prop · G203166 · 1978-12-31 00:00:00 — finner det tillfredsställande att överenskommelserna har kommitlill stånd och säger sig med intresse vilja följa den fortsatta utvecklingen.Föreningen tar dock ej ställning till frågan om bör tillträda dessa.Det gör ej heller , som emellertidkonstaterar de fördelar som ett satellitsystem skulle bereda deombordanslällda. Även framhåller densjösäkerhetsmässiga och sociala betydelsen av satellitkommunikationer.Föreningen betonar dock att en föruisättning för att genom ett satellitsystemförbättra kommunikationerna för de ombordanställda och deras anhöriga i land äratt kostnaderna hålls på en sådan nivå att det ekonomiskt blir möjligt attanvända sig av systemet. Kan inte detta krav uppfyllas, är det föreningensuppfattning att man bör behålla och i möjlig Prop.1978/79:166 12 mån förbättra nuvarande kommunikationssystem. Under denangivna förutsättningen tillstyrker föreningen atl tillträderöverenskommelserna. Överbefälhavaren påpekar alt det är angeläget med tankepä möjlighelerna för en krigförande stat att slänga av eller störasatellitförbindelser - alt svenska fariyg även i framliden som komplement lillsatellit-utrustning utrustas med kortvägsradiostalion som möjliggör förbindelsemed utan förbindelse via satellit. Statens delegation för rymdverksamhet,som noterar överenskommelsernas tillkomst med tillfredsställelse, anser attfrågan om tillträde till överenskommelserna bör bedömas mot bakgrundav det svenska användarintresset. Om väljer att delta i börden kompetens i fråga om telesatelliter som har byggls upp i svensk induslriinom ramen för ESA-samarbelel tillvaratas på bästa sätl. , som har deltagit i den förberedande kommitténsoch dess undergruppers arbele samt även har företrätt i de övrigaförberedande förhandlingarna, ger i sitt yttrande en utförlig redogörelse föransträngningarna att upprätta ett internationellt maritimt satellitsystem medbeaktande av utvecklingen fram l.o. framhåller i samband härmed nödvändigheten avalt öka nuvarande kapacitet för kommunikation med fartyg på längre avstånd än250-300 km från land. Verket erinrar också om alt basen i det nuvarandesjösäkerhetssystemet ulgörs av den otidsenliga morsetelegrafin, som inte harförändrats sedan tiden för Titanics undergång. Den enda möjligheten att ökakapaciteten och modernisera telekommunikationerna är, understryker verket, attanvända telesatelliter. Härigenom erbjuds förbättringar av överföringskvalitet,räckvidd, irafikmöjligheler och sjösäkerhet lill gagn för svensk handelssjöfartoch de sjöfarande. MARISAT-systemet har med stor teknisk framgång provats påett svenskt fartyg i linjefart mellan och Jeddah vid åren 1976-1978.Verket finner det också vara av grundläggande betydelse att ell syslem avmaritima satelliter skapas under tillfredsställande inlernationell kontroll ochbetonar del angelägna i att världens sjöfartsnationer medverkar lill att bildaINMARSAT, Verket påpekar vidare att INMARSAT-överenskommelserna i stora dragansluter sig till INTELSAT-överenskommelser, Verkets erfarenheter frånlillämpningen av dessas bestämmelser är goda. Man utgår därför från attINMARSAT-överenskommelserna kommer att bilda en utmärkt allmän grundval föruppbyggnaden av den nya organisationen och ge en tillfredsställande ram församarbetet inom denna. Vad gäller arbetet i den förberedande kommittén framhållerverket att dess uiredningsresuhat innehåller viktiga slutsatser om tekniskalösningar avseende såväl rymdsektor som utrustning av stationer på land och påfartygen. Verket hänvisar också till svenska bidrag till en internationellmarknadsstudie, i vilken man har sökt bedöma olika kundkategoriers fakiiskaintresse av att använda ett satellitsystem vid tillämpning av taxor Prop.1978/79:166 13 som ger större eller mindre kostnadstäckning. Vidareframhålls överväganden om nya teletjänster för såväl allmän korrespondens somökad .sjösäkerhet, vilka skulle kunna tillhandahållas lack varesatellitsystemet. I fråga om de ekonomiska