prop · G203101 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den storaomfattningen av förvärven och att den slutliga dispositionen av marken i vissafall bör föregås av byten, bör den rörliga krediten få disponeras intillutgången av . I övrigt bör gälla samma bestämmelser som vid inköp ochförsäljning över jordfonden. Detta innebär bl. a. att eventuella vinster ochförluster inkl. räntekostnader bör slutligt regleras över anslaget Bidrag tilljordbrukets rationalisering, m. m. utan att påverka ramen för bidrag till yttrerationalisering. Av olika anledningar utbjuds f. n.avsevärda arealer mark, främst skogsmark, till försäljning. Det är angelägetatt ta till vara de möjligheter som härigenom erbjuds att förbättraägostrukturen i skogsbruket och förstärka kombinerade jord- ochskogsbruksföretag med skogsmark. För nämnda ändamål bör 200 milj.kr. ställas till styrelsens förfogande som en rörlig kredit i riksgäldskontoretutöver den rörliga kredit på 25 milj. kr. som f. n, disponeras. Krediten bör fådisponeras intill utgången av . För information vill jagnämna att den förvärvade marken i första hand bör tillföras bestående lantbruk,eller användas för byte med andra skogsägare. Prop.1978/79:101 34 Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att lantbruksstyrelsenfår disponera en rörlig kredit på . i intill den31 . [9] 6. Naturvårdsfonden: Markförvärv förnaturvårdsändamål, m. m. statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 4 milj. kr. Anslagetdisponeras av för bestridande av kostnader för förvärvför statens räkning av värdefulla naturområden. Med hänvisning till vad jag haranfört under punkten H 5 hemställer jag att regeringen föreslår rikdagen att till Naturvårdsfonden:Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1978/ 79 anvisa ett investeringsanslag av . 1978/79:101 35 Anmälantill tilläggsbudget IItili statsbudgeten för budgetåret1978/79 såvitt avser verksamhetsområde [1]. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Under denna rubrik har påstatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 234.2milj. Medel har bl. a. beräknats för programmet Beklädnad m. m. Underanslaget får överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) under innevarandebudgetår på driftbudgeten disponera högst 50,6 milj. kr. Ytteriigare medel harpå kapitalbudgeten anvisats under bl.a. investeringsanslagen Lagring förberedskapsändamål och Förrådsanläggningar m. m. Med anledning av att den offentliga upphandlingenhos textilindustrin har minskat kraftigt har ÖEF i promemoriordaterade den 24 och lämnat förslag till stödbeställningarhos bomullsindustrin. Enligt förslaget skall ÖEF upphandla sjukhustextiliertill en sammanlagd kostnad av 11,1 milj. kr. Härtill kommer för denna upphandlingen kostnad av 1,4 milj. kr. för en förrådsbyggnad samt transport-ochhanteringskostnader på I milj. kr. Enligt ÖEF:s förslag skall lagerökningen ifråga om sjukhustextilier motsvaras av en lagerminskning av andra varor, främstkommissväv som avses försäljas utomlands. ÖEF beräknar attomsättningskostnaderna i samband med denna försäljning uppgår till 1 milj. kr. För att upphandling hos bomullsindustrin skallkunna ske behöver av det redovisade medelsbehovet12,5 milj. kr. förskottsvis ställas till ÖEF:s förfogande. Det är enligt min mening angeläget att enomstrukturering av ÖEF:s beredskapslager sker på det sätt som ÖEF harföreslagit. 1978/79:101 36 omstrukturering blir lagret bättre anpassat till detbedömda behovet av tekovaror i en krissituation. Jag tillstyrker därför ÖEF:s förslag. De medelsom ÖEF erhåller vid försäljning av nämnda varor får upp till ett belopp av14,5 milj. kr. inte utnyttjas av ÖEF. Huvuddelen av lagerförsäljningen bedömskunna ske under budgetåren 1978/79 och1979/80. Jag föreslår att ÖEF ges i uppdrag att åriigen senast den 1 juniredovisa storieken av det belopp som erhållits vid försäljning av varorna.Beloppet bör avräknas i regleringsbrev mot budgeterade belopp för budgetåren1979/80 och 1980/81. Med hänvisning till vad jag här haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de åtgärder som jag här har förordat. [2] G 2. : Anskaffning av viss materiel. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av 25,9 milj. kr. 1978/79:49 om vissavarvsfrågor föreslås vissa arbetsmarknadspolitiska insatser bl. a. i form avtidigareläggning av statliga beställningar. Regeringen bör nu få möjlighet att- beroende på sysselsättningsläget vid svenska varvsföretag lägga ut vissabeställningar. Jag tar här upp detidigareläggningar som berör verksamhetsområde. Detankommer på regeringen att besluta om upphandling på sätt och somär motiverad av varvspolitiken. Jag beräknar ett anslagsbehov av 30 milj. kr.för ett utsjöbevakningsfartyg och 3,6 milj. kr. för ersättningsanskaffning aven tulljakt. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Anskaffning avviss materiel på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av . Överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond [3] 3. Lagring för beredskapsändamål. Under denna rubrikhar för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 38,5 milj. kr.Härav avser 5 milj. kr. programmet Beklädnad m.m. Med hänvisning till vad jag Prop.1978/79:101 37 har anfört i det föregåendehemställer jag att regeringen föreslår att till Lagring förberedskapsändamål på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ett investeringsanslag av Il . Förrådsfonden för ekonomiskt försvar [4] 7. Förrådsanläggningar m. m. Under denna rubrik harför innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 6,9 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående herrvställer jag attregeringen föreslår att till Förrådsanläggningur m. m.på tilläggsbudget ti till statsbudgeten för /79 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1978/79:101 39 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde TRETTONDEHUVUDTITELN D. Lantmäteri- och kartväsendet [1]D 7. Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamheten. Någotanslag för detta ändamål har inte tagits upp i statsbudgeten för budgetåret1978/79. Kostnaderna för lantmäterietsförrättningsverksamhet skall i princip täckas av avgifter som tas ut avsakägare enligt lantmäteritaxan (1971:1101, omtryckt 1976:491, ändrad senast1978:834). För verksamheten disponeras ett formellt s. k. 1000-kronorsanslag,anslaget D 2. Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget fårinte uppvisa någon belastning vid utgången av budgetåret. Förrättningsverksamheten har , trotsstora taxehöjningar, gått med förlust. Det balanserade underskottet iverksamheten uppgick vid utgången av /77 till nära 20 milj. kr.Riksdagen anvisade på tilläggsbudget II till statsbudgeten /78 (prop. 1977/78:101, CU 1977/78:10, rskr 1977/78:135) eUförslagsanslag av 22 milj. kr. för täckning av detta underskott jämte ränta. () har i skrivelse den 31maj 1978 konstaterat att det ekonomiska utfallet av förrättningsverksamhetenäven /78 innebär förlust. LM V uppskattar förlusten per den 31december 1977 till 8,8 milj. kr. Den taxa som fastställdes att gälla fr. o. m.den 1 juli 1976 var avsedd att ge full kostnadstäckning framtill /78. De förutsättningar som taxa vilade påhar emellertid inte uppfyllts. a. har produktiviteten blivit lägre än planerat. Dentaxehöjning som skedde fr. o. m. har förutsatts ge 1978/79:101 40 full kostnadsläckning i verksamheten under kalenderåret1978 men har inte beräknats kunna täcka eventuell förlust under första hälftenav /78. LMV hemställer därför att bidrag ges till föriusten perden med 8,8 milj. kr. jämte ränta fram tillutbetalningstidpunkten. Kravet på full kostnadstäckning ilantmäteriets förrättningsverksamhet innebär givetvis att avgifterna enligtlantmäteritaxan skall sättas så att föriust inte uppkommer. Mot bakgrund av desenaste årens stora taxehöjningar är det emellertid enligt min