prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Regeringen har vidare ochden beslutat tidigarelägga investeringar för sammanlagl 37milj. innebärande alt 12 vägstationer samt vissa färjevaklstugor kan om-eller nybyggas. Regeringen har vidare iprop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor aviserat atl tre bilfärjor kanlidigareläggas för del och upphandlas vid svenska varv försammanlagl drygt 20 milj. kr. Den av mig förordademedelstilldelningen innebär tillsammans med de nämnda tidigareläggningarna avinvesieringar en investeringsnivå som överstiger vad verkel hemslällt om i sinanslagsframslällning. Medelstilldelningen möjliggör fortsall upprustning avvägverkels driflanläggningar 16 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 242 genom om- och nybyggnader av vägstationer samlnödvändiga ersätlnings-anskaffningar och moderniseringar inom gruppenMolorfordon och vägmaskiner m.m. Jag har vidare underobjeklgruppen Lagertillgångar räknal med medel för verkels grustag ochmaterielförråd. Anslagel Vägmaskiner m.m. bör beräknas med hänsyn lill all en marginal uiöver invesleringsramen börfinnas för atl möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkalladökning av medelsförbrukningen under nästa budgetår. Medelsanvisning till vägmaskiner m.m. över kapitalbudgelenkommer att upphöra i samband med all budgelreformen genomförs budgetåret1980/81. Med hänvisning till vadjag sålunda anfört förordar jag att medel anvisas enligt följandeanslagsberäkning. Beräknad /80 96.0 Avgår beräknad ingåendebehållning -15,0 Anslag /80 90,6 bör genomlämpligt avvägda beställningsbemyndiganden ges möjlighet att anskaffa de olikamaskinslagen så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgrund av det av mig förordadeanslagel för /80 anser jag att en lämplig nivå förbeställningsbemyndigandet är 70 milj. kr. Jag förordar, atl verkelerhåller ell beslällningsbemyndigande om högst 70 milj. kr. gällande leveranserav vägmaskiner m.m. under /83 saml tidigare beviljadebeställningsbemyndiganden kvarstår om högst 70 milj. kr. avseende leveranserunder budgetåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82, alla belopp angivna i 1979/80års beräknade prisnivå. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenau 1. medge all slalensvägverk lämnas de beställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m. somjag har förordat i det föregående; 2. till Vägmaskiner m.m.för /80 anvisa ett inves teringsansiag av . 1978/79:100 Bilaga 9 243 3.Sjöfartsmateriel m. m. 1979/80 verkel ' Preliminärt belopp. Balansräkningen per den30 visar atl brulloanskaffningsvärdet i sjöfarlsverkels fond uppgicklill 876,0 milj. kr., varav 131,7 milj. kr. avsåg fastigheter, 610,9 milj. kr.fartyg m.m. och 133,4 milj. kr. Behållningen har under budgetåret1977/78 ökat med 54,1 milj. kr. 1 enlighet med för fondengällande bestämmelser har avkastning på fondens kapital beräknais efter 8,,motsvarande statens normalränla för /78. Den på detla sättberäknade avkastningen - överskottet - har för /78 uppgått till47,3 milj. kr., som tillgodo-förts driftbudgetens inkomstsida under postenÖvriga diverse kapitalfonder. Medelsförbrukning under budgetåren1977/78-1979/80 För /78 anvisades ett investeringsanslag av 52,6 milj. kr.Investeringsramen har slutligen beslämls till 64,3 milj. kr. Medelsförbrukningenuppgick lill 59,9 milj. kr. Vid budgetårets utgång uppgick den utgåendebehållningen på anslagel lill 6,9 milj. kr. För /79 har anvisals ett anslag av 34,2 milj. kr.Investeringsramen är fastställd lill 37,0 milj. kr. beräknar nuatt medelsramen kommer atl behöva höjas lill 50,5 milj. kr., varav 22,2 milj.kr. avser delbetalning på del beställda sjömälningsfartyget. Under budgetåren 1975/76-1977/78 har vidare fått investeringsmedelfrån andra anslag än Sjöfartsmateriel m. m. i sysselsättningsskapande syfte.Med stöd av regeringens bemyndigande har sålunda vidutgången av /78 ställt sammanlagl 36,2 milj. kr. tillsjöfartsverkets förfogande för tidigareläggning av industribeställningar.Sjöfartsverket har vidare