prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Bl.a.väderlekssituationen har aktualiserat frågan ombehovet av reservsystem för uppvärmning av bostäder vid långvariga elavbrott.Vid elavbrott fungerar inget av de uppvärmningssystem som normalt används f.n. Fjärrvärme är beroende av el för driften av hetvattencentraler och pumpningav hetvatten. Oljepannor fordrar el för att brännaren skall fungera.Vattenburna värmesystem i allmänhet fordrar el till den cirkulationspump somnormalt ingår i sådana system. Uppvärmningssystem av typen vedkaminer,fotogenkaminer eller kakelugnar är inte beroende av el och fungerar därförnormalt vid elavbrott. Det svenskaeldistributionssystemet kännetecknas vid en internationell jämförelse bl. a. aven hög driftsäkerhet. Den svenska elkonsumenten beräknas bli drabbad avströmavbrott i genomsnitt . I enskilda fall kan givetvisströmavbrotten bli längre. Det är angeläget att industriverket följer frågan omdriftsäkerheten i eldistributionsnäten. Förutom uppgifter om genomsnittlig avbrottsfrekvensoch genomsnittliga avbrottstider är de maximala avbrottstider som kan förväntasvid olika typer av fel av intresse. Mot bakgrand av sådana uppgifter omdriftsäkerheten i eldistributionsnäten kan bedömningar göras om åtgärder föratt öka säkerheten i uppvärmningen av bostäder och lokaler kan anses erforderliga. Jaghar tidigare (avsnitt 6.5) redovisat den bedömda utvecklingen av Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet För uppvärmningssektorn',bedömer jag att neltoenergibehovet' fördelar sig på uppvärmningsform enligttabell 9.1. Tabell 9.1 Nettoenergibehovet fördelat påuppvarmningsform, TWh * Härav ingår större delen under rubriken avser enskild Det intervall som anges speglar dels svårigheterna attbedöma utfallet av besparingsåtgärderna och dels svårigheten att bedöma de ohkauppvärmningssättens inbördes relationer. Värmebehovet i Qärrvärmesystemen vid den högreanvändningsnivån bedömer jag kunna tillgodoses enligt tabell 9.2. Tabell 9.2 Värmeproduktion i fjärrvärmesystem, TWh Summa produktion (inkl. ' Uppskattade värden. Med den här skisserade utvecklingen kommer oljeberoendetinom uppvärmningssektorn att uppgå till 50 å . ' Industrins byggnader ingår ej, frånsett den del somvärms med fjärrvärme. " Energibehovet exkl. omvandlingsförluster.Förlustema i t. ex. enskilda oljepannor ingår således ej. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 184 Fjärrvärmedistribueras i genomgående i form av hetvatten. Hetvattnet matas vid entemperatur av 90°C-120°C från produktionsanläggningen in i ett slutetledningssystem till konsumentema och tillbaka till anläggningen, därtemperaturen på hetvattnet sjunkit till 60°C-70°C. Fjärrvärmefinns f. n. utbyggt i större eller mindre omfattning i 66 kommuner ochytterligare ett 10-tal har planer på utbyggnad. Fjärrvärme utnyttjas främst itätorternas centrala delar och det är därför i första hand flerfamiljshus,industrier, sjukhus, skolor osv. F.n. värms ungefär hälften avlandets flerfamiljshus med Qärrvärme. Somjag har nämnt svararQärrvärme för av nettoenergibehovet för uppvärmning i landet. Denanslutna effekten till Qärrvärmesystemen har ökat med i rundatal 1000 MW . Den åriiga ökningen motsvarar ca värmeenergi eller ca2 % av dagens uppvärmningsbehov. Driftåret1977/78 förbrukades för Qärrvärmeproduktion ca 2,8 milj. ton eldningsolja samt144000 ton oljeekvivalenter i form av hushållsavfall och spillvärme, I någraenstaka fall förekommer också Qärrvärmeproduktion baserad på kol ellerträbränslen. Fjärrvärmeproduktionen i landet baserades /78 tillca på olja. Fjärrvärmeuppvisar i förhållande till enskild uppvärmning fördelar från såvälmiljösynpunkt som energipolilisk synpunkt. En övergång till Qärrvärme innebäri allmänhet en energibesparing. Som jag skall återkomma till medför enövergång lill ett sådant centraliserat vattenburet uppvärmningsystem i vissafall dock inle någon påtagUg energibesparing. I eldningsanläggningar ingående iQärrvärmesystem är det möjligt alt använda mindre förädlade