prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Genom de erfarenheter som har vunnits och de godakontakter som har byggts upp mellan ED och samrådsförelagen, börförutsättningarna vara goda för att avsedda resultat skall kunna uppnås underen period när industrins investeringsvilja tilltar. Prop.1978/79:112 256 Sammanfattning av länsstyrelsernas förslag till inplaceringav kommuner i stödområde. Länsstyrelserna härav regeringen fåll i uppdrag att lämnaförslag om inplacering av kommuner i stödområde. Med utgångspunkt från deprinciper för indelning i stödområden som redovisas isysselsättningsutredningens delbetänkande (SOU 1978:62) skulleinplaceringsförslagen göras enligt följande: inre stödområde 6 inre stödområde 5 alllmänt stödområde 4 allmänt stödområde 3 övrigi stödområde 2 övrigt stödområde 1 I sammanställningen nedan har stödområdena betecknats medsiffror 1-6. Länsstyrelsernas förslag till inplacering i stödområde har jämfört förhållandena i länskommuner med situationen inom det nuvarande inre och allmänna stödområdet samtden fasta och den tillfälliga grå zonen. 1 denna analys framgår all har problem som välkan jämföras med dem i nuvarande slödområden. Specielll har förhållandena iangränsande delar av norra framhållits. Arbetsmarknadsproblemen i bådeNorrtäljes fastlandsdel och skärgårdsdel, kommunens egenskap av regionallcentrum och nödvändigheten av all få lill stånd en gynnsammare åldersstrukturär fakiorer som motiverar all hänförs till allmänt siödområde 3. Vidare framhåller alt skärgården -funktionellt avgränsad oberoende av kommungränser - bör bedömas och behandlaspå samma sätt som glesbygdema i skogslänen. Stöd bör därför kunna utgå enligtsamma normer som för inre stödområdet, dvs. molsvarande siödområde 5 eller 6. 1978/79:112 257 förslag till inplacering i stödområde bruk-/Dannemoraområdet) (övriga delar) Det finns enligt en rad motiv till attförstärka det regionalpolitiska stödel till Norduppland. Sysselsättningen iregionen är i hög grad beroende av basnäringarna jord- och skogsbruk saml induslri.Under 1970-lalets försia hälft har del skell en stor sysselsättningsminskninginom jord- och skogsbruket men även indusirisysselsättningen har minskal drastiskt.Della har framför allt drabbai länels bruksorter. Tierps och Älvkarlebykommuner har f. n. en efterfrågan på arbetskraft som väsentligen understigerutbudet. har f.n. en i stort sett balanserad arbetsmarknad. Framtill 1985 väntas efterfrågan av arbetskraft i regionen väsentligt understigautbudet. pekar vidare på den stora andelen äldre personer i kommunemai Norduppland saml den minskande folkmängden. Länet har ett flertal orter somdomineras av ett eller ett par stora industriföretag vilkel medför ensamhällsbildning som är mycket känslig för struktur- ochkonjunkturförändringar. Pendlingsavstånden till större och mer differentieradearbetsmarknader är dessutom stora. Kärnkraftsbyggandet i Forsmark i Östhammarskommun har medfört en avsevärd inflyttning till kommunen. pekarpå de problem som uppslår när kämkraftsbyggandet är avslutat och framhållervikten av att redan nu tillskapa nya arbetstillfällen. 1978/79:112 258 Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde Länsstyrelsenframhåller i sin motivering att genom sin näringsstruktur hardrabbats hårdare än flertalet andra län av de nuvarande problemen inom svenskindustri. Detta beror främst på ett betydande inslag av de tre stora krisbranschemahandelsstål, specialstål samt textil- och konfektionsindustri. Utvecklingen iEskilstuna kommun har varit negativ. Det är framför alltmetallmanufakturindustrin som haft strukturproblem men även förspecialstålindustrin och gjute-rinäringen har problemen varit betydande. Dennegativa näringslivsutvecklingen har lett till en betydandefolkmängdsminskning under 1970-talel. Flens,och kommuner har samtliga höga andelar industrisysselsaltasamt få arbetstillfällen inom offentlig sektor. Inom dessa kommunersindustrisektor finns en betydande representation av branscher med långsiktigaproblem. Närdet gäller och kommuner framhåller dessakommuners ökade problem. En väsentlig sysselsättningsminskning har ägt rum iNyköpings kommun främst inom textil- och träindustri. 