prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — I likhet med utredningen bedömerplanverket atl den genomförda analysen geil belydande kunskaper om användningensäväl av statistik i allmänhet som av FoB-data. Allmänt måste den slutsatsendras, att FoB fyller en viktig funktion genom att resultatet ger jämförbarhetmellan olika delar av landet och ger basdata för planeringen pä lokal ochregional nivä. Den återkommer regelbundet och medger jämförelser över tiden.Genom anslagsfinansieringsformen ger FoB för små kommuner med begränsade egnautredningsresurser ett hyggligt underlag för planeringsarbetet. HBS 80 föreslås bli delad i två relativt oberoende delar.Dels en syssel-sätlningsdel som huvudsakligen är baserad på förelagensuppgiflslämnan- 1978/79:128 31 de lill taxeringsmyndigheterna med hjälp avkontrolluppgifter, dels hushalls- och bostadsdelen baserad pä blankett tillallmänheten och visst material som avses insamlas via fastighetstaxeringen.Verkei anser att tiden nu är lämplig att göra avsieg frän den traditionellauppläggningen av folk-och bostadsräkningar. tillstyrker utredningens förslag som innebäralt materialet i sior utsträckning hämtas frän administrativa register.Konsumenlanalysen har visat atl omläggningen inte innebär bortfall av data avbetydelse i planeringen. Förslaget ligger i linje med strävanden under senareär i samhällsliv och förvaltning som syftar till förenkling och samverkan förökad effektivitet, samt att i möjligaste mån - utan att förden skull försväraplaneringens väsentligare syften - nedbringa allmänhetens uppgiftslämnar-bördasom kan upplevas som onödigt hyräkratiskt krångel. De erfarenheter som kommitfram under utredningens arbete bör kunna ligga till grund för fortsattaöverväganden med detta syfte. För attlillgodose behovei av data för planeringen av bostadsförsörjningen föreselärutredningen atl data över hushåll och hushällens bostäder inhämtas viablankettinsamling från allmänheten. delar utredningens uppfattningi denna fråga, eftersom det inte är utrett om bostadsförsörjningen kanplaneras och genomföras med hjälp av andra metoder än de använda.Kostnaden fördenna särskilda insamling och sambcar-betning är emellertid sä högatt det finns anledning att studera andra metoder, sä att man i framlidenskall kunna framställa hushållsslatislik och kombinerad statistik över hushall ochbostäder till en lägre kostnad. Konsumentanalysen visar att behovet av aktuellsysselsättningsstatislik är stort och att sädan basinformation behöver insamlasårligen för många verksamheter. En löpande sysselsättningsstatistik baserad påkontrolluppgifterna och inkomstregistret bör således ytterligare övervägasbeträffande ambitionsnivå i framtida redovisningar. anser för sindel sysselsättningsstatistiken sä viktig att den bör ges högsta prioritet inomramen för anslagsfinansierade verksamhet. Om statsmakterna beslutar i enlighet med utredningensförslag, kvarstår ett omfattande utvecklingsarbete. Samordningen medfastighetstaxeringen för insamling av bostadsuppgifter och utnyttjande av detnya skattesystemets kontrolluppgifter för insamling av-sysselsällningsuppgifter innebär atl förändringar måste vidlas i dessaverksamheter. Relativt stora förändringar krävs också för att anpassaföretagsregistret vid SCB till förutsättningarna i HBS 80. villdärför understryka vikten av att statsmakterna fattar erforderliga beslut isådan tid att schemat för ett genomförande av HBS 80 kan upprätthållas. Riksförsäkringsverkel: Verket har inget att erinra om denföreslagna övergången frän en folk- och bostadsräkning till en hushålls-,bostads- och sysselsättningsundersökning för vilken uppgifter från befintligaregister utnyttjas i större utsträckning än som tidigare skett, Socialsiyrelsen:I likhet med kommittén anser att en heltäckande undersökningav det slag kommittén föreslår skall genomföras 1980. Styrelsen anser dock attvariabelantalet bör utvidgas på det sätl som anges i det följande. Utredningens förslag beträffande insamling ochsammanställning av