prop · G203170 · 1978-12-31 00:00:00 — Motbakgrand av det resonemang som ovan förts om konkurrensförat-sättningama mellanbanker och finansieringsföretag anser NO det dock tveksamt att införa kapitaltäckningskravför de icke-bankägda finansieringsföretagen enbart med motiveringen att uppnåkonkurrensneutralitet. Kapitalteckningskravet har tillkommit främst för attskydda insättarnas medel i bankerna men denna motiveringen kan som utredningensjälv framhåller knappast anföras för finansieringsföretagen, vars långivarekan betraktas som professionella placerare. använder termen finansbolag, som enligt bankföreningens meningär språkligt bättre än finansieringsbolag. Föreningen anför: instämraeri vad experterna i sitt yttrande har uttalat i anslutning till olikaparagrafer i förslaget till lag ora finansieringsbolag, Bankföreningenvill särskilt understryka vikten av att den nya lagstiftningen och desstillärapning inte leder till att en fortsatt produktutveckling i finansbolagenhindras eller försvåras. Utrymme måste även finnas för enanpassning av finansbolagens tjänster tiU nya önskemål och behov inäringslivet. Varken ur principiell eller praktisk 7 1978/79.1 saml. Prop, 1978/79:170 98 synpunktbör några betänkligheter finnas mot nya aktiviteter så länge de till sin artoch risk inte kan anses främmande för ett finansbolags ändamål och verksamhet.Denna norm bör gälla även för de bankägda finansbolagen för att inte dessaskall efter hand möta besvärande nackdelar i konkurrensen. Den avbankinspektionen hävdade regeln att banks dotterbolag i princip blott får utövaverksamhet, som är tillåten för banken själv, bör inte resa hinder mot ensådan utveckling. Begreppet bankrörelse bör inte vara statiskt utan kunnafortlöpande anpassas till utvecklingen i och utomlands. En stagnationoch eftersläpning i konkurrensen hemma och utomlands blir eljest en oundvikligkonsekvens för bankerna och deras dotterbolag. Kommitténhar uttalat sig positivt om betydelsen av produktutveckling i finansbolagen(sid 154). anser angeläget att denna uppfattning kommer tilluttryck även i propositionen. Medhänsyn till de vittgående verkningarna av ett förbud från bankinspektionen motfortsatt verksamhet bör sådant förbud kunna meddelas endast vid svårare a'wikelserfrån lag eller bolagsordningen. Vad nu sagts skaU även jämföras medbestämmelsen i 14 § sista punkten enligt vilken inspektionens beslut länderomedelbart till efterrättelse. Detta ger bankinspektionens befogenhet enligt 9§ andra stycket en särskild genomslagskraft. Här föreskrivesskyldighet för finansbolagen att bidraga till kostnaderna förbankinspektionens tillsyn. En bestämmelse av i princip sararaa innebörd finnsbl. a. i 159 § lagen ora bankrörelse. Banklagen upptar emellertid flera betydelsefullabestämmelser om bidragens storlek. föreslår att bestämmelsen iden nya lagen utformas raed bestämmelserna i 159 § lagen ora bankrörelse såsomförebild. Bestämmelseni andra punkten av denna paragraf att inspektionens beslut skall lända tillomedelbar efterrättelse är enligt bankföreningens mening alltför långtgående.Bestämmelsen bör utbytas mot ett stadgande att bankinspektionen skall ägaförordna att dess beslut skall lända till efterrättelse utan hinder av fördklagan samt att regeringen skall kunna förordna om inhibition av beslut, someljest skulle gå i verkställighet . Jämför 175 § lagen ombankrörelse. Tystnadspliktenför befattningshavarna i finansieringsbolag bör enligt bankföreningens meningomfatta även enskilds personliga förhållanden och icke blott hans ekonomiskaförhållanden. I banklagens bestämmelser om banksekretess 192 § görs ingenskillnad mellan enskilds ekonomiska och personliga förhållanden. Beträffandetystnadsplikt för bl. a. befattningshavare i bankinspektionen villbankföreningen hänvisa till vad föreningen anfört i sitt remissyttrande överett inom. upprättat förslag till ny sekretesslag (Ds Ju1977: 11). Prop,1978/79:170 99 I2 §, andra stycket, stadgas att annan än finansieringsbolag icke i sin firmaeller