prop · G20325 · 1978-12-31 00:00:00 — För hela den upplaga somomfattar minst fyra exemplar gäller i stället 9§ och följande. För framställning av upplagor omhögst tre exemplar i form av papperskopior gäller inga andra villkor än somanges i 8 §. Någon begränsning till ett visst antal sidor som högst fårmångfaldigas ur varje verk gäller alltså ej. Ej heller behöver hänsyn tas tilltillgången på läromedel vid skola på sätt som i 9 § stadgas för upplagor om merän tre exemplar. Till 7 och 9§§. Paragraferna gällerför allt mångfaldigande som avser upplagor om mer än tre exemplar i form avpapperskopior (första stycket) eller som avser ett eller fler exemplar i formav diabild (andra stycket). I fråga om sådana upplagor avser paragraferna helaupplagan, alltså även de tre första exemplaren. Följande fem begränsningargäller beträffande lärares rätt att mångfaldiga. Enligt den första (7§) fårlärare inte mångfaldiga eller låta mångfaldiga annat än för sin egenundervisning. Med låta mångfaldiga åsyftas att lärare uppdrager åt annan,exempelvis vaktmästare, elev, kollega eller läromedelscentral, att verkställasjälva mångfaldigandet. 1 övrigt får lärare däremot inte mångfaldiga för atttillgodose annan lärares behov. Som en andra begränsning (7 §) gäller att kopieringenskall företas med skolans utrustning eller eljest på skolans bekostnad. För dettredje (7 och 9 §§) gäller att upplagan endast får vara så stor som behövs förlärarens undervisning. Behovet skall för det fjärde vara aktuellt. Lärarenskall nämligen behöva upplagan under det kalenderhalvår under vilketmångfaldigandet sker. För det femte fordras att behovet föreligger trots attdet vid skolanläggningen finns en normal fillgång på läromedel. Vid bedömningav frågan huruvida en viss lärare behöver mångfaldiga till kom- Prop.1978/79:25 80 pletteringav en normal fillgång på läromedel skall hänsyn naturiigtvis tas tillläromedlen i det aktuella ämnet och årskursen. Det kan i vissa fall vara svårt att avgöra huruvidakravet på normal tillgång på läromedel är uppfyllt. Avgörande får bUpedagogiska hänsyn. Även tillgången på läromedel på marknaden har storbetydelse. Följande exempel kan tjäna som vägledning. Finns för ett visst ämnei en viss årskurs flera godtagbara läroböcker, är kravet på normal tillgång påläromedel i detta ämne och i denna årskurs allfid uppfyllt så snart varje elevdisponerar ett exemplar av en av de nämnda läroböckerna. Det sagda innebär inteatt eleverna behöver disponera över läromedel som täcker hela lärokursen. kan vara godtagbar även om den inte täcker hela lärokursen. Med formuleringen "för att komplettera vad somkan anses vara en normal fillgång på läromedel för berörda elever" haravsetts att markera att lärarna inte genom mångfaldigande får framställa sådanaläromedel som avses med begreppet "normal fillgång på läromedel förberörda elever". De får inte heller genom mångfaldigande av delar ur tvåeller flera verk framställa läromedel som avses med begreppet "normal tillgångpå läromedel för berörda elever" eller läromedel som ersätter läromedelsom avses med nämnda begrepp. Det sagda innebär en viss begränsning av rättenatt mångfaldiga ur läroböcker av skilda slag. Mångfaldigande ur andra böcker,ur fidningar och fidskrifter torde däremot så gott som aldrig begränsas av denaktuella föreskriften, då allt mångfaldigande ur sådana verk regelmässigt sker"för att komplettera vad som kan anses vara en normal tillgång påläromedel för berörda elever". Den närmare innebörden av 9 § preciseras i 10 och11 §§ genom angivande av regler för vissa vanliga typfall. Enligt paragrafen skall rätten att mångfaldiga normalt begränsas i vissahänseenden. Begränsningen gäller endast skrifter som finns fillgängliga påmarknaden. Med detta uttryck menas att skrifterna finns tillgängliga hosutgivaren eller, i fråga om läromedel, hos den distributör från vilken skolannormalt förvärvar läromedel som är avsedda för den utbildningslinje som