prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — i 1976års pri se rför all göra detmöjligl all i högre grad än nu sälla priser som ansluler lill marginalkoslnaderna,har lillslyrkls eller lämnals ulan erinran av del stora flertaleiremissinsianser. KAK, NTD, , bilinduslri- ochbilgrossislförening sami , avslyrker dock förslaget,medan SÅ anser sig inte kunna ta ställning till förslaget ""eftersomtyvärr ingen redovisning lämnals för vilka effekiiviteisförlusier ochfördelningspolitiska konsekvenser, som följer av olikafinansieringsmöjligheter". NTD framhåller all ""Riktade åtgärder inomjärnvägslrafiken är beroende av om SJ kan lämna underlag beträffande deekonomiska föruisätiningarna för och inriktningen pä kombinerade iransporter avenheislasler"". framhäller att det är"principiellt rikiigi au man efierslrävar all låla koslnadsansvarel bådeför järnvägslrafik och landsvägslrafik motsvara de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna. All däremoi, som ulredningen föreslår, vidta denna ålgärdenbart för järnvägslrafiken när av persontransportarbelet och 50 96 avvamiransporlarbelei i landet går pä landsväg är enligt föreningen inleacceplabelt. En sädan ålgärd skulle gynna sådana person- och varutransportersom har faktisk lillgång lill järnväg pä bekostnad av dem som inte har lillgångtill järnväg. Ulredningens förslag är också så oprecisa all desammanlagna med den växande andelen olönsam bandelslrafik enligt föreningensmening skulle försvära en önskvärd eftektivisering av SJ. Ulredningen redovisar som moiiv för förslagei omavlaslning av SJ:s koslnader all priskänsligheten är betydligt högre förjärnvägslrafik än för landsvägstrafik. anser att ulredningens bedömning avpriskänsligheisför-hållandena är riktig. Det är dock beklagligt atl ulredningeninte har gjort någon närmare analys av orsakerna lill depriskänsligheisskillnader som redovisas. Del lorde sålunda vara rimligi alt denmycket låga priskänsligheten för bilismen för en höjning av bensinpriset berorpä atl allernaliva iransportmedel lill personbil resp. lastbil i de allraflesta fall saknas. Efiersom arbetsresor och andra uppenbara nyiioresor medpersonbil ulgör en dominerande del av bilresorna är en bilisl i många fallivungen au låla kostnadshöjningar på 1. ex. drivmedel drabba andra delar avsin privala konsumtion än transporterna. Utredningens samhällsekonomiska analys ger enligtvägföreningen vid handen alt man borde förorda sänkia avgifier både förjämvägslrafik och landsvägslrafik. Likaså är föreningen principielll positivtill ökade investeringsresurser lill bäde järnvägstrafik och landsvägstrafik.För järnvägens del bör sådana resurser i första hand användas till att skapaeflekiiva fömtsättningar för all fylla sin enligt ulredningen viktigasteframlida uppgift -. Prop.1978/79:99 67 masstransporteroch trafik mellan centra."" bilinduslri- ochbilgrossislförening anför all ""vill man avlasla SJ 300 miljoner kr.är della en allmänpolitisk bedömning som får avvägas mol andra anspråk. Om SJskall ges ökade resurser anser vi an dessa skall ges i form av medel lillinvesteringar. SJ får då själva salsa pengarna där man anser sig har bäsl nyltaav dem. Vi avstyrker förslaget om en subvenlionering av SJ:sdriftkostnader"". Mänga av deremissinsianser som lillsiyrker all SJ avlaslas vissa fasta kostnader sirykerunder vad ulredningen framhållit, att beloppets exakta storlek flr bestämmas pågrundval av vad SJ kan redovisa beiräffande samhällsekonomisk nytta ochförelagsekonomisk belaslning för den typ av riktade åtgärder som utredningenskisserat. SJframlägger i sitt yttrande ell förslag lill prissänkningar på persontransporter,innebärande all '"huvudiaxan säiis lill hälften av nuvarande i. o. r-pris,reducerat med 15 96, och all ell lägprisrabaiikort inrättas, som ger 40procents raball på della pris mändagar-iorsdagar och . i 2 klass"". Del beskrivna förslaget lilllägprisrabaiikort och ny huvudlaxa beräknas av SJ medföra en förelagsekonomiskresullalförsämring av siorieksordningen 