prop · G203147 · 1978-12-31 00:00:00 — En samlad remissopinion stöder utredningens förslag omväsentligt förstärkta resurser till institutels informationsverksamhet.Flertalet instan- Prop.1978/79:147 22 ser ansluter sig lill all institutet bör vara det centralaorganet för spridande av allmän information om utomlands. Jag instämmeri utredningens och remissinstansernas bedömning av resursbehovet för institutetsprogram för informationsverksamhet och förordar en förstärkning för denna delav institutels verksamhet. Att producera och distribuera trycksaker om Sveiige ochsvenskt samhällsliv är en väsenllig del av institutets informationsverksamhet.Utredningen har framhållit vikten av att denna del av instiUitets verksamhetförstärks och ytterligare utvecklas. Jag instiimmer i utredningens bedömning. Ulredningen har särskilt uppmärksammat utt Svenska institutetsresurser inte har medgivit annat än marginella informationsinsatser i denordiska länderna. Jag har i annal sammanhang pekat på vikten av alt förstärker sina allmänna informationsinsatser i . I den föreslagnaanslagsförstärkningen för instiUitets informationsverksamhet har jag beräknatsärskilda resurser för all framställa informationsmaterial för de nordiskaländerna. Jag vill här också betona vikten av att institutets faktablad i ökadomfattning översätts lill de siörre u-landsspråken saml lill andra europeiskaspråk än engelska. I delta sammanhang kan jag erinra om att statligamyndigheter enligl förordning (cirkulär SFS 1954: 820 till samtliga civilastatliga myndigheter och institutioner och centralarkiv för upplysningsmalerialvid Svenska inslitutet för kulturellt ulbyte med utlandet) skall tillställaSvenska institutet exemplar av informationsmaterial på utländska språk.Härigenom ökas institutets möjligheter att vara en central för dokumentationom avsedd för utlandet. Ulrikesdeparlementel har med Svenska inslilulel lagilupp frågan om en översyn av distributionen av institutets trycksaker. Jag harberäknat att en del av den föreslagna resursförstärkningen för institutets informationsverksamhetkommer att användas för en förbättring av nuvarande distributionsrutiner. Jagvill här framhålla alt av delta och liknande slag medfördel kan ta konsulttjänster i anspråk. arrangerar Svenska institiilel etl stort anlal icke-kommersiellavisningar av svensk spelfilm i utlandet. Dessutom anordnas etl stort anlalvisningar av svenska informations- och dokumentärfilmer. Utredningen har funnilalt delta är en del av Svenska inslilulets verksamhei som erfarenhetsmässigtväcker stort intresse utomlands. Svensk spelfilm är etl efterfrågat inslag iSverigeinformationen och presentationen av svensk kultur utomlands.Utredningen har funnit atl del finns ett behov av alt förstärka denna del av institutetsverksamhet, bl. a. genom att institutet får ökade medel för inköp avrättigheter till svenska spelfilmer och framställning av fler kopior av redantillgängliga spelfilmer. Jag vill här erinra om atl isill remissvar har välkom--nai uiredningens förslag om ökade resurser tillSvenska inslitutels film- Prop.1978/79:147 23 verksamhet och särskilt framhållit att institutetsplanering på filmområdet bör ske i samarbele med filminstitutet. Utredningenframhåller särskilt att det finns ett starkl behov av alt öka antaletspråkversioner och successivt förnya förrådel av inslitutels dokumentärfilmer.Den av utredningen föreslagna anslagsförslärkningen lorde möjliggöraanskaffning av nya titlar i fler språkversioner och kopior samt flera nyaspråkversioner av äldre titlar. Jag delarutredningens uppfattning om behovel alt förslärka inslilulets resurser för filmverksamhetoch har beräknat atl en del av den föreslagna anslagsförslärkningen skallanvändas i enlighel med uiredningens förslag. Institutet bör även beakta denallmänna utvecklingen på videogramområ-det och de krav som denna kan komma att slällapå inslitutels filmverksamhet. samarbete med den filmverksamhet sombedrivs av kan på detla och andraområden ge ömsesidigt