prop · G20354 · 1978-12-31 00:00:00 — Sker avyttringen av organisatoriska eller marknadstekniska skäl ellerföreligger andra synnerliga skäl, äger regeringen eller myndighet, somregeringen bestämmer, för särskilt fall medge undanlag från tillämpning avdetta stycke. Som närstående person räknas i detta moment föräldrar,far- eller morföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make, syskon ellersyskons make eller avkomling samt dödsbo vari den skatlskyldige eller någon avnämnda personer är delägare. Med avkomling avses jämväl styvbarn ochfosterbarn. 4 mom}Avyttras annan egendom än som avses 1 2 eller 3 mom., räk nas som skattepliktig realisationsvinst: om egendomen innehafts mindre än ............................................. avvinsten men mindreän ............................... av vinsten men mindreän ............................... av vinsten men mindreän ............................... av vinsten Skatteplikt enligt första stycket inträder endast om denskattskyldige förvärvat den avyttrade egendomen genom köp, byte eller därmedjämförligt fång. Har han förvärvat egendomen genom gåva av make eller skyldemanoch har egendomen av givaren förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligtfång, skall dock frågan om och i vad mån skattepliktig realisationsvinst skallanses föreligga bedömas med hänsyn till sistnämnda fång. Motsvarande skallgälla om make vid bodelning i anledning av andra makens död erhållit egendom,som förstnämnda make före äktenskapets ingående eller under äktenskapetförvärvat genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, eller om make vidbodelning av annan anledning än andra makens död erhållit egendom, som någonderamaken före äktenskapets ingående eller under äktenskapet förvärvat genom köp,byte eller därmed jämförligt fång. Har även den skattskyldiges fångesmanerhållit egendomen såsom gåva av make eller skyldeman eller vid sådanbodelning som nämnts, skall bedömningen ske som om avyttringen verkställtsav den som närmast förvärvat egendomen på annat sätt än genomsådan gåva eller bodelning. Har egendom som avses i detta Har egendom som avses i detta moment avyttrats genom sådan momentavyttrats genom sådan tvångsförsäljning som anges i 2 tvångsförsäljningsom anges i 2 § mom. andra stycket är vinsten lagen(1978:000) om uppskov skattepliktig endast om det skäli- medbeskattning av realisations gen kan antagas, att avyttringen vinst ärvinsten skattepliktig en- skulle ha ägt rum även om tvång dast om det skäligenkan antagas, icke förelegat. att avyttringen skulle ha ägt rum även om tvång icke förelegat. Avyttras egendom, som avses i detta moment, till fåmansföretagav delägare eller honom närstående person, skall oavsett bestämmelserna i dettamoment som skattepliktig realisationsvinst räknas vad den skattskyldigeerhåller för egendomen, såvida denna icke är eller kan antagas bli till nyttaför företagets verksamhet. 3 Senaste lydelse 1976: 85. 1978/79: 54 till 27 § 2''. Tomtrörelse anses föreligga, när någonbedriver verksamhei som huvudsakligen avser försäljning av mark för bebyggelse(byggnadstomt) från fastighet, som uppenbarligen förvärvats för att ingå iyrkesmässig markförsäljning, såsom när fastighet köpts av ett tomtbolag ellerdylikt eller när förvärvet avsett mark som enligt fastställd stadsplan eller bygg-nadsplanär avsedd för bebyggelse. 1 övrigt anses förs'äljning av byggnadstomt ingå i tomtrörelse, om den skattskyldige under tio kalenderår frånsett överlåtelse som avses i 2 lagen (1978: 000) om uppskov med beskattning av realisationsvinst avyttrat minst femton byggnadstomter. Detsamma gäller om makar under äktenskapet sålt tillhopa minst femton byggnadstomter . Har förs'äjning av byggnadstomter skett från olika fastigheter eller från olika delar av en fastighet, medr'äknas vid beräkningen av antalet tidigare sålda byggnadstomter endast sådana tomter som med hänsyn till deras inbördes läge normalt kan anses ingå i en och samma tomtrörelse. Vid beräkning av antalet