prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Den omsvängning i handelsbalansen som inletts förstärktes därmed,varigenom ett överskott uppnåddes. Också bytesbalansen utvecklades positivt. Någon snar omläggning avden ekonomiska politiken är ej att räkna med, eftersom strävan att motverkainflationen även i fortsättningen kan förutsättas få hög prioritet. Bådefinans- och penningpolitiken kan således förutses behålla sin tämligenrestriktiva inriktning. Den budget som presenterats innebärvisserligen en ökning av det statliga budgetunderskottet jämfört med budgetenför 1978. 1 förhållande till det faktiska budgetutfallet torde det docksnarast vara fråga om en åtstramning. Budgeten förutser dessutom ytterligarehöjningar av priserna på en rad offentliga tjänster. Den justering avskatteskalorna med hänsyn till inflationen som genomförs i budgeten sedannågra år tillbaka, väntas ej fullt ut kompensera för inflationensskattehöjande effekter. En förstärkt utveckling iVästeuropa och då särskilt i den västtyska ekonomin bör medverka till enmåttlig förbättring av den franska konjunkturen under loppet av 1979. Denprivata konsumtionen torde komma att öka i ungefår samma takt som under 1978.Det senaste årets snabba uppgång i konsumentpriserna, torde följas av enlugnare utveckling , när effekten av de temporära prispådrivandefaktorerna ebbar ut. Därmed bör den reala löneutvecklingen komma att ligga inivå med den . Förinvesteringsverksamheten förutses en förbättring . En av denekonomiska politikens målsättningar har varit att förbättra lönsamheten inomdet privata näringslivet. Denna politik har medverkat till en viss förstärkningav vinstläget i företagen , vilket bör stimulerainvesteringsverksamheten. Dessutom prioriteras inom kreditpolitiken industrinsbehov av krediter för investeringsändamål. Vidare har särskilda industrifonderskapats för att underlätta strukturanpassningen inom näringslivet. Dessafaktorer förutses resultera i en uppgång av det privata näringslivetsinvesteringar med . Dessutom väntas den expansiva trenden i denoffentliga sektorns investeringar hålla i sig . För bostadsbyggandetkan man räkna med en omsvängning från den negativa utvecklingen till en viss ökning. Sammantaget för defasta investeringarna skulle härmed en ökningstakt av inemot kunna uppnås. Den begränsade uppgångeni den inhemska efterfrågan som förutses, beräknas också medföra en viss ökningav lagervolymen. Ett måttligt bidrag till den samlade efterfrågan är därför atträkna med från denna komponent. När det gäller utrikesbalansen torde dessinverkan på den Prop.1978/79:100 54 slutliga efterfrågan komma att bli i stort settneutral. Detta skulle innebära att förbättringen i handelsbalansenstabiliseras. Exporten väntas stiga i ungefår samma tempo som 1978, dvs. i entakt av . Också importen bör hålla det föregående årets ökningstakt påomkring . Eventuellt kan en något snabbare importutveckling förutses medtanke på förstärkningen av den inhemska efterfrågan. Dessa tillväxttal innebäratt den franska handelsbalansens överskott stiger 1979, varvid ocksåbytesbalansen bör uppvisa ett visst överskott. Uppgången i de fastainvesteringarna medför troligen att tillväxten av totalproduktionen i Frankrike1979 kommer att förstärkas något. En ökning med 3,, eller något däröver,framstår som sannolik. Det beräknas emellertid alt en tillväxt ärnödvändig för att arbetslösheten skall kunna reduceras. Betydande satsningarför atl minska framför allt ungdomsarbetslösheten kommer atl vara i kraftockså . Härmed torde del vara möjligt atl åtminstone hejda enfortsatt ökning av antalet arbetslösa. Under vinterhalvåret1977-1978 var det ekonomiska lägel i kärvt. Den insattafinanspolitiska åtstramningen drog ned produktionen och fick följder försysselsättningen. var utvecklingen inom byggnadssektorn ogynnsam. Entredje negaliv faktor var den dämpade aktivitetsnivå, som rådde i utlandet ochinte minst i . Trots en viss förbättring fr.o.m. ,dominerade den underliggande svaga tendensen i ekonomin med en