prop · G203110 · 1978-12-31 00:00:00 — Motden bakgrunden framslår det som mycket anglägel att utbildningsmöjligheternaför denna kategori förbättras, dels i gymnasieskolan och dels genomförstärkning och stimulans ifråga om den av samhällel bekostade rådgivningen. 9.16 i : Utbildning. Utbildningoch in formation både av yrkesverksamma inom näringen och den bredare all mänheten alltifrån skolåldern framstår som allt betydelsefullare om det Prop.1978/79:110 211 skall vura möjligt att förena en hög skogsproduklionmed skogens förmåga att producera en alltmer eflertVågad miljö för olika samhällsinlressen. 9.17 Delegaiionen för glesbygdsfrågor:Forskning. Tillvuratugande uv skogsuvfullel behundlus inte i skogsutredningen. Delegutionenkun dock inte underiåtu lYamhållu alt det ur synneriigen angeläget atlforskningsarbetet och försöksverksamhelen på della område bedrivs med storintensitet. Ett framgångsrikt arbete i detta avseende skulle kunna bli av storbetydelse för våra glesbygder. våra altemativa lönsamhetsberäkningar har gett oss denbestämda uppfattningen alt en fortsatt kraftfull rationalisering av skogsbmketsverksamhet är ett villkor för att bibehålla skogsbruketslönsamhet. För alt möjliggöra en sådan rationalisering är det absolulnödvändigt att intensifiera FoU-verksamheten inom skogsbrukels problemområden. ----- Vi instämmer till alla delar i vad utredningenframför om den skogliga FoU-verksumheten- .Med stöd av vår speciella kompetens vill vi starkt understryka vikten av att möjligheterskapas för vidareutveck ling av befintliga och framtagning av nya system för i första hand bestånds- anläggning och beslåndsvård. Härvid framslår skogsodlingens och röjning ens mekanisering saml utveckling av rationella metoder och maskiner för gallring som särskilt angelägna.------- På grund av den siora betydelse som skogsnäringen har församhällsut vecklingen- -- samt med hänsyn till den skogliga forskningens långsikti ga karaklär är det enligt vår mening motiverat alt slalen deliar med en stör re andel än nuvarande av kosinaderna för skogsleknisk FoU. 9.19 Institutetför skogsförbättring: ff)nA77(>;. Inslilulel understry ker kraftigt ulredningens uttalande att forskningens långsikliga och all mängiltiga karaklär pekar på atl staten avsevärt måsle öka sina insatser på den skogliga FoU-verksamheten. Del finns också anledning att trycka påbehovet av ökad ut bildning inom del skogsgenetiska området 9.20 Statensråd för skogs-och jordbruksforskning: F()«A'/;;Vi(,'. För utsättningen för att de i samtliga alternativ angivna slutavverkningsvoly- mernu skall kunna uttagas är atl föryngringsytorna beskogas på ett till fredsställande säll. Skall delta lyckas måste personella och ekonomisku resurser avdelas för ett forsknings- och utvecklingsprogram, som leder till - på ekonomiski godtagbara villkor - välslutna ungskogar med en biologiskt väl anpassad lövinblandning. Skall vikunna bevara och förbättra den för del svenska samhällel vikli ga nuiurresursen skog måste betydligt större personella och ekonomiska resurser ställas till forskningens förfogande. 9.21 Sveriges skngsägareföreningarsriksför bund: Eiirskuing. Vi vill i likhet med utredningen underslryka atl en inten sifierad forskning på skogsbruksområdet bör betraktas som ett viktigt medel för alt uppnå den skogspolitiska målsättningen. Vi Instämmer i övrigt i vad utredningen anför om behoveiav ökade forskningsinsatser. Prop.1978/79:110 212 Vi anser------- atl det mot bakgrund av skogsbmkets storasamhälls ekonomiska betydelse finns vägande skäl för att staten i framliden ökar an slagen lill den skogliga forskningen. Beträffande finansieringen av den FoU som sker vid branschinslitutenmåste nya lösningar sökas. bidrar endast de organiserade skogsägamalill branschens koslnader. Som lämplig lösning föreslår vi alt del avskogsvårdsavgiften får uigöra del av branschens bidrag. Vi delar utredningens synpunkt i fråga omutbildningens betydelse. Vi vill särskilt understryka behovet av utbildning i skogsbmketsekonomi. Även sambandet mellan den ekonomiska planeringen och arbetsplaneringeni de kombinerade företagen måste regelmässigt ingå i skogs- och lanlbmksskolornasläroplaner. Härigenom skulle en förbättrad skoglig utbildning kunna åstadkommasvid dessa yrkeslinjer. För personer som genomgått grundläggande yrkeskurser vidlantbmksskolorna bör särskilda kurser anordnas vid skogsbruksskolorna. 