prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — En ordning,som innebär au förslag lill räliighetsbegränsande lag kan slulligl antas avriksdagen försl efter förioppel av från del förslaget framlagls,betraktar högsta domstolen ulan tvekan som en inte obetydlig förstärkning avskyddel för dessa rättigheter. uppskovsförfarande av antydd beskaffenheikan å andra sidan ulformas och brukas på ett sådani sätt all det blir enkomplicerande och hämmande fakior i det praktiska lagstiftningsarbetet. De i 2kap. RF stadgade fri- och rättigheterna har stor räckvidd och i fråga om deflesta av rällighelerna gäller atl de är myckel allmänt beskrivna. Del haransells nödvändigt alt de skall kunna begränsas och närmare beslämmas genomföreskrifter i lag. En mängd gällande lagar innehållerockså besiämmelsersominnebärväseniliga inskränkningar i dessa rälligheler. Med hänsyn lill det säupå vilkel rättigheterna har beskrivits i regeringsformen kan delantas all ell generellt gällande uppskovsförfarande vid rättighetsbegränsandelagsliflning skulle komma all lillämpas i belydande omfattning. Avsevärdasvårigheter kan vidare vänlas uppslå när del gällerali avgöra, om en vissbeslämmelse i ett lagförslag angår begränsning av någon av de skyddaderättigheterna eller om så icke är fallel. Högsiu domstolen framhålleremellerlid alt, med den utformning som del särskilda förfarandel har givits, desvårigheter som sammanhänger med rätlighelernas stora räckvidd och svårbestämdagränser har blivit i betydlig mån reducerade. Även om förslaget måsle ansesinnebära att med det särskilda förfarandel en komplicerande fakior införes ilagstiftningsarbetet och det inte kan uteslutas att förfarandet nägon gång kankomma alt missbrukas, synes de olägenheier som kan förutses inte vara av såallvarlig art all de kan bedömas innefalta avgörande hinder mot all förslaget ihuvudsak genomföres i förevarande del. Dencenlrala uppgiften , som framhålls iulredningens yttrande, atl söka åsiadkomma en omfattande grundlagsreglering avyttrandefriheten efter mönster av tryckfrihetsförordningen (TF). I den mån delblir möjligt all i detaljerad grundlag reglera sådana opinionsfriheier som ligger uianför TF och föreslås kunna bli underkastade det särskildaförfarandel kommer det konsiilulionella skyddel för deras del an förslärkasytterligare. förringar självfallel inte värdel i den försiärkning som nuföreslås. Kammarräiieni erinrar om atl del mol lidigare framlagda förslag all genom ettsärskilt lagstiftningsförfarande slärka skyddel för rällighelerna har riktatsallvariig kritik av såväl principiell som praklisk nalur. Rällighelsskyddsuiredningensförslag har ularbelals med starkt hänsynstagande lill denna krilik. Härigenomhar förslaget fåll en uiformning som gör all olägenheierna som oundvikligen ärförenade med en särskild beslutsordning blivit om inle hell eliminerade så ivarje fall slarkl reducerade. Några avgörande skäl mol atl förslaget genomförsfinner kammarrätten därför ime föreligga. ÖB,som anser sig inte i alla delar ha möjlighel all bedöma konsekvenserna av degränsdragningsproblem som kan uppslå lill följd av förslagei, utesluter inleatl problem kan uppslå. Hur allvarliga dessa kan tänkas bli är emellerlid svårlau förulse. Syflel med ell försiärki fri- och räiiighetsskydd synes dock ha fogför sig. Frånde synpunkter riksskalteverkei förelräder framhålls försl att del särskildalagstiftningsförfarandet bör skapa goda förutsättningar för att nylagstiftnings förhållande till de begränsningsbara fri- och rättigheterna blirföremål för offentlig debatt. Detta bör medföra atl fri- och rättigheternasinnehåll kan konkreiiseras och att tillämpande myndigheler kan få ökad klarhelom t. ex. gränserna för myndighetsutövning i olika hänseenden. Verket har,främst i fråga om taxeringskonlrollen, kunnat konstatera behovet av sådanaklarlägganden. A andra sidan konstaterar verket atl ett uppskovs- förfarande i fråga om den hiir ukluellu lugsiiftningen kunniedföru un vikligu lagändringar son-i är