förhållandena erinrar verket omden regel i huvudöverenskommelsen som föreskriverati skall drivas påsund ekonomisk grundval och med iakttagande av vedertagna affärsmässigaprinciper. Denna regel är, betonar verket, en av de väsenlliga grundsatsernaför verksamheien. Regeln innebär atl i likhet med det framgångsrikaINTELSAT skall fastställa taxor som, i varje fall pä , ger fullläckning av driftkostnaderna, medger rimlig förräntning och möjliggöråterbetalning av investerat kapital. Verkei framhåller i samband härmed atlman enligt vissa prognoser måste räkna med all INMAR-SAT:s verksamhet går medförlust pä kanske sju eller och att ensammantagen balans mellan kostnader och intäkter uppnäs först efter tolv tillfemton är. beräknar att det svenska bidraget till INMARSATkommer alt uppgå till totalt högst cirka 22 milj. kr. Verket förutser dock attkapitaltillskotten endast kommer att krävas i form av delbetalningar under ettantal är i takt med tillkomsten av lNMARSAT:s rymdsektor. Verket beräknardärför den svenska andelen i de årliga kapitallillskoUen lill tillcirka 3,5 milj. kr. under de närmasle åren. understryker också att dess kustradiorörelseger underskott, som för /78 uppgick lill 7,6 milj. kr., varav4,3 milj. kr. En möjlighet lill förbättring av ekonominpå är en avveckling av de trafikslagen till förmån förautomatisk trafik, varvid trafiken på längre avstånd än måstebefordras via satellit. För den del av kustradions verksamhet som avsersjösäkerheten erhåller verkei ersättning från med f n. cirka 7milj. Samma finansieringsmetod bör enligt verket tillämpas för dendel av kapitaltillskotten till och den del av kostnaderna för driftenav en radiostation för svensk trafik via INMARSAT-systemet, vilka kommer attkunna anses hänförliga till insatserna för sjösäkerheten. Verket framhålleratt storleken av kosinaderna härför inte f. n. kan beräknas men förutsätter atlprincipen fastställs redan vid ell svenskl beslut om tillträde lilINMARSAT-överenskommelserna. hemsläller sammanfattningsvis att skalltillträda huvudöverenskommelsen och att verket, med hänsyn lill dessåligganden i fråga om maritima mobila telekommunikationer, ulses altsom svensk signatär underteckna driftöverenskommelsen. De utbetalningar som skall göras till är enligtteleverkets mening att betrakta som rörelsemedel, vilka ställs till INM ARSAT:sförfogande av . De skall sedan jämte ränta återbetalas avorganisalionen. Särskilda anslag för investeringar i satellitsystemet blirdärför enligt verkei ej erforderliga. påpekar slutligen atl dentelesatellitlrafik Prop.1978/79:166 14 som skall utväxlas mellan och fartyg via satellitt. v. avses befordras över jordstationer som blir belägna i , troligen ,i och vid . Villkoren för svensk användning avdessa stationer ärf n. under övervägande. Det blir sannolikt fråga om atlSverige skall erlägga löpande trafikavgifter till stationernas ägare. 5 Svenskt tillträde till överenskommelserna Jag har inledningsvis framhållit alt satellittekniken kanavsevärt förbättra sjöfartens telekommunikationer samt härigenom förbättrasjösäkerheten och sjöfolkets sociala situation. Remissyttrandena föranlederingen annan bedömning. Även den begränsade tillgången på korlvågsfrekvensertalar enligt min mening för att dessa kommunikationer till stor delbör gå via satellit. Jag anser också att uppbyggnad och drift av ett maritimtsatellitsystem hellre bör ske i bred internationell samverkan än under ettlands kontroll. och den därlill anslutandedriftöverenskommelsen erbjuder en ändamålsenlig ram för denna samverkan. De kommersiella förutsättningarna för är intejämförbara med dem som gäller för . Den senare organisationen bedriverfast teletrafik för en stor kundkrets via ett begränsat antal stora fastajordstationer, varvid den enskilda satelliten kan ges en trafikkapacitet påmånga tusen kanaler. däremot skall bedriva mobil teletrafik för enrelativt begränsad kundkrets av handelsfartyg med en station per fartyg.Fartygsutrustningen måste av