prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 14 årsstudieplatser + 400 Ökningmed 12 årsstudie platser + 216 Ökning med 60 årsstudie- a) större lärartäthet b) årskurs 1 Medel för detta ändamål har anvisats bl.a. under anslaget E 8. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. och det under sextonde huvudtiteln uppförda anslaget Oförutsedda utgifter. c) högre årskurser m. m. d) särskilda kurser år 2 m. m. a) minskning med 14 platser i b) ökning med 24 platser. a) år 2, 24 årsstudieplatser Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet Linje m. m./ändamål/ Ökning med 24 platser Minskning med 24 platser a) år 2, 24 årsstudieplatser Omvandling av 19 veckors Förstärkning på grund av Minskning med 8 årsstudie- 5.15 Utbildningav lärare i musik Fördelning av medelpå högskoleenheter Ökning med 32 nybörjarplatser Omfördelning frän höst- till vårintagning,ingen kostnadsförändring Ökning med 12 nybörjarplat ser (9 årsstudieplatser) + 117 6.3 Industri- ochhantverkslärar linjen Överföring av ulbildning för lärare inom vissa yrkesin riktade ämnen i specialklass och särskola lill special- lärariinjen, 80 nybörjar platser - 1000 6.4 LågstadielärariinjenÖkning med 24 nybörjarplatser (12 årsstudieplatser) + 218 Tillvalskurs i finska + 150 1978/79:100 Bilaga 12 Linje m. m./ändamål/ a) Ökning med 25 nyböqar- b) Särskilda kurser, 12 Ökning med 24 nybörjar- till UU och ULi, 6.9 Ämneslärarutbildning Ökning med 100 nybörjarplatser (75 årsstudieplatser) + 2100 Ökning med 25 nybörjarplatser 6.10 Pedagogik/metodiklärarlinjenÖkning med 24 nybörjarplatser, 12 årsstudieplatser + 480 a) Överföring avutbildning för lärare inom vissa yrkesin riktade ämnen i special klass och särskola från industri- och hantverks lärarlinjen (1) + 1000 Förändring av utbildnings tiden för ämneslärare och esteliska ämnen (2) - 1800 Tillsammans ger (1) och (2) en ökning med 96nyböijarplatser vilket motsvarar en minskning med 30 årsstudieplatser b) Särskild utbildning av speciallärare. 96 nybörjarplatser + 800 a) Ökningav utbildningstiden på gren 2, hörsel, för lärare i praktiskt-estetiska ämnenoch yrkeslärare motsvarande 8 nybörjarplatser (4 årsstudieplatser) + 40 b) Ökning av antaletnybörjar-och årsstudieplatser med 4 vid talpedagogutbildningen inom gren 2, tal UUm + 60 Prop.1978/79:100 BUaga 12 Linje m. m./ändamål/ högskoleenhet' Kostnad /80 (tkr) a) Ökning med 30 nybörjar-och årsstudieplatser b) Specialpedagogisk utbildning av lärarutbildare (20 poäng), 24 nybörjarplatser (12 årsstudieplatser) 6.12 Minskning av anslagsposten Särskilda lärarutbildningsåtgärder 6.13 Ökning av anslagsposten Stöd- och innovations-åtgärder 6.14 Ökade resurser för studie-och yrkesvägledning 6.16 Medel för förvaltning av högskoleutbildningen i ' HLS = högskolanför lärarutbildning i , UU = universitelel i , HÖ = högskolani , ULi = i , UG = i , UUm =universitetet i , HLu = högskolan i . FörenadeStudentkårers pedagogikutbildningssektion har i skrivelse framfört synpunkter ianslulning till UHÄ: s förslag till anslagsframslällning vad avser sektorn för ulbildningför undervisningsyrken. Studerande påspråkvetenskapliga ämneslärarlinjen i häri skrivelse krävt att denpraktisk-pedagogiska, avslutande delen av utbildningen föriäggs till . Studerande, /79 genomgår den decentraliserade delen av den särskildaspecialläramtbildningen (gren 1) i , har i skrivelse anhållit att ävenden sista terminens ulbildning skall förläggas till . Studerande, sominnevarande läsår genomgår gren 1 på speciallärariin-jen, och personalen inomspeciallärariinjen vid högskolan för läramtbildning i för speciallärariinjen vid universitelel i har i skildaskrivelser framfört synpunkter på UHÄ:s förslag till anslagsframställning vad avser nämnda linje. länslandslings utbildnings- och kulturnämnd har i skrivelse anhållit altregeringen initierar berörda myndigheler att vidta ålgärder för all avhjälpabristen på behöriga lärare inom skogsbmksutbildningen. och har i skilda skrivelser anhållil alllärarutbildningen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel ges minstoförändrad volym, 72 platser, för / 80. 