av sior belydelse för effekliviteleni myndigheiernas arbele kun bli fördröjda. Med den avgränsning avlillämpningsområdel som har föreslagits blir dennu synpunki emellertid avgunsku underordnud belydelse för vcrkels del under förutsäuning alllillämpningsområdel inte görs mer omfaiiande än ulredningen föreslagil. Verkeihur ulltså ingu erinringur mol förslugel i siori. Frugun om dellu bör genomföruseller inte och vilka spärregler i Ibrm uv rösieial elc. som bör gälla är enpolitisk fråga som verket inle går in på. i finner från sinuulgångspunkier i likhel med räiiigheisskyddsulredningen all yiierligare ålgärderför försiärkning av räilighetsskyddel är motiverade. Del maleriella skyddel i2 kap. RF är delvis så ullmänl ulformui ull dess skydd.seffeki måste bedömussom Olillräcklig. Enligi fakulietsnämndens mening slår förslagei om eu särskiliförfurunde vid räiligheisbegränsande lagbeslui inle i slrid med den poliiiskademokraiin och dess majoriieisprincip. i Siockholm anför allmäni om förslaget atl den hyser denslörsla sympali för målsättningen bukom förslugel all komplellera de malerielluskyddsreglerna med formella garaniier av della slag. Nämnden ärockså uv denuppfallningen all ell genomförande av förslagei skulle främja del uppslälldasyftei. posilivi ställningsiagunde lill förslugel föruisäiier emellerlid auinle andra viirden av belydelse samiidigi går förlorade. minsl måsiebeakias viklen av all arbele inie orimligt hindras genomkomplicerade och svårtillämpade formföreskrifter. I deiiu uvseende hyserfakullelsnämnden starka betänkligheter mol förslaget. Räiiigheisskyddsulredningenhar varil medveien om dessa svårigheler och i systemet byggt in vissa spärrar,avsedda alt eliminera hinder mol riksdagsarbeieis behöriga gäng. Ulredningenhar enligt fakulietsnämndens mening givil en öppen och klar redovisning av deolika komplikationer som dess förslag kan förorsaka och påen förtjänslfulll sänförsöki anvisa medel au bemästra dessa. Vud gäller de uppslälldabegränsningarna i uppskovsinsiiiuieis lillämpningsområde kan val sägas allkonsekvensen har blivit au man valt en lösning, där de praktiska synpunkiernafött väga lyngre än de sirikl sakliga. Även om del kan förefalla belänkligl ochsakligt omoliveral att vissa undanlag görs från det särskilda förfarandelslillämpningsområde lorde en sådan begränsning vara nödvändig, om inleriksdagsarbetel allvarligl skall hindras. Emellerlid är inie hellerlillämpningen av undantagsreglerna helt okomplicerad, vad gäller de där unvändubegreppen. Sakligt moiiverade lösningar har således i viss mån fån Slå lillbakaför en slrävan au göra sysiemel prakliskl hanleriigl. Återståendetillämpningsproblem äremellerlid allvarliga nog. Komplikationerna illuslrerasväl av ulredningens genomgång av olika författningar, innefåiiande föreskrifterav skilda slag. 1 allmänhet synes slällningslagandena lill frågan, huruvidadel särskilda beslulsförfarandel är lillämpligl, rimliga, men inte sällaninställer sig ivekan, särskilt då olika föreskrifier av skildatyper slår i ell mer eller mindre direkl sumband med varandru. Redovisningen argivetvis inie fullständig, vurför ytterligure lilliimpningspro-blem kun vänlusuppkonmiu. Länssiyrelsen i Stockholmslän finner del angelägel all mun inie slupper länken på all ge ålminsione deför våri samhällsskick särskilt bciydelsefullu begrunsningsbaru fri- ochräliigheiernu en grundlugsskydd av samma siyrka som 1. ex. iryckfrihelen hur - en s. k. maleriell räiiighelsreglering. En inskränkning av räliighelen ifråga skulle då kräva mellanliggande val. Men un ulforma en sådun reglering är,som räiiigheisskyddsulredningen har franihåilii,en vansklig och lidskrävandeuppgifi. Länssiyrelsen har förståelse för alt det som siåii lillförfogande inie varil möjligl ull göru en mer ingående unulys uv dc problem somur förenude med en sådun meiod. Länssiyrelsen ser del emellertid som värdefulliall en försiärkning av skyddel kommer lill stånd så lidigt som möjligl genom enskärpning av formerna för förfarandel