prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Även om den svenskaindustrins kostnadssituation har förbättrats genom devalveringarna under år1977 och utträdet ur den s. k. valutaormen, har de faktorer som jag just harberört medfört atl svensk industri har konfronterats medallvarliga omställningsproblem. Särskilda insatser har behövts för attåsladkomma bättre branschstrukturer och för atl ofrånkomlig neddragning avkapacitet och sysselsättning skall kunna genomföras i socialt acceptablaformer. De industripolitiskaåtgärdema kan mycket förenklat sägas ha varit av tre slag. För det första harriktade insatser varit nödvändiga i branscher som även i ett balanserat allmäntkonkurrensläge saknar förutsättningar all långsiktigt behålla en konkurrenskraftigproduktion i nuvarande omfattning. Den neddragning av kapaciteten som där ärnödvändig är så omfattande atl de arbetsmarknadspolitiska medlen inte ärtillräckliga. Även industripolitiska insatser måste tillkomma för attavvecklingen skall kunna ske i socialt acceptabla former. Varven utgör ettexempel på detta. För det andra finns detföretag som har en långsiktig konkurrenskraft och livskraft men som befinnersig i en svår finansiell situation. En omstrukturering och anpassning måstehär ske. För att underlätta denna process har statliga insatser gjorts.Specialstålindusirin kan här nämnas som exempel. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 25 Av grundläggandebetydelse, och därmed pä lång sikt viktigast, är dock generella åtgärder föralt skapa ett klimat som är gynnsamt för industriell expansion, nyföietagandeoch satsningar på forskning och utveckling. Det är inom denna tredje typ avåtgärder som tyngdpunkten framöver måste ligga, om vårt näringsliv skall kunnaåterfå sin expansionskraft och kunna bidra till att skapa nya arbetstillfällen. Jag kommer i det följandeatt kort redovisa de åtgärder som har vidtagits eller planeras för de speciellthårt drabbade branscherna. Jag kommer också all redogöra för vissa ålgärder avmer generell karaktär som har vidtagits för att underlätta industrinskapitalförsörjning. Enligl statsmakternasbeslul (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78: 198) om statligtengagemang inom handelssiålindusirin kunde avtalet om ett samgående mellanlandels tre stora handelsslållillverkare -, och - fullföljas. Det nya företaget - - ägs till .50% av staten genom och till vardera av och . fastställde en övergripandeslrukturplan för sin inriktning och omstrukturering . Parallellt härmed haren särskild utredningsman undersökt möjligheternalill sysselsättningsskapande åtgärder inom , exempelvis genomtidigareläggning av vissa projekt. För att underlättastrukturomvandlingen inom specialsiålindustrin och stålgjuteriindustrin harbeslul fattats om statligt stöd till dessa branscher (prop, 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/ 78:84). En särskild delegation harinrättats för att pröva frågor om lån och lånegarantier till de nämndabranscherna och för atl ta initiativtill, följa och stödja strukturomvandlingen inom specialstålindusirin. Den kraftigt negativaresultatutvecklingen har medfört soliditetsproblem ochhårda finansiella påfrestningar för fiera företag i skogsbranschen. För attlikviditetsmässigt underlätta för företagen beslöl (prop.1977/78: 123, NU 1977/78:74, rskr 1977/ 78:360) om särskilda lånegarantier förskogsindustrin för . Dessa har föriängts till atl omfatta ävenår 1979 (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122). Undervåren 1978 beslulade (prop. 1977/78: 180, NU 1977/78:74, rskr1977/78: 360) vidare om lån med villkorlig återbetalningsskyldighet till . Det utredningsarbete som har initierats avindustrideparlementet rörande skogsindustrin befinner sig i en avslutande fas.Industriverket har gjort en studie rörande sågverks- och skivindustrierna (SIND1977: 7). Vidare har genomförts bl.a. en undersökning rörande den svenskamassa- och Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 26 Förträfiberskiveinduslrin har en särskild utredningsman