naturliga skäl vara relativt begränsad såväl tillomfång som anskaffningskostnad, vilket i sin tur leder till ökade krav påsatelliternas signalstyrka, varigenom dessas trafikkapacitet begränsas till enbråkdel av den som har. Kostnaderna per kanal blirdärför belydligt större för den maritima tjänsten. Föruiom de kommersielltsäljbara tjänsterna har ett maritimt satellitsystem emellertid också en fördeli form av att det ökar sjösäkerheten. Denna fördel är dock svår atl uppskatla ipengar. Om utses att underteckna driftöverenskommelsenkommer verket alt svara för de ekonomiska förpliktelser som är förenade med svensktmedlemsskap i . Med hänsyn till vad verket har anfört omorganisationens utsikter lill lönsamhet kan ett svenskt tillträde tillöverenskommelserna på enbart kortsiktig förelagsekonomisk grund förefallatveksamt. Verket, som har ansvaret för och väl känner den svenskasjöfartsnäringens behov av telekommunikationer, förordar dock ett svensktdeltagande i . Jag delar verkets uppfattning att automatiserad trafikbl.a. via satellit kan bidra till att förbättra ekonomin i den personalkrävandekuslradiorörelsen. Intresset av lNMARSAT:s tillkomst betingas inte endast avomsorg om Prop.1978/79:166 15 sjöfartens telekommunikationer utan även avindustripolitiska sirävanden, vilka inte alltid sammanfaller med de krav somorganisationen har på lönsamhet och avnämarna på lägsia möjliga taxor. Minredogörelse för överenskommelsernas tillkomsthistoria och för förberedelsernaför deras ikraftträdande visar att motsättningar råder mellan flera av deblivande INMARSAT-medlemmarna i den centrala industripolitiska frågan om upphandlingav satellilkapacitet för organisationen. Stora ansträngningar har gjorts, ochgörs fortfarande, att lösa den frågan redan före överenskommelsernasikraftträdande. Även har industripolitiska intressen i INMARSAT.Sverige och svensk industri deliar i ej oväsentlig utsträckning ifinansieringen och utvecklingen av satelliter som kan komma alt upphandlas avorganisationen. Om väljer att stå utanför denna kan Sverigenaturligtvis inle bidra till att, inom ramen för lNMARSAT:s upphandlingsregler,möjliggöra dessa satelliters användning för det avsedda ändamålet. Härtillkommer ett långsiktigt svenskt intresse av atl kunna påverka lNMARSAT:s upphandling,då behov uppslår av all ersätta de satelliter varmed organisalionen inledersin verksamhet. Liksom i ligger lyngdpunklen i i slyrelsen, där ärendena avgörs i begränsad sammansättningoch med röslfördelning i proportion till de för medlemmarnas beräknade ellerfaktiska satellittrafik fastställda kostnadsandelarna. Liksom harINMARSAT en församling med i huvudsak endast rådgivande funktioner, där varjemedlemsstat är företrädd och har en röst var. Det amerikanska företaget , som är ett av privatakommersiella intressen beroende företag, kommer att äga och självständigtförvalta andel i . Företaget får därmed i INMARSATsamma stäUning som i . COMSAT:s roll i sisinämnda organisation var början synneriigen dominerande, inte bara på gmnd av den röstmängd manförfogade över utan ocksä i kraft av företagets funktion somverkslällighetsorgan åt organisationen. Omfattningen av det amerikanska inflytandet i kaninte med säkerhet bedömas nu utan först sedan överenskommelserna har varit ikraft någon tid, då fördelningen av kostnadsandelar och röstkvoter kan väntasha nått en viss stabilisering. Då måste f.