prop · G20358 · 1978-12-31 00:00:00 — Beslut härom meddelas av den lokala skattemyndigheten i det fögderi, därbeskattningsorten är belägen (22 § UL). RSVhar föreslagit att reglerna om beskattningsort ändras för den som tilfälligthar vistats i och som har haft anställning vid vilken skatteavdrag harkunnat komma i fråga. Beskattningsort bör vara den kommun, där han först harvistats , RSV har därvid framhållit alt bestämmelserna ombeskattningsort för den som vistas tillfälligt här i riket i praktiken inte hartillämpats enligt sin lydelse, RSVhar vidare anfört bl, a. följande. Det har i praktiken uppstått problem med atttillämpa nuvarande bestämmelser om var debetsedel på preliminär A-skatt skallutfärdas och om var inkomsttagaren skall beskattas. Några direktalagbestämmelser om i vilken kommun debetsedeln skall utfärdas finns inte.Avsikten med gällande regler är emellertid att debetsedeln skall utfärdas ikommun, där slutlig skatt kommer att debiteras. När en person reser in till ochtar anställning i Prop.1978/79: 58 22 måste det f. n. avgöras om han kommer att bos'ättasig eller stadigvarande vistas här. Detta har betydelse för vilkenskattemyndighet som skall utfärda debetsedel på preliminär A-skatt. Dettaställningslagande kan ofta vara mycket svårt. Om han bedöms vara bosatt ellerstadigvarande vistas här skall skattemyndigheten i den kommun där han först harvarit bosatt eller vistats utfärda debetsedeln, I annat fall skall lokalaskattemyndigheten i utfärda debetsedeln. Det är naturligt attansökan om debetsedel görs hos lokala skattemyndigheten på anställningsorten.Om debetsedel i detta fall skulle utfärdas av lokala skattemyndigheten iStockholm skulle olägenheter uppkomma såväl för de skattskyldiga ocharbetsgivarna som för myndigheterna. Det skulle vara nödvändigt att sändaansökningen om debetsedel med post till lokala skattemyndigheten i Stockholmom den skattskyldige finns på annan ort än . Såväl den skattskyldigesom arbetsgivaren behöver debetsedeln utan fördröjning. Detta blir svårt omdebetsedeln skall utfärdas av lokala skattemyndigheten i . Denskattskyldige skulle inte kunna få sina debetsedlar utan få vidkännasförhöjt skatteavdrag. Även i andra frågor om skatt såsom jämkning, anstånd m, m,skulle de skattskyldiga få vända sig till lokala skattemyndigheten i , RSV har vidare framhållit att utländska praktikanter iregel inte skall betala skatt i , eftersom dubbelbeskattningsavtaleninnehåller särskilda undantag för denna gmpp. Arbetsgivaren kan dock inteunderlåta alt dra källskatt om han inte får ett beslut därom. Om sådant s, k,fribeslut har utfärdats av lokala skattemyndigheten på orten och det senareskulle visa sig att preliminär skatt har betalats skulle svårigheter ocksåuppkomma. Den bedömning som görs av skattemyndigheten på orten kan vidtaxeringen visa sig ha varit felaktig, I många fall kan den skattskyldige t.ex. ha tänkt sig en tillfällig ansfällning men kanske stannar än hantänkt sig och blir att anse som bosatt eller ha stadigvarande vistelse här iriket. Han skall i sådant fall beskattas i den kommun där han först har varitbosatt eller vistats. Enligt RSV tillämpas bestämmelserna i praktiken så attdebetsedeln regelmässigt utfärdas av lokala skattemyndigheten på den ort där inkomsttagarenvistas. Enligt min mening är det uppenbart att nuvarande regler påområdet inie är ändamålsenliga. De leder till ölägenheter för inkomsttagarnasjälva liksom för arbetsgivare och myndigheter. 1 praktiken har de visat sigsvåra att följa. RSV:s förslag syftar till att undanröja olägenheterna och fåbeskattningsreglerna för denna grupp mera i överensstämmelse med vad som gällerför andra inkomsttagare. Jag ansluter mig till förslaget. De förordade reglerna har följande innebörd. Den lokalaskattemyndigheten i den ort där inkomsttagaren först vistas skall utfärdadebet- Prop.1978/79: 58 23 sedelpå preliminär skatt m. m. Inkomstlagaren kommer att beskattas i den ort där hanförst har vistats. Inkomsttagaren kommer också att i förevarande sammanhangbehandlas som bosatt i riket och alltså medges grundavdrag och allmänna avdragför denna lid. Genomatt beskattningsorten för den nu aktuella gruppen inkomsttagare överförs frånStockholm med utdebitering till annan kommun kommerskatteuttaget att bli högre. A andra sidan medges grundavdrag m. m. Densammantagna effekten av förslaget kan bli olika beroende på inkomstsituationeni det aktuella fallet. Generellt kan sägas att den som har låg inkomst fårlägre skatt och att den som