöver vad som skett enligt gällande lagstiftning. Detfinns allt skäl atl beiräffande denna besillningsskyddsbrylande grund sökaundvika 1978/79:183 127 all leda in prövningen pä svårtillämpade teoretiskaproblemställningar. Om kommitténs förslag genomförs, bör det ur rent praklisksynpunkt framhållas, atl del säkerligen leder lill ell minskal utbud avarrendeegendomar. Kommitténhar äberopal en framsiällning frän skånearrendalorernas samrädsgrupp, i vilkensägs alt arrendelagen mäste vara utformad sä all ell arrende inle kan sägas uppulan mycket tungt vägande skäl frän jordägarens sida. Det sägs vidare alldetta i särskilt hög grad mäsle gälla för arrendegårdar, som har varitutarrenderade under mycket läng tid eller brukals av flera generalioner avarrendalorer. Kommittén har för egen del lagil fasia på denna synpunkioch pekal pä all den omsländigheien all arrendalorn och hans släkl under fierageneralioner brukai arrendeslällel (s. k. hisloriskl arrende) bör vara ellstarkt skäl mot besiltningsavbroll. uttalande har slörsi belydelse förgodsen, särskilt fideikommissen, där åtskilliga arrendeslällen lillhörkalegorin historiska arrenden. Uiialandel synes dock rimma dåligi med denslåndpunkl som lagsliftaren inlagil i andra hänseenden, när del gälllprivilegier som är grundade pä gammal tradition. Enligt förbundels mening ärarrendalorerna pä godsen i praktiken redan privilegierade, såtillvida somarrendeavgifterna pä godsen normalt är lägre än arrendena pä den allmännamarknaden. Förbundets medlemmar är inte heller främmande för synsäliel alliradilioner bör vidmakthållas. Detta har bl.a. kommit till uitryck i det godaförhållande som regelmässigl råder mellan jordägare och arrendalorer pägodsen. All godsarrendalorer skulle ges en särskilt privilegieradställning, när själviniräde av jordägaren påkallas, synes dock ej vara logiskl.Del slär i direkl molsäiining lill sialsmakiernas beslut om avveckling avfideikommissen pä grund av jusl deras privilegienatur. Om jordägaren självvill bruka sin jord skall det lydligen inle heller anses vara nägoibeaklansvärl skäl pä hans sida atl hans släkl har besuttit egendomen sedanflera generalioner. specielll mätt av hänsynstagande lillgodsarrendalorerna i nu ifrågavarande hänseende skulle innebära, atl del ilandet skulle skapas tvä kategorier arrendatorer: dels sådana godsarrendalorersom har fält överta ett arrende efter släktingar, som under flera generationerinnehaft arrendestället, dels alla övriga arrendalorer. Är det en urjämlikhetssynpunkt rimlig ståndpunkt all just en arrendator ur den förrakategorin skall tillerkännas särskilda rättsliga favörer? Remissinstanser som i huvudsak tillstyrker förslaget Kommitténs förslag har utan närmare kommentarertillstyrkts eller lämnals utan erinran av bl.a. lanlbruksnämnderna iÖstergötlands län. Kalmarlän, län, ochVästerbonens län, i lån samt kommunförbundet. : Hovrällen ansluler sig lill kommitténsförslag i den mån del innebär atl dödsbo efter avliden arrendalor fårbesiltningskydd lill en femårsperiod efier dödsfallel. fär anses innebäraen lämplig avvägning mellan här förekommande skilda intressen. Prop.1978/79:183 128 1 enlighel med vad som framhölls i hovrättensremissyttrande till lagutskott (LU 1974: 35) bör dödsboetsställning i förevarande situation uttryckligen regleras i lag. Kommitténsförslag lill laglexl kan dock leda lill uppfallningen alt dödsbo efter enavliden arrendator inle ulan vidare skulle vara arrendalor. Ej heller kan avlagiexien med erforderlig grad av klarhel uiläsas all förlängningsrällen fördödsbo enligt utredningens intentioner är begränsad till en förlängning.Hovrätten föreslår därför all en ny paragraf insätts närmasi efter 9 kap. 9 SJB