prop · G203194 · 1978-12-31 00:00:00 — omändring av lån till ; Regeringen föreslår all aniaga del förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsproiokoll. 1 propositionen föreslås att 250 milj. kr. av detvillkorslån pä numera 400 milj. kr. som lämnals lill får överföraslill ell nytl bolag som bildas genom samgående mellan och seklornför rostfritt stål inom . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , ,. De , , , Bondeslam. Proposition om ändring av lån till 1 enlighet med beslul (prop.1977/78:25 bil. AU 1977/78: 18, rskr 1977/78:86) beviljades () ell lån på 600 milj. kr. med villkorlig ålerbelalningsskyldighel.Bakgrunden lill besluiel var bolagels ogynnsamma uiveckling de närmastföregående åren. OmfaUande rationaliseringar och strukturförändringar varnödvändiga. Lånet beviljades för all göra del möjligl för bolagei all genomföraförändringarna i en balanserad lakl. Länel har slällls lill bolagels föriogande i form av en ränlelösfordran på slalen. Regeringen beslutar om ulbelalning av lånebeloppel efter framställanfrån bolaget. Någon ulbetalning lill har inte skell. Uddeholmhar överlåtit sina skogs-, skogsindustri- och kemirörelser lill BillerudsAB. Regeringen medgav alt även efter överlåtelse fick åtnjuta lånetpå villkor all senasi skulle sätla ned sinnyssnämnda fordran på slalen med lägsl 200 milj. kr. har per nedsatt sin fordranpä siaten lill 400 milj. kr. - som efteröverlåtelsen har ändrai sitt namntill - begärde atl av bl. a. sysselsältningsskäl få övertastatens lån lill lill den del del molsvarades av en lika stornedsättning av fordran pä staten. Genom beslut (prop. 1978/79: 25bil. 11, AU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 123) bemyndigades regeringen att beslulaom överförande till Billerud av del av förulnämnda lån till Udde- 1978/79: 194 3 Regeringen har beslulal all delbelopp med vilket säller ned sin fordran på slalen får disponeras för elllån på 200 milj. kr. till Billerud pä i huvudsak oförändrade villkor.Regeringen beslutar om ulbelalning av lånebeloppel. Nägon ulbetalning lill BillerudUddeholm har ännu inle skell. Långl framskridna planer pä all föra samman Uddeholmsrostfria seklor och , doiierbolag lill , lill ell nyllbolag har redovisals för regeringen. 1 samband härmed har frågan om all siaienskvarvarande lån lill på 401) milj. kr. och all överföra en del avdelsamma lill det nya bolaget aktualiserats. 2.1 Statliga åtgärder rörande specialstålindustrin Den svenska specialstålinduslrins utveckling har under de senasleåren kännelecknals av en slarkl försämrad lönsamhei och en minskad konkurrenskraftsåväl på hemmamarknaden som inlernalionelll. Branschens situation ärdelvis en följd av konjunklurulvecklingen. Till stor del beror den dock pä merlångsiktiga strukturförändringar på det inlernationella planet, vilka påverkarden svenska specialstålinduslrins konkurrensläge. Belydande slruklurförändringarär ofrånkomliga om branschen skall kunna hävda sig även i framliden. Specialslålinduslrin omfattar enligt gängse definitioner f.n. nio förelag med 24 anläggningar. Med sina ca 34 000 anslällda svarade specialslålinduslrinår 1976 för siörre delen av sysselsättningen inom stålbranschen och för ca 3 9fav den tolala indusirisysselsättningen. Omsättningen uppgick samma är lill 7180 milj. kr. Av produkiionen uppgår exportandelen värdemässigl lill irefjärdedelar. Specialslålinduslrin är koncentrerad lill . På de orlerdär specialstålverken är belägna är stålverken i regel den hell dominerande arbelsgivaren.1 elva kommuner slår specialslålver-ken för mer än hälfien av den samlade induslrisysselsällningen.Strukturförändringar får därför genomgripande regionalpoliliska effekier. Den svenska specialslålinduslrins problem är väl kända.Branschen har under fiera år präglats av en belydande överkapacilel. 