prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Med anledning avovanslående ingår en hopkoppling av de båda systemen i Swedegas' planering. Enarbetsgrupp har på initiativ från i och ABstuderat fömlsältningarna att i arrangera en tillfälligLNG-terminal. Bakgmnden är möjligheterna att sysselsätta de s. k.Kockum-båtarna och skapa ett alternativ för om förseningar skulleuppstå i vad avser transiteringen av gas från . Tekniskexpertis från Swedegas och har medverkat i utredningsarbetet men ej igmppens rekommendationer. Förutom direkt till departementet har iMalmöhus län överlämnat rapporten till Swedegas, som emellertid ej behandlatdensamma. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 375 11.2Beredskapslagringskostnader i den samhällsekonomiska kalkylen Eftersomdet således saknas bestämmelser för beredskapslagring för naturgas har deekonomiska kalkylema i denna rapport endast översiktligt beaktat kostnadernahärför. Föratt i den samhällsekonomiska kalkylen få med beredskapskostnader av någorlundariktig storleksordning har i Västgasfallet, där endast lagringspliktiga kunder(000 m' olja/år) ingår, förutsatts, att dessa kunder behåller sinaberedskapslager av olja efter övergången till naturgas samt installerarkombinationsbrännare för utnyttjande av såväl gas som olja. Investeringskostnaderför såväl cisterner, oljelager som brännare, pumpar m. m. ingår således ikalkylen. Detsammagäller för kunder större än 5000 m'/år i Sydgasnätet. I detta system finnsockså mindre kunder med och för dessa förutsätts, att de själva behållernuvarande oljeeldningsutmstning samt att olja lagras centralt somberedskapsbränsle. Ekonomiskt har detta beaktats, genom att dessa gasförbrukarefortsätter att betala beredskapsavgifter till stat och oljebolag även inaturgasfallet. Dettamått på beredskapslagringskostnaderna har alltså tillämpats för alla kunder somantages konvertera till naturgas i samband med att gasdistributionen påbörjas.För de kunder som i Sydgasfallet fömtsätts bli anslutna efter den 3-årigaintroduktionsperioden har i den samhällsekonomiska kalkylen, slutande på - 855Mkr, nyinstallationskostnaderna beräknats under antagande av enbartgasbränslesystem. För dubblering med oljebränslesystem måste kalkylen påförasinvesteringar om högst fördelat på en . Nuvärdet för dettauppgår till ca . Swedegas har dock under11.1 anfört olämpligheten av att små oljekunder, som inte ärberedskapslagerskyldiga ändå skall utrusta sina anläggningar med dubblaeldningsutrustningar samt driftoljelager. Om gasdistributören, som harlagringsansvaret för småkunderna, istället lagrar LNG som ersättning för oljaoch gasol ökar LNG-terminalens investeringskostnader med ca . Förförsta fyllning tillkommer . Kostnaderna skall kreditieras medmindrekostnader för enklare brännamt-mstningar för nytillkommande små gaskundersamt för bortfallande olje/ gasolberedskapslager. Summa merkostnad för LNGlagringsalternativet blir ca (nuvärde). Densenare metoden ger således väsentligt högre beredskapslagringskostnader.Swedegas vill emellertid understryka, att metoden också ger en avsevärd höjningav gasleveransernas kvalitet och bekvämlighet samt Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet kommersiella fördelar, som innebär större marknadsfördelarän de som räknats med i kalkylema. Den samhällsekonomiska nyttan av den andra av ovanståendebered-skapslagringsmetoder har således inte inräknats i kalkylen och därför harej heller kostnaderna härför belastat densamma. Den av ovanstående kostnader somstår mest i samklang med hur kalkylen i övrigt utförts är den första, dvsmotsvarande nuvärde . Detta belopp ingår därför i det resultatintervall,som anges i kapitel 8, kapitel 9 och i sammanfattningen. 