och all den fär följande lydelse: "Avlider arrendalorn underarrendeiiden, skall hans dödsbo äga samma rätt lill förlängning som arrendalornsjälv ägl. Rälten gäller dock endasl förlängning av arrendetid under vilkendödsfallet inlräffar." Kristiansuids tingsrätt: Förslaget all dödsbo efterarrendalor. som avlidil under arrendeiiden och älnjuler besittningsskydd,skall erhälla besittningsskydd med förlängning som arrendalorn ägl älnjula, ärlämpligi bl. a. med hänsyn till alt viss osäkerhei om gällande rätts innehallsynes rada. Tingsrätten vill i samband därmed ifrågasätta om icke 9 kap. 9 Siredje och fjärde slyckena JB kan omredigeras. Tingsrätten föreslär därförföljande lydelse av innehållet i de föreslagna reglerna: "Arrendalorneller, om han avlidit före arrendetidens uigäng, hans dödsbo har rätl lillförlängning för lid som molsvarar arrendeiiden, om denna ej överstiger fem är,och i annal fall för fem är. Om det av särskild anledning är lämpligare, färförlängning ske för annan lid." - Sädan ändring skulle medföra ändringavhänvisningar lill 9 §. Även 10 kap. 6 § JB bör enligt tingsrättens meningerhälla molsvarande avfattning. : Del framgår inle klarl av den föreslagnalydelsen av 9 kap. 9 § JB vad kommittén åsyflai med sill förslag om dödsbosbesittningsskydd. Paragrafen bör därför förtydligas. i : Enligi kommitténs bedömning ärbehovei av besittningsskydd olika siarkt om det är ett dödsbo som ingårarrendeavtalet eller om dödsboei uppslår under löpande arrendeperiod genom altarrendatorn avlider. För det förslnämnda fallet har kommittén inle funnil tillräckligaskäl föreslå en annan ordning än den som gäller för övriga juridiska personer,dvs. all reglema för sidoarrenden allljäml skall lillämpas. Arrendenämndendelar kommitténs bedömning och vill tillägga all siluaiionen med dödsbo somlilllrädande arrendalor lorde vara sällsynl. 1 van fall lorde del vara myckelovanligl all ell dödsbo lilllräder arrende av en gård, där dödsboels medlemmareller nägra av dem skall vara bosalla. Däremoi kan del länkas atl ell dödsbo,som uppkommil genom all en innehavare av ell gärdsarrende avlidil underarrendeperioden, har behov av lillskottsmark och arrenderar sädan av en granne.Nägoi behov all behandla ell sådant arrende på annal sätl än som ell vanligisidoarrende föreligger uppenbarligen inle. Vad härefter gäller dödsbo efter arrendalor som avliderunder arrendeiiden är situationen delvis en annan. Om han avlider före dentidpunkt dä uppsägning senasi skolai ske, alllså lidigare än ett är förearrendelidens uigäng, har rättsläget vara oklart.-- Eftersomdödsboels siällning vara oklar, har nämnden ingel emoi enförtydligande lagregel och godiar också kommitténs förslag lill innehåll i ensådan regel. Därigenom uppkommer ell rättsläge likadant, som del som nämndenredan nu anseit föreligga och funnil vara godiagbarl. De efterlevande färalllsä normalt räll lill förlängning , och vid uigängen avdenna period bedöms förlängningsrällen pä samma säll som för andra juridiskapersoner. Prop.1978/79:183 129 i Göleborg: När arrendator avlider, skallenligt förslaget dödsboei ha rätt lill förlängning av avlalel pä samma lid.som gälll för den avlidne, sävitt avser den närmasle arrendeperioden efter dendä dödsfallel iniräffade, om inle annan förlängningslid är lämpligare. har i och för sig ingeniing att erinrahäremot men ifrägasätter om en lagändring behövs. Enligt gällande lag skallsäsom huvudregel jordbruksarrenden förlängas pä tid, som molsvarar den gamlaairendetiden. Regeln gäller för alla gärdsarrenden och för sidoarrenden medlängre arrendelid än ett är. Alt ett gärdsarrende med en arrendetid pä mer änell är efter arrendatorns dödsfall övergår till all bli ell