1rapporten (Ds 1 1977: 3) specialslålulredning konstaterades attkraftiga förändringar i fräga om sirukiur saml marknads- och produklionsinriklningkrävs för atl den svenska specialslålinduslrin skall kunna överleva. För atl underlätta strukturomvandlingen inom specialslålinduslrin-och även slålgjuleriinduslrin - beslulade höslen 1977 om vissa lidsbegränsadeålgärder (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/ 78: 84). Bakgrunden till beslul var bl. a. följande. Forlsaliaoch inlen-sifierade forsknings- och utvecklingsinsatser är vikliga. 1978/79:194 4 delen av den svenska specialslålinduslrin möjligheler allhävda sig pä världsmarknaden. Branschen har allljäml en slark ställning påmånga marknader, bl.a. genom sin höga lekniska kompelens och väl ulbyggda försäljningsorganisalion.En fortsalt svensk konkurrenskraft är i hög grad beroende av i vilken ulsiräckningbranschen kan genomföra effoklivise-ringsåtgärder såväl inom de enskildaförelagen som över förelagsgränserna. De omslällningar som är nödvändigakommer all slälla stora krav pä berörda förelag bl.a. i fråga om produklionsleknikoch produklionsinriklning. Stora invesleringar kan bli nödvändiga, vilkel slällerkrav på finansiella resurser. De statliga åtgärderna syfiar lill all slärka induslrins konkurrenskrafioch därmed skapa en ökad irygghei i sysselsättningen för de anställda. Syfteiär i första hand atl tillgodose förelagens behov av kapilal för sådana invesleringarsom är en förutsäitning för eller en följd av siruklurella förändringar. Försådana invesleringar kan enligt förordningen (1977: 1123) om statligt slöd lillstrukturåtgärder inom specialslålinduslrin m. m. lämnas dels statliga lån -investeringslån - dels statliga garantier för företagens upplåning på kapilalmarknaden.Vidare kan lån utgå lill förelagen även för all likviditetsmässigt överbryggade inledande föriuslår som kan följa på en strukturomvandling, s.k. likviditelslån.Vidare får s.k. marknadsföringslän lämnas för angelägna ålgärder som syfiar lillalt främja försäljning av kunnande inom leknik- och marknadsområdena och somannars inle skulle komma lill stånd. Del statliga stödel - lån och lånegarantier - ärtidsbegränsat lill en ivåårsperiod, . För dessa insaiserfinns sammanlagl 1 300 milj. kr., varav 700 milj. kr. för lån och 600 milj. kr.för lånegarantier. Av lånesumman avser 450 milj. kr. T.o.m.februari 1979 har totalt 370 milj. kr. tagils i anspråk för lån och garantier. För atl pröva frågor om nyssnämnda lån och lånegarantieroch för all la initiativ till, följa och stödja strukturomvandlingen inom specialslålinduslrinhar inrällats en delegaiion för strukturfrågor inom vissa branscher (strukturdelegationen).Delegaiionen skall enligi beslut ge hög prioritet åt områdelrostfria produkter. har av strukturdelegationen beviljals lån ochgaraniier på sammanlagl 120 milj. kr., varav investeringslån på 40 milj. kr.,likviditets-lån på 30 milj. kr. och garanii för upplåning på 50 milj. kr.Finansieringen avser investeringar i en anläggning för framställning av sömlösarör av kompakterat pulver saml vissa kompletteringar i kallvalsverkel och andraplanerade löpande investeringar i bolagets anläggningar i . Dessulomhar lokaliseringlån beviljats med ca 20 milj. kr. för dessa projekt. Vidare harBjörneborgs , dotterbolag till , beviljals lånoch garantier på sammanlagt 80 milj. kr. och Avesla beviljats lån ochgarantier på sammanlagl 170 milj. kr. Svenska Indusiritjänslemannaförbundel, Svenska Melallinduslriarbe- 1978/79:194 5 lureförbundet och härden 30januari 1979 lill regeringen överlämnat en gemensam skrivelse med ett ullalandeangående behovei av åtgärder för den svenska stålindustrin. Vad gäller specialslålinduslrinkräver förbunden att regeringen omedelbarl tar inilialiv för all samordnautvecklingen inom specialslålinduslrin samt all regeringen snarasi prövarfrågan om bildandel av ett delslalligl slrukturbolag för all möjliggöra ensådan planmässig utveckling inom specialslålinduslrin. 