1978/79:100 Bilaga 12 487 har i skrivelse krävt all dimensioneringen avförskollärarlinjen ökas. har i skrivelse framfört krav på fortsatl hög ulbildningslakt förförskolepersonal. Jag hänvisarinledningsvis till vad chefen för har anfört i detföregående under avsnittet Vissa gemensamma frågor. Vid mina överväganden harjag samrått med honom. Jag förordar attbesparingar görs inom sektorn i enlighet med följande sammanställning. ringar (tkr) Högskolan för lärarutbildning i Jag kommer längre framatt redovisa mina ställningstaganden till de besparingar som universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har föreslagit och som kan hänföras till enskildautbildningslinjer inom sektom. Av de icke linjeanknulnabesparingsförslagen biträder jag UHÄ:s förslag att medel lill lektorersmedverkan i fortbildning fortsättningsvis inte anvisas under delta anslag.Vidare ansluter jag mig till förslaget alt anslagsposten Särskildaläramlbildningsålgärder utgår och atl etl mindre belopp än del som har anvisatsunder denna post anvisas under anslagsposten Stöd- och innovalionsåtgärder. Det är, enligt minmening, angeläget att möjligheten att sänka kostnaderna per utbildningsplatsutan negativa effekter för utbildningen noga prövas. Av del chefen förutbildningsdepartementet har anfört i del föregående under avsnittet Vissagemensamma frågor har framgått atl dessa kosinader f.n. granskas närmare av UHÄi samarbete med högskolorna och att granskningen fömtsätls komma att geunderiag för en prövning av årssludieplalskoslnaderna i kommande budgetarbeten. Vid min medelsberäkningför seklorn och enskilda anslagsposter har jag dels tagit hänsyn lillkonsekvensema av beslul som har fattats, dels vidtagit vissaanslagstekniska förändringar. påpekade i sill betänkande (UbU 1977/ 78:22, s. 53) medanledning av förslagen i föregående års budgetproposi- 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 488 lion att seklorn för utbildning förundervisningsyrken ännu inte har samma studie- och yrkesvägledningsresurser somövriga utbildningssektorer. Ulskoitel anförde atl man utgick från all förslagtill lösning av denna studie-och yrkesvägledningsfråga läggs fram av UHÄ. Ämbetethar föreslagit en viss sådan förstärkning för näsia budgelår och en belydliglkraftigare för budgeiårel 1980/81. För egen del finner jag del angelägel attstudie- och yrkesvägledning byggs ut inom lärarutbildningen, bl.a. för atlförebygga sludiemisslyckanden och som etl led i rekryteringen av sökande. Jaghar för nästa budgetår räknal med ökade medel för detta ändamål viduniversi-len i , och saml vid högskolorna i Karistad ochLuleå (-. Vid sin behandling avföregående års budgelproposilion anförde uibildningsutskollföljande beträffande lärarutbildningensdimensionering. "1 likhel medannan högskoleutbildning bör lärarutbildningen dimensioneras utifrån principenatl såväl individernas som arbetslivets behov skall beaktas vidutbildningsplaneringen. Vid de kommande bedömningarna avlärarutbildningsbehovel måsle man i ökad utsträckning ta hänsyn lill lärarnasyrkesbenägenhet och beleende i övrigt på arbetsmarknaden." (UbU 1977/78:22, s. 51) Med skrivelse den 3 april1978 lill UHÄ har () efter samråd med () redovisat sina bedömningarav behovet av utbildade (examinerade lärare) från olika läramtbildningslinjer. Mol bakgmnd avskillnadema i årskullarnas storiek kommer lärarbehovet all variera kraftigtunder den närmaste fioårsperioden. SÖ har därför tedovisat behovet av utbildadefrån olika lärarutbildningslinjer dels under förutsällning all balans skallföreligga 1983/84, dels under fömtsättning att balans skall föreligga fem årsenare. 