prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare bekostas från anslagel sådana åtgärder i övrigt förinvandrare och språkliga minoriteter, för vilka medel inte slår till förfogandei annan ordning. och statens invandrarverk har inkommit med framställningarom anslag för dessa ändamål under /80. 11 1978/79.I saml. 1978/79:100 Bilaga 15 162 Beräknad ändring 1979/80 Bidrag till stiftelsen invandrar-ochminoriletsorganisa-lioners verksamhet Bidragtill avgränsade projekt m. m. Informationsverksamhet 1 beräknad avstiftelsen . Pris- och löneomräkning . ges nuliksom lidigare ut på sex språk, nämligen finska, grekiska, italienska,serbokroatiska, svenska och tyska. Tidningen utkommer med ca 45 nummer per år.Den svenska editionen samt drygl 20 nummer av de finska och serbokroatiskaeditionerna omfattar normalt åtla sidor medan resterande nummer och övrigaeditioner omfatlar fyra sidor. Den prenumeralionsavgift som tas ut är f. n. Tidningens upplaga uppgår lill ca 48 500 exemplar, varav ca 23000 avser den svenska editionen. årligenutges speciella temanummer i samverkan med någon eller några cenlralamyndigheter, som därvid själva svarar för de merkostnader som uppstår vidutgivningen. Temanumren distribueras lill i princip samtliga invandrarhushållfrån berörda språkområden. Under /78 utgavs sådana temanummervid tre tillfällen. Som komplement fillInvandrartidningen ger stiftelsen ut en månadsbulletin på högst sju språk, sominte omfattas av den reguljära utgivningen. Bulletinens upplaga är f. n. ca15000 exemplar och lidningen distribueras kostnadsfritt till den som har anmältsitt intresse. 1 fråga ombesparingsalternalivet anför stiftelsen all en nedskärning av bidragel enliglden anvisade schablonen skulle medföra en minskning av antalet sidor i definska och serbokroaliska editionerna, vilket enligt stiftelsen inte står isamklang med syftet med verksamheten. Stiftelsen föreslår enutvidgning av verksamheten genom att öka sidan-talet för den grekiskaeditionen, att utöka den reguljära veckoutgivningen med ytteriigare två språksamt att ökade resurser skapas för produktutveckling av den finska editionen.Vidare yrkar stiftelsen . för särskilda informationsinsatser vidofömtsedd flyktinginvandring till . - med hänvisning till en särskild skrivelse till chefen förarbetsmarknadsdepartementet - om elt resurstillskott för atti egen regi kunna besvara de brev som kommer från lä- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 163 sekrelsen till tidningens frågespalt. har slatens invandrarverk besvaratbreven, i många fall efter utredning av de frågor som brevskrivarna har lagilupp. Frågor och svar av mer allmänt iniresse publiceras därefter i tidningen.Invandrarverket strävar efter atl förmå den i varje särskill fallberörda myndigheien atl själv svara på brevfrågor inom silt verksamhetsområde.Detta har enligt stiftelsen medfört förseningar och andra olägenheter både förinvandrarna och för tidningens personal. Mol den bakgrunden begärs sammanlagl325 . avseende kosinader för två handläggare, lokaler, översättningar m.m. Stiftelsens förslagberäknas medföra alt underskottet i tidningsverksamheten ökar från drygt 2,8milj. lill närmare 4,3 milj. kr. anslagsframslällning har remitterats till statensinvandrarverk. 1 sitt yttrande tillstyrker verket stiftelsens förslag tillutvidgning av tidningsutgivningen liksom förslaget om medel för särskilda informationsinsatservid plötslig flyktinginvandring. Beträffande stiftelsensförslag om att föra över den s.k. konsulentbrevs-verksamheten till tidningenanför invandrarverket - med hänvisning lill silt yttrande överstiftelsens särskilda framställning till chefen för arbetsmarknadsdepartemenlel- att en sådan åtgärd vore orealistiskmed den resursinsats som stiftelsen har föreslagit. Brevfrågorna är enliglverkel ofta så svåra och gäller så mångskiftande områden atl två personeromöjligt kan besvara dem utan föregående kontakter med den eller de myndighetersom är närmast berörda. Invandrarverkels åtagandegentemot lidningen att besvara