prop · G203209 · 1978-12-31 00:00:00 — Degodtagbara ombyggnadskostnaderna får vid ombyggnad med stöd av bostadslån ingåi låneunderiagei. 1 låneunderiagei kan därulöver i vissa fall ingå ell på visstsätt maximerat ingångsvärde för ombyggnadsfastighelen. Ulanför låneunderiageikan ligga såväl ingångsvärde som vissa ombyggnadskostnader som inte hargodtagits av lånemyndigheterna. Beslul om bostadslånfattas av länsbostadsnämnden. Ansökan om lån görs hos förmedlingsorganel ikommunen som också förbereder ärendet. Avser ansökan flerfamiljshus meddelasförst ell preliminärt beslul. När arbetena är slutförda meddelas efter nyansökan etl slutligt beslul. Detslutliga beslutet skiljer sig regelmässigt från det preliminära så lill vida alluppräkning sker med godtagbara prisförändringar och med räntekostnader underbyggnadstiden eller med andra kosinader vilka inle med säkerhet har kunnatbestämmas i det preliminära skedet. i tidsmässigt och sakligt hänseende i enlighel medbestämmelserna idel preliminära beslutet eller avviker den färdigställda byggnadenfrån ritning och teknisk beskrivning kan lånemyndighelerna vägra att beviljalån slutligt. Om produktionskostnaderna väsentligt beräknas överstigapantvärdet för det ny- eller ombyggda huset kan också hinder föreligga mol all lånebeslulmeddelas preliminärt eller slutligt. Skall samlidigl vidlassåväl energibesparande åtgärder som ombyggnads-åtgärder i bostadshus till vilkaslatligl stöd utgår kan efter ansökningar beviljas dels energispariån och-bidrag enligt energisparförordningen dels bostadslån enligt bosladsfinansieringsförordningen.I fråga om räntebidrag gäller i dessa kombinationsfall alt sådant bidrag utgårför såväl bostadslån som energispariån när den sammanlagda kostnaden för energibesparandeåtgärder och de åtgärder som är hänförliga till ombyggnaden överstiger . Denuvarande formerna för statligt stöd till ny-, lill- och ombyggnad av bostäderär differentierade för olika kategorier av låntagare. Differentieringen sammanhängeri allt väsentligt med skattereglernas ulformning. 1 olika sammanhang har önskemålframförts om en bättre samordning mellan bostadsfinansieringssystemels regleroch skattereglerna. Sådana önskemål framfördes bl. a. underriksdagsbehandlingen av budgetproposition 1978/79:209 60 närlänegränsen för nybyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus senasi ändrades (prop.1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187). I årels budgetproposition(prop. 1977/78:100 bil. I6,s. 32) uttalades också i samband med frägan om ränlegaranlinsstorlek vid ombyggnad av flerfamiljshus i enskild ägo alt del fanns anledningall ylterligare sludera frågan om sambandei mellan reglerna för den slalliga bostadslånegivningenoch skattereglerna vid ombyggnad. Bostadslånereglernaär, såvitt nu är av intresse, differentierade i två avseenden. Lånegränsen ärsåledes lägre vid ombyggnad än vid nybyggnad av flerfamiljshus i enskild ägo.Gränsen är vid ombyggnad av låneunderiagei. Vid nybyggnad går molsvarandegräns vid 92 96. Vidare ligger ränlegarantin vid del försia årel av lånelidenför sådana enskilda fastighetsägare som vid ombyggnad kan påräkna avdrag vidbeskattningen för reparations- och underhållskostnader och som kanoch önskar få räkna in fastighetens värde före ombyggnaden i låneunderiagei.Väljer dessa fastighetsägare all inle räkna in ingångsvärdet i låneunderlagetär den lägsta garanterade räntan, liksom för övriga ägare av flerfamiljshus,3,om byggnadsföretaget har påbönats . Vid ombyggnad av enskiltägt flerfamiljshus är alllså de subventionerade lånen mindre och räntesubventionenlägre än vid nybyggnad av sådant hus. Belräffandeskälen för den nu beskrivna differentieringen kan följande sägas. Sedan ålskilligaår har statsmakterna genom olika insatser försökt skapa neutralitet i kapitalkoslnadshänseendemellan olika fastighetsägare och besitlningsformer. Därvid har insalser gjortsbåde på skatlesidan och beträffande del statliga bostadsstödet. Såvitt gällerbeskattningen har åtgärderna i försia hand