prop · G20312 · 1978-12-31 00:00:00 — Härtill kommer att ordningen skulle kräva ingående utredning ompartnerns ekonomiska förhållanden i samtliga fall som föräldrarna bor ihop. Efiersomärendet inte rör partnern annat än indirekt kan redan införskaffandet averforderligt beslutsunderlag vara förenat med svårigheter. Enannan utväg är all alltid dela upp förbehållsbeloppet för barnel efterföräldrarnas inkomster. De nämnda svårigheterna av teknisk art talar medfull styrka även mot denna lösning. Detåterstår då att utgå från atl den underhållsskyldige alltid skall anses svaraför hälften av den nödvändiga försörjningen av de barn han bor tillsammans med.Den underhållsskyldige skulle alltid förbehållas 0,3 basbelopp per barn (= 267kr ). Genomatt den underhållsskyldige alltid förbehålles halva barnkostnaden kommer densumma pengar som är avsedd för barnet i många fall all översliga imånaden. Mångabarn kommer förutom förbehållsbeloppet all erhålla bidragsförskott, tillhopa0,7 basbelopp (= ). Utgår underhållsbidrag som är högre änbidragsförskottet är den summa pengar som barnet får i motsvarande mån siörre. Enliknande situation uppkommer när den underhållsskyldige bor samman med denandre föräldern lill barnet vilken har hög inkomst och således kan svara förmer än hälften av barnels grundförsörjning. 1de fiesta fallen då sålunda ett högre belopp än kommer alt kunnadisponeras för barnet rör det sig om måttliga summor. 1978/79:12 342 kompensationi jämförelse med andra fall som man här kan tala om Bilaga 4 är ofrånkomligom man vill beakta all den underhällsskyldige har ell ekonomiskt ansvar ocksåmol sina hemmavarande barn. Motsvarande situation uppkommer för övrigi för delunderhållsberättigade barnet i de fall då den förälder barnel vistas hos harhöga inkomster. Deltänkta systemet skulle alltså innebära all den underhällsskyldige alltid skulleförbehållas ell belopp som svarar mol vad som behövs för det egna uppehälletoch halva barnkoslnaden. Därtill kommer enligt vad som framgår av nästa avsnitthela eller halva bostadskostnaden för ensamslående resp. samboende. Självfalletfinns det fall dä föräldrarna bor samman och den underhållsskyldiges partnerinte har förmåga all svara för sin egen försörjning och sin del av bostads- ochbarnkostnaden. Den underhållsskyldige skulle i dessa fall vara berättigad allförbehållas ett högre belopp. För all komma i åtnjutande av denna förmånligarebehandling bör del krävas all de samboende presterar en redogörelse för sinaekonomiska förhållanden. Detbehövs riktlinjer för hur dessa fall skall bedömas. har antagits underhållsskyldige skulle vara berättigad alt göra tillägg förförbehållsbeloppet för hemmamake med 0,6 basbelopp (= ) samt att makenskulle klara sin försörjning om han har en inkomst som svarar mol 1,2 basbelopp(= ). Om maken har en inkomst understigande detta belopp bör därfördet maximala tillägget pä reduceras. En riktpunkt kan vara alltillägget reduceras med hälften av partnerns nettoinkomst. Del blir då en jämnavtrappning av tillägget. Ompartnern har en inkomst motsvarande 1,2 basbelopp per är skall sålunda ingethemmamakelillägg göras. Den underhållsskyldiges förbehållsbelopp bestämmesgenom en addition av vad som behövs för hans egen försörjning, bostadskostnadenoch barnens försörjning. Harpartnern högre inkomst än 1,2 basbelopp kan den underhållsskyldiges förbehållsbeloppreduceras i motsvarande mån, dock inte längre ned än lill vad som svarar motden nivå vid vilken han har förmåga att klara sitt uppehälle saml hälften avbostads- och barnkostnaderna. Systemetinnebär att när två sarnboende är underhållsskyldiga, var och en mol sitt barn,deras ärenden fär handläggas gemensamt av . Förslagetinnebär atl det i vissa fall lår göras relativt invecklade beräkningar. Vianser emellertid all del innefattar en lämplig avvägning av de hänsyn som mäslelas saml alt det i del stora flertalet fall leder till rättvisa resultat. 