ö. också ännu en industripolitisktbetydelsefull och kontroversiell fråga lösas, nämligen huruvida organisationenbör sluta kontrakt med lämplig entreprenör om utövande av tekniska ochdriftsmässiga verkställighetsfunktioner. Ett alltför starkt amerikansktinflytande i skulle naluriigtvis, som fallet var då de försiaINTELSAT-överenskommelserna ingicks, vara ägnat att inge betänkligheter införsvensk medverkan i en organisation som kunde framstå som internationellhuvudsakligen till namnet. Jag förutsätter dock att överenskommelserna kommer atttillträdas i stort sett som planerat vid dessas tillkomst. Därmed, och genomtill- Prop.1978/79:166 16 ämpning av de regler i överenskommelserna som avser altsäkerställa att ingen medlem av organisationens styrelse förfogar över mer änen Qärdedel av den totala röstmängden, skulle det amerikanska inflytandet iekonomiskt och röstmässigl hänseende fä rimlig omfattning, COMSAT:s företagsekonomiska vinstintressen, vilka iINTELSAT inte har varit till men för lönsamheten och den affärsmässigaeffektiviteten, bör inte inge farhågor för att de sjösäkerhetsmässiga aspekternapä INMAR-SAT:s verksamhet åsidosätts. Tillsyn över förelagets verksamhet ulövasnämligen av den amerikanska administrationen, där intresset för sjösäkerhetinte är mindre än i andra ledande sjöfartsnationer. Härtill kommer alt statersom t. ex. och , vilka båda får ett stort inflytande iINMARSAT, starkt betonar organisationens sjösäkerhetsmässiga betydelse. , och vänlas fä var sin plats iINMARSAT:s Slyrelse. Deras tillsammanlagna kostnadsandelar kommer atl ge deskandinaviska länderna ett ej obetydligt inflylande över organisationen. Möjlighelerna för svenska fartyg alt användasatellitkommunikation skulle inte påverkas om stod uianför INMARSATeller ens om organisationen över huvud taget inte skulle komma till stånd.Redan nu får svenska fartyg använda del amerikanska MARISAT-konsortietssatellit-irafiktjänsler. Om inte skulle förverkligas lorde man kunnaräkna med att M får efterföljare, vilka också de skullekontrolleras av rent amerikanska inlressen. Om emellertid till skillnadfrån andra ledande sjöfartsnationer, inte minst , undandrar sig medverkantill alt upprätta och därmed till att förhindra att sjöfartenssatellitkommunikationer stär under ett enda lands kontroll, elimineras desvenska möjligheterna att påverka inte bara upphandlingspolitiken utan framförallt den tekniska, driflsmässiga och ekonomiska utformningen av ettkommunikationssystem som vår egen och världens sjöfart ändå behöver.lNMARSAT:s taxor skulle också kunna bli högre för svenska fartyg om Sverigeinte är medlem i organisationen. Överenskommelserna är öppna för alla stater ochsatellitsystemels tjänster kan användas av fartyg från alla nationer.Förutsättningar uppnås sålunda för den universalitet som traditionellteftersträvar i fråga om det internationella samarbetet på bl, a, det ekonomiskaområdet. Med hänsyntill vad jag sålunda har anfört och till framträdande roll i detinternationella samarbetet på telekommunikationsområdet anser jag atl Sverigebör tillträda överenskommelserna. Under förutsättning att godkänner konventionenom den internationella organisationen för maritima telekommunikationer viasatellit () och den därtill anslutande driftöverenskommelsen bör televerketbemyndigas att för del ingå som part i driftöverenskommelsen. Dennablir då gällande för i och med att konventionen tillträds. Prop.1978/79:166 17 Finansieringen av kostnader bör i princip skegenom avgifter frän dem som använder INMARSAT-systemets tjänsier. Den del avlNMARSAT:s verksamhet som är hänförlig till sjösäkerhet bör, som televerkethar förordal, för svenskl vidkommande finansieras genom i likhetmed vad som gäller för kuslradiorörelsen. Storleken av ifrågavarande beloppkan dock f. n. inte fastställas. 6 Immunitet och privilegier Ett svenskt lillträde till konventionen om INMARSATaklualiserar en ändring i bilagan till lagen (1976: 661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. Somjag förut har nämnt finns i artikel 26 i konventionenbestämmelser om immunitet och privilegier för m.fl. subjekt. Iförevarande sammanhang behöver från svensk sida beaktas endast bestämmelserna iartikel 26,1. om vissa privilegier för när det gäller tullar ochskaller. , när medlemsslalerna i enlighet med beslämmelserna i artikel26,4. har avslutat det särskilda protokollet om immunitet och privilegier,torde ytterligare bestämmelser få beakias från svensk sida, förutsatt atlSverige då är medlem av . Såvitt gäller de privilegier som omedelbarl genomkonventionen tillförsäkras , måste vid ett svenskt tillträde tillkonventionen bestämmelser tas in i svensk rätt. Enligt 4§ lagen om immunitetoch privilegier i vissa fall skall sådana internationella organ och därtillanknutna personer som anges i bilagan till lagen åtnjuta immunitet ochprivilegier enligt vad som bestäms i avtal eller sladga som är i krafl iförhållande lill . För att enligt svensk rätt skall komma iåtnjutande av de förmåner som föreskrivs i konventionen bör lill den nämndabilagan fogas en ny punkt, som avser och i vilken det som tillämpligöverenskommelse anges konventionen om . Den nya punklen bör belecknassom punkt 28. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft omgående.Konventionens bestämmelser om immunitet och privilegier blir som jag nyssnämnde tillämpliga som svensk lag först från den dag då konventionen iräder ikraft i förhållande till (jfr prop. 1975/76: 205 s. 18 f). Det åliggerregeringen att kungöra tidpunkten då avtal eller stadga har trätt i krafl iförhållande till . 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomkommunikationsdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen omimmunitet och privilegier i vissa fall. Vid upprättandet av förslaget harsamråd skett med chefen för . 1978/79:166 18 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, godkänna konventionen om den internationellaorganisationen för maritima telekommunikationer via satellit () meddärtill anslutande driftöverenskommelse, 2, anta förslaget till lag om ändring i lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, 3, godkänna de riktlinjer för finansiering som jag harförordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Convention on the International SalelliteOrganization () The States parties lo this convention: Considering theprinciple set forth in Resolution (XVl)oftheGeneral of theUnited Nations that communicalion by means of satellites should be available tothe nations ofthe worid as soon as praclicable on a global andnon-discriminatory basis, Considering the relevant provisions of the Treaty onPrinciples Goveming the Activities of States in the Exploration and Use ofOuter Space, Including the and Other Celes-tial Bodies, conduded on 27January 1967, and in particular Artide 1, which slates that outer space shallbe used for the benefit and in the inierests ofall countries, Taking into account thal a very high proportion of woridtrade is dependent upon ships, Being aware that considerable improve-menls to themaritime distress and safety systems and lo the communication link betweenships and between ships and their management as well as between crew orpassengers on board and persons on shore can be made by using satellites, Delermined, lo this end, to make provision for the benefitof ships of all nations through the mosl advanced suitable space technologyavailable, for the mosl efficient and economic facilities possible consislentwith the mosl efficient and equitable use of the radio frequency speclrum andof salellite orbits. Recognizing thal a salellite syslem comprisesmobile earlh stations and land earth stations, as well as the space segment, Agree as follows: For the purposes of this Convention: (a) "Operating Agreement" means the Op- Convention portant création de rOrganisationintemationale de telecommunications par satellites () Les élals parties ä la présente convention, Considérant le prinicipe énoncé dans la resolution (XVI) de fAssemblée générale des Nations Unies, selon lequel les nations dumonde doivent pouvoir communiquer dés que possible au moyen de satellites surune base mondiale et non discriminatoire, Considérant les dispositions pertinentes du Traité sur lesprincipes régissanl les activités des Etats en matiére d"exploration etd"utili-salion de 1'espace exlra-almosphérique, y compris la lune et lesautres corps , conclu le 27janvier 1967, notamment fartide quiaffirme que fespace exlra-almosphérique doit étre utilisé pour le bien el dansrintérét de tous les