mening intemöjligt att täcka den nu aktuella förlusten genom en i motsvarande mån ökadhöjning av avgifterna 1979. Regeringen har på min föredragning beslutat om höjning avlantmäteritaxan fr. o. m. , sakersättningarna ochtidersättningarna (f.n. av förrättningsvolymen) . Taxan harberäknats ge balans mellan intäkter och kostnader i verksamheten . LMV har gjort och gör stora ansträngningar för attåstadkomma full kostnadstäckning i förrättningsverksamheten. Vissaförbättringar i de förhållanden som påverkar resultatet kan nu skönjas. Jagberör detta närmare i budgetpropositionen 1979 i mitt anförande utjder anslagetD 2. Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Jag tillstyrker sålunda LMV:s hemställan och förordar etttilläggsanslag om 10,2 milj. kr. för täckning av förlusten. Anslaget svarar motden beräknade förlusten i verksamheten den I juli-den 31 december1977, 8,8 milj. kr., jämte räntekostnader för rörlig kredit på beloppet fr. o.m. fram till den tidpunkt då medel beräknas kunna ställastill förfogande. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet: Täckning avförluster iförrättningsverksamhe-len på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /79 anvisa ett anslag av . [2] 12. Lånefonden för bostadsbyggande. Under denna rubrikhar på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslagav 3 705 milj. kr. har i sin anslagsframställning avseendebudgetåret 1978/79:101 41 1978/79 hemställt att under anslaget anvisas 215 milj. kr.på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Med hänvisning till vad jagtidigare denna dag har anfört vid min anmälan i budgetpropositionen avmotsvarande anslag för nästa budgetår (prop. 1978/79: 100 bil. 16) hemställerjag att regeringen föreslår att till Lånefonden förbostadsbyggande på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ett investeringsanslagav . 1978/79:101 43 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /79 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Industridepartementet m. m. [I] A 3. Kommittéer m.m. Istatsbudgeten för /79 har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag av 11 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservationpå anslaget av . På tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79:122) har anvisats ytteriigare 14,4 milj. kr. Till bönan av har avanslaget förbrukats . Utredningsverksamheten inom industridepartementetsområde har fortfarande en betydande omfattning. Norrbottendelegationen (I1976:04) kommer sålunda att fortsätta sin verksamhet och denarbetsgrupp inom Göteborgsdelegationen (I 1977:03) som arbetar med de frågorsom har samband med de omedelbara sysselsättningsproblemen, fullföljer sittarbete. Vidare har tillkommit ett antal kommittéer, för vilka kostnader intetidigare har beräknats, bl. a. skogsägarföretagskommittén (I 1978:02),utredningen (1 1978:04) om datateknikens och elektronikens effekter pånäringslivets utveckling samt kommittén (I 1978:05) för alternativ produktionvid varven. Härtill kommer att från detta anslag betalas olika undersökningarsom föranleds av utvecklingen inom skilda branscher. Som exempel kan nämnaskostnaderna för tekodelegationen och kostnader i samband med förhandlingarna omstatens övertagande av . Det bör också nämnas att kostnaderna för denav statsministern tillkallade särskilda näringspolitiska delegationen (Ju1978:04) bestrids från detta anslag. En genomgång har visat att tillgängligamedel under anslaget inte räcker till för de anspråk som ställs påutredningsverksamheten inom Prop.1978/79:101 44 Efter samråd med statsrådenWirtén och beräknar jag det ytteriigare medelsbehovet till 20 milj. kr. Med hänvisning till det anfördahemställer jag att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /79 anvisa ett reservationsanslag av . [2] A 4. I statsbudgeten för budgetåret1978/79 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av . gjorda åtaganden harmedfört att belastningen på anslaget redan är betydande. Med hänsyn härtilloch efter en bedömning av kostnader för väntade utländska besök och möten medde blandade kommissionerna för ekonomiskt, industriellt, tekniskt ochvetenskapligt samarbete mellan och ett antal länder i böranslaget innevarande budgetår tillföras ytteriigare . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av . [3] B 15. Täckande av förluster i anledning av statligtstöd till hantverks-och industriföretag m. fl. Under denna anslagsrubrikredovisas bl. a. ramen för statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigaranti-lån. Särskilda bestämmelser om statlig garanti för låntill turisthotell är intagna i brev . För beslut om lånegaranti har /79 beviljats en ram om 300 milj. kr. - den 31oktober 1978 har statens industriverk och regeringen beviljat kreditgarantiertill ett sammanlagt belopp av ca 120 milj. kr. Med hänsyn till inneliggandeansökningar kan beräknas att ca 250 milj. kr. av ramen har tagits i anspråktill . Den höga efterfrågan väntas bestå under hela budgetåret.Jag bedömer det mot denna bakgrund nödvändigt att öka ramen för de statligakreditgarantierna. Jag förordar därför att ramen utökas med 150 milj. kr. tillsammanlagt högst 450 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang nämna attindustriverket och regeringen föregående budgetår beviljade statligakreditgarantier till sammanlagt närmare 400 milj. kr. 1978/79:101 45 Jaghemställer att regeringen föreslår att medge att för /79 statliggaranti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån och förlån till turisthotell beviljas med ytterligare . [4]2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för /79. 1972:85 (s. 47), 1972:130 (s. 59), 1973:170(s. 49), 1974:170 (s. 71). 1975/76:25 (s. 77), 1976/77:25 (s. 102) och1977/78:25 (s. 94) har redogörelser lämnats för förenade fabriksverkens (FFV)medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. har FFV för budgetåren 1971/72-1977/78beviljats investeringsanslag med sammanlagt 35,9 milj. kr. för finansiering avstirlingprojektet. FFV har mtidigt för nämnda ändamål givits rätt attsolidariskt med teckna borgen för lån i Investeringsbank ABintill ett belopp av totalt 98,1 milj. kr. 10, NU 1972:35,rskr 1972:198, prop. 10, NU 1972:67, rskr 1972:320, prop. 11, NU 1973:71, rskr 1973:384, prop. 11, NU 1974:56,rskr 1974:396, prop. 1975/76:25 bil. 11, NU 1975/76:18, rskr 1975/76:135, prop.1976/77:25 bil. 10, NU 1976/77:13, rskr 1976/77:55, prop. 1977/78:25 bil. 11,NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108). FFV hemställer i skrivelse ommedel för finansiering av stirlingprojektet. Av FFV:s skrivelse framgår ihuvudsak följande. Utvecklingen av stirlingmotorer sker i det avstaten genom FFV och gemensamt ägda företaget () AB & Co. (United ). United påbörjade hösten 1968sin verksamhet med målet att utveckla och konstruera stirlingmotorer medsådana egenskaper och tillämpningsområden som kunde leda till seriemässig tillverkning.Utvecklingsarbetet har delats upp i delmål, som skall uppnås vid vissatidpunkter då beslut beträffande den fortsatta verksamheten skall fattas. Detförsta delmålet, som innebar att motorn skulle uppnå tillfredsställandeprestanda för vissa introduktionstillämpningar, uppfylldes planenligt . genomfördes en genomgripande översynav bolagets långsiktsplan med omfattande analys Prop.1978/79:101 46 och utvärderingar av alternativa strategier. Dennareviderade långsiktsplan ligger till grund för United fortsattaverksamhet. Utvecklingsarbetet fortsätter planenligt. Principbeslut omproduktion av motorer beräknas bli fattat . De motorer som äraktuella för produktion i större skala har effekten 75 och 150 kW. Deplanerade produktversionerna utgör resultatet av den omfattande komponentutvecklingsom har bedrivits vid United . En serie provmotorer förolika kunder är under tillverkning. Andra viktiga delmål avseendeprestanda, emissioner, installerbarhet