långsam uppgångsom följd. Den svaga tillväxtenutomlands har påverkal exportutvecklingen negativt, främst försäljningen avindustriprodukter men även vad gäller tjänsteexporten. Industriexportenpräglades av stora svängningar . a. som följd av de gradvisförbättrade avsättningsvillkoren på de viktiga exportmarknaderna ochFörbundsrepubliken stabiliserades industriexporten under årets senaredel. Volymökningen beräknas ha uppgått till omkring 4%.Lantbruksexporien präglades av en fortsatt uppgång. Ökningen för1978 kan uppskattas till ca . Sammantaget beräknasexporten av varor och tjänster ha stigit med ca 3,1978. För den inhemskaefterfrågan noterades bara svaga tendenser till uppgång under andra halvåret1978. Det kan anses troligt att såväl företag som enskilda konsumenter hållittillbaka sina investeringar resp. inköp i avvaktan på bl. a. den kommandeinkomstuppgörelsen . Efter den markanta nedgången ikonsumtionsefterfrågan , som en följd av den viaavgiftshöjningarna kraftigt beskurna köpkraften, låg den privata konsumtionenpraktiskt tagel stilla första halvåret1978. ökade den samlade disponibla realinkomsten, genom att vissagrupper av befolkningen - pensionärer - erhöll kompensationsamt genom att jordbrukarnas realinkomster ökade efter de gynnsammaskördeutfallen och 1978. Detta i kombination med den något lugnareprisutvecklingen antyder en viss återhämtning av den privata konsumtionen motslutet av 1978 trots momshöjningen tidigt . 1 genomsnitt för året beräknasdock den privata konsumtionen ha minskat med ca I % i volym. För alt dämpa pris- ochkostnadstrycket , infördes tak för pris- och löneökningar islutet av , för att gälla till , då kollektivavtalenlöper ut. Ökningen för konsumentpriserna stannade sannolikt en bit under 10%1978, en uppbromsning på halvannan procentenhet jämfört med . En viktigorsak till den avtagande prisökningen var den dämpade internationellaprisnivån. Importpri-sema sjönk mellan och första halvåret1978, producentpriserna för animaliska lantbruksvaror ökade bara obetydligtfrån . Bostadsbyggandet låg istort sett kvar nivå. Exklusive varven uppskattas investeringarnainom det privata näringslivet ha ökat bara marginellt. Uppgången ilantbrukssektorns investeringar antas ha varit betydande som följd av dennasektors relativt gynnsamma inkomstförhållanden. Däremot beräknas industrinsinvesteringar ha minskat. Efterfrågan på maskiner och annan utrustning kanantas ha legat kvar nivå. Industrins tvekan kan sannolikt förklarasav ovissheten om det kommande löneavtalet. Sammantaget beräknas den offentligasektorns köp av varor och tjänster till konsumtion och investering ha ökat medca 1978. Bruttonationalproduktenberäknas ha ökat med 1978, jämfört med åretdessförinnan. Den allmänt sett låga ekonomiska aktiviteten speglades i växandearbetslöshetssiffror. Andelen steg med ca I procentenhet till ca 8,. Importen av råvaror ochhalvfabrikat låg kvar på en förhållandevis hög nivå. Under årets senare delnoterades uppgångar också för färdigvaruimporten. Antalet nyregistreradepersonbilar ökade t. ex. jämförtmed . som helhet beräknas importen ha ökat medca , mot en minskning på halvannan procent 1977. Förbättringen av handelsbalansen beräknas 1978ha uppgått till . Underskottet var ca 11,6 miljarder förårets mot ca 15 miljarder 1977.Bytesbalansens underskott beräknas ha reducerats med ca 2,5 miljarder tilltotalt ca 7,5. Ett större negativt saldo noterades för posten räntebetalningarpå utländska lån. Liksom förekom en betydande offentligutlandsupplåning, totalt 4,6 miljarder . svarade denprivata sektorn för en avsevärd nettoupplåning, vilket var en följd av denrelativt strama inhemska kreditmarknaden. Totalt uppgick den privatanettokapitalimpor-ten till 6,9 miljarder 1978. Prop.1978/79:100 56 Den ekonomiska politikensyftar i första hand till att via en förbättring av konkurrenskraften skapaförutsättningar för en återgång till extern balans och ökad sysselsättning.Häri ingår en näringspolitik avsedd att stärka företagens konkurrenskraft samtmed