eljest vid beteckning av sin rörelse får använda ordet finansieringsbolageller finansieringsakliebolag. Föreningen,som utgår ifrån att dess hemställan ora beteckningen finansbolag godtages, raenaratt beteckningarna i förslaget jämte beteckningarna finansieringsföretag ochfinansbolag samt därmed liknande bör omfattas av 2 §. Iparagrafen anges att bolagets verksamhet skall vara tydligt angivet ibolagsordningen. På sid. 153 i betänkandet säger kommittén att det får undvikasalt kräva en så långtgående specificering av verksamheten att den"produktutvecklingsverksamhet" som i mångt har präglat finansbolagensverksamhet försvåras. Kommittén upprepar detta på sid. 154 och 160. Föreningenvill understryka vikten av att finansbolagens möjligheter tillproduktutveckling bibehålls och hänvisar till vad experterna på sid. 186 i betänkandet. Iparagrafen sägs vidare att bolagsordningen skall innehålla bestämmelser ombolagets eget kapitel i förhållande till dess upplåning. Detta förhållandeskall motsvara vad som i fråga om krav på eget kapital föreskrives föraktiebolag. Någotgenerellt krav på kapitaltäckning har enligt direktiven icke uppställts. Det ärsåledes egendomligt att utredningen föreslagit generell kapitaltäckning somför bankerna, trots att den själv funnit hur sinsemellan olika finansbolagen äroch trots insikten om att syftet med banklagens bestämraelser ej har någotsamband med finansbolagens verksamhet (se sid. 146 i betänkandet). Detkapitaltäckningskrav som gäller för banker och för de bankägdafinansbolagen är en följd av banklagstiftningen och motiveras utifrån omsorgerom insättamas medel i bankerna. I 57 § banklagen sägs: "Bankaktiebolagskall till insättamas skydd ha ett eget kapital till visst lägsta belopp ...".Säkerheter lämnar som bekant bankerna ej för sin inlåning. Finansbolagen harhelt andra förhållanden. Inlåningen i fortsättningen kallad upplåning, föratt markera skillnaden till bankerna kommer till viss del från banker menframför allt från företag och organisationer i näringsUvet. Det är professionellaplacerare som oftast i samverkan med bankernas experter placerar pengar ifinansbolagen under hänsynstagande till och med krav på verksamhetens art och orafattning,soliditet (kapitaltäckning), lidna förluster, räntor etc. Dessutomställer många icke bankägda finansbolag bankraässiga säkerheter för all sinupplåning. Det är med andra ord dels en fundamental olikhet raellanfinansiering av en banks verksarahet och ett finansbolags och dels klaranyansskillnader mellan finansbolagen härvidlag. Därför dimensioneras det egnakapitalet individuellt efter allmänna företagsekonomiska grander såsomtillvägagångssättet är i näringslivet i övrigt. Vem skulle komma på idén attmed lagregler försvåra ett industriföretags expansion för det fall dettaföretags soliditet vore sämre än ett annats, imder förutsättning attfinansiärerna finge fullgoda säkerheter och positivt bedömde detta företagsframtid? Detär å andra sidan nödvändigt för varje företag att ha en av om- 1978/79:170 lOO Det finns också från finansbolagens sida ett önskemål attbibehålla en sund struktur inom branschen. Dessa två omständigheter underhänsynstagande till ovan anförda skäl gör att föreningen kan acceptera en lagstadgadgenerell kapitaltäckningsnorm men innebär också att föreningen måste kräva enregel som tar hänsyn till olikheterna bland finansbolagen och som ej åsamkarkonsumenter och företag onödig ekonomisk skada. Bankinspektionens chef skrev ien artikel i nr 4/1975 angående bankernas kapitaltäckning: "Värderegleringskontonaär visserligen belastade raed en latent skatteskuld, raen denna skuldförsvinner i den mån kontona användes för att täcka förluster. De är därförlika värdefulla, när det gäller att trygga insättarnas pengar som bankensbeskattade kapital. En ändring på denna punkt skulle närmast få den beiydelseatt de bäst konsoliderade bankerna skulle få förhållandevis större raöjligheteratt expandera." Föreningensförslag till lydelse är med hänsyn till