prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — likvidför växande skog som avses i andra stycket medges ocksä Ifråga om punkt 11av anvisningarna till 21 § sädan ersättning för skog ellerskogs-kommunalskaltetagen (1928:370), produkter som avses i punkt 4tredje skogslikvid, och som efter den tidpunkl slyckel av anvisningarna lill 35 § .för tillträde av den skogbärande kommunalskaltelagen (1928:370). marken som gäller enligt fastighelsbildningslagen(1970:988) eller enligt skriftligt avtal, dock ej före den tidpunkt då fastighetsbildning har sökts, har tagit ut skog för att erhålla medel tillbetalning av skogslikviden, får, för beskattningsår, under vilket likviden ännuej förfallit till belalning, 'Senaste Ivdelse 1979:77. erhålla uppskov med högst ett belopp motsvarande summan av a) hetaköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsräuoch b) sjuttioprocent av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter. Vad iförsta-tredje styckena sägs om köpeskilling gälleräven försäkringsersättning för skog och skogsprodukler. Uppskov får ej åtnjutas för högre belopp än som motsvararden beräknade nettointäkten av den förvärvskälla, varifrån intäkten avskogsbruk härrör. Har iförvärvskällan redovisats utdelning från samföllighel, som avses i 53 § 1 mom.första stycket O kommunalskaltelagen (1928:370), får uppskov åtnjutas till dendel utdelningen härrör från intäkt av skogsbruk i samfälligheten underdelbeskattningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätl som om denna delutgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldige drivit själv. Vid tillämpningen av försia-lredje styckena avses medköpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskovmedges inte med så stort belopp atl underskott i förvärvskällan uppkommer vidberäkning av nettointäkt enligt kommunalskattelagen. Har i förvärvskällan redovisats utdelning frånsamfällighet, som avses i 53 § 1 mom. första styckel O kommunalskattelagen,medges uppskov ySr den del av utdelningen som härrör frän intäkt av skogsbruki samfölligheten under del beskattningsår som utdelningen hänför sig titt påsamma sätt som om denna del utgjort intäkt av skogsbruk,som den skattskyldigedrivit själv. 3 § Insättning avseende viss förvärvs- Uppskov för visst beskattningsår och källamå för ett och samma beskattningsår ej understiga . Belopp,som insattes ä skogskonto, skalt avrundas nedåt tilt Jämna hundratal kronor. vissförvärvskälla medges inte med belopp som understiger . Uppskovsbeloppetavrundas nedåt till heh hundratal kronor. Tittledning för bestämmande av belopp, för vilket uppskov med tax- Skattskyldig som yrkar uppskov skall tilt självdeklaralionen foga utred- " Senaste lydelse 1975:263. 3 1978/79. eringyrkas, skall den skaltskyldige vid självdeklarationfoga ulredning enligt av riksskattenämnden fastställt formulär ävensom beskedfrån banken rörande verkställd insättning å skogskonto. Har den skattskyldige under beskattningsåret haft inläklav skogsbruk från mer än en förvärvskälla, skall utredning, som i försiastycket sägs, förebringas särskilt för vaeförvärvskälla beträffande vilkenuppskov med laxering yrkas. Detåligger skattskyjdig, som åtnjuter uppskov med taxering enligt dennaförordning, au i självdeklaration avseende den förvärvskälla beträffandevilken uppskov åinjutes, lämna uppgift rörande storieken vidbeskauningsårets utgång av hans tillgodohavande å skogskontot. Belopp, för vilket uppskov med taxeringen yrkas, skallvara inbeiah till banken senast den dag den skaltskyldige enligt 34 §laxeringslagen (1956:623) har att avlämna självdeklaration. ning på blankett enligt av faslslälllformulär xöw/besked frän banken om Insättningen, f förekommande fall skallutredning och besked lämnas för samtliga de förvärvskällor för vilka denskattskyldige yrkar uppskov. Skattskyldig skall I självdeklaration lämna uppgift omtillgodohavande pä skogskonto vid beskattningsårets utgång. Uppskov medges endast om det ifrågavarande beloppet harbetalats in lill banken senasi den dag