oljeprodukter än ismå enskilda pannor. EttQärrvärmesystem är flexibelt på så sätt att det möjliggör värmeproduktion medhjälp av flera olika energiråvaror. Man kan alltså utan radikala förändringari distributionssystemet successivt anpassa ett Qärrvärmesystem frånoljeeldning till eldning med exempelvis fasta bränslen, t. ex. kol, torv ellerflis. Det finns också möjligheter att med relativt enkel teknik ta till varavissa bidrag från solvärme i de befintliga Qärrvärmesystemen. De potentiellamöjlighetema att utnyttja andra bränslen än olja i Qärrvärmesystemen har dockännu ej tillvaratagits i någon märkbar utsträckning. Ettvälutbyggt Qärrvärmenät är vidare nödvändigt för att det ska vara möjligt atttillgodogöra sig spillvärme från industrier, värme från sopförbränningsanläggningaroch de betydande värmemängder som f n. kyls bort vid våra kärnkraftverk. Det ärett viktigt led i arbetet att skapa en god energihushållning att utnyttja sådanamöjligheter där det är tekniskt och ekonomiskt rimligt. Enfortsatt utbyggnad av Qärrvärmenäten i de stora tätorterna skapar Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 185 möjligheteratt kunna bygga ut kraftvärmeverk. Jämfört med fossileldade kondenskraftverk ärkraftvärmeverkeri överiägsna från energihushållningssynpunkt. Genom enfortsatt utbyggnad av Qärrvärmenäten skapas så goda föratsättningar som möjligtför en framtida ambitiös kraftvärmeut-byggnad. Somjag tidigare framhållit kan solenergi komma att bidra väsentligttill energitillförseln för uppvärmning. bör det finnas möjlighet att ibetydande omfattning utnyttja solenergi i Qärrvärmesystem om dessa redan frånbörjan byggs för de lägre temeratumivåer som krävs för att effektivt kunnautnytQa solenergin. Såsomdåvarande chefen för tidigare redovisat för (prop. 1976/77:107) har frågan om finansieringen av Qärrvär-meutbyggnaden varitföremål för överläggningar mellan och parterna påkapitalmarknaden, bl.a. , Allmänna pensionsfonden ochkommunlåneinstituten. Detta har lett till en lösning av kreditfrågan sominnebär att lämnar emissionstillstånd för obligationslån avseendetillkommande utbyggnad av anläggningar för produktion och distribution avQärrvärme. Obligationerna emitteras av kommunlåneinstituten, dvs.Kommunlåneinstitutet AB och , som sedan lämnar krediter tillsökande kommuner. Däratöver svarar AP-fonden för viss direktutlåning tillQärrvärmeverksamhet. Fjärrvärmelånen är i princip specialdestinerade ochpåverkar därigenom inte direkt övrig upplåning. StorstadskommunernaStockholm, och saknar möjlighet att få del avkommunlåneinstitutens Qämvärmelån eftersom dessa kommuner kan få direktaemissionstillstånd från . KommunlåneinstitutensQärrvärmelån har haft en löptid och varit annuitetslån. Lånenhar således jämfört med traditionella kommunlån lång genomsnittlig löptid.Räntan för Qärrvärmelånen är f. n. högre än räntan för traditionellakapitalmarknadslån till kommunerna. Somgrund för beslut om emissionstillstånd av s. k.Qärrvär-meobligationer har legat av genomförda enkäter tillkommunerna avseende planerade Qärrvärmeinvesteringar per kalenderår med etttreårigt perspektiv. Energikommissionenanser att uppvärmningen inom stadskärnor och tätbebyggelse i huvudsak bör skemed Qärrvärme eller liknande centraliserade uppvärmningssystem. Kommissionenföreslår att det inom ramen för den kommunala energiplaneringen bör lillses attomfattningen av lämpliga Qärrvärmeområden inte onödigtvis minskas genom attandra uppvärmningsformer såsom elvärme och indiviuduell uppvärmning byggs ut inomdessa. Fjärrvärmenät och lokala hetvattennät bör utformas så att en övergånglill soluppvärmning möjliggörs. Kommissionen föreslår vidare att en förbättradfinansiering av Qärrvärmeutbyggnaden garanteras långsiktigt. Remissinstansernahar i allmänhet inga invändningar mot kommissio- Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 186 nensförslag på Qärrvärmeområdet. understrykeratt det behövs en långsiktig lösning av kommunernas finansieringsproblem för atterhålla den utveckling inom Qärrvärmeområdet