prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Trots mottrycksanläggningarnas goda bränsleutnyttjande medförökad produktion av mottrycksel därför inte så starkt minskad oljeanvändning somantagits i SIND:s beräkningar. NEDberör också sambandet mellan el- och oljeförbrakning: Enviktig slutsals i rapporten är hur små möjlighetema till elbesparing är. Isjälva verkei medför många av projekten en ökad elförbrukning. Ändå har denstora potentialen för konvertering från olja till el knappast alls utnyttjats.Det finns här anledning att rikta principiell kritik mot utredningensfömtsättningar. Projekt för konvertering från olja till el kan genomföras i deflesta branscher. Det skulle innebära en rationell anpassning till landetsfömtsättningar för inhemsk energiproduktion. har avgivit ett yttrande med synpunkter på rapportens avsnitt om den s.k. INRED-metoden: Dennaprocess har utarbetat i samarbete med MEFOS i . Statsbidrag harerhållits till uppförande och drift av en demonstrationsanläggning. Rapportinlämnades till statens industriverk . 1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 305 Utredningen 1978:6 förefaller vara skriven innan dehittillsvarande försöken med INRED-metoden genomfördes i slutet på maj månad1978. Detta kan förklara att synpunkterna på INRED-mefoden blivit missvisande. 2.3 Fortsatt stöd till PoD-verksamhet De remissinstanser som har yttrat sig i frågan ombesparingspotentialen, det fratlda medelsbehovet och behovet av fortsatt stödanser att fortsatta insatser inom området erfordras. STU anser att en successiv ökning av saisningarna på PoDär en naturlig följd av FoU-satsningarna. Resultatet av gjorda PoD-satsningarvad gäller investeringar och energisparande finner STU acceptabelt.Investeringsbehovet för nya projekt jämfört med möjlig energibesparing finnerSTU vara rimligt. Tillsammans med industriverkets tidigare energiutredningar(SIND 1976:3 och 1977:6) påvisar här framtagna data att en belydandesparpoten-tial fortfarande återstår i industrin. De investeringar som krävs föratt realisera dessa energibesparingar torde dock endast i ringa utsträckningsvara mot normala företagsekonomiska avkastningskrav. Däremot kan sådanainvesleringar sedda ur annan synpunkt vara motiverade. Det föreligger sålundaskäl för att genom statliga stödåtgärder påskynda investeringar syftande tillenergibesparing. Liknande synpunkier på stödet till PoD-anläggningarframförs av . för fram synpunkten attsatsningen på energihushållningsåtgärder inom industrisektom är för lågrelativt de satsningar som görs inom övriga delar av energisystemet. Bolagetanser också att det redovisade materialet tyder på en viss obalans beträffandeinsatserna i olika branscher samt fortsätter: Man frågar sig om inte "marginalnyttan" avytterligare insatser inom massa och papper måhända är siörre än för en del avinsalsema inom kemiska industrin. Denna kritik kan sammanfattas i ett önskemålall man i det fortsatta planeringsarbetet för invesleringar i PoD-anläggningarförsöker alt i möjligasle mån kvantifiera samhällsnyttan (potentiell energibesparing,minskad miljöbelastning elc.) för varje projeki. Därmed skulle man lättarekunna värdera åtgärder inom olika branscher mol varandra. SCPF har modifierat de kostnadsberäkningar som SIND gjortbeträffande projekt inom skogsindustribranschen och därvid funnil allinvesteringsbeloppen ligger ca 10 milj. kr. högre än vad SIND räknat med.Därtill 20 1978179. 