avlämnat elt förslag (Ds1 1978: 6) till framtida struktur för branschen. En förhandlingsgrupp harnyligen tillkallats för att biträda i överläggningar med skogsindustrin. När del pågående arbelelhar utvärderats inom berörda departement finns en grundval för regeringensöverväganden rörande den framtida skogsindustripolitiken. Väridens varvsindustrierbefinner sig i en allvarlig strukturkris. Varvens produktionskapacitetöverstiger myckel kraftigt den aktuella och den väntade efterfrågan på nyafartyg. En minskning av världens varvskapacitet är därför ofrånkomlig. Sverigevar det första land som lade fast ett program för att minska varvskapacitelen.Ett av slorvarven i , i , är under nedläggning. Frågorna om den svenskavarvskapaciteten har behandlats av (prop. 1978/79:49, NU1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). Enligt de induslripolitiska riktlinjer somdärvid godkändes för svensk varvsindustri förutses för storvarven enkapacitetsminskning intill utgången av jämfört med kapacitetenvid utgången av . Fartygspriserna är hårtpressade. Delta medför att varven inle får täckning för sinaproduktionskostnader. Staten har under en lång följd av år lämnat generelltstöd lill varvsindustrin i form av kreditgarantier. F.n. har fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigande att lämna sådana garantier intill ett vid varjelidpunkt sammanlagt belopp av högst 17000 milj. kr. För atl underlätta för desvenska varven atl erhålla beställningar infördes år 1977 ett stöd tillbeställare av fartyg. F. n. kan beställare erhålla kreditga rantier upp lill och avskrivningslån räknat på kon- traktsprisel. Ett preliminärt avtal harträffats mellan staten och om att bolaget skall övergå i statligägo. Ett genomförande av avtalet förutsätter atl vissa frågor underställsriksdagen. Den kraftiga nedgångeninom tekoindustrin fortsatte även . En delegation med uppgifi atlsamordna åtgärder avseende lekoindustrierna inrättades . Sammamånad gavs delegationen i uppdrag att undersöka förutsättningarna för ochbehovet av åtgärder för att omstrukturera och effeklivisera tillverkningen avlung herrkonfektion. 1978 gavs vidare, som ettled i arbetet med en långsiktig plan för tekoindu strierna, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, och statens industriverk olika uppdrag avseende teko-området. Dessa uppdrag har slutförts . Jag avser att gemensamt med cheferna för handels- och arbetsmarknadsdepartementen åter komma till regeringen med förslag tillåtgärder för tekoindustrin. Den särskilde utredaresom har tillkallats för att utreda bryggeribranschen avlämnade sin rapport iaugusti 1978. har beslutat om åtgärder förbryggeriindustrin, bl.a. att eU strukturbolag. 1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 27 , skall bildas med uppgift atlinitiera och medverka vid strukturförändringar i branschen (prop. 1978/79:32,NU 1978/79:9, rskr 1978/79:120). Utredningen omlivsmedelsindustri vid statens industriverk har avlämnat sinslutrapport (SIND 1978:8). Gummivaruindustrin stårinför betydande omställningsproblem. avlämnade industriverketrapporten (SIND 1978:2) Gummivaruindustri - lägesrapport. Rapporten skallutgöra underlag för industriverkets fortsatta genomgång av branschen. Beredningen av frågeställningarrörande byggnadsindustrin pågår allljäml. harhaft i uppdrag att utreda vissa frågor på plastområdet. Under budgetåret1977/78 färdigställde industriverket/7/fl.sr//jt/ochavlämnade rapporten (SIND 1977: 1213) Plastbear-betande industri. Som en fortsättning på utredningen om denplastbearbetande industrin har industriverket gjort en ulredning omfrilidsbåtsindustrin inför 1980-lalel. Läkemedelsindustridelegationen(1 1975:09), som tillkallades har avgivil en delrapport (Ds 1 1978:18) Svensk läkemedelsindustri -några uppgifter och synpunkler. Delegationen harlåtit remissbehandla rapporten. Regeringen beslöl attdelegationens arbete bör fortsätta, dock med delvis ändrade direktiv. Den snabba lekniskautvecklingen inom elektronikområdel, sektorns höga tillväxtttakt ochelektronikens