berörs.Kravet på tillgänglighet är uppfyllt endast om utgivaren eller distributörenvid förfrågan förklarar sig omgående kunna leverera önskat antal exemplar avskriften. Reklambroschyreroch informationsmaterial som fillhandahålls gratis från organisationer ochpolifiska partier får kopieras utan de inskränkningar som eljest gäller enligtdetta avtal. Paragrafen innehåller vidare en regel som begränsar rätten attmångfaldiga ur annan skrift än arbetshäfte eller nothäfte till att för sammaelever normalt avse högst hälften av skriften, dock normalt ej mer än 20 sidorur denna. Genom att inskjuta ordet "normalt" har parterna markeratatt mångfaldigandet i vissa fall kan få avse mer än hälften eller mer än 20sidor. Detta förutsätts få ske i den mån det behövs för att mångfaldigande skallbli meningsfullt. Prop.1978/79:25 81 behov föreligger av att mångfaldiga ett visst avsnitt(kapitel eller liknande) ur en bok och detta omfattar någon eller några fåsidor mer än hälften resp. 20 sidor får mångfaldigandet avse hela avsnittet. Till 12 §. Antalet ersättningsberättigade kopiesidor harberäknats på grundval av kopieringsredovisning. Det antal som framkomvid denna redovisning har höjts . Dessutom har följande beräkningsnormertillämpats. Med kopiesidaförstås enligt 4 § i avtalet en sådan kopia av verk som har ett format som inteöverstiger format A 4 eller, i fråga om kopia av större format, varje påbörjaddel motsvarande format A 4. Sådan kopiesidasom har framställts direkt ur en bok eller ur en tidskrift och som omfattar merän en av bokens respektive tidskriftens sidor skall räknas som det antalkopiesidor som motsvarar antalet boksidor respektive tidskriftssidor som heUeller delvis återges på förlagan. Mångfaldigas i oförändrat skickkopia som avses i föregående stycke skall på motsvarande sätt omräkning göras. Mångfaldigas en sådan sida av enförlaga som har sammanställts genom sammanklippning av flera sådana kopior somavses i närmast föregående stycke skall också motsvarande omräkning göras, ömförlagan utgör blandad förlaga gäller dock punkt 6 nedan. Varje kopiesidamed notskrift räknas som fem kopiesidor. I fråga om blandad förlaga gäller dockpunkt 6 nedan. Varje smådiabildräknas som etthundrafemtio kopiesidor. Kopiesida somhar framställts direkt ur en tidning eller tidskrift räknas som tre kopiesidor.Parterna är ense om att omprövning av uppräkningsfaktorer för tidningar ochtidskrifter skall ske för nästa avtalsperiod. Mångfaldigas förlaga, till vilkentext ur tidning eller fidskrift har förts över genom maskinskrift ellermotsvarande, skall varje kopia av sida i sådan föriaga räknas som tvåkopiesidor. Detta gäller dock endast om till föriagesidan har överförts mer änvad som med normala marginaler och radavstånd ryms på en sida av format A 4 (ca2 000 typrum). Om förlagan utgör blandad förlaga skall punkt 6 nedan tillämpasi stället för vad som har sagts. Mångfaldigas blandad förlagautgår ersättning för mångfaldigandet av verk som avses i 2 § i vad det avser a) bild, b) varjesammanhängande avsnitt av noter som omfattar mer än fyra takter (motsvarande), c) varjesammanhängande avsnitt av text som omfattar mer än en halv sida ur det återgivnaverket eller mer än 1 000 typrum. Vidtillämpning av punkt c anses 16 rader lyrik utgöra en halv sida. Varje kopia aversättningsberättigat avsnitt enligt punkterna a-c räknas som en kopiesida. Vadsom sägs i första och andra styckena gäller i stället för 14 § upphovs- 6 1978/79. I sam/. Prop.1978/79:25 82 Avsikten är att införa i praktiken lätttillämpbara regler om ersättning och inte att definiera innebörden i begreppetcitat. Antalet kopiesidor har sålunda beräknats fill 110 milj.,vilket tal är avrundat till närmast hela antal om fem milj. Till 17 §. Statens åtagande enligt denna paragraf innebäratt den tillsammans med organisationerna utarbetar och sprider information omaktuella lagar och detta avtal. Det innebär vidare att samma frågorkontinuerligt behandlas i lärarutbildning och fortbildning. Parterna förutsätter att information om avtalet finnsanslagen vid skolans kopieringsutrustning samt att vikarier och andra somfillfälligt leder undervisning informeras om de rättigheter och skyldighetersom fillkom-mer lärare enligt avtalet. Prop.1978/79:25 83 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde A. Jordbruksdepartementetm.nl. [I] A 4. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag av . Regeringen beslutade den 1juni 1978 att ge I milj. kr. som gåva till i anledningav förbundets 75-års jubileum. Avsikten var därvid att senare meddela närmarebestämmelser om gåvans finansiering. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tiW Extra utgifter på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av l 000000kr. B.Jordbrukets rationalisering m. m. [2]B 4. Bidragtill jordbrukets rationalisering, m.m. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 53 milj.kr. har för budgetåret medgivit att från förevarande anslag fårbeviljas statsbidrag till jordbrukets rationalisering med sammanlagt högst 55milj. Regeringen har i regleringsbrev föreskrivit att högst 12 milj. kr.får beviljas till yttre rationalisering och högst 43 milj. kr. Ramen för inre rationalisering avser även bidrag tillmiljövårdande åtgärder inom jordbruket i fråga om ansökningar som inkommit tilllantbruksnämnderna före . 1978/79:25 84 Lantbruksnämnderna har beräknatmedelsbehovet för statsbidrag till miljövårdande åtgärder i fråga om deansökningar som inkom före till omkring 22 milj. kr. Behovet avmedel för inre rationalisering har av nämnderna beräknats till ca 55 milj. kr.,varav ca 53 milj. kr. Den anvisade ramen tillgodoser såledesinte behovet. Efter att ramen disponerats för bidrag till miljövårdandeåtgärder skulle endast ca 20 milj. kr. återstå att disponera för bidrag fillinre rationalisering. Det är därför oundgängligennödvändigt att ramen för bidrag till inre rationalisering utökas för att täckabehovet av bidrag till miljövårdande åtgärder. Ramen för statsbidrag tilljordbrukets rationalisering bör därför höjas med 22 milj. kr. till 77 milj. kr. Stödet till jordbruketsrationalisering syftar främst till att sfimulera och underlätta uppbyggnaden aveffektiva jordbruksföretag. Stödet lämnas huvudsakligen som kreditgarantier. Inorra finns därutöver ett regionalt stöd i form av statsbidrag tillinre rationalisering. För i huvudsak detta ändamål har beviljats en ram påhögst 55 milj. kr. Statsbidragen till miljövårdandeåtgärder inom jordbruket och trädgårdsnäringen upphörde den 30 juni 1978.Under första halvåret 1978 inkom ett sä stort antal ansökningar om sistnämndastöd att vid förra budgetårets slut återstod att behandla ansökningar om bidragmed sammanlagt 22 milj. kr. Denna belastning på den anvisade ramen för bidragtill jordbmkets rationalisering har inte kunnat fömtses. Det är angeläget attdessa ansökningar kan prövas i enlighet med tidigare praxis. Den för budgetåret1978/79 fastställda ramen för statsbidrag till jordbrukets rationalisering bördärför för detta ändamål ökas med 22 milj. kr. till 77 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att under budgetåret1978/79 statsbidrag beviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagthögst . [3] B 13. Främjande av rennäringen. På statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . Enligt ett till konventionen (SÖ1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslutandestängselprotokoll skall spärrstängsel komma till stånd. Dessa stängsel skall iallmänhet vara uppförda vid olika fid-punkter som infaller under åren1975-1979. I proposifionen om godkännande av konventionen (prop. 1972: 16, JoU1972:5, rskr 1972:85) uttalades att hade förklarat sigberedd att utföra stängselarbetena efter vederböriigt hänsynstagande fill såväldet lokala som det allmänna sysselsättningsläget. Skulle det sedermera medförasvå- Prop.1978/79:25 85 righeter att utföra arbetena