information synes vara ändamålsenligt. Relativt storaändringar krävs i vissa av de administrativa register som avses komma attutnyttjas för HBS 80. Styrelsen förutsätter därför att beslut om HBS 80 fattasi så god tid att nödvändiga förberedelser kan göras för att möjliggöra ettsnabbt och friktions- Prop.1978/79:128 32 fritt genomförande av 1980 ars imdersökning. Siaiskoniorei: Enligt givna direktiv har utredningenshuvuduppgift varit atl undersöka behovei av kommande folk- och bosladsräkningaroch visa hur samhällsplaneringens framlida behov av befolknings-, hushålls- ochbostadsdala skall kunna lillgodoses. Del framhålls alt huvudallernalivel tillsärskilda folk- och bostadsräkningar synes vara att utnyttja uppgifter sominsamlas i olika administrativa verksamheier. Utredningen har i sill arbele belyst olika dalakällor ochinsamlingsvägar för befolknings-, sysselsättnings-, pendlings- ochhushällsstatisiik. Utnyttjande av allmän självdeklaration,register, företags-baserad lönestatistik ochindustristatistik m. m. har diskuterats. Det framhålls atl det i ett fortsattutredninpensarbete bör klargöras i vilken utsträckning de alternativa källornakan anpassas lill olika modeller för att tillgodosesamhällsplaneringen med erforderligl informationsunderlag. Härvid - framhällsdet - bör närmare prövas till vilka kostnader dessa källor kan utvecklas medavseende på innehåll, täckning och tillgänglighet. Statskontoret anseratt frågan om behovet av framtida folk-och bostadsräkningar i stort är obesvarad av ulredningen. FoB-utredningenvisar på en rad områden som kan behöva särskilt utredas. Målet mäste härvidvara att samhällsplaneringens informationsbehov tillgodoses genom utnyttjandeav data i administrativa system och alt uppgiftsinsamlingar frän företag ochenskilda begränsas. Statskontoret har i olika sammanhang gett utiryck för denuppfattningen. Utredningen har konstaterat att det längst drivna försöketatt förändra uppläggningen och genomförandet av folk- och bostadsräkningarpågår i . För den planerade undersökningen 1981 skall statistiken huvudsakligenbaseras pä registersammanställningar. En sådan undersökning bör kunna gevärdefulla erfarenheter också för svenskt vidkommande och för frågan om hurinformationsförsörjningen kan utformas pä . Statskontoret vill sammanfattningsvis framhälla att dettorde krävas ett fortsatt och omfatlande utredningsarbete för att ta om hand defrågor och utvecklingsförslag som har behandlat och för att fäunderlag för stalsmaklemas beslut avseende samhällsplaneringens informationsförsörjningoch metoderna härför . Slaiisliska cenlralbyrån: SCB stödjer den ansats tillregisterutnytljande för undersökning om hushåll, bostäder och sysselsättning1980 (HBS 80) som förslaget innebär. Vid denna bedömning väger tungt attförslaget också erbjuder möjligheter i fortsättningen för årlig regionalsysslsätlningssta-tistik och till årlig uppdatering av . Förslaget innebär vidare all uppgifislämnarinsatsernaoch kostnaderna för HBS är lägre än för en traditionellt utformad folk- ochbostadsräkning (FoB). Enligt SCBs mening erfordras dock att förslagetkompletteras i vissa punkter. Datainsamlingen till HBS 80 föreslås till övervägande delbaseras på samutnytljande av olika material av bl.a. administrativ karaktär.Förändringar krävs såväl i dessa material som i berörda administrativamyndigheters verksamhet för alt HBS 80 skall kunna genomföras enligtförslaget. Som kommittén framhåller innebär det redovisade förslaget enprincipiell lösning som kräver vidareutveckling i sina olika detaljer samtsamråd och samverkan med berörda parter i bl. a. ett planeringsarbete som måstevara avslutat . Utredningen har bedömt liden fram till dess tillräckligför atl en väl fun- 1978/79:128 33 gerande undersökning skall kunna genomföras. SCB anserockså del nnij-ligl att förverkliga detla lörtitstiit alt de av ulredningengjinda beilönininp- arna häller. Verkei kan samiidigi inle iinderläla all pekapä de risker som finns för förseningar i planeringsprocessen lill följd