prop · G203210 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa svårigheter vidgränsdragningen är dock all vänta i fråga om tillämpningen i praxis av del iförhållande till begreppet rörelsebetingade aktier mer snäva föreslagnaorganisationsaktiebegreppet. Beredningen, som i elt annal avseende föreslagilen tvåårig övergångslid för anpassning till de nya reglerna om skattskyldighetför aktieutdelningen, har inte diskuterat behovet av någon övergängsreglering ifräga om behandlingen av de aktieinnehav som betraktas som rörelsebetingadeoch där innehållel representerar mindre än 25 96 av röstetalet. Iövergångsskedet finns anledning all vänta sig osäkerhet både hostaxeringsmyndigheterna och de skattskyldiga om hur beslämmelserna skalltillämpas i olika fall. Troligen får man på denna punkl räkna med allansökningar om förhandsbesked i laxeringsfrågor här kommer atl göras. Problemelhur man snabbi skall uppnå en ny enhetlig praxis på områdei i övergångsskedetbör uppmärksammas av lagstiftaren. AO,som förordar att gränsen mellan kapitalplaceringsaktier och organisaiionsakiiervid aktieinnehav som uppgår lill 35 96, anför: Deförslag som lämnas under rubricerade avsnitt synes kunna medföra förenklingarinom ell svärtillämpai rättsområde. upprällhällande av kedjebeskatiningengenom avdragsförbudet för räntekostnad kan, som beredningen visal, ge orättvisaresultat. Nuvaranderegelsystem medför all gränsen för när kedjebeskatining skall äga rum ärflytande. Den lorde dock i regel vara avsevärt högre än 25 96 som Prop.1978/79:210 310 Eftersom de materiella kraven pä samhörighet skall ställashögre än för skattefrihet vid innehav under 25 96 kan detifrågasättas om gränsen inle borde sättas högre. 1 vissa fall kan större än 259i'i-iga innehav motiveras enbart av kapitalplacerings- ochavkastningsin-Iressel. Inle minsl lorde detta vara fallel i koncerner avkonglomeratlyp. En lämplig gräns kan vara 35 96, Gränsdragningskrileriernavid mindre innehav än 25 96 skärps som nämnts enligt förslagel. Beteckningarnaorganisaiionsakiier och kapiialplaceringsaktier behålls dock. För all inlenuvarande praxis beträffande gränsdragningen skall "smitta av sig" idet reformerade systemet synes del lämpligt alt införa en ny beteckning för dengrupp av aktier som tillhör organisaiionsakiier och"kvalificerade" rörelseaklier. En lämplig benämning kan varaassociationsaklier för alt markera del inre samband mellan förelagen som skallkrävas. Länsstyrelsenanser atl både praktiska och principiella skäl talar för att begränsningen avavdrag för ränta, som är hänföriig till rörelsebetingade aktier, las bort. Delinnebären klar förenkling all ha endasi tvä aktiebegrepp, organisaiionsakiieroch kapiialplaceringsaktier. Möjlighelernaatt medge skattefrihet för utdelning hänföriig lill aktieinnehav som inteuppfyller huvudvillkoren för organisaiionsakiier - 25 96-spärrarna - bör enligtberedningens mening tillämpas restriktivt. Nuvarande praxis belräffandegränsdragningen mellan rörelsebetingade aktier och kapiialplaceringsaktier ärinte avsedd atl kunna överföras vid bedömningen av vad som skall anses utgöraorganisationsaktier. 1 lagtexten har uppställts villkorel aU"ägarföretaget kan visa atl innehavet har direkt anknytning lill ellerväsentlig betydelse förden rörelse eller del jordbruk eller skogsbruk somägarföretaget bedriver". I motiven har emellertid som ylterligare exempelangetts atl skattefrihet bör komma i fråga endasi om aktieinnehavet "utgöralternativ till förvärv av själva rörelsen". För atl begreppelorganisaiionsakiier skall få det snävare tillämpningsområdet som avsetts anserlänsstyrelsen all även det sistnämnda villkoret bör las in i lagtexten. Förslageltillstyrks vidare av länsstyrelserna i och län samtSveriges advokatsamfund. Länsstyrelseni ifrågasätter om vinstmedel som fanns hos det köpta bolagelredan vid tidpunkten för aktieförvärvet skall kunna delas ut ulan beskattning: Beredningenhar föreslagit väsentliga förenklingar i de svårgripbara bestämmelser somgällt