150 milj. kr., inkl. de särskildaförmånerna för pensionärer och studerande. RRV framhåller all deprinciper ulredningen föreslår beträftande avgifts-sättningen leder""till att SJ bör avlaslas kosinaderna för bannäiei. medför aukostnader för baninvesteringaroch banunderhåll bör finansieras genom direktaanslag i likhel med vad som gäller för väginvesteringar och vägunderhåll.Nuvarande krav på avskrivning och förräntning av medel till invesleringar ibannäiei bör därvid slopas". Liknande synpunkierframförs av bl. a. SF, Föreningen och Jårnvägsfrämjandei isydöstra . anial remissinsianserifrågasätter utredningens slutsals och uttalande all avgiftssystemen inom såvälsjö- som luftfarten i princip inte påverkas av ulredningens förs lag lillavlaslning av SJ:s fasia koslnader eller av ulredningens andra förslag tillreformer. a. alt utredningen inte behandlatfrågan om vilka eftekiiviieisökningar som kan uppslå för andra irafikslag viden motsvarande avlastning av fasta koslnader som föreslagits för järnvägen.Verket anför vidare all ulredningen inie heller lagit upp frägan om vilkeninverkan en laxesänkning för järnvägen, möjliggjord genom den föreslagnakoslnadsavlaslningen, skulle få på konkurrensen mellan järnväg och andratransportmedel än bil och därmed för irafikfördelningen mellan transport-grenarna.Enligt verkets mening är del uppenbart an den principiella skillnaden iulformningen av koslnadsansvarel mellan järnväg och flyg kan få effekier,somskulle kunna leda till en samhällsekonomiskl mindre effektiv trafikfördelning.Verket framhåller dock att effekien totalt sett kan vänlas bli liten, eftersomluftfartens trafikavgifter "utgör en mindre del av del pris den Prop.1978/79:99 68 slutligakonsumenten av iransporttjänster har alt betala - i normalfallet mellan 10 "". 5/15-/, betonar dock ""atl del loialauigiftsui-lagel från luftfartsverkels sida allvarligl päverkar det prisflygbolagen måste ta ul av irafikanlerna. Dessa avgifter utgör för många linjer20-30 96 av intäkterna. Ulredningen anger alt man har dälig kunskap om prisetspåverkan på efterfrägan inom transportsektorn. Säväl SAS som hardock funnitalt priskänsligheten är väsenilig och då framför alli hos de marginellairafikanler som vi nu söker nå med vår lägprispolilik"". Luftfartsverketframhåller slulligen all ""verket skulle finna det naturiigi omulredningen om vissa frågor beiräffande luftfartens roll i en samordnadtrafikpolilik bland andra frågor som anknyter lill dess uppgifter räknade de avverket påtalade problemen med all samordna avgifispoliliken så all den inieleder lill en samhällsekonomiskl ineffektiv fördelning av transporter mellanolika Irafikgrenar". Sjöfartsverketbeklagar ""all del för sialsmakiernas irafikpoliiiska ställningstagandenytterst betydelsefulla och ambitiösa arbele som ulredningen utfört inte kunnaiges en mera allmän och principiell inrikining som omfattar allatrafikgrenar". Verkei önskar säledes alt en mer samlad bedömning skall skeav kostnadsfrågorna inom iransportsektorn. ""Sammanfattningsvis villsjöfartsverket sålunda framhålla all del även ifråga om sjöfarten är nödvändigtmed samhällsekonomiska hänsyn och bedömningar i olika avseenden.Trafikpoliliska utredningens principiella resonemang och avvägningar i dessadelar beiräffande landtransportseklorn kan emellertid inle ulan särskildaanalyser och värderingar "översällas" för lillämpning inomsjöfartssekiorn. Med hänvisning bl. a. till de synpunkier som hiltills anförtsi della yttrande vill sjöfarlsverkel vidare påstå atl ulredningenskonstaterande att dess synpunkter och förslag inle skulle ha några konsekvenserför bl. a. sjöfarten, är svårt all f n. bekräfta". Sjöfartsverketanser sig ocksä, efter alt ha studerat direkliven till sjöfartspolitiskautredningen "ha anledning befara all inle heller när sjöfartspoliliskautredningens betänkande föreligger kommer stalsmaklerna all ha tillgång lilldet genomarbetade underlag av lillräcklig bredd som krävs för den meraspecificerade ulformningen av en trafikpolitik som