vid begränsning av rällighelerna. Renlallmänt frågar sig om del verkligen behövs ell .så slarklformellt legalt skydd kring fri- och rällighelerna om de är fasl förankrade hosmedborgarna i en så siabil demokraii som . Med detla resonemang skulledel emellertid över huvud taget inte behövas några regler för all molverkasnabba och förhastade ändringar ens i grundlag. Men del finns situationer dåden demokraiiska ordningen holas av uniidemokruiisku rörelser inom rikel ellerdå den uisäiis för särskili hårl tryck ulifrån. Vår lid saknar inie exempel påsiiuaiioner då opinionerna undergår kraftiga svungningur och vår jämvikt sällsi gungning, i. ex. vid en lerrorukiion, ockupation eller en svår ekonomiskkrissiluation. I sådunu slunder kun man oftu anföra så goda skäl för allbegränsa en fri- eller räiiighet au de mer långsikliga konsekvenserna skyms.Del är då del behövs en exira garanii för all de demokraiiska institutionernainle sviktar. Ett i grundlagen inskrivet uppskovsförfarande anser länsstyrelsenge ultrymme för debatt och efteriunke och därmed en ökad möjlighel au slå vaklom frioch rättigheterna. Länsslyrelsens intryck av förslagels närmureuiformning är alt ulredningen har funnil en lösning där den i ston sell harlyckuls bemäslru de principiella invändningar och undviku de nackdelar somunder lidigare Slrider i förfallningsarbelel framhålliis som förknippade medsärskilda procedurregler. Genom alt skyddet uiformais som endust euuppskovsför-furande får majorilelens beslutanderäu anses ha lämnals okränki.Skyddel leder inle lill någon förskjulning i de politiska maktförhållandena,sådana dessa på grundval av majorilelsprincipen har utkristalliserat sig genomallmänt val. Genom undantagsbestämmelserna bör uppskovsreglerna inle bli någothinder i den allmänna reformverksamhelen, ett argument som ofta framhölls i lidigaredebatt. Med hänsyn till vad som har framhållits har inte någotatl erinra mol förslaget om uppskovsförfirande vid fri- ochräliighetsbegränsande lagsiiftning. Länsstyrelseni län finner i likhel med räiiigheisskyddsulredningen all siarka skälföreligger för au de lagförslag som berör fri- och räuigheler blir föremålIbr efteriunke och allmiin debatt vilket skulle bli möjligt genom uiredningcnsförslag. Av ulredningens exemplifiering av vilka lugar soni uniingen hell ellerdelvis skulle bli berördu uv del särskilda lugsiiftningsför-farandei finnerlänssiyrelsen ull, irols de föreslagna undaniagen, ell mycket siort antal lagarskulle beröras av della förfarande. Följaklligen skulle en själiedel plusen avriksdagens ledamöier under de sislu tolv månaderna av en mandalperiod effektivtkunna hindra majoriielen av atl fatta beslut i ell Slort antalärenden, vilkel skulle slrida mot den lidigure ullalade principen allmajorilelens beslulanderält bör bevaras oförkränkl. Enligt länsslyrelsensuppfaiining bör diskuteras om del inle är praktiskt möjligt atl nå åsyftaderesultat ulan all samlidigt erhålla en sådan negativ verkan. Kanske skulle mangenom en försiärkning av del maleriella innehållet beiräffande de ifrågavaranderättigheterna kunna avvara eller begränsa procedurregler vilka snarare ökar änminskar byråkratin. Lånssiyielseni tån delur uppfuttningen ull inskränkningur i frioch räuigheler imångu fall är ofrånkomliga. Del är emellertid rimligi all lugsliftningsförfarundeii såduna full omfuuus av procedurregler som om möjligt förhindrar fbrhustudebeslul under intryck uv tillfälliga opinionsbildningar, som inle är grundadepå sakliga överväganden. uttalar an del sän somräiiigheisskyddsulredningen föreslår för an avgränsa lillämpningen av delsärskilda förfarandel vid en försia anblick kun förefulla onödigi komplicerul.Del lorde dock varu ofrånkomligt all göru noggranna uvvägningar för aulillförsäkra ell avgörande inflylande på lillämpningen av delsärskildu lugsiiftningsförfurundei. unser ull ulredningensförslag i denna del, som yllersl lägger avgörandel hos , lillgodoserdetla kruv. tillstyrker därför i princip förslaget. Länsstyretseni