bemyndigats lägga ul beställningar av gastuber (2milj. och ett gasningsfariyg (7,1 milj. För /80 föreslår verket en medelsförbrukning av 100,3 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 244 Av sammanställningenframgår faklisk resp, beräknad medelsförbrukning för budgetåren 1977/78-1979/80. Beräknad utgift /79 Förslag 1979/80 Investeringarna försjösäkerhet beräknas komma all ligga avsevärt övernuvarande nivå främsl belräffande invesieringar i farlyg, båtar, fyr- ochlelemateriel. Av det totala investeringsbehovet för objektgruppen underplanperioden - 251,2 milj. kr. - utgör återanskaff-ningarna . 1nyinvesteringarna ligger främsl nybyggen av fyrar, anskaffning av racon,utrustning för trafikinformation och slutförande av ombyggnaden avdeccasystemet. De nybyggen av fyrar som ingår i långtidsplanen motiveras av den successivaanpassningen av farledsutmärkningen som måste ske med anledning av ökadfarlygsstorlek och trafikinlensitet, riskerna vid transport av farligt gods,krav på mörkertrafik etc. Åtskilliga projekt avser att förbättrainseglingsförhållandena vinlertid i vissa norrlandshamnar. För /80lar verket upp 4,6 milj. kr. för invesieringar i nybyggnad av fyrar. För ombyggnad av fy rar avser investeringarnafrämsl atl rationalisera fyrarnas drift. Genom slörre gasmagasin ochelektrifiering av gasfyrar kan kostnaderna minska. Under /80 tar verket upp 1,3milj. Genom lidigareläggningarav industribeställningar kan au tomati se-ringar av fyrarna vara slutförd /81.Utbyggnaden av tjarrövervakningen pågår programenligt. För /80tar verkel upp 1,8 milj. kr. i invesleringskostna-der för fyrautomaliseringar. Investeringsposlen fyr-och telemateriel är lill övervägandedelen avsedd för återanskaffning av försliten materiel. Systemet med automatiseradefyrar, telekommunikalionsmedel och navigeringshjälpmedel förutsätter högdriftsäkerhet. Enligt sjöfarlsverkels mening krävs stora investe- Prop.1978/79:100 Bilaga 9 245 ringar för alt få enacceptabel kvalitet från säkerhetssynpunkt. För /80 tar verkel upp 11,0 milj.kr. Vad gäller hamnar och tjänstelokaler tar verket upp 1.4 milj. kr. iinvesleringsuirymme för /80. I fråga om lotsbåtar och arbets fartyg behövsen kraftig satsning för förnyelse av beståndet. Beträffande lotsbåtar krävs enåteranskaffning motsvarande 7-8 båtar fördelade på tre olikastandardtyper. Enligt verket står klara fördelar atl vinna från effektivitets-och underhållssynpunkt med elt förnyat bålbeslånd. För arbelsfartygeneftersträvas en samordning av driften arbetsmässigt och geografiskt. Underplaneringsperioden förulsäUs fyra enheter utbytta, därav tvålolsdistriklsfarlyg och ivå byggnadsfarlyg. Etl av de sistnämnda erhålls genomombyggnad av en gasningsjakl. För /80tar verket upp 34,7 milj. kr. för invesieringar i båtar och farlyg. För posten sjöräddning fortsäller verket sinainvesteringar i heli-kopterburna livflottar och i lätta, snabba grundgåendesjöräddningsbålar. Vidare tas medel upp för omstruktureringen av PR-nälet. För /80tar verket upp I milj. kr. för investeringar inom sjöräddningsområdet. räknarvidare med att investera ca 0,5 milj. kr. i bojarunder /80. I fråga om radionavigeringsstationer lar verket upp ca1,1 milj. kr. för /80 avseende huvudsakligenersätlningsinves-teringar. För anskaffning av detbeslutade sjömätarfarlyget tar verket upp 13,4 milj. kr. för budgetåret1979/80. Vad gäller båtmalerielen i övrigt beräknar verket anskaffning underplanperioden av två större ledarmotorbålar saml av ett anlal lätta mätbåtar ochersättningsmolorer. För invesieringar iteknisk utrustning för sjömätning beräknas 1,4 milj. kr. a. avses sjömätningen att automatiseras så att bearbetningen avmätresultat och dess överförande lill sjökort förenklas högst väsentligt. Sammanlagt beräknasinvesteringarna under objeklgruppen Sjökartläggning till 18,8 milj. kr. /80, varav 13,4 milj. kr. Medelsbehovet förisbrytarfartyg uppgår /80 till 22,4 milj. kr., varav 20,0 milj.kr. avser upprustning av isbrytarna och . 17 1978/79. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 246 Söd e rlälje kanal Föl fjärrstyrning avMälarbion tar verket upp 0,6 milj. kr. under /80. För objeklgruppenFarleder uppgår medelsbehovet för / 80 till I, I milj. kr.avseende invesieringar i bl. a. Kolslröms kanal. Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgell del yttrande som redovisas under Vägväsendet (s. 59). harberäknat medelsförbrukningen under anslaget Sjöfartsmateriel m. m. /80 till 100,3 milj. kr. Som framgår av invesleiingsplanen förkommunikaiionsverken har jag lillslyrkl en invesleringsram av 38,9 milj. kr. Den för budgetåret1979/80 förordade investeringsramen innebär en ökning jämfört med innevarandebudgelår enligl prop. 1977/78: 100 med 1,9 milj. kr. Av följandesammanslällning framgår hur invesleringama i stort beräknas bli fördeladeunder /80. Sammanställningen visar också utfallet /78 samt beräknad medelsförbrukning under innevarande budgelårenligl prop. 1977/78: 100. 1977/78 Utfall 1978/79 Beräknat i prop. 1977/78: 100 För objektgruppenSjösäkerhet beräknar jag en medelsförbrukning av 18,3 milj. kr. Jag har härvidbl. a. beräknat medel för nyanskaffning av otsbålar. Jag förutsätter härvid attför varje ny lotsbål minst en äldre otsbåt med höga underhållskostnader utgårur beståndet. För ombyggnad IV fyrar och en fortsatt aulomalisering avbefintliga fyrar beräknar jag ca 1,0 milj. kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 9 247 Sjöfarlsverkels beslandav arbetsfartyg förbäliras avsevärt i samband med de i prop. 1978/79:49 omvissa varvsfrågor aviserade beställningarna och upprustningarna av farlyg.Medlen för dessa invesieringar beräknas komma alt anvisas i särskild ordning. Ililläggsbudgel 11 lill slalsbudgelen för budgeiårel 1978/79 har lagils upp 28milj. för besiällning av etl slörre arbetsfartyg för i första handdisiriktstjänst. För objeklgruppenSjökartläggning beräknar jag en medelsförbrukning av 17,0 milj. kr. Av dettabelopp beräknas 13,4 milj. kr. avse kosinader under budgetåret för del nyasjömätningsfarlyget. Även i fråga omobjeklgruppen Sjökarlläggning har tidigareläggning av investeringar skett isamband med de varvsbeslällningar som aviseras i varvsproposilionen. Under objeklgruppenIsbrylarfartyg beräknar jag 2,4 milj. kr. Jag är inle beredd all ta upp medelför en uppruslning av äldre isbrylare. Med hänvisning lill vadjag anfört förordar jag atl medel anvisas enligl följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /80 Avgår beräknad ingående behållning Med hänsyn tillomfattningen och karaktären av investeringsverksamhet förordarjag att verket på motsvarande sätt som lidigare år ges ellbeslällningsbemyndigande om 5 milj. kr. gällande leveranser av sjöfartsmaterielunderbudgeiårei 1981/82. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatl 1. medgeatt lämnas det beslällningsbemyndigande gällande leveranser avsjöfartsmateriel somjag har förordat i del föregående, 2. lillSjöfartsmateriel m.m. för /80 anvisa ett investeringsanslag av42 . Prop.1978/79:100 Bilaga 9 248 m., varav hälften atl avräknas mol automobilskattemedlen .30 Allmän översikt över utvecklingen 67 1 : Ämbetsverksuppgifter,att avräknas 69 2 Drift av statligavägar, att avräknas mot automobil- 70 3 Byggande avstatliga vägar, att avräknas mol 71 4 Bidrag lill driflav kommunala vägar och gator, alt avräknas mot aulomobilskallemedlen 315(K)0000 71 5 Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator, att avräknas mot automobilskattemedlen 350000000 72 6 Bidrag till driftav enskilda vägar m. m., atl avräknas 74 7 Bidrag lill byggande av enskildavägar, att avräknas mot 74 8 Tjänster tillutomstående, att avräknas mot 75 9 Avsättning tillstatens automobilskattemedelsfond Förvaltningskostnader, att avräknas motautomobilskattemedlen Uppdragsverksamhet, atl avräknas mot automobilskattemedlen Bil- och körkorlsregister m. m. Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, att avräknas molautomobilskattemedlen Bidrag till nationalföreningen , atl avräknas mol auiomobilskaltemedlen Allmän översikt över utvecklingen Farledsverksamhet, exkl, isbrytning 1978/79:100 Bilaga 9 249 Övriga sjöfartsändamål 112 5Handelsflottans pensionsanstalt 114 6 Bidrag till vissa re.sor av sjöfolk114 7 Handelsflottans kultur-och fritidsråd 116 8 Ersättning lillviss kanaltrafik Institut m. m. ,därav tre fjärdedelar att avräknas Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Vädertjänst förluftfarten 24863 000 Bidrag tillväderslationer i och på Slalens väg- och trafikinslitul I000 Bidrag tillstatens väg- och trafikinslitul, att avräknas motautomobilskattemedlen *185I8000 : Utrustning, atl avräknasmol automobilskattemedlen *1000 I(X)0 Bidrag tillstatens geotekniska institut 6059000 : Utrustning 195000 *825000 Transportstödför Norrtand m. m. 125000000 Transportstöd för 29800000 Transportforskningsdelegationen, att avräknas mot automobilskattemedlen 9859000 , all avräknas mol aulomobil skallemedlen *1145000 Statligtstöd till icke lönsam landsbygdslrafik, alt avräknasmot automobilskattemedlen 947000(X) Ersättninglill lokal och regional kollektiv person trafik, alt avräkna,s mot automobilskattemedlen 39400000 1445000 Ersättning till för drift avicke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättning lill postverket för befordran avtjänsteförsändelser, därav 7()000(X)kr. all avräknas mol automobilskattemedlen Ersättningtill postverket för tidningsdistribution Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. Beredskap för civil luftfart Kostnader för visstvärderingsförfarande Ersättning till för särskilda rabatter vidflygtrafik på Golland 1978/79:100 Bilaga 9 250 168 Investeringsplanför kommunikaiionsverken m. m. I. Slatens affarsverksfonderA. Poslhus m. m. Föredraganden 185 Teleanläggningar m. m. C. Stålens järnvägar 217 Flygplatser m. m. 234 Slatens lånefond för den mindreskeppsfarten 235 Garanli tillAktiebolaget /79 '36 Statens vägverksförrådsfond: Vägmaskiner m. m. 143 fond: Sjöfartsmateriel m. m. 1 198 100 000 »761700000 trstedts Tryckeri, 1978 Bilaga 10budgetpropositionen 1979 Prop.1978/79:100 En huvuduppgift förekonomidepartementet är att utarbeta de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och att ange den principiella inriktningen av olika finans- och kreditpolitiskaålgärder. Redovisningen häravsker främst i finansplanerna. När så bedöms motiverat behandlas den ekonomiska politiken också i särskildapropositioner. 1 proposition lill (prop. 1978/79:50)redovisades huvuddragen i denekonomiska utvecklingen fram t.o.m. och prognoser för . 1 propositionen fördes också fram förslagom inriktningen av den ekonomiskapolitiken och utformningen av erforderliga ekonomisk-politiskaåtgärder. Under medverkan avkonjunkturinstitutet utarbetar ekonomidepartementet nationalbudgeterna vilka utgörunderlag för finansplanerna. Bedömningarna av den ekonomiska utvecklingen inationalbudgeterna utgår från en analys av den inlernalionellakonjunkturutvecklingen. Underlag för bedömningarna får man bl. a. genom att delta i arbetetinom och andra internationella organisationer. Med utgångspunkt häribedöms exportutvecklingen under del närmasle året. Särskilda beräkningar avproduktion, konsumtion, investeringar och import ger underlag för utarbetandet av en prognos för den svenska ekonominunder det närmaste året. Hänsyn tas ocksåtill effekterna av den ekonomiska politik som regeringen i finansplanerna och i andra sammanhang förklaratsig vilja föra. Nationalbudgeternautgör därför i princip en del av redovisningen av regeringens plan för den närmaste tidens ekonomiska politik.Sedan våren 1977 har i nationalbudgeternatagils in bedömningar och kalkyler avseende den ekonomiska utvecklingen på två - sikt.Föreställningen om den ekonomiskautvecklingen i detta lidsperspektiv är av intresse därför att vissa ekonomiskt-poliliskaåtgärder får effekt med två - lidseflersläp-ning. Självfallel blir kalkyler av delta slag mer osäkra änettårsprognoser. Ekonomidepartementetsvarar vidare för utarbetande av långtidsutredningar. I långtidsutredningarnakartläggs såväl den framtida tillväxten av resurser som anspråken från olikaanvändningsområden beträffande utnyttjandet av dessa resurser. Material erhålls genomuppgifter om planer och framtidsförväntningar från företag, statliga ochkommunala myndighe-1 1978179. 