prop · G20398 · 1978-12-31 00:00:00 — 7§' Allmän rättshjälp får ej lämnas i Allmän rättshjälp får ej lämnas i ärende om förrättande av boupp- ärende om förrättande av boupp teckning enligt 20 kap. , teckning enligt 20 kap. , inskrivningsärende enligt jordabal- inskrivningsärende enligt jordabal ken, registerärende enligt sjölagen ken, registerärende enligt sjölagen (1891:35 s. 1), bätregislerärende en- (1891:35 s. 1), bätregislerärende en ligt båtregistreringslagen (1975:604), ligt båtregistreringslagen (1978:000), fastighetsdeklaration eller mäl eller fastighetsdeklaration eller mål eller ärende angående fastighetstaxering, ärende angående fastighetstaxering. Dennaförordning träder i kraft den 'Senasle lydelse 1975:938 Förordningom ändring i vittnesersättningskungörelsen (1973:262) Härigenomföreskrivs atl 5 § vittnesersältningskungörelsen (1973:262) skall ha nedanangivna lydelse. Reseersättning, traktamente och ersättning för tidsspillan får utgå om ersättningen skall tillerkännas 1. vitine, 2. sådan sakkunnig vid allmän domstol som icke utsetts av rälten, 3. målsägande som skall höras i brottmål i anledning av åklagarens talan, 4. vårdnadshavare som skall höras enligt 21 kap. 1 § eller enligt 9 § lagen (1946:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 5. den som enligt skyddskonsulents förordnande utfört eller biträtt vid ulförande av personundersökning och som skall höras vid allmän domstol, 6. förtroendeman enligt 4 § lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål som skall höras vid allmän domstol, 7. den som skall höras under förundersökning i brottmål eller enligt 23 kap. 3 § Ijärde siycket , 8. den som utan atl vara part skall höras enligt utlänningslagen (1954:193), 9. den som skall höras enligt 33 § lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Reseersättning,traktamente och ersättning för tidsspillan får utgå om ersättningen skall tillerkännas 1. viline, 2. sådan sakkunnig vid allmändomstol som icke utsetts av rätten, 3. mälsägande som skall höras ibrottmål i anledning av åklagarens lalan, 4. vårdnadshavare som skall hörasenligt 21 kap. 1 § eller enligt 9 § lagen (1946:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 5. den som enligt skyddskonsulentsförordnande ulfört eller biträtt vid utförande av personundersökning och somskall höras vid allmän domstol, 6. förtroendeman enligt 4 § lagen(1964:542) om personundersökning i brottmål som skall höras vid allmän domstol, 7. den som skall höras underfömndersökning i brottmål eller enligt 23 kap. 3 § fjärde slyckel , 8. den som utan att vara partskall höras enligt utlänningslagen (1954:193), 9. den som skall höras enligt 33 §lagen (1966:293) om beredande av sluten psykialrisk vård i vissa fall. ' Senaste lydelse 1975:1085 10. den som skall höras enligt 21 §lagen (1967:940) angäende omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, 11. den som utan all vara part skall höras enligt lagen(1970:417) om marknadsdomstol m. m., 12. den som skall höras enligt 43 § lagen (1972:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar, 13. den som utan att vara part skall höras enligt lagen(1973:188) om arrende- och hyresnämnder, 14. den som medverkar vid utredning enligt 25 eller 45§ rättshjälpslagen (1972:429), 15. den som utan atl vara sökande pä kallelse avinskrivningsmyndighet inställt sig för all höras vid lagfartssammanträde ellersammanträde enligt 19 kap. 10 § jordabalken, 16. den som utan aU varasökande på kallelse av sjöfartsregistret inställt sig för att höras vidsammanträde enligt31 § sjölagen (189 l:35s. l)eller 4 kap. 10 §båtregistreringslagen (1975:604). Ersättningtill vitine utgär även i balken. 