prop · G20338 · 1978-12-31 00:00:00 — Servitut som avser rätt att ta virke tUl ved fårinte utan servitulshavarens medgivande upphävas om den härskande fastighetenär avsedd att stadigvarande användas lUl bostad och servitutet har väsentiigbetydelse för fastighetens bränsleförsörjnmg. Med avvikelse från andra stycket får sådantservitut sora avses där upphävas vid fastighetsreglering som avses i 7 kap. 6 §FBL. I sådant fall får utan hinder av eljest gällande bestämraelser nyttservitut bUdas som ersättning för det upphävda. Denhär föreslagna bestämmelsen i andra stycket kan närmast ses sora ett komplementtUl skyddsregeln i 5 kap. 8 § FBL. Bestämmelsen motsvarar promemorieförslagetsandra stycke raen avviker från delta i följande avseenden. För det första ärbestämmelsen utformad utan kopplmg till villkoren i 7 kap. Detta förhållandegör det nödvändigt att i bestämmelsen ta in ett klargörande att bestämmelsen ärdispositiv (jfr 7 kap. 8 § FBL). Bestämmelsens utformning mnebär vidare att dentäcker inte bara sådana upphävandefall som åsyftas i första stycket, dvs. friståendeförrättningar, ulan också sådana fall sora avses i 7 kap. 6 § FBL, dvs.upphävande i anslutning tUl ändrmg i fastighetsindelningen. Det synes vara mestföljdriktigt och klargörande alt besläraraelsen täcker båda dessa faU,eftersora syftet ändå är atl skyddsintresset skaU beaktas i båda sammanhangen.Vidare klargörs i den här föreslagna lydelsen att den är faslighetens avseddaanvändning som skall tas tiU utgångspunkt vid prövningen, i överensslämraelsemed vad som gäller enUgt 5 kap. 8 § FBL och också torde vara åsyftat ipromemorian. Att frågan vilken användning sora är avsedd måsle ])rövas raedvederbörligt beaktande av den dillUlsvarande faktiska användningen och deupplysningar om tiU-ämnad användning som lämnas vid förrättningen ärsjälvklart. Slutiigen klargörs genora den föreslagna utforraningen avbestänmielsen att det fordras alt servitutet har väsentlig betydelse förfastighetens bränsleförsörjning. Förslaget syftar inte tUl någon ändring i sakav vad som enUgt motiven torde vara avsett med promemorieförslaget. Attbestämmelsen raåste ges ungefärligen en sådan iianebörd ligger f. ö. i sakensnatur, raen för att tUlärapningen skall underlättas bör del föreslagnaförtydligandet i lagtexten göras. Överlantmätarmyndigheteni : ÖLM viU redan inledningsvis uttala sm lUlfredsstäUelsemed arbetsgruppens förslag. Grappen har berömvärt lyckats sålla ut delförnuftiga ur aU den opposition mot nuvarande regler sora gjort sig särskUtgällande i detta län. Även för fastighetsbildningsmyndighetema har det varitbesvärande att inle kunna la större hänsyn tUl att \issa härskande fastigheter fortfarande har sinuppvärmning baserad på vedeldning. Ätt dessa fastigheter nu får 1978/79: 38 49 ettsärskilt skydd är sålunda välkommet. Det är också värdefullt all gruppen såklart har uttalat sig för all flertalet servitut bl. a. rättigheter avseendebyggnadsvirke, hässje- och stängselvirke etc. bör avvecklas. Frekvensen av besvär i mål ora upphävande avskogsservitut är relativt stor. beror besvären på renamissuppfattningar av gällande lagstiftning. Efter den opuiionsbUdning som skettunder del kan man vänta sig all de nu föreslagna lagändringama blirän mer missuppfattade. Det är därför särskUt angeläget att förarbetena ger såklara besked sora möjligt. En del av arbetsgruppens formuleringar är mot denbakgrunden alltför svävande. EnUgt ÖLMs raening borde raan sålunda klart kunnautesluta skyddet för fritidsfastigheter oavsett ora de används bara påsomraaren eller också under någon del av vintern. Även för årelruntbostäder börbehovet av del föreslagna skyddet uttryckligen begränsas tiU de faU dåbostaden uppvärms med vedeldning och detta bedöras varaktigt. Uttryck sora attservitutets betydelse i sådana fall är "särskUt stor" kan geanledning tUl tolkningen att den är tillräckligt stor också i andra faU. Hänsynbör enligt ÖLMs mening vidare tas liU den härskande fastighetens möjlighet attklara vedförsörjningen från egen skogsmark. Om fastigheten har tUlräckligsådan mark bör dess servitutsrätt inte ges särskUt skydd. De skäl som kan föranleda alt servitutet skyddaskan för åtskiUiga fasligheter vara övergående. Fastigheten kan övergå tUlfritidsbmk eUer förses med annan uppvärmning än vedeldning. Efter sådanaändrade förhållanden kan servitulsfrågan tas upp på nytt av berörda sakägare. Arbetsgruppen har pekat på möjligheterna i 7: 4 FBLatt ändra ett s.k. fritt skogsfångsservitut tUl ett s. k. anvisningsservitut.