prop · G20342 · 1978-12-31 00:00:00 — Såsom promemorieförslageis lagtext emellertid ärutformat innebär det att exempelvis bostadsrättsföreningar och allmännyttigabostadsförelag efter den föreslagna lagändringen skulle nödgas övergå lill attvid inkomstbeskattningen deklarera enligt koniantprincipen. Denna, såvittkunnat utrönas, icke avsedda effekt lorde emellertid på ett enkelt sätt kunnaelimineras genom att den föreslagna lydelsen av anvisningarna till 41 ij kommunalskatielagenändras så, atl stadgandet att inkomst av annan fastighei som avses i 24 ij Imom. kommunalskatielagen får beräknas enligt bokföringsmässiga grunderutsträcks till atl omfatta jämväl sådana fastigheter som avses i 24 ij 3 mom.Under föruisättning att förslaget ändras i detta hänseende tillstyrks det av . I annat fåll avstyrker förslaget. 1syfte all få en jämnare fördelning över året av redovisnings- och bokslutsarbetesaml av revisionsverksamheten har det inom HSB-rörelsen varit en strävan attfördela bosiadsräilsföreningarnas räkenskapsår över året på sätl som är lillålelenligt 12 § bokföringslagen. Såsom departementspromemorians förslag ärutformat skulle samtliga bostadsrättsföreningar och allmännyttiga bostadsföretagnödgas ha kalenderåret som räkenskapsår, vilket skulle skapa myckel storasvårigheter såväl för det löpande redovisningsarbetet, som för boksluls- ochrevisionsarbetet. genomförande av departementspromemorians förslag, såsomdel utformats, skulle leda till all den personal, som sysselsätts medifrågavarande verksamhet, skulle få en myckel stor arbetsbelastning under försiadelen av kalenderåret och i många fall inte kunna sysselsättas under den senaredelen av kalenderåret. En sådan konsekvens av förslaget är oacceptabel. vid en översiktlig bedömning kunnat finna synes emellertid del ovanföreslagna tillägget till anvisningarna lill 41 § kommunalskatielagen kunnaeliminera även detta problem. Skrivningeni promemorian innebär uppenbariigen en skärpning av nuvarande regler. Delta måsleuppfattas så att allmännyttiga företag och bostadsrättsföreningar skall övergeden deklarationsprincip som tillämpats och i stället deklarera efter koniantprincipen. Debokföringsskyldigas egen bokföring skulle således inte få ligga till grund fördeklarationen med mindre än aft denna korrigeras så atl man får fram hurbokföringen skulle ha blivit enligt koniantprincipen. Enligtanvisningarna till 3 § skall brulel räkenskapsår i deklarationen endasl få lillämpasav dem som deklarerar enligt bokföringsmässiga grunder i enlighel medbestämmelserna i 41 §. Sistnämnda paragraf anger tydligl all bokföringsmässiggrund för deklarationen endasl får förekomma för jordbruksfastigheter ochsådana fastigheter som avses i kommunalskatlelagens 24 § 1 mom., dvs. såledesinte allmännyttiga förelag och bostadsrättsföreningar. Dessa förelag skullesåledes inte få tillämpa bruiet räkenskapsår. En bostadsrättsförening somexempelvis har räkenskapsåret 1 seplember-31 augusti måste - för atl deklarerakorrekt - dels omräkna räntor och 1978/79:42 ' 97 tomträtlsavgälderenligt koniantprincipen, dels anpassa dem lill kalenderår. Eftersombosladsräusföreningar och allmännyttiga bostadsförelag ät bokföringsskyldigainnebär förslaget alt de måsle beräkna sina iniäkter och kostnader enligt bokföringsmässigagrunder. De kan således inte tillrättalägga bokföringen förden kommandedeklarationen. Följden blir att det i de allra fiesta fall blir bristandeöverensstämmelse mellan räniekostnader i bokföringen och räntekostnader ideklarationen. Detta medför i fortsättningen inte bara vissl extraarbete förde deklarationsskyldiga utan framförallt för taxeringsnämnderna, som hittillshar kunnat avstämma yrkade ränteavdrag mol räniekostnader enligt bokföringen.Trots merarbetel ger det föreslagna systemet uppenbarligen sämre kontrollmöjligheter. Denpraxis som kunnat tillämpas av bostadsrättsföreningar ochallmännyttiga förelag bör anges som en möjlighet i lagen så att bostadsrättsföreningaroch allmännyttiga företag som ägare till schablonbeskatlade fastigheter för dessakan få använda bokföringsmässig princip vid iäslsiäl-lande av avdrag förräntekostnader och tomträttsavgäider. ÄvenSvenska revisorsamfundei förordar att inkomst av fastigheter som avses i 24 § 3mom. KL bör få redovisas enligt bokföringsmässiga grunder. 