bl. a. ovanstående: "Bolagetsupplåning må ej överstiga ett belopp motsvarande högst suraraan av dels detbelopp som finns hos bolaget i dess kassa, och vad för bolagets räkning inneslårhos Riksbank, , inländskt bankaktiebolag, sparbankeller centralkassa för jordbrakskre-dit, dels bolagetsredovisade eget kapital. Vidtillämpningen av beslämmelsen i första stycket avses med eget redovisat kapital,dels sununan av enligt lag redovisat aktiekapital och reservfond, samt avbolagsstämma fastställd vinstbalans, dels delcrederereserv (värderegleringskonto)samt överavskrivning på leasingobjekt, dels redovisad garantifond, dels ock,intill ett belopp motsvarande bolagets aktiekapital, nominella beloppet avförlagsbevis, som utställts av bolaget eller för vilka bolaget eljest häftarsåsom gäldenär, dock att förlagskapital, som kan av långivaren återkrävas , må likställas med bolagets eget kapital endast tUl så stor del av detvarje år förfallande beloppet, som svarar mot en tiondedel av aktiekapitalet. Garantifond,som må uppgå till högst fem gånger bolagets aktiekapital, bildas genom attaktieägarna till bolagets förfogande ställer av dem var för sig utfärdadegarantiförbindelser av innebörd att utfärdaren intill angivet belopp svararför av bolaget ingångna förbindelser. Betalningimder garantiförbindelse skall utgå i den mån det är nödvändigt för att täckakonstaterad förlust enligt senast fastställda balansräkning, vilken icke kantäckas av bolagets balanserade vinstmedel och/ eller lagstadgade reserver, eUerför att undgå för bolaget eljest inträdande likvidationsplikt. Betalning undergarantiförbindelse skall ske i förhållande till de utfärdadegarantiförbindelsernas storlek. Återbetalning till garanterna får ske endast urdisponibla vinstmedel enligt senast fastställda balansräkning." 6,8, och 10 §§ Föreningenhänvisar till och instämmer i vad experterna anger på sid.187 f. betr. paragraferna. Inspektionenkan i vissa fall förbjuda ett finansbolag att bedriva finansieringsverksamhet. Medhänsyn till bl. a. att krav på insättamas skydd ej äger giltighet betr.finansbolagen får föreningen hemställa att sådant förbud, om det ansesnödvändigt att sådant skall kunna meddelas, endast skall kunna tillämpas vidsvårare avvikelser från lag eller bolagsordning. Prop.1978/79:170 101 Föreningenhemställer att bestämmelsen, som föreskriver skyldighet för finansbolagen attbidraga till kostnaderna för Bankinspektionens tillsyn, utformas med 159 §lagen om bankrörelse som förebild. Däri begränsas bl. a. storleken av bidragen. I14 § stadgas att talan mot Bankinspektionens beslut som Bankinspektionenmeddelar enligt lagen föres hos Regeringen genom besvär. Paragrafens andramening lyder: "Inspektionens beslut länder tillefterrättelse." Föreningenföreslår att meningen utgår. Bestämmelsen är ej nödvändig betr. finansbolagsom ej bedriver sådan verksarahet som bankema, där kravet kan vara motiverat raedhänsyn till kravet på insättarnas skydd och den skyndsamhet som därav kanföranledas. Bestämmelsensynes innebära att ett finansbolag ej kan lämna upplysningar till ettsysterbolag eller till moderbolaget. Därestså är fallet får föreningen hemställa att detta göres möjligt i sararaautsträckning som anses föreligga då bank bedriver verksamhet genom dotterbolag(se , Banksekretessen. S. 41 f.). KF:I lagförslagets § 4 talas bl. a. om finansieringsbolagets soliditet, mätt somförhållandet mellan eget kapital och upplåning. Härvid säes att detta skallmotsvara kravet på eget kapital för bankaktiebolagen. Soraangetts arbetar bankema med f. n. Detta innebär att placeringar på exempelvis 100 milj. kr. krä ver 7,2 milj. kr. Omräknat till upplåningsrätt innebär detta att 92,8 milj. kr., motsvarande 12,9 gånger det egna kapitalet får lånas upp. arbetar de bankägda finansieringsbolagen med en upplåningsrätt av . Detta raotsvarar kapitaltäckning. Så vitt KF kan finna krävs här en överarbetning av lagförslaget så att det på denna viktiga punkt blir entydigt. Slutligenfår KF föreslå att det begrepp bör