ÖLM viU understryka att det är angeläget att denna möjlighet beaktas. Det fårankomraa på FBM att upplysa ora ifrågavarande regel i del enskUda fallet. i : Virke förved har regel- raässigl ett betydligt lägre värde än byggnadsvirke. Det kan ifrågasättas ora mte ved kan inköpas med åtrainslone samma fördel som virke inom resp. ort. Enligt ÖLMs raening synes skälen vara svaga för alt göra skUlnad raellan vedrättighetema och övriga virkesrättigheler. Med tanke på de stora nackdelar sora ifrågavarande servitut framkaUar för ett rationellt skogsbruk anser sig ÖLM inte vUja tfllstyrka den före slagna ändringen. Servitutsbelaslade fastigheter får ur skogsbrukssyn punkt anses besitta samma nackdelar som samägda fastigheter. Om begreppet "stadigvarande används tillbostad" införes i lagstiftningen synes det nödvändigt all detsammadefinieras. En fastighet kan vara obebodd under längre eUer kortare tidexerapelvis i samband med generationssldfte även om bostadshusen är lärapUgaför permanent-boende. En för permanentboende lämplig bostad (och taxerad somsådan) kan även användas för fritidsbostadsändamål. Hur bedömes fastighetenora bostaden är uthyrd? i län:Skogsfångsserviluten har koimnit till för att stödja mindrejordbraksfasligheter, framför aUt avsöndringar. raan ser tUl de raotiv somförelåg vid tiUkomsten är del endast fastigheter sora fortfarande används somjordbraksfasligheter och bebos permanent som bör åtnjuta denna förmån.Utredningen har vidgat begreppet genom att endast nämna permanentbostad sommotivs-grund. 4 1978/79. 1978/79: 38 50 De föreslagna ändringama berör endastvedbrandsdelen. Den gjorda avgränsningen är acceptabel. Dock kan delkonstateras att de timraer-rättigheter som förekommer i vissa servitut utgör enviktig del av värdet speciellt om fastigheten utnyttias som jordbmksfastighet.Det löpande underhåUet utgör då en återkommande kostnadspost. i tiUstyrkerförslaget all avvecklingen av skogsservitut i princip skaU fortsätta raen attdet införs undantag för vedservitut lUl förraån för dera som är bofasta ochberoende av vedeldning. Vidare anför : Det är angeläget attundantags-faUen preciseras så klart som möjUgt. Enligt meningbör det bl. a. klart anges att servitut til); förmån för frilidsfastigheterinte under några förhåUanden skall omfatias av det särskUda skyddet. Skyddetbör vidare gälla endast i den mån den härskande fasligheten inte kan klara sinbränsleförsörjning från egen skogsmark. En minoritet (fyra ledamöter) av iVästernorrlands län tUlstyrker i princip det föreslagna undantaget förvedservitut men framhåller att det är angeläget att det inte släUs krav påvedeldning just när servilutsawecklingen aktuaUseras.Reservanterna anför vidare: har värdet av och synen pävedeldning förändrats och alla tecken lyder på alt denna tendens fortsätter.Den Ökade fritiden ger större raöjligheter för servitutsinnehavare alt utnyttjaservitutet. Ny teknik, t. ex. fliseldning, skapar helt nya möjUgheter för attpå ett bekvämt sätt utnyttja ved som bränsle. Oljeprisemas höjning har gjortveden mer konkurrenskraftig. Borttagande av kravet att uppta värdet av ved somintäkt av jordbmksfastighet har även förbättrat det ekonomiska resultatet avvedeldning. Dessutom bör ej heUer bortses från människors ökande medvetenltelatt i högre grad utnyttja förnyelsebara energikäUor. Reglema för avvecklmg avserviluten och ersättningen för dessa måste ses raot bakgrund även av dessaändrade förhållanden. i län:Skogsfångsserviluten är vanligt