1denna bilagas tabelldel (avsnitt 6) redovisas närmare hur systemet slår i någraexempel. Denunderhållsskyldige bör förbehållas ell belopp för bostadskostnader. Motsvarandeförmån tillerkänner man vederbörande när det gäller socialhjälp, införsel ochutmätning i lön. Här beaktas den faktiska bostadskostnaden, dvs. den nominellakostnaden minskad med bostadsbidraget. Närdet gäller Införsel och utmätning i lön finns föreskrifter som för- hindraratl gäldenären förbehålles alltför stora bostadskostnader. En reducering ägerrum om kosinaden är oskäligt hög med hänsyn lill kostnadsläget på orten, dockinte vid rnindre avvikelser. Bostadskostnaden minskas också ombostadsstandarden är väsentligt högre än vad som kan anses svara motgäldenärens och familjens behov. Standarden anses väsentligt översligahushållels behov om hushåll med en boende disponerar siörre utrymme än tre rumoch kök eller om annat hushåll disponerar större utrymme än tre rum och kökmed tillägg av ell rum för varje person som tillkommer utöver en. Bestämmelsernaom statskommunala bostadsbidrag innehåller molsva-i-ande spärregler.' Härgäller också att bidrag endast utgår för viss del av bostadskostnaden mellanvissa kostnadsnivåer, som varierar med hänsyn lill hushållets storlek. Vihar övervägt att schablonisera bostadskostnaden på så sätt att denunderhållsskyldige skulle vara berättigad lill ett bestämt belopp i storleksordningen600 kr. Därmed skulle man slippa all la hänsyn lill extrem bostadsstandard ochändringar i bostadskostnaden. Del kan också sägas att de som väljer att bo dyrtfår vara beredda till ekonomiska uppoffringar saml att de som väljer alt bobilligt inte på grund härav skall belastas med ell högre underhållsbidrag. Delkan emellertid riktas vägande invändningar mol en så hård schablonisering avbostadskostnaden. Bostadsmarknaden är inte sådan alt människor har ett frittval all välja sina kostnader för bostaden. Del blir konstlat all systematisktutgå från en fiktiv kostnad. Del strider mot de principer man tillämpar inomsocialhjälpen och ifråga om bostadsbidrag, införsel och utmätning i lön. Densom har lägre hyra än kommer all förbehållas ell tilläggsbelopp somsvarar mol skillnaden mellan och den faktiska bostadskostnaden. Har denunderhållsskyldige högre kostnader kommer merkostnaden all inkräkta antingenpå det förbehållsbelopp som är avsett för andra utgifter eller på den andel avöverskottet som är avsett för den underhållsskyldige och hans familj. Härtillkommer alt en schemalisering av bostadskostnaden leder till högamarginaleffekter när underhållsbidraget omprövas. När inkomsten ökar minskarbostadsbidraget vilket leder tiil en ökad bostadskostnad. 1 de vanligasteinkomstlägena avirappas bidraget av den laxerade inkomsten. Är dennahögre än är procentsatsen 24 96. Om den underhållsskyldigeförbehålles ett fixt belopp för bostadskostnaden kommer ökningen av denna intetill någon del att påverka underhållsbidragels storlek. Av inkomstökningen gårvidare en stor del bort i skatt och för underhållsbidrag. Sammantaget blirmarginaleffekten alltför hög. Vianser del rimligt alt som uigångspunki räkna med de faktiska bostadskostnaderna. fall den underhållsskyldige inte hyr lägenhet eller innehar boslad medbostadsrätt måste det ske en uppskattning av kosinaden. När del gällerjordbruksfastigheter kan det värde som utgör familjens bostadsförmån vidtaxeringen tjäna lill vägledning. tillägg får dock göras förbränslekoslnaden. '6 i) förordningen (1976:262) om statskommunala bostadsbidrag jämteföreskrifter utfärdade av . 