integrering med och ökande betydelse för övrig industri harmotiverat särskilda utredningar rörande elektronikindustrin. har sålunda fått i uppdrag att utreda svensk elektronikindustrisnuläge och utvecklingsmöjligheter. Det kan i detta sammanhang nämnas att ensärskild kommitté (1 1978:04) dessutom har lillkallalsför att utreda datateknikens och elektronikens effekter på näringslivetsUlveckling. harhösten 1978 på uppdrag av regeringen redovisat sin bedömning av verksamhetenmed särskilda branschfrämjande åtgärder för vissa branscher, de s. k.branschprogrammen, som administreras av industriverket. De övervägandenbeträffande principerna för branschprogrammen som denna utvärdering kan kommaatt föranleda avses bli redovisade i samband med den industripolitiskaproposilionen . De branschfrämjandeåtgärderna för den träbearbetande industrin, gjuteriindustrin och den manuellaglasinduslrin föreslås bli förlängda under ytterligare elt år. Programmet förmetallmanufakturindustrin föreslås upphöra vid uigången av innevarandebudgetår. En ulredningsverksamhet med delbranschstudier utan bindning i förvägtill vissa industribranscher föreslås bli inledd försöksvis vid statensindustriverk. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 28 Kapitalförsörjning m. m. Den långa och djupalågkonjunkturen samt omfattande strukturproblem har inneburit en nedgång iförelagens räntabilitet och soliditet. I labell 4 visas utvecklingen under1970-talet. Räntabilitet påeget kapital och soliditeten inom industrin 1970-1977 (i %, källa 1978 årslångtidsutredning) 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Räntabilitet på egetkapital Soliditet -4,3 Beroendet av lånatkapital har ökat och investeringsaktiviteten har gått ned. Regeringen har påelt anlal sätt sökt slimulera investeringsbenägenheten hos företagen.Frisläppandet av investeringsfonderna har förlängts och kombinerats med utökadeinvesleringsbidrag. De särskildainvesteringsgarantier som ställdes lill förfogande har förlängts så attde nu avser investeringar även (prop. 1978/79:43 bil. 1, NU1978/79: 16, rskr 1978/79: 122). Ramen är fortfarande 1 000 milj. kr.Utnyttjandet har varitbegränsat, delvis på grund av företagens svaga investeringsaktivitet. Systemetkommer att utvärderas . I den pågående strukturomvandlingen spelarSveriges en viktig roll genom sin medverkan ifinansieringen av långsiktiga och riskfyllda invesieringar. harbanken även aktivt medverkat i strukturomvandlingen i bl.a. stålindustrin ochskogsindustrin. Bankens beviljade krediter och garanlier uppgår f.n. till 6700milj. Inom industridepartementet har promemorian (Ds I 1978:4) SverigesInvesteringsbank AB:s framtida verksamhei utarbetats. 1 promemorian behandlasbl. a. frågorna om bankens verksamhetsinriktning och kreditkapacitet. Genom beslul av (prop. 1978/ 79:8, NU1978/79:8, rskr 1978/79:42) har banken tillförts ytteriigare 300 milj. kr. Aktiekapitalet har höjts med 270 milj. kr. och reservfonden hartillförts 30 milj. kr. Bankens eget kapital uppgår därefter till 1380 milj. kr.varav I 170 milj. kr. är aktiekapital och 130 milj. kr. Denstatliga garantin för bankens förpliktelser höjdes med 1 000 milj.kr. till sammanlagt 5000 milj. kr. Överväganden och förslag betr. bankensframtida roll kommer atl las upp i samband med den industripolitiskapropositionen och behandlingen av kapitalmarknadsutredningens förslag. beslutade ijuni 1978 (prop. 1977/78: 155, NU1977/78: 73, rskr 1977/78: 379) om en försöksverksamhet med ålgärder för att gesvenska företag ökade möjligheter alt konkurrera på i huvudsak samma villkor som Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 29 andra länders företag i fråga om krediter videxporl. a. fick AB Svensk Exporikredil (SEK) genom del s. k. SEK-systemetunder en treårsperiod ökade möjligheter all på internationellt konkurrenskraftigavillkor refinansiera exportkrediter. Syftet med försöksverksamhelen är atl ökade svenska exportörernas möjligheter atl lämna konkurrenskraftigakreditvillkor i samband med medel- och långfristiga