prop · G203178 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 en bilaga lill betänkandetskisserar utredningen också former för hur ell statligt utvecklings- ochstimulansbidrag till sjukvärdshuvudmännen kan anordnas. De remissinstanser som tarupp del i bilagan skisserade utvecklings- och stimulansbidraget avstyrker medhänvisning till dels all det skulle missgynna sjukvårdsområden som har svårt atlrekrytera läkare, dels alt det går i motsatt riktning mot den av både kommuneroch statsmakter eftersträvade avvecklingen av stailig detaljstyrning. (Övervägande delen av sjukvärdshuvudmännen och flera andra remissinslanser. nämner dock endasi elt av motiven.) Statskontoret avstyrkerförslaget om särskilda statliga utvecklings- och stimulansbidrag mot bakgrundbl. a. av atl vissa fakta talar för atl ett husläkarsyslem släller sig ekonomisklfördelaktigt i den mån del avlastar specialistvärden och att sådana ekonomiskafördelar saml fördelar för patienten ur vårdsynpunkt borde vara tillräckligasom underiag för att stimulera sjukvårdshuvudmännen alt satsa på den föreslagnautbyggnaden av primärvärden. Statskontoret menar att en kalkylering ursamhällsekonomiskt perspektiv skulle ha tillfört utredningen värdefull informaiionoch beklagar all detta inle varit möjligl inom den tillmätta utredningstiden. Riksförsäkringsverkeikommenterar att del är tekniskt möjligl att inordna eventuella utvecklings- ochstimulansbidrag i del nuvarande ersättningssystemet från den allmännaförsäkringen men atl detla i viss mån skulle motverka de förenklingssträvandensom tidigare föreslagit, nämligen att ersättning frånförsäkringen skall utges med ett enhetligt belopp för läkarbesök och därmedjämförliga ålgärder samt ett enhetligt belopp för sjukvårdande behandlingar ochandra ersättningsberältigade ålgärder utförda av annan än läkare. Spri anser att statliga slimulans-och utvecklingsbidrag bör uiformas så att de främjar en utbyggnad inomeftersatta områden och leder till en successiv uijämning av de slora skillnaderi fråga om tillgång på primärvårdsservice, som föreligger såväl mellan olikakommuner inom ett sjukvårdsområde som mellan skilda delar av landet. Deföreslagna stimulansåtgärderna kommer enligl Spri:s mening att i försia handgynna välutvecklade områden. Prop.1978/79:178 150 Landstingsförbundetavvisar uiredningens förslag om stimulansbidrag men är däremoi beretl atl laupp överläggningar med regeringen om hur en utveckling av primärvården på olikasätt kan gynnas genom samordnade och gemensamma insalser av slaten ochhuvudmännen. Förbundet menar häivid all ekonomiska slimulansålgärder av meragenerell art i syfte all främja en uibyggnad av primärvården är av intresse ochdå de allvarligaste bristerna finns på personalsidan är insalser för alt klaraden delen av högsta prioritet. Sjukvårdshuvudmännensläller sig positiva till eller har inget att erinra mot att överiäggningarupptas om hur en utveckling av primärvården mol förbällrad kontinuitet pä olikasätl kan gynnas genom samordnade insalser av staten och sjukvårdshuvudmännen.Särskilda ekonomiska stimulansåtgärder är därvid givetvis av iniresse, men detframhålls all de bör vara av generell nalur. Uppsalaläns landsiing menar bl. a. all ell stimulansbidrag lätt kan fö karaklär avpåtryckningsmedel och vidare kan en rationell planering förryckas om två av fieralänkbara modeller favoriseras. framhäller i detta sammanhang vikten av alt huvudmännen förbehålla en avsevärd frihel alt själva beslämma över organisationen ochinriktningen av sin primärvård. Liknande synpunkter anförs av länslandsting som menar all ett eventuellt "premierings-system" inte börknytas till fullföljandet av detaljerade anvisningar ulan bör lämnas som ettstöd åt landstingens redan klarl uttalade ambition alt i elt kärvt ekonomisktläge kraftigt bygga ut primärvården. Skall stimulansbidrag ges inom ramen förnuvarande system med försäkringskasseersätiningar lill sjukvårdshuvudmännen börde enligt uppfattning uiformas så att de ger en fördelning somstår i proportion lill respektive huvudmans insatser och prestationer och intesom t. ex. hemsjukvårdsbidragel belastar värdpersonalen med ytteriigareadministrativa uppgifter. Älvsborgsläns landsting framhåller att del framlagda förslagel om primärvårdensutbyggnad och ulveckling mot etl husläkarsyslem kommer atl innebära en avsevärdhöjning av ambitionsnivån. Då möjlighelerna till överförande