sidoarrende,inverkar alllså enligi huvudregeln inte på arrendatorssidans rätt till förlängning,dock alt förlängning kan ske pä kortare lid om della är lämpligare. Irättspraxis (, Arrendeavgifter i jordbrukel s. 71) har förekommitfall, där jordägarna fält avslag pä krav all fä femåriga sidoarrendenförkortade till elläriga, vilkel skulle ha inneburil all avtalen inle längreblev besittningsskyddade. Mol den förslagna lagregeln lalar all den enligi molivenskall lolkas sä all dödsboels avial - när väl den första arrendeperioden efterdödsfallel passeral - regelmässigt skall förlängas pä än förut.Dödsboet skulle därmed fä sämre ställning än . Att dödsboels rält lill förlängning för tid som molsvararden gamla arrendeiiden föresläs vara inskränkt till dödsboels försiaarrendeperiod har kommii lill ullryck genom salsen "om han avlidil förearrendetidens uigäng". Detla uttryckssätt lorde i och för sig varatillämpligt även när dödsboei önskar förlängning . sådant missförsiånd kan undanröjas genom all man i siälleiväljer ett utiryck säsom "om han avlidil under arrendeiiden". vill vidare sälta i fräga om en lagregel,som uiformais säsom en rält för arrendaiorssidan lill förlängning pä ,hör hemma i det regelsystem som finns i 9 kap. 9 § JB. Kammarkollegiel: Genom den föreslagna formuleringen harkommittén avseit att införa en lagregel som tillförsäkrar dödsboet efter enunder löpande kontraktstid avliden arrendator tillräcklig lid atl överväga vadsom bör ske med arrendestället . Avsikten är all garantera dödsboeien femårsperiod efter uigången av den kontraktsperiod under vilken arrendalornavlidit. Regeln kan medföra atl, om den löpande avtalstiden är K) år ocharrendatorn dör t.ex. år 2, hans dödsbo fär rätt alt kvarsilta under 8 -I- 5 =13 är efter arrendatorns död. Enligt kollegiets mening är detta en alllför länglid. Dödsboels inlressen bör bli lillräckligi tillgodosedda, om man inför enregel som tillförsäkrar del rätt atl bli kvar vid arrendel under en sammanlagdtid som med beakiande av den ursprungliga konlraklsliden aldrig kan bli kortareän fem är men heller aldrig kan bli längre än tio är, räknat frän arrendatornsdöd. Vidare bör regeln formuleras så atl det klarl framgär att det gäller enspeciell föriängningsrätl som klipps av efter den angivna liden. Regeln omdödsboels besittningsskydd bör med andra ord skiljas ul från regeln omarrendalors räll till automatisk förlängning. Lantbruksslyrelsen: Lantbruksslyrelsen tillstyrker atlarrendalors dödsbo ges besittningsskydd enligi kommitténs förslag. Ilagförslagci sägs dock all arrendalorn eller - om han avlidil förearrendelidens uigång -dödsboei har räll till förlängning för tid som motsvararartendeliden (dock högsl fem är). 1 och med förlängningen torde dödsboet bliarrendalor och avialspart. innebär att när föriängningsperioden gäll ul,har dödsboei räll lill ytterligare förlängning på samma villkor som andraarrendalo-9 1978179. Prop.1978/79:183 130 för samma lid som föregäende arrendeperiod. Lagtexientorde alltsä i realiteten ge dödsboei ell permanent besittningsskydd. Dä dödsboinle Ulgör nägon lämplig förelagsform för jordbruk synes del nödvändigi atl gebestämmelsen en annan lydelse som klart anger alt del är fråga om ellarrendeförhållande under en övergängsiid. Lanibriiksnämndeii i län: Förslaget innebär bl.a.alt dödsbo efter arrendalor som haft besittningsskydd skall fä samma rält lillföriängning av arrendeavialel som arrendalorn skulle ha hafi vid uigängen avden anendeperiod under vilken arrendalorn avlidil. Vid uigången av följandearrendeperiod skall dödsboels förlängningsräll bedömas pä samma säll som gällerför juridiska personer. Nämnden har ingen erinran mol förslagei. i : Lanlbruksnämndenlillsiyrker