tidigare sålda byggnadstomter likställes med försäljning upplåtelse av mark i och för bebyggelse, utom då fråga är om kommuns upplåtelse av tomträtt. Har fastighet genom köp, byte eller därmed jämförlig överlåtelse eller genom gåva överförts till föräldrar, far- eller morföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make, till dödsbo, vari den skattskyldige eller någon av nämnda personer är delägare, eller till aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening, vari den skattskyldige ensam eller tillsammans med sådana personer på grund av det samlade innehavet av aktier eller andelar har ett bestämmande inflytande, anses tomtrörelse föreligga, om överlåtaren och den nye ägaren sammanlagt I övrigt anses försäljning av byggnadstomt ingå itomtrörelse, om den skattskyldige under tio kalenderår frånsett överlåtelse jiomavses i 35 § 2 mom. andra stycket avyttrat minst femton byggnadstomter.Detsamma gäller om makar under äktenskapet sålt tillhopa minst femton byggnadstomterunder angivna tid. Har försäljning av byggnadstomter skett från olikafastigheter eller från olika delar av en fastighet, medräknas vid beräkningenav antalet tidigare sålda byggnadstomter endast sådana tomter som med hänsyntill deras inbördes läge normalt kan anses ingå i en och samma tomtrörelse.Vid beräkning av antalet tidigare sålda byggnadstomter likställes medförsäljning upplåtelse av mark i och för bebyggelse, utom då fråga är omkommuns upplåtelse av tomträtt. Har fastighet genom köp, byte eller därmedjämförlig överlåtelse eller genom gåva överförts till föräldrar, far- ellermorföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make, till dödsbo, vari denskattskyldige eller någon av nämnda personer är delägare, eller till aktiebolag,handelsbolag eller ekonomisk förening, vari den skattskyldige ensam ellertillsammans med sådana personer på grund av det samlade innehavet av aktiereller andelar har ett bestämmande inflytande, anses tomtrörelse föreligga, omöverlåtaren och den nye ägaren sammanlagt avyttrat minst femton byggnadstomter. * Senaste lydelse 1967: 748. Prop.1978/79: 54 relsen anses taga sin början i och med avyttringen av den femtonde byggnadstomten. avyttrat minst femton byggnadstomter. Tomtrörelsen anseslaga sin början i och med avyttringen av den femtonde byggnadstomten. Försäljning av byggnadstomt för att av anställdahuvudsakligen användas för gemensamt ändamål eller till anställd för attbereda honom bostad anses ej utgöra tomtrörelse, om icke försäljning göres avskatt-skyldig som avses i första stycket eller av skattskyldig som driver byggnadsrörelseeller handel med fastigheter. Säljes byggnadstomt av någon som bedriver byggnadsrörelseeller handel med fasligheter, anses försäljningen ingå i den övriga verksamheten,om icke tomtrörelse utgör den huvudsakliga verksamheten. Har skattskyldig och hans make, skatiskyldig och hans make, om de med hänsyn lill antalet om de med hänsyn till antalettomtförsäljningar enligt andra tomlförsäljningar enligt andra stycket anses ha drivit tomtrörelse, icke före taxeringsåret sålt någon byggnadstomt, anses avyttring av byggnadstomt som därefter sker ej som tomtrörelse, om icke byggnadstomten ingår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan eller avyttringen skett under sådana förhållanden att tomtrörelse på nytt anses föreligga enligt bestämmelserna i första eller andra stycket. Överlåtelse som avses i 35 § 2 mom. andra stycket verkar icke avbrytande på uppehåll som nämnts. stycket anses ha drivit tomtrörelse, icke under de senastetio kalenderåren före taxeringsåret sålt någon byggnadstomt, anses avyttringav byggnadstomt som därefter sker ej som tomtrörelse, om icke byggnadstomteningår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan eller avyttringen skett undersådana förhållanden att tomtrörelse på nytt anses föreligga enligt bestämmelsernai första eller andra stycket. Överlåtelse som avses i 2 § lagen (1978: 000) omuppskov med beskattning av