aktiebolags skattskyldighet för aktieutdelning. godtarföreslagna ändringar utom i följande avseenden. Gränsdragningenmellan kapiialplaceringsaktier och andra aktier baseras på röstetalet idet utdelande bolaget. Kapitalplaceringsaktier föreligger om röstetaletunderstiger 25 96. Beredningen föreslår därulöver att avaktiekapitalet ska innehas av ägarbolaget för all kapiialplaceringsaktier inteska föreligga. ifrågasätter om det är nödvändigl med sistnämndavillkor efiersom villkoret inte kommer all få någon praktisk betydelse. Såsomberedningen framhållit bör vinst, som uppkommit i det utdelande Prop.1978/79:210 - ,. bolagetunder lid då organisationsförhållande rätt, kunna överföras till ägarbolagetulan alt beskattas på nytt. Däremoi kan ägarbolaget inte ha lika berättigadekrav på all skattefritt kunna överföra vinstmedel, som skapats hos detutdelande bolaget innan organisationsförhållandet uppkom. Skattefrihetenför utdelning på organisaiionsakiier medför att ell bolag kan förvärva aktiernai etl blivande organisationsbolag och belala aktierna med obeskattade medel,som uldelningsvägen erhålls från del förvärvade bolaget. Nämnda möjligheler finnsinle för fysiska personer, vilket medför viss centralisering i näringslivel. Beredningenmenar all del i prakliken inte skulle gä alt slopa skattefriheten för den delav utdelningen som hänför sig lill vinstmedel, som fanns hos det köpta bolagelredan vid förvärvet. Anledningen härtill är all svårigheier skulle föreliggaatt med någorlunda exakihel fastställa hur stor den dolda reserven är ibyggnader, maskiner, lager m. m. då förvärvet skedde. Enligllänsstyrelsens uppfattning föreligger inle tillräckliga skäl all längrebibehålla skattefriheten även för "gamla" vinstmedel så snartorganisations-förhållande visals föreligga. Skattefriheten bör i varje fallinle gälla synliga vinstmedel i form av dispositionsfond, genom vinstmedel ökataktiekapital m. m. Del bör dessulom vara fullt möjligl all fastställaåtminstone elt avrundat minimibelopp för sådana dolda reserver som uppenbariigenfanns hos det köpta bolagel vid förvärvet. Det förvärvade bolagel bör åläggasatt i första deklarationen efter förvärvet ange eget kapital uiöver tillskjutetbelopp vid förvärvstidpunklen. Vad gäller beräkningssättet kunde exempelvismetoder för aktievärdering tjäna som förebild. Alternativtskulle skattefriheten kunna bibehållas för all utdelning på organisaiionsakiiermen skyldighet föreligga för ägarbolaget all överta en beräknad utskiftningsskalteskuldpå samma sätl och under samma förutsättningar som vid fusion. Vadnu sagls gäller även den möjlighet som finns atl med verkan iskattehänseende skriva ned ett byggnadsföretags lageraktier i fastighetsförvaltandebolag. Utdelning på lagerakiier är visseriigen alltid skattepliktig men dettaelimineras genom avdragsrätten för nedskrivning på lageraktierna, vilket gälleräven sädan nedskrivning som direkt föranletts av utdelning till ägarföretagetav "gamla" vinstmedel. Neskrivningsrätlen för lageraktier gäller ävenfysiska personer, varför del som nämnts ovan om eventuell skyldighet all övertautskiftningsskalteskuld givetvis inte kan gälla dessa. Som reglerna nu ärutformade har den som driver byggnadsrörelse - antingen verksamhelen drivs avfysisk person eller bolag-större möjligheler än övriga köpare atl förvärvafaslighet via aktier i fastighetsförvaltande bolag innehållande"gamla" vinstmedel genom all köpeskillingen åtminstone delvis kanbetalas genom utdelning som i realiteten blir skattefri tack vare nedskrivningsmöjligheterna(av) för aktierna. Ävenlänsstyrelserna i Göteboigs och och ifrågasätter om vidaktieförvärvet befintliga vinstmedel bör kunna delas ut utan beskattning hosägarföretaget. TORanser att både prakliska och principiella skäl talar för atl begränsningen avavdrag för ränta, som är hänföriig lill rörelsebetingade aklier, tas bort. Detinnebär en klar förenkling att ha endast tvä aktiebegrepp 1978/79:210 312 Möjlighelernaatl medge skallefrihel för utdelning hänförlig