kommil alt la sikle på innehav avegnahem. I samband med bostadspolitiska beslul (prop. 1974:150, CU1974:36, rskr 1974:372 saml SkU 1974:56, rskr 1974:374, SFS 1974:944) gjordesändringar inte bara i skattereglerna ulan i än högre grad i fråga om bostadsfinansieringssystemei.Därvid avpassades de generella räntesubventionerna lill siatsbelånade hus medhänsyn till de skilda effeklerna av skattereglerna för flerfamiljshus ochegnahem. Äveni andra avseenden har ändringar gjorts för att nå en ökad neutralitet i kosinadshänseende.Skatte- och finansieringsreglerna har inte bara en omedelbar inverkan på olikaboendeformer. I den mån de boende inte direkl berörs av skattereglerna - så är1. ex. fallel för hyresgäster - uppkommer nämligen en ytteriigare neulralitelsaspekl.Skattereglerna är olika för skilda fastighetsägare. Om ell flerfamiljshus ägsav t. ex. elt allmännyttigt bostadsföretag eller en bostadsrättsförening skeren schablonbeskattning. Ägs ell molsvarande hus av en enskild person eller ettenskilt företag sker beskaUning enligt konventionell metod. En betydelsefullskillnad mellan de nämnda ägarkalegorierna är den olika behandlingen avreparations- och underhållskostnader. Vid schablonbeskattningen medges ingetavdrag för sådana kostnader under det alt fullt och avdrag medgesvid 1978/79:209 61 a. denna bakgrund får man se det tidigare redovisadebeslutet vid 1975/att i avvaktan på en översyn av skallereglernadifferentiera räntebidragsvillkoren i fråga om bostadslån vid ombyggnad avflerfamiljshus. Riksdagensbeslul att behålla lånegränsen oförändrad vid för ombyggnad avenskilt ägda flerfamiljshus logs i avvaktan på den översyn av skattereglernasom lidigare begärt. Vid nybyggnad höjdes däremot lånegränsen till . Riksdagenhar i olika sammanhang uttalat sig för en översyn av skattereglerna, bl. a. föratt uppnå större enhetlighet och likformighet i bostadsfinansieringssystemei. Motden nu redovisade bakgrunden finns del anledning atl undersöka vilka fördelarsom slår alt uppnå genom ändrade skatteregler. Närmasl till hands torde då varaatl överväga i vad mån avdragsrätten för reparations- och underhållskostnaderkan anpassas med hänsyn till önskemålen om etl mer enhetligt finansieringssystem.De överväganden och förslag som redovisas i del följande avser bara sådanaombyggnadsarbeten där slalliga bostadslån utgår. Däremoi är del inte avsiklenatt nu behandla sädana vittomfattande frågor som rälten till avdrag förreparations- och underhållskostnader över huvud taget. Således behandlas inlefrågan om normall avdrag för löpande underhåll och inte heller ombyggnader ifråga om enskilt ägda flerfamiljshus som finansieras utan statligt slöd.Spörsmål av denna omfaltning kräver utvidgade och mer ingående undersökningar.Vidare torde del inte heller vara möjligt att pröva så långtgående ändringarutan atl komma in på frågor som rör andra inkomstslag. Avdrag förreparationskostnader är inget speciellt för inkomstslaget annan fastighet. Molsvarandefrågor uppkommer även i fråga om inkomst av jordbruksfastighet och rörelse. Pålängre sikt kan emellertid även mer genomgripande ändringar i fråga om bostadsfinansierings-och beskattningsreglerna behöva prövas. F. n. övervägs inombostadsdepartementet formerna för atl nå fram till än större jämställdhet mellanenskilda fastighetsägare, bostadsrättsföreningar och de allmännyttigabostadsföretagen belräffande reparations- och underhållskostnader. Frågorrörande de boendes inflytande och möjligheler till påverkan på reparations- ochunderhållskostnader är därvid angelägna atl närmare studera. Likasåbör i della sammanhang nämnas all en del av de senasi nämnda skattefrågorna ärsådana att de kan komma atl aklualiseras när regeringen skall ta ställning tillde förslag som har lagts fram av skatteuiredning (SOU 1977:91) och företagsskatleberedningen(SOU 1977:86). Detsamma gäller sådana speciella företeelser som andelshus ochbostadsrättsföreningar med strimlade lån. I denna del finns förslag i bosladsskattekommitlénsslutbetänkande (SOU 1976:11) som har remissbehandlals. Idet följande redovisas alltså förslag som inte syftar längre än lill en lika behandlingav ny-, lill- och ombyggnad med statligt stöd av enskilt ägda 6 1978/79. 