realisationsvinst verkar icke avbrytande påuppehåll som nämnts. Avyttrar skatiskyldig återstoden av lagret i sådantomtrörelse som avses i andra stycket, anses vinsten av denna avyttring utomden del av vinsten som belöper på mark inom fastställd stadsplan eller byggnadsplan icke som inkomst av rörelse utan som realisationsvinst. Som skattepliktigintäkt av rörelse räknas likväl belopp, varmed egendomens värde nedskrivits irörelsen och som icke återförts till beskattning tidigare. "Vad som sagtsom försäljningsvinstens beskattning som realisationsvinst gäller icke, om avyttringenkan antagas ha skett väsentligen i syfte att bereda den skattskyldige elleregendomens förvärvare eller annan, med vilken någondera är i intressegemenskap,obehörig skatteförmån. Frågan om oskiftat dödsbos avyttring av byggnadstomt äratt hänföra till tomtrörelse eller ej bedömes på samma sätt som om den avlidneverkställt avyttringen. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas i fräga om avyttring som sker 1978. Prop.1978/79: 54 14 Lag om ändring i uppbördslagen (1953: 272) Härigenom föreskrivs att 49 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 49 § 2 mom.- Skattskyldig må av erhållaanstånd med inbetalning av skatt, kvarskatteavgift eller ränta 1) om denskattskyldige anfört besvär över taxering och erläggandet av skatt, som påförtsi anledning av den icke lagakraftvunna taxeringen, skulle för den skattskyldigemedföra betydande skadeverkningar eller eljest framstå såsom obilligt: tillbelopp som betingas av den skattskyldiges yrkande i fråga om taxeringen, 2) om ansökangjorts angående 2) om ansökan gjorts angåendeskatteberäkning för ackumulerad skatteberäkningför ackumulerad inkomst, angående uppskov med inkomst, angående uppskov med beskattning av realisationsvinst el- beskattning av intäkt av skogs-ler intäkt avskogsbruk, angående bruk, angående avräkning av ut-avräkningav utländsk skatt eller ländsk skatt eller angående be-angåendebefrielse från erläggan- frielse från erläggande av skatt,de av skatt, som påförts avliden som påförtsavliden person eller person eller hans dödsbo, eller om hans dödsbo, eller om skattskyldig skattskyldigeller dödsbo anfört eller dödsbo anfört besvär överbesvär över beslut med anledning beslut medanledning av sådan av sådan ansökan: till belopp som ansökan: till belopp som betingasbetingas av ansökningen eller be- avansökningen eller besvären, svaren, 3) om ansökangjorts angående nedsäUning enligt 85 § 2 mom. av kvarskatteavgift eller ombesvär anförts över beslut i anledning av sådan ansökan: till belopp sombetingas av ansökningen eller besvären. Anstånd enligt första stycket vid 1) må medgivas endast omden skattskyldige ställer nöjaktig säkerhet hos om icke medhänsyn till anståndstidens varaktighet, den skattskyldiges förhållanden och omständigheternai övrigt kan antagas, att det belopp som avses med anståndet ändå kommer att behörigenerläggas. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre bestämmelser skall dock, såvida ansökningen omanstånd grundas på att den skattskyldige ansökt om uppskov med beskattning avrealisationsvinst, gälla om realisationsvinsten hänför sig till avyttring somskett före Utgången av . 1Lagen omtryckt1972: 75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 771. 2Senaste lydelse1975: 1179. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , , Proposition om ändrade regler för uppskov med beskattningav realisationsvinst, m. m. Vinst som uppkommer vid annan än yrkesmässig avyttring avfastighet (realisationsvinst) är i sin helhet skattepliktig. Detta gälleroavsett på vilket sätt fastigheten förvärvats och oavsett innehavslidens längdoch anledningen till försäljningen. Vid beräkningen av vinsten fårfaslighetens ingångsvärde, dvs. i regel den köpeskilling som eriagts förfastigheten, in-dexuppräknas. Beskattningen träffar därigenom allmänt seltfastighetens värdestegring utöver vad som hänför sig tillförbättringskostnader och penningvärdets fall. Reglema omberäkning