lill aktieinnehav som inteuppfyller huvudvillkoren för organisaiionsakiier - 25 %-spärrarna - bör enligtberedningens mening tillämpas restriktivt. Nuvarande praxis beträffandegränsdragningen mellan rörelsebetingade aktier och kapitalplaceringsaktier ärinte avsedd utt kunnu överförus vid bedömningen UV vud som skall anses uigöra organisaiionsakiier.I lagtexten har uppställts villkoret atl "ägarföretaget kan visa atlinnehavet har direkt anknytning till eller väsentlig betydelse för den rörelseeller det jordbruk eller skogsbruk som ägarföretaget bedriver". I motivenhar emellertid som ytterligare exempel angetts att skattefrihet bör komma ifråga endast om aktieinnehavet "utgör alternativ till förvärv av självarörelsen". För att begreppet organisationsaktier skall fä det snävaretillämpningsområdet som avsells anser att även det sistnämnda villkoret börlas in i lagtexten. som inle uttryckligen lar ställning lill förslagen, efteriyseren närmare kartläggning för atl faslslälla de fall där skattefrihet kan anses moliverad; Inuvarande anvisningspunkt I till 54 § KLklargöres nären aktie inle skall ansesinnehavd i kapitalplaceringssyfte. Om aktien inle är innehavd i kapilalplaceringssyfteär därmed inle sagt alt fråga är om organisalionsakiie; fråga kan vara om s, k,rörelsebetingad aktie. Beredningen använderen annan teknik. Man fastställer endefinition på vad som är organisalionsakiie. Vad som inle är organisalionsakiiekommer alt uigöra kapilalplaceringsakiie. Som framgått ovan har länsstyrelseninga principiella erinringar mot en förenkling som sädan av beslämmelserna.Vissa egendomliga effekter kan emellerlid ej undgås med förslaget. Om en bankförvärvar av aktierna i etl rörelsedrivande bolag för atl skydda enfordran kommer skattskyldighet för eventuell utdelning att föreligga förbanken. Om banken förvärvar mer än 25 96, kommer i teknisk mening organisaiionsakiieralt föreligga och blir banken frikallad från skattskyldighet för utdelning.Beteckningen organisaiionsakiier får här anses slå i strid mol normallspråkbruk och frikallelse från skattskyldighet synes ej heller materielltmotiverad. Antagvidare all elt aktiebolag som bedriver handel med värdepapper förvärvar mer än25 96 av aktierna i ell annat rörelsedrivande aktiebolag. Aktierna harförvärvals i och för omsättning och redovisas som ingående i varulagret hosförvärvaren. Någol organisatoriskt samband enligl normall språkbruk föreliggerej. Rimligt synes vara atl all vinsl som uppkommer i den yrkesmässigaaktiehanteringen beskattas hos del först nämnda bolaget. Sä bör ske oberoendeav om vinsten uppstår vid försäljning av eller utdelning på värdepapper som ulgörlagertillgångar i värdepappersrörelsen. Isammanhanget är det befogal att närmare undersöka den föreslagnalagstiftningens effekl i följande fall. AB A bedriver yrkesmässig handel medvärdepapper. AB A förvärvar samtliga aktier i elt värdepappersförvaliandebolag, AB B. avyttrar aklier eller andra värdepapper sker beskallning iförvärvskällan lillfällig förvärvsverksamhel. Endast en del av vinsten kandärvid komma all beskallas. Fråga uppkommer därvid om AB B kan utdela sin vinsttill AB A ulan atl delta beskattas för utdelningen. Med utgångspunkt fråndefinitionen på organisaiionsakiier synes så bli fallel enligt förslaget. Efiersommoderbolaget inle förvaltar aktier kan akierna inle anses innehavda som elt ledi moderbolagels verksamhei lill den del denna avser 1978/79:210 313 Skattefrihet skulle alltså föreligga. Denna kan inte varamateriellt motiverad. Skattefrihetgäller inle för utdelning pä aktier eller andelar som ulgör lagertillgång ibyggnadsrörelse, lomlrörelse eller handel med fasligheter. Med hänsyn lill vadovan anförts mäsle en grundlig kartläggning utföras med ändamål all faslslällade övriga fall där skallefrihel inle kan anses motiverad. Remissinstansersom i huvudsak avstyrker förslagen, SHIO och Familjeföretagens Jörening: Vitillstyrker beredningens förslag alt ränta som är hänförlig lill aktieinnehavskall vara avdragsgill