prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen har vidare föreslagit att uppbördsenheten skallbrytas ut ur avdelningen och föras över till taxeringsavdelningen. Innan så sker bör, enligt utredningen,skatteadministrationen i länet ses över. Dataenheten skall enligt utredningsförslagetdock behållas inom nuvarande avdelning. i har ialll väsentligt tillstyrkt utredningens förslag. Även haranslutit sig till utredningensförslag utom beträffande dataenhetensplacering i organisationen. Verket anser atl enheien bör föras samman med den övriga skatteförvaltningen så att dennaförvaltningsorganisation inomlänsstyrelsen i blir utformad på samma sätt som inom övrigalänsstyrelser. Enligt min meningbör kameral- och uppbördsavdelningen omorganiseras. Jag förordar därföratt de administrativa frågorna skall organiseras i huvudsak enligt utredningensförslag men är inte beredd atl på nu föreliggande underlag ta ställning tillden närmare utformningen av organisationen i övrigt. Denna bör bestämmasförst efter ytteriigare utredning. Organisatoriska konsekvenser av utbrytningen avlänsdomstolarna Utredningen konstaterar att det finns ettklart behov av kvalificerad juridiskkompetens hos och att det är nödvändigl med god juridisk sakkunskap vid de avvägningar enlänsstyrelse har att göra mellan allmänintressetoch den enskildes intressen. Utbrytningen av länsdomstolarna medför enbegränsning av antalet ärenden som kräver juridisk prövning. Behovetav personal med juridisk kompelens minskar också. Pade flesta länsslyrelser torde behovet av jurister påförvaltningsavdelningarna efter utbrytning av länsdomstolarna inskränkas till två-fyra personer. På planeringsavdelningensjuridiska enhet är bemanningen med personer med sådan kompetens lika liten. För atl stärka myndighetsutövningen på , samordna service till allmänheten, förbättra möjligheterna att effektivt utnyttja juridiskakompetens, säkra möjligheterna till prakliskjuridisk inskolning och träning samt skapa förutsättningar för en tillfredsställanderekrytering anser utredningen att så många juridiska ärenden som möjligt bör samlas lill en särskild organisatorisk enhet. Utredningen föreslår att den juridiska enheten påplaneringsavdelningen och vad somåterstår av allmänna enheten på förvaltningsavdelningen sedan länsdomstolarna har brutits ut förs samman rättsavdelning som därigenom skulle få en lillräckligl bred juridiskarbetsmiljö och motsvara Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 28 krav på en bärkraftig juridisk funktion.Utredningen föreslår all länsstyrelserna i saml och själva får avgöra om de vill behålla nuvarande organisation eller skapa enrältsavdel-ning. För länsstyrelserna i och föreslårutredningen ingen ändring av nuvarande organisation. Hos i Gotlandslän harförvaltningsavdelningen sedan omorganisationen svarat för den juridiska servicesom behövs inom planeringsavdelningen. De tre siörsla länsstyrelserna har en bemanning för sinajuridiska funktioner som är betydligt större än vid övriga länsstyrelser. Eu tiotalremissinstanser anser att utredningens förslag inte bör läggas lill grund för beslut.Många av dem förordar att resultatet av vissa utredningar-t. ex,länsdemokratikommittén och decentraliseringsutredningen - skall avvaktas så attförutsättningarna för en mera långsiktig lösning föreligger. Nära tjugoremissinslanser avstyrker förslagel, däribland TCO-S. De menar att bildandet aven rättsavdelning försvagar planeringsavdelningen, medför ökadhandläggningstid, skapar prioriterings- och kompetenskonflikter och försämrar arbetseffektivitetenväsentligt. Fyra av dem kan emellertid accepteraen samlad juristfunklion utformad på så sätt atl återstoden av allmänna enhetenförs samman med juridiska enheien inom planeringsavdelningen. Sju remissinstanser tillstyrkerutredningens förslag lill rättsavdelning. Den närmast berörda personalen har ireservationer eller särskilda yttranden som har bifogats länsstyrelsernasremissvar liksom /SR tillstyrkt förslaget. Föregen del villjag ansluta mig till