har inga principiella invändningar mol förslaget. All frågan ombegränsning uv fri- och rälligheler siundom aklualiseras är ofrånkomligt. Delur dock vikligl au lagsliftningsförfarandel i dessa full omgärdas av rigorösabesiämmelser för an uppnå genomtänkta beslul. uppskov ger tid lilleftertanke och deball saml kan dessutom fungera som eu skydd mot lillfälligastamningar inom landet och mot pålryckningar frän främmande länder. /SRanser all de invecklade lösningar som har föreslagits uv räiiigheisskyddsulredningenkan accepteras. Ulredningen menar uti mun genom detta uppskovsförfarande fårbiiiire möjligheler lill övervägande av föreslagna rällighelsbegränsningar ochmöjligheler lill offenilig deball. Mol dellu har S.ACO/SR ingel all invändu. finner del föreslugna uppskovsförfarandel viisenlligl,eftersom del ger goda möjligheler lill allmän debau om räliighetsbegränsandeförslug. Summa uppfuilning har LRF. Enligt förbundel kan del visserligen hävdasau den lösning som föreslås uv räiiigheisskyddsulredningen begränsar denparlamentariska principen au majoriteten skall ha möjlighelull vid vurje lillfälle genomdriva sin vilja. Ulredningen har emellertid enligiLRF:s mening väl vägl berörda inlre.sscn moi varandru, och enligi förbundeisbesiumdu upplänning ulgör förslagei om en .särskili förftirande vidriiiiigheisbegränsande lagbeslui inic något broll mol grundlanken bakom denpoliiiska demokraiin och dess majoriieisprincip. SverigesRadio kan på det hela taget slälla sig posiliv: uppskovsförfarandel (som intekan komma i fråga genom alltför begränsade opinioner) ger möjligheler lillnoggrant övervägande och tid för en allmän deball, bl. a. i massmedierna,rättighetsskyddel gär inle utöver det område det skall gälla och man inför enprövning i lagsliflningsärenden, där del undersöks i vilken månrällighelsbegränsningar är möjliga. anmärker all rättighetsskyddsutredningeninte behandlar sådana inskränkningar i yllrande- och informalionsfriheten irundradion som statsmakterna och radionämnden kan beslula om eller medverkatill genom eller med stöd av de avtal regeringen ingår med förelaget och dessdotterbolag. Företaget uigår emellertid ifrån au dessa frågor behandlas iyiirandefrihelsutredningens arbeie och alt lar tillfälle att idel sammanhangei framföra synpunkier. finner allrätlighetsskyddsutredningens grundläggande synpunkt, att ell beslul omräitighelsinskränkningar måste föregås av ell omsorgsfullt övervägande och atldel inte är tillräckligt all enbart politiker och experier engagerar sig, ärriktigt. Delskall finnas lid för allmänheten atl fl kännedom om och tillfälleatt debattera ett förslag lill räiiigheisinskränkning. Del är i dennahjärtpunkt i ulformningen av fri- och rätlighelersom Radios-etermediernas - roller och uppgifter har en särskild betydelse. framhåller atl det primärt är av slörsla inrikespolitiskabelydelse alt grundlagen står fasl och alt lillfälliga förändringar imajoritetsförhållandena i eller i innehavet av regeringsmakt icke kanrubba grundlagarna för fri- och rätiigheterna. Del måsle emellertid samiidigiunderslrykas hur vikligl del är all en regering kan hänvisa lill grundlagen, närdel kommer propåer ulifrån om ingripande mol företeelser som för en främmandemakl ler sig misshagliga. Behovei av speciella regler för den lagstiftning, sombegränsar fri- och rättigheterna, skall enligt förbundel ses ur båda dessaaspekier. Såviu förbundel kan se har rättighetsskyddsutredningen lyckalskonstruera en lagstiftningsmekanism som tar hänsyn till på en gång behovet avspärregler och respekten för den represenlaiiva demokratiens sätl all fungera.Någon absolul förseningsme-kanism föreslås således inle. Om en slark majoriteti är ense om lagförslagel, kan detla genomföras . Ärdäremot meningarna delade, ges en minoritet möjlighel atl framlvinga vad manskulle kunna kalla betänketid. Frågan om vilken lagstifining som skall underkastasdessa regler ar naluriigtvis myckel svåratl avgöra. Del ärantagligl all andrametoderände ulredningen