oavsell om ägarbolaget är frikallat från skattskyldighetför utdelning eller inle, Molbakgrund av uttalandena i förarbelena lill regler om kedjebeskatiningi vissa fall och främsi lagstiftarens syfte med reglerna vill vi hävda atl skälfinns alt under nuvarande ekonomiska förutsättningar i landel helt avskaffa kedjebeskatiningen,ytterligare skäl äratt kedjebeskatining Slrider mol principen all allbolagsinkomst skall beskattas lika. Deföreslagna reglerna har till effekl att innehav kommer altdrabbas av kedjebeskatining i högre grad än vad sker; enutveckling som vore olycklig. Förslagel avvisas därför med bestämdhet. KFanser all beredningens förslag innebär en icke oväsentlig inskränkning avskaltefriheten i förhållande lill nuläget. När kedjebeskatiningen infördes 1960var den avsedd atl träffa endasi aklier som förvärvades i kapilalplaceringssyfte;skaltefrihet för utdelning kunde ej anses moliverad då bolag eller föreningplacerade medel, som mer eller mindre tilirälligl frigjorts i verksamhelen, it. ex. börsnoterade aklier. Sådan utdelning var ur ägarföretagets synpunkl alljämställa med ränta pä placerade medel. Av nu gällande lagtext framgår näraktier skall anses innehavda i kapilalplaceringssyfte. Beredningens förslagtill lagtext definierar i stället begreppel organisationsaktier som akliervilka innehas som ell led i organisaiionen av ägarföretagens verksamhet lillden del denna avser jordbruk, skogsbruk, fastighetsförvaltning eller rörelse.Denna definition lorde i sig innebära en inskränkning i skattefriheten. Att enaktie ej innehas i kapilalplaceringssyfte behöver ej beiyda alt den innehas led i organisationen av någon av nämnda verksamhetsgrenar. Vidare krävsförutom 25 96 av röstetalet även 25 96. av aktiekapitalet för skallefrihet inormalfallet samt alt innehavet vid mindre ägarandel än 25 96 skall ha direktanknytning till eller väsentlig betydelse för den verksamhei ägarföretagetbedriver och ej endasi som vara "betingat av rörelsen". EnliglKF:s uppfattning saknas anledning alt skärpa kedjebeskatiningen i den situationsom näringslivel kan förväntas befinna sig i lång lid framåt. Även relativt småaktieinnehav kan vara företagsekonomiskt motiverade av ägarföretagetsverksamhet, även om innehavet ej kan anses uigöra elt alternativ lill förvärvav själva rörelsen. KF och dess dotterföretag har i vissa fall aktieposter somunderstiger men ändå ger den möjlighet till samarbele som anses önskvärd pä grund av affärsförbindelserna med 21Riksdagen 1978/79. Prop.1978/79:210 314 respektiveförelag eller för atl förhindra monopolsituationer och tillvaratakonsumentintressen. Dessa aktieinnehav är enligl gällande regler och praxis rörelsebetingademen kan med det snävare organisationsakliebegrepp och restriktiva tolkning, somberedningen förordar, befaras bli behandlade som icke organisaiionsakiier. KFbefarar all en utökning av kedjebeskatiningen försvårar näringslivets fortsattalångsiktiga utveckling och strukturanpassning i samhället. KF vill ej lillslyrkaen utvidgning av kedjebeskatiningen utan förordar all lagsiiftningen uiformasså atl endast utdelning på aktier som verkligen innehas i kapilalplaceringssyftedrabbas av kedjebeskattning. Förslagetlill lagtext (anv. till 7 § SIL) är vidare endasi knutet lill ägarföretagetsverksamhet och innehåller ej någon molsvarighet till nuvarande beslämmelse ianvisningarna lill 54 § KL atl innehavet kan betingas av den rörelse som bedrivesav aktiebolag eller ekonomisk förening som med hänsyn lill äganderällsförhällandeneller organisatoriska förhållanden kan anses stå ägaren nära. Dennainskränkning i skattefriheten har ej motiverats eller berörts i ulredningen iövrigt, varför den får förmodas ej vara avsiktlig. KF förordar all äldre beslämmelseröverförs oförändrade. Beredningenföreslär all gränsen för alt aktier skall hänföras lill kategorin organisaiionsakiierskall sänkas frän 50 lill 25 procenl motsvarande vad som gäller för kapilalplaceringsaklier.Delegationen ansluler sig lill de överväganden