1978/79:12 344 Närdet gäller egnahem finns normer för uppskattning av bosladskosl- Bilaga 4 nådenutfärdade av vilka ligger lill grund för beräkningen avbostadsbidrag. Bränslekosinader och övriga driftskostnader uppskattas enligtsärskilda schabloner. Vidare tar man hänsyn lill den skatteminskning somfastighetsägaren får åtnjuta genom all vissa ränteutgifter är avdragsgilla vidlaxeringen. Detla kräver atl vederbörande lämnar uppgifi om sinaräntekostnader. Ulräkning;n av skalleminskningen på statsskatten sker med hjälpav tabell. Minskningen av kommunalskatten beräknas med ledning avriksgenomsnittet för den kommunala utdebiteringen. Denu redovisade normerna för beräkningen av bostadskostnaden för egnahem börkunna vara vägledande även för försäkringskassorna vid uträkning avförbehållsbelopp för bostadskostnad. Denskatteminskning som villaägare kommer i åtnjutande av till följd av attränteutgifterna är avdragsgilla vid beskattningen skall sålunda beaktas vidberäkningen av bostadskostnaden. Däremot skall den inte inverka på beräkningenav den underhållsskyldiges förväntade brattoinkomst och preliminärskatt. Detbör finnas bestämmelser som förhindrar all den underhållsskyldige förbehållesalltför höga belopp. Detla kan ske pä olika sätt. Bostadskostnaden kan, ilikhet med vad som gäller ifråga om införsel och bostadsbidrag, reduceras medhänsyn, lill om den är för stor i förhållande lill kostnadsläget pä orten ellertill om standarden är för hög i förhållande lill hushållels behov. Vianser det möjligt all göra bedömningen enklare genom att införa beloppsgränsersom varierar med hushållets sioriek. När del gäller bostadsbidrag finns övrebeloppsgränser med en likartad funktion. I tabell 4 anges vilka belopp someäller. Deangivna gränserna passar inte riktigt när del gäller atl bestämma Övreförbehållsbelopp för bostadskostnaden. De är anpassade för systemet medbostadsbidrag. Detta stödsystem är lill väsentlig del inriktat pä barnfamiljer.När barn finns börjar del maximala bidraget atl trappas av vid en högre inkomstoch det spelar ingen roll om en eller två vuxna ingår i hushållet. De övregränserna vid de olika hushällslyperna måsle också ses mol bakgrund av alt delutöver del slalskommunala bostadsstödet utgår ett TabeU4 Övre kostnadsgränser enligt 8 § förordningen (1976:262) om statskommunalabostadsbidrag Familjmed ett eller två barn 825 Familjmed tre eller fyra barn 975 Familjmed fem eller flera barn 1 125 "Enligt prop. 1976/77:100 (Bilaga 16) föreslås generösare bestämmelser ombostadsbidrag för dem som har umgängesrätt med barn. Bidraget blir inte likastort som för hushåll i vilka barn vistas stadigvarande. Prop.1978/79:12 345 TabellsFörslag till maximala förbehållsbelopp för bostadskostnad Bilaga 4 Statligtbostadsbidrag per barn helt oberoende av den faktiska bostadskostnaden. Entvåbarnsfamilj erhåller sålunda ett högre bostadsbidrag än en enbarnsfamiljtrots atl den övre hyresgränsen är densamma rör dessa bägge hushållstyper. Vianser all de övre hyresgränserna bör göras beroende av antalet personer ihushållet och att man därvid inte bör fästa avseende vid om de är vuxna ellerbarn. Vi är medvetna om atl olika synpunkter kan anläggas på beloppsgränsernaoch atl våra överväganden är preliminära. De övre gränserna som vi anger itabell 5 skall ses som underiag för fortsatt diskussion.' 1de fall ett förhållandevis högt bostadsbidrag utgår kommer beloppsspärrarnaatl sakna belydelse. Främst gäller detta hushållslypen ensamslående med barn.Sin största roll kommer gränserna all ha när två vuxna ingår i hushållet,särskilt om de är relativt välavlönade. Också många ensamstående kan antagas haen högre hyra än . Ettvisst minsta belopp bör alllid förbehållas den underhållsskyldige ibostadskostnad. Delta belopp bör ligga i storieksordningen . Närden underhållsskyldige sammanbor med någon som förvärvsarbetar bör del ske enuppdelning av bostadskostnaden. Utgångspunkten bör kunna vara atl denunderhållsskyldige alltid, oavsett hur hög partnerns inkomst är, förbehålleshalva kosinaden med den begränsningen all högsta tillåtna belopp utgöres avhalva den maximumkosinad som gäller för hushållet. I de fall partnern inte harförmåga alt svara för sin del av kostnaden bör den underhållsskyldige varaberättigad till ett högre förbehållsbelopp på sätl tidigare redogjorts förbeiräffande förbehållsbelopp för barn. Möjligen bör den lidigare nämnda lägstabeloppsgränsen sättas något lägre när två förvärvsarbetande ingår i hushållet. Sedanförbehållsbeloppel fastställts för den underhållsskyldige skall en viss andelav överskjutande nettoinkomst las i anspråk för underhållsbidrag. Den underhållsskyldige börtåla siörre uppoffringar ju fier barn han är underhållsskyldig mot. Deltaansluter lill vad som gäller för de föräldrar i jp - avsnitt 6 som harbarnen hos sig. Däremot har vi inte funnit del erforderiigt att Jämkning. 