1 saml Nr 209 1978/79:209 62 flerfamiljshus.En samtidig avsikt är alt ocksä skapa större likställdhet mellan olika fastighetsägarkategorieri dessa fall. Skälen för differentiering av ränlebidragsvillkor och övrelånegräns för ombyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus undanröjs genom altolikheterna i beskattningshänseende i fråga om reparations- ochunderhållskostnader utjämnas. Vad som sägs om bostadslån gäller även för s. k. energispariånoch energisparbidrag som bl. a. kan utgå i samband därmed. Förslagen gälleräven för det statliga slödet i form av förhöjt låneunderlag och tilläggslån lillsådan kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse som frän beskattningssynpunklär alt betrakta som flerfamiljshus och är i enskild ägo. Det bör redan härpåpekas atl syftet inle är atl avskaffa avdragsrätlen för reparationskostnaderi dessa fall ulan endast all ge den en form som ger bättre balans i kosinadshänseendemellan olika kategorier av ägare och boende. 2.3.2Ändrade avdragsregler och lånevillkor ömetl allmännyttigt bostadsförelag eller en bostadsrättsförening beviljas bostadslånför ombyggnad kan den sammanlagda belåningen uppgå lill 100 96 resp. 99 96 av låneunderiagei.Vidare utgår räntebidrag för den del av räntekostnaderna på lån inom låneunderiageisom överstiger 3,4 96 av lånetiden om byggnadsföretaget harpåbörjats . Kostnaderna för ombyggnaden inverkar inle påbeskattningen. Skulle del däremot i detla fall vara fråga om en faslighet ienskild ägo beviljas lån med 85 96 av låneunderiagel.och den garanterade räntanär 5 96 om ingångsvärdet har räknats in i låneunderiagei. I del senare falletskulle emellertid avdrag medges vid inkomslbeskatlningen för den del av koslnadernasom haft karaktär av reparation och underhåll. Dessa avdragsmöjligheter som kanfördelas under maximall förklarar också skillnaden i lånegräns ochgaranterad ränta vid jämförelse med nybyggnad av flerfamiljshusfastighel i enskildägo. Lånegränsen vid sådan nybyggnad är 92 96 av låneunderlaget och den lägstagaranterade räntan är 3,4 96. Detlorde inle vara möjligt all göra några generella uttalanden om de nu angivnaskatte- och lånereglernas effekl i enskilda fall. Del kan emellerlid konstaterasatt avdragsrätlen för reparationskostnader i förening med de gällandelånevillkoren i vissa fall ställer enskilda i ett betydligt gynnsammare läge änt. ex. allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningar. Storleken avde ekonomiska fördelar som kan uppnås varierar. Här inverkar i huvudsak tvåomständigheter, nämligen hur slor del av ombyggnadskosl-naden som skaliemässiglär att hänföra lill reparation och underhåll samt del enskilda företagets ellerden enskilde avdragsberättigades inkomslförhållan-den i övrigt. Värdel av rältenlill avdrag för reparationskostnader stiger i takt medfastighetsägarens övriga inkomster. I det sisinämnda avseendet verkar detnuvarande syslemet åtskiljande inle bara mellan olika ägarkategorier utan ävenmellan enskilda ägare i skilda inkomstlagen. Prop.1978/79:209 63 privataförelag eller personer som kombinerar fastighetsförvaltning med annanförvärvsverksamhet, som ger överskott, har i regel betydligt större fördelar avreparationsavdragen än de som ägnar sig åt enbart fastighetsförvaltning. Delbör också framhållas atl skillnaden i fräga om länevillkor för ny-, till-ellerombyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus leder till att i och för sig likartadeåtgärder behandlas olika i läne- resp. skatlesammanhang. Det kan nämligenhävdas - framför allt vid förvärv av en äldre faslighet med starkl eftersallunderhåll-alt en större eller mindre del av ombyggnadskostnaderna i praktikenär atl se som en del av anskaffningskostnaden för fastigheten. Även i fall avnu angivet slag beror del ekonomiska utfallel på hur stor del av koslnadernasom