avkomplexilei. oklar-helcr och osäkerhet beträffande dalafängst. Bl.a. ärdetnödvändigi all de av ulredningen föreslagna förändringarna i delskatteadminisiraliva sysiemel och fastighelsiaxeringsarbelei genomförs i sädanlid atl den eftersirii-vade informationen erhålls enligi tidsplanen för HBS8(1. För att HBS 80 ska kunna genomföras erfordras enligt SCBbl. - uinyttjande avdet nya skattesystemets kontrolluppgifter (KU) för insamling avsysselsällningsuppgifter - anpassning avett arbetsställeregister (CFR) lill förulsältningar i HBS KO - samordning med fastighetstaxeringen för insamlingav bosiadsiippgifier. Den föreslagna ansatsen kommer att kräva omfattande samarbete med Ytterligare gäller alt detregislertitnyttjande som anvisats ännu inte praktiskt utprovats. Vissaförberedciscätgärder är vidare av sädan art au de mäste påbörjas innan formellabeslut i HBS 8()-fiägan föreligger. För att genomföia utredningens förslag att utnyttjakonlrolluppgifien (KU) 1980 krävs ett omfattande planeringsarbete genomsamverkan mellan SCB. RSV, SAF och andra förettigarorganisationer,länsstyrelser. kommuner och enskilda företag. Konkrela resultat av deltaplaneringsarbete mäste näs . Det viktigaste och fränlidssynpunkt känsligaste momentet utgör upprättandet av detarbetsställeregisier som skall ligga till grund för företagens koppling avenskilda personers kontrolluppgifter till arbetsställe. Förutsättningarna för att i del ovannämnda samarbetet fätillräckligt gensvar från de medverkande parterna förbättras enligt SCBsuppfaUning väsentligt om arbetsställeregislret frän början kan läggas upp medinriktning pä att vara ett permanent arbetsställeregisier församhällsplanering. SCB delar utredningens uppfattning att förberedelser förarbetsställeregistret vid SCB skall igångsättas tidigt under vären 1979 ochslutföras till de delar som är nödvändiga för utnyttjande iHBS 80. Även ifråga om samordningen med allmännafastighetstaxeringen (AFT) 1981 krävs förberedelser tidigt . Härgäller det i försia hand samverkan mellan fastighetstaxeringskommiltén, RSV ochSCB för all utreda oklara frägor samt detaljuiforma blankett, organisationetc. SCB vill understryka vikten av atl de förutsättningar för samordning somutredningsförslaget bygger på uppfylls. Om t. ex. en samdistribution tillsmähus-ägarna totalt sett skulle bedömas motiverad - vilket verkei anser tveksamt- är det enligt SCBs uppfattning nödvändigi alt personblanketten för-printasoch att denna görs optiskt läsbar. De riskersom berörts och de kvalitetsproblem som SCB ser i det fiam-lapda förslaget ärlångtifrån negligerbara. Med i det föregående angivna justeringar och kompletteringarkan verket dock tillstyrka den principlösning som utredningen lagt fram. Dettagäller även del föreslagna utnyttjandet av registret över totalbefolkningen(RTB) vid SCB i undersökningen. Utredningen redovisar utöver förslaget två ambitionsnivåeri en undersökning 1980. SCB delar hiir utredningens bedömning att enpersonblankell behövs 1980. Skälen till detla är främst följande. Personblanketlen är den enda lill buds stående datakällanför information om bostadshushållels sammanfattning och bostadsförhållanden.Den är också den enda tillgängliga källan för att beskriva detfaktiska 3 1978179. Prop.1978/79:128 34 sambt)enclet. Uppgifter frän FoB 75 visar alt av samtligasamboende uppgick andelen icke gifta lill . I åldersklassen 20-24 är varmolsvarande siffra för män och för kvinnor med variationer mellanolika regioner. Andra allernaiiv för alt erhålla denna hushällsuppgiftfinns t. n. ej däresi inle redovisningen begränsas lill alt enbart omfaUapersoner som p.g. a. civilstånd eller föriildraskap (barn under 18 är)sammanförls lill fiimiljecn-hcl. Sisinämnda enhel som kan erhållas ur RTBskiljer sig. som Iramgärav uppgifter frän FoB 75, betydligt frän den faktiskahushällsbildningen i de yngre åldrarna. Icke minst inom bostadsplaneringens ochfämiljepoliiikens omräde är uppgifter om bostadshushällel avgränsat utifrän dettaktiska samboendet av stor vikt. Genom