av resurser frånlänssjukvård till primärvård mäste bedömas som mycket begränsade, ansersjukvårdsstyrelsen atl elt någoriunda snabbt genomförande av utredningensintentioner är beroende av statligt stöd. Stockholmsläns landsUng delar utredningens uppfattning atl överläggningen om ekonomiskastimulanser föratt utveckla vårdcentralernas arbete enligt utredningens förslagbör inledas. Därvid bör ocksä möjligheterna beaktas att genom bidrag stimuleralandstingen till att utarbeta försöksprojekt som söker pröva olika modeller förett husläkarsystem. Vidare anförs alt det hade varil önskvärt att ulredningendiskuterat och uppskauat de kostnader i form av utbildning, information,utveckling av registreringssystem elc., som uppslår i samband med genomförandeav förslagen. Prop.1978/79:178 151 Gotlandskommun som menar atl förslaget måste ses som en ambitions-höjning medekonomiska konsekvenser för sjukvårdshuvudmännen framhåller följande. "Delmålet enallmänläkare/3 000 invånare skulle uttryckt i rikssiffror kräva ett tillskott iförhållande till nuvarande lillgångsprognoserom 400-700 allmänläkare fram till1985. Ulredningen anser att dess förslag innebär egentliga merkostnader förhuvudmännen endasi för den information om husläkarsystemet, som bör lämnasallmänheten. Även om det i övrigt inte gjorts beräkningar av förslagensekonomiska konsekvenser är det uppenbart att ett genomförande för flertalet huvudmän skulle medföra mycket storakostnader och sannolikt förutsätta genomgripande omprioriteringar: ett stortantal nya vårdcentraler och läkarstationer skulle behöva byggas och utrustas,driftkostnaderna skulle öka inte bara för tillkommande läkartjänster ulan änmer för "kringpersonal" av olika kategorier. Samlidigl skall enliglutredningen distriktssköterskekåren kraftigt byggas ut, vilket också medförbåde investerings- och nya driftskostnader. Även med av utredningen föreslagnastyrmedel för atl öka allmänläkartillgången -omdisponering av FV-block ochutsträckta dispensmöjligheter - för ocksä möjligheterna all pä sä kort lid såkraftigt öka allmänläkartillgängen anses tveksamma. En betydligt lägreambitionsnivå vad gäller takten för utbyggnad av allmänläkar- och disiriktsvårdentorde därför bli nödvändig för flertalet sjukvårdshuvudmän. Utredningensförslag kan r ö. heller inte anses stå i överensslämmelse medbudgetdepartementets tilläggsdirektiv om största möjliga återhållsamhet medkostnadskrävande reformer." läkarförbundförutsätter att den närmare utformningen av utvecklings- och stimulansbidragblir föremål för ytterligare överväganden och atl privatläkarverksamhetenhärvid ges möjlighet alt komma i åtnjutande av dessa bidrag. 1978/79:178 152 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde.......... .... 2 1. Inledning..................................................... .... 2 Allmänna överväganden.................................. 3 2.1 Bakgrund.............................................. .... 3 2.2 Kontinuiteisbegreppet............................. .... 8 2.3 Allmänläkare - specialistläkare.................. .... 9 2.4 Distriktssköterskor och övrigapersonalkategorier 13 2.5 Mödra- och barnhälsovård m. m................ .... 15 2.6 Psykiatri............................................... ... 19 2.7 De äldres vårdbehov............................... ... 21 2.8 Vårdplaneringsmeloder och organisationsmodeller m. m...................................................................... 25 2.9 Dimensioneringstal.................................. 30 2.10 Registrering........................................... ... 32 2.11 Remissförfarandet.................................. ... 34 2.12 Förebyggande vård................................. 35 2.13 Förelagshälsovård................................... ... 37 2.14 Skolhälsovård........................................ ... 38 2.15 Privalläkarvärd....................................... ... 39 2.16 Forsknings- och utvecklingsarbete inomprimärvården.. 41 2.17 Ålgärder för genomförande av ett husläkarsyslem 43 Beslut......................................................... ... 50 Bilaga1 Sammanfattning av kontinuitetsutredningens betänkande (SOU 1978:74) Husläkare - en enklare och iryggare sjuk vård....................................................... ... 51 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över konlinuitetsut redningens betänkande.............................. ... 56