användas, sora torde ha vunnit rätt allmän acceptans,nämligen finansbolag i stället för finansieringsbolag. : När det gäller förslaget att finansieringsbolagen skalliaktta samma kapitaltäckningskrav som gäller för andra finansieringsinstitutsom t. ex. banker är vi tveksamma till om det kommer att få någon störreeffekt på de kreditströramar som går genom samhället. Det finns risk för attvissa kreditströramar i stäUet kommer att ändras i en sådan riktning att detkommer att försvåra för samhället' att upprätthålla den kontroll och denstyrning som finns. Vi anser det inte vara försvarbart att tillstyrka ettförslag utan att vara övertygad ora att de önskade .effekterna kommer attuppnås. och : Av betydelse från konkurrenssynptmkt är att flera finansieringsbo lag inte ingår i bankkoncerner. Den föreslagna lagstiftningen utgår från bankförhållanden. Även om lagstiftningen är olämpUg även för bank anknutna finansieringsföretag kan ölägenheterna för dessa mildras ge- Prop,1978/79:170 102 nomatt de ingår i koncerner vars verksamhet i stort ändock är anpassad tiU derådande regleringarna. För de från bankema fristående finansieringsföretagengäller inte detta. a, föreslagna kapitaltäckningsregler medför särskildanackdelar för de fristående förelagen. Därför får lagstiftningen sannolikt konkurrenssnedvridandeeffekter sora inte är i kundemas och ej heller samhällets intresse. DEFU:Vid ett genomförande av utredningens förslag bör enligt DEFUs uppfattningföljande aspekter särskilt beaktas. Fördet första bör bankinspektionens krav på återkomraande rapportering frånfinansieringsbolagen utforraas i sararåd med bolagens revisorer, styrelser ochfackliga representanter. DEFU har inhämtat erfarenheter som visar atttillsynsmyndigheters rapporteringskrav ibland onödigtvis avviker från de kravsom ställs av styrelse och revisorer. En strävan bör vara att rapporteringsratinemaså långt möjligt görs enhetliga för styrelse, revisor, fackliga organisationeroch tillsynsmyndighet så att onödigt dubbelarbete och uppgiftslämnande kanelimineras. Fördet andra är det viktigt att i samordningsarbetet även från bankinspektionensidoordnat uppgiftslämnande till , ,, datainspektionen, m. fl. myndigheter beaktas.Frågan om i vilken utsträckning de oUka myndighetema kan repliera på varandrasuppgiftsinsamling måste noggrant övervägas innan ambitionen i nya ellertillkommande insamlingar regleras i författning. Fördet tredje bör ambitionsnivån i tillsynsmyndighetens rapporte-rLagskravbalanseras mot det ansvar för verksamhetens inriktning och funktionellaverkställighet (inkl. internkontroll och ekonomisk redovisning) som tillkomraerstyrelse, VD och revisorer enligt aktiebolagslagen, bokföringslagen,skattelagarna och medbestämraandelagen. Det förtjänar anmärkas att samhälletför den alltjämt övervägande delen av svenskt näringsliv inte förlitar sig påandra insyns- och konlroUinstru-ment än just dessa lagar och den balans i intressebUdenmellan aktieägare, styrelse, VD, anställda, gäldenärer och borgenärer samtrevisor som inarbetats i och är en konsekvens av dessa lagar. det är mycketangeläget att bankinspektionen noggrant prövar uppgiftskravens relevans förett tillgodoseende av tUlsynsändamålet före varje beslut om ny eller utvidgaduppgiftsinsamling. :-- Upplåningsreg lering: Kommittén anför som motiv för en upplåningsreglering alt kre ditbedömningen för de professionella placerarna skulle underlättas. En sådan bedömning borde kunna ske utan den föreslagna upplåningsrät ten. I vilken utsträckning en upplåningsreglering kan verka för "kredit marknadens utveckling i sunda och rationella former" är inte belagt. Vi avvisar förslaget. Omen upplåningsreglering trots allt införs bör kvoten sättas tiU ett högre tal i(15a ) än det föreslagna och beräkningen ske som års-medeltal. I de fall enkapitalökning måste ske för vissa finansierings-företag bör en sådan tillåtasunder , som även utredningen framför. En sådan period bör omfatta meUan5 och . Revisorer: En av bankinspektionen utsedd revisor utgör en kostnadsom över hu-vud taget inte motiverats i utredningen. Vi anser att en bestämmelseom att t. ex. två auktoriserade revisorer skall firmas i bolaget borde varahelt tillfyllest. 