prop · G203114 · 1978-12-31 00:00:00 — De uldrag ur IR, t ex gravationsbevis, somIM skall tillhandahålla, beställs från terminal. 3.6 Förfarandet hos andra terminalanvändare Ifastighetsdatasyslemel kan s k presenlationsterminaler (textskärm och skrivare)anslutas till datorn. Dessa terminaler kan användas endast för avläsning avregistrens informationsinnehåll och för beställning av olika registerutdrag.Presentalionsterminalerna är avsedda för t ex fasligheisbildningsmyndigheter(FBM), banker och andra organ som använder information om fastigheter i sinverksamhet. Användarna av presentationsterminaler har tillgång till sammaprogram för att söka information i fastighetsdatasystemet somregistermyndigheterna har. 3.7 Förfarandet vid CFD Underden tid då systemet är tillgängligt för terminalanvändarna, pågår hos dessa enlöpande handläggning av ärenden, frågeverksamhet samt beställning av olikadokument. En stor del av denna verksamhet kan ses som instruktioner lill dencentrala driftorganisationen att påverka registren på visst sätt, att aviseranågon om en förändring, att ta fram och sända iväg ett dokument etc. Under dentid systemet är öppet för terminalhandläggning utförs inga sådanainstruktioner. Den centrala drift-organisationen övervakar då systemdriften ochser till att systemet fungerar på avsett sätt. Närsystemet stängts för dagen sker uppdatering och godkänd mellan-lagrad informationfår påverka systemets olika register. I samband med dessa bearbetningar görsomfattande kontroller av data av såväl formell som logisk art. Kontrollerna kanresultera i fellislor som åtgärdas. Näruppdateringen är genomförd skrivs olika dokument ut maskinellt. Detta gällerdels sådana dokument som skall tas fram automatiskt på grundval av att ettvisst ärende handlagts, t ex olika bevis från inskrivningsväsendet, dels sådanadokument som beställts särskilt, t ex utdrag ur registren. På samma gång tasockså aviseringsuppgifter fram, dock inte för de aviseringar som skall gå frånFRM till IM. Dessa skrivs i stället ut på IMs terminalskrivare. Andra dokumentsom skrivs ut är sådana som har att göra med distributions- ochuppbördsverksamheten, t ex debileringsuppgifter och betalningshandlingar. 1978/79:114 29 efterbehandlas dokumenten (rycks isär, kanlskärs, sorteras,kuverteras, m m) och lämnas därefter till posten. 3.8 Systemför tillämpningar inom samhällsplaneringen Fastighetsdatasystemetinnehåller förutom de administrativa delsystemen för fastighetsregistreringoch inskrivningsväsende också ett syslem för bearbetning, analys ochpresentation av data med anknytning till marken. Dessa delar avses tillgodosesådana ändamål inom samhällsplanerande verksamhet som inte kan tillgodoses meddagens register. Utvecklingenav fastighetsdatasystemet i detta avseende, den s k utvecklingsverksamheten,är av långsiktig karaktär. Arbetel har inriktats på dels att studera och lösaproblem vid integration av fastighetsdatasystemet med andra offentliga system,dels atl undersöka behoven av och möjligheterna atl bygga upp nya register ifastighetsdatasyslemel eller komplettera systemets nuvarande registerinnehåll,dels att utveckla och införa metoder för bearbetning, analys och presentationav data som kan knytas till koordinatregistret. Verksamhetenhar resulterat i bl a system för integration med riksskatteverketssystem för folkbokföring och beskattning. I detta system ingårfaslighetstaxeringsbandens taxerings- och ägaruppgifter. Systemet används bl aför att enligt faslighelsdatakungörelsen ajourhålla driftsystem 1 medtaxeringsvärden och taxerade ägare i vissa fall. System har tagits fram förframställning av olika lyper av befolkningskartor. Vidare finns system förrutinmässig produktion av underlag för fastighetsförteckningar för valfrittavgränsade områden, dvs utan hänsyn lill indelning i församlingar, kommuneretc. 