föreslagil också skulle kunna vara användbara, mensåviii förfaiiarförbundel kan se har man åstadkommit så många garaniier altövergrepp icke bör kunna komma i fråga. Förbundet förordar, såviti del gäller dcinlressen del hur uu bevuka, lagsliflning i enlighel med ulredningens förslag. Regeringsrätten,som hör lill de inslunser som inlc lur någon uttrycklig ställning lillförslugel, frumhåller uu förslugel medför beiydunde gränsdragningsproblemfrumför allt i fråga om tolkningen av om ell lagförslag innebar begränsning inågon fri- och räiiighet. Särskilt invecklat kan del bli i frågu om siörrelagförslag, i.ex. ny burnavårdslag, vilka innehåller en mängd besiämmelser uvoliku slug som kun beröra någon frioch räiiighel. Det kan därför bli svårt ullhunieru sysiemel renl prakliskl irols ull Ulredningen på en förljänsifulll sängåu igenom den vikligure lugsiiftningen och närmure angivii i vilka hänseendendel särskilda lagstiftningsförfurandel enligt förslaget skall lillämpas.Regeringsrådel Peircn hur för sin del lillagl ull del föreslagna särskildaförfarandel i del prakliska arbeiei i och ulom riksdugen måste ledu lill mångasvårigheler och medföru myckel krångel och ofta även osäkerhei om rättsläget.Hun anser det därför angelägel ull Slulsmukternu noga Överväger, huruvidaverkligen fördelarna med den tilliänktu ordningen är så påiugligu atl de kununlas komma all uppväga de ovedersägliga nackdelar som del särskildaförfarandel medför. Från rent principiellasynpunkter anser JK metoden med ett uppskovsförfarande, som ger möjlighel lillnoggranna överväganden och debatter innan begränsningar vidtages i rälligheler,lilllalande. När JK söker klargöra vad metoden i praktiken innebär, inte minslför lagstiftningsarbetet, träder emellertid tydliga nackdelar i förgmnden. Enav de nackdelar JK syftar på är att del föreslagna förfarandel kommer altomfatta ett mycket vidsträckt lagstiftningsområde. JK anser atl förslaget omett särskilt beslutsförfarande vid sin tillämpning kan leda lill problem avolika slag. Gränserna för tillämpningsområdet kan bli särskilt vanskliga altdra och över huvud taget kan lagsiiftningsarbeiei komma atl tyngas av tidsödandeoch svårlösta problem. Inle minsl kan sysiemel medföra belaslning för lagrådellill men för deltas egenlliga och åtminstone ofta viktigare arbelsuppgifter.Ett frekveni tillämpande av del länkla förfarandel kan leda till en fördröjningi lagsiiftningsarbeiei som knappasl kan anses slå i rimlig proporiion lill deliniresse som förfarandet avser alt tjäna. Vidare kan del inte vara prakliskl unoliku delar av en och samma lag skall beslutas genom skilda förfaranden, hurulredningen nu än har tänkt sig systemet uiformat. De nu nämndaproblemen och svårighelerna kan också få den effekien au yrkande om delsärskilda förfarandel framställs alltmer sällan och an syftei att på detla sänförslärka fri- och rällighelerna därigenom mer eller mindre förfelus. EnligtjK:s mening bör del särskildu förfurundel varu en undanlagsföreieelse. Liksombegreppei grundlag har ansetts böra förbehållas ett fålal lagar bör delkvalificerade förfarandel för lagsiiftning som begränsar fri- och rätligheiernuförbehållas ell fålul lagar och räiisområden. Tiden har inte medgivil JK någranärmare överväganden i frågan hur en begränsning bör ske. Frågan är dessulom såpoliiisk alt han inte har uniedning au gå in på några detaljer. IbrefullerJK emellertid som om untalel generella unduniug borde kunnu utökas viisenlligl.De invändningar som enligt JK:s mening kun riklus mol förslugel diimpas ipraktiken naturligtvis därigenom all del särskilda lörftirandeis unvändninggörs beroende uv yrkunde och genom uu lugförslagei i fråga med visskvalificerad majorilel kan antas ulan uppskovsförfu-rundc. Men JK kun ändå intehell borlse från de nämndu invändningarna. Enligt hans mening synes en vissskepsis i och för sig befogad redan mol kruvel på yrkande. Av oliku skiil synesingalundu säkerl ull uppskovsyrkunde kommer ull frumsiällas i avsedd ellerönskvärd