exportkrediter. Enligtriksdagens beslut får SEK inom en ram av 10000 milj. kr. lämna exportkreditereller utfästelser därom under en treårig försöksperiod från den 1 juli 1978.Löften om stalsslödd kredit avräknas mol den beslulade ramen med 25 %.Villkoren för krediterna skall stå i överensstämmelse med den internationellaöverenskommelse om riktlinjer för begränsning av statligt stöd videxporikreditgivningen som har biträtt. Genom dennarefinansieringsmöjlighet har de svenska exportörerna goda möjligheter att lämnakonkurrenskraftiga offerter som avser även finansiering av resp. projekl.Särskill för den del av verkstadsindustrin som levererar maskiner ochanläggningar och andra investeringsvaror samt för entreprenadföretagen harSEK-systemet inneburit en stimulans till ökad exportverksamhet av storbetydelse för induslrins strukturomvandling. Exportörerna har i slorutsträckning utnyttjat möjligheten till förhandsbesked om finansiering isamband med offert. Till hade SEK lämnat utfäslelser omrefinansiering på tillsammans ca 6000 milj. kr. inom ramen för SEK-systemet.Det är ännu för tidigt att bedöma hur stor del som kommer att resultera i orderför exportörerna och därmed ställa krav på refinansiering av SEK. Bristen på riskkapitalutgör i många fall ett betydande utvecklingshinder för de mindre och medelstoraföretagen. Besluten (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78: 110) omåtgärder för alt främja de mindre och medelstora företagens utveckling innebäratt avsevärt ökade resurser har anvisats lill de regionala utvecklingsfondernadetta budgetår för kompletterande krediter inom denna betydelsefulla sektor avnäringslivel. Erfarenheterna pekar mot en mycket hög efterfrågan påfondernas lånemedel. Frågan om medelstillskoll för utlåning till småföretagenför /80 tas upp i den induslripolitiska propositionen våren1979. Vid sidan av den kredilförmedlande verksamhetensvarar utvecklingsfonderna också för olika former av företagsservice lill stödför småföretagens utveckling. Förstärkningen av fondernas basorganisationinnevarande budgetår genom ökade statliga administrationsbidrag föreslås bliuppföljd med ökad resurstilldelning också nästa budgetår. Den särskildadelegationen för småföretagsfrågor, som inrättades av regeringen , harunder startat sin verksamhei. Delegationen har till huvuduppgift attfortlöpande följa och bevaka utvecklingen på småföretagsområdet, att initieraolika åtgärder inom detta område samt att i övrigt lämna synpunkter och råd omsamhällets småföretagspolitik. Norrlandsfondens framtida verksamhet prövas f.n. inom industridepar- Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 30 lementel.Jag avser att återkomma med förslag till regeringen i denna fråga. kommer verksamheten atl ienlighet med beslut (prop.1978/79:25 s. 102, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122) bedrivas enligtoförändrade riktlinjer. Bedömningar rörande industrins framtida utveckling Den hittillsvarandeoch väntade utvecklingen inom svensk industri släller krav på en långsiktigoch målmedveten industripolitik. Somjag inledningsvis har framhållit avser jag attunder våren återkomma till regeringen med förslag härom. 1bedömningsunderlaget för den industripolitiska proposition som sålunda nu förbereds,ingår flera olika utredningar. I del följande redovisas i korthet en del av dettaunderlagsmaterial. Statens industriverkhar gjort bedömningar om industrins spontanaproduktions-, sysselsättnings- och investeringsutveckling på medellång sikt. Under dettaarbete har det visat sig att det råder bristpå dala beträffande viktiga bestämningsfaktorer. gäller framför alll i beskrivningarna avkonkurrensförutsättningar och marknadsutveckling för och andraländers industri. Mot denna bakgrund har verkeli höstrapport beskrivit bl.a.konkurrenssituationen för svensk industri samt redogjort förproduktivitetsutvecklingen i industrin åren 1963-1977. Syftet med denstudie över internationella konkurrenskraft som redovisas i verketshöslrapport har varit att belysa förändringar i marknadsandelar för18 