1 fråga om nya dalatyper har verksamheten resulterat i en promemoriaangående husregistrering. Bland nuvarande aktiviteter kan nämnas en studieangående möjligheterna att knyla förelagsregisterdata lill koordinaterna såatt även sysselsällningsuppgifter m m skall kunna bearbelas, analyseras ochpresenteras. Deolika system och program som lagits fram inom CFD används fortlöpande i enförsöksmässig uppdragsverksamhet liksom för bearbetningar som inte är avrutinmässig karaktär. Detla sker bl a i samarbetsprojeki med andra organ och isamband med sådana specialbeställningar som av CFD bedöms vara av principielloch metodologisk belydelse. Driftsystem1 är ett s k online-syslem vilkel innebär att åtkomst till respektiveäjourhållning av registren i huvudsak sker via terminaler som ärkopplade till datorn via fast uppkopplade telelinjer. Linjerna är avmultipunkttyp dvs flera terminaler är anslutna till samma fysiska förbindelsesom därmed blir i högre grad utnyttjad. Överföringshastigheten är 2400/4800bps. Terminalernai systemet utgörs av textskärmar och skrivare. En terminalinstallation bestårantingen av en enskild terminal (textskärm och skrivare) eller av en"clusterenhet" (terminalkonlrollenhet) med ett antal anslutnaterminaler. Den terminalutrustning som utnyttjas i systemet är DatasaabAlfaskop 3500. Dendatorutrustning som utnyttjas är av modell 370/155 med (KB)kärnminne. Datorn är utrustad med s k processor speed up feature (PSU) vilketinnebär att kapaciteten ungefär motsvarar modell 370/158. Föradministration av databaser och datakommunikation utnyttjas ett i Sverigeutvecklat databas-/datakommunikationssystem benämnt AROS/ROSAM. Som operativsystemanvänds /MVT. Idriftsystem I under AROS/ROSAM finns 15 logiska databaser. Av dessa ingår 5 ikoordinatregistersystemet. Dessutom finns ett dokumentationssystem som bestårav'4 dalabaser. Inomvarje databas är data strukturerat i poster (fastighet, plan/bestämmelse,fysisk/juridisk person etc). Varje post består av ett eller fiera segment i ettantal nivåer (hierarkier) och i ett antal segment (datatermer). I följandetabell redovisas databaserna i driftsystem I samt några av deras kännetecken. Tabeller över tidigare och gällande fastighetsbeteckningar FR- och IR-data om fastigheter exv areal, ursprung, lagfaren ägare etc. Sökning måste ske via BASBF Löpnummer som erhålls via BASBF Systemtabelldatabas med tabeller för bl a kontroll av ajourföringsbehörighet,avisering, ingivartabeller etc Mellanlagringsutrymme förde ajourförings-ärenden som matas in från terminaler och som uppdaterar fastighetsregistret,inskrivningsregistret resp planregistret (dvs innehåll i BASBF, , BASG resp BASP) efter kontorstid isatsvisa bearbetningar Transaktionsdatabas som bl a innehåller under terminaltid inkomna beställningar av dokument Koordinatdatabaser som innehåller fastighetsbeteckningar, koordinater, kartbladsbeteckningar,fastigheter sorterade påkartblad samt taxeradeägare och värden från . ' Löpnummer som erhålls ur BASS Fastighetsbeteckning i klartext och koordinater BASGoch de fem koordinatdatabaserna är inte tillgängliga från terminal. Mellansamtliga databaser finns kopplingar. Dessa kopplingar sker med hjälp av data(beteckningskoder, person-/organisationsnummer, aktbeteckningar,löpnummernycklar och koordinater). Nedanståendeskiss visar sambanden mellan identifikationsbegrepp vid terminalerna ochsökvägar mellan databaserna i driftsystem 1. En bas varifrån en pil utgårinnehåller ett internt sökbegrepp för den bas dit pilen pekar. Datafiödetmellan baserna är inte ritat. Varjelogisk databas i driftsystemet kan delas upp i fiera fysiska databaser.Databashanteringssystemet medger uppdelning av en logisk databas i högst 16fysiska databaser. I driftsystem 1 har därför rikel indelats i 15 regioner därvarje region består av ett eller fiera län. BASG är inte regionaliserad. Varjeregions databaser kan i systemet bearbetas separat och fel i en databas stör ejdriften i övriga regioner. Driftsystemet är på detta sätt från teknisk synpunktett regionaliserat system med central drift. Den sextonde regionen innehållertest- och utbildningsdata vilket medger att test och utbildning kan bedrivasutan risk att produktionsdatabaserna påverkas. Förinformationssökning och registrering av uppgifter i driftsystem 1 finns programför bearbetning såväl satsvis som via terminal. Terminalbearbetningar sker medsärskilda i systemet definierade transaktionstyper. Antalet transaktionstyperfördelar sig enligt följande. 