1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 306 kommerenligt SCPF sannolikt kostnader för försökspappersmaskinen , beräknade tilldrygt 50 milj. kr. Behovetav stöd tiU PoD-anläggningar inom andra sektorer än de som omfattas avutredningen framhålls av TFD samt av : Beträffandeinventeringen av nya projekt och innehållet i stort i den fortsattaPoD-verksamheten vill NE understryka behovei av stöd i samband med utnyttjandeav ny fjärrvärmeteknik. En omfattande utbyggnad av fjärrvärme förutses förslag. Medelsramama för NE: s område/H ETV ATTENTEKNIKger inte utrymme för tekniska utvecklingsinsatser av större omfattning fördessa ändamål. TFDnämnder flera projekt inom transportsektorn vilka f. n. får stöd avdelegationen samt anför: Isamband med utvärderingen av projekten kan det eventuellt visa sig motiveratatt fortsätta mer praktiskt utvecklade fullskaleförsök vilka kan medföra kravpå någon form av prototyper eller demonstrationsanläggningar. Någraställningstaganden till behovet av sådana anläggningar eller lill kostnadernahärför har ännu ej kunnat göras. Behoven bör emellertid kunna preciseras underde närmaste åren. Det bör även framhållas att ytterligare projekt, i förstahand på kollektivsidan, kan komma till stånd vilka ocksåkan medföra behov av PoD-anläggningar. KTH(energinämnden) påpekar atl det kan finnas behov av stöd till andra lyper avanläggningar än f n.: Såsominstmktionerna för stöd till pilot- och demonstrationsprojekt är utformade,lämnas stöd enbart till anläggningar och metoder, som är tekniskt settfärdigutvecklade och i stort sett även kommersiellt färdiga för marknadföring.Delta innebär bl.a. att de efter ett stöd från SIND om maximall avanläggningskostnaden skall uppvisa en lönsamhet. Detla leder till atl projektsom syftar lill tillämpning längre fram i tiden inte kan få något stöd,eftersom sådana projekt p.g.a. sin storlek inle ryms inom de ramar, som andraprogramorgan, exempelvis STU, NE, förfogar över. En ny typ av pilot- ochdemonstrationsanläggnigar måste lillskapas, där nya processer kan utprovas,trots att de inte kan antas bli ekonomiska, framför allt på grund av att detillämpar nya och avancerade teknologier, men även därför alt de syfiar lillanvändning av inhemska bräslen, vilka inte blir konkurrenskraftiga förränexempelvis olja inte finns tillgänglig längre. Situationen är särskiltbesvärande för akademiska forskningsinstitutioner, vilka inte har personellaeller ekonomiska resurser alt bedriva en utveckling, annat än ilaboratorieskala. Detta leder till att många intressanta och värdefulla uppslagkvävs i sin linda på grund av avsaknaden av ekonomiska resurser. utredning finns ett kort avsnitt om den framtida finansieringenav PoD-anläggningar. Man nämner där möjligheten att komplettera nuvarande stödmed ett lån. ev. med villkorlig återbetalningsskyldighet. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 307 Industriverkettar dock inte ställning till denna fråga i rapporten. De remissinsianser somtagit upp frågan, redovisar en positiv inställning till en sådan förändring.STU anför: Finansieringenav PoD-projekt sker genom bidrag kostnadstäckning. SINDtar upp frågan om en utbyggnad av finansieringen med någon typ av lån medvillkoriig återbetalningsskyldighel. STU anser att denna typ av lån kan varaett bra sätt att få till stånd PoD-projekt. Liknandesynpunkter framförs av , SCPF och universilelei i (lekniska fakultetensfakultetsnämnd). Kemikontoret anför i frågan: Kemikontoreldelar industriverkets uppfattning att hittillsvarande energisparstöd på siklbör läggas om från nuvarande fördelning lill att i huvudsak omfattaPoD-anläggningar och liknande projekt, där de ekonomiska riskerna kräverslatligt stöd för att projekten verkligen skall kunna realiseras. Allteftersomföretagen kunnat anpassa sin utmstning till den nya. mångdubbelt högre,prisnivå som inträdde för energiråvaror 1973/74 synes det rimligt att stödetför sådana anpassningsätgärder minskas till förmån för processanläggningar ochnya metoder. Här är ofta PoD-anläggningar nödvändiga mellansteg inte sällanav osäker och ekonomiskt riskfylld karaktär. Kemikontoret saknar ett klarareställningstagande från ulredningen till kompletterande stödformer av typenstatliga lån med låg ränta och återbetalningsskyldighel i proportion tillprojektets framgång eller liknande. ÄvenDFE tar upp denna fråga: 1SlND:s utredning nämns möjligheten all den nuvarande formen för stöd tillPoD-projekt dvs. av projektkostnaden -kompletterasmed lån. Syftet med en sådan komplettering skulle enligt utredningen vara attkunna anpassa formen för slöd till olika karaktär