inriktning på att främja export och investeringar. Den tidigare temporäraskattelättnaden för investeringar i maskiner och utrustningar kommer t. ex. attgälla även 1979 och 1980. Staten kommer vidare att ta upp lån utomlands förvidareutlåning till industrin till fördelaktig ränta och med kursriskgaranti. Utvecklingen avefterfrågan på för viktiga exportmarknader påverkar i hög gradkonjunkturförloppet i den danska ekonomin . Förutom efterfrågankommer utvecklingen av kostnadsrelationerna mellan och utlandet attinverka på möjligheterna för dansk industri att hävda sig. För industriexportenförutses en värdemässig uppgång på , förutsatt att den danskakostnadsnivån inte stiger i förhållande till utlandets. En fortsatt relativtsvag fraktmarknad väntas. Sammantaget förutses en volymökning på omkring 5 %för exporten av varor och tjänster, vilket skulle svara mot en värdemässiguppgång på ca . De ökade exportintäkternaväntas till mellan en tredjedel ochhälften komma att tas i anspråk för atl täcka de ökade kostnaderna förimporten. Importpriserna väntas stiga med 1979. Ett ökat importbehov förutsesi form av bl. a. insatsvaror tillindustrin. Till detta skall läggas de förväntade ökningarna förräntebetalningar och transfereringar till utlandet, vilka tillsammans beräknaskräva ytterligare ungefär en miljard. En utveckling enligtdessa linjer skulle komma atl innebära att en stor anpassningsbörda, vad gällerden externa balansen, måste åvila den inhemska efterfrågan. Utvecklingen fårdessutom i mycket sin prägel av den inkomstuppgörelse, som förutses bli sluteni . Resultatet av denna inkomstuppgörelse måste anses vara denstörsta osäkerhetsfaktorn vid bedömningen av utvecklingen . Löneavtaletsinflytande på priser och kostnader påverkar indirekt bytesförhållandet medutlandet. Likaså vänlas denna uppgörelse få effekter på sysselsättning,kapacitetsutnyttjande och investeringar. 1 regeringsdeklarationen från den 30augusti 1978 underströks vikten av att ytterligare sänka ökningstakten förpriser och kostnader. Regeringen har för avsikt att, tillsammans medarbetsmarknadens parter säkerställa förutsättningarna för en straminkomstpolitik, som om möjligt skall sikta till oförändrade disponiblainkomster . väntas en ökningi den privata konsumtionen på . För en ökning talar förbättringarnaför pensionärerna och tillskottet av löntagare till arbetsstyrkan. Bostadsbyggandet kankomma att påverkas positivt av den samlade ökningen i disponibel realinkomst,även om efterfrågan kanske inte riktas mot bostadsmarknaden. Den förutsedda konsumtionsökningen kan ocksåantas få ett visst posi- Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 57 tivt inflytande på företagensavsättningsmöjligheter, och därmed på deras investeringsvilja. Men som meravgörande härvidlag måste kostnadsutvecklingen och indirektexportmöjligheterna bedömas vara. Den offentliga sektornsefterfrågan på varor och tjänster för konsumtion och investering antas kommaatt öka något snabbare 1978, med ca 3,, bl. a. som följd av den offentligasektorns satsningar på att skapa arbeten för långtidsarbetslösa. Med den skisseradeutvecklingen för exporten samt mot bakgrund av en viss återhämtning i deninhemska efterfrågan väntas en ökning på för bruttonationalprodukten.Trots den jämfört med ökade ekonomiska aktiviteten väntasarbetsmarknadsläget förbli kärvt. Andelen arbetslösa kan möjligen komma attförbli kring 8,, dvs. totalt ca 195000 registrerade arbetslösa. Satsningarnadels på att få in långlidsarbetslösa på arbetsmarknaden, dels på att skapabättre möjligheter för äldre arbetskraft att trappa ned, beräknas skapa bortåt20000 nya arbetstillfällen. Den ökade inhemska efterfrågan ochproduktionsökningen förutses ge utslag i en importuppgång om totalt ca 4%.Därmed kan möjligen en fortsatt förbättring av handelsbalansen komma tillstånd. Räntor på den stigande utländska upplåningen drar emellertid ökaderesurser, varför bytesbalansen sannolikt inte kommer att förstärkas. förstärktesden externa balansen ytterligare. Dettaresultat