har hög inkomst kan få högre skatt än enligtnuvarande bestämmelser. Denya reglema bör omfatta den som har haft anställning vid vilken skatteavdraghar kommit i fråga. De bör inte omfatta den som har vistats tillfälligt här iriket för t. ex. släktbesök eller semester. De nya reglerna bör inte tillämpasdå den skatlskyldige vid vistelsen här uppbär lön av anställning hos svenskastaten eller svensk kommun om anställningen avses fortsätta utomlands. Jagföreslår att bestämmelser införs i enlighet med vad jag nu har sagt. Förslagetinnebär att ändringar görs i punkt 1 av anvisningarna till 66 § KL, 68 § KL och16 § 1 mom. SI. 2.4Beskattning av svenska folkpensionärer bosatta utomlands Densom är bosatt i beskattas här för alla inkomster, antingen de harförvärvats inom eller utom landet (53 § 1 mom. första stycket a) KL, 6 § 1 mom.a) SI). Däremot är den som inte är bosatt i skattskyldig bara för vissaangivna inkomster. Hit hör bl. a. pensionsförmåner på grund av tidigareanställning hos svenska staten eiler svensk kommun eller som utgår enligtpensionsförsäkring som har tagits i försäkringsanstalt här i landet. Vidarehar bara den som är bosatt i rätt till allmänna avdrag enligt 46 § 2och 3 mom, KL, grundavdrag och s, k, extra avdrag för nedsatt skatteförmåga.Den som inte är bosatt i beskattas för bl. a. pensioner i förgemensamt kommunalt ändamål. Detta innebär att kommunalskatt utgår efter enskattesats av . Beskattningenenligt de interna svenska skattereglerna kan begränsas genom föreskrifter idubbelbeskattningsavtal. Ett sådant avtal kan innebära, att de avtalsslutandestaterna beträffande vissa inkomstslag delar upp beskattningsrätten sig emellanmedan man i fråga om andra inkomstslag föreskriver att den ena staten heltskall avstå från beskattning till förmån för den andra. En genomgående principi avtalen är att inkomst av fast egendom och av rörelse beskattas i det landdär egendomen finns resp. rörelsen bedrivs. I fråga om statliga löner och pensionerär det brukligt att de får beskattas av utbetalarstaten. Prop.1978/79: 58 24 får ofta, i varje fall enligt äldre svenska avtal, endastden stat där den skattskyldige är bosatt beskatta t. ex. royalty och pensionerpå grund av enskild tjänst. Som jag har nämnt har våra dubbelbeskattningsavtaltidigare ofta varit så utformade att endast den stat där den skattskyldige ärbosatt har fått beskatta andra pensioner än statspensioner. I flertalet avtalsom ingåtts har dock en ändring skett i detta hänseende. Dettagäller exempelvis det nya dubbelbeskattningsavtalet med (prop, 1976/77:2, SkU 1976/77: 3, rskr 1976/77: 12, SFS 1977: 75), Enligt huvudregeln iartikel XVIII punkt 1 i avtalet skall bl. a. pension på grund av enskild tjänstbeskattas endast i det land där inkomsttagaren är bosatt. Punkt 3 innehålleremellertid viktiga undantag. Utbetalning enligt socialförsäkringssystemet i enstat får beskattas i denna stat, dock endast om mottagaren är medborgare idenna stat. Motsvarande gäller i fråga om utbetalning på grund avpensionsförsäkring. De nya bestämmelserna inneb'är alltså att svenskamedborgare som är bosatta i blir beskattade i för t, ex, ATPoch folkpension. Detsamma gäller belopp som utgår på grund av svenskpensionsförsäkring vartill i regel hör även SPP-pension. Det bör dock påpekasatt sådana utbetalningar får beskattas även i , Genom att ev, utgåendespansk skatt avräknas från den svenska uppkommer dock ingen dubbelbeskattning.Annan privat pension beskatias däremot endast i , De nu beskrivna reglerna om utvidgade möjligheter förSverige att enligt dubbelbeskattningsavtal få beskatta pensioner till mottagareutomlands har beslutats av i enighet. Under riksdagsbehandlingenframhölls också att man härigenom nådde fram till en mer likformig beskattningav olika pensionsförmåner. De nya avtalsreglerna för beskattning av pensionsförmånerhar emellertid kritiserats. Man har bl, a, gjort gällande att en i Spanienbosatt svensk folkpensionär blir alltför hårt beskattad när folkpensionen träffasav svensk inkomstskatt, I dessa fall medges nämligen inte grundavdrag och inteheller sådant extra avdrag som kan medges en i bosatt pensionär. Ävenandra önskemål har framförts, bl. a, om rätt att få göra vissa allmänna avdrag.Framställningar av denna innebörd har gjorts av ochav Spansk-Nordiska sällskapet, 1 sitt slutbetänkande (SOU 1977: 91) Översyn avskattesystemet har skatteutredning berört hithörande problem. Avtidsskäl har utredningen emellertid inte kunnat behandla frågorna närmare. För egen