och operativa egenskaper har därefterplanenligt uppnåtts. Tre fordon med stirlingmotorer är under utvärdering.Erhållna resultat visar - god körbarhet.låga ljud- och vibrationsnivåer med utmärkt förarkom-fort, - ljudnivåer ochavgasemissioner långt under normerna i strängast förutsedda lagstiftning iFörenta staterna, - bränsleförbrukningi nivå med dagens icke avgasrenade förbränningsmotorer. Stirlingmotorn kan drivas med olikabränslen. Övergång mellan olika flytande och gasformiga bränslen kräver endastmindre modifieringar av förbränningssystemet. har United Stirlingsproduktkostnadskalkyl systematiskt följts upp och utvärderats. Även externexpertis har anlitats vid denna utvärdering. Med viss modifiering avkonstruktionen och användning av än mer avancerade tillverkningsmetoder kommertillverkningskostnaden för motorn att kunna reduceras till en nivåjämförbar med konventionella dieselmotorers. Av resultatprognosen framgår attprojektets utvecklingskostnader bör kunna återvinnas mot slutet av 1980-talet.Liksom tidigare är utvecklingsarbetet inriktat på att tillgodose behovet inomvissa specialmarknader (gruvfordon eller andra arbetsmaskiner,totalenergisystem, allmännyttofordon framför allt i stadstrafik), där lågljudnivå, låg halt av skadliga avgaser och flerbränsleegenskaper är av störstabetydelse. Avsikte:; är att introducerastirlingmotorn på specialmarknader och därigenom erhålla basen för en framtidavolymmarknad. United avser att samarbeta med den etablerademotorindustrin för produktion och marknadsföring av stirlingmotorn. UnitedStirling skall i första hand svara för vidareutvecklingen av stirlingspecifikakomponenter. Härigenom läggs grunden för genomförandet av den s.k.komponentstrategin, dvs. att åstadkomma basen för en komponentindustri förstirlingmotorer i . Enligt vad FFV framhåller visaringående undersökningar av konkurrenssituationen för stirlingmotorn inom olikamarknader, med undantag för personbilsområdet, att dieselmotorn genomgående ärstirlingmotorns huvudkonkurrent. Omväridens intresse för att använda stirlingmotorer ifordon har ökat Prop.1978/79:101 47 a.som en följd härav beställt två utvecklingsprogram för personbilsmotorerbaserade på stirlingmotorn. Dessa parallella program genomförs i enlighet medden amerikanska kongressens direktiv med National Aeronautics and () som administratör. United svarar för enbetydande del av verksamheten inom det ena av dessa program genom att ingå iett konsortium med de amerikanska företagen Mechanical Technology Incorporatedoch AM General. Verksamhetsplanen omfattar en sjuårsperiod och omsluter totaltca 95 milj. dollar, varav ca 30 milj. dollar beräknas tillfalla UnitedStirling, främst i form av betalda utvecklingsuppdrag. Enligt direktiven börminst en motortillverkare i licensieras av konsortiet underde närmaste två åren. United Stiriing har även, som enföljd av det ökade intresset för stiriing-motorn, tecknat avtal med en ståreuropeisk motortillverkare om leverans av ett visst antal provmotorer medoption på framtida licensavtal. United har enligt de avtalsom har ingåtts med de amerikanska myndigheterna rätt att fritt utnyttjauppnådda utvecklingsresultat inom resp. program. Verksamheten vid United Stirlinghar - med undantag för den inledande perioden - finansierats genom att50% lånats upp i mot delägarnas solidariskaborgen och tillförts av delägarna med lika fördelning mellan dem. Kockumshar därvid lämnat direkta bidrag medan FFV i enlighet med statsmakternas besluttill största delen lämnat lån, t. v. utan krav på amortering. Fram tillutgången av har delägarna vardera överfört 43,4 milj. kr. Av FFV:s andel har 4,8 milj. kr. lämnats som bidrag från egenutvecklingsbudget och 38,6 milj. kr. som lån från FFV, varav 35,9 milj. kr.har erhållits som särskilda investeringsanslag. Enligt nu föreliggande planerkommer United att ägna sig åtvidareutveckling, produktionsförberedelser samt åt tillverkning