1978/79:114 33 Allmän informationssökning (FR och IR) 13 Ajourföring avfastighetsregistret (huvudregister och GA-register) 17 Ajourföring avfastighetsregistret (planregistret) 6 Ajourföring avfastighetsregistret (adressregistret) 3 Informationssökningi fastighets registret 3 Informationssökningi inskrivnings- registret 5 Antaletprogram för satsvisa bearbetningar (uppdatering av register, framställning ochutskrift av bevis, systemunderhäll och kontroll- och säkerhetsbearbetningar)uppgår likaså till ett hundratal. 3.9.4 KontroU och säkerhet Idriftsystem 1 finns inbyggt fiera funktioner för att garantera hög tillgänglighetoch datasäkerhet. Databas-/datakommunikationssystemet innehåller system förlogghantering, rekonstruktion och uppstart. Dessa system har visat sig hamycket goda prestanda. Uppstart av driftsystemets terminalverksamhet efteravbrott till följd av fel (i operativsystem eller maskin, strömavbrott etc) tari de fiesta fall . Endast om databasrekonstruktion måstetillgripas ökar tidsåtgången men är då oftast mindre än 30 minuter.Uppstartningsförfarandet, som tillämpas bl a efter genomförd rekonstruktion, ärautomatiserat varför risken för operatörsfel är liten. Behörighetskontrollernai systemet kan indelas i terminalbehörighet, programbehörighet ochdatabehörighet. Terminalbehörighet liksom programbehörighet administreras avdatakommunikationssystemet. Behörigheterna innebär att terminaler som anroparsystemet skall vara 1978/79:114 34 definieradeför datakommunikationssystemet och atl program som efterfrågas får användas avanropande terminal. Med denna kontroll kan exempelvis ajourföringsprogramutestängas från presentationsterminaler. Särskilt stränga regler gäller förprogram som används för att godkänna ajourföringsärende före uppdatering avregistren. Dessa program finns t ex definierade endast för en terminal vidvarje IM och för att datasystemet skall ta emot ett godkännandemeddelande krävsatt rikligt lösenord har angivits. Byte av lösenord sker vid CFD och meddelasden registeransvarige. Kontrollav databehörighet sker i två nivåer. Varje program kan endast komma åt dedatabaser och de informationsslag (segment) inom varje databas som definieratsför programmet. Denna definition kan endast ändras centralt. Kontrollen somsköts av databashanteringssystemet innebär exempelvis att ettajourföringsprogram för fastighetsregistret ej kan komma åt och ändrauppgifter i inskrivningsregistret. Förutom att tillåtna informationsslagdefinieras per program anges även om programmet äger rätt att ändrainformationsslaget eller endast läsa det. Denandra databehörighetsnivån gäller kontroll vid ajourföring. I driftsystemetfinns uppgift om vilka fastigheter som får ajourföras från respektive terminal.Kontrollen sker på registerområdesnivå och i vissa fall även pä traktnivå.Någon möjlighet att från en terminal med ajourföringsbehörighet ajourföra enfastighet utanför det egna jurisdiktions-området finns alltså icke. Kontrollav datas kvalitet sker kontinuerligt i systemet. En första kontroll sker vidinmatningstillfället. Ajourföringsprogrammen kontrollerar att de data sommatas in uppfyller de krav som angivits i program-specifikationen. Eventuellafelaktigheter returneras till terminalen. Riktiga data mellanlagrasför senare uppdatering. Vid uppdatering sker ytterligare kontroller. Påträffasfelaktigheter ärendet tillbaka till mellanlagringsdatabasen ochajourförande kontor meddelas efterföljande dag. Samtliga program som bearbetardata i driftsystemet kontrollerar datas riktighet vad gäller format ochtillåtna värden. Om något datafel påträffas loggas information itransaktionsdatabasen (). av loggade fel sker ochkontrolleras vid CFD. Misstänkta programfel meddelas systemfunktionen medaneventuella datafel analyseras och meddelas registerföraren. 