prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Alla andra energiformer - exempelvis lägesenergi, kärnenergioch elektrisk energi - kan betraktas som "hjälp-former" för lagringoch distribution m.m. och måste omvandlas eller överföras till värme, Qus ellermekaniskt arbete för att kunna utnytQas. Det är energiekonomiskt att ha så få övergångarfrån en energiform till en annan med så små förluster som möjligt. Energikan varken skapas eller förbrukas utan endasl omvandlas. Begrepp somenergiproduktion och energiförbrukning är alltså oegentliga . Vidomvandling av elektrisk energi till mekaniskt arbete kan teoretiskt selt uppnås100% verkningsgrad. Denna energiform har med andra ord hög energikvalitet. Närvärmeenergi skall omvandlas till elektrisk eller Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 6 mekanisk energi blir verkningsgraden iägre. Värmeenergihar alltså en lägre energikvalitet. De olika energibärarnas egenskaper varierar. Näranvändaren väQer energibärare inverkar många faktorer, t.ex. tekniskamöjUgheter atl omvandla till önskad energiform, tillgång och kostnad,lätthanterlighet, säkerhet, miQöpåverkan och möjlighelen till lagring ochtransport. Energins kvalitet spelar också en viktig roll. Så t.ex. kräver väg-eller luftburna fordon en energibärare med hög energitäthet, dvs. låg vikt ochliten volym. I vissa sammanhang är elenergi nödvändig. Detta gäller t.ex. belysning, vissa motorer, elektrokemiska processer och vissa processer somkräver elugnar. I många industriella processer är dock den högtemperalurvärmesom man fär genom atl förbränna bränslen tillräcklig. För en diskussion om energipoliliska handlingsalternativär den historiska utvecklingen och särskilt efterkrigstidens utveckling påenergiområdet av intresse. Detla gäller särskilt de förändringar påenergimarknaderna som har inträtt efter den s. k. oQekrisen hösten 1973-vintern1974. lämnar därför en redogörelse i stora drag för hurSveriges energikonsumtion och energitillförsel utvecklat sig lillnu samt en översiktlig beskrivning av den energipolitik som har förts. uppgick energianvändningen till ca120 TWh , varav i form av bränslen och resten som el. Ävbränslena importerades inemot tre Qärdedelar. Mindre än hälften av denna importbestod av oQa, resten av kol och koks. Bränsleimporten ökade med i genomsnitt3% . Elproduktionen dominerades helt av vattenkraft. Av den slutligaenergianvändningen gick lill industrin, lill samfärdseln och 40%till handel, hushåll och övriga användare. Vid millen av hade användningen ökat till ca175 TWh . Importen täckte även nu tre Qärdedelar av årsbehovet, menoljan hade övertagit kolels roll som dominerande bränsle.Förbrukningssektorernas andelar var i stört sett oförändrade. OQans andel fortsatte att öka snabbt också . Även vattenkraftproduktionen ökade snabbt under detatt tillförseln av fasta bränslen - importerade och inhemska - förlorade sintidigare belydelse uianför industrisektorn. uppgick energianvändningen till ca 285 TWh.Konsumlionsök-ningen var i stort sett lika snabb inom samtliga sektorer ochandelarna säledes i huvudsak oförändrade jämfört med . 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 7 energibalans åren 1965 och 1970-1975 (exkl.raffinaderiföriuster, inkl. bunkring för utrikes sjöfart) TWh(%) TWh(%) TWh(%) TWh (96) TWh(%) TWh(%) TWh (96) 22 (5) 289 (68) 41 (10) 70 (17) 1 (-) 415 (100) 436 (100) 409 (100) 423 (100) 165 (42) 75 (19) m. m. 151 (39) 380 (100) 391 (100) " Därav bunkring 10 14 14 15 13 14 13 för utrikes sjöfart: * Uppskattade värden och 1970-1972.Beräkningsgrunderna ändrade 1973. Källor: Ds Fi 1967:8 (avs. ), SIND PM 1977:5 (avs.