förekoraraande i Västemorrlands län.Förekorasten av serviluten försvårar ofta skogsvårdsåtgärder och rationeU driftpå tjänande fastigheter särat försvårar åtgärder för stmkturrationaUsering. finner det värdefuEt attutredningen klart uttalar att flertalet servitut bör awecklEs. Det gäUer bl. a.rätt till hässje-, stängsel- och byggnadsvirke, där upphävande av rättigheternaerfarenhetsmässigt inte medför några nämnvärda ölägenheter för servitutshavama. Beträffande synen på vedserviluten har en vissförändring skett imder senare år, genom att vedens värde som energikälla nuanses betydUgt större än . Det kan därför vara berättigat altsom utredningen föreslår bevara vedserviluten för vissa fastigheter, där betydelsenav servitutet är särskilt stor. Något behov av skydd för vedservitut förfastigheter som används för fritidsändamål föreligger däremot inte. serviluten i sådana faU bör enligt nämndens raening dessutom kunna skeutan ersättning. Enligt utredningens förslag skall skyddet förvedserviluten kunna gälla härskande fastigheter som stadigvarande används tiUbostad och där servitutet har betydelse för fastighetens bränsleförsörjning.Lantbmksnämnden har ingen erinran mot förslaget. LRF:Det är väsentligt att avveckling av servitut sker på sådant sätt 1978/79: 38 51 altdel inte uppstår olägenhet för fastighetsägarna och i sytmerhet inte för denbofasta befolkningen. EnUgt förbundets uppfattning tiUärapas nu gällande regleraUlför schablonmässigt på sätt som medför att aUtför många servitut avlyftestiU förfång för servitutshavaren. En anledning härtiU synes vara attförrättningsmannen regelmässigt anser att tiUräcklig båtnad föreligger för dentiänande fasligheten. Förrätttxingsmannens bedömning blir enUgt förbundetsuppfattning alltför ofta den att fördelarna av sökt åtgärd överväger dekostnader och olägenheter som regleringen medför. Skälet tUl att dyUk s. k.regleringsvinst uppkonuner för tjänande faslighet orsakas av devärderingsprinciper som tiUämpas. Båt-nadsvUUcoret är avsett att ge sakägaregaranti mot att tvingas med i fastighetsreglering sora inte medför vinst.Denna garanti sätts nu ofta ur spel exerapelvis genom att själwerksamhet vidskogsuttag ej värderas i erforderlig grad eUer att drivningskostnaden för den härskandefastigheten i princip sätts högre än en tjänande fastighets kostnader.Lantmäteriverket har givit uttryck för alt rotvärdet för den härskandefastigheten kan uppskattas tUI av den tjänande fastighetens rotvärde. Enligtförbundels uppfattning löser samhället inte behovet av yttre rationaliseringargenom systeraatiska avlyft av skogsservitut. Det är här ofta raer fråga oraregionalpoUtiska bedömanden där intresset för all bo i en bygd kan befrärajasbl. a. genora alt servitut som utnyttjas får vara kvar. Del är här befogat atthelt skydda skogsfångsservitut som berör åretrantboende. Utredama anser att synen på värdet av ved frånenergisynpunkt har ändrats . Vedens värde sora energikäUa ansesnu betydligt större än för bara .' Förbundet får i dettasammanhang erinra ora att bmkare av jordbruksfastigheter numera ej behöverbetala skatt för förmånen av egen husbehovsved. Det är rimligt antaga att fastighetersom är oljeeldade kan komma att övergå tUl vedeldning. Medanlednmg härav får värderingen av vUken betydelse ett vedservitut har bedömasinle bara utifrån hur uppvärmningen sker utan även raed hänsyn tiU ägarensframtida ambitioner och priset på alternativa energikällor. LRF föreslår med stöd av ovanslående attutredningens förslag ändras tiU att avse en genereU begränsnmg av möjUghetenatt upphäva skogsfångsservitut med stöd av 15 § FBLP, om servitutet harbetydelse för fastighetens försörjning och om fastigheten stadigvarandeanvändes liU bostad. Boendekriteriet kan även uppfyllas ora fastigheten ingår ibrakningsenhet vari ingår åretrunlbostad. Förse servitutsgrupp: Vad arbétsgrappen föreslårbeträffande avveckling av servitut för byggnadsvirke, stängsel- ochhässjevirke, jordförbätt-ringsraedel särat frågan om