omfallning. Pariipoliliska nioliv kan ha denna effeki men också ledalill moisaii effeki, dvs. ell alllför frekveni frumsiullande av yrkanden omuppskov. Om dessulom pariipoliliska sammansäuning är sådan all dennödvändiga kvalificerade majoriielen inie kan uppnås, kan ell fiiliglbegugnunde av uppskovsförfarandel innebära allvarliga nackdelar för ungelägenlagsiiftning. Hovrällenför ifrågasätter om räilighetsskyddel bör försiärkas men har ingaavgörande invändningar mol den lösning i sak som räiiigheisskyddsulredningenhar föreslagil. Hovränen unser all om lagsliftningsförfarandelredan i dag ar krångliga och i flera hänseenden opraktiska och svårtillämpade.Del fanns redan före de nu ifrågasatta ändringarna skäl all se överregelsystemet för all göra detta mera funktionellt. Dessa skäl ökar i tyngd omdet särskilda förfarande som föreslås också införs. stort antal lagaroch ett myckel slort antal enskilda bestämmelser i existerande lagar kommer altfalla in under förfarandel. Den praktiska konsekvensen av detla skallsjälvfallet inte överdrivas men nog hade del varit en avgjord fördel, om manhade kunnat begränsa förfarandels tillämplighet anlingen lill sådana fri-ochrätlighelersom framstårsom mer cenlrala eller på något annal säll. Den valdalösningen har visseriigen den fördelen alt antalet gränsdragningsproblemminskar. Men leder den lill resultat som för den vanlige medborgarenmåsle framslå som säregna. Den omfattning som förfarandet har fäll gör ocksåall man i siörre ulsiräckning än vanligt måste gå lill moliven för au begripagrundlagsregelns fakiiska innebörd. Avslutningsvis pekar hovrätten påkonsekvenserna förarbetet såväl i som i av ettsärskilt förfarande av föreslagen typ. Kammarräiieni anför att del i förstone kan te sig invändningsfrilt all införa ellsärskilt lagsiiftningsförfarande vid rättighetsbegränsande lagsiiftning ochdärigenom förstärka skyddet för rättigheterna. Del är dock knappasl möjligl allborlse från de prakliska svårigheler som med nödvändighet är förknippude medell invecklal beslutsförfarande. Men även ur principiell synvinkel ler sig vidnärmare eftertanke den valda metoden för skydd mol övertramp från lagsliftarenssida iveksam. Meloden innehåller två allernaiiv för all ge den eftersirävadeskyddseffekten, kvalificerad majorilel och förlängd beiunkeiid. Del förslnämndaalternativei betyder i realileien ökul inflylande for en minoritet, medan delandra kan medföra handlings-föriamning. Konstruktionen med dessaskyddsmekanismer torde vara framsprungen uren niLssiro mot den lagsiifuindcförsamlingens förmåga ull ulltid veiu sill eget och landels bäsia. Den kunmuhändu iigu en vissl beriinigunde för exceplionellu siiuaiioner av yttre ellerinre kris men knappasl för normulu förhållanden. Anledningen till ull det görsunduniug frun det särskildu lugsiiftningsförftirundel är frumför ullt un de ärså vanligt förekom-niantle. Enligt kummurräiiens uppfuttning urholkushiirigenom lill stor del det skydd mun säger sig vilju ge. Del föreslugnulagsiiftningsförfarundet innebiir uti en minoriiei uv riksdugen får möjlighelall fördröja en reform. Även om minoriicten därmed inlc får någoi ubsolul veto,rör del sig iindå om ell uvsieg från mujoriletsprincipen.som utredningenanslutersig lill. Sålunda skallen reform som majoriteten av medborgurnu finnerungeliigen inte kunnu genomförus su snubbt som önskvärt. Enligi kammarraiiensmening innebär della en diskuiabel uvvikelse från dendemokraiisk-parlameniariska grundidén all folkels i val ullalade vilja skallhu så direkl gcnomslugskruft på politiken som möjligt. Den föreslagna ordningenkun få beiydunde riickvidd. Vid en stor lugsiifiningsreform lorde del ganskaofta förekonmiu någon eller några räliighetsbegränsande föreskrifier som inieomfalius uv de unduniug som riiuigheisskyddsulredningen föreslår. Oftusi suknurde sunnolikl uvgörunde belydelse för reformen men bör ändå finnus med. T. ex.kun del finnas en beslämmelse som lillåler alt förhandling inför domstol hållsinom slängda dörrar.