1 rapporten avstod Swedegas från att sökakvantifiera miljöfördelarna med naturgas. /beräknade dock i"granskningsrapporten" en miniminivå på värdet av minskadesvavelutsläpp, men avstod även de från att söka kvantifiera övrigamiljöfördelar. Swedegas, vars kompetens på miljöområdet är begränsad,ansåg det vara mest lämpligt att invänta synpunkter rörande miljöfördelarnafrån remissinstanserna. Sådana har lämnats och speciellt ger bidraget frånStatens en möjlighet till kvantifiering av miljövinsterna. Ettförsök görs nedan att tillämpa utvärdering av Sydgasprojektetpå förhållandena i Västgasområdet. Med ledning härav kan naturgasens samhällsekonomiskamiljöfördelar delas upp i två huvudgrupper nämligen - minskade kostnaderför rening - minskadekostnader för hälso- och miljöeffekter Fullständigtunderlag för att kvantifiera dessa poster saknas alltjämt. Med hjälp avNaturvårdsverkets remissyttrande kan dock följande kalkyl, som avser minskadekostnader för rening, dock göras. Värde av(Mkr/år) Minskat svavelutsläpp Minskat stoft- och NOx-utsläpp Dessa värden utgör jämförelser med 2,5-procentig olja. ekonomiska kalkyler som utförts för Syd- och Västgasprojekten har dockförutsatts att enprocenlig olja är alternativet till naturgas, varförmiljövinsten atl gå från 2,till redan är inräknad. Naturvårdsverketsvärdering skall därför reduceras med ca för Sydgasfallet och ca75 Mkr i Västgasfallet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 377 Värdetav minskade reningsåtgärder blir då i Västgasfallet / år, vilket isumma nuvärde 1977 för kalkylperioden motsvarar . För Sydgasfalleterhålls intervallet . Ett för båda projekten sammantaget resultatantyder därmed ett miljövärde om . Därvid har dock gjorts enlägre värdering av lågsvavligheten än i uppskattning (ca 30kr/t i merkostnad för lågsvavlig olja gentemot /t). Används istället 50kr/t förbättras resultat med ytterligare ca räknatsom nuvärde. I ensamhällsekonomisk kalkyl bör till dessa belopp läggas kostnaderna för deskadeeffekter som kvarstår med olja jämfört med gas, då ovanståendereningsåtgärder vidtagits. Dessa är enligt mycket svåra attkvantifiera, men verket gör ändå den avslutande bedömningen i sittremissyttrande, att för "torde med nu känd teknikkostnaderna för att reducera en del av miljöstörningama vid förbränning av oljatill naturgasens låga nivå uppgå till några perår". Appliceras detta på blir beloppet ca /år.Sammantaget således ca /år. Vissosäkerhei råder om hur de föroreningar, som "importeras" luftvägen,skall mätas och hur dessa skall kunna frånräknas kalkylerna. Vissa bedömarehävdar att om gasen förbmkades på kontinenten skulle detta ge samma miljövärdenför som om den förbmkades i . Gentemot detta resonemang kananföras: 1 av föroreningarna (svaveldioxiden) iSverige "importeras" varav för Skåneområdet ). En Gm' gasförbmkad i ger emellertid större effekt än om motsvarande kvantitetförbmkas på kontinenten bl a genom att i det senare fallet utspädningen ochspridningen blir ganska betydande. 2 I avses gasen till en börja huvudsakligenersätta tunga oljeprodukter. Så är ej fallet i exempelvis ,och , där den i högre grad ersätter lätta produkter. En vissgaskvantitet förbmkad i ger därför bättre miljöeffekt än om denförbmkas i , förutsatt att angivet konsumtionsmönster består vadavser den tillkommande gaskvantiteten. 3 Resonemanget atl gasen kunde förbrukas påkontinenten i stället för i kan endast gälla Ruhrgaskvantiteten somredan är inköpt för västeuropeisk konsumtion. Så är emellertid ej fallet medSonatrachgasen. Denna gas är "nytillförd" till systemet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 379 Restriktioner för uppvärmning med elradiatorer Sammanfattningav och remissyttranden över elvärmeutredningens betänkande (Ds 11977:9) 1 Sammanfattning av utredningensbetänkande ...... 380 2 Vissa bestämmelser medanknytning till elvärme och fjärrvärme .. 383 3 Remissinstanserna ............................................ 387 3.1 Remissförfarandet ...................................... 387 3.2 Allmänt....................................................... 388 3.3 Uppvärmningssystem .................................. 390 3.4 Behovet av särskildlagstiftning ...................... 393 3.5 Det administrativa förfarandet ........................ 