3.10.1 Fastighetsregister - Lokal skattemyndighet m fl Enligt bl afastighetsregisterkungörelsen (1974: 1059) och fastighetsbildningskungörelsen(1971:762) skall följande myndigheter aviseras om ändringar i fastighetsindelningen: lokal skattemyndighet, pastorsämbete,byggnadsnämnd och fastighetsbildningsmyndighet. 1978/79:114 35 arnaskapas till en del genom FRMs handläggning och till en del automatiskt genomregler i de tekniska systemen. Aviseringarna skrivs ut och expedieras från CFDi i takt med ändringarna i fastighetsregistret. 3.10.2 Fastighetsregister - Inskrivningsregister Deförändringar i fastighetsindelningen som påverkar inskrivningsregistretaviseras i driftsystem 1 maskinellt till inskrivningsmyndigheten. Aviseringarnaskapas på i huvudsak följande sätt. Viduppdateringen av fastighetsregistret markeras alla ärenden som kan vara avintresse för inskrivningsmyndigheten. Ett särskilt aviserings-program gärhärefter igenom samtliga fastighetsregisterärenden och behandlar dem somintressemarkerats. 1 de fall ärende skall aviseras redigeras de uppgifter somfastighetsregistermyndigheien registrerat och läggs upp i ett särskiltlagringsutrymme, transaktionsdatabasen (). Från inskrivningsregistrethämtas berörda fastigheters inskrivningsre-gisteruppgiftcr, vilka tillförsaviseringen. I fråga om avslyckningar kopieras även stamfastighetsinskrivningsregisteruppgifter till de nybildade fastigheterna. Aviseringarnaär härefter klara för utskrift på inskrivningsmyndighetens skrivare vilketsker . beställs av inskrivningsmyndigheten medhjälp av en särkild transaktion från en textskärmsterminal. Efter utskrift gåsaviseringarna igenom och erforderliga justeringar av inskrivningsregisteruppgifternagörs. Härvid används handläggningsprogrammen i modifierad form, vilket medföratt bevis inte kommer att framställas. 3.10.3 Inskrivningsregister - Fastighetsregister Avtalsservitutenredovisas både i inskrivnings- och fastighetsregister. Inskrivning av nyaservitutsavtal samt ändring eller upphävande av befintliga inskrivningarhandläggs av IM. Till skillnad från i fastighetsböckerna redovisas intehärskande fastighet i IR. IM aviserar alla inskrivningar som avseravtalsservitut till FRM genom att via posten skicka en kopia av den maskinelltframställda dagboken samt kopia av upplåtelseavtalet. FRM för inavtalsservituten i FR med ordinarie handläggningsprogram både på härskande ochtjänande enhet. På den härskande anges den tjänande enheten och på dentjänande anges den härskande enheten. 3.10.4 CFD - SCB Underlagtill rättsstatistiken lämnas i driftsystem 1 av CFD, för fastigheter, som försi, inskrivningsregistret. Aviseringen sker och omfattar delsen'lista, dels ett magnetband. Listan innehåller uppgifter om bl a 1978/79:114 36 antal använda dagboksnummer fördelade på ärendetyp, antal nybildade fastigheter som aviserats från FRM, antal beställda registerutdrag fördelade på olikakategorier (gravationsbevis, gemensamt gravationsbevis etc). inteckningar (antal, belopp, innehav m m) inskrivningar av nyttjanderätt (inbegripettomträttsupplåtelse) samt av servitut och rätt till elektrisk krafi (antal,innehåll m m) anteckningar (antal m m). 3.10.5 Inskrivningsregister- Lokal skattemyndighet IMskall enligt förordningen (1971:709) om skyldighet för inskrivningsmyndighetatt lämna vissa underrättelser om sökta lagfarter m m, senast den 20 varjemånad underrätta lokal skattemyndighet om de lagfarter som sökts under den näslföregående månaden. I driflsyslem 1 sker underrättelsen genom att kopior avberörda dagboksblad översändes till CFD, där de manuellt kompletteras medrespektive fastighets församlingskod. CFD sänder därefter dagboksbladen lillberörd lokal skattemyndighet, varvid listor, upptagande de nya ägarnasadresser, bifogas. Dessa listor framställs i samband med uppdateringen avpersonreferens-registret, dvs . Vidvarje årsskifte skall vissa uppgifter i fastighetslängden (bl a taxeringsvärden,koder och taxerade ägare) tillföras fastighetsdatasystemet. Detta sker genomatt sänder en kopia av fastighetstaxeringsbandet. I anslutningtill koordinatregistersystemet har skapats rutiner för att fä till ståndintegration mellan de officiella fastighetsbeteckningarna ochfastighetslängdens registerbeteckningar. 