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 2 ter, enskilda utredningsinstitut m. fl. 1långtidsutredningarna diskuteras också ekonomisk-politiska målkonflikter sommot bakgrund av dessa analyser kan väntas komma upp och alternativa vägar föratt lösa dessa. Lösningarna måste dock sökas inom den ram som ges avde cenlrala ekonomisk-politiska målsättningarna. De perspektiv för utvecklingenunder den närmasle femårsperioden som dras upp i långtidsutredningarna bildaren bakgrund för valet av kortsiktsålgärder i den ekonomiska politiken. Nyligenhar redovisais en ny långtidsutredning, (SOU 1978:78) 1978som läcker . Utredningen har lagii som utgångspunkt alljämvikt i bytesbalansen skall uppnäs vid mitten av 1980-talel. Utredningenredovisar vilka krav som ställs på ekonomin och den ekonomiska politiken föratt fullt kapacitetsut-nylljande och övriga mål för ekonomin skall nås och engrund läggas för en balanserad ulveckling också i ell längre tidsperspektiv.1978 års långtidsutredning, som också innehåller en utblick mol ,är f. n. föremål för remissbehandling. I ekonomidepartementetsuppgifter ingår också att följa utvecklingen på kredilmarknaden och utformaförslag till förändringar avkapitalmarknadens organisalion. Det ankommer på departementet att svara förkontakterna mellan regeringen och i frågor som rör kredit- ochvalutapolitiken. Kapilalmarknadsuiredningen (Fi 1969: 59) lämnade i början avår 1978 sill slutbetänkande (SOU 1978: 11)Kapitalmarknaden i svensk ekonomi. Efter en omfattande remissbehandling beredsf. n. de här aktuella frågorna inom ekonomidepartementet. Del är en väsentliguppgift för departementet atl på grundval av kapilalmarknadsutredningensbetänkande och remissinstansernas synpunkter överväga vilka åtgärder som börvidtas för atl en väl fungerande kapitalmarknad skall kunna tryggas. Vad gällerdet valulapoliiiska området har regeringen utfärdat direktiv fören kommitté (E 1977:03) som har till uppgift att göra en fullständig översyn avden gällande valulalagsliftningen. Pä grundval avfinansieringsbolagskommitténs betänkande (SOU 1977; 97) Finansieringsbolag ochremissbehandlingen därav har regeringen inhämtat lagrådets yttrande över ettförslag till lag om finansbolag. Med förebild i bl. a. lagen (1963:76) omkreditakliebolag föreslås att finansbolag ställs under tillsyn avbankinspektionen. Frågan om den kreditpolitiska lagstiftningen skall utvidgaslill all omfatta också finansbolagens verksamhet tas inte upp ilagrådsremissen. 1978/79:47 om fortsatl giltighet av lagen omkredilpolitiska medel aviserade jag en översyn av den kreditpolitiska lagstiftningen.I det sammanhanget framhöll jag atl ställning till frågan om en utvidgning avdenna lagstiftning till att omfatta också finansbolag inte borde tas förränden blivande utredningen gjort sin översyn. Ekonomidepartementet harockså atl i samarbeie med andra departement bedöma de konsekvenser som olikaåtgärder kan ha för samhällsekonomin och för övergripande samhällsekonomiskamål. Prop.1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 3 Departementetsvarar vidare för iniernationellt ekonomiskt samarbete inbegripet detfinansiella och valulapoliiiska områdei. De senasie årens omvälvningar på delekonomiska områdei har ökat behovet av samarbeie mellan länderna. tar en aktivdel i arbetet inom flera internationella ekonomiska organisationer. Ekonomidepartementet verkarhärvid i samråd med övriga berörda departement och myndigheter. De ekonomiska attachéerna i ,, och Tokio spelar en viktig roll genom all bl. a.tillhandahålla värdefull ekonomisk informaiion. Organisationen förekonomiskt samarbeie och utveckling, , fungerar som etl betydelsefulltkontaktorgan för industriländerna. Konjunkturutvecklingen i såvälmedlemsländerna som andra viktiga ländergrupper följs kontinuerligt. granskasdessutom varje enskilt land med avseende på den ekonomiska politiken. : sekonomisk-politiska kommillé och dess arbetsgrupper