beredningen redovisal på s. 566och tillstyrker förslagel i denna del. Enligtnuvarande lydelse av punkt I andra slyckel av anv. till 54 § KL skall aktieinte anses innehavd i kapitalplaceringssyfte bland annat "om det göressannolikt all innehavet av aktien eller andelen betingas av den rörelse ellerdet jordbruk eller skogsbruk som bedrivs av aktiens eller andelens ägare".De aktier som det här är fråga om benämns vanligen "rörelsebetingade aklier".I beredningens förslag finns en motsvarighet till rörelsebetingade aktier menberedningen underslryker alt förslaget är snävare än del nu gällande begreppel rörelsebetingadeaklier. öm förslagel genomförs kommer därför åtskilliga aktiebolag ochekonomiska föreningar alt bli skallskyldiga för aktieutdelning som inleär skattepliktig. Alltsedan kommunalskallelagens tillkomst har del varit en grundläggande lanke altaktiebolags och ekonomiska föreningars vinster skall dubbelbeskattas. Kedjebeskatininghar däremoi inte varil avsedd. Belräffande skatteplikten för av aktiebolag ochekonomiska föreningar mottagna aktieutdelningar har lagstiftningen blivit meroch mer komplicerad samlidigl som situationerna dä kedjebeskatining aklualiserasblivit fler. Genomförda lagändringar har emellerlid inte föranletls av ändradgrundinställning utan anledningarna har varit atl förhindra missbruk avgällande regler. Beredningens förslag om ändring av de nuvarande reglema för s.k. rörelsebetingade aktier innebär ell nyll undanlag frän huvudregeln alt kedjebeskatiningskall undvikas. Något skäl härför har dock inle angetts. Delegationen anser attkedjebeskaUning endasi bör tillgripas för att förhindra missbruk ochkringgående av gällande regler och avstyrker, då sådana förhållanden inlevisats föreligga, förslagel i denna del. 1978/79:210 315 Beredningenbehandlar i detta avsnitt först nuvarande begränsning av aktiebolagens rätt lillavdrag för ränta avseende aktieinnehav i annat aktiebolag. Vi delar beredningenskritik av dessa regler. Utöver de principiella invändningar som kan resas motgällande räll vill vi framhålla alt den lett till kostsamma utredningar förföretagen. Vi finner sålunda att förslaget är materiellt befogat och ägnat attminska både företagens och skatteadministrationens ulredningsarbele. Principenför beskattning av inkomsi inom bolagssektorn har varit och bör vara att inkomsibeskattas allenast en gäng. Från denna grundläggande princip har avvikelseskett genom införandel av kedjebeskatining i viss utsträckning. Vårståndpunkt är atl kedjebeskatiningen bör avskaffas säsom stridande mol en likabeskattning av all bolagsinkomst. I det följande lar vi upp beredningensförslag till granskning. Beredningenhar efter genomgång av delta problemkomplex föreslagit en förenkling i vissmening genom att förorda all skattefrihet för aktieutdelning alltid skallföreligga om ägarbolaget innehar 25 procenl av aktiekapitalet ävensom avröstetalet i det utdelande bolaget. Uppställandel av en klar regel är i och försig önskvärt från prakliska utgångspunkter, men bör enligl vär mening inteutesluta skaltefrihet vid mindre innehav. Etl skäl för beredningens val av en 25-procenlsregelär den tradition som utbildats i avtalen för undvikande av en internationelldubbelbeskattning. Man härför närvarande stannat för en 25-procentsregel somutgångspunkt för nedsättning av eller befrielse frän kupongskatt i del land därdel utdelande bolagel bedriver sin verksamhei. Alt man i internationellasammanhang valt en sädan regel med anknytning till aktiekapitalet och vidare inleöppnat möjligheter för bevisning vid mindre innehav är motiverat av rent prakliskaskäl. Denna stelhet i syslemel har lell lill atl man inom EG nu överväger atlsänka gränsen lill . Silualionen är dock en annan vid bedömning avskattereglernas ulformning inom ell land där en sakligt moliverad nyansering avregelsystemet låter sig administreras. Vi återkommer nedan lill hur en 25-procentsregel,om en sådan uppställs, bör tekniskt formuleras. Denföreslagna skärpningen består