ulbyte. Inslitutetfärdigställer och distribuerar åriigen utställningar av informationskaraktärför visning utanför gränser. Ulredningen har särskilt påtalat behovetav s. k. skärmulslällningar. Jag återkommer senare till frågan om utställningarav museikaraktär. Den av migförordade anslagsförslärkningen för inslilulets informationsverksamhet börmöjliggöra produktion och distribution av bl. a. fier mindre utställningar avallmän Sverige-karaktär för spridning inle minsl lill , länderna iÖsteuropa, och . Seminarieroch personulbytehar visal sig vara en effektiv form för erfarenhetsuibyie. Inslilulelhar lidigare inte avsatt särskilda resurser för denna typ avinformationsverksamhet. Jag ansluter mig till utredningens förslag alttillföra institutet särskilda medel för personutbyte och seminarier.Institutets resurser på delta område bör även kunna användas som direkta bidragtill organisationer, folkrörelser, myndigheter m. fi. som önskar medverka ieller anordna seminarier och symposier med deltagande av utländska och svenskaexperter. dokumentalionsenhel har inte kunnat hell möta denväxande efterfrågan på service. Dokumenlationsen-helen fyller en viktiguppgift, inte minst för utlandsmyndigheterna. Enheten förväntas snabbt kunnasvara på förfrågningar samt även tillhandahålla utländska massmedier entillfredsställande bildservice. Svenska institutets besöksenhet organiserarårligen omkring 1000 studieprogram för ca 10000 utländska besökare. Dessa besökspelar en viktig roll för bilden av del svenska samhällel bland opinionsbildarei ullandel. Ulredningen föreslår resursförstärkningar för institutetsdokumentations- och besöksservice. Jag ställer mig bakom detta förslag ochförutsätter all en del av den föreslagna anslagsförslärkningen för institutetsinformationsverksamhet kommer atl användas i enlighet/med utredningens förslag.Inslilulel bör därmed i större utsträckning också kunna möta de öka- 1978/79:147 24 de krav som har kommit atl ställas på tolk- ochguideservice, inte minst från organisationernas och folkrörelsernas sida. Jag har beräknat en anslagsförstärkning tör institutetsinformationsverksamhet med . Härtill kommer kostnaderför nyatjänster på delta område, lill vilka jag återkommer . På kulturområdet har Svenska inslilulel huvudsakligen rådgivandeoch förmedlande uppgifter i samverkan med andra institutioner. Dessa insatserkombineras ofta med vissl ekonomiskl slöd från inslilulets sida. Av institutetsmedel för allmän kulturutbylesverksamhel används en mindre del för enbart bidragsgivningtill kontaktfrämjande ändamål av olika slag, t. ex. inbjudan av specialister,kontaktresor ulomlands, filmvisningar, konferenser och mindre gästspel. Uiredningens förslag lill fördelning av medel för bidragtill kulturutbyte innebär att anslag för kulturutbyte som kräver förhandlingar,teknisk samverkan och särskilda initiativ läggs på , medananslag för kulturutbyle som endasi kräver ekonomiska bidrag förs lill slatenskulturråd. Utredningen hänvisar till att institutet iradilionelll haruppgifter inom vissa kulturområden och nämner främsi utställningar,filmvisningar och översättningsstöd. Särskilt framhåller utredningen altinstitutets erfarenhet och kompetens bör ulnyltjas för projekt i samverkan medde siörre statliga muséema. Ett särskilt anslag bör tillföras institutet fördetta ändamål, föreslår ulredningen. Ansvaret för vägledning inom kulturutbytet bör, enligl ulredningen,åvila elt kultursekretariat inom institutet. Utredningen föreslår personalförstärkningarför dessa uppgifter. Sekretariatet föreslås fungera som etl centralt kontakt-och serviceorgan med överblick över anslagsgivning-en inom området och meduppgift all ge allmänna upplysningar om bl. a. vilka problem som möter i olikaregioner och vilken service som utlandsmyndigheterna kan ge. Sekretariatet böräven erbjuda tjänster i samband med det praktiska genomförandel avutbytesprojekt. Av remissyllrandena rörande utredningens förslag tillansvarsfördelning mellan slalens kulturråd och framgår attopinionen