10. den som skall höras enligt 21 §lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, 11. den som utan all vara partskall höras enligt lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m., 12. den som skall höras enligt 43 §lagen (1972:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar, 13. den som utan att vara partskall höras enligt lagen (1973:188) om arrende- och hyresnämnder, 14. den som medverkar vid utredningenligt 25 eller 45 § rättshjälpslagen (1972:429), 15. den som utan att vara sökandepå kallelse av inskrivningsmyndighet inställt sig för atl höras vidlagfartssammanträde eller sammanträde enligt 19 kap. 10 § jordabalken, 16. den som ulan att vara sökandepå kallelse av sjöfartsregistret inställt sig för alt höras vid sammanträdeenligt 31 § sjölagen (1891:35 s. 1). fallsom avses i 36 kap. 8 § rättegångs- Dennaförordning träder i kraft den 1978/79:98 41 Isamband med ändringar i sjölagen (1891:35 s. 1) (se prop.1973:42 och 1975:68) inrättades, förutom ell skeppsregister och ettskeppsbyggnadsregisler för registrering av siörre fartyg och fartygsbyggen(skepp och skeppsbyggen), ett båtregister för registrering av mindre fartyg(bålar). Närmare bestämmelser om bålregistret finns i båtregistreringslagen(1975:604). Vissa tillämpningsföreskrifter har lagits in ifartygsregislerförordningen (1975:927). Syftetmed båtregistreringslagen (BälregL),som trädde i kraft , är iförsta hand att tillgodose ett offentligrättsligt behov av att genomregislrering förteckna de mestadels siörre båtar som används yrkesmässigt tillgods- eller passagerarbefordran, bogsering eller bärgning, fiske eller ulhyrning.Dessutom kan ägare lill andra båtar, t. ex. fritidsbåtar, genom frivilligregislrering i båtregistret få nationalitetshandling för sin bål. Båtregistreringenhar till skillnad från registreringen av skeppsegendom inte någonprivaträttslig betydelse. Förfarandel vid regislrering, avregistrering ochanteckning om förvärv av bål kan därför i och för sig göras belydligt mindrekomplicerat än vad som är möjligl i fråga om skeppsregistreringen, utan altändamålet med registret för den skull behöver bli lidande. De nuvarandereglerna ansluler emellertid myckel nära till sjölagens (SjöL:s) bestämmelserom förfarandet vid skeppsregistreringen. Erfarenheterna fränregistermyndighetens handläggning av båtregisterärenden visar också attreglerna om bälregistrering ofta vållar avsevärda svårigheter både förallmänheten och registermyndigheten. 1 promemorian föresläs därför ändringarsom innebär atl det nuvarande kravet pä utredning om äganderälten mildras ochalt flera av reglerna om registerföringen och handläggningen i övrigi görsenklare. Enligtnuvarande regler i BåtregL kan endast svenska båtar registreras i båtregistret.Det har emellertid visat sig att det ur i första hand lillsynssyn-punkt ärangelägel alt även ulländska bålar, som används för yrkesmässig sjöfarthuvudsakligen i svenska farvatten eller med utgångspunkt frän svenska hamnar, kantas upp i registret. Regler om detta föreslås . Denföreslagna regleringen innebär omfaitande ändringar i förhållande tillnuvarande regler. Det blir även nödvändigt med betydande ändringar i vissatillämpningsföreskrifter, främst fartygsregisterförordningen. Enligt förslagetupphävs BåtregL och ersätts med en ny lag om bålregistrering. Ipromemorian föreslås också aU man genom ändringar i 1 § SjöL ökar möjligheternaför utländska medborgare,som har fast hemvist i ,att få sina fartygbetraktade som svenska. Härigenom tillgodoses ett behov i olika hänseenden hosdessa av att kunna vinna regislrering i skepps- eller bälregistret. 1978/79:98 42 2.1Allmänt om bätregistrering m. m. Avsiktenmed 1973 och reformer, som irädde i krafl , var bl.a. atl skapa en ny och enhellig ordning för den registrering av och inskrivningi fartyg som lidigare åvilade sjöfarlsverkel genom fartygsregistrering,genom fiskefartygsregislreringoch inskrivningsdomaren i Stockholmsdomsga genom fariygsinteckning. Regislrering av och inskrivning i störrefartyg sker numera i skeppsregistret, medan mindre fariyg, som inte kanintecknas, förtecknas i bålregistrel (se 2 § SjöL). Registren förs av encentral myndighet, sjöfarisregistrei, vid . Endaslsvenska fariyg kan regislreras i skeppsregistret eller i båtregistret (2 §andra stycket SjöL resp. 1 § försia stycket BåtregL). En