och storiek för aktuellaPoD-projekt. Enligt DFE är det viktigt att denna fråga om olika stödformer sesöver såsom anges i utredningen. Utredningenbehandlar bidragsverksamhetens framtida inrikining och framhåller att enöversyn av stödsystemet kan komma att komplettera hittillsvarande stödformermed någon typ av lån. Detta instämmer Vallenfall hell i och menar attlånevillkoren så långt möjligt bör anpassas till den lönsamhet en ålgärd kanbedömas fä. Fråganom hur resultaten av de PoD-projekt, som bedrivs med stöd från industriverket,skall föras vidare i så stor omfattning som möjligt, diskuteras av NFR, UHÅ,KTH, 1 , NE. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 308 UHÅframhåller belydelsen av en effekliv information om de genomförda ochplanerade PoD-projekten. så att kännedom om ny teknik för energihushållningsnabbt sprids till berörda inom industri och offentlig förvaltning. anser alt den aktuella rapporten fyller en viktig uppgift sominformationskälla. Liknande synpunkter förs fram av . (lekniska fakultetens fakulieisnämnd) gör bedömningen att ytteriigareinformationsinsatser krävs: Enkortfattad teknisk beskrivning av varje projekt ingår. Syftet med denna del avutredningen är förmodligen att kunskapen skall överföras till andra industriersom vägledning i nyprojektering och ombyggnadsarbete i energibesparande syfte.Det torde vara nödvändigi att göra denna information mer riktad till deenskilda industrierna om detta syfte skall uppnås. SCPFanser att frågan om spridning av resultaten borde diskuterats ytteriigare i utredningen: Utredningenframhåller på olika ställen att dess beräkningar av de möjliga spareffekternapå eller längre förutsätter, att den kunskap somPoD-anläggningarna genererar sprids till alla företag inom samma bransch,varvid icke inräknats den sparpotential som föreligger om den nya leknikenappliceras också i företag utanför den specifika branschen. För trovärdigheteni de akluella kalkylern blir det då angeläget kunna göra sannolikt, att de nyateknikerna sprides snabbt och kommer till bred praktisk tillämpning. Det synesoss mot den bakgrunden att utredningen borde ha ägnat något utrymme åt endiskussion på vilka sätt som SIND och industrins organ m. fl. kan medverka tillatt de nya teknikema får ett snabbt genomslag ute i industrin. För SCPF:s delvill vi anmäla att vi i eget intresse skall ta en överiäggning härom i vårenergikommitté. Ettsärskilt problem i sammanhanget tas upp av KTK (fakuhetsnämnden ochsektionsnämnden K). Efter en diskussion om utvecklingsarbetet av en membranmetodför kloralkalianalys, som nämns i rapporten, anförs: Dettautvecklingsarbete är omgärdat av rigorösa sekretesskrav beträffande know-how,patentansökning m. m. Den osökta frågan är givetvis hur Industriverketförsäkrat sig om att resultaten av bidraget lill Uddeholmsanläggningen skallkunna vinna spridning inom svensk industri med hänsyn till den hårdakonkurrensen mellan de fä multinationella storföretag som behärskar detlaviktiga teknikområde med ett nät av licensöverkom-melser över hela väriden. 2.5Samordning med annan stödverksamhet Frågorom samordning med andra program för stöd till FoU- och PoD-verksamhetendiskuteras av NFR, BFR, NE, DFE, STU och . Prop.1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 309 1avsnitt 3.1 anges att SIND:s bidrag bl.a. kan avse energibesparande åtgärderinom näringslivets byggnader. Detta exemplifieras med åtgärder såsom förbättradisolering, förbättrat värmesystem, återvinning av värme ur frånluft. Sådanaåtgärder inom näringslivets byggnader kan också komma ifråga för stöd frånBFR. Detta lämnas med helt andra villkor än SIND:s bidrag. Eftersom det kan varautomordentligt svårt att bedöma vad som är en åtgärd för att spara energi i enindustriell process, och vad som är en åtgärd för att spara energi vid enbyggnads klimatisering är det lämpligt att detta gränsområde kan täckas såvälfrån SIND som från BFR. Detta bör rimligen innebära ökade möjligheler atl fåtill stånd önskvärd energibesparing. BFR anser därför