breven står enligl yttrandet den 20 juli 1978fasl. Emellertid vill verket i enlighel med principerna för ansvarsfördelningenpå invandrarpolitikens område (prop. 1975: 26, SFS 1976: 310) få varjemyndighet att la sill ansvar för information lill invandrarna. Övergången börenligl verket ske successivt. Etl beslut om atl brevverksamhelen skall upphörabör därför anstå lill dess man har fåll tillräckliga erfarenheter avfackmyndigheternas direkta besvarande av läsarnas brev. Ifråga om besparingsaltemativet anför verket, att en nedskärning av resursernaför åtgärder för invandrare skulle vara mycket olycklig. Del är ytterstangeläget att olika krafter i samhällel engageras i arbetet med de invandrar-och minoriietspolitiska frågorna. En förutsättning härför är alt statsmakternaär beredda atl med bidrag och informationsinsatser stimulera delta arbele. För de olikaanslagsposterna under anslaget föreslår invandrarverket följande förändringar. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 164 Bidrag tdl invandrar- ochminoriietsorganisationers verksamhei. Antalet riksorganisationer blandinvandrarna har fortsatt alt öka. Under innevarande budgetår har verketfördelat bidrag till sammanlagt 13 riksorganisationer varav tvåtvärnalionella. 1 fråga om anslagsbehovet under /80 anförverkel att bidragen till de nubidragstagande organisationerna bör värdesäkras, atl ytteriigare åttariksorganisationer kommer atl bli bidragsberättigade saml att bidragsbeloppengenerellt bör höjas , bl.a. för att ge riksförbunden möjlighelatt finansiera anställning av personal. Mot denna bakgrund föreslås enuppräkning av anslagsposten till 5 milj.kr. (+2,5 milj.kr. Bidrag till avgränsadeprojekl. Under /78 inkom till invandrarverket drygt 320ansökningar om projektbidrag motsvarande nästan 12 milj. kr. Tillströmningenvar därmed av ungefär samma omfattning som budgetåret före. /76har invandrarverket som försöksverksamhet kunnat ge bidrag lill kommuner ochlandsting för olika avgränsade projekt lill förmån för invandrare. Enutvärdering har gjorts avseende verksamheten under de två första budgetåren.Resultatet av utvärderingen har redovisats till regeringen ijuli 1978.Försöksverksamheten har enligt verket visat sig värdefull. Den bör därför fortsätta.Den framtida inriktningen för verksamheten bör vara att ge mindrestimulansbidrag till ett relativt stort anlal projekt, men främsl atl kraftigtstödja elt litet antal större projekt i syfte atl fä nya kunskaper och utvecklanya metoder. Vidare anser verket att samverkan i projekten medinvandramas egna organisationer bör vara en förutsättning för bidrag.Slutligen kommer verket att vidta åtgärder för en bättre uppföljning av projeklsom fått bidrag och för en större spridning av de idéer och erfarenheter somföds ur verksamheten. föreslås bli höjd till 7,1 milj. kr. Informationsverksamhet.Medel begärs bl.a. för nyutgåvor inom ramen för det s.k. invandrarpaketetliksom för viss utveckling av detta. Vidare bör fortsatl stora satsningar göraspå en bred information till svenskar om invandringen och dess olika aspekter.Verket planerar också att under nästa budgetår vidareutveckla lidskriften Ny iSverige genom att ge ul två temanummer med utökat sidanlal. Vidare yrkas bl.a.medel för seminarier och konferenser för olika grupper i samhället som kommer ikontakt med invandrarfrågor och för det under förra budgetåret inleddabostadssociala projektet . Anslagspostenföreslås bli höjd till drygt 3,3 milj. kr. (+1,7 milj. har föreslagit en utvidgning av verksamheten genom vissulveckling av de finska och grekiska editionerna samt genom reguljär utgivningav ytteriigare två språkeditioner. Vidare har man yrkat särskilda medel att hai beredskap för information till flyktingar. Jag är inte beredd atl biträdadessa förslag. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkiiadsdepartementet 165 Den reguljäraveckoulgivningen omfattar sedan starten fem utländska språk, nämligenfinska, grekiska, italienska, serbokroatiska och tyska. Fr. o. m. budgetåret1973/74 utges dessutom en veckoedition på lätt svenska. Invandringenssammansättning har i hög grad förändrats sedan beslut togs om utgivningensinriktning. Det är därför osäkert om den nuvarande utgivningen är helt ochhållet ändamålsenlig vad avser valel av språkgrupper. Det kan därför finnasanledning att initiera en undersökning kring dessa frågor i syfte atl skaffaunderlag för en bedömning av tidningsutgivningens framtida inriktning inomramen för en oförändrad omfattning av verksamhelen. En sådan undersökning börnaturligtvis bedrivas i nära kontakt med berörda invandrarorganisalioner. har vidare begärl medel för att i egen regi kunna besvarabrev från läsekretsen lill tidningens frågespalt. Invandrarverketsansträngningar för att få berörda myndigheter atl själva svara på brevfrågorinom resp. verksamhetsområde har enligt stiftelsen medfört olägenheler, bl.a. iform av längre svarstider. har i sitt yttrande över stiftelsensförslag anfört alt en övergång enligl verkets planer ligger i linje medprinciperna för ansvarsfördelningen på invandrarpolitikens område, men alt ettslutligt beslut angående brevverksamheten bör anstå till dess man har fåtttillräckliga erfarenheter av den nya ordningen. För egen del vill Jaganföra följande. Frågespalten har i en genomfördläsvärdesundersökning visat sig vara det kanske mest uppskattade inslaget iInvandrartidningen. Från joumalisliska ulgångspunkter är denna kontaktyta motläsarna av slor betydelse för tidningens vitalitet. Samlidigl har frågespaltengenom åren hafl ett inle obetydligt värde i kurativt avseende. Från allmän invandrarpolitisk synpunkt är detdock synnerligen viktigt att statliga och kommunala myndigheter görs medvetnaom sitt ansvar för invandrama enligt den förordning (SFS 1976: 310) somreglerar ansvarsfördelningen. Del gäller naturligtvis även brev med förfrågningarinom resp. område. Mot den bakgrunden villjag för min del framhålla vikten av atl den nya ordningen prövas medförsiktighet så all en standardförsämring av innehållundviks. Erfarenhetema bör redovisas för regeringen i samband med 1979 årsanslagsframställning. Då bör ell säkrare underlag finnas för en bedömning avfrågan om brevverksamhetens framtida utformning. I avvakian härpå är jag inteberedd att biträda stiftelsens förslag. Jag förordar att bidragettill stiftelsens verksamhet höjs med lOOOOO kr. Jag har även räknat med enhöjning av prenumerationspriset för veckoeditionerna från nuvarande 20 kr.till . Jag bedömer att intäktsökningen tillsammans med höjningenav statsbidraget skall ge stiftelsen möjligheter att bedriva verksamheten ioförändrad omfattning under /80. Jag har inledningsvis framhållit attorganisationsbildningen bland in- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 166 vandrarna är under slark ulveckling och attbehovei av stöd lill fältinsatser till förmån för invandrare är oförändralstort. Därför är del viktigt alt invandrarverket får ökade resurser för allkunna fånga upp och slimulera del intresse för insatser som finns iinvandrarnas egna organisalioner och samhällel i övrigt. Jag föreslår därför allanslagsposten Bidrag lill invandrar- och minori-leisorganisalioners verksamhethöjs kraftigt med . Vidare förordar Jag en höjningav anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt med . Härvid har jag räknat med att verket i ökad utsträckning skallkunna slödja projekl till förmån för fiyktingar. har ijuli1978 till regeringen redovisatresultatet av en uivärdering av försöksverksamhelen med bidrag till kommunerför projekl lill förmån för invandrare. Erfarenheterna är goda ochförsöksverksamheten bör enligt verkel fortsätta efter delvis förändraderiktlinjer. Jag delar verkets bedömning och anser att de föreslagna riktlinjernaväl tjänar syftet med verksamhelen. Inom invandrarverketpågår elt fortlöpande arbete, där verksamhet och arbetsmetoder prövas molbakgrund av vunna erfarenheter i syfte atl nå god effektivitet iansträngningarna all förbättra invand ramas situation här i landet. Denna viljatill självprövning är något mycket positivt och