9.22 : Forskning. Samarbetsutskoilet tillstyrker utredningens förslag om en ökad statlig satsning på forskning och utveckling.---- Rationaliseringsarbetet måste som baseras på enmålmedveten och framtidsinriklad FoU på olika nivåer; Den framgångsrika verk samhet som branschen bedrivit på detta område har främst bekostats av storskogsbruket och endast till mindre del av privatskogsbmket Bl. a. mot bakgmnden härav är det nödvändigt atl staten ökar sina insaiser och i nå gon form medverkar till att branschens satsning kommer att omfatia alla skogsägare. Vad här sagts gäller icke endast den skogstekniska forskning en ulan jämväl den biologiskt inriktade forskning som bedrives bl. a. av In slilulel för Skogsförbättring. -------- Del är------ av avgörande belydelse för lönsamhetoch konkur renskraft alt alla möjligheter att sänka råvarukostnaden eller motverka yt teriigare kostnadsökningar utnyttjas. Detla kan ske på flera sätl, t ex. för bättrad arrondering, koncentration, samarbete över ägogränsema och transportoptimering. Av större betydelse för utvecklingen är dock alt skogsbruket får möjlighel att utnyttja de bmkningsmeloder och de teknis ka och andra hjälpmedel som står till förfogande samt att dessa ytterligare förbättras.Ökade insatser i FoU ärdärför erforderiiga. Utbildning.----- En förbätirad utbildning av skogsägarnaifråga om beståndsanläggning och skogsvård är betydelsefullt. 9.23 : Forskning. Den successiva kvali tetssänkning som pågår i våra slutavverkningsbestånd. delen på att kvalitetssynen i skogsvården försummats. biologisk kvalilelsdaning, exv. täta självföryngringar,måste diskuteras så att ekonomiski försvarbara metoder all dana kvalitetsvirketutvecklas. vill------ understryka all kraftigt ökadeforskningsinsatser,måste kopplas till en skogspolitik enligt utredningens alternativ 2. Samhället måsle vidare tillhandahålla betydandeforskningsinsatser på alla områden inom skogsbmket och bekosta insatser som kanbetraktas som utvecklingsarbete där ingen eller ringa avkastning kan förväntasinom överskådlig lid. Prop.1978/79:110 213 9.25 : Forskning.Ett fortsatt omfat lande forskningsarbete måste bedrivas beiräffande skogsodlingsmaterial. Det finns ell starkt behov av fortsatt utvecklingsarbetekring skogs odlingens mekanisering. Den fortsatta mekaniseringen måste bedrivas med krav på ökade biologiska hänsynstaganden. Tekniken har alllför ensi digt inriklats på att minimera kostnadssidan inom skogsbmket . 9.26 : Fo/-iA:n(>ig. Kraftfullaforskningsinsatser måste göras för att utveckla ekologiskt riktiga metoder i skogsbmket.- 9.27 Svenska samernas riksförbund:Forskning. Överhuvudtaget måste del avsättas resurser av helt annan omfattningför forskning kring frågor skogsbmk-rennäring. 9.28 : ForxA:«(>tg.Med den uppmärksamhet som användningen av kemiska bekämpningsmedel medför,synes det angeläget att särskilt betona vikten av ytterligareforskningsinsatser för utveckling av preparat med god ekologisk anpassning,liksom för utveckling av kontrollmetoder. IVA stöder ulredningens förslag om ökad satsning påforskning och ut veckling. IVA vill--------- förorda - förutom en väsentligt ökadsatsning på skogs forskning - en omedelbar översyn av forskningsorganisationen inom Skogshögskolan och de övriga institutioner som medverkar i skoglig FoU. Sambandet mellan skoglig forskning och trätekniskautvecklingsinsatser bör i detta sammanhang beaktas med större hänsyn änhittills. IVA vill förorda en översyn avutbildningsresurserna mot bakgmnd av de erfarenheter som kan konstaterasfrån Skogshögskolans utlokalisering. 