är 1970-1972). En ny faktor som började ge effeki mot slutet av1960-talet var en starkt ökande efterfrågan på el för uppvärmning av bostäderoch fritidshus. ökade energianvändningenmed i genomsnitt 4,. Ökningen var långsammast inom industrin, ,medan energianvändningen inom samfärdseln ökade med 5,och för övriga ändamålmed 5,. Beroendet av oQeimport var oförändrat högt. Händelserna isamband med kriget i hade dock inle påverkat den svenskaförsörjningen alltför negativt och föranledde alllså inga direkia förändringari försörjningsbilden. En förskjutning av elproduktionen från vattenkraftverkmol oQebaserade och sä småningom kärnbränslebaserade kraftverk hade emellertidbörjat. Elproduktionen blev ett av de områden som sattes under deballnär en medveten miljöpolitik och fysisk riksplanering började etableras. Med oljekrisen höslen 1973-vinlem 1974 inträdde förSverige liksom för de flesta industriländer radikalt nya förhällanden förplanering och verk- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 8 Uppmärksamhelen riktades på nytt mol den känslighet förslörningar på världsmarknaden som den stora oQeimporien innebär för detindustrialiserade samhället. Den starka prisstegringen på råoQa ochoQeprodukter gav nya ekonomiska planeringsförutsättningar för energianvändarnabåde för kortsiktiga åtgärder och åtgärder med verkan först på lång sikt. Densvenska energipolitiken kan i huvuddrag sammanfattasenligt följande: Detcentrala målel är alt säkra energiförsörjningen. Ätgärder som vidtas i dettasyfte är - oQelagring som gardering mottillfälliga/plötsliga tillförselsvårigheter - viss beredskap för atl la framersättningsbränslen (främst ved) vid sådana svårigheter - prospektering efter olja ochnaturgas i och på del av kontinentalsockeln samt förberedelserför sådan prospektering också uianför - undersökningar avförutsättningarna för nalurgasimport österifrån och eventuellt senare från västeller syd - fortsatt rationalisering ochförbättring av kraftproduktion och distribution, inkl. utvidgad nordisksamköming - överväganden om möjligheternaatt utnyttja ännu outbyggd vattenkraft med hänsyn lill avvägningar mot andrasamhällsintressen t.ex. miljövården - arbeten för atl säkrakärnbränsleförsörjningen, såsom Ransladspro-grammet, uranprospektering iNorrland, verksamhet inom kärnbränslebolaget och internationellt samarbete påanrikningsområdet. Är1973 inträffade två avgörande förändringar i förutsättningarna för den svenskaenergipolitiken. Först beslutade att inga beslut skulletas om att bygga ut kärnkraften ytteriigare i förrän ett nyttbeslutsunderlag förelåg. Sedan drabbades västvärldens oQetillförsel av kraftigastörningar höslen 1973-vintern 1974 och därefter av snabba prisstegringar. Motbakgrund härav inriktades de statliga planerings- och utredningsarbetena påatt förse statsmakterna med underiag för ett beslut om denlångsikliga energipolitiken. Pågående utredningar påskyndades, t.ex.energiprognosutredningen (EPU) och utredningen om radioaktivt avfall(), och vissa nya utredningar drogs igång, t. ex.energiprogramkommittén (EPK) som hade i uppdrag att under mindre än ett årularbeta förslag lill ett forskningsprogram för hela energisektorn. Underintryck av oljekrisen intensifierades också åtgärderna för atl mötaen ny liknande kris. a. inleddes arbeten för att förbättraransoneringsplaneringen och för att bygga upp lager av råoQa och oQeprodukterm. m. utöver den beredskapslagring som fanns och var dimensionerad försituationer med krig eller avspärrning. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 9 Utgångspunktenför energipoliliska program var att den energipolitiska planeringenskulle förbättras och utvidgas till att i princip omfatta hela energiområdet.Detta innebar all programmet inriktades starkt på hushållning med energi och enmedveten planering för inte bara tillförseln utan även användningen av energi. Sommål sattes att energikonsumtionens ökningstakt nu skulle begränsas till högst2% för . För liden därefter skulle enytterligare nedpressning eftersträvas så att om möjligt en nivå skullehållas från omkring . Inomramen för det samlade 2-procenlmålet sattes ett särskilt mål för begränsning avelkonsumtionens ökning. Användningen av elenergi skulle få öka med i genomsniiihögst t.o.m. mot . Med dennatillväxttakt skulle behovet av elproduktion bli nära varav 63beräknades bli producerade i kärnkraftverk. Detta