personalblanketten kan också erhållas uppgifter ommedhjälpande familjemedlemmar och siuderande. Dessa uppgifter används bl. a.inom jordbrukels regionala planering och inom barnomsorgsplaneringen. Andrainformationskällor härom finns ej att tillpä. SCB delar i övrigt i friipa om personalblanketten helt detsynsätt som redovisas pä sid. 190 i belänkandet av ledamöterna ochWallberg. Syssdsäiinlngsiilrediiingeii: har baseraten del av sys-selsällningsstatistiken pä skatteadministrationenskontrolluppgifter. Sysselsättningsulredningen önskar på nytt deklararera sinposiliva inställning till denna lyp av statislikinsamling. förslag innebär att uppgiftsinsamlingenfrän allmänheten blir mycket begränsad. I huvudsak efterfrågas uppgifter omhushallens storlek och sammansäitning. Enligt sysselsättningsutredningensuppfattning går samhället miste om väsentligt planeringsunderlag omuppgiflsin-samlingen uiförs pä del sätt som föreslär.Informationen om befolkningens yrkestillhörighel bortfaller i förhållande tilltidigare folkräkningar. Information om utbildning kommer också att saknas. Föratt nå de sysselsättningspolitiska mälen ställs allt större krav päplaneringsunderlaget. Kraven på förbättringar och utbyggnader är stora.FoB-utredningens förslag går i motsatt riklning. De kostnadsminskningar somförslaget innebär i förhällande till koslnadema för FoB 75 mäste ställas motden minskade elfektiviiel som kan uppstå i sysselsättningspolitiken ombeslutsunderlaget försvagas. Även om sysselsäliningsutredningen ställer sig posilivtill insamling av statistik via skatteadministrationens kontrolluppgifter ärdet tveksamt att enbart satsa pä detta system är 1980. Vissa uppgifter om försysselsättningspolitiken viktiga förhållanden bör insamlas direkt fränallmänheten. Ett första skäl till detta är att systemet medkontrolluppgifter ännu inte är utprovat. borde därför sävälstatistik via kontrolluppgifter insamlas som uppgifter direkt från allmänhetenom sysselsättningsför-hällandena. Uppgifterna skulle dä kunna jämföras ocheventuella brister i kontrolltippgiftssysiemet upptäckas, vilket kan bli avvärde i det fortsatta arbetet. Jämförelser med tidigare folkräkningarunderlättas. Uppgifterna från allmänheten mäste klara de kvalitetskrav somhittills ställts pä folkräkningar. Det innebär atl de uppgifier omnäringsgrenslillhörighet som bör inhämtas direkt frän allmänheten bör kunnakontrolleras mot information av arbetsplatsernas näringsgrenstillhörighet.Information om arbetstid bör ocksä las in. Eu andra skäl är att det för sysselsättningsplaneringen ärangeläget att komplellera den informaiion som kommer in viakontrolluppgifterna. Detla gäller främst informaiion om befolkningensyrkestillhörighel. Prop.1978/79:128 35 ningen motiverar strykningen av yrkesinformationen med atthittills insamlade uppgifter anviints i myckel bepränsad utsträckninp avkommuner och länsstyrelser. Bearbeininparna av materialet har ocksä varitlidskrävande och försenat publiceringen av FoB-maierialet. Med tanke pä atl strukturomvandlingen ocksäfortsättningsvis kan komma att kräva en stor yrkesmässig rörlighet ärdetmotiverat att insamla information om framför allt yrkesförhällanden, även omdet också är motiverat att fä utbildninpsförhällandena belysta. Stora insatser behöver göras för att åstadkomma enömsesidig anpassning mellan den enskildes krav pä arbete och arbetsmarknadensbehov av utbildad arbelskrafl. Ulbildninpen måste anpassas till detta. Dettagäller bäde i ungdomsskolan och i vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbild-ninp.Beslutsunderlaget är emellertid redan nu bristfällipt och kommer altytterlipare tunnas ut om uppgifter om yrke kommer att falla bort.Syssel-sältninpsutredninpen föreslär däiför att upppifter om yrke insamlas viapersonblankeiter. SACOISR: Orpanisationen noterar med tillfredsställelse i det redovisade förslapet i sä stor utsträckning som möjligt har söktutnyttja informationen i befintlipa repister. Detta torde ha flera fördelar,bl.a. förenklat uppgiftslämnande