1Oxelösunds kommun har jämverk f n. stora strukturproblem till följdav minskade beställningar från varven. Sirängnäs kommun har en positivutveckling vad avser såväl sysselsättnings- som befolkningsutveckling menbehovet av en allmän förstärkning av sysselsättningen i länet motiverar enligtlänsstyrelsen en stödområdesinplacering även för kommun. 1978/79:112 259 förslag till inplacering i stödområde finner vid en genomgång av förhållanden ochutvecklingstendenser i länel all kommunema . , ,och skiljer sig från länets övriga kommuner och bör komma ifråga när det gäller inplacering i siödområde. och kommuner uppvisarspecielll låga förvärvsfrekvenser. Dessutom har kommunema haft en mycketnegativ befolknings- och sysselsällningsulveckling. De sex föreslagna kommunemakan enligt ur såväl nuvarande befolknings- och näringslivsslruklursom utvecklingstendenser jämföras med genomsnittet för kommunerna i inre ochallmänna stödområdet. Det bättre geografiska läget for länets kommuner iförhållande till kommunema i inre och allmänna stödområdet påverkarförutsättningarna atl arbetspendla till angränsande arbelsmarknader. Dennafaktor motiverar enligt en inplacering av länets kommuner i intervallet3-4. 1 skärgårdsområdet kan enligt förhållandena jämföras med vadsom råder i de kommuner som befinner sig i del inre siödområdet. Krafttag måstedärför lill för atl vända utvecklingen, vilkel moiiverar atl skärgården iÖstergötlands län inplaceras i stödområde 6. Prop.1978/79:112 260 Grå zonen (tidsbegränsat) förslag till inplacering i stödområde i förordar all ingen avlänets kommuner hänförs lill stödområde bl.a. mot bakgrund av att regionalpolitisktstöd kan erhållas oavsell indelningen i slödområden och att en klassning som slödkommunkan vara negaliv för utvecklingen. Samiidigi gör dock del förbehållelalt om angränsande kommuner inom och län av riksdageninplaceras i slödområden bör även kommunema inom den östra länsdelen (, ,, , och kommuner) anslutas till dessa områden. Delär då övrigt siödområde 1 som främsi kan bli aktuellt för länet. Länsstyrelsengör ytterligare ett förbehåll genom att fastslå all om finner skäl atlinplacera angränsande kommuner i övrigt siödområde 2 bör och Nässjökommuner föras lill denna stödområdeslyp. Grå zonen (tidsbegränsat) förslag till inplacering i stödområde i framhåller bl. a. att detre kommunerna i länets östra del, , och kommunerhar en förväntad sysselsättningsutveckling som är så dålig atl förhållandena ärfullt jämförbara med situationen inom de etablerade stödområdena. När detgäller kommun framhåller att befolknings-ochsysselsättningsutvecklingen varit minst lika ogynnsam somutvecklingen i inre stödområdets kommuncentra. exemplifieras medarbetslösheten underår 1978 och den höga andelen ålderspensionärer i kommunen. Prop.1978/79:112 261 Grå zonen (tidsbegränsat) Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde Bredsälra, , Egby, Föra, Gärdslösa, Källa, , Lots, Gräsgårds, Hulterstads, Högrums, Långlöts och Algutsrums, Glömminge, Prop.1978/79:112 262 Dessulom bör länets skärgårdsområde inpassas istödsystemet för utbyggnad av turistnäringen och härvid jämställas medstödområde 5-6, Länsstyrelsenframhåller i motiveringen till förslaget om inplacering i stödområde all länelsom helhet haft en långvarig slagnationsperiod beträffande befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen. Det finns inom länet ändå betydande skillnadermellan länets olika kommuner. har haft en negativbefolkningsutveckling som dock avbrutits som en följd av ölandsbrons tillkomst.Den ökade bosättningen är en del av expansion. De regionalpoliliska insalsemamåste därför främst göras i de delar av och kommuner somligger ulan-för