1 det senare allemativel blir del årliga utbildningsbehovet förmerparten av linjerna belydigl mindre än i det föaa. För all undvika en kraftigobalans på lärarnas arbetsmarknad bör därför, enligl SÖ:s uppfallning, aniagningskapaciteleninn"klas på all inom ramen för del angivna utbildningsbehovet utbilda såmånga lärare som möjligi . Som underlag för sinaförslag lill dimensionering avförskollärar- och frilid.spedagoglinjen har UHÄ haft en av imars 1978 färdigställd prognos över personalbehovet inom barnomsorgen framtill . UHÄ anför i sitt förslagtill anslagsframställning atl med hänsyn till det allmänna ekonomiska lägetstor återhållsamhet har eftersträvats vid utarbetande av förslag tilldimensionering av lärarutbildningen. UHÄ har även sökt undvika krafligasvängningar i dimensioneringen eftersom erfarenheten frän senare år har visalvilka organisaloriska påfrestningar detta kan innebära. En viss osäkerhet införde förändrade bedömningar som har gjorts för vissa linjer sedan föregående århar även bidragit fill återhållsamheten. För egen del vill jag anföra följande. 1978/79:100 Bilaga 12 489 Bedömningar avlärarutbildningsbehovel har ofta som förutsättning all balans skall råda för rikel som helhel,dvs. all den lolala lillgängen pä lärare somönskar tjänstgöra och del loiala behovei av ijänslgörande lärare i hela rikel skall motsvara varandra. I självaverkel föreligger dock en regional obalans vilket innebär all del inle sällanråder ell slort överskott av lärare på vissa orter och etl slorlunderskott på andra. Ofta har man vidbeslul om lärarutbildningens lokalisering utgått från all sökande lillulbildningen rekryteras från ell förhållandevis vidslräckl geografiskt område.Del har emellerlid visat sig atl de studerande i allt högre gradär ortsbundna och i första hand efterfrågar den ulbildning som finns på hemorten eller i dess omedelbara närhet. Dennabundenhet till hemorten är förlärarutbildningens del särskill markant för studerande inom dels förskollärar-och friiidspedagoglinjema, dels sådana linjer som bygger på tidigareyrkesutbildning och yrkeserfarenhet som l.ex. Detla har i sin lur i vissa fall bidragit lill denregionala obalans på lärararbetsmarknadensomjag har berört. För atl motverka denna bör, enligl min mening, utbildningsorganisationen göras merfiexibel och anpassas till lokalavariationer i eftertVågah. I den mån del är möjligt med hänsyn till pedagogiska och andra i sammanhangetbetydelsefulla faktorer bör ulbildningsmyndighelerna därför i sin planering pröva förulsältningarna för atl anordnaulbildning som distansundervisning. kommer som en följd av skillnaderna i årskullarnas storlek behovet av lärare alt variera kraftigt. Därtillkommer att lärarkåren generellt sellär ung. Anlalet lärare i ungdomsskolan, vuxenutbildningen och vissa andra utbildningar uppgår f.n. till ca120000. Av dessa är drygt hälften föddaefter och kommer således alt vara kvar som lärare en bit inpå 2000-ialei. Redan av vad jag nuhar anförl följer all del är myckel svårl alt upprätthålla balans mellanbehov och lillgång på lärarnas arbetsmarknad och samiidigt försöka nå en stabiliteti utbildningsorganisationen. Ett prognosarbele i vad gäller skolansbehov bygger i vissa delar på kända faklorer, l.ex. årskullarnas sloriek, och iandra delar på faklorer som är mycketkomplicerade och svåra att bedöma. Altemativa beräkningar visar att redanmyckel små förändringar i de anlaganden som ligger till gmnd för behovs- och lillgångsbedömningarna gerbeiydande utslag i slutresultaten.Redan tillgången på lärare är svår all fömtse. Olika antaganden rörandelärarbenägenheten, lärarnas aklivilelsgrad och kvarvarofrekvens i yrkel samt ändrade bestämmelser om ledighet försludier, barntillsyn, sjukdom,pensionsavgång och undervisningsskyldighet kan förskjuta bilden avsevärt. Behovei av lärare är någol lällareall förutse. Storleken på elevkullarnaär till stor del kända /85. Under resten av 1980-lalel bygger prognoserna pä anlaganden omfödelsetalens utveckling. En förändringi födelsetalens storlek skulle givetvis påverka lärarbehovet på etlmarkant sätt. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 490 Möjligheterna förskolans elever lill alternativa val bidrar också lillsvårigheterna alt förutse lärarbehovet. Förgymnasieskolans del är detta särskilt märkbart. Elevernas val av linjer, kurseroch ämnen och därav följandevariationer i klass- och gruppstorlekar påverkar behovet av lärare. Timplaner kan ändras, omfattningen avspecialundervisning, hemspråksundervisning, frivillig undervisning etc. kanvariera. Inom vuxenutbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen är lärarbehovet ännu mer svårbedömt. Enligl vad jag harerfarit har lärarutbildningsutredning (LUT 74) (U 1974:04), som kommeralt lägga fram sitt betänkande , låtit genomföra vissa beräkningar av det framlidaläramtbildningsbehovel. Undersökningen har gjorts i syfte all närmare belysakonsekvenserna av utredningens förslag för dimensioneringen av lärarutbildningen. LUT74:s beräkningar visar på etl avsevärt lägre behov av lärare än SÖ:s och SCB:sunder jämförbara prognosperioder. Den allmänna bilden av variationerna över lid iläramtbildningsbehovel är dock densamma. Skillnaderna beror främsl på olikaantaganden om hur stor andel av lärarkåren som lämnar läraryrket förepensionsåldern, vilket illustrerar svårigheten att nå entydiga resultat vid prognosarbele. När det gällerefterfrågan på utbildning är den, som UHÄ påpekar i sitt förslag lillanslagsframställning, i sig svår att kartlägga, bl. a. beroende på atl behöriga sökande avslår från att sökaeftersom de inle tror sig bli anlagna eller beroende på alt många individersamtidigt söker till flera olikautbildningar. Efterfrågan har bl. a. atl göra med om utbildningen är av sådan karaktär atl den kan användas inom andraverksamhetsområden än lärarens. I vilken utsträckning lärare övergår fill annanverksamhei varierar helt naturligtmed vilken lärarkategori det är frågan om. Lärare i teoretiska ämnen uppvisar hög benägenhet att efteravslutad utbildning ta anställningsom lärare. Den lägsta lärarbenägenheten uppvisar f. n. barnavårdslärare, teckningslärare och lärare förjordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel. Även vårdlärare har låglärarbenägenhet. Orsakerna till att lärarbenägenheten hos vissa lärarkategorier ärlåg är flera och i en del fall okända. Lärarkåren är, som jag har nämnt,generellt sett relativt ung. Anlaletkvinnliga låg- och mellanstadielärare är mycket större än anlalet manligalärare. Många lärare är tjänstlediga för vård av minderåriga bam och kan förväntas all återgå fillläraryrket åtminstone på deltid. Motdenna bakgmnd och mol bakgrund av de nämnda svårighelema vid prognosarbete och vid beräkningar av efterfråganpå utbildning samt den storavariationen i den bedömda efterfrågeutvecklingen på lärararbetsmarknaden bör, enligt minmening, stor försiktighet iakttasvid förändringar av läramtbildningens dimensionering. För detta talar också att svängningar i dimensioneringen igörligaste mån bör undvikas medhänsyn fill behovet av stabilitet i utbildningsorganisationen. Prop.1978/79:100 BUaga 12 491 I det följandekommer jag för klasslärarutbildningens, ämnesläramlbild-ningens ochyrkeslärarulbildningens del all redogöra för resultaten av SÖ:s behovsbedömning ochi vissa fall även för efterfrågan på resp. utbildningar och lärarbenägenheten. De förändringar avlärarutbildningens dimensionering och lokalisering som har gjorts undertidigare år har medfört atl vissa lärare inom läraml-bildningen harblivit övertaliga. Under /78 har under anslaget Kostnader förviss övertalig personal vid högskolor utgått medel för att läcka kostnader fill följd av bl.a. dennaövertalighel. Kostnaderna för staten för iförsta hand den utökning av aniagningskapacitelen inom den ettårigautbildningen av ämneslärare enligt äldre studieordning, som jag kommer att föreslå i del följande, bör vidhögskoleenheter med sådan ulbildningkunna begränsas som en följd av att lärare som fidigare har tjänstgjort inom läramtbildningen kan beräknasåtergå till sådan ijänst. Skälenhärtill är följande. Mellan och statstjänstemannenshuvudorganisationer träffades etl avtal om inkomsttrygghet, som ersätter motsvarande avtal från år 1975.Enligl det nya avtalet skall förmånervid omplacering på gmnd av arbetsbrist inte utgå "om tjänstemannen- ulan atl enligt arbetsgivarens