2.2 Utvecklingen inom den rostfria sektorn När del gäller den roslfria seklorn har denna under hela efterkrigstidenhafi en god efierfrågeulveckling för sina produkler. Kapaciletsutvecklingen haremellertidgåll myckel snabbi från mitlen av 1960-lalel, vilkel under senare lid har lell lillöverkapacitet med pressade priser och låg lönsamhei som följd. Under 1960-lalelsvarade framför allt - världens största lillverkare av rostfritt slål- för en snabb uppbyggnad av kapacitet förrostfriit slål. Under 1970-lalel harytterligare kapacilel lillkommil i fiera länder i . Parallelll härmed har en rad slmkturåtgärdervidtagits för atl begränsa de negaliva verkningarna av överkapaciteten. IVästtyskland dominerar numera två stora koncerner, och . som båda har relalivi breda produklprogram. I pågåren omslruklurering under slalligl överinseende. I ärden dominerandetillverkaren av roslfrill slål ., som är statsägt. Även iÖsterrike och är specialslålförelagen statsägda. 1 har omstruktureringar traditionellt sketthuvudsakligen genom produktbyten och samarbele i olika former. Under försia halvårel1978 genomfördes ett omfatlande ulredningsarbele rörande möjlighelerna atlsamordna slälrörelserna i de tre specialslålförelagen , AB SKF ochUddeholm lill ell företag som vid starten skulle sysselsätta ca 18000 anslälldaoch få en lolal omsättning på 4 500 milj. kr. Olika former av statlig medverkanövervägdes. Av skilda skäl ledde utredningsarbetet inle fram lill den länklafusionen. Nya sleg har därefter lagils mol en omstrukturering avsvensk special-slålinduslri. Av specialslålulredning framgår atl av densvenska specialslålinduslrins tolala produktion avser mätt i volym ca 25%rostfria platta produkler - plåt och band - och roslfria rör. Utvecklingen inom dessa produktkategorier är därför av myckel stor belydelseinle minsl för sysselsättningsutvecklingen inom specialslålinduslrin. De specialslålföretag som har störst belydelse inom den roslfriasektorn är Avesla , , , och . 1978/79:194 6 Mellan två av dessa förelag - Fagersla och - harnyligen en ägarsamordning skell. som redan lidigare direkloch indirekl var slörsla aklieägare i med ca I5%av aklierna och ca 17%.av rösivärdei, förvärvade nämligen i Ivå elapper av aklierna med ,av rösivärdei i Fagersla från AB Industrivärden. är därmed helldominerande minoritetsägare i de båda bolagen. En successiv omslruklurering mellan Fagersla och Sandvikkommer sannolikt all bli följden av denna ägarsamordning. har och aviserat ell samarbele påbandståls-området. Förslaget från förelagens styrelser innebär all gårin som delägare i bandståldivision. Avsiklen är all upphörmed varmvalsningen i . Varmvalsningen överläs av . Kall-valsningeni överläs av ell nybildat bolag i vilkel behåller ochSandvik köper in sig av akliekapilalel. fortsätler enligtförslaget atl själva lillverka och sälja kallvalsade band i konkurrens med det delägdabolaget, vars produkler även i forlsällningen avses alt säljas genom marknadsorganisalion. 2.3 Ett nytt bolag för rostfritt stål Den internationella utvecklingen inom specialslålinduslrinhar kraftigt påverkal möjlighelerna för och alt drivaförelagen vidare i oförändrad omfattning. har del därförskell en omfaitande intern strukturering inom resp. förelag. Exempel påbetydelsefulla strukturförändringar inom de rostfria sektorerna inom resp.förelag är nedläggning av iryckgjutningsanläggningen och varmvalsverkel i ,avveckling av det svarta plålsorlimenlet i , uppbyggnad av enproduktlinje i för rostfri grovplål med bl. a. en nybetnings-anläggning, inveslering i ell nytl rörverk i för grovasvetsade rör, salsning på sömlösa pulverrör i och köp av AB BrödernaEkbergs Verkstäder, AB Mekaniska Verkstad, AB Calamo och . och har förklaral all man underförutsättning av alt statligt slöd lämnas avser alt i ell bolag samordna GrängesNyby med den roslfria verksamheien i . Härigenom skapas en slagkraftig enhelinom den roslfria seklorn. Del nya