1 samma system finns dessutomdelsystem som hanterar urval och redigering av den information som skallinföras av CFD i samband med . Ifastighetsdatasystemet lagras uppgifter om lagfaren ägares ochtom-trättshavares namn, adress, civilstånd och omyndighet samt taxerade ägaresnamn, person- eller organisationsnummer och adress. För att skötaajourhållningen av dessa uppgifter samt för att på ett smidigt sätt kunna lämnauppgifter enligt 10 § datalagen har ett särskilt personreferensregisterskapats, vari personuppgifter saml hänvisning till ägd fastighet lagras. Deägare som är lagrade i fastighetsdatasystemet är även vad gäller fysiskapersoner markerade i samlingsregistret vid och vadgäller juridiska personer i organisationsnummerregistret. Vid ägarbyten ellerandra förändringar i ägaruppgifterna sänder CFD en anmälan på magnetband. Svarerhålls, likaså på magnetband. 1978/79:114 37 omaktuell adress, civilstånd och uppgift om omyndighet för nya ägare samtförändringar i namn, adress, civilstånd och omyndighet för övriga registreradeägare. CFD lägger in de nya uppgifterna i registret (BASG) frånsettförändringar i lagfarna ägares namn. Dessa skrivs ut på papper och skickas tillinskrivningsmyndigheten för handläggning. Aviseringarna till och frånStockholms länsstyrelse sker . Uppgifterna omcivilstånd och eventuell omyndighet är endast tillgängliga för IM i samband medhandläggning av ärenden. Huvuddelenav den information som avses ingå i faslighelsdatasysle-mets register återfinnsi dag i de systemens jord- och stadsregister samt fastighets- ochtomträttsböcker. Innan fastighetsdatasystemet kan tas i bruk i ett visstgeografiskt område måste en regisleromläggning ske. Iomläggningen ingår ett förberedelseskede som äger rum vid de myndigheter somansvarar för de manuellt förda regisiren. Förberedelsearbetet syftar till atthöja kvalitén på de registren och att underlätta omläggningsarbelet.De registren är inte förda på ett i alla avseenden enhetligt sätt. Iförberedelsearbetet ingår därför att analysera de enskilda registren och atlgöra erforderliga modifieringar i omläggningssystem m m. Denkvaliletshöjande delen av förberedelsearbetet består bl a i att jord- ochstadsregister kompletteras med t ex vissa areal- och planuppgifter, att dettill stadsregistret hörande bihang C avvecklas, att plan-kompletteringarutförs, m m. Arbetet är således av långsiktig karaktär och är inte i alla delaren nödvändig förutsättning för att det fortsatta omläggningsarbetet skall kunnautföras. Arbetet har redan initierats inom hela landet. Ifastighetsregisterreformen ingår fastighetsbeteckningsreformen som ett led. Somen följd av bl a övergången till kommun som registerområde genomförs vissaändringar av fastighetsbeteckningarna. I samband härmed skapas namnregistersom även används vid den egentliga registeromläggningen. Nästafas i förberedelsearbetet innebär att de registren bereds, i direktsyfte att underlätta det fortsatta omläggningsarbetet. Beredningen innebär attinnehållet i böckerna struktureras och att vissa koder förs in.Beredningsarbetet börjar ca dataregistreringen görs. Viddataregistreringen överförs innehållet i de registren till ettADB-läsbart medium. Registreringengörs med hjälp äv en minidatorutrustning, ett s k key-to-disc-sytsem av typCMC. Utrustningen består av ett antal arbets- 1978/79:114 38 platsermed textskärm och tangentbord som är anslutna till en minidator med skivminne ivilket överförda uppgifter lagras. 