att det inte finnsanledning att sträva efter att harmoniserna bidragsreglerna. De fyller olikafunktion och bör därför ha olika utformning. Genom att SIND är representerat irådels prövningsnämnd, där samtliga experimentbyggnadsärenden behandlas,underlättas diskussionerna om samfinansiering och eventuell överföring av ettärende. Detta har varit aktuellt endast i några fall. BFRberör också samordningen mellan en eventull lånemöjlighet för PoD-anläggningarvia industriverket och BFR:s lånesystem: BFRvill med anledning härav påpeka, att den situationen kan uppstå att inom ettbegränsat ansvarsområde både SIND och BFR kan ge lån för samma typer avåtgärder. Detta medför då att ökat ansvar för båda organisationerna att tillseall en dubbelflnansiering inte kan förekomma. Detta löses smidigast genomSlND:s representation i rådets prövningsnämnd. NFRefterlyser ett vidgat samarbete: Detkan på goda grunder antas att brist på kunskap inom grundläggande områdenhindrar, försenar och fördyrar genomförande av många teknikinnovationer. Enkatalog över sådana bristområden skulle kunna ge en stimulans för forskare atlangripa grundläggande problem av direkt relevans för de tillämpade och därvidkunna påräkna stöd från rådet, som ju har särskilda medel för "energirelateradgrundforskning". En jämförelse mellan projekt stödda av rådet och projektupptagna i föreliggande utredning visar en obetydlig "minsta gemensammanämnare". Till en del kan detta förklaras med att ca hälften avprototyperna och demonstrationsanläggningarna (PoD) riktar sig mot bättrevärmeekonomi och att eventuell grundforskning här ligger långt från de teknisktbearbetade tillämpningarna. För metodorienterade,pågående såväl som nya PoD, riktade mot ny teknik och nya processer etc.,skulle enligt rådets mening en ökad kommunikation mellan tekniker och forskarekunna ge uppslag till projekt av intresse såväl för forskning som för denteknik vars målsättning är atl spara energi åt landet. NEframhåller att kopplingen mellan NE:s verksamhet och SIND:s stöd tillPoD-anläggningar fordrar ett nära samarbele. Formerna för delta är 1978/79:115 Bilaga 1.4 Industridepartementet 310 Nämnden påpekar särskilt att samarbetet under det senaste åretintensifierats inom området förbränningsteknik. NE anför vidare: Utredningenredovisar inte förslag till förändring av de nuvarande finansiella formernaoch övriga villkor för PoD-stöd men anger alt sådana förslag är att vänta.Dessa frågor har relation både lill energiforskningsprogrammet och tillmöjliga nya former för kollektiv energiproduktionsforskning mellan staten ochenergiproduktionsbranschen. NE har i sin anslagsframställning /80anmält sin avsikt att under innevarande budgetår studera sådana möjligheter ochframlägga ett förslag till regeringen. STUanger att man har god kännedom om de projekt som SIND ger stöd till samt attSlND:s och STU:s inriktningar överensstämmer. DFEpåpekar att gränserna mellan forskningsprogrammet och SlND:s PoD-stöd i vissutsträckning är oklar samt fortsätter: Förforskningsprogrammet gäller detta i första hand de delar som STU och NEansvarar för. Allteftersom energiforskningsprogrammei fortskrider kan dessutomi ökad utsträckning stöd till PoD-projekt bli akluella. Under innevarande treårsperiod1978/791980/81 kommer uppskattningsvis drygl 100 milj. kr. frånenergiforskningsprogrammei att utgå för slöd till siörre försöksanläggningar. 1STU:s och NE:s anmälan till industridepartementet om behov av medel från dennaanslagspost redovisas flera projekt som alternativt kunde erhålla slöd frånSIND. Mol den bakgrunden bör enligt DFE en närmare samordning ske mellan å enasidan STU och NE och å andra sidan SIND vid bidragsgivningen tillPoD-projektet. tar också upp en fråga av samordningskaraktär: av projekten inom massa och papper avser produktion av olika slags bränslenur skogsavfall. Här förefaller vara en överiappning mellan forskningsprogrammenenergianvändning i industrin och inhemsk bränsleproduktion ur biomassa. Viförutsälteratt en samordning mellan programmel har skett. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 311 Rapport till industridepartementet inaturgasfrågan Utdrag ur rapport avgiven av 0 Inledning ochsammanfattning....................................... . 314 1 Motiv förnaturgas i det svenska energisystemet .......... 316 1.1 Hushållning .............................................................. 316 1.2 Försörjningstrygghet .............................................. 316 1.3 Miljö och säkerhet ................................................... 319 1.4 Naturgasens uthållighet ........................................... 319 3 Skiss till ett svenskt naturgassystem ........................... 320 3.1 Imporlmodeller ........................................................ 321 3.3 Röriedningsnät och marknad inom Sydgasområdet 322 3.3.1 Marknad ........................................................ 322 3.5 Beredskapslagerfrågan .......................................... 323 3.5.4 Slutsatser......................................................... 323 4 Avtalssituationen ........................................................... 324 5 Ekonomi ....................................................................... 328 5.1.1.1 Investeringar och deras geografiskafördelning . 5.1.1.2 Fördelning på intressenter .................... 329 5.1.1.3 Tidsfördelning ....................................... 329 5.1.2.......................................................................... Samhällsekonomiskkalkyl 330 5.1.2.1 Beräkningsmetodik ............................ 330 5.1.2.3 Resultat enligt grundalternativet ......... 331 6 Konsekvenser för övriga energisystem m.m................... 332 6.1 Sammanfattning ..................................................... 332 Utvärdering av "Rapport tillindustridepartementet i naturgasfrågan" Sammanfattning av utvärdering utarbetad på uppdrag avindustridepartementet av G. och N. 1 Försörjningsläge............................................................. . 333 2 Tidplan förSydgas-projektet ......................................... 335 3 Marknadsförutsättningarför .............. 335 4 Regionalakonsekvenser ................................................ 336 5 Ekonomiskakalkyler ..................................................... 336 6 Miljöeffekter ................................................................... 337 7 Beredskapslagring ........................................................ 338 8 Slutsatser........................................................................ 338 Prop.1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 312 Yttrande över G. och N. Elamsutvärdering Uldrag ur yttrande avgivet av 1 Energiförsörjnings- och vissa samhällskonsekvenser .. 340 1.2 Regionala konsekvenser ........................................ 342 1.3 Miljöeffekter ........................................................... . 342 2 Tidplanen ..................................................................... . 343 3 ...................................................... . 343 4 Ekonomiskvärdering .................................................... . 344 5 Fortsattautredningar ................................................... 346 6 Avslutandesynpunkter................................................... . 347 1 Remissförfarandet ....................................................... 348 2 Allmänna synpunkter ................................................... 348 3 De ekonomiskakalkylerna ............................................. 352 4 Försörjningstrygghetoch beredskap ........................... 353 5 Miljöeffekter ................................................................... 357 6 Regional- ochsysselsättningspolitiska effekter ........... 358 7 Övriga frågor ............................................................... 359 Introduktion av naturgas i : en översikt avindustri- och sysselsättningspolitiska effekter Sammanfattning ur utredning från statens industriverkgenomförd av Norconsult /S (SIND PM 1978:4) ..................................... 