och mer rationell produktion. Inslilulel Jör social forskning () har hänvisat av docenten upprättad forskarpromemoria vari lämnas följandesammanfattning. har lämnat förslap till en undersökning,HBS-80, som i väsentliga avseenden skiljer sig frän tidigare folk- ochbostadsräkningar. Grundansatsen, atl uinyttja existerande register och att iett sammanhang samla in data för flera ändamäl, är sund och kan antas leda tillväsentliga kostnadsbesparingar. Att samla in sysselsättningsuppgifter viaskatteadministrationens kontrolluppgifter möjliggör en ärligsysselsättningsstatistik, något som är myckel eftersträvansvärt. Utredningenförordar atl de insamlade uppgifterna görs tillgängliga för forskningen,vilket bör höja avkastningen av undersökningen. Utredningsförslaget bördockinte till sin helhet accepteras. Förslaget bör utökas eller ändras på följande punkter: - Desysselsällningsuppgifter företaperi skall lämna bör avse faktiskt arbetad tidunderetl kalenderår. - Uppgifter om antalsjukdagar bör samlas in från sjukförsäkringsregisler. - Särskildainsaiser bör göras för att mäta arbetsvolymen för egna företagare och hosmedhjälpande familjemedlemmar. - Yrkesuppgifierbör samlas in och kodas efter bransch och yrkesfamilj samt efter yrkesskikt. - böräven uppgifter om anställdas befattning inhämias från arbetsgivarna. - Hushälls- ochbostadsundersökningen bör utvidgas till att fä ungefär samma omfattning somFoB-75. I samband därmed bör eventuellt ett lägenhetsregister inrättas. - Särskildaåtpärder bör vidtapas för att ge kvantitativa mått på precisionen iuppgifterna i HBS-80. Kidiiirgeografiskainstitutionen vid Göleborgs universilel: Institutionen framhåller mycket starktforskningens och samhällsplaneringens behov av kontinuerlig statistik pådetaljerad peoprafisk nivå. Denna utgör ett värdefullt bakgrundsmaterial imånga undersökningar, t. ex. i fråga om värdering Prop.1978/79:128 36 av forskningsresullalens rimlighel. slatislik kommerman att lill stor del famla i blindo i bcsliiisfiiiiandet. En nedrustning avstatistikens omfallning och kvalitet kommer ulan tvivel atl medlöra enförsämring av möjligheterna alt föra cn framsynt politik. Institutionen är fullt införstådd med att folk- och bosladsräkninparär dyra men varnar för att läla kortsiktiga kostnadshänsyn ta överhanden överdet längsikiiga behovei av statistik för forskning och planering,lolalun-dcrsökningar av befolkningen med jämna tidsintervall mäste därför förekommai en eller annan form. Folk- och bostadsräkningar (FoB) är f. n. det enda sätietatt erhälla heltäckande statistik pä detaljerad nivä. Mänga problem äruppenbarligen förknippade med dessa. Eu är kostnaderna. Ett annat är deintepritetspro-blem som kan uppkomma. Ytierligare ell problem är atlpublicerinpen sker med relativt länpa tidsintervall. Ofta mäste forskare ochplanerare arbeta med uppgifter som kan vara upp till alla är gamla. Institutionen delar därför utredningens uppfattningatt del pä sikt är önskvärt all skapa insamlingsruliner som medger enpublicering med tätare intervaller. Därmed stöds tanken pä en övergäng tillregisterbaserad informationsinsamling. En sådan skulle medge årlig publiceringav t. ex. sysselsättningsstatistik, vilket vore synnerligen eftersträvansvärt. En nackdel med register - förutom integrilelsaspekten - äratl fel med säkerhet kommer att smyga sig in och ackumuleras i systemet. Medtiden kan därför registren komma att fjärma sig alltmer frän verkligheten.Institutionen vill därtör föra fram tanken pä en repelbunden avstämninp av registeruppgifternamed hjälp av en traditionell FoB. Dessa avslämninpar skulle emellertid kunnaföreläs med glesare intervall än f.n., t.ex. . Om del visar sigalt registren håller god kvalitet kan man möjligen inskränkakvalitetskontrollen till stickprov. komniun: Kommittén med uppdrag att utredafrågan om behovet av framtida folk- och bostadsräkningar har framlagt förslagtill undersökning om hushåll, bostäder och sysselsättning i ett belänkande,SOU 1978: 79. De tidigare folk- och