bedömande ha förebringat vägande skäl härför- vägrat atl anta erbjudande om omplacering till a) annan ijänst inom samma verksamhetsområde eller b) Ijänsl inom annatverksamhetsområde med likartade arbetsuppgifter eller arbetsuppgifter som tjänstemannen med hänsyn till sin ulbildningär lämpad för". Enligl avtalelskall detta gälla även erbjudande som har "lämnats efter det attomplaceringen sketl", dvs. även erbjudande som lämnas tjänsteman som tidigare tjänstgjort inom lärarutbildningen men nuuppehåller annan tjänsl. Jag övergår nu lillatl behandla frågan om ulbildning av lärare i barn-och ungdomskunskap. På grundval avriksdagens beslut vid 1976/(prop. 1976/ 77:76, UbU1976/77:29, rskr 1976/77:333) anordnas fr. o. m. innevarande budgelår enpåbyggnadslinje om 20 poäng för förskollärare, fritidspedagoger ochbamavårdslärare benämnd pedagogik/metodiklärarlinjen. Anlalet antagningsplatser är f. n. Denna utbildning harett dubbelt syfte, nämligen att dels tillgodose förskollärar- ochfrilidspedagogutbildningamas behov av utbildad lärar-krafl, dels gebehörighet för tjänst i ämnet bamkunskap i gmndskolan och i bam- ochungdomskunskap i gymnasieskolan. Riksdcigens beslul i sistnämnda frågaförutsatte en reviderad läroplan för grenen för bam- och ungdomsvärd ochmoisvarande specialkurser inom gymnasieskolan. En sådan ny läroplan har fr. o. m. den Ijuli 1978 införts på den tvååriga vårdlinjeninom gymnasieskolan som en begränsad försöksverksamhet i ett antalkommuner. Även utbildning påbamavårdslärarlinjen, som f.n. omfattar 36 nybörjarplatser, ger behörighet för tjänst i gmndskolan ibamkunskap och i 1978/79:100 Bilaga12 492 gymnasieskolan i barn- och ungdomskunskap. Detlainnebär alt del f. n. finns ivå ulbildningsvägar inom seklorn för ulbildningför undervisningsyrken som ger behörighet till Ijänsl i barnkunskap och barn-och ungdomskunskap. Den behörighet sombarnavårdslärarlinjen leder till är myckel snäv. Den är begränsad lillgrundskolan och gymnasieskolan med elt limunderlag som ofta, framför alll igrundskolan, är så lilel, att :t inle medger all hela eller halva ijänslerinrättas. Det är enligl min mening angeläget att de lärare som svarar förbarnkunskapsundervisningen utbildas så alt de får en så bred kompelens all dekan Ijänslgöra också som peaagogik/melodiklärare i högskolan. En enhefiigl utbildadlärarkår skulle vidare främja en samsyn på innehåll, arbelssätt ocharbetsformer i de barnpedagogiska utbildningarna på gymnasieskole- ochhögskolenivå. Enligt min mening bördärför och gymnasieskolans behov av lärare i barnkunskap samt ibam- och ungdomskunskap helt tillgodoses inom pedagogik/metodiklärariinjen. Mol denna bakgrundförordar jag all bamavårdslärarlinjen successivi avvecklas fr. o. m. den 1 juli1979. Någon antagning lill denna bör således inle göras inför höstterminen1979.1 stället bör pedagogik/metodiklärarlinjen ulökas med 36 nybörjarplatserfördelade mellan högskoleenheterna på samma sätt som nuvarande platser inombarnavårdslärarlinjen, dvs. 12 nybörjarplatser vid vartdera iUppsala, Göleborg och . Lärare som har tjänstgjort inombamavårdslärarlinjen bör kunna beredas tjänstgöring inom dels förskollärar- ochfriiidspedagoglinjema, dels pedagogik/metodiklärariinjen. Förändringen bördärigenom, enligt min mening, i huvudsak kunna vidtas utan atl övertalighel ifråga om lärare uppstår. I den mån detta inte är möjligt bör förordningen den13 om åtgärder för övertalig lärarpersonal vid lärarhögskolor gälla itillämpliga delar. Den föreslagna ändringenförutsätter att genomgången pedagogik/metodiklärarlinje ger full behörighetför Ijänsl som lärare i bamkunskap i gmndskolan saml i barn- och ungdomskunskapi gymnasieskolan. Jag avser alt senare återkomma lill regeringen med förslaghärom. För studerande som harantagits till bamavårdslärarlinjen men beviljats anstånd medpåbörjandet av utbildningen bör möjlighet dock beredas all genomgå dennaulbildning. Jag fömlsätter därvid att samläsning i största möjliga utsträckningkan ske med studerande på förskollärarlinjen. Jag vill här också någotberöra behörighetsföreskriftema för pedagogik/ melodiklärarlinjen. Riksdagensnyssnämnda beslut innebar att som krav för tillträde lill ulbildningen skullegälla, fömtom förskollärar- eller barnavårdslärarutbildning, också fyra årsyrkeserfarenhet. För förskollärarnas del preciserade föredraganden att dennayrkeserfarenhet skulle vara hänföriig lill förskoleverksamhel, medan någonmoisvarande precisering inte gjordes för barnavårdslärare. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 493 I denutbildningsplan som UHÄ har fastställt för pedagogik/metodiklärariinjen har sombehörighetsvillkor för barnavärdsläramas del slällis alt minst etl av defyra årens yrkeserfarenhet skall ha inhämtats inom förskoleverksamhet.Svenska Barnavårdslärarföreningen har i skrivelse påtalat della och menat alldel strider mot riksdagsbeslutets innebörd. Jag delar denna uppfallning. Delbör för bamavårdslärare vara tillräckligt med tjänstgöring sombarnavårdslärare för all de skall anses behöriga lill pedagogik/metodiklärariinjen. I sitt förslag till anslagsframställning tar UHÄ upp problemet medöverströmning från två- till eltämnesutbildning. Ett påtagligt exempel på detta problem finns inom tvåämnesutbildningen i musik, där etlrelativt stort antal studerandeavbryter utbildningen sedan de har slutfört studierna i musikämnet för att i stället fortsätta studierna inomellämnesut-bildningen. Regelmässigt får de därvid tillgodoräkna studiema itvåämnesutbildningen, varigenomeltämnesutbildningen kan förkortas. Tvåämnes-utbildningar anordnas också som försöksverksamhet fr.o.m. /78 inom gymnastik- och hushållslärariinjerna,och fr. o. m. /79 inom slöjd- och textillärarlinjerna. Någonliknande överströmning inom nämnda linjer har ännu inte kunnat äga rum. Vidantagning lill tvåämnesulbildningarna prövas de sökandes behörighetendast till det ämne som inleder utbildningsgången. Den överströmning av studerande från två- tilleltämnesutbildning som UHÄ har påtalat i sitt förslag lill anslagsframslällningkommer, om inga åtgärder vidtas, all medföra att anlalet ivåämnesutbildade lärare blirbelydligllägre än vad har avsett vid sina beslul om planeringsram för resp. linje. Den får också till följdatt antalet lärarutbildade på resp. linjetotalt setl blir lägre. För musikundervisningens del innebär det all den redanstora lärarbristen försvåras ylterligare. Del är enligl minmening angelägel all åtgärder vidtas i syfie all förebygga och förhindra enöverströmning inom en linje från tvåämnes- till eltämnesutbildning. Jagavser atl återkomma lill regeringen i denna fråga. beslöt vid 1977/med anledningav förslagen i prop. 1977/78:85 om nytl slalsbidrag till m.m.(s. 115 och 118) samt i 1978 årsbudgelproposilion (prop. 1977/78:100 bil. 12, s. 441) att försöks- och demonstrationsverksamheten(FoD-verksamheten) inom lärarutbildningenskulle avvecklas. I budgetpropositionen hade bl.a. anförtsatl UHÄ i samråd med SÖ borde komma in med förslag lill bestämmelser rörande de framtida tjänstgöringsuppgiflernaför innehavare av sådan särskild ordinarieijänst som lärare inom FoD-verksamheten som övergångsvis skulle komma att finnas kvar. Med anledning härav vill jagerinra om att regeringen har utfärdat förordning med provisoriska föreskrifter om viss personal förläramtbildning m.m. Bestämmelsemainnebär all innehavare av särskild ordinarie tjänst som lärare övergångsvis under /79skall ha i princip samma Prop.1978/79:100 BUaga 12 494 Regeringen har också genombeslut föreskrivitall sådan lärare som här avses i största möjliga utsträckning skall fullgöra handledningsuppgifter. UHÄ:sförslag i frågan är föremål för fortsatlberedning inom . När ylterligare underlag föreligger för ellställningslagande avser jag att återkomma till regeringen med förslag fill ny förordning med föreskrifter omifrågavarande lärares framtida arbetsuppgifter. Jag övergår nu lillalt behandla frågor som har all göra med praktik-systemet inomvissa lärarutbildningar. Lågstadie-,mellanstadie- och ämneslärarutbildningama omfattade fidigare bl.