360 Raport till industridepartementet inaturgasfrågan Utdrag ur rapport avgiven av O Inledning och sammanfattning..................................... 361 0.1 Allmänt................................................................... 361 0.2 utformning .............................. 362 0.3 Ekonomi .................................................................. 362 0.4 Organisation av kommersiell verksamhet ............. 364 2 Avtalssituationen .......................................................... 365 2.3 Sonatrach ............................................................... 366 2.3.1 Avtalstextens bakgrund ................................ 366 2.3.2 Avtalstid ........................................................ 366 2.3.3 Kvantitet ........................................................ 366 2.3.4 Leveransperiodens början ............................ 367 2.3.5 Priser ,............................................................. 367 2.3.6 Prisrevidering m.m........................................... 368 2.3.7 Leveransort .................................................. 368 2.3.8 Transport m. m................................................. 368 2.3.9 Villkor för avtalets giltighet ............................ 368 6 Olika tillförselalternativ för naturgas ........................... 369 6.2........................................................................... Belydelsenav att basera naturgasverksamheten på Ruhrgas- projeklei .................................................................. 369 7 Rörledningsnät och marknad i Västgasområdet .......... 369 7.1 Marknad ................................................................. 370 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 313 8 Ekonomiför ............................. 371 8.2Samhällsekonomisk kalkyl ........................... 371 8.2.3 Resultat ............................................ 371 8.2.4 Diskussion av resultatet ....................... 371 9 Ekonomiför Sydgas- och Västgasprojekten .......... 372 9.1 Investeringar ............................................. 372 9.2 Samhällsekonomisk kalkyl ............................ 372 9.4Hopkoppling av Västgas- och Sydgassystemen 373 11 Beredskapslagringsfrågan................................... 375 11.2Beredskapslagringskostnader i den samhällsekonomiska kal kylen ....................................................... 375 1978/79:115 Bilaga 1.5 Industridepartementet 314 Rapport till industridepartementet i naturgasfrågan Utdrag ur rapport avgiven av Inledning och sammanfattning Fråganom införande av naturgas på svenska energimarknaden behandlades första gångenmer ingående av utredningen om rörtransport av olja och gas, UROG. 1 sittslutbetänkande (SOU 1972:25) konstaterade UROG atl förutsättningarna förnaturgas "var gynnsamma nog för att vissa förberedelser bordevidtagas". Även den av regeringen tillsatta Naturgasdelegationenkonstaterade i sin slutredovisning till Industridepartementet attnaturgasfrågan borde klarläggas ytterligare. Delegationen bedömde att ettnaturgasprojekt svårligen kunde gå ihop kommersiellt, atl en merkostnad om ca5: -/Gcal "40 å per ton substituerbar olja" - var troligsamt att förhandlingar erfordrades för att bringa ytterligare klarhet i frågan.Enligt riksdagsbeslut bildades det halvstaUiga , somdärefter bedrivit utrednings- och förhandlingsarbete. En arbetsgrupp inomIndustridepartementet lämnade i en PM vissa synpunkter och förslagtill vidare utredning av bl. a. modeller för en naturgasintroduktion avrörbunden gas och LNG. , som avlämnade sitt huvudbetänkande(SOU 1978: 17) , förutsatte i tre av de framlagda fyraalternativen en begränsad introduktionskvantitet naturgas. Swedegasförhandlingar har resulterat i ett 20-årigt ramavtal med det ledande västtyskagasbolaget . Detta avtal omfattar bl.a. leveranser av 1,2 miljarder mnaturgas, motsvarande ca 1,2 miljoner m' olja, till och anläggande av engemensam gasledning genom till tysk/danska gränsen.