395 3.6 Utformning av restriktionema ......................... 3.7 Effekter av restriktioner ............................... 397 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 380 1 Sammanfattning av utredningens betänkande Regeringenbemyndigade statsrådet att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att utreda frågan om begränsning av användningen av el föruppvärmningsändamål. Utredaren har under utredningsarbetet biträtts avsakkunniga. Utredarensfrämsta uppgift är enligt direktiven att utarbeta förslag till bestämmelser somgör det möjligt att begränsa eller förbjuda användningen av elradiatorer föruppvärmning i bebyggelse eller inom områden där lämpligare alternativ såsomQärrvärme eller liknande centraliserat vattenburet värmesystem är eller avsesbli introducerat. Begränsning av användningen av elradiatorer skall innebäraen så administrativt enkel hantering som möjligt. Direktiven och en kort redogörelse för utredningsarbetet återges i avsnittenI och 2. 1avsnitt 3 redogörs för vissa bestämmelser som har anknytning till elvärme ochQärrvärme och i avsnitt 4 lämnas en sammanfattning av energipolitiskabeslut. Deolika uppvärmningsformerna behandlas i avsnitt 5. Efter ett inledande allmäntavsnitt (5.1) redovisas kortfattat några olika uppvärmningsmetoder. Härvidgörs en uppdelning i vattenburen (5.2) och ej vattenburen värme (5.3).Flexibiliteten hos uppvärmningssystemen, dvs. i första hand möjlighetema attutnyttja olika bränslen m. m. på ett någorlunda ekonomiskt sätt, tas upp i ettavsnitt (5.4). Vidare beskrivs översiktligt effektiviteten hos några olikauppvärmningsaltemativ (5.5). Avsnittet 5 avslutas med ett kort avsnitt (5.6) ommiljösynpunkter. Iavsnitt 6 beskrivs utvecklingen av bostadsbeståndet, elvärme och Qärrvärme ochges prognoser för den framtida utvecklingen. a. berörs s. k. konvertering,dvs. övergång från en uppvärmningsform till en annan. Avsnitt7 behandlar fömtsättningar för Qärrvärme resp. elvärme. a. beskrivsgränsdragningen mellan Qärrvärme och elvärme. Utvecklingstendenserna ger vidhanden att Qärrvärme vanligtvis utnyttjas i flerbostadshus och elvärme ismåhusbebyggelse. Också konverteringama från oljeeldning följer samma mönster. 1utredningsuppdraget har ingått att kartlägga de inhemska företag som sysslarmed tillverkning av utmstning för uppvärmningssystem baserade på elradiatorer.Genom en enkät har utredaren inhämtat uppgifter för att belysa konsekvenserna iolika avseenden för dessa företag av åtgärder som utredaren föreslår. Ensammanfattning av enkäten lämnas i avsnitt 8, som också innehållerkompletterande uppgifter om försäljningen av elradiatorer. 'Utdrag ur Ds 1 1977:9. *Rättschefen, numera hovrättslagmannen . 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 381 Avsnitt9 innehåller utredarens överväganden och förslag. Efter allmänna uppgifter omelvärme och Qärrvänhe (9.1) redogörs för vissa allmänna utgångspunkter förutredningsuppdraget (9.2). I utredarens uppdrag ingår inte att ta ställningtill frågan om uppvärmning med elradiatorer bör begränsas eller inte utanendast att föreslå lämpliga former för att åstadkomma en begränsning.Restrikfioner skall enligt direktiven bara omfatta uppvärmning medelradiatorer. Bakgmnden till det är den begränsade flexibilitet som sådanupvärmning har genom att endast el kan användas. Värmesystem som bygger på elmed cirkulerande vatten som energibärare ger helt andra möjligheter att baserauppvärmningen på alternativa system som t. ex. Qärrvärme. Vattenburen elvärmelämnas därför utanför restriktionerna. Restriktionernabör gälla inom områden där Qärrvärme eller liknande system är lämpligarealternativ och avse endast uppvärmning med elradiatorer. Valetav uppvärmningsform är en viktig del av den energipolitiska planeringen.Närmare föreskrifter om planeringen av uppvärmningen och om valet avuppvärmningsform saknas f. n. Kommunema har dock genom lagen (1977:439) omkommunal energiplanering ålagts ett visst ansvar i detta hänseende.Restriktionemas inordnande i den energipolitiska planeringen