1978/79:12 346 varierauttaget av underhällsbidrag med hänsyn till siorieken av den Bilaga 4underhällsskyldiges familj. Grundtryggheten för den är säkrad genom systemetmed förbehållsbelopp. Vihar övervägt uttag med olika procentsatser. I första hand anser vi alt uttagetför ett barn bör bestämmas lill . Vi har dock velat lämna öppet om uttagetkan bestämmas något lägre, varvid del dock bör uppgå till minst 40 96. I dennabilagas tabelldel (avsnitt 6) redovisas resultatet i olika exempel om uttagetbestäms lill 40 och för den som är underhållsskyldig mol ett barn, lill60 % för den som skall betala underhåll lill två barn och lill omunderhållsskyldigheten omfattar tre barn. Den sistnämnda procentsatsen kangälla även om underhällsskyldigheten gäller fier än tre bam. Förall systemet skall ge rättvisa resultat krävs all man beaktar den skallelällnadsom del innebär att underhållsbidrag är avdragsgilla vid beskattningen med högsl2 per bam och år. Detta kan göras på så sätl all preliminärskallenberäknas på inkomsten minskad med underhållsbidraget upp lill ell belopp om208 kr (= 2 500:12) per barn och månad. Man kommer då att få ell högreöverskott över förbehållsbeloppet och därmed ett högre underhållsbidrag. Ensvårighet ligger i atl man inte frän början kan avgöra hur storpreliminärskallen skall vara eftersom denna blir beroende avunderhållsbidragels sioriek. Normall skall del dock inte behöva la så lång lidatt lå fram den riktiga skallen och underhållsbidraget. Enklar fördel med del skisserade systemet jämfört med nuvarande ordning är atlman kan faslställa underhållsbidrag för den som är underhållsskyldig mol fierabarn med olika mödrar i ell ärende. 1delta sammanhang vill vi understryka atl de nämnda procentsatserna är avseddaför underhållsbidrag upp till bidragsförskottets nivå. När det kommer ifrågaall bestämma högre bidrag, vilket inte ankommer på , lår mannormall nöja sig med alt ta betydligt mindre andelar av nettoinkomsten överförbehållsbeloppel i anspråk. Som lidigare nämnts mäsle man i sådana fall ocksåbeakta den andre förälderns förmåga att försörja barnet. Det är naturiigt altdenna bedömning sker enligt samma normer som för den underhällsskyldige. 5.1 Inverkan av underhäll till make Närunderhåll utgår till både make och barn kan man välja olika lösningar vidfastställandet av underhållsbidraget lill barnel. Man kan utgä från denunderhållsskyldiges inkomst minskad med underhållsbidraget till maken ellerlämna delta underhållsbidrag obeaktat. Treolika situationer kan föreligga. För del första kan den underhållsskyldigeredan betala underhåll lill förutvarande make närdet blir aktuellt all betalaunderhållsbidrag lill barn. För del andra kan bidrag bestämmas tillbåde barn och make i en skilsmässosilualion. Slutligen kan underhåll redan utgålill barn närdet skall bestämmas underhåll till make. Väljesden lösningen alt underhiill lill make skall dras av från den Prop.1978/79:12 347 underhållsskyldigesinkomst uppstår komplikationer i del sistnämnda fal- Bilaga 4 let. Sedanbidraget till maken bestämis kan den underhållsskyldige göra gällande alt hansförmåga all betala underhåll till barnel nedgått. Om barnets underhåll uppgårtill högre belopp än bidragsförskottet går en minskning ut över barnet. 