i liten skala.Trots de intäkter som beräknas inflyta från externa utvecklingsuppdrag kommerbolaget att redovisa årliga underskott. Först under senarehälften av beräknas intäkterna bli tillräckliga för att medgeåterbetalning av stirling-projektets utvecklings- och startkostnader. Utvecklingen av en stirlingmotor ärett projekt av utpräglat långsiktig karaktär. Sådana projekt kan intefinansieras genom normal upplåning. Varken Investeringsbanken eller någon annanbank har möjlighet att engagera riskbärande kapital under en så lång periodsom här är aktuell. Några andra former för att externfinansiera långsiktigautvecklingsprojekt existerar f n. inte i . Den enda möjligheten attfullgöra stirlingprojektet är därför att staten övertar huvuddelen av dessfinansiering. Behovet av statlig finansiering gäller också UnitedStirlings hittillsvaran- Prop.1978/79:101 48 de lån i Investenngsbanken. Som nämnts kommer bolagetsintäkter inte att medge återbetalning avtidigare utvecklingskostnader. Investeringsbanken har inte möjlighet attbevilja anstånd med räntor och amorteringar på beviljade lån, vilkauppgår till 88,4 milj. kr. I sin revisionsberättelse har United revisorer framhållit att enfinansiell rekonstruktion av bolaget måste genomföras. Vid utgången av år 1977redovisade bolaget ett balanserat underskott av 57,5 milj, kr. Dessutomredovisade bolaget balanserade produktutvecklingskostnader av 41,6 milj. kr. För att lösa United Stirlingsfinansiella situation bör de nuvarande lånen från FFV om 38,6 milj. kr. ochInvesteringsbanken om 88,4 milj. kr. Detta bör ske genom att FFVmedges att efterge sin fordran på bolaget och att lånen från Investeringsbankenersätts med lån från staten med villkorlig återbelalningsskyldighet. Härigenomblir det möjligt att eliminera bolagets balanserade utvecklingskostnader ochunderskott. Det framtida medelsbehovet börlämpligen till hälften täckas med bidrag från delägarna och till hälften medstatliga lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. United kostnader beräknas till 42 milj. kr. Intäkter från pågående uppdrag beräknas uppgå till 20 milj.kr. Av återstående 22 milj. kr. skulle delägarna enligt den föreslagnafördelningen vardera skjuta till 5,5 milj. kr. och 11 milj. kr. täckas av ettstatligt lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. FFV hemställer om dels tillståndatt efterge lämnade lån till United Stiriing av 38,6 milj. kr., delsanslag av (88,4-f 11,0=) 99,4 milj. kr. att lämnas till United som lånmed villkorlig återbetalningsskyldighet, dels anslag av 5,5 milj. kr. för atttäcka sin andel av United Stiriings medelsbehov . u Utvecklingsarbetet på stirlingmotorn fortsätterplanenligt. Den gällande långsiktsplanen för stirlingprojektet innebär attmotorn först skall introduceras på specialmarknader, t. ex. marknaderna förgruvfordon eller andra arbetsmaskiner, totalenergisystem, allmännyttofordon förstadstrafik, där låg ljudnivå, låg halt av skadliga avgaser ochflerbränsleegenskaper är av största betydelse. En skärpning av lagstiftningen iflera länder beträffande emissionsnivåer för tyngre fordon i stadsmiljö väntasunder 1980-taIet. Likaså får man räkna med skärpta krav på arbetsplatsensmiljö. Åtgärder av detta slag bör väsentligt öka stirlingmotornskonkurrenskraft. Enligt vad FFV framhållit har desenaste årens framsteg inom stirling-motortekniken kraftigt ökat omvärldensintresse för att använda stirlingmotorn även i fordon. United deltari ett amerikanskt konsortium som på uppdrag av utvecklar en stirlingmotorför personbilar. Prop.1978/79:101 49 Programmet är upplagt pä och kostar . Detta uppdrag och andra utvecklingsuppdrag som United harerhållit är enligt min mening ett belägg för att satsningen på att utveckla enstirlingmotor i är riktig. Det närmaste utvecklingsarbetetinriktas på att produktionsanpassa och förbereda motorerna för tillverkning.Principbeslut om produktion av en motor avses bli fattat .