kommitténs förslag innebärande all dödsbo efter arrendalor somavlider får samma räll lill förlängning av arrendeavtaletsom arrendatorn skulle ha haft vid uigången av löpande arrendeperiod. För de dödsbon som anser del oförmänligl all stanna kvarpä arrendeslällel kvarslår rälien all säga upp avlalel inom sex mänader efterarrendalorns död enligi 9 kap. 5 S JB. ifrågasätter om inledenna möjlighel borde ulvidgas all gälla även vid arrendalors svårare sjukdom. i : Genom konsirukiionen avgällande skaitelagsliftning torde del vid nytillträdandei av arrende nästanalllid vara sä all båda makarna inträder som arrendatorer. Är inle båda makarnafrån början arrendalorer, torde de i regel bli della vid enföriängningssiluation. 1 det lägel blir frägan om dödsbos besittningsskydd inleakluell. Arrenderätten övergär då vid dödsfall pä efterlevande maken ellermakan. Som kommittén päpekai finns inga regler om all dödsbo skall skiftas inomviss lid. Dä emellerlid med början fjärde kalenderårel efterdet dödsfallinträffat skattereglerna rörande handelsbolag blir liHämpliga på dödsbo medviss inkomsi eller förmögenhel lorde delta regelsystem medföra atl dödsbonkommer att avvecklas snabbare än som lidigare varil fallel. Lanlbruksnämndenfinner i likhel med kommittén alt ell dödsbo vid nyiilllräde urbesiilningsskyddssynpunkl bör behandlas pä enahanda säll som annan juridiskperson saml all ell dödsbo vid alla typer av aiTende bör jämslällas med fysiskapersoner under vilken arrendalorn avlidil. i : Den föreslagna ändringenulgör närmasi ell välkommei klarläggande och förtydligande av lidigare besiämmelser. Lanimåieriverkei: Förslagei rörande dödsbosbesittningsskydd synes vara väl avvägl med hänsyn lill önskemålel alt man inlefrämjar en utveckling som innebär atl dödsbon förblir oskiftade längre lid ännödvändigi. Lanimåieriverkei har ingeniing all erinra mol della förslag. Länssiyrelsen i : Den oklarhel som råderhuruvida ett dödsbos räll lill förlängning är av samma eller annal slag än denrätt artendatom skulle ha haft om han levt är klarl otillfredställande. Deförslag och motiveringar som kommittén framlagl finner lässiyrelsen väl övervägda.Länssiyrelsen biiräder därför förslagei i denna del. i : inslämmer ikommitténs uppfattning all liden för all ordna arrendeförhällandel inom elldödsbo med bibehällel besittningsskydd mänga gänger blir för knapp. Kommitténsförslag all besillningsskyddel bör kvarslå efier del all den arrendeperiod Prop.1978/79:183 131 varunder dödsfallel ägl rum avslutals finnerdäriör'stiftsnämnden väl motiverat. Däremoi anser nämnden all del allmännaönskemälet om ett minskal antal oskiftade dödsbon skall påverka förslaget pädel visel all efter dödsfall reslerande arrendeperiod inklusive föreslagenförlängning skall omfatta en lid av längsi lio är. i : lillsiyrker. alldödsbo er-häller räll lill förlängning av arrendet med en arrendeperiod om 5är. i : Den föreslagna förändringen avdödsbos besittningsskydd kommer all medföra problem eftersom kyrkansarrendeperioder är 10 är. Antag att arrendalorn avlider är 2 päarrendeperioden. Dödsboet fär dä besittningsskydd i 13 är (8 -H 5 är).Slifisnämnden anser delta vara för läng lid. Om någon lämplig efterträdare ej finns i dödsboet kanarrendeenhetens utveckling avstanna dä osäkerhet uppkommer om framtidadriftsinriktning. föreslår all dödsboet skall habesittningsskydd lolalt högsl 5 är. i : Del blir allt vanligare all makarlillsammans nylillträder ell arrende. Vidare är del siiflsnämndens erfarenhelall i arrendeförhällanden med endasl ene maken som arrendepari oftare än förrandre maken inträder i rältsförhållandel under arrendeiiden eller i sambandmed arrendeförlängning. 