som förordas av kommissionen.Också uttalar sig för förbättradefinansieringsmöjligheter för kommunerna. Föregen del ansluter jag mig i stort till förslag. Enav fördelama med Qärrvärmesystemen är att värmen i sådana system kan producerasmed hjälp av flera olika energislag. Jag anser det vara av största betydelseatt en introduktion av solvärme och andra bränslen än olja i Qärrvärmesystemenpåbörjas möjligt. Som jag skall återkomma till avser jag att -utöver de åtgärder som redan initierats -föreslå ålgärder för att främja ensådan utveckling. Först då de ökade behoven av Qärrvärme i påtagligutsträckning tillgodoses genom att andra bränslen än olja används blirQärrvärmesystemens potentiella flexibilitet utnyttjad. Jaganser det i första hand vara angeläget att Qärrvärme införs eller expanderar isådana tätorter som har en bebyggelsestraktur och en omfattning som dels gören Qärrvärmeutbyggnad ekonomiskt motiverad och dels ger ett värmeunderlag avsådan storlek att kraftvärmeverk av ekonomisk storlek senare kan introduceras.Däremot anserjag att återhållsamhet bör iakttas då det gäller att utsträckaQärrvärmenäten till glesare bebyggelse i etablerade Qärtvärmeorter. Skälenhärför är bl. a. att som framgår bl. a. av rapporten från energikommissionenshushållningsgrupp - energibesparingen med Qärrvärme i sådana områden kan varobetydlig eller rent av negativ och att en Qärrvärmeutbyggnad med konventionelldistributionsteknik i sådana områden kan innebära en låsning som medför attexempelvis introduktion av solvärmeteknik försvåras. Av motsvarande skäl ärjag tveksam till en omfattande introduktion av Qärrvärme med konventionelldistributionsteknik i tätorter som inte är så stora att kraftvärmeverk senarekan introduceras med rimlig ekonomi. Jag vill dessutom framhålla - hushållningsgmpp också redovisar - att en snabbenergibesparing förmodligen uppnås på mest effektiva sätt genom ett effektivareutnyttjande och en förbättrad skötsel av befintliga enskilda oljeanläggningar. Fjärrvärmesystemendimensioneras f n. för relativt höga temperaturer. Framledningstemperaturen äri allmänhet ca och ca . Dessa högatemperaturnivåer innebär att möjlighetema att på ekonomiskt rimliga villkorutnyttja exempelvis solvärme, värmepumpar och spillvärme är begränsade. Entänkbar möjlighet är dock att använda solvärme för att höjareturvattentemperaturen i Qärrvärmenäten. De temperaturer som fordras för attuppvärma de enskilda fastigheterna är väsentligt läge änframledningstemperaturen i Qärrvärmenäten. Detta skapar förutsättningar för attreducera temperaturnivåerna i Qärrvärmesystemen, vilket i sin tur skulleunderlätta en framtida introduktion av lågtempere-rade värmekällor. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 187 Jagfinner det angeläget att möjligheterna att introducera bl. a. solvärme iQärrvärmesystem i större utsträckning än beaktas vid planeringen avfortsatta Qärrvärmeutbyggnader. Dimensioneringen av Qärrvärmesystemen bör sesöver och anpassas så att utnyttjande av spillvärme och värmepumpar samtframtida introduktion av solvärme underlättas. Det är väsentligt att den fortsattautbyggnad av Qärrvärmenäten som jag förordar inte innebär låsningar till ettdistributionssystem som inte är anpassnings-bart i dessa avseenden. Såsomframgår av direktiven till delegationen för solvärme och bränslen som kanersätta olja skall delegationen bl. a. föreslå åtgärder för att introducerasolvärmeteknik. Frågan om anpassning av fjärrvärmesystem för solvärme bör bl.a. studeras inom ramen för delegationens arbete och i samarbete med bl. a.byggforskningsrådet och berörda branschorgan. Kommunernahar genom lagen om energiplanering ålagts ett ansvar för att främjahushållningen med energi. Med hänsyn till att kommunerna ofta är direktengagerade inom värmeförsörjningen och med hänsyn till värmeförsörjningensstora betydelse i landets energibalans är kommunernas insatser på detta områdeav särskild vikt. Jag har tidigare (avsnitt 8.1) berört nödvändigheten av attkommunerna tar större hänsyn till