pays, compte du fail qu"une part tres im-portanle ducommerce mondial est tributaire des navires, Conscients de la possibilité d"améliorerconsidérablement le systéme de dé-tresse et de sécurité et la liaisonentré les navires, enlre les navires el leurs compa-gnies, ainsi qu'entre leséquipages ou les passagers ä bord et les personnes å terre en uiilisant dessatellites, Résolus, ä cet effet, ä fournir pour le bien des naviresde tous les pays, en recourani ä la technique de telecommunications spatialesla plus avancée et la plus appropriée, les moyens les plus efficaces et lesplus économi-ques dans toute la mesure compatible avec rutilisation la plusefficace et la plus equitable du spectre des fréquences radioélectri-ques etdes orbites de satellites, Reconnaissanl qu"un systéme ä satellitescomprend aussi bien les stations terriennes mobiles el les stations terriennesä terre que le secleur spatial, Sont convenus de ce qui suit: Aux fins de la présente Conveniion: a) 1'expression « Accord d"exploitation» 1978/79:166 21 Konvention om den internationella organisationen förmaritima telekommunikationer via satellit () De till denna konvention anslutna staterna, vilka beaktar grundsatsen i Förenta Nationernasgeneralförsamlings resolution (XVI) om all telekommunikationer via satelliterskall göras tillgängliga för världens nationer sä snart som möjligt påvärldsomspännande grundval och utan diskriminering, vilka beaktar tillämpliga stadganden i fördraget den 27januari 1967 om principer för staternas uppträdande vid utforskandet ochutnytijandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar,och särskilt fördragets ariikel 1, vilken föreskriver atl yttre rymden skallanvändas lill gagn för alla länder och i deras iniresse, vilka beaktar alt en mycket hög andel av väridshandeln ärberoende av sjöfarten, vilka är medvetna om au användningen av satelliter kanåstadkomma avsevärda förbättringar såväl i sjöfartens räddnings- och säkerhetssystemsom i kommunikationerna fartygen emellan, mellan fartygen och deras ägare samtmellan besättning eller passagerare ombord och personer i land, vilka därför är beslutna atl till gagn för alla nationersfartyg, genom utnyttjande av lämplig rymdteknik av det mest avancerade slagsom finns alt tillgå, åstadkomma de mest effektiva och ekonomiskaförbindelsemöjligheter som kan förenas med det mest effektiva och rättvisautnyttjandet av radiofrekvens-speklret och satellilbanorna, vilka är medvetna om att ett maritimt tele-satellitsystembestår av såväl rymdsektor som mobila jordstalioner och landbaseradejordstationer, har överenskommit om följande: I denna konvention förstås med a) "drifiöverenskomraelse": driftöverens- eraling Agreement on the Internalional SalelliteOrganization (), including its . (b) "Party"" means aState for which this Conveniion has entered into force. (c) "Signatory"' means eithera Party or an entity designated in accordance with Artide 2(3), for which theOperating Agreement has entered into force. (d) "Space segment" means the satellites, and the tracking, telemelry, command, con trol, monitoring and related facilities and equipmenl required lo support the operation of Ihese satellites. (e) "INMARSAI space segment"" means the space segment owned or leased by IN MARSAT. (f) "Ship"" means a of any lypeoper ating in the environmeni. It includes //;/('/ alia hydrofoil boats, air-cushion vehi des, submersibles, floating craft and plat- forms nol permanently moored. Ig) "Property"" means anything that can bethe subject of a righl of ownership, including contractual rights. désigne fAccord d"exploiation relatif ä rOrganisationintemationale de telecommunications par satellites (), ycompris son Annexe; b) le terme « Partie » désigne un Etatä fégard duquel la présente Convention est en-irée en vigueur; c) le terme << Signataire »désigne soit une Parlie, soit un organisme désigné conformément au paragraphe3) de rartide 2, å 1'egard de qui fAccord d"exploitation est entré envigueur;