utredningens bedömning av behovet av en kvalificeradjuridisk kompetens hos länsstyrelserna även sedan länsdomstolarna harbrutits ul. Jag finner det angelägel au tillgången på sådan kompetens garanterasför att stärka myndighetsutövningen hos länsstyrelserna. Sådankompetens ulgör enligl min åsikt en förutsättning bl. a. för all man i önskvärdomfattning skall kunna decentralisera beslut i förvaltningsärenden tilldessa myndigheter. Ulredningens förslag är såvitt jag kan finna den mest naluriiga lösningen av den uppkomnaorganisationsfrågan. Det är ocksåden klart lämpligaste lösningen för att trygga de viktiga rättssäkerhetssynpunkterna i länsstyrelsernas myndighetsutövningoch för att skapa en arbetsmiljö sominle bara är gynnsam för myndigheten ulan även kan te sig attraktiv förde berörda tjänstemännen. Enda alternativet tillatt genomföra utredningens förslag är enligt min mening att nu endast görasådana förändringar som är en direkt följd av utbrytningen av länsdomstolarna. För samtliga länsstyrelser utom i skulle delta innebära attåterstoden av förvaltningsavdelningen,dvs. huvuddelen av allmänna enheien, kvarstår som självständig enhet direkt underställd landshövdingen.Detta skulle endast kunna ses som en provisorisk lösning i avvaktan på bl. a.kommande ställningstaganden till decentraliseringsulredningens ochlänsdemokratikommitténs förslag. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 29 En provisorisklösning är förenad med väsentliga nackdelar inle minst från personalsynpunkt.Man bör i stället sträva efter atl skapa en organisalorisk grundstruktur somkan ligga fasl framöver oavsett vad som blir resultaten av länsdemokratikommitténs,decentraliseringsutredningens och andra nu pågående utredningars arbete. Medhänsyn härtill och lill de skäl jag har anfört i det föregående, anser jag alt OPAL-ulredningens förslag om en samlad rällsavdelning bör genomföras. En sådanavdelning kommer bl. a. att ge en godbas då överväganden blir aktuella omatt decentralisera ytterligare uppgifterfrån central nivå tilllänsstyrelserna. Mot invändningen all planeringsavdelningen försvagas om denföriorar egen juridisk expertis vill jagframhålla, att en av rättsavdelningens viktigaste uppgifter blir atl ge juridisk service åt planeringsavdelningen. Huvudsyftetär att stärka den juridiskakompetensen hos i dess helhet. Detta kommer även planeringsavdelningentillgodo. Utredningen harföreslagit att länsstyrelserna i samt skallfå välja om de vill vara organiserade med en samlad rättsavdelning eller en uppdelad juridisk kompetens. Jaganser all det skulle varaolyckligt med en annan lösning vid dessa länsstyrelser än den i allmänhet tillämpade. Även där bör man alltsåenligt min mening inrätta rättsavdelningar.Det ankommer på regeringen att besluta om de frågor som jag nu harbehandlat. Planeringsavdelningen och vissa verksledningsfrågor Uiredningen föreslåratt en slab tillskapas för verksledningen. Staben skall i huvudsak svara förstyrelsesammanträden, ge service åt verksledningen och ha ansvar för denexterna informationen. bör enligl utredningen lilldelas ensärskild tjänst för den nämnda informationen. Verksledningens stab bör i normalfalletplaceras hos landshövdingen men det bör stå fritt att låta den organisatoriskttillhöra planeringskansliet. För att fullgöra stabsuppgifter åt bådeverksledning och ledningen för planeringsavdelningen behövs enligl utredningen tvåtjänsier på kvalificerad nivå. Dessa tjänster finns i nuvarande organisation inomplaneringskansliei och utgörs av chefen för planeringskansliet samt enhandläggartjänst där. Sistnämnda tjänst bör enligt uiredningen omvandlas tjänst på mer kvalificerad nivå änden har . Utredningen konstaterar vidare att landshövdingen i egenskap av verkschef harbehov av elt samarbetsfo-rum.Uiredningen föreslår för detta ändamål en direkiion som skall beslå av landshövdingen, avdelningscheferna ochmotsvarande saml chefen för administrativaenheten. Direktionen skall inte ha några beslutsbefogenheter utan skallfungera som ett forum