bolaget kommer all vara ett av de störslaförelagen inom den roslfria seklorn i med en sammanlagd försäljninginnevarande år på ca 1 800 milj. kr. och med ca 4 500 anställda. Produklprogrammeni och komplellerar varandra så atl ell brett produklprogramoch en stark utländsk marknadsorganisalion med i storleksordningen 1 000 anslälldaerhålles. Genom att överlappningen i produklprogrammet är lilen och dåförelagen redan har genomgått en rationaliseringsprocess vänlas den vidare slrirkturomvandlingenkunna ske i sociall acceplabla former. En ytterligare neddragnig av personaleni 1978/79: 194 7 del nya bolaget beräknas med nuvarande produktprogram skemed mellan 300 och 400 anslällda . Det nyabolaget avses komma all omfaila följande tillverkningsenheter. (Griinges NybvAB) ' I 300 Mekaniska Verkstad', Kallvalsadrostfri plål, sömlösa och svetsade roslfria rör Rostfri grovpläl, verklygssläl-plät,cirkelsågstälplål, prefabricerad plÄl Kolstålrör,roslfria rör och rördelar Svelslräd,fjäderträd, ylbearbelad stång Musikfjäderlräd,lexlillråd, roslfria linor Rengöringsapparalur för induslrin Apparatur, värmeväxlare, rördelar Rördelar, spiralsvelsrör, apparatur, plåtbearbelning ' Dotterbolag lill . - Ägs tillvardera 1/3 av , och . Del nya förelagel kommer all lillverka och marknadsföra ellbrelt sortiment inom området för roslfrill stål, bl. a. plål, sömlösa ochsvetsade rör, tråd och ylbearbelad stång. Genom samgåendet öppnar sig enligt och fieramöjligheter till omstruklurering och vidareulveckling i manufakturledel. i daghuvudsakligen lillverkning av svelsade rördelar, gängrördelar och apparater iolika specialslålkvalileler. Produklulvecklingen underlättas genom samordningav resurserna. Del nya bolaget får genom sin storlek en starkare ställning sområvaruköpare, vilket på sikl bör vara posilivi från råvarukostnadssynpunkt.Genom all samordna och ralionalisera maierial-fiödet i del nya bolagei bordeterforderliga rörelsekapitalet kunna sänkas. Produkiionsanläggningarna i del nya bolaget är lill sioradelar myckel moderna genom del omfattande investeringsprogrammel under senareår. Utöver redan föreliggande invesleringsprogram om 200 milj. kr. för åren1979-82 tillkommer enligt bolagen vid ell samgående kompletterande slrukiurinvesleringarpå ca 100 milj. kr. för att omstruktureringen skall ge full effekt. Samordningsvinsterna, efter avdrag för fusionskoslnaderna,beräknas 1978/79:194 8 av bolagen successivi öka från ca 10 milj. kr. lillminsl 60 milj. kr. Rörelseresullalel efter planmässigaavskrivningar men före ränlenello väntas bli posilivi under omslruktureringsperioden1979-82. Resullalei vänlas därefier genomsniuligl öka. Beräkningarna ärbaserade enbart på förbättrings- och ulvecklingsålgärder inom nuvarande produklprogramoch organisaiion. Mer långlgående förändringar av verksamheten, vilka enligibolagen sannolikt blir nödvändiga på sikl, har inle inräknals i prognoserna. Sammanslagningen av rostfria rörelse med GrängesNyby avses genomföras sä all genom köp och aktieteckning blir ägare lillminsl av aklierna i , som därefier överlar roslfriarörelse. blir ägare lill ålersloden av aklierna i del nya bolaget. 1Uddeholms AB kvarstår i huvudsak verktygsslålseklorn - verktygsstål och snabbsiål- och krafirörelsen. 2.4 Slatligt stöd till det nya bolaget En slrukturändring med sammanslagning av ivå kapilallungaförelag i en bransch med problem medför regelmässigl extraordinära koslnaderoch belydande invesleringar innan de posiliva effekierna kommer fram. Yiierligarelån av iradilionelll slag lill redan lungl lånebelasiade förelag underiällar inleslruklurändringar. Varken eller har den finansiella siyrkasom behövs för alt ensamma genomföra den aktuella strukturförändringen. bar därför ansökt hos regeringen i skrivelse den27 om alt få en del - 250 milj. kr. - av del till beviljade villkorslånelpå numera 400 milj. kr. överfört till del nya bolaget. har Uddeholmförklarat