bostadsräkningarna (FoB:arna) skallersättas med delvis nya datainsamlingsmetoder i en undersökning som givits beteckningenHBS 80. Upppiftsinsamlingen från allmänheten minskas och omfattar enlipthuvudförslaget endast en ganska enkel uppgift om boende i hushållet.Bostadsuppgifter insamlas i samband med den allmänna fastighetstaxeringen ochsysselsättningsiippgifter tas in pä arbetsgivarnas kon-trolluppgiftsblankeiterlill skattemyndigheterna. kan i allt väsentigt tillstyrkaförslaget. Därvid görs dock ett flertal angelägna påpekanden och framförs endel tilläggsförslag av vikt för kommunen som resultatanvändare och även medåläggande att sörja för materialinsamling och granskning. Det konstateras att kommunens statistikbehov endast delvislillgodoses av HBS 80. Den utvärdering av användningen av tidigare FoB-materialsom ulredningen gjort är förtjänstfull på sitt sätt men den missar det övertiden föränderliga behovet med hänsyn till utvecklingen av nya tekniker ochanalysmetoder. Kommunens arbetsuppgifter i samband med HBS 80 blir ihuvudsak av samma karaktär som i tidigare FoB:ar. En nytillkommande uppgiftblir att medverka vid upprättandet av ett arbetsställeregister försysselsättningsredovisningen. Kostnaderna för kommunens medverkan torde kunnabli lägre än vid en uppgiftsinsamling av tidigare FoB-modell. : Uppgifterom hushåll, bostäder,sysselsättning, ar- Prop.1978/79:128 37 betstillfällen och pendling utgör en viktig basinformaiionlör kt)mmiinernas planering. har folk- och bostadsräkningarna ulgjorlden enda källan för flertalet av dessa uppgifter. Till räkningarnas storabrisler har hört den långa periodicilelen och resullalens ofta dälipaakitialilet. Vidare har räkningarna varit kostnadskrävande, säväl för SCB somför kommunerna. Redan inför FoB 75 fick SCB i uppdrag att prövamöjliphcten alt erhiilla ert"orderlig information pä annat sätt än genomlotalräkninp via blankettin-samlinp frän allmänheten. Beträlfanderepistertitnytljande fiinn SCB all det till FoB 75 ej var möjlipt att denviipcn erhälla uppgifterom lägenheter, hushåll och sysselsättning. anser den principiella ansats som görs i utredningsförslagetför HBS 80 vara riktig. Grundinställningen bör vara att man i sii storutsträckning som möjligt bör lillgodose samhällsplaneringens behov avbasinformation penom iittap frän olika administrativa repister. Häripe-nom kankraven pä löpande aktuell statistik tillpodoses till relativt läp kostnad utanatt upppiftslämnarbördan ökas. För detta ändamäl krävs anpassning av innehalli olika administrativa repister. Likaså krävs rutiner för att tillförsäkraregisterinformaiionen hög kvalitet. Ulredningenföreslår ett betydande registerutnytljande redan vid undersökningen hösten1980. Delta kräver ett betydande förberedelsearbete fiän berörda myndighetersoch kommunernas sida, eftersom utredningsförslaget i stor utsträckning saknardetaljerade problemlösningar. är därtör tveksam till omförberedelsetiden är tillräcklig för att fä fram registerinformation som gerkvaliletsmässigl godtagbara resullai. För att säkerställa attundersökninpsresultaten vid HBS 80 molsvarar rimlipa kvaliietskrav samt för atlge underlap även för framtida registeranpassningar, föreslär Göteborps kommunemellertid att data om sysselsättninp inhämtas även pä personblanketlen. Underförutsättning att kommunerna kan garanteras en årlig statistik över sysselsättning,arbelstillfällen och pendling, kan kommim tillstyrka ett genomförandeenligt utredningens förslag, dock med ovan nämnda komplettering. Om HBS 80enbart skall syfta till en engänpsredo-visninp analog med tidigare folk- ochbostadsräkningar, förordar en replikation av FoB 75. Malmökommun: Behovet av beslutsunderlag i samhällsplaneringen har ökat mycketkraftigt . Kravet pä aktualitet och redovisningsnivå har gjortatt detta behov inom mänpa områden inte kunnat tillpodoses genom centraltproducerad statistik. Del är endasl inom befolk-ningsstaiistikens område viidag har möjlighet alt erhålla en löpande, aktuell statistik för valfriaområdesnivåer.