anvisningsservitut visavifria servitut avvisas helt av servitutsgruppen. En delutbrytning i berörtavseende skuUe föranleda nya svårigheter i värderingshänseende och dåregleriagskostna-dema uppenbarligen redan vid fullständiga servilutsavvecklande skapar problem i nuvarande lagstiftning synes detta förslag fränarbétsgrappen redan av den orsaken vara orealistiskt. AB Bruk: Förslaget att servitutbeträffande ved inte skall kunna upphävas för åretmntfastigheter med möjUghettiU vedeldning innebär atl det i praktiken blir mycket svårare attupphäva rätten tiU byggnadsvirke m. m. för dessa fastigheter. i remissyttrande har påpekat (se departementsproraemo- 1978/79: 38 52 11) har även vid upphävande av fuUständigl servitut svårigheter uppstått atl få båtnaden att överstiga förrättningskoslnaderna. Vid upp hävande av skogsfångsservitutet med undantag av vedservilulet blir båt naden raindre under det all förrättningskoslnaderna endast obetydligt kommer att ändras. Detta konraier att kmebära att sådana förrättningar ej kan komma tUl stånd och därigenom innebära ett konfirmerande av de synnerligen orationeUa byggnadsvirkesservituten. Kvar all upphäva finns endast servitut till förmån för fritidshus och helt onyttiga servitut. Be träffande sistnämnda gäUer det dock alt värdena är så låga atl risk frans att båtnaden icke heller här konuner att överstiga förrättningskoslna derna. Bolaget beklagar att arbetsgruppen icke kunnat tagaupp de problem som tiUämpningen av 5 kap. 4 och 8 §§ FBL ger upphov tUl vidupphävande av skogsfångsservitut. Enligt bolagets uppfattning är det svårt attuppfylla det ofta uttalade önskemålet om ett allmänt upphävande avskogsfångsservitut om dessa båda paragrafer strikt skaU tiUämpas vidskogsfångsservitutsförrältningar. Beträffande 8 § får bolaget ge det exempletall den härskande fastigheten i stort sett endast består av tomtplats för ettfritidshus. Denna fastighet har således mycket ringa grade-ringsvärde och omdet bara finns något litet värde i servitutet kan man snabbt komraa i strid medförbudet raot väsentUg minskning av graderingsvärdet. Bolaget finner detönskvärt atl dessa frågor upptas nu eUer i samband med översyn av FBL. Mo och : Arbetsgmppens motiveringar tiU deföreslagna lagändringarna är i vissa avseenden svävande och bör därför förtydligas för att inte komplicera och försvåra lagtUlämpningen. Enligt MoDos uppfattning ska skyddet inte omfatta fritidsfastigheter oavsett ora de an vänds enbart eUer också under andra årstider. Vidare bör det föreslagna skyddet för åretrunlbostäder begränsas tUl att avse boslä der sora faktiskt uppvärms med vedeldning och detta bedöms varaktigt. Exerapelvis bör inte bostäder raed centralvärme för el eUer olja omfat tas av skyddet även om det finns en vedeldad spis, braskamin eUer dy likt. Härutöver bör hänsyn tas tiU den härskande fastighetens tiUgång tUl egen skog. Bedöms fastigheten klara vedförsörjningen från egen skog ska enUgi MoDos mening servitutet inte omfattas av föreslagna ändring ar i 7: 2 FBL och 15 § FBLP. Såsom egen skog ska därvid även anses skog på egen sambrukad fastighet. Vid FBLs tillkomst rådde allmän enighet öra attskogsservitulen borde avvecklas. Arbetsgrappens :EörsIag innebär ingenförändrad principiell syn härvidlag, vUket MoDo med tillfredsställelsenoterat. Såsom emellertid påpekats av i dess remissvar över promemorian Uppföljande översyn avfastighelsbUdnings-lagsliflningen har föratsättningama förservitutsaweck-lingens genomförande successivt iförsärarats. Att så skett berorpå att förrättningskostnaderna genom upprepade taxehöjningar ökat så kraftigtunder att båtnadsvUlkoret 15:4 FBL ofta inte uppfyUs. Soraexempel kan nämnas att en normal förrättningskostnad för upphävande avservitut strax efter FB:Ls tiUkomst låg i storleksordnmgen medanden numera ligger på nivån . Någon näranvärd förändring av servitulensvärden har saratidigt inte förekommit. Arbetsgruppensförslag komraer att accentuera förevarande problem. 