av realisationsvinst vid fastighelsförsäljning fick sin nuvarandeutformning vid /76 (prop. 1975/76: 180, SkU 63, SFS 1976:343-347). utvidgades möjligheten alt erhålla uppskov med beskattningav realisationsvinst. kunde uppskov komma i fråga endast videxpropriation och andra påtvingade försäljningar eller vid avyttringar somutgjort led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttrerationalisering e.d. Genom lagstiftning infördes regler om uppskoväven vid frivilliga fastighetsförsäljningar. Syfiet med reglerna var attunderlätta bostadsbyten t. ex. i samband med ändrad arbetsort. För attuppskov skall medges vid en frivillig försäljning krävs som princip att denskattskyldige varit mantalsskriven på den avyttrade fastigheten och att haninom avser att förvärva en ersättningsfastighet på vilken han skallmantalsskrivas. Vidare fordras atl realisationsvinsten uppgått till . samt dessutom överstigit av vederiaget för den sålda fastigheten. Prop1978/79:54 16 Vid riksdagsbehandlingen anförde skatteutskottet atlerfarenheterna av de nya uppskovsbeslämmelsema borde bedömas när resultatet av1972 års skalteulrednings (1972:02) översyn av skattesystemet förelåg (SkU1975/76:63 s.61). Denna utredning har avgivit sittslutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn av skattesystemet. Utredningen har intenärmare gått in på frågan om uppskovsreglernas utformning. Den genom lagstiftning utökade rätten tilluppskov med beskattning av realisationsvinst har, enligt vad jag har inhämtat,på det hela taget fåll den effekt som statsmakterna åsyftat. På vissa punkterkan det emellertid finnas skäl att se över uppskovsreglema. Med hänsyn bl.a.till att viss osäkerhet uppstått om hur kravet på mantalsskrivning på den avyttradefastigheten och ersättningsfastigheten skall tillämpas synes det sålunda varamotiverat atl undersöka om delta villkor kan ersättas med ett krav påbosättning. Föreskriften om atl realisationsvinsten vid en frivillig avyttringmåste för atl uppskov skall komma i fråga - översliga avförsäljningspriset synes vidare kunna ge upphov till olämpliga tröskeleffekter.Vid tillämpningen av nuvarande uppskovsregler har tvekan också uppstått om enkonventionellt taxerad bostadsfastighet kan godtas som ersättningsfastighet ifrivilligfallen och i vilken utsträckning ny-, till- eller ombyggnad kanbehandlas som förvärv av ersättningsfastighet. Andra materiella frågor somsynes böra tas upp till förnyat övervägande är under vilka förhållandenuppskov bör medges trots att ersättningsfastighet inte förvärvats näruppskovsfrågan prövas och hur vinsten skall beräknas vid avyttring aversättningsfastigheten. Frågor rörande uppskov med beskattning avrealisationsvinst handläggs f n. av flera olika myndigheter. Vinslens storiekfastställs av vederbörande taxeringsnämnd i samband med den årliga taxeringen.Taxeringsnämnden kan emellertid inte medge uppskov med beskattning av vinstenutan för detta krävs att den skattskyldige gör en särskild ansökan hos länsskatterätlen.Har ersättningsfastighet inte anskaffats för uppskovsprövningenmåste den skattskyldige överlämna en av bank eller annan kreditinrättningutfärdad garantiförbindelse avseende den skatt som realisationsvinsten kan geupphov tiil. Garantiförbindelsen skall överlämnas till somdärefter utfärdar ett intyg om atl så skett. På ankommer detockså att ta ställning till ansökningar om anstånd med inbetalning avkvarstående skatt som föranleds av realisationsvinsten. Del anförda visarenligt min uppfattning att det fmns skäl att undersöka om det inte går attförenkla handläggningen av framställningar om uppskov. Mol bakgrund av vad nu anförts lägger jag i det följandefram förslag om materiella och formella ändringar av uppskovssystemet. Innanjag går in på dessa frågor avser jag dock att lämna en kort redogörelse förnuvarande principer för beskattning av realisationsvinst vid fastighetsavyttring. Prop1978/79:54 17 2 Nuvarande principer för beskattning av realisationsvinstvid