sig berett att under /81 sälla ned sin fordran på siatenmed anledning av lånet lill noll. Lånet på 250 milj. kr. avses bli överlaget av det nyabolaget på i huvudsak oförändrade villkor. En väsenilig skillnad avses dockbli all amortering och räntebetalning inle längre kopplas lill uldelningen tillaktieägarna i , ulan lill resultatet och den finansiella ställningen idet nya bolaget. och har vidare för del nya bolagetsräkning hos strukturdelegationen begäri slatligt slöd i form av lån och garaniierför lån på sammanlagl 400 milj. kr. för den akluella omslruktureringen. Häravavser 150 milj. kr. invesieringslån, 100 milj. kr. likviditetslån och 150 milj.kr. garanti för upplåning. Del nu akluella samgåendet mellan och denrostfria rörelsen i är enligt min mening en från allmänna branschsyn-punklervälmotiverad åtgärd. Enligt vad jag har erfarit anser strukturdelegationen viden preliminär bedömning att samgåendet är intressant från strukturella utgångspunkter.Frågan om finansiellt stöd från delegationen Prop.1978/79:194 9 lill del nya bolagei hardock ännu inle avgjorls. Delföreslagna samgåendet ligger också väl i linje med statsmakternas inlenlionermed ålgärderna för all underläua slrukluromvandlingen inom specialslålinduslrin.Det akluella samgäendel kan vidare uigöra ell försia sleg i en forisaii omslruklureringinom del roslfria områdel. Om del planerade samgåendet inte skulle komma lill siånd, belyderdella alt rosiria seklor och inlernalionelll sell kommerall ha en sämre konkurrensförmåga än de stora redan sirukture-rade verken. Riskfinns då all vissa enheier vid näsla lågkonjunktur kommer all slås ul. 1 siälleiför en offensiv salsning och ralionalisering som innebär 300-400 färreanställda skulle avsevärl fiera arbetslillfällen kunna gå förlorade. För allmöjliggöra en sammanslagning enligi vad jag har redogjort för förordarjag all250 milj. kr. av villkorslånel lill på 400 milj. kr. överförs under budgelårel1979/80 på i huvudsak oförändrade villkor lill del nybildade bolagei. En förulsäiiningför överföringen bör dock vara all fordran på slalen i anledning av ålersiående150 milj.kr. av villkorslånel till sätts ned lill noll senast under budgelårel1980/ 81. Beslul om ulbelalning av lånet bör fallas av regeringen. Amorteringoch ränlebeialning bör påbörjas så snarl del nya bolagets resultat och finansiellasituation så medger och inle som lidigare under del år då besluiar om uidelninglill aklieägama. Lånel löper dock med ränla, som läggs lill lånel när reglernamedger ränleanslånd. Som villkor för lånel bör gälla alt slalen får ulse enstyrelseledamot jämte suppleant saml en revisor i del nybildade bolaget. Delbör ankomma på regeringen alt i övrigi besluta om den närmare ulformningen avvillkoren för lånel. De lidigareredovisade siruklurella ålgärderna inom specialslålinduslrin kommer när de nållfull effeki alt slärka specialstålföretagens konkurrenskraft. Branschen tarmed del nu akluella samgåendet ytterligare ell sleg mol en ralionellbranschstruktur. Stalsmaklerna lar genom atl lämna erforderligl finansielltstöd lill angelägna projeki aklivi del i slrukluromvandlingsprocessen ochlägger samiidigi grunden lill en på sikl lönsam bransch och därigenom ökad iryggheiför de anställda. Del ankommer på förelagen och de anslälldas företrädare allnärmare ulforma planerna för hur slrukluromvandlingen skall genomföras. Någonav slaismakterna utarbetad övergripande plan för hela branschen bedömer jagsålunda inte vara motiverad. Jag anser del f n. heller inle vara moliverai atlöka del statliga ägandel inom den svenska slålindusirin. Med hänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen föreslår 1978/79:194 10 alt bemyndiga regeringen all beslula om överförande lill ellnyll bolag av en del - 250 milj. kr. - av del lill år 1977beviljade lånel. Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå alt aniaga del förslag somföredraganden har lagl fram.