förutsäuning för altfartygei skall anses som svenskt ärenligt 1 §SjöLatl det lill mer än hälfienägs av svensk medborgare eller av svensk juridisk person. Enligt samma lagrumkan emellertid fartyg som saknar sådan svensk ägarövervikl efter särskiltmedgivande anses som svenskt, om dess drift slår under avgörande svenskl inflytande. GenomBåtregL, som innehåller de närmare reglerna om bälregistret, harsjöfarisregistrei i försia hand kommit all ta över den del av den obligatoriskaoch huvudsakligen på internationella fördrag grundade fiskefartygsregistreringen,som faller uianför skeppsregistreringen enligt de nya reglerna i SjöL. Enligt1932 ärs konvention med angående fiskeriförhållandena i de till Sverigeoch gränsande farvattnen (SÖ 1933:13) skall de båda ländernas fiskareha fångstfartygen märkla, om de idkar fiske i de farvatten som konventionenavser (jfr art. 7). Detlaförutsätter atl fartygen är regisirerade. På motsvarande sätl gäller enligt1967 års konvention om ordningen vid fiskets bedrivande i (SÖ1970:14, jfr prop. 1969:146) aU de fördragsslutande staternas fiskefartyg skallvara registrerade och dessutom märkta så all de kan ideniifieras lill sjöss(jfr art. 3). 1båtregistret skall enligt BåtregL också införas de passagerarbåtar och siörrebåtar avsedda för handelssjöfarl, som är svenska och i försia hand skall släunder (sjöfartsinspektionens) tillsyn; jfr lagen (1965:719) omsäkerhelen på fartyg (sjösäkerhetslagen). Dessa båtar var före sjölagsändringarnai viss utsträckning införda i fartygsregister. BåtregLhar emellerlid även inneburit all skyldigheten all registrera båtar i viss månutvidgats. Den omfattar således numera också båtar för yrkesmässig uthyrningfill allmänheten och vissa mindre båtar avsedda för yrkesmässig handelssjöfarloch yrkesmässigl fiske. Vidare innehåller den regler om frivillig registrering.Sådan var möjlig även enligt den tidigare ordningen. Den skedde ifartygsregistrel, men förekom även i fiskefariygsregislren varvid bålen dockregislrerades som fiskefartyg. Båtregistretupptog i är 3 236 båtar, varav 2 990 fiskebåtar, 167 Prop.1978/79:98 43 fritidsbåtar,31 passagerarbåtar och 48 andra båtar för handelssjöfart. De flesta av dessabålar har förts över lill bålregistrel från farlygsregislrel och fiskefariygsregislren. 2.2De enskilda bestämmelserna i båtregistreringslagen (1975:604) Somnämnts är båtregistreringen enligt I kap. 1 § försia stycket BåtregL begränsadlill svenska båtar. Med båt avses enligt 2 § SjöL fariyg vars största längdunderstiger eller största bredd understiger . 1 § andra stycket BåtregL ankommer det på regeringen atl föreskriva i vadmån statsägda båtar, avsedda uteslutande för statsändamål och inle föraffärsdrift, skall vara införda i båtregistret. Regislrering i båtregistretsker enligt 1 kap. 2 § BåtregL under sådan igenkänningssignal som avses i 8 §SjöL. Tilldelad registerbeteckning får ej ändras. Förbålar, som används yrkesmässigt till gods- eller passagerarbefordran, bogseringeller bärgning, fiske eller ulhyrning, föreligger regislreringsplikl enligt 2kap. 1 § BåtregL, om båten är minsl . Även vissa mindrepassagerarbåtar och mindre fiskebåtar kan emellertid vararegistre-ringsplikliga. Icke registreringspliktig bål får föras in i registretom den är eller om del finns särskilda skäl lill all denregislreras (2 kap. 2 § BåtregL). Sädan frivillig registrering är bl. a. tänktför den som vill vinna nationalitetshandling för sin bål (jfr 6 kap. 1 §fartygsregislerförordningen). Båt,som utgör tillbehör lill annal fartyg, fårinte registreras (2 kap. 3 § BåtregL). Utländsk båt, som har blivii svensk, fårinle föras in i båtregistret om den är regisirerad i sitt förutvarande hemlandoch inle kommer atl avregistreras där senast den dag regislrering sker häreller med verkan frän den dagen (2 kap. 4 § BåtregL). Densom äger registreringspliktig bål är skyldig att anmäla båten förregislrering (2 kap. 5 § BåtregL). Skyldighet föreligger även att inom viss tidanmäla förvärv av registrerad bål