skaliemässigl är avdragsgilla och hur den avdragsberättigadesinkomstförhållanden gestaltar sig i övrigt. Nuangivna förhållanden medför snedvridningar på så säll atl förvärv av flerfamiljshusfastighelerär förmånligare för vissa köpargmpper än för andra. Del bör också framhållas atlen omedelbar avdragsräii för reparationskostnader kan antas ha etl siörre ekonomisklvärde vid kortare och spekulativa innehav av en fastighel än vid långsikligainnehav. I det sistnämnda fallet är den omedelbara avdragsrätlen förreparationskostnader inte sällan av mindre intresse. Den enskildefastighetsägaren kan nämligen inle alllid genasi utnyttja möjligheterna tillavdrag för reparationskostnader. Så kan däremot vara fallel om han harinkomster från annal håll än frän fastigheten. Önskemål har också framförts om möjlighelerlill ökad resullaluljämning i fråga om mer omfattande reparationsarbeten. Enaktivering av koslnaderna har beskrivits som önskvärda i dessa fall. Degällande reglerna kan sägas gynna förvärv av spekulativ karaktär och del ärinte ovanligt atl priset på en fastighet vid förvärvet påverkas i höjanderiktning. Somtidigare framhållits måste den allmänna frågan om avdragsrätlen för reparations-och underhållskostnader ses i ett siörre sammanhang. 1 den situation som äraktuell, när ombyggnad och av ombyggnaden betingat underhåll finansieras medstarkt subventionerade statliga bostadslån, är förhållandena emellertid såspeciella all en särlösning får anses moliverad. Den nuvarande möjligheten lillomedelbart avdrag för en del av kostnaden som ingår i underlaget förbostadslånet ler sig varken lämplig eller skälig. I stället bör helaombyggnadskostnaden inom låneunderiagei kunna läggas till faslighetensanskaffningsvärde och bli föremål för åriiga värdeminskningsavdrag. Som enkonsekvens av sädana ändrade skatteregler kan finansieringsvillkoren vid ny-och ombyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus jämställas efiersom motiven fördifferentiering av räntebidrag och övre lånegräns härigenom bortfaller. Någonändring av nuvarande bestämmelser vad avser möjligheten alt räkna iningångsvärdet i låneunderiagei bör därvid inle göras. Betydande fördelar frånbåde rättvisesynpunkt och administrativ synpunkt skulle uppnås omfinansieringsvillkoren blir enhetliga vid ny-, till-och ombyggnad av enskiltägda flerfamiljshus. En ändring med sådan Prop.1978/79:209 64 innebördmedför att lån för ombyggnad av sådan fastighet skulle kunna beviljas med 92 %av låneunderiagei och all den lägsta garanterade räntan blir lika stor oavsett ägarkategori. Deombyggnadsarbeten som utförs pä här berörda flerfamiljsfastigheter och därbostadslån utgår är inte sällan av ganska genomgripande nalur. Som lidigare harnämnts torde arbetena som regel ha inslag av både ombyggnads-och reparationskaraklär.Enligl de beskattningsregler som f n. gäller måste en uppdelning göras mellandessa båda kategorier. Även om det kan stå klart hur den ena ellerandra åtgärden skall bedömas rent principiellt, är det här fråga om problem somofta är svära all lösa i de enskilda fallen. Det kan t. ex. vara svårt alt fåfram ulredning om vilka arbeten som har utförts och dessutom föreligger intesällan bristfälliga uppgifter om byggnadens lidigare beskaffenhet, öm nu helabyggnadsprojektet i slort behandlas enligt samma regler blir en sådanuppdelning i normalfallet onödig. Detta måste anses innebära en påtagligförenkling. Koslnaderna för samtliga de arbeten som omfattas av låneunderiageiskulle för framtiden i stället läggas till byggnadens anskaffningsvärde. Dereparations- och underhållsåtgärder som utförs i samband med ombyggnad med stödav bostadslån och som ligger inom låneunderiagei skulle därmed berättiga lillårliga värdeminskningsavdrag enligl de regler som gäller för ny-, till- ellerombyggnad. Avdrag medges då i normalfallet med 1,5 eller 1,75 96 per årberoende av om byggnaden är uppförd i betong o. d. eller trä. Till den del koslnadernaavser sådana inventarier som exempelvis hissmaskiner medges s. k. förhöjt