innebar all 13 aggregatskulle vara 1985 om elkonsumtionen visade sig följa prognosen. Förberedelsergjordes för att införa en energiplanering och förbättra uppföQning ochstatistik. Möjligheter infördes för staten att ställa villkor omenergieffektivitet vid tillstånd lill ny- eller utbyggnad av energikrävandeinduslri. Informations- och utbildningsprogram inleddes. Statligt ekonomisktstöd infördes för dels energibesparande åtgärder i bostäder, dels industrinsinvesteringar för energieffektivare processer m. m. Skärpta normer förbyggnader (isolering osv.) De innebar ungefär en halvering avden beräknade energiåtgången i ett nytt hus byggt efter tidigare normer. Denallmänna energiskatten höjdes. Etttreårsprogram för energiforskning lades upp och omfattade såväl produktion ochdistribution som effektivt utnytQande av energi. Till de nya områden somprogrammel introducerade hörde de förnyelsebara energikällorna. Denya riktlinjerna för elförsörjningen innebar dels en viss mindre utbyggnad avvattenkraft, dels en fortsatt uibyggnad av kärnkraft - i förhållande tillkraflinduslrins tidigare planer dock i begränsad omfattning -dels, för denelproduktion som skulle ske med oQa, en stark satsning på kombinerade el- ochvärmeproduktionsanläggningar. Försörjningenmed bränslen skulle tryggas genom bl. a. en aktiv statlig oQepolitik. för kommersiell verksamhet på oQeområdet bildades. Delstatliga stödet för prospektering efter och utvinning av oQa och naturgas iSverige och utomlands uividgades och förstärktes. Principbeslul logs omytterligare beredskapslagring på oQeområdet för att förbättra uthållighetenmot s. k. fredskriser. Vidare lades fast riktlinjer för eldistributionensfortsalla omstrukturering med bl. a. ökat utrymme för lokala inlressen. Hösten1976 godkände lag om allmänna Qärrvärmeanläggningar och våren 1977antogs lag om energiplanering. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 10 Denkoalitionsregering som tillträdde efter valet uttryckte i sinregeringsförklaring bl.a. en mer restriktiv inställning lill kärnkraft.Riskerna med hantering av använt bränsle och högaktivt avfall betonades starkt.Det framhölls att en satsning på kärnkraft inte kunde ske om inte dessa riskerbemästrades på ett betryggande sätt. Vidare ställdes i utsikt förslag om bl.a.effektivare energianvändning, utbyggnad av kraftvärmeverk och industriellmottrycksproduktion samt inriktning av energiforskningen på teknik förförnyelsebara energikällor. För att förbereda nästa beslut om energipolitikenskulle en särskild kommission tillkallas. antog riksdagenregeringens förslag till lag om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktorkämbränsle, den s. k. villkorslagen. Lagen innebär att frågor om hantering avanvänt kärnbränsle och högaktivt avfall skall vara lösta innan en reaktor fårtas i drift. Frånoch med ingången av /78 har statsstödet till energibesparandeåtgärder i byggnader och inom näringslivet förstärkts. Viss omfördelning av medelhar gjorts inom energiforskningsprogrammet. Insatserna på förnyelsebaraenergikällor vindkraft, solenergi, m. m. - har ökats, medan insalsema påkärnenergi har dragits ned jämfört med tidigare planer. Skatten på el föricke-industriella ändamål har höjts. Ett förslag tillenergisparplan för befintlig bebyggelse har presenterats för . Energipolitikensyftar enligt ttll att trygga samhällets försörjning medden energi som behövs för att underhålla produktion, service och övrigsamhällelig verksamhet. Energipolitiken skall bedrivas på sådant sätt att dennaförsörjningstrygghet kan uppnäs med så små konflikter som möjligt med andrasamhällsmål, t. ex. beträffande miQö och ekonomisk utveckling. Energipolitiken är ett ledi våra strävanden att uppnå de övergripande mål som vi har för samhälletsutveckling. Den skall alltså bidra till all upprätthålla och öka välfärden ochsysselsättningen. Den skall också bidra till fortsalt ekonomisk utveckling samtsocial och ekonomisk uQämning. Den skall så långt som möjligl säkerställalandets