1976års faslighetstaxeringskommilié (Fi 1976:05) har granskat de framlagdaförslagen med hänsyn till möjligheterna atl erhålla för fastighetstaxeringennödvändiga uppgifter om årshyror för enskilda fastigheter och byggnader. Omförslagen i promemorian genomförs kommer det enligt kommittén inte alt vara möjliglatt såsom hämta för fastighetstaxeringen erforderiiga uppgifier ur inkomstdeklaralionen.Kommittén anför bl.a.: Enseparat redovisning av hyran per kalenderår för varje fasiighel och byggnad lordei stället bli nödvändig även om delta kommer all medföra ett visst merarbeteför fastighetsägarna. Vid bedömningen av omfattningen av della merarbete börman dock ha i minnet att de begärda uppgifterna inte är några nya sådana utandesamma som tidigare legat till grund för såväl inkomst- somfastighetstaxeringen. Uppgifierna är dessutom av sådan karaktär atl de utansvårighet bör kunna redovisas per faslighet och byggnad. Framtagandet avuppgifterna borde därför inte uppfattas som alltför betungande, särskilt somdel kan förväntas all fastighetsägarna för folk- och bostadsräkningen blirtvungna att redovisa vissa förhållanden per lägenhet. att någon erinran mot promemorieförslagen inte föreliggerunder förutsättning atl hyresuppgifter av samma noggrannhet som dehittillsvarande även i fortsättningen kan erhållas. ÄvenRSV framhåller att vissa uppgifier lill fastighetstaxeringen som en 1978/79:42 98 följdav de i promemorian föreslagna ändringarna ovillkoriigen måste lämnas särskilt.Verket påpekar vidare alt liden och formen för att lämna dessa uppgifter f n.utreds av fastighelstaxeringskommiitén. påpekar all inkomst av annan faslighet f. n.alllid behandlas som B-inkomsl och anför: Sammaregler bör i princip gälla som för beskattning av inkomst av jordbruk ochrörelse, nämligen att inkomsien anses som A-inkomst om den skatlskyldige ärverksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. Nuvarande regler fåreffekten att inkomsi av annan fasiighel ej kan användas som underlag för allteckna pensionsförsäkring med avdragsräll för premien. Del föreliggandeförslaget all inkomsi av annan faslighet skall få beräknas enligt bokföringsmässigagrunder innebär all inkomsi av annan fastighei likställs med inkomst av rörelseoch jordbruksfastighet. finner det angeläget all vad förbundetanfört beakias då den i promemorian föreslagna ändringen av reglerna förberäkning av inkomst av annan fastighei görs. Deföreslagna författningsändringarna godtas i stort seil av remissinstanserna.RSV gör dock följande påpekanden: AnvisningarnaliU 3 § KL Ipromemorian föreslås ändringar i syfte att 12 § bokföringslagen-bortsett fråndäri intagna dispensregler- skall bli tillämpliga också för skattskyldiga sominte är bokföringsskyldiga, men ändå vill använda brutet räkenskapsår. Denformulering försia slyckel c) och andra stycket av anvisningarna till3 §föreslås få synes inte direkl motsvara innehållet i 12 § bokföringslagen.Innehållet torde dock inte kunna missförslås. Det kan dock ifrågasättas om delinte kommer atl finnas situationer där annan lidsperiod än kalenderår ellernågon av de i första stycket c) av anvisningarna till 3 § föreslagnaräkenskapsåren bör medges, exempelvis i de fall där dispens enligt 12 § BFL harmedgetts för skatiskyldig beiräffande annan förvärvskälla. RSVvill också la upp en fråga, som inte är berörd i promemorian. Problemet gällervid vilken tidpunkt som skall anses avgörande för atl schablonbeskattning skalllillämpas då sagda tidpunkt infaller under ett brulel räkenskapsår. Tillbelysning av problemaliken vill RSV anföra följande. Enligt nuvarandebestämmelser (punkl 6 sisla slyckel av anvisningarna lill 24 § KL) är denavgörande tidpunkten "vid beskattningsårets utgång". Del ärförhållandena då som ligger lill grund för bedömningen om schablonbeskattningskall ske enligt 24 § 2 mom. KL. Anlagatt den skatlskyldige tillämpar Bgr och använder ell räkenskapsår, som omfattarperioden 1 - 2. Vidare antas att konventionell beskatiningsmelodär tillämplig och all fastigheten den 2 är bebyggd med en villa. Dennavar infiyttningsklar 2. Fråga är nu om konventionell beskattning skalläga rum för tiden 1 - 2 eller 1.7-31.12 år I eller slutiigen 1.7år 1-31.3 år 2. 