försörjningsintressena vid sina oljeinköp.Kommunerna har en rad instrument till sitt förfogande för att kunna förverkligaintentioneraa i den kommunala energiplaneringen. Som exempel kan nämnasbyggnadslagstiftningen, lagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar och den numeraändrade ellagen. Dessa instrument möjliggör bl. a. en rationell planering avfjärrvärmenätens utsträckning. Bostadslån utgår under fömtsättning bl. a. avatt huset anslutes till befintlig Qärrvärmeanläggning eller annan kollektivvärmeanläggning, om sådan anslutning är möjlig och särskilda skäl däremot ejföreligger. Det kommunala förmedlingsorganet skall yttra sig över ansökningarombostadslån. Även härigenom kan kommunema styra Utvecklingen så att enanslutning av områden, som från samhällsekonomisk synpunkt lämpligen börQärrvärmas, verkligen kommer till stånd. Ikommunernas ansvar ingår också att välja lämpliga lösningar vad beträffardistributionssystemet för Qärrvärme och att välja lämpliga bränslen ellerandra energikällor för värmeproduktionen i sådana system. Kommunernas åtgärderhar härigenom en avgörande betydelse för våra möjligheter att minska vårtoljeberoende. Jag vill i detta sammanhang erinra om att kommunerna enligt lagenom energiplanering förutom att i sin planering främja hushållningenmed energi även har atl verka för en Säker och tillräcklig energitillförsel. Detär angeläget att kommunernas energiplanering sker i enlighet med de riktlinjersom jag här har förordat. Detsystem för Qärrvärmefinansiering som introduceras har visat sig varaändamålsenligt för att stimulera Qärrvärmeutbyggnaden. Det är angeläget attdenna låneform består och att tillgången på medel kan anpas- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 188 sastill de energipolitiska riktlinjer som statsmakterna fastställer. Detta är ävenav betydelse för den kommunala planeringen på området. Jag anser därför attsärskilda Qärrvärmelån bör utgå i första hand för den närmaste tioårsperioden. Är1977 tillsattes en informell arbetsgrapp med representanter för vissa berördamyndigheter och organ för att närmare studera frågan om utbyggnad av kraftvärmeverk. Jag återkommer senare med en närmare redogörelse för grappensarbete (avsnitt 10.5). Arbetsgruppen har föreslagit att kommunemas möjligheteratt få lån för kraftvärmeutbyggnader förbättras. Efteröverläggningar med får jag meddela att den ställt sig positiv tillatt permanenta Qärrvärmelånen och att viss del av finansieringen förkraftvärmeverk ordnas inom ramen för Qärrvärmelånen enligt den modell somarbetsgruppen föreslagit. Något förslag till i denna fråga tordedärför inte behövas. 9.2.2Fjärrvärmesystemens försörjning med bränslen Somjag tidigare nämnt baseras Qärtvärmeproduktionen i landet nästan helt på olja.Normalt är de Qärrvärmeproducerande anläggningarna byggda så att endast oljakan användas som bränsle utan genomgripande och tidskrävande ombyggnader.Fjärrvärmeförsörjningen är därmed sårbar. Uthålligheten för oljeförsörjningensådan den kan beräknas med utgångspunkt i pågående oljelagringsprogram ochbedömda importnivåer är otillräcklig i förhållande till beräknade tider förombyggnad av värmeverk till eldning med inhemskt bränsle. Vid en långvarig krisi oljetillförseln kan därför de som bor i hus komma att bli utanuppvärmning. Vidare finns risken för betydande framtida prisstegringar på olja.Främst hänsynen till Qärrvärmekonsumentema gör det därför nödvändigt att andraenergikällor än olja tas i anspråk i stor omfattning förQärrvärmeförsörj-ningen. Regeringenbeslöt att tillsätta en kommitté för att utreda frågan omatt utforma främst nytillkommande större eldningsanläggningar för drift medandra bränslen än olja, utredningen (I 1977:11) om omställningsbaraeldningsanläggningar, m. m. Kommittén bör enligt direktiven (Dir. 1977:134)bl.a. bei "e tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att utföravärmeproducerande och fossilbaserade elproducerande anläggningar för drift medfasta bränslen under normala förhållanden. Kommittén bör överväga behovet avlagstiftning eller andra föreskrifter som ger vidgad möjlighet att föreskrivaatt nya sådana anläggningar skall utformas så att de kan eldas med fastabränslen. Med hänsyn ttll osäkerheten om den framtida oljeförsörjningen är detenligt direktiven angeläget att statsmakterna har underiag också för att bedömamöjligheterna att ställa om befintliga större anläggningar till eldning medfasta bränslen eller vidta förberedelser får sådan omställning. De tekniska,ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna saml behövlig tid för sådanaålgärder bör därför också redovisas. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 189 Eldningmed fasta bränslen ställer också andra krav på anläggningarnas utformning änoljeeldning. Vilken lagstiftning eller andra åtgärder som kan behövas i frågaom omställbarhet m. m. av tillkommande och befintliga anläggningar färövervägas sedan kommittén redovisat sina förslag. Dealternativ till olja som står till buds är kol, inhemska fasta bränslen, ivissa fall industriell spillvärme samt värme överförd från kärnkraftverk ellerfrån kärnvärmeverk. Somjag har nämnt bör även solvärme i successivtökande utsträckning kunna användas i Qärrvärmenäten. Kolhar lägre bränslevärde än olja och är besvärligare att hantera.Kapitalkostnaden och andra driftkostnader än bränslekoslnaden är högre förkoleldade anläggningar än för oljeeldade. Marknadspriset för kol iutskeppningshamn är däremot generellt sett lägre än för olja. Ekonomiskt setthävdar sig kol bättre mot olja med ökande anläggningsstorlek. De särskildamiljökrav som måste ställas vid koleldning kan lättast tillgodoses i storaanläggningar. FörQärrvärmeproduktion lämpar sig koleldning därför i första hand i kraftvärmeverkoch stora hetvattencentraler avsedda för långa åriiga utnytljningslider. Det ärvidare en fördel om anläggningarna är kustför-lagda så att fraktkostnaderna kanbegränsas. Med hänsyn till vikten av att begränsa oljeberoendet är detväsentligt att oljeeldning i sådan anläggningar så långt möjligt undviks. Anläggningarför koleldning måste utföras så att de kan godtas från hälso- ochmiljösynpunkt. Jag har tidigare behandlat denna fråga (avsnitt 5.1). Inhemskabränslen som torv och skogsbränslen erbjuder en mycket godförsörjningssäkerhet. Möjligheterna att utnytQa de inhemska bränslena är dockbegränsade av olika skäl. Landets torvtillgångar är avsevärda men stora delarav dem måste bevaras av hänsyn till naturmiljön. Åtskilliga mossar är för småför att lämpa sig för brytning. Vidare är kostnaden för att transportera torvhög, vilket medför att endast mossar i rimlig närhet avförbränningsanläggningar"kan utnyttjas med nu tillgänglig teknik. Somjagtidigare har nämnl (avsnitt 8.5.1) finns tillgång till vissa kvantiteterskogsavfall och lövved som inte utnyttjas av skogsindustrin. Dessa bör kunnakomma i fråga för energiändamål. Kostnaderna för att ta till vara, hantera ochtransportera skogsbränslet till en förbränningsanläggning är dock höga vilketbegränsar användbarheten. Kostnaderna varierar i hög grad med de lokalaförhållandena. Kapitalkostnadernaoch andra driftkostnader än bränslekostnader är högre för anläggningar avseddaför torv och skogsbränslen än för oljeeldade anläggningar. Kostnaderna förtorv och skogsbränslen är f. n. svåra att bedöma närmare och det är intemöjligt att nu avgöra om de är tillräckligt låga för att kunna kompenseramerkostnaderna för kapital och driften i övrigi. Höjda oljepriser,raUonalisering och teknisk utveckling kan givetvis komma alt förbättra dessabränslens ekonomiska konkurrenskraft. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 190 Strävandenaatt minska Qärrvärmeförsöijningens oljeberoende genom att använda inhemskabränslen och kol hämmas således f. n. av ekonomiska faktorer och särskilt ifråga om kol av att försiktighet är påkallad med hänsyn till hälsa och miljö.