bidrar lill att vitaliseraverket som organisation och dess verksamhet. Utvärderingen av försöken medprojektbidrag till kommuner är ettexempel på detta. Möjligheten förinvandrarverket att genom verksamhetsbidrag stödja invandrarnas organisationerskapades i samband med invandrarpoliliskabeslut. Bidragsgivningen bygger i första hand på uttalanden i proposilionen(1975:26) om rikllinjer för invandrar- och minoritelspolitiken och på av verketutfärdade riktlinjer. har gått och tiden bör snart varamogen atl samla erfarenheterna av verksamheten och till-lämpningen avriktlinjerna. Jag räknar med alt verket kommer att se över även denna del avsin verksamhei. Som Jag har framhållit idet föregående måste upplysning och information om invandringens bakgrund ochbetydelse ske på bäde lång och kort sikl. Verkets resurser för sin del i dettaviktiga arbete bör förstärkas. Det gäller också verkets insatser för samordningav informationen till invandrare om och svenskt samhällsliv liksominsatsema för information till opinionsbildare, främst journalister, polisen,offentliga biträden och andra strategiska målgrupper. Jag förordar altanslagsposten Informationsverksamhet höjs med . till 2,1 milj. kr. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att till Åtgärder förinvandrare för /80 anvisa ett reservationsanslag av 12050000kr. 1978/79:100 Bilaga 15 167 D 4. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Från anslaget beslrids dekostnader för slatens invandrarverks språksektions verksamhet som inle täcksav intäkter. 1978/79 Beräknad ändring 1979/80 Utgifter 2300000 +1260000 +200000 300000 + 660000 +200000 Bidragellill Översältningsservice har /76 varii oförändrat. Underdenna tid har stigande kostnader för bl.a. löner till språksektionens personalgjort utrymmet för icke intäktsfinansierad verksamhet allt mindre. För attåterge seklionen möjlighetema att arbeta med bl.a. språkligt utvecklingsarbetei den omfattning man lidigare har kunnat göra, krävs en uppräkning av anslagetmed . Ett genomförande avbesparingsalternativel skulle ytteriigare begränsa språksektionens möjligheteratt arbeta med annat än rena översättnings-uppdrag. 1 en särskildframställning i augusli lämnade invandrarverket förslag till utformningoch inrikining av språksektionens framtida verksamhet. Sektionen borde enligtförslagen ges förutsättningar atl verka för en i vid mening förhöjdöversättningsstandard i samhällsinformationen lill invandrare. Språksektionenborde bl.a. svara för samordning av det terminologiska arbetet päinvandrarspråk. Efter remissbehandling av verkets framställning överlämnadesförslagen om terminologisk samordning till universitets- och högskoleämbetetall beaktas i samband med pågående utredningsarbete på delta område. Övrigaförslag skulle övervägas ytterligare. I anslagsframslällningenhänvisar invandrarverket till sina tidigare förslag och anför bl. a. att delterminologiska arbetet måste byggas ut eftersom terminologisk utveckling är enorganisk del av allt översättningsarbete. Vidare bör verkets översättare gesmöjlighet att ägna sig åt granskningsverksamhet samt information ochrådgivning i översättnings- och allmänna språkfrågor. Detta fär till följd attandelen debiteringsbar tid minskar och därigenom sektionenssjälvförsörjningsförmåga. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 168 att språksektionen organisatoriskt fiyttas frånadministrativa byrån lill informationsbyrån. Totalt nödvändiggör förslagen enanslagsökning med . lämnade isärskild skrivelse en rad förslag om inriktning och utformningav språkservicen och språksektionens framtida verksamhet. Etl av förslagen - omsamordning av det terminologiska arbetet på invandrarspråk - överlämnades lilluniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ). förslag härjämtevissa förslag från UHÄ:s tolkulredning redovisais för regeringen under år 1978.Hithörande frågor övervägs f. n. inom . förslagi övrigt syftar till att höja översättningsstandarden i samhällsinformationenpå invandrarspråk. Därför bör, enligt förslagen, utrymmet för ickeintäktsfinansierad verksamhet göras större. Som jag inledningsvis har anfört ären hög kvalitet i översättningarna etl eftersträvansvärt mål. Jag delar härvidverkets uppfattning om behovei av fortlöpande språkligt utvecklingsarbete. Jag förordar därför attmedelsanvisningen för /80 räknas upp med . Det ökade utrymmet för icke intäktsfinansierad verksamheibör emellertid inte användas så att pågående utredningsarbete på detterminologiska området föregrips. Den av verket föreslagna organisatoriskaförändringen finner jag vara ändamålsenlig. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att lillÖversättningsservice för /80 anvisa ett förslagsanslag av500000 kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 169 Sammanfattning avbetänkandet Arbete i jordbruk och trädgård avgivet av utredningen om jordbruks-och trädgårdsnäringens arbetskraftsförhållanden . Utredningens huvuduppgifter har varit följande: - Attkartlägga den nuvarande sysselsättningssituationen inom lantbruks-näringen. - Attställa samman tillgängligt material rörande del framtida personalbehovet. - Attnärmare analysera frågan om rekryteringen till jordbruksnäringen. - Altbedöma i vad mån behovet av kvalificerad personal kan tillgodoses genomvidareutbildning av dem som redan är anställda inom Jordbruksnäringen. - Allpröva olika möjligheter att utjämna de nuvarande säsongvariationerna isysselsättningen. - Attgenomföra en bedömning av hur stor personal som behövs i jordbrukel sommartidoch i vad mån detta personalbehov kan och bör tillgodoses med tillfälligtanställda utan särskilda yrkeskvalifikationer. - Attöverväga vilka ålgärder som behöver vidtas för atl målen om en jämnsysselsättning över året skall uppnås. Utredningen inleder medatt redogöra för företagsamheten och arbels-kraftsförhållandena inomjordbrukssektorn. Underlaget har huvudsakligen hämtats från officiell statistikoch från inom näringen verksamma myndigheter och organisalioner. Uppgiftemahar kompletterats med en enkätundersökning av de personer inom näringen somvid en viss lidpunkt hade kontakt med arbetsförmedlingen. Enligt utredningensuppfattning finns skäl för en samordning och översyn av näringensarbetsmarknadsstatistik. Brister finns även när det gäller aktuella fakta ochframtidsbedömningar. Utredningen har gjortberäkningar angående det årliga rekryteringsbehovet inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. För Jordbrukets del har olika alternativ redovisats. Underperioden fram har den årliga rekryteringen bedömts variera mellan2000 och 3 200 personer. För trädgårdsnäringens del bedöms motsvarande siffrauppgå till 1 000 personer. Utredningen har utförligtredogjort för den reguljära yrkesutbildningens uppbyggnad, omfattning ochinnehåll. Tyngdpunkten i framställningen ligger på förhållandena inomgymnasieskolan. Men även vissa andra utbild- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 170 ningsformer - exempelvis fortbildning inom detreguljära skolväsendet och arbetsmarknadsutbildning - har behandlals. Utredningen anser att dengrundläggande utbildningen bör stå öppen för alla gmpper av elever, oavsettderas tilltänkta framtida yrkesslällning inom näringen eller avsikter alt sökasysselsättning utanför jordbruksnäringen. De viktigaste förslagensom utredningen framlägger i samband med yrkesutbildningen kan sammanfattas pånedan angivet sätt. - Medhänsyn till arbetsuppgifternas natur ställs nu och ökade krav inteendasi på specialkunskaper inom ett yrkesområde utan även på översiktligainsikter om näringen. Detta leder fram till en väl underbyggd uppfattning ombehovet av en kvalificerad grundutbildning och god tillgång lill fortbildning.Utredningen konkretiserar inte sina uppfattningar beträffande alla detaljerutan framhåller att dessa uppgifter ständigt måste bevakas av näringensintressenter och berörda, ansvariga myndigheter. - Ifråga om utbildningens innehåll anser utredningen, atl vid sidan om deegentliga yrkesämnena största möjliga utrymme bör ges åt de allmänekonomiska,arbetsmarknadsmässiga