täcker samtligatransport-grenar och tar hänsyn lill de speciella förhållanden somgäller för var och en av dessa"'. ÄvenNO, SPK, länsstyrelserna i , .Malmöhus och Norrbonens län samlSvenska iransporiarbetarförbundei framhåller alt konsekvensema för sjöfartenoch luftfarten av ell genomförande av ulredningens förslag bör undersökas. Närdel gäller avgiftssystemets utformning för vägtrafiken tillstyrker del hellövervägande antalet remissinsianser ulredningens förslag alt den röriigaavgiften sä väl som möjligl bör ansluta till den samhällsekonomiskamarginalkostnaden. Några remissinsianser, .V/, MHF och Svenska kommunJÖrbundel,uttrycker dock tveksamhet lill förslaget. Prop.1978/79:99 69 Mframhåller all ""förbundel delar ulredningens äsikl all del ärönskvärl alt medvetandegöra den enskilde irafikanien på varje resas koslnader.Förbundel kan därför se en omläggning av den nuvarande beskattningen i riklningmol mer röriiga skaller och färre fasta skaller, l. ex. genom allfordonsskatten överförs lill bränslepriset. Däremoi är förbundel skeptiskt tillall beskaiining ulnylljas mer i syfte all slyra medborgarnas beleenden än lillatt finansiera skäliga utgifter'". MHF anser all""ulredningens hela resonemang och principer om samhälleismarginalkosinader inom samfärdselsekiorn lorde för gemene man le sig alltförteoretiska och svära all förslå. Man kan därför inle förvänla atl avgiftsuttagdelvis gmndal på spekulaliva och svagt underbyggda ekonomiska leorier skallkunna vinna förankring hos dem som drabbas av dessa avgifter"". Svenska kommunförbundetanför alt "den av utredningen redovisade teorin för marginalkostnaderskulle kanske kunna accepleras om den läggs till grund för en avgiftssätiningsom enbart syftar lill ett effektivt uinyltjande av befinlligairafikanläggningar. I praktiken kan den dock knappast tillämpas när del gällervägtrafiken. Ulredningen har också visat all det inle är möjligt all faslsiällamarginalkoslnaderna med nöjaktig säkerhet. Avgifterna bör därför enligtstyrelsens uppfattning i slället inriklas på all ge en samhällsekonomisklriklig och effekliv dimensionering och difterentiering av transportapparaten. De samhällsekonomiskamarginalkoslnaderna saknar enligt styrelsens uppfattning iniresse som underiagför trafikpoliliska beslul. De kan dock vara av vissl värde som underiag fördiskussioner om styrmedel för avvägning mellan biltrafik och busstrafik"'. Ytterligare nägraremissinstanser, bl. a. ASG. ifrågasätter om inle de röriiga trafikavgifterna hell eller delvisborde inkludera beräknade framlida investeringskoslnader för vägar i enlighelmed irafikutrednings och bilskalieulredningens förslag. .\v del stora antalremissinstanser som släller sig posiliva till utredningens förslag att derörliga avgifterna för vägtrafiken så väl som möjligl bör anpassas lill desamhällsekonomiska marginalkoslnaderna, beionar praktiskt taget samtligaosäkerheten i utredningens beräkningar av de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna för olika fordonskaiegorier. Flertalet anför även kriiiskasynpunkter beträffande olika kostnadsposter som ulredningen redovisal ellerutelämnat i sina beräkningar av de samhällsekonomiska marginalkoslnaderna. a. beräkningen av vägunderhålls-, irafikövervaknings- ochirängselkostnader saml utelämnande av miljökostnader och avproduktionsbortfall och s. k. humanvärde vid beräkning avirafikolyckskosinaderna. Siaiens naturvårdsverkframhåller bl. a. alt "de förslag som utredningen lämnar avser framförallt atl påverka fördelningen mellan väg- och järnvägstrafik i Slorl vilketendast ger marginella miljöeffekter. Prop.1978/79:99 70 terarockså atl det krävs särskilda åtgärder för all komma lill rälla medmiljöproblemen i tätorter. Förslag på lämpliga ålgärder eller krav påvägtrafiken för all lösa dessa problem lämnar dock inle ulredningen. "Verkei föreslår ett antal åtgärder och "atl verkei bör få ansvarei all bliföreskrivande myndighei i de miljövårdsfrågor som gäller vägirafiken". SPKanser alt "prissättning efter