10.1 Lantbruksstyrelsen: I fråga om rådgivningsverksamhelenvill styrelsen instämma i ulredningens betoning av behovet att utveckla samarbetsformemamed andra organ i rådgivningsarbetet. 10.2 Styrelsen för : Styrelsen ser ----- förbättrad information, rådgivning och fortbildningsom en viktig förutsättning för att skogsvården skall kunna förbättras.En annan vikiig uppgift är alt utveckla samarbetsformema mellan forskningsorganen och det praktiska skogsbmket.- 10.3 :-------- Dettorde vara angeläget atl även skogsvårdsorganisationen i närakontakt med andra skogliga organisationer och företag och inom givna ekonomiska ramar bedriver viss uppdragsverksamhei avseende utförande av angelägna skogsvårdsåtgärder.- -------- bedömer atl, för att målel skallnås, skogsvårds slyrelsernas massrådgivning, grupprådgivning och enskilda rådgivning Prop.1978/79:110 214 måste utökas och i huvudsak inriklas mol del privala skogsbrukel. ----- Förmedling av forskningsresultat från den skogligufakulteten och andra forskningsinstitutioner måste intensifieras isyfte atl för bättra skogsägarnas förmåga alt sköta sin skog och använda rationella och säkra arbetsmetoder.- Ytterligare resurser behövs till både skogssty relsen och lanlbruksuniversilelel om verksamheten skall få tillfredsställan de bredd och effektivitet -------- Det behövs en utökad och kontinuerlig informationtill allmänhe ten, skolor m. fl. om skogsbmkets förutsättningar, mål och arbetsformer. Liksom skogsutredningen anser det myckelangeläget med en regional samverkan för rådgivning mellan skogsvårdsstyrelser och skogsägarföreningar. Styrelsen anser atl en samverkan bör omfatia även skogsyrkesutbildningen i länet . 10.4 Länsstyrelseni : vill för sin del---- konstatera atl de väsentligt höjdaambitionerna ifråga om skogsproduktion och de i anslutning därtill föreslagnaskogspolitiska medlen måsle innebära ökade arbetsuppgifter förskogsvårdsorganisationen. Om inle skogsvårdssiyrelserna samiidigi ges ökaderesurser för rådgivning, lagövervakning, bidragsgivning och skogsplanläggningkan genomförandet av en ny skogspolitik mer eller mindre förfelas. Olillräckligaresurser kommer därtill alt fördröja effekien av insatta medel. Även skogsvårdssiyrelsensökade roll i naturvården motiverar en förstärkning. 10.5 riksför bund: förslag, bl.a. beträffande den nya skogsvårdsla gen och de ökade ambitionema för skogsproduktionen, medför enligt vår mening ökade krav på skogsvårdsstyrelsema vad gäller lagövervakning, rådgivning och informaiion. Vi ser dessa arbetsuppgifter som primära för styrelserna och menar atl de bör få ökad lyngd i verksamheten. Den direkta serviceverksamheten vad gäller skogsvårdsarbelenm.m. bör handhas av skogsbrukets egna organisationer. Vi anser detmindre lämpligt att den lagövervakande myndigheten arbetar somsäljare av tjänster. bör styrelserna därför begränsa sin verksamhetinom detta område till samordning av service samt administration av nödvändigaberedskapsarbeten. 10.6 : Enligt utredningensförslag tillägges den statliga skogsvårdsorgunisationen en rad nya eller utökade uppgifter av stor bety delse för skogsägarens ekonomi och frihel att förfoga över sina produk tionsmedel. ---- Då skogsvårdsorganisationen jämväl förmedlar statsbi drag, administrerar AMS-arbeten och handlägger andra ärenden av grann laga natur, blir kravet på oväld och neutralitet oavvisligt Fasta engage mang med anknyining till skogsförvaltning bör sålunda upphöra i och med all skogsvårdsorganisaiionen tillföres dessa uppgifier som därtill ställer anspråk på alla lillgängliga resurser. 10.7 förbundet - : Förbunden vill ------ peka på nödvändigheten av att de lokala lillsynsorganen,skogs vårdssiyrelserna, får tillräckliga resurser för alt kunna följa upp den fram tida skogspolitiken. Skogsvårdsslyrelsernas roll är vikiig inte bara som lagövervakare utan även som informatörer och rådgivare. Prop.1978/79:110 215 10.8 : Utredningenhar framhållit alt det är myckel angeläget med en brett upplagd upplysning och informationtill markägama innan och i samband med att en ny skogsvårdslag träder i kraft.I en sädan kampanj bör givetvis också infogas information både om allmän hänsyntill kulturminnesvårdens intressen och om redan nu gällande bestämmelser i fomminneslagen. 