beskrivs i 9.3. Somframgår av det tidigare nämnda är inriktningen av restriktionerna given. Deskall ta sikte på uppvärmning med elradiatorer i bebyggelse inom områden därQärrvärme eller liknande system är lämpligare altemativ. Restriktionerna börutformas som ett principiellt förbud mot användning av elradiatorer föruppvärmning av denna bebyggelse. Från förbudet bör undantag kunna medges barainom områden där Qärrvärme eller liknande centraliserade system inte är ochinte heller lämpligen bör inrättas. Det senare är en utvidgning i förhållandetill direktiven. Utvidgningen motiveras bl.a. av att det inom områden därcentraliserade system inte finns men lämpligen bör inrättas är angeläget att enframtida utbyggnad inte försvåras genom inrättande av ej vattenburna system. Utformningenav restriktionerna behandlas i 9.4. I detta avsnitt behandlas också deavgränsningar som måste göras i olika avseenden. Det gäller den geografiskaavgränsningen av förbudsområdena och frågor om att från förbudet ta undan vissbebyggelse där uppvärmning med elradiatorer bör tillåtas trots att byggnadenfinns inom ett förbudsområde. Vadangår den geografiska avgränsningen torde i regel saknas förutsättningar föratt anordna Qärrvärme eller liknande system utanför detaljplanelagt område. Områdensom inte omfattas av stads- eller byggnadsplan bör därför utan vidare tas undanfrån restriktionerna. Men också i fråga om detaljplanelagda områden kanfömtsättningar saknas för Qärrvärme eller liknande centraliserade system. Inomsådana områden bör dock alllid särskild prövning ske innan det avgörs omuppvärmning med elradiatorer 1978/79:115 Bilaga1.6 Industridepartementet 382 skalltillåtas eller inte. Undantag bör i princip medges bara om centraliseratuppvärmningssystem av tekniska, ekonomiska eller miljömässiga skäl inte kaneller bör anordnas. Prövningom undantag från restriktionemas tillämpningsområde bör på ansökan av kommungöras av statens industriverk i fråga om hel kommun eller delar av kommun ochav när det gäller särskilda planområden. föreslåsvara skyldig att höra industriverket innan undantag medges, om det inte äralldeles onödigt. Lämnatmedgivande av industriverket eller kan om förhållandenaändras väsentligt. Vissagenerella undantag från restriktionerna föreslås. Det gäller byggnader som vidikraftträdandet uppvärms med elradiatorer eller för vilka byggnadslov harlämnats . Vidare tas undan byggnader för fritidsändamål ochbyggnader som är av provisorisk karaktär eller uppvärms endast tillfälligt.Till den senare gmppen räknas vissa kyrkor och andra samlingslokaler,arbetsbodar m. m. Slutligen tas från restriktionerna undan byggnader som tillhuvudsaklig del uppvärms på annat sätt. Elradiatorer bör sålunda vara tillåtnaför tillskottsvärme, dvs. om elradiatorerna under en uppvärmningssäsong normaltsvarar för mindre än hälften av den energi som tillförs för att värma uppbyggnaden. Ocksåinom område där Qärrvärme är det lämpligaste alternativet kan enskildabyggnader av tekniska eller ekonomiska skäl behöva tas undan frånrestriktionerna för uppvärmning med elradiatorer. föreslås fårätt att ge dispens i sådana fcdl. Restriktionernaslagtekniska utformning och hur de förhåller sig till viss annan lagstiftningbehandlas i avsnitt 9.5. Byggnadsnämndenföreslås få till uppgift alt övervaka efterlevnaden av restriktionerna. Ettpåföljdssystem (9.6) byggs upp efter mönster från byggnadslagstiftningen.Systemet innebär i huvudsak att den som överträder förbudet kan påförassärskild avgift och förbjudas vid vite au fortsätta uppvärmningen medelradiatorer Föratt göra en smidig anpassning möjlig föreslås att restriktionerna inte börjargälla förrän - - från det att den föreslagna lagenhar antagits av . och bör dock redan förelagens ikraftträdande kunna pröva ärende om undantag från restriktionerna medverkan från ikraftträdandet. 