har haft somen av sina huvuduppgifter att utarbeta en gemensam siralegi för hurindustriländerna skall anpassa sig lill del förändrade läge som har uppstått ivärldsekonomin efter de kraftiga oljeprishöjningarna . Diskussion om hurden ekonomiska politiken bör utformas i enlighet med denna strategi äger rum påministernivå. Del senaste minisiermötet hölls , dä man enades om riktlinjer förell gemensamt agerande beträffande politiken på en rad centrala områden,innefattande bl. a. konjunktur-, handels- och strukturanpassningspolitiken.1 pågår också etl analysarbete av ekonomiska utvecklingsvägar på . Internationellavalutafonden (IMF) spelar en cenlral roll i del monetära samarbetet. De stadgeändringar förfonden, som godkände , träddei kraft den . Den nya stadgan ger valutafonden en viktig roll när det gäller att övervakautvecklingen på växelkursområdet. De växande bytesbalansproblemen för mångaländer har ökatfondens betydelse vid tillhandahållandet av internationella krediter. Medlemsländerna har betalt in denökning av insatskapitalet flcvolerna)från ca 35 lill 47 miljarder dollarsom lidigare beslutats. Överläggningarna om en ny kvotökning - densjunde - som syftar lill att tillföra IMFytterligare resurser omkring har lett fram till att medlemsländerna principiellt godtagiten proportionell kvothöjning på . Som enlillfällig förstärkning kommer IMF alt ta upp lån på ca hos ett antalvalutaslarka länder. Fram lill valutafondensårsmöte innehade ordförandeskapet i den s.k. Tiogruppen, som omfattar de tio rikaste industrialiserade länderna. har utbetalat denstatskredit till på 50 milj. kr.för atl bidra till finansieringen av landets bytesbalansunderskott som beslutades av . Hälftenav krediten, som belastar anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete,utbetalades . Återstoden,som godkänts av på grundval av särskild proposition och belastaranslag på sjunde huvudlileln, utbetalades . 1978/79:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 4 Inom ramen för EFTA:sarbete diskuteras förutom handelsfrågor även allmänna ekonomiska frågor. a. i den ekonomiska kommittén. Övergripande frågor tas upp till behandling bl. a. i samband medminislermöten, som vanligtvis äger rum Ivä gånger . Inom ramen för Sverigessamarbeie med EG utanför frihandelsavtalet har kontakter fortsatl medEG-kommissionen. Elt andra möte mellan representanter för ochekonomidepartementel ägde rum . Vid mötet diskuterades frågorav gemensamt intresse vad gäller den ekonomiska utvecklingen på såväl korl somlång sikt. Del nordiska samarbetetpå det ekonomiska området är väl utvecklat. Nordiska möten äger rum regelbundetför atl granska utvecklingen både vad gäller konjunkturerna och utvecklingen pålängre sikt inom de nordiska länderna. I nordiska finansutskottet förberedsdet gemensamma uppträdandet i och i Världsbanken.1 dessa båda organisationer företräds av gemensamma exekulivdirekiörer. I departementetsverksamhet ingår även alt bereda frågor som rör bank-och försäkringsväsendet,fondbörsen, myntväsendet, m. m. antog regeringensproposition (1977/78: 165) om värdesaken lönsparande. Denna nya form avlönsparande syftar lill all stimulera till regelbundet och långsiktigtsparande. Löntagare och andra som har A-inkomst kan genom att spara i bankeller i aktiesparfonder få vissa skatteförmåner, som gör sparandel värdesaken.Della nya sparande, s. k. skatle-sparande, startades ochfick ett myckel positivt mottagande. Enligt preliminära uppgifter öppnadesunder ca 400000 konton. Det sammanlagda sparbeloppetuppgick till 218 milj. kr., varav pä skallesparkonton. Utvecklingenav skattesparandel kommer alt följas av en särskild expertgrupp. Med anledningav proposition 1978/79:45 har vidare beslutat att de förbättradevillkor för lönsparande på s. k. vinstsparkonto som gällt för åren 1977 och1978 skall tillämpas under . 1978/79:9 med förslagtill ny fondkommissionslag m. m. har regeringen förelagt en nylagstiftning på grundval av fondbörsutredningens betänkande (SOU 197.3:60)Fondbörsen och (SOU 1976:54) Om fondkommissionsrörelse m. m.