försörjningstrygghet. Den måste vidare ulformas med hänsynstagande tillnaturresurser samt inre och yttre miQö. Energipolitikenmåste också ligga i linje med de krav som ställs av vår internationellasolidaritet. Den framtida tillväxtensomfattning, innehåll och inriktning får betydelse för energibehovet genom bl.a. föQande faktorer. Energieflerfrågan påverkas av den ekonomiska tillväxtensomfattning, dvs. av volymtillväxten i vid oförändrad sammansättning av denslutliga efterfrågan på varor Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 11 ochQänster, av förändringar i sammansättningen ay den slutliga efterfrågan påvaror och Qänster samt av förändririgar i produktionsteknologin. Siudieri och utomlands rörande sambandet mellan ekonomisk tillväxt ochanvändning av energi tyder på ell ganska svagt samband på mycket lång sikt. Energioch sysselsättning hänger naturligtvis intimt samman med den ekonomiskalillväxlen och dess fördelning. Otillräcklig, osäker eller mycket kraftigtfördyrad tillförsel av energi skulle hota sysselsättningen särskilt inom deenergikrävande industrierna. Påkort sikt får anpassningen till ändrade förhållanden ske inom ramen förexisterande produktionsanläggningar. En mera omfattande begränsning i tillgångenpå energi, t.ex. vid en oQekris, kan på kort sikt leda till produktions- ochsysselsättningsstörningar. Pålång sikt hinner däremot väsentliga delar av det existerande fordons-,anläggnings-och maskinbeståndet bytas ut. Därmed kan energieffeklivite-ten öka. Sammantagetkonstaterar kommissionen att samhällets resurser inför 1980-lalel redan tillbetydande delar är intecknade. Om näringslivets och den offentliga seklornsbehov av energi inte kan tillgodoses, finns det risk för alt desysselsättningspolitiska målen inte kan uppfyllas. Fleranyligen publicerade studier anger att problem med världens oQe-försörjning kanuppkomma under 1980-talel med bl.a. stigande oljepriser som följd. Del land somi utgångsläget har stort underskott i sin utrikeshandel riskerar att hamna ien utomordentligt svår situation. Bytesbalansenär relativt känslig för prishöjningar på energi, främst importeradeenergiråvaror. Det kan därför finnas skäl till att sträva efter att på siktminska energiförsörjningens importberoende. En energipolitik med detta syftekan bygga på dels ett ökat utnyttjande av inhemska energitillgångar - t.ex.uran och biomassa - och dels en satsning på energibesparande investeringar. Energipolitiskaeffekter på inkomstfördelningen kan uppkomma om energipolitiken inte förs isamklang med andra samhällsmål. Ökad energihushållning kan t.ex. inverka påinkomstfördelningen genom de effekier högre energipriser får för den enskilde.Trots de små skillnaderna i energiskaiiebelastning skulle skattehöjningar påenergi drabba de minst välbeställda hushållen relativt sett hårdare, eftersomdessa har de minsta ekonomiska marginalerna att röra sig med. Energipolitikensinriktning bestäms inte bara av de mål vi sätter upp för samhällets utvecklingutan även av att landet utgör en del av ett globalt system. Denglobala användningen av prissatt energi har ökat snabbt under hela 1900-taletoch särskilt och framåt. Utvecklingenhar inte skett likformigt vad avser energianvändningen i länder som befinnersig på olika utvecklingsnivåer. Trots en stark befolk- 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet ningsökninghar utvecklingsländerna totalt sett kunnat öka sin användning av prissattenergi per capita och har därmed kommit att ta en allt större andel av denglobala energianvändningen i anspråk. Kommissionen drar slutsatsen alt redan enmåttlig ökning av utvecklingsländernas energianvändning per capita kommer attställa stora krav på det globala energiförsörjningssyslemet, speciellt vadavser oljeförsörjningen. Deninlernationella energidebatt som har förts har bl. a. inneburitett ökat medvetande om att jordens nu kända tillgångar av främst oQa och gashåller på atl tömmas och att andra energiråvaror måste utnyttjas ellerutvecklas för att ersätta