för anteckning i registrei (3 kap. 2 §BåtregL). Även överiålaren är i princip skyldig atl anmäla all han avhänl sigbåten (3 kap. 4 § BåtregL). Försummar han detta kan han dömas till böter (5kap. 3 § BåtregL). Dödsbo är inte skyldigt att anmäla förvärv av bål från denavlidne (3 kap. 3 § andra slyckel). Om flera äger del i båt kan registreringsanmälansåsom beslämmelserna bör tolkas endasl göras av samtliga delägare gemensami.Var och en för sig är dock skyldig att anmäla sitl förvärv av del ioregistrerad men registreringspliktig bål ävensom alt anmäla förvärv av del iregistrerad båt (jfr 3 kap. 1 § andra stycket och 3 kap. 2 § första punktenBåtregL). Ifråga om villkorade förvärv inträder skyldigheten att regislrera eller attanmäla förvärvet eller överiätelsen först sedan villkoret upphört atl gälla (2kap. 5 § första stycket andra punklen saml 3 kap. 2 § första stycket andrapunkten och 4 § första stycket BåtregL). Nybyggd registreringspliktig båt skallanmälas för registrering från sjösättningen (2 kap. 5 § 1978/79:98 44 andrastycket BåtregL). Motsvarande gäller i fråga om skyldighet all anmäla förvärvav andel i sådan oregislrerad men regislreringspliktig bål (3 kap. 1 § andraslyckel och 3 kap. 2 § andra stycket BåtregL). 6-8 §§ BåtregL ges regler om avregistrering av bål. Reglernaöverensstämmer nära med SjöL:s bestämmelser om avregisirering av skeppsegendom(16 och 17 §§). De innefattar bestämmelser om när avregisirering skall ske -bl. a. då bålen har upphört atl vara svensk. De innefattar vidare bestämmelserom skyldighet dels för ägaren atl anmäla båten för avregistrering inom viss tidfrån del avregistreringsgrund inträtt, dels för överiålaren all jämteförvärvaren svara för atl bålen anmäls för avregisirering då bålen lill följdav överiätelsen upphört atl vara svensk. Reglerna innefattar även föreskrifiersom i vissa fall skall hindra att en bål avregistreras föratt den genomandelsövergång förlorat svensk naiionalilei. Grunden tili detta är all delägaregenom all utöva lösningsrätt enligt 52 eller 55 § SjöL kan återställa fartygetssvenska nationalitet och därmed pä nytt göra fartygei registreringsbarl iSverige. Förfarandeti båtregisterärenden (4 kap. BåtregL) är reglerat med SjöL:s regler omregistrerings- och inskrivningsförfarandei i fråga om skepp som förebild. Delgäller de allmänna beslämmelserna om vad som skall förslås medbåtregislerärenden (1 §), om all allmänna tvistemålsregler skall varatillämpliga i båtregislerärenden (2 § första slyckel), om bemyndigande förregeringen alt meddela närmare föreskrifier om förfarandet (2 § andra stycket)och om dagbok och aktbildning (3 §). Beslut, som innebär att anmälan ibåtregisterärenden bifalles, avslås eller förklaras förfallen eller all ärendeuppskjuts, skall föras in i bålregistrel. Beslutet meddelas genom införingen (4§). Har beslutet gåtl emot sökanden eller annan som hörts i ärendet, skallregistermyndigheten genast underrätla denne om beslutet (5§). 1båtregistret skall antecknas vissa förhållanden som i första hand är avbelydelse för registermyndighetens prövning av äganderätten till regisireradbål. Detla gäller bl. a. om talan väckts angående hävning eller återgång avförvärv av registrerad båt eller bättre rätt lill båten (4 kap. 6 § BåtregL).Domstolen skall underrätta registermyndigheten om att talan väckts och sedanäven översända dom eller slutligt beslul, som vunnit laga kraft (5 kap. 4 §BåtregL). Omen införing i båtregistret är uppenbarl oriklig på gmnd av skrivfel eller annatförbiseende eller lill följd av lekniskl fel, skall införingen rättas genomsärskilt beslut som förs in i registrei (4 kap. 7 § BåtregL). Bevis eller annanhandling som utfärdats i enlighel med den felaktiga införingen skallåterfordras, göras obmkbar och behållas av registermyndigheten. skallny handling utfärdas. Anmälani båtregisterärende skall göras skriftligen om inte fångeshandling eller annantjänlig handling företes (4 kap. 8 § BåtregL). 