är splittrad. Vissa instanser pekar på atl kulturutbyte mera sällankan genomföras ulan förhandlingar eller teknisk samverkan. Andra menar atl denföreslagna fördelningen är oklar. I flera yttranden vänder man sig mot altteater- och musikinslitutioner och museer enligt uiredningens förslag intefåren konsekvent behandling. För egen del vill jag understryka del ansvar som traditionellt har som kontakt- och serviceorgan för statliga ochandra institutioner och för utlandsmyndighetema. Institutet har mångårig erfarenhet av förhandlingsarbeteoch av tekniska frågor bl. a. genom administrationen av de s. k.kulturprogrammen. Prop.1978/79:147 25 naturligt alt institutets särskilda erfarenheter i dessahänseenden utnyttjas i etl vidgal kultur- och erfarenhetsutbyte. Då inslilulelinitierar eller medverkar i elt projekt bör det även, i enlighel medutredningens huvudförslag, svara för medelstilldelningen till projektet. Mina förslag innebär en utvidgning av institutets ansvarjämfört med vad som är fallet . Genom den förslärkning av institutetspersonal som jag i del följande kommer atl föreslå bör del vara möjligt alltillgodose de ökade behoven av ijänsler för kulturutbytesverksamheten, både vadgäller teknisk service och medverkan i projekt. Ulredningenföreslår alt institutet erhåller en avsevärd ökning av medlen för större ulslällningsprojekli utlandet i samarbete med siörre museer. Ulställningsulbylet är elt område somi hög grad kräver tekniskt kunnande. Jag är därför enig med utredningen om delangelägna i atl institutets erfarenheter kan utnyttjas i detta sammanhang. Jagvill emellertid understryka alt detta även bör gälla utredningens förslag ommedverkan från institutets sida inom andra områden. Del bör vara möjligl förinstitutet atl tillgodose önskemål från ell brett fält inom ramen för den medelsför-slärkningsom jag föreslår för kulturutbyte och de medel som föreslås utgå lillinstitutet i enlighel med vad som anförs av chefen för utbildningsdepartementet.Jag vill här framhålla vikten av etl nära samarbete mellan institutet ochstatens kulturråd i frågor som rör insatser inom kullurulbytesområ-det. I enlighetmed förslag i propositionen 1977/78:79 om statligt litteraturstöd m. m. (KrU1977/78: 22, rskr 1977/78: 274) har innevarande budgetår en försöksverksamhetinletts med presentation av svensk litteratur ulomlands i form av översättningar.Ansvaret för fördelningen av bidragen till översättning åvilar statenskulturråd. har vissa kontaklförmedlande uppgifter inom ramenför försöksverksamheten. Härutöver fullföljer institutet sina tidigareinsatser för spridning av svensk litteratur genom bl. a. anordnande avförfattar- och översätlarsymposier, bidrag till vissa översättningar och stödtill kontaktresor för kritiker, författare och översättare. Enligt min meninghar institutels insatser på litteraturområdet varit av stort värde. Inom ramenför de resurser som jag kommer att föreslå för institutels kulturutbylesverksamhelbör del vara möjligt att ytterligare utvidga insatserna på detta område. Utredningen har funnil atl verksamhelenvid har visat sig vara ett värdefullt instmment för aft främjaerfarenhetsutbytet mellan och . Utredningen framhåller attkulturhuset även bör användas för symposier och seminarier med dellagande frånandra länder. Jaginstämmer i utredningens uppfattning om verksamheten vid i har beräknat särskilda medel härför inom ramen för den föreslagnaförstärkningen av institutets resurser för kultumtbyte. Jag har i det föregående anslutit mig till utredningensförslag om en bety- Prop.1978/79:147 26 dandeuividgning av inslitutels uppgifter som kontakt- och serviceorgan. Dessauppgifter omfattar även framställandet av informationsmaterial rörande iförsta hand formema för bidragssystemet. Jaghar beräknat en anslagsförstärkning för Svenska institutets verksamhet förkulturutbyte med . Härtill kommer kostnader för nya tjänster på dettaområde till vilka jag återkommer . Jag vill i detta sammanhang ävenhänvisa till det anslag till institutet