som den skattskyldige enligt 34 §taxeringslagen (1956:623) skall avlämna allmän självdeklaration. Skaltskyldig, som vill disponera å skogskonto inneståendemedel, äger att efter dagen för insättning återfå det insattabeloppet. Uttag må avse beloppel i dess helhei eller del av detsamma, dock attdeluttag ej må understiga . Om särskilda förhållanden detföran- Skattskyldig får ta ut det insatta beloppet tidigast fyramånader efter insättning. Ullag får avse hela del innestående beloppel ellerdel av detta, dock inte lägre belopp än . Om särskilda förhållandenföranleder det, får regeringen medge att innestående medel tas ut lidigare 'Senaste lydelse 1979:77. <> Senaste lydelse1975:263. leda, äger regeringen medgiva, att å skogskontoinnestående medel må uttagas utan att föreskriven tid för medlens inneståendeiakttages. Efter det att förfiutit från ingången av det ärinbetalning enligl 5 § senast skolat verkställas, skall banken återbetalakvarstående medel. Å medel, som insatts ä skogskonto, skall utgå ränta efierräntefot, som bestämmes av banken, hos vilken insättning skett. Belopp, för vilket uppskov med taxeringen erhållits, skallupptagas såsom bruttointäkt av skogsbruk för det beskattningsår, då uttag frånskogskontot sker. I intäkten Inräknas jämväl uppburen ränta å kontol, vilkensålunda icke skall upptagas såsom inläkt . Föreslagen lydelse än som har sagls. Sedan tio är förfiutit frän ingången av det år dåinbetalning enligt 5 § senast skall ha gjorts, skall banken betala utkvarstående medel. Räntesa isen för medel pä skogskon -to besläms av banken. Medel på skogskonto, inklusive ränta, las upp som Intäktav skogsbruk först för del beskattningsår då utbetalning sker. Överlåterskattskyldig fastighet, som utgör den väsentliga delen av förväivskälla, förvilken insättning å skogskonto verkställts, skola innestående medel upptagassäsom bruttointäkt av skogsbruk för det beskattningsår, under vilketöverlåtelsen ägt rum. Har oskiftat dödsbo medel innestående ä skogskonto skotamedlen upplagas säsom bruttointäkt av skogsbruk för det beskaUningsår, undervilket dödsboet skiftas, etter, om 53 § 3 mom. fiärde stycket kommunalskatte- Övergårskatlskyldigs fastighet till annan skall, såvida fastigheten utgör denväsentliga delen av föiväivskälla för vilken insättning på skogskonto hargjorts, innestående medel genasi tas upp som intäkt av skogsbruk. Har dödsbo innestående medel skalt beskaUning äga rum fördet beskattningsår då reglerna om handelsbolag tillämpas första gången pådödsboet. 'Senaste lydelse 1969:199. lagen tillämpas på dödsboet, för det beskattningsår dånämnda stycke första gängen tillämpas. Har vidbodelning make tillagts fastighet, som förut tillhört andra maken och som ingåri förvärvskälla, för vilken insättning å skogskonto verkställts, skotainnestående medel upptagas säsom bruttointäkt av skogsbruk för detbeskattningsår, under vilket bodelningen ägt rum. Har avtal träffats om överiålelse eller pantsättning av åskogskonto innestående medel, skola medlen upptagas säsom bruttointäkt av skogsbrukför det beskattningsår, under vilket avtalet träffats. Har avtal träffats om överiålelse eller pantsättning avmedel pä skogskonto, skall medlen genast tas upp som inläkl av skogsbruk.Beskattning skall inte ske av den anledningen all den skaltskyldige efterframställning från skogsvårdsstyrelse har förbundit sig att inle utanstyrelsens tillstånd förfoga över medel som står inne på skogskonto. Regeringenäger förordna, atl affärsbank, sparbank eller centralkassa förjordbrukskredit, som icke följer i denna lag meddelade beslämmelser eller medstöd av densamma utfärdade föreskrifter, icke vidare skall fö mottaga medel dskogskonto. Regeringenkan förordna att af-försbank, sparbank eller föreningsbank som inte följerbestämmelserna i denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter inlelängre skall fö ta emot medel på skogskonto. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgift på den har kommit ut från trycket i ,och tillämpas första gången vid taxering. Vid taxering medgesdock uppskov med lägst . 