värdeminskningsavdragmed mellan 5 och 10 961. Omman lägger hela låneunderiagei lill del anskaffningsvärde som berättigar lillvärdeminskningsavdrag, skulle en betydande förenkling kunna uppnäs vidtaxeringen som bostadsfinansieringsreglerna kan göras mer enhetliga.De förmånligare lånevillkoren motiverar atl även de av låneunderiagei, somavser ägarens egna insalser, behandlas på samma sätt. För della talar ocksårent praktiska skäl. Omde redovisade förslagen till förändringar av skalleregler och bostadsfinansieringsreglergenomförs uppslår vissa konsekvenser i andra avseenden som i alll väsentligthänför sig till olika lämplighelsfrågor i skallesammanhang. Uppdelningarmel[an ombyggnad och reparation färsålunda viss betydelse vidfastighetstaxering. Fastighetstaxering kan vara allmän eller särskild. Allmänsådan skall i princip ske och innebär bl. a., atl taxeringsvärdenåsätts alla skattepliktiga fastigheter. Särskild fastighetstaxering, som ägermm mellan två allmänna fastighetstaxeringar, blir aktuell om vissa närmareangivna förändringar skett i fråga om en fastighel. Vidallmän fastighetstaxering åsätts elt taxeringsvärde som skall moisvara 1978/79:209 65 75"6 av faslighetens allmänna saluvärde. När detla värde fastställs beaktas inlebara ny-, till- eller ombyggnad utan även mer omfattande reparations-ochunderhållsarbeten. Sådana arbeten som har finansierats med bostadslän i flerfamiljshusfallenkan utan vidare anlas vara sådana alt de måste beaktas vid en allmänfastighetstaxering. Gränsdragningenmellan ombyggnad och reparation samt underhåll kan emellerlid också bli aktuelli samband med särskild fastighetstaxering, öm nämligen förändringar ibyggnadsbeståndet ägt rum genom alt ny-, lill- eller ombyggnad har skett isådan omfattning att taxeringsvärdet bör ökas med minst en femtedel, dock minst10 , skall nytt laxeringsvärde åsättas genom särskildfastighetstaxering. Överstiger koslnaderna 1 milj. kr. skall nytt värde alllid åsättas.Så länge enbart reparations- och underhällsarbeten utförts finns däremot inlegrund för särskild fastighetstaxering, inte ens om ålgärderna varil mycketomfattande. I en hel del ombyggnadsfall blir det således alltjämt nödvändigt atldela upp koslnaderna. Emellertid medför de särskilda spärreglerna vissaförenklingar härvidlag. Även om de sammanlagda koslnaderna överskriderfemtedelsspärren kan i de flesta fall en mer summarisk uppdelning göras för atlutröna hur slor ombyggnadsdelen är och för all på så sätl kontrollera om nyll laxeringsvärdebehöver åsättas. F. n. ses de nu nämnda reglerna över av fastighelslaxeringskommillé(Fi 1976:05). Det kan därför länkas alt ytteriigare ändringar bliraktuella. Denu föreslagna ändrade skattereglerna för reparations- och underhällskostnaderinom låneunderlaget i samband med statligt slöd lill ombyggnad av enskilt ägdaflerfamiljshus kan ocksä tänkas ge upphov lill en del nya problem. Densilualionen kan exempelvis föreligga alt även andra arbeten på fastighetenutförs med sådana som omfattas av en ombyggnad med statligt slöd. Omså är fallel måste utredning förebringas om vilka arbeten som omfattas av bosladslåneprojektetoch vilka som ligger ulanför. Prövningen underlättas dock av att den skatiskyldigeredan i låneärendet måste förebringa noggrann ulredning om del projekt förvilket bostadslån utgår. Det bör också nämnas atl bostadslåneprojeklen i regelhar sådan omfattning att endast undantagsvis ekonomiskl utrymme torde finnasför andra samtidiga byggnadsarbeten på fastigheten. Reparationer och underhållsom är belingade av ombyggnaden räknas som lidigare angivits normalt in i låneunderiageiför bostadslån varför de inle bör vålla några särskilda problem i sammanhanget. Vissasvårigheter kan också tänkas om ombyggnadskoslnaderna överstiger det av lånemyndighelernafastställda låneunderiagei. 