som anvisas över nionde huvudtiteln förkulturutbyte. I1970 års proposiiion angående och uppgifter (prop.1970:45) framhöll dåvarande departementschefen, alt institutet kan göraviktiga kompletterande och samordnande insalser även på områden där kontaktemamed utlandet i huvudsak fömtsetts skötas av instilulionema själva inom ramenför egna resurser. UHÄ förfogar över vissa medel för intemationelltutbyte. fyller dock alltjämt en värdefull funktion, bl. a.som kontakt- och förhandlingsorgan såväl för högskolans som för andrautbildningssektorers inlemalionella utbyte. Särskilt gäller defta utbytet medÖsteuropa och vissa . Institutetadministrerar ett förhållandevis omfattande stipendieprogram. Ulredningen harsärskilt berört frågan om förstärkning av de s. k. gäststipendiema. Jag hänvisartill vad chefen för kommer atl anföra i dessa frågor. För gästföreläsarutbyteoch övrigt personutbyle, som inte faller inom ramen för stipendieverksamheten,förfogar institutet över en särskild medelsram. Från denna medelsram bekostasolika slag av personutbyle under de s. k. kulturutbytesprogrammen med vissaländer i . Bidrag kan också i andra fall utgå till gmpper ellerenskilda personer t. ex. för deltagande i konferenser eller studieresor.Utredningen har föreslagit en höjning av medelsramen för gästföreläsamtbyteoch övrigt personutbyte. Med en sådan förstärkning skulle större marginalerskapas för bidragsgivning med kort varsel. Vidare skulle möjligheter ges ökad insals på utbildningsområden utanför högskolan. Jaginstämmer i utredningens bedömning av resursbehoven för olika slags personutbyleinom utbildningsområdet och beräknar medel för detta enligt utredningensförslag. 1 likhet med utredningen anser jag det angelägel att institutet fårstörre möjligheter än att stödja intemationellt utbyte också påvuxenutbildningens område. stöd och service lill undervisningen i svenska vid utländska läroanstalterär en mycket betydelsefull uppgift inom området studier och forskning.Institutet har på detta område en unik kompetens genom sin dubbla ställning av dlmäntinformationsorgan och . Som centralt organför den allmänna 1978/79:147 27 speciella fömlsättningar atl tillhandahålla en väl fungerandematerialservice lill de skolor i ufiandet som bedriver svenskundervisning.Genom sina fortlöpande kontakter med högskoleenhetema kan institutet göra beiydandeinsatser, bl. a. som arrangör och förmedlare av kurser för utländska svensksluderande. Ulredningenkonstaierar all utvecklingen av svenskundervisningen vid ufiändska universitet slällerökade krav på institutets stöd och service. Ökade rese- och expensbidrag tillde svenska lektorerna, ökad kurs- och konferensverksamhet i samt bällreläromedelsservice är enligl institutet angelägna förstärkningar. Jag biträderutredningens förslag om resursökning för denna verksamhet. Institutethar i skilda sammanhang pekat på vissa problem belräffande de svenskaspråklektorer som är anställda vid utländska läroanstalter. 1 sittremissyttrande har institutet särskilt berört frågan om meritvärdering i Sverigeav sådan lektorstjänst. Jag vill framhålla all detta är etl generellt problemsom gäller i slorl sett all ullandsljänstgöring av längre varaktighet. Del är självfallelangelägel att berörda myndigheter och institutioner i sina internationaliseringssträvandenintar en posifiv och öppen attityd vid prövning av ullandsmeriler t. ex. i tjänsletillsättningsärenden. Jaghar beräknat en förstärkning av Svenska institutets program för stöd till undervisningi svenska utomlands med . saml av programmet för slöd tillgästföreläsare och övrigl personutbyle med . Frågan om personalförslärkningarbehandlas i det följande. verksamhei är i hög grad personalkrävande. Mot bakgrund av atlinstitutet åläggs nya och utvidgade arbetsuppgifter framstår det somnödvändigt att även förstärka institutets personalresurser. Jag finner atl uiredningensförslag på denna punkt är väl grundade. Detta gäller särskilt personalbehoveninom informationsverksamheten och det föreslagna kultursekretariatet inominstitutet. Jag föreslår därför atl tillförs åtta nyatjänster för handläggande och övrig personal. Jag har beräknat kostnademahärför till . Jaghar i mina slälbiingstaganden rörande samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Vidsin anmälan av prop. 