10.9 Statskontoret:-- Med hänsyn tillenergifrågornas stora aktualitet är del enligt statskontorets mening en brist all dennaanvändning av skogsproduktionen inte har blivit närmare belyst av utredningen. 10.10 : Slyrelsenanser all energiaspekterna borde ha belysts mera ingående. 10.11 : Ansvareiför naiurvårdshänsynen bör primärt åvila den som utnyttjar en naturresurs.Skogsbruksnäringen måste således ta på sig ansvaret för naiurvårdshänsynen iskogen. Ser man detla ansvar i stort bör detta ansvar omfatta även bevarande ilämplig omfattning av urskogsliknande områden. Dessa har ett betydande skogsvetenskapligtvärde. Urskogsskyddet bör på grund av sin karaktär behandlas i annan ordning änövrig skoglig naturvård. Naturvårdsmyndigheternas resurser räcker inte för atlklara denna fråga. Finansieringen kan t.ex. ske genom uttaxering av en någothöjd skogsvårdsavgift. För att skapa ett preliminärt skydd har verketföreslagit införande av ett allmänt avverkningsförbud under för redankända urskogar och sådana som blir kända genom inventeringar. har utarbetat ett särskilt forskningsprojektom återväxlproblem i fjällskogen som beräknas kräva att genomföra. Nalurvårdsverkelanseratt den nuvarande skogsodlingsgränsen, som tillkommit av biologiska,ekonomiska och skogligt strategiska skäl, inte sammanfaller med gränsen för ettönskvärt skydd ur naturvårdssynpunkt. Nännare utredning behövs för altavgränsa de skyddsvärda områdena. Därför bör tills vidare NVL 20 8 om samrådalltid tillämpas vid avverkning ovan den nuvarande skogsodlingsgränsen tills nalurvårdsintressethunnit kartläggas och avgränsas. Om det vid samråd inte föreligger starkanaturvårdsskäl skall avverkning naturligtvis inte hindras . Bokskogslagen har haft betydelse för att skyddalandskapsbilden i . Övrig ädellövskog kan komma alt hotas om skogsbmketskall tillvarata sina ekonomiska intressen genom optimal barrfiberproduktion.Verket hardärför föreslagit en lag om bevarande av ädellövskog av liknandeutformning som bokskogslagen. -------- anslag står inte i proportiontill dessa ekono miska krav. Vid bildande av skogliga naturreservat där ersättningarna ofta närmar sig hela skogsvärdet är det ur förvaltningssynpunkt angeläget att förvärva marken. Ett generelh problem är härvid att skogsägarna inte vill avstå äganderätten utan alt kompensationsmark kan lämnas. Naturvården förfogar inte över sådan mark och det ingår inte i dess uppgift att hålla en egen markfond. Inle heller åligger del andra myndigheler som förfogar över mark- eller jordfonder alt slälla bytesmark till naturvårdsmyndighe temas förfogande. Ett samarbete mellan myndigheterna i detta avseende skulle avsevärt underlätta frivilliga marköverlåtelser för nalurvårdsända- mål. Lantbmksnämndema som har en utbyggd administration och stor er farenhet av förvärv till sin raiionaliseringsreserv, skulle kunna få i uppdrag Prop.1978/79:110 216 attförvärva bytesmark även till naiurvårdsmyndigheterna inom ramen för jordfonden.Ett av de vanligaste hindren i naturvårdsmyndigheternas bevarandeverksamhetskulle undanröjas i de fall kompensationsmark härigenom blev tillgänglig. 10.12Statens planverk: anser att ett verkningsfullt skyddför ädellövskogen är viktigt och att denna fråga bör uppmärksammas. 1978/79:110 217 1 Förslag till Skogsvårdslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skogsmark meddess skog skall genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerandeförmåga skötas så att den varakiigl ger en hög och värdefull virkesavkastning.Vid skötseln skall hänsyn las till naturvårdens och andra allmänna intressen. 