pendlingsomland. Länets inlandskommuner dvs. , och Vimmerbykommuner ulgör ett sammanhängande område med likartade problem i fråga omsysselsättnings- och befolkningsutveckling. Näringslivsstrukturen innehållervissa svagheter främst genom en stor dominans av träindustri. Slödel måsledärvidlag inriklas på alt bygga upp industriverksamhet i kompletterandebranscher. uppvisaren sämre utveckling än och ,vilket enligt moiiverar inplacering i stödområde 4. Den negativautvecklingen och den nuvarande svaga näringslivsstrukturen motiverar att Torsåskommun inplaceras i stödområde 3, 1978/79:112 263 Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde Länsstyrelseni moiiverar sill förslag med bl, a. den nuvarande undersysselsältningen,det isolerade lägel och den speciella näringsstrukturen med en lilenindustriandel och stor jordbrukssektor. Man betonar också att sysselsättningsutvecklingenvarit svag och att framtidsutsikterna är ogynnsamma beiräffande sysselsättningoch folkmängd i förhållande till jämförbara centra och regioner. Länsstyrelsenpåpekar också att det relativa behovei av nya arbetstillfällen är myckel stortoch då särskilt inom de norra och södra lokala arbetsmarknadema. Prop.1978/79:112 264 förslag till inplacering i stödområde Länet har till följd av olika problem inom näringslivetunder haft en negaliv befolkningsutveckling. Enligt länsstyrelsenär länet mer än de flesta andra län känsligt för struktur- ochkonjunkturförändringar eftersom ett fåtal stora industriföretag dominerarsysselsättningen. Det är enligt av stor belydelse alt länelsprimära centrum utvecklas i likhet med övriga primära centra i landet. Den osäkerheisom råder på arbelsmarknaden och de problembranscher, bl, a, varv och käm-kraftsindusiri,som finns i kommun motiverar enligt en inplacering i siödområde3, kommun har haft enbetydande befolkningsminskning. Del ärenligt även synnerligenangeläget all näringslivet differentieras då ett enda företag svarar för överhälften av kommunens sysselsättning, 1 länets övriga kommuner råder ett allmänt dåligtsysselsättningsläge och det finns ett flertal företag vars framtidasysselsättning är myckel osäker. framhåller även skärgårdensproblem, som i många avseenden påminner om de nuvarande stödområdenas glesbygd.Detta motiverar en inplacering i stödområde 6, Prop.1978/79:112 265 Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde Länsstyrelseni län anger som motiv för siU förslag bl, a, den negativautvecklingen av sysselsättningen på och i kommun samt atlproblemen är av långsiktig karaktär. När det gäller kommunframhåller de senaste årens utveckling på arbetsmarknaden,vilken medför atl problemen där är av akut karaktär. Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregionerSärskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitisktstöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskiltregionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpoliliskl stödinom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner förslag till inplacering i stödområde i moiiverar sitt förslag medatt det är nödvändigt alt slärka näringslivsutvecklingen inom Ystadsregionen (,och kommuner), Eslövsregionen (Eslövs, och Höörs kommuner)och Trelleborgsregionen (). Enligt prognoser förväntasdessa tre regioner på lång sikt få en sämre befolknings-, näringslivs- och sysselsänningsutvecklingän andra delar av länet. Effektiva åtgärder måste därför vidlas i syfte allhindra en sådan utveckling. framhåller atl då situationen ärsärskilt allvarlig i Ystads- och Trelleborgsregionen även i ett långsiktigt perspekliv,bör regionalpolitiskt slöd kunna ges i störte omfattning till förelag i dessaregioner. Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde i har för länets kommuner gjorten bedömning enligt de krilerier som sysselsättningsutredningen angivit ochdärvid inte funnil anledning atl begära all någon kommun inplacerasi stödområde. 