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamheim.m. anförde chefen för ulbildningsdepartementet efter samråd med minföreträdare, atl frågor som rör enheten för utlandsprogram pånytt skulle las upp till behandling i samband med 1978/79:147 28 prövningen av förslagen från utredningen om del svenska kullur-och informationsutbytet med utlandet. Vid behandlingen av proposifionen förutsattekulturutskottet (KrU 1977/78: 24) att enheten för utlandsprogram i avvaktan pådenna prövning skulle bibehålla sin självständiga slällning. I enlighel härmed har i det nu gällande avtalet mellanregeringen och intagits en förpliklelse för SverigesRadio att producera och på annal sätt anskaffa och sända ljudradioprogramavsedda för mottagning i utlandet. För denna verksamhet skall enligt avtaletfinnas en särskild programenhet. Ufiandsprogrammen skall ge ufiändsk publik ochsvenskar i ullandel möjlighet atl få informaiion om och upprätthålla kontaktmed . är en del avSveriges Radio. För ullandsprogrammen gäller samma regler i radiolagen ochavtalet med regeringen som för företaget i övrigl. Verksamheten finansieras,till skillnad från övriga verksamhei, med anslag överstatsbudgeten. Medlen anvisas över huvudtitel. Enhetenför uUandsprogram sänder nyheter och andra program till ullandel på engelska,franska, tyska, ryska, spanska, portugisiska och svenska samt förmedlarbandade radioprogram och TV-filmer till utländska radio- och TV-före-tag. 1fråga om sändningamas omfång ligger på 24:e plats bland de 85 ländersom har kortvågssändningar. Enheten har 70 anställda och anslagel för verksamhelenuppgår /79 till . Utredningen har enligt direkfiven uppmärksammat SverigesRadios ul-landsprogram och dess betydelse för den allmännautlandsinformationen. Utredningen ställer sig posifiv till sändningama påsvenska samt exporten av radioprogram och TV-filmer. Sändningama på svenskaanses fylla en betydelsefull uppgift för den stora krets svenskar som på skildauppdrag vistas utomlands. Utredningen finner det angeläget atl hålla dessasvenskar löpande informerade om utvecklingen i , Programexporten innebäratl svenska radio- och TV-program kostnadsfritt ställs till förfogande förfrämmande länders reguljära programkanaler, vilket utredningen anservärdefullt. Utredningen anser sig emellerlid inle ha tillräckligtunderlag för att bedöma informationseffekten av sändningama på främmandespråk, vilka upptar huvuddelen av utlandsprogrammens budget och sändningstid.Mot denna bakgmnd föreslås ingen utvidgning av ufiandsprogrammen. Utredningenfinner det rimligaste altemativet vara alt bibehålla utlandsprogrammensnuvarande struktur och omfattning. Inom ramen för en reellt oförändrad budgetföreslås de svenska sändningama och programexporten få ökal utrymme. 1 detlasammanhang hänvisas till den översyn av uUandsprogram somföretogs och som utmynnade i huvudsakligen samma slutsatser. De remissorgan som har yttrat sig om ufiandsprogram Prop.1978/79:147 29 inslämmeri utredningens bedömning att utlandsprogrammens struktur och omfattning i stortsett bör bibehållas. Från flera håll tillstyrks förslaget om prioritering avprogramexport och sändningar på svenska. anser atl resurser börges för atl upprätthålla den hitfillsvarande verksamheten. En högreprioritering av svenskspråkiga program och export av bandade programförutsätter enligl medelsförstärkningar. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar understryker starkt betydelsen av sändningar ur informationssynpunkt,framför allt i en kris- eller krigssituation då andra förbindelser medomvärlden delvis kan vara brutna. En förutsällning för sändningamaseffektivitet är, enligt beredskapsnämnden och , all man redan ifredslid har omfattande och regelbundna program. Föregen del vill jag särskilt framhålla värdet av ullandsprogrammen på svenska ochav programexporten. Det är såväl ett informationsintresse som ell allmänlsvenskt intresse, att de många svenskar som vistas utomlands i olikafunktioner snabbt får tillgång till nyheter och informaiion från Sverige.Programexporten har positiva spridningseffekter genom att programmen förmedlasvia utländska radio- och TV-företag. Med tanke på den möjliga genomslagskraftenav dessa program är det, som ulredningen påpekar, angeläget att de är av högkvalitet. Motdenna bakgmnd noterar jag med tillfredsställelse den vilja till samarbete medSvenska institutet på filmområdet som kommit till uttryck från . betonar det angelägna i att dubbelarbete undviks i frågaom produklion och distribution av dokumentärfilm. Allmänl pekas på de möjlighelersom föreligger till rationalisering och samordning av den filmverksamhet sombedrivs av utlandsprogram och . Jagvälkomnar att ett samarbete på detta område etableras. noterar jagatt flera andra viktiga instanser är verksamma på filmexportområdel. Särskiltbör samarbetsmöjlighetema med och Radiosreguljära programexport kunna fillvaratas. Informationsvärdetav utlandsprogrammens sändningar på främmande språk anses av utredningenosäkert. Svårigheten att entydigt fastställa effekten av olika insatser påinformationsområdet är uppenbar. Internationella jämförelser bekräftar deftaförhållande. Samfidigl står det klart aU de flesta länder med sändningar på ufiändskaspråk anser del värdefullt all bibehålla denna verksamhet. Man menar att detfria kommunikafionsflödet mellan olika länder allmänt främjar deninternationella förståelsen. Mot denna bakgrund kan också den icke striktmålinriktade informationen sägas ha elt värde i sig. Jagvill i detta sammanhang även hänvisa till de ställningstaganden som har gjortsav försvar och rörande vikten avsändningar på utländska språk i kris- eller krigssituationer. Jag finner atlberedskapsargumentet för ufiandsprogram äger fortsattgiltighet. Prop.1978/79:147 30 Motbakgmnd av dessa överväganden anser jag att verksamhelen vid för utlandsprogram även fortsättningsvis bör bedrivas på i huvudsaknuvarande nivå. Det är vidare naturligt att, såsom föreslår, ullandsprogramverksamhetenorganisatoriskt inplaceras i del nya programbolaget och där utgör en särskild enhet. Detla hindrar inte att enheten äveni fortsättningen administrerar och distribuerar filmade program. Produktionenbör som läggas ut på andra förelag, inom eller utom koncemen. Delnu gällande avtalet mellan regeringen och upphör med utgången avjuni 1979. 1 det nya avtal som skall slutas mellan staten och SverigesRiksradio förtiden får ullandsprogram-mens slällning ochuppgifter närmare regleras. Ufiandsprogrammen,och då inte minst programexporten, bör betraktas som en del av den allmännainformationsverksamheten riktad till utlandet. Ufiandsprogrammen bör därföräven fortsättningsvis finansieras med anslag över statsbudgeten. Med hänsyn fillsåväl informations- som bered-skapsaspeklen finner jag del naturligt att medelför utlandsprogrammen även i fortsättningen anvisas över utrikesdepartementetshuvudtitel. Ävenom utlandsprogrammen är en del av den med offentliga medel finansieradeutlandsinformationen är det väsentligt atl verksamhelen bedrivs av etlfristående programföretag. Inplaceringen i Riksradiobolaget underslryker ullandsprogrammenssjälvständiga ställning. Det ankommer i enlighel härmed i första hand påbolagets styrelse alt ta ställning till de frågor rörande prioriteringar ochinriktning av denna verksamhet som i fortsättningen kan komma alt uppstå. Jaghar i denna fråga överlagt med chefen för . 2.6 Övriga instriunent för Sverige-information Utredningenställer sig allmänl positiv till Svensk-intemationella pressbyråns verksamhei.NyhelsbuIIetiner om förmedlas på tio språk till ca 6000utländska tidningar, facktidskrifter, radio- och TV-stalioner samtnyhetsbyråer. En relativt hög andel mottagare finns inom utvecklingsländema.