1avsnitt 10 redogörs för effekterna av restriktionerna. Efter ett inledandeavsnitt med allmänna synpunkter behandlas konsekvenserna för kommunerna, förkonsumenter och för företag och anställda. Sammanfattningsvis beräknasrestriktionerna kunna få till effekt högst att del årliga nettotillskottet av lägenhetersom värms upp med elradiatorer minskar med 10-15000 lägenheter, vartill kommerlokaler som kontor, sjukhus m. m. Vidare uppskattas restriktionerna kunna ledatill att förbrukningen av el för uppvärmning med elradiatorer minskarmed högst 2-3 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 383 TWh.Slutligen bedöms högst av marknaden för elradiatorer kunna komma attberöras av restriktionerna. 1 avsnitt II ges specialmotivering till denföreslagna lagstiftningen. 2 Vissa bestämmelser med anknytning till elvärme och Qärrvärme Någonlagstiftning som direkt tar sikte på att begränsa elvärme som uppvärmningsformfinns f n. inte i vårt land. Det innebär inte att frågor om eluppvärmning äroreglerade. På flera områden finns bestämmelser som direkt berör eller haranknytning till frågor om elvärme. Även såvitt avser Qärrvärme finnsbestämmelser på flera olika områden. Huvuddragen av de nämnda bestämmelsemaredovisas i det följande. Enligtlagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar (ellagen) fordras tillstånd för att dra fram eller begagnaelektrisk starkströmsledning (2 § 1 mom.). Tillstånd får meddelas för ledningmed en i huvudsak bestämd sträckning (linjekoncession) eller för ledningsnät inomvisst område (områdeskoncession). Tillståndsfrågor prövas enligt regeringensbemyndigande av statens industriverk. Innehavareav områdeskoncession är skyldig att tillhandahålla ström åt envar som inomområdet har behov av den för normalt förbrukningsändamål (2 § 4 mom.). Genomen lagändring, som trädde i kraft (SFS 1977:441), föreliggerdock inte sådan skyldighet, om strömmen är avsedd att användas för uppvärmningav byggnad inom område där Qärrvärme distribueras eller avses bli distribuerad.En motsvarande distributionsskyldighet finns för innehavare avlinjekoncession. Frågorom pris och övriga leveransvillkor prövas av en särskild nämnd, ström (2 § 7 mom.). Detnärmare förhållandet mellan eldistributör och abonnent regleras i regel icivilrättsliga avtal. Sådana avtal innehåller bestämmelser bl.a. omanslutningsavgifter och eltariffer. Ävenbyggnadslagstiftningen är av betydelse vid övervägande av frågor som berörelvärme och Qärrvärme som uppvärmningsformer. Byggnadslagen (1947: 385)innehåller de gmndläggande bestämmelserna om planläggning och byggande.Generalplan skall upprättas genom kommunens försorg om det behövs till ledningför närmare planläggning beträffande kommunens ordnande och bebyggande (9 §).I planen anges grunddragen för markens användning till olika ändamål såsom tilltätbebyggelse och friluftsliv. Dennärmare regleringen av bebyggelsen inom kommunen sker genom stadsplan ellerbyggnadsplan. Stadsplan skall upprättas genom kommunens försorg, i den mån detgenom kommunens utveckling påkallas för den närmare regleringen av bebyggelsen(24 §). Byggnadsplanskall upprättas om tätbebyggelse har uppkommit eller kan 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 384 väntasuppkomma på viss ort och stadsplan inte upprättas (107 §). Tätbebyggelse ärenligt 6 § byggnadslagen sådan samlad bebyggelse som nödvändiggör eller kanväntas nödvändiggöra särskilda anordningar för att tillgodose gemensamma behov.Vid bedömningen skall hänsyn tas också till bebyggelse som är att vänta. Annanbebyggelse än tätbebyggelse kallas glesbebyggelse. Stadsplanoch byggnadsplan skall utmärka och till gränserna ange de för olika ändamå!avsedda områden som ingår i planen (25 och 107§§). Plan skall också innehållade ytterligare bestämmelser om områdenas bebyggande och användning i övrigtsom finns behövliga. Planerna antas av kommunen och fastställs av (26 och 108 §§). 1 vissa fall kan plan underställas regeringens prövning. Tillbyggnadslagen ansluter byggnadsstadgan (1959:612) med föreskrifter omplanläggning, byggande m.m. Enligt 9§ byggnadsstadgan skall planläggning ske såatt den främjar en ur allmän synpunkt lämplig utveckling inom det område somplanen skall avse. Tillbörlig hänsyn skall tas bl. a. till energihushållningensbehov. Vidare föreskrivs i 44 a § att byggnad skall utföras så att denmöjliggör god värmehushållning. 