som beredskapsarbeten måstede utföras i annan ordning. I sådant fall borde frågan på nytt anmälas förriksdagen. Den svenska delegationen avkonventionens fasta utskott har anmält att beredskapsmedel inte kan utgå föratt uppföra spärrstängsel från till Leipikvattnet ochdärifrån till Ankarvattnet. Stängslet, som skulle ha uppförts före den 1 maj1975, har kostnadsberäknats till . Enligt beslut av riksdag skall staten bekostauppförande av de stängsel som har åtagit sig att bygga i anslutningfill konventionen mellan och om renbetning. Med hänsyn tillomständigheterna kan arbetena inte utföras som beredskapsarbeten. Stängslenbör därför bekostas med budgetmedel. Kostnaderna för stängslen beräknas uppgåtill . Jag förordar att medel härför anvisas på statsbudgeten underförevarande anslagsrubrik. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Främjande av rennäringenpå filläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . [4] B 17. Särskih stöd till jordbruk och skogsbruk, m. m.i . På tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1916111 har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 15milj. Anslaget disponeras av lantbruksstyrelsen och . Eftersamråd med Norrbottendelegationen (I 1976:04) beviljas bidrag avskogsvårdsstyrelsen i länet såvitt avser skogsbruk och av lantbruksnämndensåvitt avser andra ändamål. I skrivelse anfördelegationen att den inlett ett omfattande arbete med konkretaåtgärder för att ta till vara det försörjningsunderlag som finns i jord- ochskogsbruk m. fl. glesbygdsnäringar i länet. Arbetet med detaljplanering avåtgärderna utförs av lantbruksnämnden, eller andrafackorgan i länet. Tillgängliga 15 milj. kr. har av delegationen anvisats förolika ändamål. För att slutföra verksamheten hemställs om ytterligare 43,7milj. för /79. Medlen är avsedda att användas föriståndsättning av , specialproduktion inom jordbruket, stöd fillkompletterande sysselsättning i glesbygder, intensifierad skogsvård m.m. I skrivelse har delegationen anhållit omatt minst 25 milj. kr. anvisas som förskott och i sådan tid att medel finnstillgängliga . I annat fall måste färdigplanerade projektuppskjutas. 1978/79:25 86 skulle leda till kostnadsökningar genom attbarmarksperioden inte kan utnyttjas ändamålsenligt eller fill att genomförandetfår ske först . Lantbruksstyrelsen anser att dendel av delegationens verksamhet som rör jordbruk främst bör koncentreras tilisädana åtgärder, som är en grundläggande förutsättning för uppbyggnad av deenskilda företagen, t. ex. iståndsättning av . Stöd från delegafionentill enskilda företags uppbyggnad bör endast utgå om anslagen till detordinarie jordbmks-stödet är otillräckliga. Styrelsen anser det värdefullt attredan påbörjade projekt slutförs och tillstyrker att samma belopp som tidigare,dvs. kr., anvisas. tillstyrker att 5 milj. kr. anvisas förfortsatt verksamhet med skogsvård. Mot bakgrund av dels den besvärandearbetslöshetssituationen i , dels att åtgärderna avser sysselsättningssvagaglesbygder i inlandet tillstyrker framställningen idess helhet. Till Norrbottendelegationensuppgifter hör bl. a. att lämna förslag till åtgärder som främjar utvecklingeninom andra näringsgrenar än industrin, främst jordbruk och skogsbruk.Verksamheten skall utvärderas efter . Resultaten skall därefterredovisas för . Delegationens arbete har enligt vad jag erfarit möttstort gensvar i länet och har fått stor omfattning och stor bredd. Detta ärvärdefullt eftersom erfarenheterna av olika åtgärder härigenom blirvälgrundade. Verksamheten har också haft en god sysselsättningseffekt inomlänet. Under förevarande anslagsrubrik hartidigare 15 milj. kr. anvisats för verksamheten. Regeringen har därutöver den29 bemyndigat att från det under tolftehuvudtiteln uppförda reservationsanslaget B 3. Sysselsättningsskapande åtgärderutbetala högst 20 milj. kr. för delegationens verksamhet med jord- ochskogsbruk. Härigenom har delegationens verksamhet kunnat fortgå som planerat.Enligt min mening bör kostnadema för delegationens verksamhet inom jord- ochskogsbruket täckas från förevarande anslag. Till anslaget bör därför anvisas20 milj. kr. Även de kostnader som under innevarande budgetår belastat tolftehuvudtitelns anslag Sysselsättningsskapande åtgärder bör täckas från dettaanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilt stöd tilljordbrukoch skogsbruk, m. m. i på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79:25 87 [5] 15. Byggnadsarbeten vid lantbruksuniversitetm. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats ett investeringsanslag av 100 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighetmed en investeringsplan, som upptar av godkända kostnadsramar för dei planen ingående objekten. hemställer attföljande ändrade eller nya kostnadsramar tas upp i investeringsplanen. Ökad antagning till veterinärlinjen, om- ochtillbyggnad, HVC En kostnadsram för objektet av7320000 kr. i prisläget har tidigare förts upp iinvesteringsplanen. Med stöd av bemyndigande har regeringen den 29juni 1978 lämnat i uppdrag att utföra byggnadsåtgärdernainom en kostnadsram av 8,1 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977.Byggnadsarbetena har påbörjats med beräknat färdigställande ijuni 1979. Panncentral, om- och tillbyggnad Regeringen har den 30 juni 1977uppdragit åt att projektera en om- och tillbyggnad avpanncentral m. m. i samt komplettering av värmekulvertnätet i anslutningtill bl. a. nybyggnader för inom enkostnadsram av 3,1 milj. kr. i prisläget den . Denna ram motsvarasav 3,4 milj. kr. På grundval av nu färdigställdasystemhandlingar har kostnaderna för objektet beräknats till 3,5 milj. kr. Byggnadsarbetena avses bli avslutade i september1979 vilket är en förutsättning för att värmebehovet för nybyggnaden förväxtskyddscentrum skaU kunna tillgodoses. Vid min bedömning av de förslagtill ändringar av investeringsplanen som redovisats av harjag med hänsyn till tidplanen för arbetena funnit det motiverat att justerainvesteringsplanen enligt följande. Investeringsplan(1 000-tal kr.' Kostnads;- Beräknad medels ram förbrukning ----------- 1978/79 1979/80 Bygg- Färdig start stäl- år-mån. och tillbyggnad, HVC 8 100 Panncentral, om-och tillbyggnad Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman medhär behandlade byggnadsobjekt får bestridas av tillgängliga medel underanslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att beslutaom byggnadsarbeten vid ges m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna vad jag har förordat idet föregående angående bestri dande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten vid lant bruksuniversitet m. m. Prop.1978/79:25 89 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågorunder littera C; statsrådet såvitt avser frågor under littera D Anmälantill tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde C.Arbetsmiljö m. m. [1]C 7. Bidrag till den centrala arbete. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för / 79. fattade beslut(prop. 1977/78: 30, AU 1977/78: 16, rskr 1977/78:74) om skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m.m. Beslutet innebar bl. a. att verksamheten vidverkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete skall samordnas i en gemensam organisation.Staten skall tillsammans med landstingskommunerna bilda regionala stiftelserför skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripande frågor skall encentral stiftelse inrättas. Det nya huvudmannaskapet beräknas kunna träda ikraft . förordade att en organisationskommittéskulle tillsättas för att utarbeta förslag till detaljorganisation av hela denskyddade verksamheten samt för att förbereda det praktiska genomförandet avden nya organisationen. Ett omfattande organisafions- och förhandlingsarbetepågår f n. i nya organisationskommittén (A 1978:02) för skyddat arbete (NOSA). NOSA har inkommit med framställan ommedel för verksamhetens uppbyggnad under innevarande budgetår. 