1978/79:98 , 45 anmälningsskyldighetfår registermyndigheten utfärda vilesföreläggande (4 kap. 9 § BåtregL).Registermyndigheten dömer ut förfallel vite (5 kap. 2 § BåtregL). Omdel anses ändamålsenligt för beredningen av ett bålregisterärende får registermyndighetenskjuta upp della till viss senare dag. Uppskjuts ärendet får sökandenföreläggas atl förebringa den utredning som fordras eller atl infinna sig hosregistermyndigheten. Även annan än sökanden får höras och kan föreläggas sädaninslällelse (4 kap. 10 § BåtregL). Förekommeranledning all aniaga, all förvärv som åberopas i båtregister-ärende är ogilligteller eljest inle kan göras gällande eller all sökandens rätl är tvistig, skallregistermyndigheten bereda den vars rätl berörs lillfälle atl yttra sig iärendet. Visar del sig all sökandens rält är tvistig kan han föreläggas atlinom viss lid väcka talan vid domstol med påföljd atl hans anmälan annarsförklaras förfallen (4 kap. 11 § försia resp. andra slyckel). Densom anmäler en båt för registrering skall visa alt han äger båten. Han mästekunna härleda sin rätl från tillverkaren eller, om bålen tidigare varilutländsk, från den förste svenske ägaren. I fråga om registrerad bål skall densom anmäler förvärv eller anmäler bål för avregisirering på molsvarande sällkunna härieda sin rält från den som senasi antecknats i registrei som ägare.Kan uiredning om äganderälten inle förebringas pä annal sätl, får emellerlid enskriftlig pä heder och samvete avgiven försäkran av förvärvaren godlagas av regislreringsmyndighetensom bevis om äganderätten (4 kap. 12 § BåtregL). Anmälanav båt för registrering eller av båtförvärv för anteckning skall avslås avregistermyndigheten, om anmälan inte gjorls skriftligen eller om fångeshandlingeller motsvarande handling inle företetts i ärendet. Anmälan skall ocksä avslåsom båten inle är svensk eller del eljesl brister i fömtsättningama förregistrering enligt 2 kap. BåtregL. Delsamma gäller om sökanden inte förmårstyrka sill förvärv ellerom registermyndigheten finner alt det är uppenbart altförvärvel är ogiltigt eller eljest inle kan göras gällande (4 kap. 13 §BåtregL). Avregistreringsanmälanskall avslås om det inle visas atl grund för avregistrering föreligger (4 kap.14 § BåtregL). Talanmol registermyndighetens beslut förs i hovrätten. Besvärsliden är fyra veckor.Besvär över beslut som förts in i båtregistret skall antecknas i registret. Närslulligl beslul med anledning av besvären över sådani beslul har vunnit lagakraft skall även deltas innehåll antecknas (5 kap. 1 § BåtregL). Sjöfartsverkel,och polismyndighet biträder registermyndigheten med alt vakaöveralt beslämmelserna i BåtregL eller annan författning om bälregistreringeller båls identifiering efterlevs (5 kap. 5 § BåtregL). 1978/79:98 46 3Behovet av ändrade regler för båtregistreringen m. m. 3.1 Registreringav vissa utländska båtar Dentillsyn i fråga om säkerhelen på fartyg som genomsjöfartsinspektionen skall ulöva omfattar förutom alla svenska fartyg även deulländska fariyg som nyiijas lill sjöfart i svenska farvatten (se 1 kap. 1 §sjösäkerhetslagen). Tillsynen av de mindre fartygen - bålarna - avser i försiahand sädana som används yrkesmässigl. Bålregistretär huvudsakligaste informationskälla när det gäller aukontrollera atl lillsyn uiförs på bålar. Registret är emellertid f. n. inleöppel för utländska båtar. Dit fär även räknas sådana bålar som köpts avsvenska medborgare från ullandel under äganderällsförbehåll eller jämförbaravillkor, t. ex. vid avbetalningsköp. Dessa båtar anses ju inle få svensknaiionalilei förrän eventuella villkor som skjuter upp äganderätisövergångenblivit uppfyllda. Efiersom det är vanligt atl båtar, l. ex. avfinansieringsskäl, förvärvas under äganderällsförbehåll eller liknande villkor,kan registrei inle på ell tillfredsställande säll lillgodosesjöfartsinspektionens behov av överblick över hela beståndet av de i förstahand lillsynspliktiga båtarna. Justiliedepartementel har bl. a. av dennaanledning förfrågal sig hos om detta förhållande bör föranledaatl reglerna