för diskussion av främst verksinterna frågor. Remissinstansernahar genomgående ställt sig positiva till förslagen. Länsstyrelserna har framhållit all det bör ankomma på resp. länsstyrelseatt Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 30 bestämma om staben skall organisatoriskt placeras iplaneringskansliet eller vara anknuten direkt lill landshövdingen. Någraremissinstanser har framhållit att stabsfunktionerna bör hållas samman på ettställe och förordar att detla sker i planeringskansliei. Därigenom undviker manatt stabsfunktionerna delasupp på två små organ samt slipper särskilda insatser för samordning med handläggningen av sakfrågorna inomplaneringsavdelningen. För egen delförordar jag att stabsfunktionerna hålls samman i ett organ samt att detta skeri planeringskansliet. Med hänsyn till budgetläget är jag inte beredd att tillstyrka någon personalförstärkningför dessa funktioner. Enligl vad jaghar erfarit finns på de flesta länsstyrelserna ett samarbetsforum i vilket landshövdingen tillsammans med sinanärmasle medarbetare diskuterar verksinierna frågor. Jag finner delhell naluriigt med ett sådant samarbeie menanser att det inte föreligger något behov av all formalisera del. Utredningen hartagit upp vissa administrativa problem som rör planeringsavdelningen.Frågorna är av den arten att del ankommer på regeringen att reglera dem. Jagavser därför att ta upp dem i annat sammanhang. Jag vill dock nu någotbelysa en av dessa frågor. Uiredningen har föreslagit att viss del av den s. k.utomplansanställda personalen skall föras över till personalplan. Deremissinstanser som har yttrat sig i frågan nämligen länsstyrelserna och personalorganisationerna har tillstyrkt atlså sker. Enligl kungörelsen (1965:915) om inrättande av vissa statligtreglerade ijänster m.m. har myndigheternainom ramen för tillgängliga medel befogenhet att inrälta vissa extra ordinarie eller extra tjänster ocharvodestjänster. Genom att medelstilldelningenför lönekostnader sker på grundval av schablonberäknad lön kan ett överskott avsådana medel uppstå. Sådant överskott utgörs av skillnaden mellan verklig lön och schablonberäknad lön.Vidare uppstår som regel besparingarpå anslagsposten till lönekostnadernär ijänster blir vakanta genom attviss tid förflyter innan tjänsten kan återbesättas. Dessa överskott ochbesparingar har utnyttjats och utnyttjas av myndigheterna för att bl. a. inrätta tjänster med stöd av den nämndakungörelsen. Genom atl anslagen tilllänsförvaltningen är relativt stora har sådana tjänster kunnat finansieras medöverskotts- och besparingsmedel, i vissa fall under flera budgetår. Efterhand som anslagsberäkningarna görs enligtsnävare schabloner uppstår den situationen att medlen inte längre räcker till för att helt finansiera lönekostnaderna för den s. k. utomplansanställdapersonalen. Innan denna situation uppkommer bör personaladministrativaåtgärder vidtas som mildrar effekten av medelsbristen. Enligt min mening inte accepteras au tjänster som har inrättats och finansierats på deltasätt - även om tjänsten i fråga harkunnat finansieras under flera budgetår - automatiskt skall föras över till personalplan. Behovet av ytterligare tjänsterbör- liksom - prövas vid varje åriig budgetberedning.Myndigheterna har att Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 31 planera och utöva sin verksamhet inom ramen för de medelsom anvisas och med utgångspunkt i den organisation som föreskrivs för resp. budgetår. Länsskolnämnds- och länsbosiadsnämndsärenden i Gotlandslän Uiredningen föreslåralt beredningen av frågor som rör skolväsendels lokalisering och dimensioneringsaml prioritering av investeringar i skolanläggningar skall fiyttas över frånlänsstyrelsen lill länsskolnämnden. Utredningen framhåller vidare alt det i fråga omövriga länsskolnämndsärenden börövervägas om de kan återföras till länsskolnämnden. Skolöverslyrelsen, i och länsskolnämnden ilänet anser att det inom Gotlandslän inte bör gälla annan handläggningsordning än i andra län. Återförandet av