1978/79:25 90 Innan jag går in pä de av kommitténföreslagna åtgärderna vill jag erinra om att som en utgångspunkt förett statligt övertagande av det kommunala och landstingskommunalakostnadsansvaret på detta område uttalat att ett sådant endast kan accepterasom det i sin helhet motsvarades av minskade statliga åtaganden inom andrakommunala verksamhetsområden. En annan förutsättning är att uppgörelse kanträffas om överlåtelser till den nya organisationen av bl. a. lokaler ochmaskiner samt andra tillgångar och förpliktelser, som har samband med de olikaarbetsvårdsfö-retagens verksamhet. Regeringen har genom beslut den 23februari 1978 uppdragit åt statens förhandlingsnämnd att i ovannämnda frågor taupp förhandlingar med nuvarande huvudmän. Under fömtsättning att uppgörelse kan träffas mellanstatens förhandlingsnämnd och nuvarande huvudmän och en grund för reformensgenomförande därmed skapas, anser jag i enlighet med debedömningar som gjorts av NOSA att en rad åtgärder måste vidtagas redan underinnevarande budgetår. Kommittén anser det nödvändigt att den centralastiftelsen byggs upp redan från och att medel därför ställstill dess förfogande för täckande av de kostnader som uppstår under innevarandebudgetår. Detta främst med hänsyn till att det saknas ett centralt organmed de samordnande funktioner som den centrala stiftelsen skall fylla i den nyaorganisationen. Stiftelsen har att svara för en rad nödvändigaåtgärder bl. a. rekrytering av personal, inskolning i den nya organisationen,utveckling av det förvaltningsekonomiska systemet samt biträda viduppbyggandet av den regionala organisationen. måsteden centrala stiftelsen bära huvudansvaret för dessa åtgärder, då de regionalastiftelserna med hänsyn till de pågående förhandlingarna mellan statensförhandlingsnämnd och kommunförbunden formellt inte kan bildas förrän tidigastunder och därmed knappast påbörja sin verksamhet förrän vid mittenav . Vad avser den regionala organisationenkommer det dock i vissa fall att bli nödvändigt att anskaffalokaler för huvudkontor samt att rekrytera vissa personalkategorier. Förutom att den centrala stiftelsen skall byggas uppinnebär den nya organisationen också att ett flertal nya tjänster tillkommer iden regionala organisationen. Inte minst gäller detta de sex län som heltsaknar regional administration. Utbildningsinsatser kommer attkrävas för att den nya organisationen skall kunna träda i kraft.Detta gäller den nyfillkommande personalen, men också personal hos nuvarandehuvudmän som skall övergå till den nya organisationen. Vid förberedelser av den nya organisationen kommer attkrävas fortlöpande bistånd av konsulter och annan expertis främst med avseendepå utvecklingen av förvaltningsekonomiskt system. Prop.1978/79:25 91 även att bli erforderliga vid uppbyggnaden av denregionala organisationen. NOSA har sammantaget beräknatkostnaderna för den centrala stiftelsen till ca11,5 milj. kr. och för de regionala Stiftelserna till ca 13,7 milj. kr. I likhet med kommittén anser jagdet nödvändigt att den nya organisationen byggs upp i sådan tid att den ienlighet med beslut kan börja fungera tidigast fr. o. m. den Ijanuari 1980. Jag anser också att de av kommittén föreslagna åtgärderna varmotiver bör därför bemyndiga regeringen att under förutsättning attprincipöverenskom-melse enligt ovan träffas mellan statens förhan..f.iigsnämndå ena sidan och och å den andraställa medel till stiftelsens förfogande för täckande av de kostnader somuppstår under innevarande budgetår. Jag beräknar att betalningsutfalletmotiverar ett medelsbehov av 10 milj. kr. under /79. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till den arbete på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisa ett förslagsanslag av lOOOOOOO kr. [2] Förslag till lag om regional stiftelse för skyddatarbete. Enligt de av antagna rikthnjerna för den nya organisationenför skyddat arbete (prop.