om regislrering av båtar ändras. Verket har i skrivelse 1977-10-24lill deparlemenlel framhällit att del är angelägel för verkei all samtligalillsynspliktiga bålar som används yrkesmässigl blir regisirerade och attregislreringsplikten därför bör ulvidgas lill alt omfatta även "utländskabåtar som under med uigångspunki från svenska hamnarutövar näringsfång inom landets lerrilorium". Verket har bl. a. anfört: Urtillsynssynpunkt finnes skäl atl även på något sätt registrera "utländska"bålar vilka huvudsakligen uppehåller sig i svenska vatten och i svenska hamnar.Till denna kategori kan hänföras exempelvis ulländska fiskare som med sinabåtar flyttat till men ännu ej erhållil svenskt medborgarskap, frånutlandet med äganderältsförbehåll inköpta bålar eller helt utlandsägda men iSverige stationerade båtar (ex. uthyrningsbålar). Efter medgivande enligt 1 §sjölagen kan under vissa omsländigheier sådan bål betraktas som svensk ochdärmed vara registreringsskyldig. Dock fömtsäiies all ägaren söker atl fä sinbål betraktad som svensk saml all förutsättning för medgivande finnes. Sådanaansökningar är ej vanliga varför dessa fartygs existens endast undantagsviskommer till kännedom. Ur svensk sjösäkerhetssynpunkt är delangelägel att dessa bålar kommer lill sjöfartsverkels kännedom, enär detrafikerar våra vallenområden och någon annan sjöfartsadminislralion ej kanförväntas utöva någon tillsyn över dem. Reglernai BåtregL om regislrering, anteckning av förvärv och avregistrering på grundav överiåtelse bygger på en ordning som i princip innebär en fullständig ochuttömmande prövning av äganderätten lill bålen (jfr 4 kap. 1978/79:98 47 Vid regislrering krävs säledes som regel alt sökanden skall visa all hansjälv eller någon frän vilken han härleder sin äganderätt har byggt bålen ellerhar förvärvat den från ullandel. Då förvärv av regisirerad båt anmäls föranteckning eller dä sådani förvärv åberopas vid avregistrering, skall sökandenpå molsvarande sätt kunna härleda sin rätt från den som senast har antecknats ibålregistrel som ägare. Den som skall fullgöra sinregislreringsplikl, skyldighet all anmäla förvärv eller skyldighet attavregistrera bål måste således i princip styrka all det föreligger ensammanhängande fångeskedja. Vid förvärvsanmälan och avregisirering kan sökandenvisseriigen beiräffande lidigare fång falla lillbaka på anteckning i registretmen han måste i alla fall visa att det föreligger ett giltigt fång frän densist antecknade ägaren. Bevisskyldighelen skall i försia hand fullgöras genomföreteende av förvärvshandlingar såsom köpebrev, gåvobrev, arvskifte e. d.Saknas sädan handling, får äganderätten styrkas på annat säll l. ex. genom allregistermyndigheten hör tidigare ägare. Skulle kraven pä bevisning omäganderätten visa sig svåra atl uppfylla, ges dock möjlighel all bota bristen iulredningen genom all sökanden avger en skriftlig försäkran pä heder ochsamvete (4 kap. 12 § iredje siycket BåtregL). Sådan försäkran förutsättsinnehälla uppgifier om frän vem sökanden har förvärvai båten och en redogörelseför vad han känner lill om fångesmannens räu till denna (se prop. Detär vanligt alt mindre fartyg överiåts utan fångeshandlingar och atl sädanafariyg har gåll genom flera händer innan regislrering söks. Del kan ocksätänkas alt fångeshandlingarna förkommil, då frågan om regislrering aklualiseras.Kravel atl sökanden i princip skall styrka sin rätl till båten har därför istor utsträckning visal sig ytteriigt betungande all uppfylla. Det har medförtstora besvär för sökanden och skapat en avsevärd arbetsbörda förregislreringsmyndigheten, vars kontroll av äganderätten ofta föranlederupprepade säväl munlliga som skriftliga konlakler med sökanden eller andra somkan lämna sädana upplysningar all erforderlig utredning skall anses föreligga.Handläggningstiden blir därmed mänga gånger mycket lång, vilket bl. a. inverkarmenligt på myndighelens arbele. Den långa handläggningstiden kan t. o. m. varatill förfång för båtägaren i hans näringsutövning.