1978/79: 38 53 Vidupphävande av skogsfångsservitut med tmdantag av vednyttigheten blir givelvisbåtnaden mindre medan förrättningskoslnaderna blir praktiskt tagel desamma. MoDo,som fmner det slötande att ett serviluts bestånd ska vara beroende av iadministrativ ordning beslutade taxor, anser det angeläget atl ifrågavarandeproblem undanröjs, ora raöjligt redan i förevarande sararaanhang. En raöjliglösning vore att i 15 § FBLP även undantaga 5: 4 FBL. SCA: Besläraraelsen i 15 § FBLP utgör närmast endispensregel beträffande skogsservitulen från kravet i 7 kap. 5 § påobehövUghet eUer ringa värde som grund för alt servitut skaU få upphävas.Kravet på ändrade förhållanden torde alltid vara uppfyUt när det gällerskogsservitut. praktiska förrättningsverksaraheten har reglerna tiUämpats så atl raanuppställt krav på regleringsvinst (5 kap. 4 §) för atl upphävande avskogsservitut skaU få ske. Om denna tiUämpning är riktig synes den få tillföljd att obehövUgt serviiut eller servitut av ringa värde ej kan upphävasgenom förrättning eftersom regleringsvinst svårligen kan påvisas. Möjlighetenatt upphäva sådana serviiut försämras också raskt på grund av de hastigt ökandeförrättningskostnadema. Den särskUda bestämmelsen i 7 kap. 5 § ora upphävandeav servitut blir i så faU meningslös och ett stort antal servitut som bordeavvecklas blir bestående. Vi hävdar atl besläraraelsen i 7 kap. 5 § skall sessora ett undantag från kravet på regleringsvinst vid upphävande av servitut pågrund av ändrade förhåUanden. Till den härskande fastigheten skaU givetvisutgå ersättning för det positiva värdet av servitutet och ägaren tUl dentjänande fastigheten, sora regehnässigl torde vara sökande tUl förrättningen,skall belastas raed förrättningskoslnaden. Vi finner det helt uppenbart att exerapelvisell onyttigt servitut skaU kunna upphävas genora förrättning ulan all raan vidprövningen konslraerar fiktiva fördelar för den tjänande fasligheten, vUkamåste överstiga förrättningskostaaderna. Eftersom arbetsgruppens förslag skall samordnas medarbetet med allraän översyn av fastighetsbUdningslagen heraställer vi att ovanangivna svårigheter vid tillämpningen av nuvarande regler eliraineras genorautfärdande av anvisningar eller erforderlig ändring av lagtexten. Arbétsgrappenföreslår ett tillägg tiU 15 § FBLP av innebörd att vedservitut i princip ejskaU få upphävas om det utnyttjas för uppvärmning av bostad som användsstadigvarande. För att ej försvåra genomförande av fastighetsregleringar görsockså ett tiUägg tiU 7 kap. 2 § FBL. Motivet tiU förslaget är den ändrade synpå värdet av vedbränsle för energiförsörjningen som bostadsminislern angivit isitt uppdrag tiU grappen. SCA finner syftet raed den föreslagna ändrragen ioch för sig vara riktigt. Med hänsyn tiU hur ved anskaffas liU fastigheter pålandsbygden är vi eraeUertid övertygade om alt förslaget ej komraer all genågon effekt för energiförsörjningen och Icnappast heller ge deservilutsberättigade någon reell fördel. Sora bakgrund tiU vår ståndpunkt vUlvi anföra följande. Ihela landet måste det finnas mer än 20 gånger så många fastigheter av liknandeslag som de akmeUa servilutsberättigade fastighetema i Y län. Trots atl aUadessa fastigheter saknar vedservitut kan deras vedbehov uppenbarligen utansvårigheter tiUgodoses i den fria marknaden. Vi har därför svårt att förslånödvändigheten och lämpligheten att ändra gäUande regler om upphävande avvedservitut. 5 1978/79. Prop.1978/79:38 54 Om ändå det framlagda förslaget på gmnd av energi-eUer jordpolitiska skäl skall genomföras anföres följande. I motiven synes denundantagna kretsen av härskande fastigheter vara ganska väl preciserad såsomhelårsbostad, vUken faktiskt använder ved sora bränsle. I förslaget till lagtextanvänds eraeUertid utti-yckel "stadigvarande används som bostad",vilket enligt vår mening kan medföra osäkerhet om förslagets reella innebörd.Vi föreslår alt i lagtexten införs "helårsbostad" i stäUet för"bostad". Vidare bör av motiven klart framgå att enbart påståendefrån ägaren tUl den