dem. Föratt tillgodose en ökad efterfrågan på elkraft har främst de teknisktoutvecklade länderna salsal på utbyggnad av kärnkraft. De efter oQekrisen1973-1974 publicerade utbyggnadsplanerna har emellertid reviderats nedåt ochförväntningarna påen kämkraftutbyggnad, som snabbt skulle möjliggöra ettminskat oQeberoende, har därmed dämpats. Ellökat energiutnyttjande har varil en förutsättning för den tekniska ochekonomiska utvecklingen i vårt land, vilken i sin tur har möjliggjort storaförbättringar av de grandläggande hälso- och miQöförhållandena. Detta ökadeenergiutnyttjande medför emellertid också olika skadeverkningar på människorshälsa och på miQön. Skadeverkningarnaär av variernade art. En del av dessa skadeeffekter är av sådan omfattning ochkaraktär atl de av kommissionen betraktas som begränsande för möjligheterna attutnyttja energi. Sådanaskadeeffekter kan vara utsläpp av föroreningar som kan ge omedelbara eller senaeffekter på människans hälsa, som kan riskera att mera långsiktigt påverka markoch vatten genom t.ex. nedfall av svavel-föroreningar och tungmetaller ellersom långsiktigt kan ändra klimatet genom upplagring av koldioxid i atmosfären. Riskerför mycket osannolika olyckor med stora konsekvenser liksom stora ingrepp i detnaturliga landskapet som kan behöva ske för utvinning av energiråvaror kanockså uppfattas som begränsande för möjligheterna att använda vissa energislag. Sverigeär för sin energiförsörjning i hög grad beroende av importerad energi.Importenergins andel av den totalt ttllförda energin framgår av föQande labell. Sverigesberoende av importerad energi 1955-1976, ' Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 13 Ettstarkt importberoende kan skapa politiska bindningar av icke önskvärt slag ochkanske ger sig lill känna försl då slörningar uppkommer i energitillförseln.Vidare utgör de stora utgifterna för denna import en ekonomisk belastning påsamhället. Försöijningstrygghetenär ett övergripande mål för den svenska energipolitiken. Beredskapen förkrislägen tillgodoses bl.a. genom beredskaps-lagring av främst oQa ochoQeprodukter. Föratt minska riskerna från försörjningssynpunkl bör möjlighelerna till ökadinhemsk energiutvinning tillvaratas. Riskerna bör vidare spridas på fleraenergiråvaror och exportländer. Medenergipolilisk handlingsfrihet menar atl energipolitiskaåtgärder kan hinna planeras och vidtas så att efterfrågan och utbud av energivid varje ttdpunkl står i överensstämmelse med varandra utan att ingripanden,som slår strid med de övergripande målen för samhällsutvecklingen, behövergöras. Detfinns en betydande tröghet mot förändringar såväl i energisystemetstillförselsida, inkl. omvandlings- och distributionsled, som i användarled.Tillsammans innebär dessa tröghetsfaktorer att snabba förändringar iener-giförsöijningssystemets struktur inte kan genomföras utan stora problemoch kostnader. Ett en gång valt energisystem kan begränsa handlingsfrihetennär man vill byta eller förändra systemet och villundvika kapitalförstöring. Detråder enligt en betydande osäkerhet om vilka förutsättningarsom på lång sikl kommer att vara bestämmande för det svenska energisystemet.Energipolitiken måste därför inriktas på att hålla en så stor handlingsfrihetsom möjligt. Kommissionenhar enligt sina direktiv haft i uppdrag atl göra alternativa förslag till hurenergikonsumtionen skall tillåtas utveckla sig till omkring . Kommissionenhar valt att belysa detta genom atl räkna pä ett antal energibalanser som allahar utgått från en s. k. referensprognos. Till grund för detta arbete har legatbl. a. industriverkets energiprognoser. ISverige ger de s. k. långtidsutredningarna den allmänna ramen för prognoserinom energiområdet liksom inom andra specialområden. Den av kommissionenuinyttjade långtidsutredningen publicerades (SOU 1975: 89). Vissaberäkningar har utförts för atl ge aktuellare underiag förenergiprognoserna på strategiska punkter (se SIND 1977:9 s. 53 fO. Vidsidan av förutsättningarna enligt det reviderade