1978/79:170 , ;, 103 1 Förslag tiU Lag om finansbolag 1 § Med finansieringsverksamhetförstås i denna lag näringsverksamhet som har till ändamål att lämna krediteller att medverka till finansiering genom att förvärva fordringar ellerupplåta lös egendom till nyttjande. 2 § Denna lag gäller med deundantag som anges i 3 § företag som driver finansieringsverksamhet, om 1. företaget ägs av bankaktiebolag, sparbank,centralkassa för jordbrukskredit eller dotterbolag till sådant bankinstitut,eller 2. verksamheten har haft en balansomslutning av i genomsnitt . Harverksamheten drivits än sora anges i första stycket 2 skallbalansomslutningen beräknas för den tid som verksamheten har drivits. 3 §Lagen gäller inte företag som avses i 2 § första stycket 2, om finansieringsverksamheten 1. avser finansiering endast isamband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs ellersäljs av företaget eller av annat företag i samma koncern eller med annat närasaraband som anges i 4 § andra stycket, eller 2. tillgodoser finansieringsbehovendast inom en grupp näringsidkare med ekonomisk intressegemenskap och om medelför verksamheten inte anskaffas från allmänheten. Lagengäller inte heller företag som omfattas av annan lagstiftning om särskildtillsyn. 4 §Finns nära samband mellan två eller flera företag skaU vid till- lämpning av 2 § första stycket 2 hänsyn tagas till den sammanlagda balansomslutningen. Närasamband skall anses föreligga ora företagen leds av sararaa eller i huvudsak sararaapersoner eller om vinsten av företagens verksamhet helt eller till betydandedel skall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i huvudsak sammapersoner. 5 §Företag för vilket denna lag gäller skall drivas i form av aktie bolag. Sådant bolag kallas finansbolag. Finansbolagskall registreras som finansbolag i aktiebolagsregistret. Prop.1978/79:170 104 Registreringskall ske när godkännande av bolagsordning har skett enligt 10 §. Aktiebolagsom är registrerat enligt andra stycket men som inte längre enligt 24 §§ skallomfattas av lagen får hos den i 9 § angivna tillsynsmyndigheten ansöka om attbli avfört som finansbolag ur aktiebolagsregistret. Intill dess bolaget haravförts som finansbolag ur registret anses bolaget som sådant bolag. 6 § För finansbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet, om annat ej följer av denna lag. Vidtillämpning av bestämmelserna i 10 kap. 4 § första stycket 4 och 12 kap. 7 §aktiebolagslagen (1975: 1385) i fråga om finansbolag skall med låneskuld,penninglån och annan där angiven förpliktelse jämställas förvärv av fordringaroch upplåtelse av egendom som avses i 1 §. 7 § Finansbolag skall ha eget kapital till visst lägsta belopp sora är betryggande i förhållande till bolagets upplåning. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vad soravid tillärapningen av första stycket skall anses som eget kapital samt omberäkningen i övrigt av kapitalkravet. Finansbolagsbolagsordning skall innehålla bestämraelse ora sådant kapitalkrav som avses idenna paragraf. 8 § I finansbolag skall minst en av bolagsstämman utsedd revisor vara aukton'serad revisor eller auktoriserat revisionsbolag. Tillsynm, m. 9 § Finansbolag står under tillsyn av bankinspektionen. 10 §Finansbolags bolagsordning skall godkännas av bankinspektio nen. Detsamraa gäller ändring av bolagsordningen. Det åligger finansbo lag att till inspektionen ge in bolagsordningen eller beslut om ändring av bolagsordningen för godkännande. Godkännandeenligt första stycket får vägras endast om bolagsordningen strider mot lageller annan författning, saknar bestämmelse som avses i 7 § tredje stycketeller annars innehåller sådan bestämmelse eller har sådan brist att en sundutveckling av bolagets finansieringsverksamhet kan äventyras. 