marginalkostnader i enskilda fall kaninnebära prisökningar som slär i strid med samhällets stabiliserings- ochfördelningspolitiska målsättningar", vilkel mäsle beaktas. SPK framhällervidare alt "enligt nämndens mening bör i försia hand åtgärder vidlagas -av 1. ex. invesleringskaraklär - som syftar lill all molverka konstateradenegativa effekier". Likartadesynpunkter anförs av bl. a. siaiens planverk och länssiyrelsen i län. framhåller all "förbundel vill, i dellasammanhang, särskilt påtala alt iransporlpriseis belydelse för transportefterfrägantrots försök av utredningen ännu inte utretts lilifredsställande i väsenlligaavseenden. Ulredningen har bl. a. med hjälp av lillgänglig SCB-siaiisiik försöktbelysa prissättningens belydelse för transporifördelningen mellan järnväg ochlastbil. Del bör emellertid observeras au SCB-siatisiiken beiräffandevarutransporter med laslbil är siraiifierai sä atl mindre företag och även smäbilar har mindre sannolikhet alt komma med i sifTermaierialei, vilket döljerförhållandel au priselasticiteten inom denna del av marknaden pä kort sikl ärsiörre än för den mer väletablerade delen av marknaden som främst omfattas avSCB-slatistiken, medan den längsikiiga priselasticiteten är mer påfallande förstörre företag. Ulredningenhar även diskuierai priskänsligheten för personbilslranspor-ler, bl. a. iförhållande lill kollektivtrafiken. Ulredningen haremellertid enligt förbundetsmening inte tillräckligt uppmärksammat alt en, genomsnittligt sett, lägpriskänslighet kan dölja stora variationer inom privatbilislkollekli-vet". Förbundelanser att vissa undersökningsresultat bl. a. kan tolkas så alt storaprivatbilislgmppers priskänslighet har satts ur spel som ell resultat av inkomstbeskattningssystemet.Många bilister upplever därför enligt förbundet biluinyitjandei lill och frånarbelet och i arbetel som en privatekonomisk vinsl som dessutom förstärks genommarginalskatieeffeklen. Förändringar i kollektivtaxan å andra sidan påverkarinte denna bedömning i samma omfattning. Förbundel anser atlinkomstbeskattningssystemet bör ändras i dessa avseenden bl. a. för atlåterställa en väsentlig del av prismekanismen men även av rättviseskäl. Närdel gäller den yrkesmässiga trafiken anser förbundet atl de rörliga avgifternasstorlek i förhållande till totalkostnaden är mycket mindre än för privatbilaroch antagligen för lilen för au få nämnvärd styreffekt. Förbundel förordar enförskjutning av avgiftssammansäiiningen i riklning mol högre inköpsavgift(accis) och högre ärliga fordonsavgifier. Prop.1978/79:99 71 Vadbelräffar de av ulredningen beräknade samhällsekonomiska marginalkoslnadernaför olika fordonskaiegorier uiirycker flera remissinsianser iveksamhelspecielll lill beräkningarna avbusslrafikens koslnader och lill ulredningensrekommendalion all de röriiga avgifterna för dieseldrivna bussar bör höjas.Del gäller bl. ochNorrbottens län, statskontoret. Svenska bussirafikförbundei, Svenska komimiiiförbuiidei ochSLTF. Bussirafikförbundei anseran ulredningen har överskallai bussarnas marginalkosinader för vägunderhåll ochirängsel. En halvering av de av utredningen redovisade beloppen skulle enligiförbundel vara rimligare. Förbundet anser också all ulredningens redovisning avolyckskoslnaderna är uppseendeväckande dåligt underbyggd. En ceniraluigångspunki för ulredningens beräkningar har varit olika fordonsslags förekomsli polisrapporlerade väglrafikolyckor med personskada. Enligibusslrafikförbundels erfarenheler och gjorda undersökningar av olycksriskerinom bussirafiken är sannolikheien för au olyckor, i vilka bussar ärinblandade, blir föremål för polisulredning större än för väglrafikolyckor iallmänhet. Därlill kommer enligt förbundets mening, atl det inte kan vararikligl all påföra ell fordon koslnader för olyckor enbarl av den anledningenall fordonel i en rapport har uppgivils inblandad i olycka. Bussirafikförbundeiframhäller vidare att en utgångspunkt för ulredningens beräkning avvägtrafikens olyckskostnader har varit atl den del av dessa kostnader, som intebelastar trafiken i form av försäkringspremier, i stället bör påföras i form avavgifter till del allmänna. En konsekvens av detta borde då bli en motsvarandereduktion av de allmänna socialförsäkringsavgifter, som bidrar lill allläcka sådana kostnader. 