dessa ärendegrupper tilllänsskolnämnden anses inle få några omedelbarakonsekvenser för personalbehovel vid nämnden. Jag villefter samråd med statsrådet ansluta mig till den principiella synen att handläggningsordningen inle bör vara annorlunda inom Gollandslän än inom andra län. Enligt vad jagerfarit kommer emellerlid statsrådet föreslå regeringen alt en utredning tillsätts som skall se över den slatliga skoladministrationen. Jag är därför inteberedd att nu ta ställning till fråganom återföring av ärenden från till länsskolnämnden i . I fråga omlänsbostadsnämndsärendena, som handläggs av länsstyrelsenförordar utredningen att de regionalpolitiskt inriktade bostadsfrågorna skallhandläggas på medan bostadslånefrågornabör handläggas på förvaltningsavdelningen. Bostadsslyrelsen anser att enlänsbostadsnämnd med egen tjänslemannaorganisation är den bäslalösningen. Om en sådan inte tillskapas i förordar styrelsen alt allabostadspolitiska ärenden samlas i en organisalorisk enhet inom . i Gollands länförordar för sin del all länsbostadsnämndsärendenaskall föras samman lill en enhel ochalt denna enhet bör organisatorisktfogas in i förvaltningsavdelningen. framhåller dock att den delav dessa ärenden, som har inslag av samhällsplanering bör handläggas inom planeringsavdelningen. föreslår atl den beslutsfunktion, som i andra länåvilar länsbostadsnämnden, bör i utövas av en delegation urlänsstyrelsens styrelse. Delegationen skulle bestå av landshövdingen ochfyra ledamöter. Efter samråd medchefen för vill jag för min del förorda att länsbostadsnämndsärendena hos i samlas i en enhet som organisatoriskt förs sammanmed allmänna enheten. Jag är däremot inte beredd att förorda att länsstyrelsensstyrelse skall kunna besluta idelegationsform. Det ankommer på regeringen alt besluta om de åtgärder som fordras för att genomföra vad jag nuhar förordat. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 32 Bemanning och inre organisation av lokal skattemyndighetoch länsstyrelses uppbördsenhet ochstatskontoret har lämnat förslag till bemanning och inre organisation för de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelsernasuppbördsenheter. Förslagel omfatlardessa myndigheters och enheters totala verksamheimed undanlag för åligganden vid den åriiga taxeringen. På de lokalaskallemyndigheterna minskar personalbehovel genom atl myndigheternasstödjande funktioner gentemot fritidsgranskare av deklarationer m. m. upphör. föreslås en förstärkningav källskaltekontrollen. Genom enhetliga och förenklade former för inbetalningoch redovisning av skatt sker en viss minskning av personalen pålänsslyrelsernas uppbördsenheter.Samiidigt föreslås en förstärkning av verksamheten för lillsyn orh samordningsamt för handläggning av besvärsärenden. Förslagen innebär att den handläggande personalen ökar medan den lolalabemanningen minskar. Förslageninnebär ingen formell förändring av nuvarande organisalion utom för länsstyrelserna i , ochGöteborgs och län där uppbördsenheternaföreslås indelade i två sektioner, en för ärenden om kredilering och en för handläggning av besvär ochutövandeav tillsyn. Förde lokalaskattemyndigheterna i , och fögderier lämnas ingaslutliga förslag lill bemanning.Riksskatteverket och statskontoretsbemanningsförslag innebär att antalet handläggare ökar med drygt 300 årsarbetskrafter vid de lokalaskattemyndigheterna och något över 30 vid länsstyrelsernasuppbördsenheler. Den totala bemanningen minskar däremot med över 700 årsarbetskrafter vid de lokala skattemyndigheterna och med nära 60 vid länsslyrelsernasuppbördsenheter. Genomförandet föreslåsske under /80 med införande av nya personalplaner och omläggning av den inre organisationen - dockmed undantag för de tre störstalokala skattemyndigheterna - med en successiv anpassning av personalstyrkan fram lill /82.Viss osäkerhet i bemanningsberäkningarnaföreligger främst på grund av att konsekvenserna av förändrade arbetsformer och etl utökat ADB-stöd iverksamheten inte ännu kan överblickas. Remissinstansernahar i