Även om möjligheterna att utnytQa inhemska bränslen f. n. är begränsade, finnsdet skäl att räkna med att dessa bränslen kommer att få en växande betydelseför värmeförsörjningen. Vissainitiativ har tagits i syfte att påskynda en sådan utveckling. Regeringen hartidigare denna dag godkänt ett avtal mellan överstyrelsen för ekonomisktförsvar och om bl. a. statliga bidrag för ombyggnad av enhetvattenpanna till eldning med inhemskt bränsle och provdrift avhetvattenpannan med sådant bränsle. Vidarehar fått i uppdrag av regeringen attutreda de tekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna för attuppföra torveldade kraftverk eller värmeverk i de fyra nordligaste länen.Enligt uppdraget behöver torveldade anläggningar byggas för att praktiskaerfarenheter skall kunna vinnas av metoder och tillgänglig utrustning förupptagning, transport, lagring, beredning och förbränning av torv samtaskhantering. Förbättrad kännedom om bl.a. ekonomiska förutsättningar ochmiljöpåverkan kan därvid erhållas. Vidare kan enligt uppdraget härigenomkompetensen inom landet i fråga om utnytQandet av torv bibehållas ochutvecklas. skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 maj1979. har lagt fram en lägesrapport från den pågåendeutredningen. Enligt denna finns god tillgång på bra bränntorv inom områden vidÖstersund, och och möjligen även i . Mindretillgångar finns inom områden vid -- . I kustområdena,speciellt i , ärtorvtill-gången dålig enligt lägesrapporten. Enligtrapporten har verket inhämtat vissa uppgifter om kostnaderna för torvproduktionoch för torveldade anläggningar. Kostnadsuppgifterna har baserats på finskaerfarenheter och anläggningar men viss anpassning till svensk lönenivå hargenomförts. Kostnaden för torvbränslet är enligt dessa uppgifter lägre än förolja. Anläggningskostnaden för torveldade kraftvärmeverk anges däremot bli ca50% högre än för oljeeldade verk. Kostnaden för torveldade hetvattencentraleranges vara 2 ä 3 gånger högre än för oljeeldade centraler. Enligtlägesrapporten skulle torveldade kraftvärmeverk kunna konkurrera medoljeeldade anläggningar redan vid relativt måttliga utnylQningstider.Hetvattencentraler skulle däremot fordra mycket lång utnytQningstid för attkostnadslikhet skulle uppnås. Underlaget ger ännu inte vattenfallsverketmöjlighet att bedöma vad kostnaderna skulle bli vid en helt genomfördanpassning av metoder och anläggningar lill svenska förhållanden och till förde aktuella orterna specifika förutsättningarna. Föregen del anserjag det vara väsentligt att en försöksverksamhet med Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 191 användningav torv för energiändamål kommer till stånd. Inriktningen bör därför vara attuppdraget till vattenfallsverket skall följas av beslut om utbyggnad avtorveldade anläggningar. Dentorvproduktion som behövs för de nämnda anläggningarna medför ett visstsysselsättningstillskott. Någon eller några av anläggningarna bör därförförläggas till , där sysselsättningsproblemen är särskiltbesvärande. Jagvill i sammanhanget erinra om vad jag har anfört i fråga omutvinning av torv i min anmälan till prop. 1978/79:127 om åtgärder för attfrämja sysselsättningen i . Jag förordade därvid att särskiltstatligt stöd får utgå för att täcka de merkostnader som kan uppkomma för torvbaseradel- eller värmeproduktion i jämfört med motsvarande oljeeldadealternativ. Vadgäller frågan om att utnytQa skogsbränslen för uppvärmning pågår flera projektmed statligt stöd från anslag som disponeras av av statens industriverk. Det är angeläget att denna verksamhet fortsätter.Jag anser emellertid att det behövs ytterligare insatser på detta område.Förutsättningarna bör undersökas för att i demonstrationssyfte bygga någraQärrvärmeproducerande anläggningar som kan utnytQa skogsbränslen. Det tordehöra till uppgiftema för delegationen för solvärme och bränslen som kanersätta olja att bereda frågan och lägga fram behövliga förslag. Möjligheternaatt använda bl. a. vattenfallsverkets resurser i detta sammanhang bör därvidbeaktas. Jaganser sammanfattningsvis att en målmedveten satsning på fasta inhemska bränslenoch kol bör kunna leda till att oljeberoendet inom Qärrvärmesektorn minskasbetydligt .