1978/79:42 99 EnligtRSV:s mening bör del sistnämnda (I och 2) gälla. Skälet härtillär all fr. o.m. 2 byter fastigheten "karaktär" genom att Bgrinte längre är tillåten (promemorieförslaget punkl I av anvisningarna lill 41 §KL). Intill denna lidpunkt får konventionell beskattning ske. Därefter är schablonbeskattningtillämplig för liden 1.4-31.12 år 2. Iniäklsberäkningen stämmer också medhittillsvarande praxis (nämligen från inflyttningsda-tum). Omvillan i stället varit inflytiningsbar 2 skulle konventionell metodanvänts vid taxeringar 1 förtiden 1-19.2 år 2 och schablonbeskattning20.2-31.12 år 2. Meragenerellt kan lösningen enligt RSV;s mening uttryckas enligt följande. Om del finns en villa, somskall schablonbeskaiias, vid utgången av ett kalenderår får Bgr inte användas,om nämligen kalenderårets utgång också sammanfaller med beskallningsårelsutgång. Problemet ställs på sin spets om schablonmelod skall användas även t.ex. 2 (därför all en inflytiningsbar villa redan då finns uppförd påfastigheten). Om så är fallet skall konventionell metod enligt RSV:s meninginte användas for nela tiden 1-30.6 år 2. För all lösa della problem måsleräkenskapsåret enligt RSV:s bedömning upphöra 2, såvida del då intefinns en byggnad som skall schablonbeskaiias. Annars måsle räkenskapsåretupphöra just innan fastigheten byter karaktär från konventionell lillschablonbeskattning, i följd varav också Bgr upphör enligt promemorieförslaget. Dessafrågor bör övervägas innan lagstiftningen genomförs. Ytteriigareen fråga skall i detla sammanhang las upp beiräffande anvisningarna lill 3 §KL. Enligtnuvarande regler skall skallskyldig kunna åsättas taxeringar för tvåbeskattningsår. Som förslaget är utformat synes motsvarande bestämmelser ianvisningarna lill 3 § KL ha fallit bort. RSV förutsätter emellertid att dessaäven skall kunna lillämpas i forlsällningen. Molsvarande text bör därför -eftereventuell modernisering av språket - införas i anvisningarna till 3 § KL. AnvisningarnaUll 18 i KL Inuvarande punkl 2 försia slyckel av anvisningarna lill 18 § KL hänvisas lill dei punkt 1 samma anvisningar intagna reglerna angående jordbruksfastighet. 1punkt I fjärde slyckel, som genom hänvisningen också är tillämplig på fastigheterav annan fastighets natur, hänvisas lill bestämmelserna i 56 § KL. De ipromemorian föreslagna ändringarna i punkt 2 försia stycket av anvisningarnatill 18 § KL har, såvitt avser hänvisningen lill punkl 1 av anvisningarna,formulerats på så sätt all punkl 1 fjärde slyckel av anvisningarna inte blirtillämplig på fasligheter av annan fastighets natur. Även om delta förhållandei och för sig inte påverkar tillämpligheten av 56 § KL för sådana fastighetersynes det onödigt atl en skillnad av nu påpekat slag skall föreligga mellanolika förvärvskällor när det gäller regleringen av en och samma fråga. Ipunkt 2 försia slyckel av anvisningarna lill 18 § KL nämns bl. a. som exempel"och sommarställen på en fastighet". EnligtRSV:s bedömning bör "sommarställen" ändras lill "fritidshus ochliknande" eftersom även stugor i fjällen och liknande, som användsvintertid, bör omfattas av bestämmelserna. 1978/79:42 100 Anvisningarnalill 24 § KL 1promemorian (s. 88) föreslås då övergång från Bgr lill Kpr äger rum i sambandmed övergäng från konventionell beskattning till schablonbeskattning all, dålagernedskrivning skett år I, nedskrivningen i princip skall återföras vidtaxeringen år 2. Med den utformning anvisningsiexten (s. 11) erhållit uppnås dellaemellertid inte enligt RSV:s uppfattning. nedskrivet år 1 med 60 96. (räkenskapsår= kalenderår). År 2 skall fastigheten redovisas enligt schablonmetoden. 