1 samband med dataregistreringen utförsomfattande kontroller av iegistrerade data genom programmeradekontrollfunktioner i registreringssystemet och genom verifiering, som innebäratt dataregistreringen sker två gånger varvid resultaten av de bådaregistreringarna jämförs med varandra. Uppgifter ur jord- och stadsregistrenskrivs dessutom ut på en lista som läses mot de registren. Innanmotläsningslistan skrivs ut har det registrerade materialet genomlöpt fieradatorbearbetningssteg som har kontrollerande och komplelterande funktioner. Viddessa bearbetningar förs uppgifter in på fastigheter med ledning avinformation som är registrerad på andra fastigheter (s k genereringar). Ettexempel på detta är atl uppgift om avskild mark förs frän den avskildafastigheten till ursprungsfastigheten. Därigenom behöver uppgifter om avskildmark inte regislreras för ursprungsfastigheterna. Ett annat exempel ärgemensamma inteckningar som endast behöver registreras fullständigt en gång.Genom detta förfarande behöver av den informationsmängd som skallredovisas i FR och IR inte registreras. I samband med datorbearbetningarnaskapas också omregistreringskedjor och data-registrerade koder översätts tillklartext. Somframgår av avsnitt 3.2 läggs fastighetsdatasystemets register upp med data frånfiera olika källor. Insamlingen av de olika uppgifterna pågår i principparallellt och är relativt oberoende av varandra. är gjord måste uppgifterna från olika källor stämmas avoch kontrolleras mot varandra. Detta görs maskinellt. De olika uppgifternamåste också ställas samman, redigeras och fä den form de skall ha ifastighetsdatasystemets register. När detta arbete är klart kan uppgifternaföras in i systemets register (databaser) via laddningssystemen. Efterdetta genomförs från terminalerna hos registermyndigheterna s kengångsajourföring, vilket innebär att registren kompletteras med sådanaförändringar som inträffat omläggningsarbete pågår. 1978/79:114 39 4 Informationsinnehållet i de skilda registersystemen Innehålleti FR och IR i driflsyslem 1 framgår av respektive registerförfattningar.Enligt fastighetsdatakungörelsen tillför CFD information frånfastighetstaxeringslängden en gång . Enligt samma författningajourhålls bl a både lagfarna och taxerade ägares adresser var fjortonde dag.För handläggnings- och utskriftsprogram fordras vissa uppgifter som är knutnatill bl a varje registermyndighet. I det följande sker en genomgång avinformationssystemens innehåll. Promemoria 36:5 föranleder att vissainnehållsfrågor behandlas mera utförligt än andra. Delarav fastighetslängdens (fastighetstaxeringsbandens) innehåll tillförsdriftsystem 1 samt utnyttjas i systemen för tillämpningar inomsamhällsplaneringen. Detta förändras inte genom delningen. Koordi-natregistretsuppbyggnad har föregått och bör föregå de övriga ADB-registren. Som en del ikoordinatregistrens uppbyggnad ingår kontroll mot jord- och stadsregister.Kontrollen avser bl a registerbeteckningarnas utseende samt att endast levandeenheter (fastigheter och registrerade samfälligheter) finns i regisiren.Koordinatregistren är därmed de försia register med officiellaregisterbeteckningar som kan användas för maskinell kontroll av och matchningmol fastighetstaxeringsbandens uppgift om fastighetsregisterbeleckning. Det hardärför varit rationellt att denna kontroll och matchning sker i anslutning tillkoordinatregister-systemen. Därför finns erforderiiga uppgifter frånfastighetstaxeringsbanden lagrade i en databas som är fysiskt integrerad medkoordinatre-gistersystemen. Databasen för taxeringsinformation betraktas dock -på samma sätt som systemen för dataregistrering m m öch systemen förtillämpningar inom samhällsplaneringen - som odelad. Förslagtill författningsändringar med anledning av delningen framgår av avsnilt 10. 1promemorian från departementet anges att FR liksom i driflsyslem 1 gemensamhetsanläggningsregisler(GA-register) Dessutomfinns bestämmelser om kvarters- och adressregister i fastighetsregisterkungörelsen(FRK 1974:1059 ändrad 1975:1112). 1978/79:114 40 riverkethar den till regeringen överlämnat förslag till ändringar i FRK.Förslaget innebär få ändringar beträffande registrets innehåll.