8 Senaste lydelse 1975:263. 1978/79:204 37 Närvarande:statsministern , ordförande, och slalsråden , ,, , , , , , , , De ,, , Proposition om omläggning av skogsbeskattningen Reglernaför beskattning av skogsinkomster har i väsentliga hänseenden varit oförändradesedan kommunalskaltelagen (1928:370), KL, kom till sedan.En grundläggande tanke bakom del nuvarande regelsystemet är att en skogsägareskall beskattas endasi för avverkningar som innebär alt han tillgodogör sigavkastningen på skogen. kapital-uttag skall inle träffas av beskattning.Uppdelningen mellan skaitepliktig avkastning och skattefria kapitaluttag görs iprincip på det sättet atl den skattskyldige frän intäkter på grund avavverkningar m.m. förgöra avdrag för den del av skogens ingångsvärde som kananses ha tagils i anspråk genom avverkningarna. För att avdrag skall kunnamedges krävs att skogens värde eller volym efter avverkningarna understigerskogens ingångsvärde eller skogens ingående virkesförråd. Med skogensingångsvärde och ingående förråd menas värdet resp. volymen på skogen när denskattskyldige förvärvade fastigheten. Enkorrekt tillämpning av de nu gällande skogsbeskattningsreglerna förutsätteralltså att man kan beräkna skogens värde eller volym inte bara vid den tidpunktdå fasligheten förvärvades utan också vid olika tillfällen . Sådana beräkningar, som kan vara myckel dyrbara att utföra, gererfarenhetsmässigt ofta högst osäkra resultat. Mol bakgrund bl. a. av depraktiska svårigheterna att tillämpa avdragsbestämmelserna tillkallades år 1964sakkunniga' med uppdrag atl se över skogsbeskall- 'H. , ordförande, landskamreraren ochkammar-rättslagmannen . Prop.1978/79:204 38 ningen.1 utredningsdirektiven anfördes att de sakkunniga i försia hand borde sökaförenkla reglerna och anpassa dem till de fakliska möjligheterna atl erhålla enriklig taxering. Desakkunniga, som anlog benämningen skogsskallekommittén, föreslog i belänkandel(SOU 1969:30) Skogsbeskaltningen atl reglerna för beskattning av skogsinkomsierskulle ändras i väsentliga hänseenden. Förslagel, den s. k. kontantmetoden,innebar i huvudsak att syslemet med avdrag pä grundval av minskning av skogensingångsvärde eller ingående virkesförråd skulle slopas. Avsaknaden avavdragsräii medförde alt alla avverkningar skaliemässigl skulle behandlas somavkastning. Som en konsekvens av den skärpta beskattningen under innehavstidenföreslogs atl någon skogsbeskaitning över huvud taget inte skulle förekomma närskog avyttras tillsammans med marken (faslighelsförsäljning). Föratt i viss månkompensera skogsägarna för den förlorade rätten till avdrag under innehavstidenskulle enligl förslagel möjligheterna förbättras att jämna ut olikabeskattningsårs inkomster inom ramen för skogskontosyslemel. Efterremiss avgavs yttranden över skogsskattekommitténs betänkande av kammartällen,riksskattenämnden, domänverket, lanbruksstyrelsen, lant-mäteristyrelsenskogsstyrelsen, skogspolitiska utredningen, kapital-skatieberedningen,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , ,och , allmänna ombudet hos mellankommunalaprövningsnämnden, skogshögskolan, . , , ,. i (LO), ,Akademikers centralorganisation. Yttrandenöver belänkandet överlämnades dessutom av lantbrukssiyrelsen fränlantbruksnämnderna i , , , ,, , , , , ,, , , , ochNorrbottens län samt av lantmäteristyrelsen från överianimätarna i ,, och . fogade vid sittyttrande en sammanställning av yttranden över betänkandet fränskogsvårdssiyrelserna i samlliga län. åberopade som eget yttrande vad Skogsindustri- 2Remissyttrandena avgavs innan kammarrättsorganisationen uppdelades på flerakammarrätter och innan inrättades. Flera myndigheter ochorganisationer har vidare bytt namn sedan remissyttrandena avgavs, bl. a.lantmäteristyrelsen som heter statens lantmäteriverk. Prop.1978/79:204 39 ernåssamarbelsutskott hade anfört i silt yttrande. ochRiksförbundet överiämnade som egel yttrande ell avLantbrukels skattedelegalion avgivet ullåtande över