31.12år 2 är lagrets återanskaffningsvärde . Enligt förslagels punkl 10 andraslyckeiav anvisningarna lill 24 § KL skall ett belopp molsvarande skillnaden mellan åena sidan det lägsta av anskaffningsvärdet av fastighetens lager enligt senastebalansräkning (= . i exemplet) och återanskaffningsvärdel av lagreipå balansdagen (. i exemplet) saml å andra sidan det bokförda värdetav lagret enligt nämnda balansräkning (. i exemplet) återföras. OmRSV tolkat anvisningsiexten rätl skulle den skallskyldige i exemplet endaslbehöva återföras (50 000 ./. 10 000 =) . lill beskattning moträtteligen , motsvarande nedskrivningen (dold reserv). 60 000 kr.måste vara del rätta. 1 vart fall uppfattar RSV promemorian så (s. 88) ochdelta är ju del materiellt riktiga resultatet också. Anvisningstextenbör - enligt RSV - kunna utformas enkelt genom all stadga att del är den doldareserven som skall återföras. Vilkelvärde som använts vid lagervärderingen är ju egentligen ell historiskt faktum.Antingen har den skallskyldige använt anskaffningsvärdet , beroende på vilketsom varit lägst. Om man ernellertid skall bygga på den text. som nu föreslås,kan denna förslagsvis ändras enligt följande: "... upptagas ell belopp molsvarande skillnaden mellan å ena sidananskaffningsvärdet eller, om återanskaftningskoslnaden varii lägre och tegat lillgrund för lagervärderingen, delta värde av fastighetens lager enligt senastebalansräkning samt å andra sidan del bokförda värdel av lagrei enligt nämndabalansräkning." Anvisningarnalill 25 § KL 1promemorian föreslås en redaktionell ändring av nuvarande punkl 7 avanvisningarna lill 25 § KL. Den i denna anvisningspunkt intagna hänvisningen lillpunkl 2 av anvisningarna till 41 § föreslås las bort. En sådan åtgärd varnödvändig enligt RSV:s framställning, då obligatoriska regler föreslogs skolainföras. Eftersom valfrihet bcir införas enligt promemorians förslagifrågasätter RSV vilka effekter den föreslagna ändringen får. promemorian föreslagna lydelsen av 26 § I mom. KL innehåller uttrycket"i förekommande fall". Innehållet i stadgandet skulle förtydligas omnämnda uttryck ersattes med t. ex. "om intäkter och avdrag beräknats Prop.1978/79:42 101 enligtbokföringsmässiga grunder" eller "vid tillämpning av bestämmelserna ipunkt 1 första stycket andra meningen av anvisningarna till 41 ij KL". Ipromemorians förslag lill ny lydelse av punkt 1 av anvisningarna till 41 ij KLföreslås bestämmelser som inskränker valfriheten mellan att redovisa inkomst avannan fastighet enligt koniantprincipen och enligt bokföringsmässiga grunder.Av motiveringen lill förslaget framgår (s. 67 och 69) atl skallskyldig somförvärvar en fastighet som beskattas enligt konventionell metod skall havalfrihet mellan metoderna. Den inskränkning som föreslås i promemorianbeträffande rätlen au välja meiod alt redovisa inkomsi av annan fasiighel synessåledes enligt motiveringen inte avses bli knuten lill fastigheten ulan tillfastighetens ägare, den skatlskyldige. En ny ägare skulle alltså vara hellobunden av föregående ägares val av redovisningsmelod. Den föreslagna lagtextensynes emellertid närmast ge uttryck för motsatt princip, vilket ocksåöverensstämmer med förslagets anvisningar lill 3 §, där del talas om "atl inkomsienav förvärvskällan beräknas enligt bokföringsmässiga grunder etc". För alluppnå avsett syfte skulle punkt 1 tredje meningen kunna formuleras enligtföljande: "Har skatiskyldig beräknat inkomsi av annan fastighei för visslbeskattningsår enligt bokföringsmässiga grunder, skall han även för nästföljandebeskattningsår beräkna inkomsten enligt sådana grunder om bestämmelserna i 24 Ij1 mom. är tillämpliga ." Det kan dock ifrågasättas om en sådanregel bör ges generell tillämpning. Frågan är om också överlåtelse av fastighetgenom bodelning, arv eller gåva bör medföra rätt till byte av redovisningsmelod.Denna fråga börockså ställas beiräffande överiålelser i andra fall mellannärstående. Likasåsynes sådana fall närmare böra utredas där en skattskyldig ärvt en annan fastighei,som redovisas enligt koniantprincipen enligt 24 ij 2 mom. KL, och inköper t.ex. grannfastigheien, som enligt 24 § 1 mom. redovisas enligt bokföringsmässigagrunder, och där på grund av bestämmelserna i anvisningarna lill 18 § KL fasiigheiernaefter förvärvel skall anses utgöra en enda förvärvskälla. Även andra liknandefall kan tänkas.