allmänhet ställt sig positiva till förslagel. De fiesta av remissinstansernahar dock ansett att bemanningen är för knapp. a. har krav på enförstärkning av den offensiva kontrollen inom uppbördsområdet förts fram. Någraremissinstanser är tveksamma beträffande möjligheterna att genomförapersonalförändringarna inom den föreslagna tiden. För egen del villjag framhålla att det är angeläget att kontrollen av källskaU ocharbetsgivaravgifter förstärks. Jag förordar därför att de föreslagnaförändringarna genomförs i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget. Detlaförutsätter en utökning av den handläggande personalen. reduceras kraftigtbemanningen på både länsstyrelsernas uppbördsenheter och de lokala skattemyndigheterna. Jaganser att utökningen av den Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 33 handläggande personalen bör ske successivi i takt medminskningen av övrig personal. De föreslagna förändringarna fordrar särskilthänsynstagande till personalutvecklande insatser och till personalsocialasynpunkter. en detaljerad planering torde det inte vara möjligt altgenomföra förändringarna. Denna planering torde knappast vara möjlig att verkställamed sikte på ett genomförande . En del av /80torde behövas för planeringen. Jag förordar därför att det förberedelsearbetesom återstår inriktas på atl de förslagna förändringarna skall genomföras med börjanden I januari1980. Till den tidpunkten bör också enligl min mening slutliga förslag beträffande de trestörsta lokala skaltemyndigheterna kunna föreligga. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att vidta de åtgärder som fordras för bl. a. den nämndaplaneringen. Med hänvisning tillvad jag haranfört tidigare förordarjag atl granskningsorganisationen inom skatteadministrationen byggsut med ytterligare en etapp somomfattar 46 tjänster hos länsstyrelserna och 32 tjänster vid de lokala skattemyndigheterna. I likhet medriksskatteverket anser jag atl mervärdeskatteenheterna bör lå en förstärkningav registreringskontrollen samllednings- och beslutsfunktionerna. Jag förordar därför alt länsstyrelserna för delta ändamål nu förslärks med 28ijänster. Vidare förordarjag att länsstyrelsernaförstärks med fyra tjänster för tillsynsuppgifter enligt miljöskyddslagen ochåtta tjänster - varav tre hos länsstyrelsernas organisationsnämnd - för uppgifier i anslulning tillutvecklings- och förändringsarbete inom det iniernadministrativa området. Förkronofogdemyndigheternas del räknarjag med en fortsatl omfördelning av personalresurserna i den takt som överkapaciteten inom vissa distrikt kan avvecklasgenom att lämpliga tjänster blir lediga. Det ADB-baseraderedovisningssystemet för exekutionsväsendet, , är i drifl i Uppsalaoch . Enligl beslul av regeringen -regleringsbrev /78 avseende anslag inom kommundepartementetsverksamhetsområde - skall i samarbete med iStockholms län påbörja införandet av systemet vid samtligakronofogdemyndigheter i länet. Systemet är infört vid kronofogdemyndigheten i Stockholmoch torde under innevarande budgetår vara genomfört vid övriga kronofogdemyndigheteri länet. har framhållit att systemet bör införas i län. De nuvarande rutinema är mycket tungarbelade framförallt hoskronofogdemyndigheten i . Jag förordar därför att systemet införs som ettlänsslutet system vid kronofogdemyndigheterna i . Jagavser att i annal sammanhang föreslå regeringen att vidta åtgärder för atl genomföradetta. I anslutningtill den proposition om ADB i statsförvaltningen som har aviserats avserjag atl ta upp frågan om detta systems framtida inriktning och utformning. Minaställningstaganden lill länsstyrelsernas och civilbefälhavarnas förslag, vilka redovisas närmare i det följande,innebär, med bortseende från 3 1978/79. I saml Nr IOO. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 34 de under resp. anslag beräknade uppbördsmedlen, enmedelsanvisning om sammanlagt2 140,2 milj. kr. Ökningen i förhållande till innevarande budgetår uppgår till 92,1 milj. kr. Av totalbeloppet avser 1 286,9milj. länsstyrelserna, 494,8 milj. kr. de lokala skattemyndigheterna, 351,1milj, kr. kronofogdemyndigheterna och7,2 milj. kr. De särskilda uppbördsmedlen under dessa anslagberäknar jag för länsstyrelserna till10 milj. kr., för de lokala skattemyndigheterna till 73,6 milj. kr. och för kronofogdemyndigheterna till 14 milj. kr., en ökning med 7,8 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet :ct3 - CQ _J lA I~- vo 1 1 O r VO fN r so r- m r- Os r- o r- os I Os rs| v CT\ - vo Ov(N oo I r.1 .t m o rvl Ov -(- + NO ov I/) O ov Os O vO oo I oo (N Ov OOO rvior I I TT ~ fN Tj- w I I rg M os » 9s tj-, Os t~- se -a 5; , s 0O- Ov rj. (NU-»l«0 - VO + + I + rvl m « rnI ov vo vo w) rst *C* 3 OO un 1 m - = £, r »O rN rn r- oo oo rn O oo r- f oo Os -H-I- -I- ( moo Ov rn o r-i/-) o rr-- ovvo ovvoovwnvo -n- fnov -1., vovom vo m 1 TJ- »o rvl Tt t Q. g .ra »-* O -o M 2 C -C 5 ra > I O -a de cd «i C « C Ä o k. a> p 4> cL.h: = £ ra w. 5 cj£-55 ra a i2:ra :0 *. cs =" ra X) > E.J5 ra _ 1? c _ ra B o.«> (OC "2 u o «ä S .b J= t r/i U c opc opra p.£ o .5 ra .§ c 'K c "O Q.:ra3 :ra - JD-S2 " -IDlLI _op "c Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Ll, -o ;ra £ Si a> .-ra CQ c/1 I lA) 1 \0 TT Os i/~i TT SO OO - sO O Tj- oo Os r T o oo oo fn rn * O u, -a vo TJ--(- -I- *0 (N VI CM TT Os rsi Tl- » vo V I « r fN w-j o r- 0vo ' fN r r-t rn Tf- fs )O ' u-i oo 00 1 Tt ' ( 1 - SO ( r-- vo fN > Tt rvl m vo I tn tn -sf - so W-» TT fN o oo vo rf - fN o - Tl- oo \o rN C: O) 'Q -O: c as a> 3 i> O CO i. a> OJ J2 "O ! "tfl-a :ea g = .g c :ra 'oo E Löne-och prisomräkning m. m. Länsstyrelsenyrkar inga nya tjänster men framhåller atl behov av förslärkning avpersonalresurserna finns inom överexekutorsenheten, nalurvårdsenheien,mervärdeskal-teenheien och personalenheten. måste dessa behovtillgodoses. (-(-.) Lantmäterienheien.a) Löne-och prisomräkning m. m. b) Omkostnaderna beräknasöka. (-(-.) Löne- och prisomräkning m. m. (-1- .) Löne- och prisomräkning m. m. För arbete i samband medinförandet av det ADB-baserade redovisningssystemet inom exekutionsväsendet,REX-systemet, yrkas medel för 44 årsarbetskrafter för länet gemensamt. (-(- .) (-(-.) Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet för till , för lokala skattemyndigheterna lill . och för kronofogdemyndigheternatill , eller sammanlagt . Jag har därvid beräknat . för handläggare med arbetsuppgifter inom miljöskyddet och skattekontrollen.Anslaget har minskats med Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 37 för medel till länsdomstolarna, . för handläggningen avpassärenden och . för medel till civilbefälhavarens kansli.Jag har även beräknat . tilllokala skattemyndigheterna för handläggandepersonal för uibyggnaden av skattekontrollen. Jag har vidare underanslagsposterna Till regeringens disposition under respektive anslag beräknat preliminärt . iengångsutgifter för flyttning av lokala skattemyndigheterna i , , och Sollentunafögderier och . iengångsutgifter för llyllning av kronofogdemyndigheterna i , och distrikt. Underdet senare anslaget har jag ävenberäknat medel för extra personal med anledning av REX-systemets införandei länet. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Konunundepartementet - + + + S: i? 3) 2::fe 2 O) :ra >v CQ>J 1/1 2:o 2 .tt, -o p o I o 1 I "1 iri fN -(- + + -(- s ofN "- r vo Tt O -"t vo -vt*N m 1 r oo »/ - oo ( i -(- ov fn oo oo m Ovo vO r.1 - Ov ( -(- 1.Löne- och prisomräkning m. m. Länsstyrelsenhar med anledning av regeringens direktiv om återhållsamhet ej framställt yrkande om inrättande av nyatjänster. vill dock med kraft understryka, att redovisade behov av förstärkningar kvarstår. (-1-1 670 000kr.) Lantmäterienheien.a)Löne-och prisomräkning m. m. b) För skötseln avlänsstyrelsens lantmäteriarkiv begärs en arkivassistent och för att överlantmätarensinstruktionsenliga uppgifter skall kunna fullgöras på ett godtagbart sätt och resursernaanvändas rätt en biträdande överlantmätare. (-1- .) Löne-och prisomräkning m. m. (-f 504 000kr.) Löne-och prisomräkning m. m. 868 OCX) kr.