del vill jag framhålla följande. Reglerna omskattskyldighetens omfattning i samband med utflyttning från måstesjälvfallet vara så utformade att berättigade svenska skatteanspråk kan tillgodoses.Lika klart är att bestämmelserna måste ge rimliga skatteresultat för dem somflyttar ut från . Det s'äger sig självt att våra beskattningsmöjligheteri samband med utformningen av dubbelbeskatt- 1978/79: 58 25 ningsavtalfår en räckvidd som är resultat av förhandlingar mellan de avtalsslutandestaterna. Det spanska avtalet ger uttryck för de principer för beskattning somgenomfördes genom lagstiftning (SFS 1975: 13471348), Skatteplikt iSverige infördes då även för utbetalningar till utlandet av belopp på grund avpensionsförsäkring. I stort sett anser jag att reglerna på detta områdefungerar tillfredsställande. Jagär emellertid medveten om att den nuvarande ordningen för beskattningen avfolkpensionärer, som är bosatta utomlands, i vissa fall kan verka hård. Jaganser därför att det kan finnas skäl för vissa lättnader. Ytterligare övervägandenär emellertid nödvändiga innan några mer genomgripande förändringar kanaktualiseras, I fråga om de folkpensionärer som är bosatta utomlands är detenligt min uppfattning mest angeläget att så långt möjligt söka avväga skattenpå pensionsförmånerna så att större överensstämmelse uppnås i förhållande tillfolkpensionärer bosatta i , är emellertid en jämförelse i dessa fallsvår att göra redan på grund av skillnader i kostnadsläget mellan olika länder.En direkt tillämpning av de skatteregler som gäller för pensionärer i Sverigeskulle mot denna bakgrund inte ge den åsyftade jämställdheten i flertaletfall. Jag vill också i sammanhanget erinra om att den kommunala inkomstskattenför pensionsinkomster för i utlandet bosatta i regel tas ut efter . Vidaremåste hållas i minnet att våra regler om t. ex. det extra avdrag för nedsattskatteförmåga som kan medges folkpensionärer bygger på en samlad bedömning avpensionärernas hela inkomst och förmögenhet. En mer ingående kännedom häromkan knappast erhållas om inte den skattskyldige är bosatt i . Det ärockså viktigt att nya regler görs så enkla som möjligt, både för deskattskyldiga och för berörda myndigheter. Enrimlig avvägning mellan de svenska beskattningsintressena och hänsyn till deutomlands bosatta folkpensionärerna kan enligt min åsikt uppnås genom att enviss del av folkpensionen undantas från beskattning här i . Jagföreslår därför att folkpension, liksom annan pension enligt lagen (1962: 381)om allmän försäkring, undantas från beskattning i till den del den inteöverstiger . Härigenom får man enligt min mening en godtagbar avgränsningav de fall där en skattelättnad är motiverad. Som jag har nämnt fåremellertid mitt förslag ses som en provisorisk lösning som kan komma att få omprövasrelativt snart. Mittförslag föranleder ändring i 53 § 1 mom. KL, De nya reglerna bör tillämpas ifråga om utbetalningar fr. o. m. . 1978/79: 58 26 Medh'änvisning till vad jag nu har anfört hemst'äller jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom budgetdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967: 198), 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953: 272), 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956: 623), 6. lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1978/79: 58 27 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Lagförslag ..................................................... ... 3 1. lag om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967: 198) .... 3 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370). 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 8 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953: 272).......... 9 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956: 623) ......... 10 6. lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt 12 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den2 november 1 Inledning ...................................................... .. 13 2 Föredragandens överväganden ......................... .. 14 2.1 Folkbokföring av personer somtjänstgör utomlands i svenska statens tjänst 14 2.2 Beskattning av personer somtjänstgör utomlands i svenska statens tjänst m. m 17 2.3 Beskattningsort för personersom vistas tillfälligt i .. 21 2.4 Beskattning av svenskafolkpensionärer bosatta utomlands .. 23 3 Hemställan ................................................... 26 4 Beslut ......................................................... 26