2 § Medskogsmark avses i denna lag 1. mark som ärlämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används förannat ändamål, 2. mark där detbör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsenflyttas ned. som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skalldock inle anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden intebör tas i anspråk för virkesproduktion. skall anses lämplig för virkesproduklion, om denenligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst enkubikmeter virke per heklar. 3 § Denna lag hindrar inte att skogsmark tas i anspråk förannat ändamål än virkesproduktion. 4 § Denna lag skall inte tillämpas i den mån denstrider mot föreskrifter . som har meddelats med stöd av naturvårdslagen (1964:822) eller annan Anläggning av skog på skogsmark 5 § Ny skog skall anläggas på skogsmark 1. om markens virkesproducerande förmåga efteravverkning eller på grund av skada på skogen inte tas till vara på ett godtagbart sätl, 2. om marken ligger outnyttjad, 3. om skogen är så gles eller till så stor del bestårav för marken olämpligt trädslag att dess tillväxt är avsevärt lägre än den lillväxt som är möjlig. Åtgärd enligt första stycket skall vidtas i fall som angesi 1 och 2 utan dröjsmål och i fall som anges i 3 inom skälig tid. 6 S Om ettskogsbestånd är så överårigt att markens virkesproducerande förmåga tas tillvara endast i ringa utsträckning, får beslula att beståndetskall slutavverkas och ny skog anläggas. 7 § Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om föryngringsmetod,markberedning, sådd, plantering, värd Prop.1978/79:110 218 av plantskog och andru åtgärder som kan behövas för utt trygguåterviixten UV skog UV tillfredsställande täthet och beskaffenhet i övrigt. 8 § Om del är påkallal från skogsvårdssynpunkt, fårregeringen eller myndighei som regeringen bestämmer meddela föreskrifier som förbjuder eller ställer upp villkor för 1. användning uv visslslag av skogsodlingsmalerial av inhemskl eller utländskt ursprung vidanläggning av skog, 2. handel medsådant material. Med skogsodlingsmaterial avses frön, plantor, sticklingaroch andra former av förökningsmaterial, avsedda för anläggning av skog. 9 § Röjning av plantskog eller ungskog skall ske, närskogen är så tät eller av sådan beskaffenhet i övrigi all produktionen av värdefullt virke väseniligt hämmas. Om skogen är nära gallringsbar ålder, får skogsvårdsstyrelseni särskilda fall medge att röjningen ersätts med tidig gallring. 10 S Skogsmarkensägare är ansvarig för anläggning och vård av ny skog. 11 § Skogsvårdssiyrelsenfår i särskilda fall medge undantag från 5 och Avverkning av skog på skogsmark 12 § Avverkning på skogsmark får inte ske på annal sättän genom 1. röjning eller gallring som främjar skogens utveckling, 2. slutavverkning som är ändamålsenlig för anläggning avny skog. 13 8 Skog fär inte slutavverkas förrän den har nått sådanålder att endast en mindre ökning av dess medelproduktion kan erhållas, om skogen får stå kvar. Medelproduktionen beräknas som tillväxten i medeltal från det atl skogen anlades. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om den tidigaste slutavverkningsålder som skall gällaför olika trädslag inom skilda delar av landet på mark av olika bonitet. får i särskilda fall medge undanlagfrån första siycket. 14 § Skogsmarkens ägare svarar för alt slutavverkningbedrivs så att en jämn åldersfördelning av skogen på hans brukningsenhet främjas. Regeringen eller myndighet som regeringen besiämmermeddelar föreskrifter om hur stor andel av en brukningsenheis skogsmarksarealsom eller eljest får slutavverkas. får i särskilda fall medge undantagfrån första siycket. 15 S Som brukningsenhetskall räknas dén skogsmark inom en kommun som tillhör samma ägare, om ej annatföljer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. 16 §Skogsvårdsstyrelsen skall på begäran meddela beslut på förhand huruvida vissavverkning är förenlig med 13 eller 14§. 1978/79:110 219 17 S Skogsm;ii'kens ägare är skyldig utt underrättaskogsvårdsstyrelsen om ;ivverkning som skall ägu rum på huns maik enligt föreskrifter som meddekis uv regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Svårföryngrad skog och skyddsskog 18 S Regeringenfår föreskrivu ull skog som är svår ull föryngru på grund UV dess ogynnsummuläge eller som behövs som skydd mot sund- eller jordflykt eller för att förhindruutt fjällgränsen flytlus ned skull uvsätlus som svårföryngrud skog ellerskyddsskog. 19 S I svårföryngrudskog eller skyddsskog får uvverkning inte ske utun skogsvårdssiyrelsenstillstånd. I sumbund med ull tillstånd ges kun skogsvårdsstyrelsenbesluta om åtgiirder för utt begränsu eller motverku olägenhet och trygga återväxten. Tillstånd behövs inte för röjning eller gallring som främjarskogens utveckling. 20 8 Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om bekämpning uv inseklshärjning i skog, uppurbctning uv skadad skog, uiforsling eller lagring av virke och om andra åtgärder som behövs för att motverka uppkomsten av yngelhärdar. Skogsmarkens ägare är ansvarig för att sådana ålgärder uiförs.För förebygg;inde ålgärder i samband med avverkning och lagring av virke ärockså unnun som har rätt att förfoga över skog eller virke ansvarig. 21 § Regeringen eller myndighei som regeringen besiämmerfår meddehi föreskrifier i fråga om hyggens storlek och utläggning, beståndsanläggning, kvurlumnunde uv trädsamlingar, skogsbilvägars sträckning och om den hänsyn i övrigt som skall tas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog. Bemyndigandet medför inte befogenhet atl meddelaföreskrifter som ur sä ingripande att pågående markanvändning avsevärtförsväras. 22 SSkogsstyrelsen ulövar den cenlrala tillsynen över efterlevnaden av dennu lagoch med stöd av lagen meddelade föreskrifter. utövar dennärmare tillsynen inom länet. 23 har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingarsom behövs för lillsynen enligi denna lag. 24 § får meddela föreläggande ellerförbud som behövs för alt denna lag eller föreskrifi som har meddelats med slöd av lagen skall efterlevas. 1 brådskande fall eller när del annars finns särskilda skäl, får föreläggande eller förbud meddelas och i annat fall först sedan det har visal sig att myndighetens råd och anvisningar inte har följts. Prop.1978/79:110 220 I beslut om föreläggande eller förbud kantillsynsmyndigheten utsätta vite. Iakttas inte föreläggande, får tilisynsmyndigheien låtavidta åtgärden på den försumliges bekostnad. 25 § Kan avverkning föranleda jämförelsevis dyra och omfaitandeåter växtåtgärder, får i samband med atl avverkningen företas kräva att säkerhet ställs för fullgörandet av åtgärdema. Säkerhet får även krävas som villkor för tillstånd enligt19 §. Slälls inte säkerhet i fall som avses i första slyckel,får skogsvårdssiyrelsen meddela förbud all avveika skog på brukningsenhetenutan tillstånd. 26 S Regeringen kan föreskriva att särskilda avgifterskall tas ut i ärende enligt denna lag. Ansvar och besvär m. m. 27 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bryier molföreskrift som har meddelals med stöd av 8§ första stycket eller 20 § förstastycket, 2. bryter mot 12 §,13 § första stycket eller 14 § första stycket, 3. bryter mol 19 §första stycket eller mot föreskrift om avverkning som har meddelats med stöd av19 § andra stycket, 4. bryter motavverkningsförbud som avses i 25 §, 5. underlåter attfullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivits med stöd av 17§, 6. underlåter atliaktta föreläggande eller bryter mot förbud som har meddelats för attföreskrift enligt 21 § skall efterlevas. I ringa fall döms ej till ansvar. Har flera medverkat till gärning som avses i förstastycket gäller 23 kap. 4 och 5 §§ . Den som har överträtt vitesföreläggande eller vitesförbuddöms inte till ansvar enligt denna lag för gärning som omfattas avföreläggandel eller förbudet. 28 § Virke efteravverkning som innebär brott enligt denna lag eller värdet därav skallförklaras förverkat, om det inte är uppenbart obilligl. 29 § Talan molskogsvårdsstyrelsens beslul enligt denna lag förs hos genombesvär. Mot beslut förs talan hos regeringen genom besvär.