1 sitl yttrande framhåller dock att i den mån tilllänet angränsande kommuner med likartade problem som de halländska kommunemagenom beslut hänförs till stödområde kommer attompröva sitl ställningstagande i frågan. Stödområde Allmänna siödområdet Allmänna stödområdetAllmänna stödområdet Grå zonen Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregionerSärskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitisktstöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskiltregionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stödinom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner Prop.1978/79:112 268 förslag till inplacering i stödområde föreslåratt det särskilda regionalpolitiskastödet bör utgå även fortsättningsvis lill samtliga kommuner utom de fyranordligaste. Vidare föreslås att lokaliseringsstöd i skärgårdsområdet utgår somi allmänt stödområde 4. motiverar en inplacering i stödområde 4 förStrömstads och Tanums kommuner bl. a. med alt hittillsvarande insatser intevarit tillräckliga för all kompensera en långvarig tillbakagång inom de lidigarebasnäringarna fiske, jordbruk, stenindustri och konservinduslri. Detta har bidragittill en omfatlande utflyttning, vilken i sin tur medfört all andelen personeröver ökal till närmare en fjärdedel. Även den höga undersysselsättningeni förhållande till målsättningarna för befolkning och sysselsättningsgradframhålls. Vidare erinras om den höga arbetslösheten i kommun.Länsstyrelsen framhåller norra isolerade läge där en industriellexpansion i viss mån begränsats genom den fysiska riksplaneringen.Turistnäringen kan i dessa delar av länel få en större betydelse. För Solenäskommun har utvecklingen varit lika besvärande som i norra med bl. a.en lika hög andel äldre personer. Även har haft en ogynnsamutveckling vilket motiverar en inplacering i stödområde 4. erinrasom stora beroende av arbetsmarknad med dess osäkraframtidsutsikter. När det gäller framhåller de senasteårens negativa näringslivs- och sysselsättningsutveckling. För kommunär det särskilt den negativa prognosen för industrisysselsättningen ochkommunens isolerade läge som enligt motiverar en inplacering istödområde 2. Stödområde Allmänna stödområdet Allmänna stödområdetAllmänna stödområdet Allmänna stödområdet Allmänna stödområdel Grå zonen(tidsbegränsat) Grå zonen (tidsbegränsat) Grå zonen (tidsbegränsat) Särskilt regionalpolitisktstöd inom vissa varvsregioner Särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 2 i framhåller vikten av att detinom norra och tillskapas två var för sig sammanhållnastödregioner, och , Sysselsättningsproblemenssvårighetsgrad inom dessa båda regioner gör enligt mening attlokaliseringsstödet också bör inrymma möjlighet till visst sysselsättningsstödvilket bl.a, motiverar en inplacering i allmänt stödområde 4. När det gällerLilla Edets kommun framhåller särskilt ensidigheten i kommunensnäringsliv. Ett av motiv för att hänföra kommunema inomDalsland lill allmänt stödområde 4 äratt arbetsmarknadens omfattning i norra otillräcklig för att kunna garantera människoma önskvärd Prop.1978/79:112 270 valfrihet och trygghet i sysselsättningen. I Färgelandaoch Mellemd är industrisysselsättningen i hög grad koncentrerad till ett fåtalföretag. uppvisar också ell ensidigt näringsliv med probleminom de dominerande industribranschema. Ett av de främsta motiven för all placera kommunerna i Sjuhäradsbygdeni allmänt stödområde 4 är enligt regionens ensidiga näringslivmed en under 1970-lalet särskilt kraftig lillbakagång inom den sysselsättningsmässigtbetydelsefulla teko-industrin. Denna tillbakagång vänlas dessutom fortgå ominte omedelbara åtgärder vidtas. framhåller också atl avståndet tilloch sysselsättningsläget i angränsande arbetsmarknader är sådana att en ökad utpendlinginte är någon lösning på regionens näringslivs- och sysselsättningsproblem. förslag till inplacering i stödområde som är ett av länets tre regionala centra måstetillförsäkras en utveckling som medger