uppnåddes främst genom att den inhemska efterfrågan hölls på en lågnivå. Totalproduktionen beräknas ha ökat med bortåt 1978, vilket var ett parprocentenheter mer än 1977. Ökningstakten var emellertid otillräcklig för attförhindra atl andelen arbetslösa steg från till drygt 7,. Den störstaarbetslösheten fanns inom förädlingsindustrin, som är koncentrerad till södraFinland. Arbetskraften i industrin minskade , somen följd av satsningarna på produktivitetshöjande åtgärder och av den lågaekonomiska aktiviteten. Lägel kan ha förbättrats något under senare delen av1978, till följd av de stödåtgärder som sattes in . Utvecklingen mot en extern balans och en dämpadprisstegringstakt gav utrymme för stimulans av den inhemska efterfrågan. Överbudgeten har satsats ca 6 miljarder finska mark 1977 och 1978 bl. a. i form avskattelättnader för vissa investeringar samt sänkta indirekta skatter. Förutsättningarna för en gynnsammareproduktionstillväxt blev allt bättre . a. genom devalveringarna av marken. Därtill satsades ytteriigare statligamedel på exportfrämjande åtgärder, vilket bidrog till att marknadsandelaråtervanns. fortsatte exportenatt öka starkt, främst till följd av framgången för skogsprodukter, järn ochstål samt kemiska pro-, dukter. En viss avmattning i ökningstakten noteradesunder hösten då Prop.1978/79:100 58 a. de utländska lagerinköpen minskade.Totalt sett antas varuexporten ha ökat med , jämfört 1977.EG-ländernas andel av exporten steg något 1978. som försäljningentill EFTA och stats-handelsländerna gick trögare. 1 volym räknat lågvaruimporten under nivån för första halvåret 1977.För investeringsvaror antas import volymen ha sjunkit för tredje året i följd.1 genomsnitt beräknas den totala importen ha minskat med . Bytesförhållandet medutlandet utvecklades mindre gynnsamt . Även om vissaindikatorer pekar på att exportpriserna steg , beräknasbytesförhållandet ha försämrats jämfört med . Under periodenjanuari-oktober 1978 gav handelsbalansen ett positivt saldo på 1,7 miljarderfinska mark. torde överskottet ha uppgått till ca 2 miljarderfinska mark. Tjänstebalansens överskott förväntas ha överstigit det från 1977med mellan 150-200 milj., främst som följd av inkomsterna från flera storaanläggningsarbeten utomlands. Ränteutgifterna för utlandslånen ökade.Nyupplåningen utomlands var mer omfattande 1978 än 1977 men erhöllsförmånligare villkor på tidigare upptagna lån. Sammantaget uppvisadebytesbalansen ett överskott på ungefär 1 miljard finska mark. Säsongrensat lågindustriproduktionen på samma nivå som sista kvartalet1977. Trä- och pappersindustrins produktion steg kraftigt första halvåret 1978och översteg med nivån för . Tyngdpunkten i densamlade industriproduktionens ökning om antas ha legat på denna sektor.För metallindustrin noterades tillbakagångar medan ett svagt uppsving kunderegistreras för flera andra branscher. Bostadsproduktionenberäknas 1978 ha hållit sig på ungefär samma nivå som 1977. De förbättradekonjunkturutsikterna kan ha påverkat investeringsbenägenheten och därmedindustrins byggnadsverksamhet. För servicesektorn noterades totalt sett entillväxt på ett par procentenheter, efter en mycket marginell uppgång 1977.Under den föregående tioårsperioden uppgick emellertid den genomsnittligaårstillväxten för denna sektor till . Investeringarna i fastkapital beräknas ha avtagit även 1978 men något mindre än . Deinsatta stimulansåtgärderna - skattelindringar för investeringar - antas habidragit härtill, men betydande branschvisa skillnader förelåg också 1978. Hushållens disponiblarealinkomster, exkl. sparandet i arbetspensionsfonderna, torde ha vuxit med ca5%. Detta var en följd av sänkta social-skyddspremier, inflationsjusteradeskatteskalor, avtagande prisökning samt tidigarelagd skalleåterbäring. Störstadelen av inkomstökningen inföll , varför den privata konsumtionentorde ha tilltagit först mot årets slut. anges ändå en ökning påbara . En avsevärd ökning i sparkvoten har således inträffat. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 59 torde ha stigiti ungefär samma takt som 1977 eller med ca 4,. Ökade statliga utgifter föryrkesutbildning, pensioner och till försvaret utgjorde tunga bitar. Kostnadstrycket i samhällsekonomin sjönk under1978. Konsumentprisernas genomsnittliga ökningstakt antas ha stannat på ca7,. jämfört med 1977. Det statsfinansiella läget var stramt 1977.Lågkonjunkturen bromsade tillväxten av de statliga inkomsterna somutgifterna för t. ex. arbetslöshetsunderstöd steg. Därmed fortsattebudgetunderskottet att växa 1978. Finansieringsbehovet torde ha uppgått tillomkring 6 miljarder finska mark, vilket till hälften täcktes genomutlandsupplåning. Att trygga sysselsättningen prioriteras i denekonomiska politiken . Den inhemska efterfrågan måste utvecklasgynnsamt, om totalproduktionen skall kunna öka så mycket som behövs för alt minskaarbetslösheten. Osäkerhetsfaktorer är både den svaga investeringsefterfråganoch den privata konsumtionens fortsatta utveckling. För att ytterligare dämpa stegringen i kostnaderoch priser förlängs flera av de beslutade skatte- och avgiftssänkningarnat.o.m. den 30juni 1979. Befriade från omsättningsskatt är byggnadsinvesteringarpåbörjade och slutförda under1979. Till hälften befriade från omsättningsskatt är industriinvesteringar imaskiner och utrustning beställda eller anskaffade I april 1978-30juni 1979 och levererade före utgången av 1979. Investeringarna i fastkapital kan förväntas svänga om i en uppgång pä 1979. Enkäter blandföretagen indikerar en något mer optimistisk syn på utsikterna beträffandekonjunkturutvecklingen. Ökade satsningar på maskinell utrustning förefallerdärför troliga, något som kan få ökad skjuts av den begränsade giltighetstidenför skattelättnader på denna typ av investeringar. Bostadsinvesteringarna antaskomma att stiga något. De statliga investeringsökningarna väntas främst i formav sysselsättningsstöd. Den kommunala investeringsverksamheten underlättas avränte-stödslånen. Härtill kommer ett ökat antal byggnadstillstånd för skolor,bibliotek och hälsocentraler. Sammantaget antas dock den privata sektorn bliden expansiva delen 1979, medan det offentligas satsningar totalt sett väntasavta något. Bytesbalansens gynnsammautveckling, den omfattande kapitalimporten, den fördelaktiga utvecklingen påinlåningssidan samt den begränsade efterfrågan på krediter gav utslag i form avkännbara lättnader på penningmarknaden. Liksom kan penningmarknadenantas förbli relativt lätt , även om den förutseddainvesteringsutvecklingen torde resultera i större efterfrågan på krediter. Den privata konsumtionenförutses öka ungefär lika mycket som 1978. Men en stor osäkerhet finns vadgäller denna förutsägelse. Det kan nämligen förväntas attkonsumtionsbenägenheten hos hushållen drivs upp av det Prop.1978/79:100 60 Detfrivilliga sparandet beräknas därmed minska. Den inhemska efterfråganberäknas växa med 1979. Detta torde resultera i ett importomslag, till en ökning om . För varuexporten anses entillväxt på som trolig, vilket i stort sett skulle motsvara tillväxten iimportefterfrågan i de finska avnämarländerna i väst. Orderstocken för den iexporten tungt vägande verkstadsindustrin är ännu liten, varför ytterligare ettsvagt exportår kan förutses för denna bransch. Exportframgångar väntas bl. a.för trä- och pappersindustrin samt kemi- och metallindustrin. Bytesförhållandet antaskomma att stabiliseras. Trots den förutsedda importökningen skulle därmedhandelsbalansens saldo kunna bli fortsatt positivt, ungefär av samma storleksom 1978. Bytesbalansen väntas komma att uppvisa ett likaledesoförändrat överskott, eller ca 1 miljard finska mark. Bruttonationalproduktenväntas öka med ca 3,1979. Detta är knappast tillräckligt för atl varaktigtvända trenden på arbetsmarknaden. De stödåtgärder, som sattes in kandock komma atl motverka en ytteriigare höjning av arbetslösheten. 