betänkandet. LO hänvisadei sitt yttrande till och överiämnade ett av Samverkande träfacken avgivetullåtande över belänkandel. Enallmän uppfattning bland remissinstanserna var atl den av kommittén föreslagnakontantmetoden innebaren önskvärd förenkling av skogsbeskattningen. Detunderströks emellerlid atl den förordade omläggningen av skattereglerna ocksämedförde nackdelar, däribland risken för all skaltefriheten vidfaslighelsförsäljning leder till att skogsägare avstår från atl avverka skog.Vidare framhölls all skogsbrukels yllre rationalisering kan hämmas om rälienlill avdrag vid avverkning pä en nyförvärvad skogsfastighet slopas.Avskaffandet av avdragsrätlen - och den därigenom uppkomna latentaskatteskulden pä växande skog - ansågs dessulom kunna ge skattskyldiga med lågmarginalskatt obehöriga konkurrensfördelar vid förvärv av skogs-fastigheter medavverkningsmogen skog. Mol bakgrund avnackdelarna med skogsskattekommitténs förslag -nackdelar som i hög gradförstärkts av skalle- och avgiftshöjningarna under 1970-lalet - har inombudgeideparlemenlei utarbetats en promemoria (Ds B 1978:2) Beskattning avskogsbruk. 1 promemorian redovisas två allernaliva principlösningar förbeskattning av skogsinkomster, nämligen sambandsme-loden och klyvmeloden.Gemensaml för de båda metoderna är att avdragsräuen på grund av avverkningarunder innehavsliden inie knyls till värdel eller volymen på skogen eflerenavverkning. Avdragei beräknas istället med utgångspunkt i beskattningsåretsintäkter pä grund av avyttring av skog. Enligt promemorian gäller emellertidden vikliga begränsningen all de sammanlagda avdragen under innehavsliden färuppgå lill högst av skogens ingångsvärde. Vidlillämpning av sambandsmeioden skall, liksom f n., samtligabeskail-ningskonsekvenser på grund av avyttring av en fastighet med skog prövasinom ramen för realisationsvinstreglerna. Beräkning av realisationsvinstbaseras alllså på både värdel av själva marken (och evenluella byggnader) ochden växande skogen. Någon egentlig skogsbeskattning förekommer inte vidförsäljning av skogsfastigheier. Enligtklyvmeloden sker däremot skogsbeskaitning även vid faslighelsförsäljning. Sominläkl av skogsbruk skall las upp den del av försäljningspriset som belöper påskogen. Avdragsberäkningen grundas pä det vid avyttringslillfället gällandeingångsvärdet, dvs. skogens anskaffningsvärde minskal med lidigare medgivnavärdeminskningsavdrag. För att motverka en alltför kraftig beskallning tillåtsemellerlid en viss indexuppräkning. Sålunda föreslås atl den del av detursprungliga ingångsvärdet som inte får utnyttjas som avdrag underinnehavstiden, dvs. av ingångsvärdet, får räknas upp på samma sättsom vid beräkning av realisalionsvinst. Vadgäller den närmare utformningen av sambandsmeioden och klyvme- 1978/79:204 40 lodenhänvisas lill departementspromemorian. Denna, som också innehåller enredogörelse för nuvarande skogsbeskaltningsregler, skogsskallekommit-lénsförslag och remissyttranden över delta, bör fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga f. Efter remiss har yitrandenöver promemorian avgeits av , (RSV), lantbruksstyrelsen,, statens lantmäteriverk, domänverket, kammarrätten i ,, länsslyrelserna i , ,, , , , , , ,, , och , 1976 årsfastighelslaxeringskommillé (Fi 1976:05), Centralorganisationen /SR,. Föreningen auktoriserade revisorer (), LO, ,(), (), . församlings-och pastoratsförbund, , ,, , , (), Sågverkensråvaru fören ing. () ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Kammarkollegiet har, ulan att avgeeget yttrande, överiämnal yttranden från stiftsnämnderna i , ,och stift. Skrivelser har även inkommit från () och frän . Lantbruksstyrelsen haröveriämnal yttranden från lantbruksnämnderna i , , ,, , och . haröveriämnal yttranden från samtliga skogsvårdsstyrelser i landel ulomskogsvårdsstyrelsen i och till sitt egel yttrande fogat ensammanställning över skogsvårdsstyrelsernas yitranden. iKronobergs län har till sitt yttrande fogat yttrandet frän skogsvårdsstyrelseni länet. Till i län yttrande