1 ytteriigare konsekvens med della borde då också liggaatt andra områden för mänskliga aktiviteter och beleenden, som också leder tillolycks- och vårdkostnader, blir belastade med särskilda avgifier pä motsvarandesäll. Enbart för vägtrafikens vidkommande borde del för övrigi i konsekvensensnamn varil angeläget alt andelsmässigt ha proportionerat ifrågavarandekoslnader även pä irafikanl-gmpper, som inte nås genom avgiftsuttaget påbiltrafiken, t. ex. mopedisler, cyklister och fotgängare lill de andelar, somsädana kategorier varit inblandade i polisrapporterade vägtrafikolyckor. Ävenom särskilt betalningsansvar inte skulle komma ifråga för sådanairafikanlgrupper borde inle deras andel i kostnaderna påföras andra grupper,dvs. Förbundelanser det uppenbarl au de redovisade beräkningsresultaten inte bör kunna läggastill grund för nägra beslut om ändringar i vägtrafikbeskaltningen. 1 den månsädana ändringar ändå anses påkallade av allmänpolitiska skäl bör de enligtförbundets mening bedömas pä grundval av de allmänpolitiska effekier som manönskar uppnå. Förbundel föreslår atl frågan om slopande av nuvarande fordons-och kilometerskatl för bussar som enbarl utnyujas i yrkesmässig linje- ochbeställningslrafik las upp till prövning och Prop.1978/79:99 72 pekarpå att en molsvarande åtgärd genomförts i . 1fråga om övriga fordonskaiegorier ifrågasätter bl. a. KAK om inteenergipoliliska motiv lalar för alt beskattningen av dieseldrivna lälla fordonunder 3,5 lons lolalvikt bör vara oförändrad. bUindustri- ochbilgrossistförening framhåller allmänt beiräffande dieselbiiarnas beskattning,all "eftersom beskattningen kommer alt vara av avgörande betydelse föranialei dieselbilar kan denna fräga inle avgöras enbart medutgångspunkt frän om de belalar sina marginalkostnader beräknade enligiulredningens metod. Dieselbiiarnas beskattning måste avgöras i ett störresammanhang där man tar hänsyn till energi, miljö och ekonomi". Avde remissinsianser som i sina yttranden behandlal utredningens förslag allinföra e n regional differentiering av bensinskatten och kilometerskatlen förlätta fordon, är övervägande antalet remissinstanser tveksamma till förslaget.En minoriiei - bestående av Landstingsförbundei, LO, LRF, länsstyrelserna iVästernorrlands och , RRV och statskontoret - är posiliva tillförslaget. RRV framhåller dock alt effekterna av den obetydliga differentieringsom är prakliskl möjlig lorde bli begränsade. LRF anför också bl. a., atl"samiidigi måste vi konstatera att en difterentiering Släller sig kostsamur administrativ synpunki och alt här föreligger risk för olämpligagränseffekter. Enligt LRF:s mening bör frägan om differentiering övervägasytterligare. Därvid kan det visa sig mera ändamålsenligt all differentieranågon del av de fasta avgifterna pä vägtrafiken säsom bilaccisen ellerfordonsskatten. fall pågående utredningsarbete skulle leda till atl alla fasta avgifter påfordon ersätts med molsvarande höjningar av bensin- och kilomeierskallerförutsätter LRF alt reglerna utformas pä ell sädanl sätt atl landsbygdsbefolkningeninle ytteriigare belastas med ojämlika avgifter. Inom ett system med enbartröriiga avgifier finner vi det naluriigl alt aktualisera frägan om reslitutionav drivmedelskatt. skall differentieringen begränsas lill att omfatia barapersonbilar. Setl ur regionalpolitisk synpunki kan samma argument anföras föralt sänka avgifterna ocksä för tyngre fordon i dessa områden. För merparten avvåra landsbygdsområden finns det inget alternativ till lastbilstransportersamtidigt som dessa naluriigtvis förorsakar myckel mindre i Irafiken och förmiljön än på de härdtrafikerade huvudvägarna i och itätorterna". Tveksamhettill förslaget och/eller önskemål om ytteriigare utredning