1 takt med den svagakonjunkturutvecklingen i vikliga norska exportländer försämradesavsättningsmöjligheterna för exportindustrin. Prognoserna över tillväxten iden starkt utlandsberoende norska ekonomin har fått justeras ned flera gånger.Bruttonationalprodukten beräknas visserligen ha ökat med 1978 menborträknas lillväxtimpulserna från oljeseklorn stannade ökningen vid endast ca0,. Efter de ändradeinternationella betingelserna genomfördes en anpassning av den ekonomiskapolitiken. Inte bara kortsiktiga utsikter utan även långsiktiga låg bakombesluten att strama åt den inhemska efterfrågan. Väsentligt lägre oljeintäkterän vänlat, en stark kostnadsökning samt strukturproblem inom denkonkurrensutsalla sektorn var tunga argument för denna åtstramning som skedde ifyra steg /1978. Avsikten var alt genom en dämpad kostnadsökning ökakonkurrenskraften. Denna utveckling skulle nås via en stram finans- ochkreditpolilik, inkomstpolitik samt en gradvis omläggning av industripolitiken. vidtogs åtstramningar över statsbudgeten. 1 januari 1978beslöts om kreditpolitiska åtgärder bl. a. för att begränsa krediter förkonsumtionsändamål och för att skärpa villkoren för avbetalningsköp. 1 februari1978 devalverades den norska kronan inom ramen för del europeiska valutasamarbetetoch mot den starkaste valutan - den västtyska marken. 1februari infördes temporärt prisslopp, som ändrades till skärptprisövervakning. Från infördes ånyo prisstopp att gälla också Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 61 beslöts om stopp för allatyper av inkomstökningar samt förbjöds räntehöjningar. insattes delsfinanspolitiska åtgärder -höjda avgifter för elanvändning resp. till socialförsäkring, sänkt investeringsavgiftsaml ökade avdrag för barnfamiljer, dels kredilpolitiska i form av betydandeinskränkningar på utlåningssidan särskilt för privata kreditinstitut. Industripolitiken har påsenare år varit inriktad på all upprätthålla full sysselsättning. Under 1978reducerades investeringsavgiften för industri och gruvor från 13 till 5%samtidigt som större belopp kanaliserades till industrifonden, utvecklings- ochomslruklureringsfonden saml till exportfrämjande satsningar. Arbetsmarknaden förblevstram också med brist bl. a. inom byggnads- och anläggningssektorn.Andelen arbetslösa beräknas dock ha ökat med några tiondels procent till igenomsnitt ca 1,1978. En del av förklaringen ligger sannolikt i den pågåendestrukturomvandlingen inom varvsnäringen och sjöfarten, vilken medförtpersonalinskränkningar. Även om de under 1978insatta ekonomisk-politiska åtgärderna ännu inte fullt ut hunnit påverkautvecklingen, har de bidragit till alt dämpa tillväxten i den privatakonsumtionen. Detta har i sin tur dragit ned dels importen, dels tillväxten ihemmamarknadsindustrierna. Trots de inledningsvisnämnda försämrade avsättningsmöjligheterna för exporten, gav denna totaltstarka tiilväxtimpulser till ekonomin. Ökningen antas ha uppgått till menmerparten av denna tillskrivs den expansiva oljeseklorn. Varuimportens nedgångberäknas till 1978. Införseln av personbilar minskade l.ex. starkt ; värdetundersteg det 1977. Antalet nyregistreradepersonbilar utgjorde bara drygt hälften av antaletunder . Handelsbalansens underskott reducerades väsentligt,från . 1977 till under 5 miljarder . En förbättring kundedärmed noteras för bytesbalansens saldo, trots att räntebetalningarna påutlandsskulden drog mer än . Underskottet anges till ca 12,5miljarder, vilket betyder att underskott mer än halverades. För de fastabruttoinvesteringarna väntas nedgången totalt sett ha nått 1978,jämfört med en ökning på en dryg procent 1977. Förklaringen kan främst sökas ioljesektorn, där till skillnad mot 1977 inga nya oljeplattformar tillkom.Sjöfartsinvesteringarna minskade ånyo kraftigt . 1978 var del upplagda tonnaget större än under motsvarandeperiod 1977. Efter en ökning med 1977 noterades en nedgång 1978 med ca6% för investeringarna inom industrin. En återhämtning skeddeinom bostadssektorn, där en ökning på ett par procent registrerades. En ökadaktivitet noterades för kommunernas inve- Prop.1978/79: IOO 62 steringar med en uppgång på 1978 ellerungefår dubbelt upp mot 1977.