har fogats yttranden frånLO-distriktet i sydöstra , i norra och södraKalmar samt från i länet. i länhar till sitt yttrande fogat yttranden från lantbruksnämnden ochskogsvårdssiyrelsen i länet. , , och Sveriges skogsägareföreningars riksförbundåberopar yttrande av Lantbrukarnas skatledelegation. LO hänvisar till etlgemensamt yttrande av . SAF ochSveriges industriförbund åberopar yttrande av (). Ensammanställning av remissyllrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Prop.1978/79:204 41 2Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna utgångspunkter Skogsbruketär en av värt lands basnäringar med myckel slor betydelse för samhälLsekonomin.Storleken av de årliga avverkningarna påverkar sysselsättningen såväl inom detegentliga skogsbruket som hos de industrier som baserar sin produklion påiräråvara. Sågade trävaror, pappersmassa, papper och andra skogsprodukter hörvidare till våra viktigasie exportariiklar. Moldenna bakgrund är del av slörsta vikt att skogsbruket bedrivs på sådant sällalt lillväxl och avverkningar hålls på en hög och jämn nivå. En av de fakiorersom är av betydelse i det sammanhanget är den skattemässiga behandlingen avskogsinkomsier. Reglerna för beskattning av skogsbruk bör inle uiformas så aude motverkar avverkningar som är önskvärda från samhällsekonomisk synpunkt. Åandra sidan bör skattereglerna inte stimulera skogsägare att företa så sloraavverkningar all skogens virkesproduce-rande kapacitet äventyras för lång lidframåt. Det är vidare angeläget att skattesystemet inte lägger hinder i vägenför skogsägarna all utföra plantering, gallring och andra skogsvårdsålgärderpå de ur skoglig synvinkel lämpligaste tidpunkterna. Etl ytteriigare önskemål äralt skattereglerna skall underlätta- och inte försvåra - faslighetsa vyitringarsom leder till förbättrade brukningsenheter. Skogsbrukbedrivs ofta gemensaml med annan näringsverksamhet, t. ex. jordbruk ellerrörelse. Detta talar för all beskattningen av skogsinkomster inle bör avvikafrån de grundläggande beslämmelser som gäller vid jordbruks-ochrörelsebeskatlning. Även skogsbeskaltningen bör därför bygga på principen attdel är den skattskyldiges förmåga atl erlägga skatt som skall vara avgörande förskatleultagets slorlek (förmägeprincipen). Förmägeprincipen anses innebära bl.a. au den skaltskyldige skall beskattas för realiserade - men inte förorealiserade - vinster. En beskattning av rena kapiialuiiag är inte förenligmed förmägeprincipen. Avdet anförda framgår alt elt system för beskattning av skogsinkomster börtillgodose allmänna skogspoliiiska önskemål. Systemet bör vidare vara förenligtmed de allmänna principerna för beskattning av näringsverksamhet. Av storbetydelse är ocksä atl skogsskatlereglerna blir enkla att förslå och tillämpa.Reglerna bör vara utformade så atl tidskrävande och dyrbara utredningarom t.ex. tillväxtens storlek under olika perioder kan undvaras. Det kan slulligenanmärkas att de grundläggande reglerna för skogsbeskaltningen bör varakonstruerade för permanent lillämpning och ha generell räckvidd. Skogsägarnaslångsiktiga planering bör således inte förryckas av konjunklurbeionadeomläggningar av skattesystemet. Detla utgör dock inte något hinder mol attstatsmakterna vid behov kompletterar del permanenta regelsystemet medexempelvis tidsbegränsade stimulansåtgärder (jfr prop. 1978/79:199). Detär givet atl de olika krav som kan ställas pä ett system för beskallning 1978/79:204 42 avskogsinkomsier kan komma i konfliki med varandra. Del är exempelvis inte säkertatl beskattningsregler, som är specielli inriktade på att förmå skogsiigare attavverka i den takt som är moliverad med tanke på skogens avkastningsförmåga,går alt förena med gängse principer fcir beskauning av näringsverksamhet. Ellstrikt iakttagande av förmågeprincipen vitl den skattemässiga bedömningen avavyttring av skog kan vara en omöjlighet om man samtidigtvill uppfylla kravet på enkla och lätiillämpade regler. Dessa och andra exempelvisaratt del inte existerar något i alla avseenden