1övriga fall minskas det belopp som den underhällsskyldige återbetalar lillstatsverket av utgivna bidragsförskott. Om underhållet till make utgår under enövergångsperiod blir del aktuellt med omprövning av bidraget till barnel närövergångsperioden är till ända. Omden motsatta lösningen väljes kan del bli aktuellt all ompröva ett sedanlidigare utgående underhållsbidrag lill make när siorieken av underhållet lillbarnel beslämts. Omprövningen kan gälla ett bidrag som utgår övergångsvis ellerunder en mer obestämd framlid. skilsmässosilualion bör domstolen oavsett valet av lösning kunna förutsestorleken av underhållsbidrag som kan bestämma och anpassabedömningen därefter. Blir det aktuellt att döma ut högre belopp änbidragsförskottet kan domstolen precis som göra en samlad bedömning. Delargument som starkast talar för all räkna av underhållsbidrag lill make vidbedömningen av den underhällsskyldiges förmåga att betala underhållsbidrag tillbam är all man genom all bidraget till maken är fullt ul avdragsgillt vidbeskattningen kommer atl utgå från de faktiska förhållandena och inte från enfikliv högre inkomst. Vianser emellertid att övervägande skäl talar för att lämna underhåll lill makeobeaktade. Denmotsatta lösningen öppnar möjligheter för makar all avialsvis bestämmaobehörigt stora underhåll som går ut över barnel eller del allmänna. Den gerdessutom intryck av alt underhåll till make i princip går före underhåll tillbarn. Detta strider mot vår grundsyn att vardera maken efter en skilsmässaskall svara för sin egen försörjning medan däremot ansvaret för barn inteupphör förrän de blivit vuxna. Viföreslår därför atl underhällsbidrag till barn bestäms utan hänsyn lillunderhållsbidrag lill make. Förslaget innebär all utgående underhållsbidragtill make kan komma all omprövas när storleken av ett underhåll lill barnbestämis. Denna fråga får avgöras med tillämpning av bestämmelsen om jämkningvid ändrade förhållanden. 5.2Begränsningar av systemet för underhållsskyldig med hemmamake 1den föregående framställningen har systemet anlagils vara fullt ullill-lämpligl när den underhållsskyldiges make helt saknar inkomst. 1 denna framställningkallas sådan make för enkelhets skull hemmamake. Deargument som lalar för ett generellt syslem som beskrivits i det föregående ärföljande. Underhållsskyldiga som lever i en familjesituation med hemmamake böri likhet med andra underhållsskyldiga vara garanterade att utgåendeunderhällsbidrag inte inkräktar pä det som är nödvändigt för familjenslivsuppehälle. Del belopp som den underhållsskyldige förbehålles förhemmamaken är inte särskilt stort. 1978/79:12 348 kri månaden eller samma belopp som förbehålles för barn. Tillsammans Bilaga 4skall de bägge vuxna sålunda klara sina nödvändiga gemensamma utgifterexklusive hyra med ell belopp på . De skäl som lalar för allunderhållsskyldiga skall få behålla en andel av nettoinkomsten över förbehållsbeloppetför egen och familjens konsumtion gäller även i fråga om underhållsskyldiga medhemmamake. Systemet är enkelt och det bör uppfattas som rättvist att samtligaunderhällsskyldiga får eriägga underhållsbidrag med samma procentsats avbehållningen över förbehållsbeloppel. Delargument som främst lalar rnol all beakta en hemmamake fullt ul är att det urprincipiell synpunki är tvivelaktigt alt låta underhåll lill hemmavarande makegä före underhäll lill barn. Särskilt gäller del fall då maken har möjlighelatl försörja sig själv. Härtill kommer all underhållsskyldig med hemmamakemäsle ha mycket höga inkomster innan han kan betala bidragsförskottet Ofravsnitt 6). Detsagda talar enligt vår uppfaUning för all del måste införas vissa begränsningarav de hänsyn som .skall las lill underhållsskyldig med hemmamake. Del går dockinte all borlse från att del finns godtagbara skäl för maken alt vara hemma. 1sådana fall bör de vanliga reglema om beräkning av underhållsbidrag gälla. Detär självfallet svårt att finna en sakligt motiverad och lättlillämpbar regel som avgränsar dessa fall. Den vanligaste situationen lordevara all en make är hemma för att sköta ell eller fiera barn. Vi har övervägten regel som skulle innebära all man alllid beaktar hemmamake fullt ut när detfinns hemmavarande barn i förskoleåldern samt när del finns flera barn som ärnågot äldre. Vi har emellertid med en viss tvekan stannat för att föreslå altdel skall räcka om makarna har hemmavarande barn . Del bör härvidinte spela någon roll om endasl