indusiribranscher på de åtta viktigaste exportmarknaderna. Destuderade marknaderna är , , , ,, , och Förenta staterna.Resultaten av marknadsundersökningarna visar i regel inga trendmässiga förändringar förSveriges del under perioden 1971-1977.Detta gäller även t. ex. järn- och stålindustrin, som visserligen förloratandelar , men som ändå i genomsnitt har försvarat positionernatämligen väl. Ett klart undantag är gummivaruindustrin,som har förlorat i internalionell konkurrenskraft. harockså studerat några av de viktigare bestämningsfaktorerna förkonkurrenskraften. I detta sammanhang har beräknats bl.a. enhetsarbetskostnader(EAK) på branschnivå för och ett antal viktigare konkurrentländer. verkstadsindustrin gäller att EAK i harökat med 10,i genomsnitt för . Motsvarande tal för och för 5,och 14,. Det avsnitt iindustriverkets höstrapport som behandlar produktivitetsutvecklingen i industrin åren 1963-1977tar upp bl.a. produktivitetens Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet variationer över konjunkturcykeln, den långsiktigaproduktivitetsutvecklingens bestämningsfaktorer samt överflyttningsvinster.Utvecklingen framgårav figur2. Figur 2 Arbetsproduktivitet(förädlingsvärde per arbetad timme) 19631977 samt en tidstrend skattad , hela industrin, priser (källa 1978 årslångtidsutredning). Kr/lim. T--- '---- T Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 32 När det gällervariationerna över en konjunkturcykel ökar produktiviteten mycket starkt underuppgångsfasen, bl.a. beroende på ianspråktagande av tidigareöverskottskapacitet. Under konjunkturcykelns avmatlnings-läs ökar däremotproduktiviteten mycket långsamt. Beträffande utvecklingenunder 1980-talel framhåller verket att det är svårt att finna indicier sompekar på att 70-talets låga produktivitetsutveck-lingslaki skulle blibestående. har vidareför långtidsutrednings räkning gjort en bedömning av industrinsutveckling för . Viktigare allmänna förutsättningar har varitatt en sådan ekonomisk politik förs som ger extem balans i mitten av1980-talet. 1 förutsättningarna ingår en fortsatl tillväxt i OECD-ekonomierna.Världshandelstillväxlen har salts till 6,. Detta innebär alt Sverigemåste återvinna förlorade marknadsandelar. För alt delta skall uppnås krävs enförskjutning av de relativa priserna för såväl export- som importvaror, endämpad kostnadsutveckling och, framför allt, en kraftig ökning avproduktiviteten. Denna produktivitetsökning antas delvis komma till ståndgenom alt befinllig outnyttjad kapacitet tas i anspråk. Av särskill iniresse äratl konstatera atl kravet på extern balans förutsätter en genomsnittlig ökningav exportvolymen för industrivaror på 8,. Med de angivnaförutsättningarna bedöms verkstadsindustrin behöva öka exporlen perår. För skogsindustrin anges exportökningen till 7,. Industriproduktionen mättmed förädlingsvärde har efter de senaste årens negativa utveckling en andel avden lolala produkiionen i landet på . För hartillväxttakten beräknats fill 6,. En snabb tillväxt harantagils för verkstadsindustrin, skogsindustrin och den kemiska industrin. En årlig ökning avarbetsproduktiviteten på 7,för prognosperioden och en produktionsvolymökningpå 6,resulterar i en minskning av antalet arbetade timmar i industrinmed i genomsnitt 0,. På grund av viss arbetstidsförkortning ochförändringar i arbetskraftens sammansättning blir resultatet räknat i antalanslällda en sysselsättningsökning på drygt 20000 personer mellan åren 1977 och1983. Av tabell 5 framgår den antagna utvecklingen av produktions- ochsysselsätlningsvolymen inom olika indusiribranscher. Somjämförelse har tagits med företagens bedömningar av saluvärdets ulveckling1977-1982 enligt Dl . Trots brister i jämförbarhet gertabellen ändå en grov indikation på skillnader mellan produktionsutvecklingenenligt långtidsutredningens bedömningar och företagens uppgifter i enkäten.Det bör påpekas i sammanhanget att erfarenheterna visat atl företagen i sinaprognoser ofta är påverkade av konjunkturlägel vid enkättillfällel. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet Tabell 5 Förädlingsvärde (till faktorpris) inom olikaindustribranscher 19651983 (priser) Förädlings- Salu- Anlalar- värde värde belstimmar (fast pris) (fast pris) 1977-1983' 1977-198? -2,0 -1,5 -1,8 -2,3 -2,5 Trävaru-, massa- och -1,1 -0,4 -3,0 Kemisk industri, petroleum- -3,2 Jäm-, stål- och metall- -1,4 -6,1 -0,7 -7,3 -0,6 * Produktionens saluvärdeenligt förelagens förväntningar redovisade i 1977/78 Utgift 25058508 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag , sominrättades , är central förvaltningsmyndighet för ärenden somrör industri, hantverk och energiförsörjning samt mineralhantering utom vadavser förvaltning och upplåtelse av statens gruvegendom. Sistnämnda frågorhandläggs av , varvid industriverket svarar förde beredande och verkställande funktionema. handharindustriverket även de uppgifter beträffande företagsutveckling, kursverksamhetm.m. som tidigare åvilade . Nämnden förenergiproduktionsforskning, som inrättades , har administrativtknutits till industriverket. är också delegatio-3 1978179. Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet nen för informationssystemet företag-samhälle() administrativt knuten till verket. Verket är chefsmyndighet förbergsstaten, sprängämnesinspektionen och statens elektriska inspektion. leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Verket är organiserat på sexenheter, nämligen planerings- och utredningsbyrån, industriavdelningen,energibyrån, mineralbyrån, enheten för företagsutveckling och administrativabyrån. Till industriverket ärknutna ett råd för företagsutveckling, ett expertråd för långsiktiga prognoser,en hemslöjdsnämnd, en rådgivande av farligt gods och ettråd för eldistributionsfrågor. Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal därav för utrikes resor Lokalkostnader Expenser däravengångsutgifter Mervärdeskatt för sand-, grus-och stentäkter Kungörelsekostnader på + 3 733 000 (+ 35000) (+ 135000) Avgifterför handläggning av ärenden enligt lagen (1976:838) omallmänna Avgifter till statensindustriverk för tillstånd till sand-, grus- eller sten-läkt påkontinentalsockeln redovisas på driftbudgetens inkomstsida under titelnInkomster vid bergsstaten. anför attutvecklingen inom verkets viktigaste arbetsfält -industri-, energi- och mineralområdena - har Prop.1978/79:100 Bilaga 17 Industridepartementet 35 medfört nya förutsättningar och krav pådjupgående förändringar som har aktualiserat starkt ökade stöd- ochutvecklingsinsatser från samhällets sida. Detta förhållande har även präglatverkets arbete. Trycket på verkets resurser har varit fortsatt hårt. Kraven påintensifierade och snabba insatser för att lösa akuta problem inom företag ochindusiribranscher har vuxit. har nya arbetsuppgifter tillkommit. Verket bedömer det somsannolikt att utvecklingen inom de industri-, energi- och mineralpolitiskaområdena kommer att ställa krav på fortsatta intensiva insatser frånstatsmakternas sida . Verkel är medvetet om att detstatsfinansiella läget nödvändiggör en stark återhållsamhet i budgetarbetet.För att kunna möta de krav som ställs i fråga om såväl utredningsverksamhet somolika direkta stöd- och utvecklingsinsatser samt för att uppnå denambitionsnivå som förutsattes vid industriverkets bildande, måste dock verkettillföras ytterligare resurser. Verket hänvisar också i detta sammanhang till de kompletterande anvisningarna förmyndigheternas anslagsframställning enligt vilka högsta prioritet måste gesinsatser som stimulerar den ekonomiska och industriella utvecklingen.Industriverkets insatser är, anför verket, huvudsakligen inriktade härpå. Mot denna bakgrund anserindustriverket att vissa personalförstärkningar behövs vid samtliga enheterför att på ett tillfredsställande sätt kunna bedriva den fortsattaverksamheten. 1 besparingsalternativetföreslår industriverket att fem tjänster dras in, varav fyra för handläggareoch en för assistent. Förslaget innebär att en tjänst på var och en av de femfackenheterna, exkl. enheten för företagsutveckling (SIFU), dras in.