fastighetsavyttring, m. m. Till inläkl av tillfällig förvärvsverksamhet räknas enligt35 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928: 370), KL, vinst genom annan änyrkesmässig avyttring av egendom (realisationsvinst). Realisationsvinst somuppkommer genom avyttring av fastighet är enligt 35 § 2 mom. KL i sin helhetskattepliktig. Som jag lidigare har framhållit gäller detla oavsett hurfastigheten förvärvats och oavsett innehavstidens längd och anledningen till avyttringen.Med avyttring av fastighet jämställs vissa marköverföringar enligt fastigheisbildningslagen(1970:988) och upplåtelse av mark mot engångsersättning. 1 punktema 1 och 2 av anvisningarna till 36 KL fmnsbestämmelser om hur realisationsvinst pä grund av fastighetsavyttring skallberäknas. Som intäkt skall tas upp vederiaget för fastigheten med avdrag förförsäljningskostnader och liknande kostnader. Avdrag medges för allaomkostnader för fastigheten (omkostnadsbeloppet), således för vad denskattskyldige eriagt för fastigheten (ingångsvärdet) och för vad som nedlagtspå förbättring av fastigheten (förbättringskostnader) m. m. Har bostadsbyggnadfunnits på fastigheten medges därutöver i regel ett extra avdrag med 3 000 kr.för varje påbörjat innehavsår som byggnaden funnits på fastigheten (3000-kronorstillägg).Har avdrag medgivits för värdeminskning på skog eller annan naturtillgång ellerpå byggnad eller markanläggning, skall omkostnadsbeloppet minskas med sådanaavdrag. Ingångsvärdet på fastigheten, nedlagdaförbättringskostnader och medgivna värdeminskningsavdrag skall omräknas medhänsyn till förändringar i det allmänna prislägel. Indexuppräkningen får dockinte avse tid . Likaså bortses från förbättringskostnader ochvärdeminskningsavdrag som hänför sig till tiden . Bestämmelsen att ingångsvärdet skall motsvara vad denskattskyldige eriagt för fastigheten kan inte tillämpas om han förvärvatfastigheten genom arv, gåva eller annat benefikt fång. Fastigheten skalldärför i dessa fall anses förvärvad genom del köp, byte eller liknande onerösafång som skett närmast . Om senaste onerösa fång skett före år 1952har den skattskyldige dock alltid rätt att välja av 1952 årstaxeringsvärde som ingångsvärde. Ligger senaste onerösa förvärv mer än tjugo årtillbaka i liden kan den skattskyldige vidare, om han så önskar, somingångsvärde använda av det taxeringsvärde som gällde före avyttringen.Har fastigheten förvärvats genom arv eller genom bodelning i anledning av makesdöd fär som ingångsvärde alternativt tas upp ett belopp motsvarande avtaxeringsvärdet året före dödsfallet. Ingångsvärden som beräknas med ledningav 1970 eller senare års fastighetstaxering får dock tas upp endast till 133%av taxeringsvärdet. Beräknas ingångsvärdet med stöd av ett taxeringsvärdebeaktas endast Prop1978/79: 54 18 förbättringskostnader och värdeminskningsavdrag som hänförsig till den del av innehavstiden som infaller efter den dag till vilkettaxeringsvärdet hänför sig. Även i fråga om 3 000-kronorstillägg ochindexuppräkning gäller att fastigheten skall anses förvärvad del år dåfastighetstaxeringen ägde rum. Beräkningen av realisationsförlust avviker på någraväsentliga punkter från vinstberäkningen. Vid beräkning av förlust får för delförsta faslighetens ingångsvärde inte baseras på taxeringsvärdet föreavyttringen eller taxeringsvärdet året före del år då dödsfallet inträffade.Vidare tillåls inte indexuppräkning utan ingångsvärde, förbättringskostnaderoch värdeminskningsavdrag skall beaktas med sina nominella belopp. Vidberäkning av realisationsförlust medges slutligen inte 3 000-kronorstillägg.Skillnaden mellan beräkning av realisationsvinst och realisationsförlust fårinte sällan till konsekvens att en fastighelsavyilring ger upphov till varkenrealisationsvinst eller realisationsförlust. Av 41 § andra stycket KL framgår atl inkomst av tillfälligförvärvsverksamhet skall beskattas enligt den s. k. koniantprincipen. Enintäkt skall således anses ha åtnjutits det beskattningsår under vilket denblivit