och fackliga ämnena. - Uiredningenhar övervägt möjliga ålgärder för att bättre anpassa utbildningenstidsförläggning under årel lill näringens produktionsmässiga rytm. Man föreslåri detta sammanhang atl andra årskursen inom gymnasieskolans jordbrukslinjeefter ett avkortat sommaruppehåll påbörjas och pågår tillslutet av april följande år. (Förslaget innebär inte någon ändring av denreella studietiden). - Efteringående överväganden av frågor om dimensioneringen av yrkesutbildningensolika avsnitt, i första hand mot bakgmnd av näringens behov av utbildadarbetskraft, har utredningen stannat för att rekommendera en kvantitativtoförändrad elevintagning till Jordbrukslinjen. För trädgårdslinjen bör däremoten viss utökning av antalet elevplatser kunna övervägas. Vid behov börspecialkurser ytterligare kunna ordnas inom ramen av jordbruks- ochträdgårdsutbildningen. - I fråga omintagningsbestämmelsema till gymnasieskolans jordbrukslin je föreslår uiredningen, atl liksom hittillsbetygen från skall utgöra kvalifikationsgrund om nuvarande betygsordning i gmndskolan bibehålies. Men en kompletterande intagningsväg bör öppnas. Detta skulle kunna ske genom att sökande, som använt första året efter avslu tad grundskola för "kvalificerad och kontrollerbar arbetsinsats inom jordbruket" skulle få tillgodoräkna sig denna praktik. Insatsen skulle poängsältas och sedan vägas tillsammans med skolbetygen. - Grundutbildningen förträdgårdsnäringens del bör erhålla samma status som gäller för jordbruksutbildningens del. Den bör alhså inom gymna sieskolan få formen av en trädgårdslinje. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 Arbetsmarkniädsdepartementet 171 I fråga omarbetslöshetens nalur saml dess relativa omfattning skiljer sig enligtutredningen förhållandena inom Jordbrukel i en del avseenden från dem som ärregelmässiga beträffande arbetsmarknaden i dess helhet. Detta beror bl. a. påomständigheler i samband med näringens företagsmässiga struktur ochsammansättningen av den sysselsatta arbetskraften med dess stora inslag av egnaföretagare och medhjälpare samt en mindre andel löneanställda. Uppdelningen av desysselsatta i ovan nämnda kategorier påverkar också möjlighetema alt erhållaen sammanhängande och med situationen inom andra näringar jämförbar bild avarbetslöshetens omfattning. Endast för den mindre del av de yrkesverksamma, somtillhör någon erkänd arbetslöshetskassa, finns förutsättningar atl lå en meradetaljerad bild av arbetslösheten, fördelad på bl. a. yrkesområden. För de båda andra av denämnda kategorierna är det i regel inte fråga om en sådan frånvaro avsysselsättning, som kan redovisas i någon arbetslöshetsstatistik. 1 vissa falltalar man i stället om "undersysselsättning", men detla är etlbegrepp, som varken är entydigt definierat eller är statislikmäs-siglberäkningsbarl. Erfarenhetsmässigt är det emellertid belagt att många inomnäringen yrkesverksamma är sysselsatta endast på dellid eller under någonperiod av året. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i samband med arbetslöshet kan sägas ha två mål. Dels syftar de tillatt försöka undvika att arbetslöshet uppstår och att ersätta bortfallet avsysselsättning med andra, nya arbetstillfällen. Dels avser de alt underperioder, då det inte finns tillgång lill något slag av lämpligt arbete,kompensera inkomstbortfallet genom ekonomiskt stöd. De båda vägarna benämnsvanligen "arbetslinjen" resp. "kontant-linjen". I första handeftersträvar man att genom olika insatser utnyttja syssel-sätlningsmöjlighetemapå den öppna arbetsmarknaden. Samhällets viktigasle instrument i dettasammanhang är den offentliga arbetsförmedlingen och med denna samordnadyrkesvägledning och arbetsvärd. Genom ekonomiska bidrag underiältarförmedlingen för de arbetslösa att fiytta till orter eller regioner med bättretillgång fill resurser, bl. a. arbetsmarknadsutbildningen, avsedda attförbättra de arbetslösas förutsättningar att erhålla sysselsättning inom ramenav för dem nya yrkes- eller näringsgrensområden.