i alt skallefrihet för aktieutdelning medgesendast om utdelningen lämnats pä organisationsaktier, icke - som -även om utdelningen lämnats pä s. k. rörelsebetingade aklier. Denförenkling av reglerna pä områdei, som sammanföringen till en enda akliekalegoriav de tvä lidigare ej hell sammanfallande kategorierna innebär, är givetvis ioch för sig lika tacknämlig som andra förenklingar av skattereglerna. Sammaförenkling hade givetvis också vunnits, om sammanföringen i fråga skett genomall nuvarande regler för de s. k. rörelsebetingande aktieinnehaven gällt förden nya kategorin. Medde föreslagna reglerna kommer innehaven under 25 procenl atl underkastas kedjebesktlningi större utsträckning än lidigare. Denfrågan måste då resas, om någon särskild anledning lill sådan skärpningföreligger belräffande dessa mindre innehav. Generelltmåste till en början övervägas, om de erfarenheter som vunnits av den år 1960införda kedjebeskatiningen talar för en uividgning eller tvärtom en begränsningav denna beskallning. Enväsenllig anledning lill reform var en önskan aU nedpressabörskurserna: "Båda ålgärderna lorde vara ägnade atl molverka tendenserna Prop.1978/79:210 316 lillabnormt höga kurser på aktiebörsen". 1960:162 sid. 59. Liknandeuttalande sid. 61 st. 4). Sedanår 1960 har förutsättningarna för del svenska näringslivet radikalt ändrats.Nuvarande kursläge är i förhållande lill förelagens substansvärden lågt. De avkasiningsanspråk,som detla kursläge innebär, är för stora för au släppa igenom deninvesteringsvolym, som är ell villkor för alt sysselsällningen i landel skallupprätthållas. Ulifrånlagstiftarens syfte med kedjebeskattningen borde denna nu helt avskaffas. Vidlagstiftningens tillkomst lorde man för övrigl ej varit hell främmande förtanken på en "eftergranskning" av omläggningen. Det talas iförarbetena bl. a. om värdel av det erfarenhelsmalerial som kan vinnas (Prop.1960:162 sid. 58). Motbakgrunden av motiven för kedjebeskatiningen och ändringen i landels ekonomiskaförutsättningar ler sig tanken atl nu gå vidare pä den inslagna vägensom överraskande. Bortsettfrån allmänna överväganden av sådani slag kan man fräga sig, om nyssnämndaerfarenhetsmaterial kan avvinnas någon indikaiion i någon bestämd riktningfördel fortsatta lagstiftningsarbetet. Bolagentorde under trycket av kedjebeskatiningen ha avvecklat siörre delen av minorilelsinnehaveni andra bolag om inte företagsekonomiska skäl talat för ell bibehållande avinnehaven. Ålgärderna innebär, all medan ell bolag lidigare typiskt - vid sidanav den egna rörelsen - även indirekt drev rörelse genom andra förelag, delnumera driver endasi den egna rörelsen. Med denna koncentration av resursernahar oundvikligen följt en ökning av riskerna. Ytterstkan frågan om kedjebeskatlningens vara eller icke vara eller om dess lämpligaräckvidd sägas gälla, huruvida för bolagsbeskaltningen skall varabolagens inkomst eller det sätl på vilket de organiseras. - Den förstnämndanormen är som vi ovan framhållil principiellt grundad i det all all inkomsiinom bolagsseklorn skall beskattas lika, vilket endasi kan ske genom all inkomstenbeskattas endasi en gång. - En grupp rörelser kan vara organiserad så, atlvarje rörelse drivs av endasi ell förelag, eller så, all alla förelagen genomaktieinnehaven i de övriga är delaktiga i alla rörelserna, för atl här skisseraextremfallen, öm det är sä, all ell förelag med råvaruindustri finner detlugnast all sälta åsido en del av sill kapital genom placering i t. ex.konsumtions- och hemmamarknadsbranscher, är del svårt se, att della skullekollidera med ett fiskalt intresse. Riskspridningsaspekten uppmärksammades vid1960 års reform, då reglerna för investmentbolagen utformades. Men det var dåde fysiska personernas, aktieägarnas behov av riskspridning, som på det sältelkan sägas ha tillgodosetis. Alt också bolagen kunde ha elt behov av alldelessamma slag syns ha förbiselts. Detla skedde sannolikt av del naluriiga skälet, atltiderna var goda och bolagens risker underskattades.