1 46 § stadgas att byggnad för stadigvarandebmk, som innehåller bostads- eller arbetsmm, skall kunna uppvärmas ochventileras på tillfredsställande sätt. Vidare föreskrivs att nybyggnad inte fårföretas utan lov, byggnadslov (54 §). Byggnadslov krävs ocksåför bl. a. sådan ändring av byggnad som inte är att hänföra till nybyggnad mensom berör konsimktionen av dess bärande delar eller av eldstäder, rök- ellerventilationskanaler eller som avsevärt påverkar dess planlösning eller yttreutseende. I enstatlig rapport i befintlig bebyggelse (Dnr B 1719/ 76), somavgivits till , föreslår statens planverk att gällandebyggnadsstadga kompletteras med krav på byggnadslov för bl. a. sådan tillnybyggnad ej hänförlig ändring av byggnad som innefattar anordnande av ochmera väsentlig ändring i uppvärmningsinstallation. Vid uppförande av nybyggnad eller ändring som är hänförlig till nybyggnad omfattarbyggnadslovsgranskningen också installationer för uppvärmning. Vidprövning av ansökan om byggnadslov skall tillse att företagetinte strider mot vissa i byggnadsstadgan särskilt angivna författningar, såsombyggnadslagen, bostadssaneringslagen (1973:531), mot byggnadsstadgan eller motföreskrifter som har meddelats med stöd av de nämnda författningarna (56 § 1mom. Byggnadsnämndenär enligt 1 § byggnadsstadgan tillsynsmyndighet för byggnadsverksamheten ochövervakar efterlevnaden av gällande föreskrifter för byggandet. Föröverträdelse av föreskrift om byggande som har meddelats i byggnadslagen ellerbyggnadsstadgan eller med stöd av någon av dessa författningar finnsbestämmelser i lagen (1976:666) om påföljder vid olovligt byggande m.m. 1978/79:115 Bilaga 1.6 Industridepartementet 385 Medstöd av 76 § byggnadsstadgan utfärdar statens planverk de föreskrifter samtytteriigare råd och anvisningar som behövs för tillämpningen av stadgan. , råd och anvisningar ges ut som Svensk Byggnorm (SBN 1975).Planverkets föreskrifter är bindande för de byggande och byggnadsnämnderna.Råden och anvisningama har karaktären av upplysningar resp. exempel pålösningar på konstmktioner m. m., verifikationsmetoder eller fömtsättningar.Det får inte ställas som villkor för byggnadslov eller annat godkännande attråden och anvisningarna följs. I SBN 1975 anges ianvisning att eluppvärmning av byggnad endast godtas under förutsättning attenergi för uppvärmning beräknas kunna tillhandahållas i tillräcklig omfattningäven vid minskad eller utebliven tillförsel av importbränsle. I en kommentartill anvisningen framgår att planverket bedömer att de inhemska energiresursemafrån beredskapssynpunkt f. n. bör vara tillräckliga även med beaktande avförutsedd ökning av eluppvärmningen samt att en nyundersökning av förhållandena skall företas , varefter frågan omnyinstallation av elvärme med hänsyn till beredskapsaspekterna kommer attprövas på nytt. Enligt lagen (1977:439) omkommunal energiplanering, som trätt i kraft den Ijuli 1977, skall kommunerna isin planering främja hushållningen med energi och verka för en säker ochtillräcklig energitillförsel. Kommunerna åläggs också att vid planeringenundersöka fömlsältningarna att genom samverkan med annan kommun eller betydandeintressent på energiområdet gemensamt lösa frågor som har betydelse förhushållningen med energi eller för energifillförseln. Finns sådanaförutsättningar skall de tas till vara i planeringen. Kommun är skyldig att påbegäran av statens industriverk lämna uppgift om hur den fullgjort sinaskyldigheter enligt lagen. Engmndläggande begränsning av kommunens skyldigheter enligt lagen om kommunalenergiplanering är att kommunerna / sin planering skall främjaenergihushållningen och verka för en säker och tillräcklig energitillförsel.Lagen innebär således inte några förändringar i kommunernas befogenheter ochfaktiska möjligheter att vidta åtgärder inom energiområdet.