av frågan anförs avbl. A'0, NTD, SPK, länsstyrelserna i och ,saml SÅ. Flera av dessa inslanserförordar exempelvis att innan ställning tas i den akluella frågan börytteriigare bedömningsunderiag från Utredningen (H 1977:03) om utjämning avregionala och lokala prisskillnader pä eldningsolja och bensin avvaktas. a. atl "en regional differentiering av drivmedelsbe- 1978/79:99 73 skaiiningenkan få konsekvenser som utredningen inte berörl. Prisskillnader om 10 öre-iviss del av Iandel 20 öre-på bensin mellan olika områden lorde föranleda altbilisterna vid zongränserna flyllar över sina drivmedelsköp och åsiadkommer ensamhällsekonomiskl irrationelli inköpsmönsier. Bland nackdelarna av en sådanibeleende kan nämnas alt det kan medföra ett kännbart försäljningsbortfall iåtskilliga lanthandelsbutiker och bensinsla-lioner som ligger på"fel" sida om zongränserna. försäljningsbortfall om t. ex. 20-30proceni skulle i vissa fall kunna innebära atl man inle når den minsla årligainköpskvanliiei som krävs av leverantörerna. Föriust hell eller delvis avdrivmedelsförsäljning i en lanlhandelsbulik kan också föra med sig all ävendagligvaruförsäljningen minskar. Genom denna förändring avkonkurrensföruisäiiningarna kan stödbehovet till dagligvarubutiker ochbensinsiaiioner i glesbygd komma au öka. NO släller sig Iveksam lill förslagei.Om en avgiftsdifferentiering anses angelägen från regionalpolilisk synpunktvore del lämpligare all välja den konkurrensneulrala formen all sänka denåriiga fordonsbeskaitningen i stödområdena. Man skulle därmed frångå denanpassning till marginalkoslnaderna som ulredningen eftersträvat men ålgärdenkan dock frän regionalpolilisk synpunki moliveras av all del för mänga iglesbygd är nödvändigt atl ha bil med hänsyn lill den ofta dåligt utbyggdakollektiva irafiken. Regionalpoliliskl motiverade stöd till de utprägladeglesbygdsområdena lorde också kunna ges genom skattetekniska ålgärder av annalslag". Negativalill den föreslagna regionala differentieringen av bensinskatten m. m. är ll',RSV. länsstyrelserna i , , , , .Malmöhus ochGöleborgs och län, , K.4K, M, MHF, SF ochSvenska iransportarbeiareförbundel. Vägverkelanser au den av ulredningen föreslagna regionala differentieringen medanknytning lill inre och yiire stödområdet inte överensstämmer med densannolika geografiska variationen av de samhällsekonomiska marginalkoslnadernaoch all det bör finnas enklare medel au tillgå än difterentierade bränsle- ochkilomeierskaller om målel är all siödja glesbygderna, all. RSVframhäller au om bensinskatten difterentieras så som föreslagils kommer del atlkräva ökade kontrollinsatser. Verkei anför vidare all "den besparing somen normalbilisl i inre stödområdet kan göra om förslaget genomförs tordeknappasl översliga . Den besparingen minskar om skallesänkningenskulle leda lill au bilavdragen räknas om. Om det av regionalpoliliska skälanses befogat att ge stöd ål bilägare i stödområdena bör det enligt RSV:suppfattning ges i annan form än den föreslagna. Ellsärskilt problem med vägtrafikbeskattningen är atl fordon byter ägare och isamband därmed också hemort. Om skattesatsen inte är densamma i den gamla som iden nya hemorten lorde det bli nödvändigi all notera kilomeierräknarensställning vid ägarbytet, dvs. stämpla av eu kort i räknaren. Det är knappasllänkbart au den rutinen då skulle kunna begränsas Prop.1978/79:99 74 baralill de fall där en "skallegräns" överskrids. Den lorde istället fåinföras vid alla ägarbyten." Engenomförande av förslaget skulle enligt RSV medföra risk för försök lill anundandra skall genom all felakligi "skriva" kilometerskatieplikligabilar på adresser inom områdena med lägre skatt. Länsstyrelseni anser bl. a. all "ulredningens förslag lar inie hänsyn lillatt del allmänna stödområdel omfattar säväl utpräglad glesbygd som storatätorter likaväl som landet i övrigt hyser både tätorter och storaglesbygdsområden. kan inte inse att den samhällsekonomiskamarginalkostnaden skulle vara lägre i Umeä, och än iLandskrona, och .