att kommunen fungerar som en stödjepunktför arbetsmarknaden i . Problemen i sammanhängerenligt med utvecklingen i dvs. en kraftigsysselsättningsminskning inom främst textil- och konfektionsindustri ochjordbruk. Sysselsättningsläget i nordöstra länsdelen med dess skogs- ochglesbygder har allvariigt försämrats vilkel framgår av de stigande arbetslöshetstalen.Länsstyrelsen framhåller, som skäl för att förs lillstödområde 2, de höga arbetslöshetstalen, den negativa befolkningsutvecklingen,den låga förvärvsfrekvensen för kvinnor och kommunens isolerade läge. har liksom haft negaliv sysselsättnings-ochbefolkningsutveckling under hela 1970-talel, Kommunen är ensidigt beroende avsysselsättning inom försvarel saml inom Förenade Fabriksverken, Det är enligtlänsstyrelsen därför väsentligt med åtgärder som leder till en differentieringav kommunens näringsliv. Även arbetsmarknaden i kommun kännetecknasav siigande arbetslöshet och dåliga sysselsättningsmöjligheter för kvinnor. Debättre pendlingsmöjlighetema till större arbelsmarknader motiverar placering i"stödområde 1. Siödområde Inre siödområdet Allmänna stödområdet Allmännastödområdet Allmänna stödområdel Allmänna stödområdet Allmänna stödområdelAllmänna stödområdet Allmänna stödområdet Allmänna stödområdet Grå zonen Gråzonen Grå zonen Grå zonen Grå zonen Grå zonen Grå zonen Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde 5 5 5 5 5 4 4 4 4 4 3 3 3 3 3 Länsstyrelseni utgår i sitt förslag från det inom ramen för länsplanering 1974framförda kravel att hela länet bör inplaceras i stödområdet. Därvid börenligt särskild uppmärksamhet ägnas bruksoriskommunema men ävende industrisvaga kommunema måsle ägnas fortsaU uppmärksamhei. Förslaget lill stödområdesindelningutgår från de ståndpunkter som tidigare framförts av den s. k. Värmlandsdelegationen.Denna har bl.a. försökt att beskriva och sammanfatta problemen inom länet iförhållande till andra län. Därvid har särskild tonvikt lagts vid ett stortfödelseunderskott, en mycket kraftig nedgång av industrisysselsättningen underden senaste treårsperioden, kvarvarande strukturproblem inom skogs- ochstålindustrin samt gruvhanteringen, låg investeringsverksamhet och ell slorlantal personer uianför den traditionella arbelsmarknaden. Stödområde Grå zonen Gråzonen Grå zonen Grå zonen Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde 1978/79:112 273 har vid ett flertal tillfällen framhållit despeciella problem som föreligger i länets kommuner. Flertalet kommuner harunder en längre lid drabbats av en negaliv befolkningsutveckling. Dennautveckling har förstärkts genom de strukturproblem somdrabbat länels basnäringar. , och delar av Lindesbergskommuner har förutom en negativ befolkningsutveckling ett ensidigt näringslivmed en mycket hög andel industrisysselsalta. Genom de långa pendlingsavstånden ivingasde friställda flytta om de inle finner ny sysselsättning i kommunen.Länsstyrelsen framhåller vikten av en differentiering och komplettering avnäringslivet i dessa kommuner med hänsyn lill befolknings- och sysselsättningsutvecklingen.Även kommunerna har en negativbefolkningsutveckling och hög andel industrisysselsalta. Det är främst stål-och gruvindustri som dominerar. Mot bakgrund av de långsiktigasysselsättningsproblemen i dessa kommuner föreslår inplacering istödområde 3. förslag till inplacering i stödområde 1978/79:112 274 Länsstyrelseni motiverar förslaget till inplacering av kommunerna i (, och ) i allmänt siödområde 4 med bl. a. deproblem som hänger samman med den pågående omstmktureringen inom de dominerandebranschema stål- och skogsindustri. Denna regions problem är i flera avseendenlikartade dem som förekommer inom del nuvarande inre siödområdet. Länsstyrelsenframhåller också all vikliga delar av såväl allmän som privat service är dimensioneradeför ett högre befolkningstal än vad regionen har i dagslägel. En ytterligarebefolkningsminskning som följd av en vikande sysselsättning skulle medföraökade svårigheter att upprätthålla nuvarande servicenivå. Närdet gäller förslaget rörande kommunema Sala och i framhållerlänsstyrelsen denna regions långsiktiga strukturella problem. Det är bl, a, enkrympande jordbrukssektor, en svagt utvecklad industrisektor, höggenomsnittsålder saml utflyttning av ungdomar. Länsstyrelsensmotiv atl placera kommunema Hallslahammar och i övrigt stödområde 2är de problem som finns i bruksorter dvs. ett ensidigt näringsliv och beroendetav ett fätal dominerande företag. Hallsiahammars kommun har de senaste årenhaft betydande sysselsältningsminskningar och i kommun ärdominansen av ell fåtal industriföretag markant. Näringslivet i dessa kommunerbehöver därför enligt kompletteras med andra industrier av olikaslag. anför som motiv bl.a. atl sysselsättningen inomkommunens basindustrier minskat successivt och atl framtidsutsiklemaför dessa industrier är osäkra. Del har även skett en betydande utflyttningfrån kommunen. Stödområde Inre siödområdet Inre stödområdel Inre siödområdetInre stödområdel Inre stödområdet Allmänna stödområdet Allmänna stödområdelAllmänna stödområdet Allmänna stödområdet Allmänna stödområdel Allmännastödområdet Allmänna siödområdet Allmänna stödområdel Grå zonen Grå zonen förslag till inplacering i stödområde 6 (tidsbegränsat) 5 (tidsbegränsat) 1978/79:112 276 förslag att placera , samtMalungs kommuner inom inre stödområde 6 motiveras bl.a. av en fortgående befolkningsminskningoch nedgång av antalet sysselsatta inom främst jord-och skogsbruk och induslri.Denna negaliva utveckling vänlas bestå även . Ävenåldersstrukturen med födelseunderskott och en förhållandevis hög andelåldringar framhålls som ett problem. Förslaget att temporärt placera (Homdalsområdet)i kommun och kommun inom inre siödområde 6 bygger förutom påsamma negaliva utvecklingstendenser som i förut nämnda tre kommuner främst påogynnsamma framtidsutsikter för vissa särskilt betydelsefullaindustribranscher. Länsslyrelsens förslag all placera , , Rättvikssamt kommuner inom inre stödområde 5 bygger på ett flertalmotiv. 1 Moras fall hänvisar man särskilt lill denna kommuns stora betydelsesom stödjepunkt för sysselsättningen i den norra länsdelen. För kommunsdel framhålls de låga sysselsättningsgraderna, särskilt för män, saml denogynnsamma åldersfördelningen hos befolkningen. För hänvisastill en mindre gynnsam åldersstruktur, de negativa prognosema försysselsättningsutvecklingen och till arbetsmarknadens geografiskt isoleradeläge. För del framhålls industrisekloms strukturproblem samt detsiarka beroendet av utvecklingen på arbetsmarknaden i kommun. Förslaget att placera i allmänt stödområde4 grundar sig främst på atl anser alt kommunens egenindustrisektor är för svagt utvecklad vilkel bl. a. har bidragit till enständigt ökande utpendling till arbetsmarknaden i kommun. Beträffande Falu och kommuner hänvisarlänsstyrelsen särskilt till att arbetsmarknadema i dessa båda kommunertillsammans bildar länels dominerande arbetsmarknadsområde och att främst omkringliggandekommuner är starkt beroende av utvecklingen inom detta område. För delbetonar beroendet till /och den lågasysselsättningsgraden för kvinnor. I vill fästa uppmärksamhetenvid en ensidig industristruktur där specialståls- och gruvindustrin dominerar.Vad Säters kommun belräffar så ger en förhållandevis ljus bild avsituationen i kommunen men beionar samiidigi det starka beroendet av utvecklingenpå arbetsmarknaden i kommun. Prop.1978/79:112 277 20Länsstyrelsen i Nuvarande stödområdesindelning 19 Rik.idapen 1978/79. Prop.1978/79:112 278 påpekar med utgångspunkt frånsysselsättningsutredningens bedömningsgrunder atl länet mycket tack varelokalisering av statliga verk i kunnai behålla sin befolkning under1970-talet. Däremot har antalet peisoner under minskat medan andelen över65 år ökat . Del finns inom länet ett flertal kommuner somuppvisat både en befolknings- och sysselsältningsminskning.