tillgänglig för lyftning för den skattskyldige. Utgift och omkostnadskall anses belöpa på det beskattningsår då utgiften betalats eller omkostnadenägt rum. 1 fråga om realisationsvinster har skatledomstolama tolkatföreskriften i 41 § KL på det sättet att vinsten skall tas till beskattningunder då säljaren uppburit likvid för den sålda egendomen. Omegendomen avyttrats år I men första delbetalning sker år 2 skall således helarealisationsvinsten tas upp i den skattskyldiges deklaration för år 2. Dettagäller oavsett hur stor del av köpeskillingen som eriagts 2. För tydlighetens skull bör kanske framhållas att detförhållandet atl en realisationsvinst i vissa fall skall las lill beskattningsenare än avyttringsåret inte påverkar själva vinstberäkningen. Indexuppräkningenoch 3000-kronorstillägg m. m. skall således grundas på avyttringstillfället ochinte på den dag då skatteplikten inträder. Skattskyldig, som avyttrat fastighet, kan under vissaförutsättningar erhålla uppskov med beskattning av realisationsvinsten.Reglerom uppskov finns dels i 35§ 2 mom. KL, dels i lagen (1968: 276) omuppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst. Uppskov kan komma ifråga om fastigheten tagits i anspråk genom expropriation eller annal liknandetvångsförfarande. Detsamma gäller om avyttringen utgjort ell led i ålgärderför jordbrukets eller skogsbrukets yttre rationalisering och vid vissa upplåtelserpå obegränsad tid mot engångsersättning. För att uppskov skall medges fordrasi dessa fall atl realisationsvinsten uppgått till . och atl denskattskyldige förvärvar en fastighei (ersättningsfastighet) som är jämförligmed den avyttrade fastigheten. Genom lagstiftning infördes, som tidigarepåpekats, möjlighet lill uppskov vid frivilliga fastighetsavyttringar. gäller här alt avyttringen avser en jordbruksfastigheteller en schabloniaxerad villafastighet. Vidare krävs atl realisationsvinstenuppgått lill minsl . och dessutom överstigit av försäljningsprisetefter avdrag för försäljningskostnaderna. Ett ytterligare villkor är atl den skaitskyldigeskall ha varil mantalsskriven på den avyttrade fastigheten och atl hanför-värvar en ersättningsfastighet som han skall mantalsskrivas på. Utöver nuangivna fall kan uppskov beviljas vid vissa avyttringar av del av den jordbruksfastighetpå vilket den skatlskyldige skall vara mantalsskriven. För att uppskov skall medges fordras - såväl i ivängsfallensom vid frivilliga avyttringar - att ersättningsfastigheten anskaffas inomviss lid. Tidsfristen för anskaffningen är beträffande villafastigheler två åroch för andra fastigheter från uigången av del år då realisationsvinstenuppgetls eller bort uppges lill beskattning i den skatlskyldiges självdeklaralion.Eftersom skatteplikten för vinslen i regel inträder under del är dä avyttringenägde rum innebär della alt tidsfristen för förvärv av ersättningsfastighetnormall är tre resp. från utgången av avyttringsåret. Om särskilda skälföreligger kan () dock förlänga tidsfristen . För att uppskov skall kunna medges för hela realisationsvinstenfordras atl vederlaget för ersättningsfastigheten är minst lika stort som vederiagetför den avyttrade fastigheten. Är vederlaget för ersättningsfastigheten lägreän vederlaget för den avyttrade fasligheten begränsas utrymmet för uppskov medskillnadsbeloppet. Om uppskov medges innebär delta atl den skatlskyldigeundgår att beskattas för realisationsvinsten eller den del av vinsten somuppskovet avser. Uppskovet beakias i stället vid realisationsvinslberäkningennär ersättningsfastigheten sedermera avyttras. Vid denna beräkning skall avdragsbeloppet,dvs. fastighetens indexuppräknade ingångsvärde m. m., reduceras meduppskovsbeloppet. Del anförda kan belysas av följande exempel. Antag attrealisationsvinsten vid försäljningen av ersättningsfastigheten hade gettupphov till en realisationsvinst på . om vinsten beräknats på vanligt sätloch att uppskov tidigare medgivits med . 1 della fall medförförsäljningen av ersättningsfastigheten .