1 elt normall bostads-låneärende bör dock inte såvara fallet. Deproblem som antytts är inle sådana atl de skulle nämnvärt öka arbetsbördanför skattemyndigheterna eller kunna leda till missbruk av de föreslagnareglerna. Av handlingarna i bosladslåneärendel och den skattskyl- 1978/79:209 66 digesräkenskaper bör klart kunna utläsas vilka arbeten som har ulförts och hur dessahar finansierats. Beslutssystemethos lånemyndigheterna med preliminärt och slutligt lånebeslul medför atl delslutliga beslutet i de flesta låneärenden av denna typ kommer sä efterdet preliminära att minst en inkomsttaxering inträffar däremellan. äroftast fallet oavsett hur omfattande ombyggnaden är eller om den sträcker sigöver mer än etl beskattningsår. 1 några fall inträffar del också atl slutligt lånebeslulinle meddelas ulan att ansökan härom avslås, t. ex. på grund av för höga kosinadereller alt ombyggnaden inle har ullorts på det sätt som har angetts i detpreliminära lånebeslulel. I dessa fall kommer beskattningen alt påverkas. Någrastörre svårigheier uppkommer inle om hela projektet slutförts och slutligtlånebeslut har meddelats under ett och samma beskattningsår, någol som dock fårbetraktas som undantagsfall. kan då göra erforderiigarättelser. Avslås ansökan om slutligt beslul och vinner besluten laga kraft fårhela projektet bedömas enligl de regler som gäller, dvs. en uppdelning fårske efter vad som ulgör ny-, lill- eller ombyggnad och vad som är reparationoch underhåll. Molsvarandegäller om bostadslån beviljas för en del av ombyggnadskostnaderna. Kostnadernaför den delen skall dä läggas till del byggnadens anskaffningsvärde som berättigartill värdeminskningsavdrag och värdeminskningsavdrag medges. Siluationen blir någolmer besväriig när liden mellan preliminärt och slutligt lånebeslul sträcker sigöver flera beskattningsår och skiljaktigheter föreligger mellan det preliminäraoch del slutliga lånebeslulel eller ansökan om slutligt beslul avslås. Anlagalt arbetena igångsätts år I och all enligt del preliminära lånebeslulel helaprojektet är lånegmndande. Låneunderlag och ombyggnadskostnader är preliminärtlika stora. År 2 är arbetena slutförda och efter ansökan meddelar lånemyndighelernaslutligt beslut i låneärendet. Vid laxeringen för år 1 har inga avdragmedgivils eftersom man då utgått från atl koslnaderna i sin helhet skallaktiveras. Vid laxeringen för år 2 konstateras emellerlid atl ombyggnadskostnadernaöverstiger låneunderiagei. Om alla kostnader har betalats 2 skall ocksäeventuellt avdrag för viss del av mellanskillnaden mellan de verkligaombyggnadskostnaderna och låneunderiagen medges försl vid laxeringen för dellaår. I detla fall blir silualionen densamma som om arbetena påbörjats och sluiförtsunder etl och samma beskattningsår. Men antag atl delar avombyggnadskostnaderna har eriagts 1 och atl dessutom kostnaderna förde ålgärder som inte slutligt har godkänts för statligt slöd eller inte ingår ilåneunderiagei har utförts delta år. Dessa arbeten anlas lill viss del ha haft karaklärav reparationer och underhåll. Idetla fall skulle rätteligen avdrag ha medgivits redan vid taxeringen förär Iför de reparations- och underhällskostnader som ingår i den del avombyggnadsprojektet som slutligt inte har godkänts för slatligl låneslöd. Om däremoi reparationerna skett är 2 lorde avdragei kunna medges vid Prop.1978/79:209 67 taxeringendetta år trots alt likvid eriagts året innan. Inle heller uppkommer någrastörre svårigheier I inle avser någon bestämd del av projektet,åtminstone inte så länge den inle överstiger låneunderlaget enligl det slutligabeslutet. Det fallel där både reparationer och underhäll, som slutiigl inle hargodkänts för belåning, har utförts och likvid för dem eriagts är I erbjuderdäremot vissa svårigheter. Den skallskyldige har i della fall -eftersom man ulgållfrån alt koslnaderna skulle aktiveras och inte uigöra reparationskostnader iskatteteknisk mening - inte haft anledning yrka avdrag vid taxeringen förär 1och denna härockså vunnit laga kraft. Även om fall av nu beskrivet slag lär blimindre vanliga i praktiken måste en lösning ges. En möjlighet skulle därvidvara atl ge den skatiskyldige rält atl i särskild ordning klaga på den försialagakraft vunna laxeringen.