1 de fall makarna samarrenderar behöver de av kommitténanförda svärigheterna för eflerievande maken inte uppträda vid förlängning vidutgången av den arrendeperiod under vilken den andre maken avlidit. Sliftsnämndeninstämmer i kommitténs uppfattning all de frän arrenda-lorshäll framfördaönskemålen om en mera Iryggad besittning för dödsbon synes ha intresseinriklninginle i första hand pä dödsboets möjligheter att ulöva arrenderätten ulan isiällei pä möjlighelen för någon av de efterlevande familjemedlemmarna attforlsatta brukandel av arrendeslällel. Det är bl.a. därför alt beklaga attfrägan om arrendalorns rält all överlala arrende först redovisas i kommitténsslutbetänkande. kan emellerlid inte underlåta all redan nu gelillkänna sina farhägor för atl arrendeulbudel skulle minska om man kom på idénatl slopa eller mera väsentligt ändra arrendalorns skyldighei enligt gällanderätl att erbjuda jordägaren arrendestället innan överlåtelse får ske. Med börjandel fjärde kalenderärel efter det kalenderår ell dödsfall inträffar blirkommunalskatlelagens bestämmelser om handelsbolag tillämpliga pä dödsbo medinkomsi eller förmögenhel över vissa belopp. lorde vara ett exempel pädet allmännas strävan att påskynda upplösning av dödsbon. Stiftsnämndenansluter sig hell till kommitténs bedömning att ell dödsbo vid nyiilllräde urbesiilningsskyddssynpunkl inte bör behandlas annorlunda än varje annan juridiskperson. Kommitténs överväganden i övrigi under della avsnitt har resulterat iförslag att dödsbo såväl vad gäller gårdsarrende som sidoarrende iförlängningshänseende jämställs med fysisk person arrendalornavlidil. Del är främsi med hänvisning lill det oklara rättsläget på området somstiftsnämnden vill tillstyrka förslaget. 1 och försig kan man tycka alt om en arrendalor avlider under nägoi av de försia åren aven lioärig arrendeperiod så skulle resterande arrendelid räcka för atl avvecklaarrendel på ell för arrendatorn tillfredsiällande sätl alternativt ulröna omI.ex. någon delägare vill överta arrendel. När dödsboei vill bli frill fränarrendel och gör uppsägning inom föreskriven lid fär jordägaren i sämsta fallendasl sex månaders rådrum för sina övervägan- Prop.1978/79:183 132 den (fortsall ularrendering, annan brukningsform elc). Föratl inle lala om den orimliga belägenhet jordägaren försätts i därest erbjudandelom arrendets ätergäng göres helt kort före ftirdagen. Dessa synpunkter kanocksä tas med i kommitténs analys av dödsbos besittningsskydd men de har intesiidan lyngd att ge anledning till ändring i texlförslagel lill 9 kap. 9 Siredje stycket JB eller atl nu föreslå ändring av 5 och 31 SS i samma kapilel. i Göleborg: delar kommitténsuppfattning om alt arrendators dödsbo inlär en särställning, varför del ärbefogat alt tilltörsäkra dödsboet ell starkare besittningsskydd. Altförlängningen avser engängsförlängning framgår dock ej klart i formuleringen. Byggnadspuniiitrcdiiiiigen: Frågan om dödsbons siällning iarrendeförhällanden vill ulredningen framhålla att del klarläggande somförslaget innebär är till förmän för byggnadspantuiredningens arbete. Del äremellertid nägot oklart vad förslaget kommer atl leda lill i lägel närdödsboei efier avliden arrendalor önskar fä arrendel torlängl en andra gäng. Föreningen : Kommitténsbedömning, all för dödsbo som tillträder arrende inle lillräckliga skäl finns,vilka skulle molivera atl särskilda skyddsregler tillskapas, delas avföreningen. För dödsbo som tillkommer synes däremoisiarka skäl lala för ökal skydd. Frägan hänger nära samman med hur de framtidareglerna om överläielsc av arrende kommer all vara ulformade. Måhända kan delsedan reglerna härom faslsiällis änyo bli nödvändigi med en översyn avdödsboreglerna.