invändningsfritt system förbeskattning av skogsinkomsier. Varje lösning måste med nödvändighet hakaraktären av en kompromiss mellan delvis motstridiga inlressen. Vidutformningen av en nyu sysiem för beskallning av skogsinkomster bör, som redanantytts, stor hänsyn las lill de principer som allmänt gäller för beskattningav näringsverksamhet. En konsekvens av detta är för det försia all del inte börkomma i fräga alt bryta ut skogsbeskaltningen från övrig inkomstbeskattning.Någon från den vanliga inkomsttaxeringen frikopplad skogsaccis e. d. bör alllsåinte införas. Mitt ställningstagande innebär vidare att lösningar som ärönskvärda frånskogspoliiisk synpunkt kan få slå tillbaka om de Slrider molgrundläggande regler för jordbruks- och rörelsebeskattning. Saken kan ocksåuttryckas sä att regler, som är oförenliga med skattesystemels allmännauppbyggnad, inte bör tillgripas för alt lillgodose skogspoliiiska önskemål.Enligl min mening är det emellertid möjligl au inom ramen för gängse principerför beskattning av näringsverksamhet konstruera regler för skogsbeskaltningensom har godtagbara skogspolitiska effekter. Enutgångspunkt för beskattningen av skogsinkomster bör enligl min mening vara attbeskattningen skall träffa avverkningar som innebär att den skattskyldigetillgodogör sig fastighetens avkastning. Den realiserade avkastningen skallalltså beskattas medan avverkningar som har karaktären av kapitaluttag bör varafria från skatt. Ett beskattningssystem enligt dessa principer kan konstruerassä all samtliga ersättningar för avyttrad skog redovisas som inläkl samlidiglsom avdrag medges för den del av anskaff ningskosinaden för skogen (skogensingångsvärde) som kan anses ha förbrukats genom uttaget. Vid bedömningen av omingängsvärdei har tagits i anspråk eller inte synes det i och för sig rimligtalt utgå frän alten avverkning i försia hand avseil fasiigheiens avkastning(sparad tillväxt). Ettenkelt exempel kan belysa hur ett skogsbeskatiningssystem som är byggt pä denna- från teoretisk synpunkl tilltalande - modell skulle fungera. Anlag alt enperson. A, köpt en skogsfastighei och betalat . Efternågra år säljer A en rotpost för . Efter försäljningen beräknas värdetav fastighetens skog lill . Efter ytterligare säljer Afastigheten. Av lörsäljningsprisei belöper . Medtillämpning av den beskrivna modellen skall A redovisa ersättningen för denavyttrade rotposien, , som intäkt (någon beskattning Prop.1978/79:204 43 av den inte realiserade tillväxten skall inte förekomma).Rotpostförsäljningen ger A rätt till avdrag med belopp motsvarande den del avskogens ingångsvärde som tagits i anspråk på grund av försäljningen, dvs. (100000 ./. 85 000 =) . Vid försäljning av fastigheten skall vederlagetför skogen, , las upp som intäkt. Avdrag medges med återstående delav ingångsvärdet, dvs. med (100 000 ./. 15 000 =) . Etl skogsbeskatiningssystem av nu angivet slag- syslemetöverensstämmer i väsentliga hänseenden med KL:s ursprungliga regler förbeskattning av skogsinkomster - är emellenid förenat med flera betydandenackdelar. En nackdel hänför sig lill förändringar i penningvärdet. Med enfortlöpande inflation stiger det nominella värdet pä fastighetens skog. Dettamedför att del fordras synnerligen omfattande avverkningar för atl denkvarvarande skogens värde, ullryckt i nominella belopp, skall understiga delursprungliga ingångsvärdet. Skogsuitag som realt sett är kapiialuiiag kommerdärigenom all skaliemässigl behandlas som avkastning. En annan nackdel hängersamman med de praktiska svårigheterna alt med någorlunda precision fastställavad den skog, som finns kvar efter en avverkning, är värd. Motsvarandevärderingsproblem föreligger om man vid en faslighelsförsäljning måstefastställa hur stor del av försäljningspriset som belöper på växande skog. Elt säll atl undvika att infiationsvinsler träffas avbeskattning är all räkna upp skogens ingångsvärde i takt med penningvärdetsfall. Den skattskyldige skulle därigenom beskattas endast för den realavärdestegringen på skogen.