härskande fasligheten av typ "övergång tiU vedeldningskaU ske ora ; flyttning tiU fastigheten skaU ske vid pensionering"ej skall utgöra grund för avslag på ansökan att upphäva vedservitut. Enfråga sora arbétsgrappen ej särskUt behandlat är betydelsen av attservitutsberättigad fastighet har tillgång tiU vedskog på egen mark. Med denenergipoUtiska bakgrund som det framlagda förslaget har borde det varanaturligt att undanlag från huvudregeln att vedservitut får upphävas ej skaUgöras därest den härskande fastigheten har tUlgång tiU vedskog på egen raark.Vi påyrkar atl detta klart utsägs i motiven för ev. lagändring. Språkbruket i de trakter av där de flestaservitutsfastighe-terna är belägna, är sådant all man oftast använder ordet"virke" i betydelsen gagnvirke, dvs. tiraraer och massaved. Det ärdärför önskvärt att i den föreslagna lagtexten utlryckst "virke tiUved" utbyts raot "skog tiU ved". Det är annars risk för attlagtexten uppfattas så att servitut som orafattar ved lill bränsle, utan vidarefår tas ut av skog som ger gagnvir-kesutbyte. : Föreningensgranduppfaltning är alt en allmän avveckling av skogsfångsservitulen bör ske, men om ett utökat skydd för servitutsrätten anses böra ske är föreslagen ändring ändamåls enlig. Eftersom förslaget i lagändringen vUar på energipolitisk grund önskar föreningen ett uttalande om vUken hänsyn som skall tagas till härskande fastighetens eventuella tiUgång tiU egen vedskog eUer mark lämpad för odling av s. k. energiskog. FörenmgenvUl även upprepa sitt önskemål framfört i remissyttrandet över Ds Ju 1977: 12att lagstiftarna skaU beakta det problem som visar sig genora attförrättningskostnadema tenderat alt överstiga båtnaden vid upphävande avskogsservitut, varigenom någon regleringsvinst ej uppkommer. Detta problem bUriinnu mer accentuerat vid upphävande av endast del av servitut. Föreningen finner det otillfredsstäUande att enfastighetsbUdningsåt-gärds tillåtlighet inte kan avgöras innan förrättningen ärklar för omedelbar avslutning och förrättningskostnadema kan bedöraas. Vid småmarginaler kan det innebära att ea åtgärd kan vara tiUåtUg vid etlsam-manlrädestillfälle, men otillåten om part med fog kan yrka på nytt sammanträdeför alt inkomma med ytterligare utredning. Genom nytt sammanträde kanförrättningskoslnaden stiga så att tUlåtiigheten försvinner. Idetta sammanhang viU föreningen även ta upp frågan om båtnads-viUkorelstillämpning vid servitulsavlösen. Detta viUkor kan komma att omöjUggöra enönskad avlösen av den orationeUa driftsform, som servi-tutsutövandet utgör.Tillräckligt kriterium för tiUåtligheten borde vara att härskande fastighet fårfull eisättning för den rättighet han mister; jfr expropriationslagen. 1978/79: 38 55 Slutiigen viU föreningen ifrågasätta om intebehovet av bibehåUandet av vedserviluten är överskattat. I de delar av landet,där det inte förekommer några skogsfångsservitut, har föreningen inle märktall det förekommer några problem med vedförsörjningen. 3 Ersättning för skogsfångsservitut Hovrätten för Nedre : Beträffandeprinciperna för atl bestämma ersättningen vill hovrätten, med hänsyn tiU attett flertal mål väntar på hovrättens avgörande, ej göra något uttalandebeträffande tUl-iämpningen av gällande bestämmelser. Vid upphävande av servitutbör liksom vid expropriation fastighetsägarens förmögenhetsstälhiing förblioförändrad. För att åstadkomma delta bör det finnas en möjlighet att ersättaäven personUg skada. Hovrätten förordar därför att ändring sker i 5 kap. 12 §FBL på sätt som föreslagits i Ds Ju 1977:12. LMV:Som framgår av promemorian kan förutsättningar för kompensation i raark tänkasföreligga bara undantagsvis. Normalt har man inte anledning att räkna med dettaaltemativ, eftersom det i regel leder till en olämpUg uppdelning avskogsmarken. Det kan tiUäggas att det i praktiken också ofta skulle vara svårtatt dimensionera ett markvederlag så alt det kora att svara någorlunda väl motservitutet både i fråga om virkesproduktion och i fråga om värde.