långtidsutredningsarbetet harföQande energipolitiska förutsättningar använts för referensprognosen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet - Energipriserna,inkl. skatter och avgifter ligger i fast penningvärde på oförändrad nivå ellerökar långsamt. De aviserade elprishöjningarna för harbeaktats. - Ingabetydelsefulla förskjutningar mellan priserna på olika bränslen har antagits.Någon utvärdering av möjlighetema att ersätta oQeprodukter med andra bränslenhar inte gjorts. - Det under år1977 tillämpade styrsystemet för statliga bidrag och/eller lån tillenergibesparande åtgärder i befintliga bostäder och inom näringslivet antasfortsätta på samma ambitionsnivå. Det innebär statliga lån och bidrag på mellan500 och 700 miQ. - De skärpta kravsom infördes med nya byggnormer antas få avsedd effekt påenergiförbrukningen i nya byggnader. - Utbyggnaden avQärrvärme förutsätts bli underlättad av lagar som infördes åren 1976 och 1977om allmänförklaring av Qärrvärmeanläggningar och om energiplanering.Vidare har beaktats att kommunerna fått bättre möjligheter all finansieraQärrvärmeutbyggnad. - Inga generellaförbud mot elvärme har antagits. Däremot har antagits att utbyggnad av elvärmealltmer sällan kommer i fråga där Qärrvärme finns eller planeras. - Inget förbudmot kärnkraftutbyggnad har antagits. - En högambitionsnivå antas för forsknings- och utvecklingsprogrammen. Effekter i storskala av dessa program väntas dock först . De åtgärder för energihushållning som i stor utsträckningredan håller på att genomföras innebär att energiåtgången sänks relativt snabbtinom samtliga användningssektorer. I föQande tabell sammanfattas resultatet avberäkningarna för den slutliga energianvändningen dels totalt, dels i form avel. Sammanfattning av slutlig energianvändning ochökningstakter enligt referensprognosen -0,7 -0,6 Service m. m. " Icke temperaiurkorrigerade värden. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 15 Denökande effekliviseringen och den fortgående strukturförändringen inomindustrisektorn ger lillsammans en minskande insats av energi perproduktionsvolymsenhet, dvs. minskade specifika energiåtgångstal för industrinsom helhet. Energianvändningeninom samfärdselsektorn domineras av energi för landsvägstransporter. Förreferensprognosen har antagits att vissa, väsenlligen frivilliga,besparingsåtgärder vidtas. De redan höjda drivmedelspriserna vänlas dessutompå sikl leda lill effektivare fordon och motorer. Den väntade långsammaretillväxten i industriproduktionen leder till lägre ökningstakter än tidigareför godstransporterna och därmed till lägre lillväxt för energianvändningen. Ätgärderför bättre värmehushållning i befintlig bebygelse antas kunna genomföras i ettstort antal nu befinlliga byggnader fram och väntas leda lill ensänkning av deras energiåtgårig. Äveninom övriga sektorer väntas användningen allmänt sett bli effektivare. Efterfråganpå el- och Qärrvärme väntas öka snabbare än den totala energiefterfrågan. Iviss utsträckning flyttas därmed de förluster som görs i omvandlingen frånenergibärare till nyttiggjord energi (t.ex. från oQa till lokalvärme) från deslutliga användarna till omvandlingsanläggningarna och distributionsnäten förel- och Qärrvärme. Tillsammans med prognoserna för efterfrågan har därförockså översiktliga beräkningar gjorts för att belysa de totala kraven påtillförsel av energibärare. Den tillförda energin uppgår i prognosen till 490TWh och . Enrad osäkerhetsfaktorer utanför det svenska energisystemet i prognosberäkningarnamåste beaktas när dessa utnytQas för en vidare analys av försörjningssystemet.Dessa osäkerhetsfaktorer finns både i de allmänna bakgrundsförutsättningamaoch de specifika energifrågorna. Industriverkelsstudie avser det svenska energiförsörjningssystemet under förhållanden sominte störs av allvariiga kriser. Ytteriigareen betydelsefull fakior som inte närmare har behandlats är världsmarknadsprisetpå råoQa. Detta har antagits förbli oförändrat (i fast penningvärde) eller ökaendast långsamt.