den ene av makarna är förälder lill bamet. Delfinns även andra fall då hemmamaken bör beaktas fullt ut. På grund av ålder,hälsotillstånd eller arbelsmarknadsmässiga skäl kan del föreligga hinder ellersärskilda svårigheter all erhålla förvärvsarbete. Ofta torde flera sådanafaktorer föreligga . Del är ofrånkomligt att man i dessa fall måslegöra en bedömning med skönsmässiga inslag. Klart är emellertid all hemmamakenbör beaktas fullt ul om lämpligt förvärvsarbete inte kan erhållas trots anmälanhos den offentliga arbetsförmedlingen. Vid bedömningen av vad som skall ansessom lämpligt arbete kan bestämmelserna i lagen (1973:370) omarbeislöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödtjäna till vägledning. Av störst intresse i detta sammanhang är stadgandetenligt vilkel erbjudet arbele skall anses lämpligt om "inom ramen förtillgången av aibetslillfällen skälig hänSyn tagils till den arbetssökandes yrkesvanaoch förutsättningar i övrigi för arbetet saml andra personligaförhållanden" (5 i; nämnda lagar). Närhemmamaken inte skall beaktas bör förbehållsbeloppel beräknas till summan avvad som behövs för den underhållsskyldiges egen försörjning (= I )samlförden gemensamma bostadskostnaden. Något tillägg för hemmamaken skall m. a. o.inte göras. Efiersomdenna metod kan leda lill ell underhållsbidrag som inkräktar pä vad som behövsför familjens grund försörj ning bör underhållsbidraget Prop.1978/79:12 349 ivissa fall jämkas. Vid jämkningen bör man knyta an lill de miniminivåer Bilagasom angivits i del föregående. Den underhållsskyldige skulle därmed under allaomständigheter fä behålla för egen del, för hemmamaken samlmedel för bostadskostnaden. Överskottet över denna nivå skulle i sin helhet lasi anspråk för underhållsbidrag. Det kan nämnas atl det belopp som sålunda vidjämkningen kommer alt förbehållas makarna endasl med en mindre summaöverstiger existensminimum. Viföreslår sålunda att hemmamakelillägg lill den underhållsskyldigesförbehållsbelopp skall göras när makarna har hemmavarande barn under 18 åreller andra särskilda skäl föreligger. Viär i sak ense om detta förslag. En av de sakkunniga anser dock att principenbör uttryckas så att har möjlighet att underiåta att görahemmamakelillägg lill den underhållsskyldiges förbehållsbelopp, när särskildaskäl talar härför. Genom all uttrycka principen på detta sätt vill densakkunnige markera atl beräkning med hemmamakelillägg bör vara det normala. Enligtvårt förslag lillmäles samboende belydelse i två hänseenden. Underhållsskyldigmed hemmamake föreslås i vissa fall erhålla ett tillägg lill förbehållsbeloppelför maken och underhållsskyldig som sammanbor med förvärvsarbetande partnerföreslås få förbehållsbeloppel reducerat för gemensamma barn ochbostadskostnader. Denämnda reglerna skall självfallet gälla för personer som är gifta med varandra.Frågan är i vilken utsträckning de skall vara tillämpliga på andrasamboendeförhållanden. I vårt uppdrag ingår all pröva frågan om lagstiftningför dessa grupper även inom andra familjerättsliga områden. Våra övervägandeni dessa delar är ännu ime avslutade. Våra förslag lill regler som rörhänsynslagande till samboende vid bestämmande av underhåll till bam kan därförkomma att omprövas under det fortsatta utredningsarbetet. Beräkningenav den underhållsskyldiges utgifter för bostadskostnaden skiljer sig frånövriga frågor vid vilka hänsyn skall tas till en samboende. Del är här rimligtall inte enbart beakta vad en utomstående inneboende eriägger i form av hyrautan också vad andra personer med inkomst och som bor i bostaden bidrager med.Del behöver inte röra sig om någon med vilken den underhållsskyldigesammanlever under äktenskapsliknande förhållanden. Det kan vara vuxna barn,föräldrar, syskon, kamrater eller andra personer som ingår i hushållet.Motsvarande bestämmelser finns vid beräkning av den bostadskostnad som liggerlill grund för bestämningen av bostadsbidrag och vid bestämmande av det beloppsom skall förbehållas gäldenären vid införsel i lön.