11 §Bankinspektionen skall övervaka att finansbolag följer denna lag och annan författning, som reglerar finansbolags verksamhet, före skrift som har meddelats med stöd av denna lag samt bolagsordningen och de beslut som med stöd av lag eller bolagsordningen har meddelats av bolagsstämman eller styrelsen. Detåligger bankinspektionen att även i övrigt med uppmärksamhet följa finansbolagsfinansieringsverksamhet i den mån det behövs för kännedom om de förhållandensom kan inverka på bolagets säkerhet eller annars är av betydelse för en sundutveckling av finansieringsverksamheten. Bankinspektionenär ej skyldig att vaka över att sådana bestämmel- Prop, 1978/79:170 105 seriakttages som gäller rättigheter och skyldigheter för aktieägare i finansbolagi förhållande till bolaget eller till annan aktieägare eller sådanabestämmelser som angår bolagets inre angelägenheter. 12 §Bankinspektionen utövar tillsyn raed ledning av handlingar, sora finansbolag enligt denna lag skall lämna till inspektionen, och upplysningar som inspektionen inhämtar vid undersökning hos bolaget eller på annat sätt. Undersökninghos finansbolag skall äga rum när bankinspektionen anser det behövligt ellernär regeringen beslutar om det. 13 §Om bankinspektionen anser det behövligt, får inspektionen för ordna en revisor att med övriga revisorer deltaga i revisionen av finans bolag. Inspektionen kan när som helst återkalla sådant förordnande och j stället utse ny revisor. Finansbolagetskall till revisor, som har förordnats enligt första stycket, utge ersättningmed belopp som bankinspektionen bestämmer. 14 § Bankinspektionen får kallatill sammanträde med finansbolags styrelse eller begära att styrelsen kallartill extra bolagsstämraa. Har styrelsen ej efterkoramit sådan begäran, fårinspektionen kalla till extra bolagsstäraraa. Företrädare för inspektionen fårnärvara vid styrelsesammanträde, som inspektionen har utlyst, och vidbolagsstämma samt deltaga i överläggningama. 15 § Regeringen eller denmyndighet regeringen bestäraraer får meddela föreskrifter om hur finansbolagsräkenskaper skall föras och hur värdehandlingar skall förvaras och inventeras. 16 § Finansbolag skall på tid ochsätt som bankinspektionen bestämmer 1. hålla bolagets kassa, övrigatillgångar, räkenskapsmaterial och andra handlingar tillgängliga för granskningav inspektionen, 2. upprätta och till inspektionenlämna översikt sora visar bolagets tillgångar och skulder, 3. till inspektionen läranaårsredovisning och i förekommande fall koncernredovisning samtrevisionsberättelse och protokoll vid ordinarie bolagsstämma, 4. i övrigt lämna inspektionenalla de upplysningar och uppgifter som inspektionen anser behövliga förtillärapningen av denna lag. 17 §Har finansbolag fattat beslut som strider mot denna lag eller annan författning, som reglerar finansbolags verksamhet, mot föreskrift som har meddelats med stöd av denna lag eUer mot bolagsordningen, får bankinspektionen förbjuda att beslutet verkställs. Har beslutet verk ställts, får inspektionen förelägga bolaget att göra rättelse, om det kan ske. Driverfinansbolag verksarahet i strid med de i första stycket angivna reglema förverksamheten, får bankinspektionen förelägga bolaget att görarättelse, om det kan ske. Görs ej rättelse och föreligger missförhållande avså allvarlig beskaffenhet att det kan äventyra en sund utveckling av bolagetsfinansieringsverksamhet, får inspektionen förbjuda bolaget att drivafinansieringsverksamhet. 1978/79:170 106 Harbankinspektionen vägrat godkänna finansbolags bolagsordning eller ändring avden, får inspektionen förbjuda bolaget att driva finansieringsverksamhet. 18 § Bankinspektionen får göra deerinringar i fråga om finansbolags verksamhet som inspektionen anser påkalladeför att avhjälpa allvarligt missförhållande eller för att annars säkerställa ensund utveckling av bolagets finansieringsverksamhet. 19 § Till bestridande av kostnadenför bankinspektionens tillsynsverksamhet skall finansbolag erläggabidrag enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen.