prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Deaviseringar,som sker frånlänsstyrelserna innehåller sålunda uppgifier endasl om sådana personer, somfinns regisirerade i verkets register. Urvalet har alllså gjorts föreöverlämnandel till verkei. Med den föreslagna uppbyggnaden av SPAR lorde ensådan uppdelning inte vara möjlig om verket vore hänvisat att hos SPAR inhämtade folkbokföringsuppgifter som verket behöver försin verksamhei och som finnsuppdaterade i Prop.1978/79:109 119 SPAR.Avisering till värnpliklsverket från SPAR skulle om kommitténs förslag ommyndighets skyldighet att inhämla folkbokföringsuppgifter exklusivt från SPARskulle godias, komma att ske vid ändring av personnummer, namn, adress,kyrkobokföringsort och medborgarskap. Övriga erforderliga uppgifier skulle ävenframdeles få inhämias från länsbanden varvid i vart fall personnummer kommerall ingå i aviseringen för identifikation. utfärdar åriigen ca200 000 inkallelseorder, varav en Oärdedel avser grundutbildning. Vidareverkställs ca 250 000 krigsplaceringar, med åtföljande utsändning avkrigsplaceringsorder. Därutöver handläggs vid verkei åriigen ca 60 000enskilda värnpliklsärenden av olika slag. Ändrad krigsplacering föranleds oftaav all den värnplikiige flyttar inom landet. Detär främsi vid utfärdande av inkallelseorder och krigsplaceringsorder av storvikt all verkei har adressuppgifter, som är så akluella som möjligl. Detta förall utsända order skall kunna nå den värnpliktige utan dröjsmål. Beiräffandekrigsplaceringsorder har della huvudsakligen betydelse från beredskapssynpunkt,men flr om verkels adressuppgifter är inaktuella även administrativa effekier iform av reiurnerade order, med åtföljande adress-kontroller, förnyadeutsändningar och slulligen om den värnpliktige ej kan nås på känd adressefterspaning för delgivning. De här beskrivna adminisiraiiva effekterna avinaktuella adressuppgifter uppslår även i samband med utfärdande avinkallelseorder, men leder också till direkl negativa effekier för denvärnpliktige. Ju senare en värnpliktig Hr sin inkallelseorder i förhållandetill inryckningsdagen, dess har han av naluriiga skäl atl förberedasig för tjänstgöringen och dess senare inkommer han med eventuell ansökan omanslånd. Skulle hans anståndsansökan beviljas inkallas annan värnpliktig i hansslälle med samma konsekvenser för denne. Enligtmina erfarenheler aktualiseras verkets folkbokföringsuppgifier 2-4 veckorefter det all förändring, som skall registreras, ägt rum. Det finns skäl attaniaga att en akiualisering genom SPAR inte skulle kunna registreras hos verkeilidigare än efter del att ändring ägl mm. Den tidsutdräkt som härkan uppslå kan synas betydelselös, men kommer för verkei och de enskilda värnpliktigaalt leda till oönskade effekter genom all fier order kommer att delgesvärnpliktiga genom efterspaning på gmnd av inaktualitet i verkels regisier,vilket i sin tur kommeratt leda lill en, som jag ser det, onödigt ökadbelastning för verkets persona! och för delgivningsmyndigheterna. Avslutningsvisanför verket all SPAR enligt DALK:s förslag inte mer än lill en del skullekunna förse verket med de uppgifter, som verkei erhåller från länsbandenoch då vid en lidpunkt som skulle komma att medföra olägenheter som främstskulle komma alt drabba de värnpliktiga. utnyttjande av SPAR för verkelsvidkommande skulle komma alt medföra olägenheter, som inte uppvägs av de ibetänkandet anförda fördelarna. Föredragande departementschef uttalade i sambandmed riksdagsbeslut om SPAR att ställiga regisier även borde kunnautnyttja länsbanden för uppdatering av sina register om della är lämpligare.Verkei delar denna 1978/79:109 120 uppfattningoch anseratt beslämmelserna om inhämlande av uppgifier från SPAR bör ulformasså att regeringen bemyndigas atl från fall till full besluta i vad månregislerförande statlig myndighet skall medges inhämla ifrågavu-runde uppgifteri unnan ordning. Siaiskonioreianför härom all huvuddelen av den personinformalion som registreras ilänsslyrelsernas personband också finns i SPAR och där blir tillgänglig förallmän användning. Man kan därför som regel hämta uppgifter i SPAR. Del finnsdock fall dådet myndigheleremellan är oprakliskl all byla informaiion via SPAR.Landsting och kommuner har t. ex. som regel intresse av informaiion om personerenbart från det egna länel. 1 sådana fall kan det vara mera omständligt atthämla uppgifter från ett centralt regisier än direkl från berört länsregisier.Siaiskoniorei anser vidare alt den av DALK föreslagna monopolställningen förSPAR inte bör gälla för ställiga myndigheler. En sådan reglering innebär attulbyiel av informaiion myndigheler emellan blir både svårare och dyrare. Delfinns ingen anledning alt gå ifrån de principer och beslul som gäller idessa avseenden. Riksförsäkringsverkelanser del visserligen rikligl att ell enda befolkningsregister skapas för attanvändas i kommersiella syften och för akiualisering av andra regisier menpåpekar att inom socialförsäkringsområdet måsle möjlighel finnas att erhållaaviseringar andra vägar. Så t. ex. erhåller försäkringskassorna beskedom dödsfall från länsstyrelserna så atl kassorna snabbt skall kunna aktualiseradataregistren och felaktiga utbetalningar i möjligasle mån förhindras. m.fl. organisationer har inga invändningar mot atlcentrala personregister regleras i särskild ordning under fömlsättning all delblir möjligt för DATEMA all föra sill befolkningsregisier även i framliden.Organisalionerna finner en monopolslällning för SPAR icke önskvärd från såvälprincipiella som prakliska utgångspunkier. DATEMA:s verksamhet är ävennödvändig i framliden. Kundernas önskemål rörande priser, servicegrad och kravpå regislers systematik måste kunna tillgodoses, varför fiera än ell cenlraltpersonregister av det slag det härar fråga om måste tillåtas på marknaden. bör enligt organisalionerna ha den omfallning del har . har DATEMA gåtl näringslivet lill hända med de möjlighelerSPAR har . SPAR, länsslyrelsernas regisier och bilregistret tordeemellertid vare sig nu eller stå till tjänst med uttag som baserast ex. på fastighelsuppgifler såsom tomtyta, byggnadsår e. d. eller på enkombinalion av dessa och ekonomiska personuppgifter. klarar ej hellerSPAR komplicerade urvalsdragningar på det sätl och i den omfattning som kan skegenom DATEMA:s befolkningsregister. Ianledning härav föreslår organisationerna att tredje stycket ändras på sådanisätt atl även nuvarande omfattning beträffande DATEMA:s befolkningsregisterkan bibehållas. Regeringen som är beslutande bör f ö. kunna betros uppgiftenatl beslula om ett centralt personregisier som är annorlunda 1978/79:109 121 Däresi tredje stycket ej medger atl DATEMA:s regisier bibehålls ochändring härav inte vidtas försämras dagens marknadsföringsmöjligheterväsentligt. Enligtorganisationernas uppfattning finns del ej marknadsmässiga förutsättningar förytterligare ett centralt personregisier av del slag som SPAR och DATEMA:sbefolkningsregisier represenlerar, varför någon risk för ell slort anialregisier a v dessa slag ej behöver befaras. Om en ökning skulle förmärkas kanlagstiftningen ingripa då. Beträffanderegislerinnehållei i SPAR sägs all del skall grundas på uppgifter omfolkbokföring, inkomsttaxering och fasiigheislaxering, som finns hoslänsstyrelserna. Organisationerna har inga invändningar häremot och utgårdärvid ifrån all dagens möjligheler ej försämras. Organisationerna föreslår all28 § dock kompletteras så atl andra uppgifter efter regeringens bestämmande kantillföras registret Denna möjlighel förutsattes när SPAR inrättades. RSVhyser vissa betänkligheter rörande innehållet i SPAR och framhåller alt DALKinte närmare har vilka personuppgifter som man anser bör bli överfördafrån personbanden, fasiighelsbanden och laxeringsbanden lill SPAR. Innan DALKframlade del nu akluella förslaget var del meningen all SPAR skulle innehålla15 personuppgifter. Bland dessa 15 uppgifter finns endasl en renodladlaxeringsuppgift, nämligen laxerad inkomst. Av ett uttalande på sid. 129 ibetänkandet kan man enligt RSV få den uppfattningen att samiliga uppgifter ipersonband, fasiighetsband och laxeringsband enligt DALK:s mening bör överföraslill SPAR. Om de nuvarande 15 personuppgifterna i SPAR skall utökas meduppgifter från personband och skalieregisler anser RSV all man för varjelillkommande personuppgift noga måste överväga om uppgiften är nödvändig iSPAR. Anledningen härtill är all del föreligger problem i fråga om sekretess,inlegritelsinlrång (uppgifterna kommer atl användas för andra ändamål än somursprungligen var avsett) och lidpunki för överiämnande till SPAR. Särskiltkänsligt skulle det enligt RSV vara att lill SP.AR från de nämnda registrenöverföra fullständiga uppgifter om medborgarskap och förmögenhel. Del äroklart vad DALK avsetl i fråga härom. RSV unser ull man inte bör överförauppgifter som behöver sekretesskyddas till SPAR, eftersom det synes olämpligtalt i SPAR lagra uppgifier som inte genasl, ulan försl efter prövning avsekretessfrågan, kan lämnas ul lill externa intressenter. En sådan överföringav uppgifter till SPAR skulle försvåra för den enskilde när det gäller dennesöverblick över vilka myndigheter och privata avnämare som kan komma all fåuppgiften från SPAR och för vilka ändamål uppgifier rörande honom kan komma atlanvändas. Sammanfallningsvis anser RSV all man - för varje ny slags uppgift somman tillför SPAR från personband eller skalieregisler - mycket noga måsleuireda och överväga om del är nödvändigi och önskvärt att jusl den uppgiftenlillförs SPAR. Siaiskonioreiullalar alt det finns fall då informationen i SPAR inte räcker förallamyndigheters behov av informalionsullag. 1978/79:109 122 slaiisliskacenlralbyrån hart ex. behov av aviseringar och prakliskl lagei alla uppgiftersom finns i länsslyrelsernas personband. Länssiyrelserna aviserar i detla fallockså uppgifier som finns varken i personbanden eller i SPAR. Man bör i sådanafall också i fortsätiningen kunna ha den möjlighelen atl vända sig tilllänsstyrelserna och 11 all den information man behöver vid ett och sammatillfälle. Ordningen alt tvingas vända sig lill två ställen, söka ut deuppgifier man behöver i två register och i två bearbeiningar är inte ralionell. DAFA,som alllså f n. har registeransvarel förSPAR har också synpunkter på registretsinnehåll. DAFA stöder DALK:s förslag att dela 3 a S datalagen och reglera SPARför sig. DAFA konslalerar vidare med tillfredsställelse all SPAR lagreglerasoch all del ges möjlighet att närmare reglera verksamheten med och utnyttjandetav SPAR i särskild författning. DAFA:s erfarenheter under den lid som SPARvaril i drift visar att inlresset för och utnyttjandet av SPAR till hellövervägande del slyrs av vilka uppgifter, som kan erhållas från SPAR jämförtmed från andra molsvarande regisier, förda av offenlliga såväl som privataorganisationer. Vadgäller den exakta omfatiningen av de uppgifier som skall ingå i SPAR anser DAFAdetla för tidigt atl ange. Vilka uppgifter i länsslyrelsernas register,som skall överföras till SPAR bör - enligt DAFÄ:s mening bedömas efter vilkelkonstaterat behov som finns av uppgifierna. Behovei av uppgifterna är i sin turberoende av statsmakternas närmare föreskrifter om vilka organisationer,offenlliga och privala, som skall ulnyttju SPAR. Sårbarheiskommiiiénoch Medborgarrälisrördsen berör behovet uv kontroll av SPAR.Sårbarhetskommitlén anför: Denförsia frågan som då bör ställas är huruvida 3 a § och på sikl DALK:s förslagkan anses lillgodose även de mål man vill uppnå när del gäller all minskasårbarheten. a. DALK påpekat finns del vissa skäl atl frånintegriletsskyddssynpunkl begränsa antalet befolkningsregister. En sådanbegränsning är dock ännu mera angelägen från sårbarhelssynpunkt Det är fråga omdelvis andra avvägningar än de som görs när det gäller skyddet av personligintegritet. Dessa avvägningar kan ibland ge ell annat resultat än vad som blirfallel vid en ren integriielsbedömning. Enligt kommitténs mening måsle därfören bedömning av befolkningsregister göras även från sårbarhelssynpunkt. Vidarebör i de fall befolkningsregister av olika skäl måsle tillåtas möjligheterfinnas atl ge olika föreskrifter i syfte atl minska sårbarheten. Framför alltär del viktigt att någon form av planläggning och beredskap finns så att iorostider, känsliga regisier, bl. a. befolkningsregister, kan undanföras ellerförstöras. Medborgarrälisrördsenanser alt om SPAR skall tillåtas enligt lag det måsle ställas under särskildkontroll. måste få la ställning lill de särskilda föreskrifiersomskall gälla för regisirel. Medborgarräitsrörelsen vill i och för sig undanröjaonödigt krångel. Emellertid måsle resliktivitet och stränga regler gällabeiräffande ell cenlralt personregisier. SPAR bör, om det inrättas, ställasunder kontinueriig kontroll. () berör sårbarhetsaspeklen och anför: Prop.1978/79:109 '23 Ävenom DALK inte i detla skede har haft all la ställning lill andra aspekier än allöverväga den rättsliga regleringen av skyddel för den personliga iniegrilelen,kan DALK:s förslag om SPAR ha tveksamma effekter från t ex. sårbarhelssynpunktmed hänsyn lill den stora risk ell dylikt centralt .syslem skulle innebära. Beiräffandelagregleringen av SPAR inslämmer/?Sf i au SPAR:s funklioner bör reglerasnärmare i särskild lag i avvaklan på au, såsom DALK anlyll, en loialregleringav hela området för förandet av befolkningsregister sker i en gemensamregisterlag. RSV frumhåller även uti en loiul styrning lill SPAR av allauppgifter - personnummerkoniroll, per.sonnummersökning, akiualisering av andraregisier och urvalsdragning - oavsell vilkel medium som väljs lor utlämnandetav uppgiftema, inte lorde kunna läckas enbart av den föreslagna 28 i; datalagenoch en särskild lörfuilning om SPAR. Belräffunde ullämnunde uv uppgifter påmuskinläsban medium kun sådunl förhindrus enligt 2 kap. l3i; iryekfrihelsförordningen,TF. Även skyldigheien alt utlämna uppgiften på adressetiketter lorde som angesav DALK (s. 209) vara villkorlig. RSV vill emellerlid framhålla all RSV ochlänssiyrelserna även fortsättningsvis blir skyldiga all på begäran lämna ul uppgifter- också sådana som finns eller skulle komma all införas i SPAR - från sinadaiaregisier i läsbar utskrift enligt nuvarande reglering i TF. En lolalslyrning lill SPAR kräver alllså grundlagsändring. Siaiskonioreipåpekar att man i sin rapport om SPAR diskuterar en möjlighet atl få ensnabbare rapportering av adressändringar än vad som kan ske.Enligt ett förslag från postverket skulle man kunna uppdatera SPAR medadressändringur direkt från postverket viu dess redovisningscenlruler. Därvidskulle mun slippu omvägen utt uwukta beslul från pastorsexpeditionerna ochrapporteringen via länsstyrelserna. Detta är ett exempel på en tänkbarrationalisering. DALK utgår ifrån att SPAR skall grundas på uppgifteromfolkbokföring, inkomsttaxering och fastighetstaxering som finns hoslänsstyrelsema. DALK föreslåren författningsreglering av SPAR med dennainnebörd (ij 28). Frågan arom tänkbara ralionaliseringsålgärder förhindras ioch med delta. Det är viktigt atl man i en författning inte reglerar bortangelägna möjligheter att förenkla och förbäura. Rikspolissiyrdsenfinner det mer naturiigt att SP.AR regleras i annan lagsiiftning än datalagen. Någraav dem som är posiliva lill huvuddragen av DALK:s förslag på denna punktdiskuterar vem som bör ha registeransvarel för SPAR. Dalainspeklionenpåpekar all man har goda erfarenheler av all registeransvarel för SPAR liggerhos datamaskincentralen för adminisiraiiv databehandling (DAFA). Inspekiionenhar emellertid i och för sig ingen erinran mol all ansvarei överförs lill någonannan. En föruisättning är dock all drifimiljön med hänsyn till säkerhei m. m.blir godlagbar med hänsyn lill iniegriieisskyddei. Härvidlag finns anledningatl erinra om sårbarhetskommilléns 1978/79:109 124 (SÅRK;Fö 1977:02) lägesrapport (Ds Fö 1978:4), ADB och samhällets sårbarhet. Avrapporten framgår alt det finns skäl all även beakta driftsäkerheten. Som DALKpåpekar finns det emellertid anledning atl avvakta och se hur den framlidafolkbokföringen kommer atl organiseras innan några förändringar görsbeiräffande registeransvarel för SPAR. Inspektioneninslämmer i övrigi i DALK:s förslag, således även i den ändring i 3 § datalagensom gör del möjligt alt upphäva den provisoriska 3a§. DAFApekar på atl man enligt sin instruktion skall bedriva en uppdragsverksamhetsom skall vara ekonomiski självbärande och finansieras genom ersättning sombeslämmes efter samråd med riksrevisionsverkei. DAFA:s övergripande målsättning- som den kommit lill uitryck i bl. a. regleringsbrevet för DAFA förbudgetårel 1978/79 - är all lillhandahälla adminisiraiiv dalabehandling lill enså låg kosinad för siaisverket som möjligl med beakiande av såväl kortsiktigasom långsiktiga aspekter. Något självständigt vinstintresse för verksamheten finnssåledes inte. DAFA lar inte ställning lill om det är rimligt att SPAR skallbygga på full kosinadsläckning men framhåller att under del år som SPAR varit idrift har DAFA kunnai konstatera all priserna på tjänster baserade på SPAR harvarit hell jämförbara med priserna för motsvarande ijänsler baserade på andrabefolkningsregisier. DAFA föruisäiier att även framgent kosinaderna för SPARkan täckas genom intäklema från systemet Om statsmakterna finneratt SPAR helleller delvis bör finansieras genom anslag kan giveivis en sådan ordning införasäven vid DAFA. Underden tid som SPAR varit i drifl har ell fördjupat samarbele uppkommil mellannyttjarna av SPAR:s tjänster och DAFA samt mellan DAFA och dalainspektionen.Vidare har de registrerade mer och mer börjat upptäcka DAFA somregisteransvarig för SPAR. DAFA anseratt det under dylika förhållanden voreolyckligt alt fiytta registeransvarel till annan myndighet och vill därför isammanhanget anknyta lill vad föredragande departementschefen framhöll iproposilionen 1976/77:27 om åtgärder för att begränsa möjligheterna atl föraomfaitande personregisier: "När det gäller ansvarsfördelningen förregistret anser datainspektionen atl det finns praktiska skäl för atl övervägaall göra DAFA både system- och driflansvarig". Departementschefenförsätter: "I SPAR föreslås bl. a. registrering av daiainspekiionenslillståndsbeslut Det kan förutsättas atl kontakterna mellan DAFA ochinspektionen blir livliga. Det lorde vara rimligt att DAFA biträder blivandekunder även vid ansökan om tillstånd. Läggs syslemansvarel på riksskalteverkeikrävs formelll all konlakler mellan DAFA och inspekiionen går viariksskatteverket." Siaiskonioreiser inga skäl lill ett alternativ som innebär alt system- och registeransvarelläggs på någon annan myndighet än RSV eller DAFA. Mol den bakgrunden kankontoret heller inte förstå meningen med DALK:s förslag om SPAR (§ 28) i vilketman utgår ifrån att regeringen eller, efter regeringens beslämmandedatainspektionen meddelar närmare föreskrifier Prop.1978/79:109 125 omdel slailiga person- och adressregisiret Förslagei rimmar illa med detmyndighetsansvar för drift- och utveckling av SPAR som har getts till DAFA.Statskontoret släller sig därför inte bakom förslaget i 28 § på den punkten.Datainspektionen har f ö. redan nu enligt 6 § i datalagen möjlighel att angeolika föreskrifter i den mån de behövs för all förebygga risk för otillbörligtinirång i personlig iniegriiel. Denna daiainspekiionens roll räcker ocksä ifråga om SPAR. Lokala skaliemyndigheien iSiockholm anser det rimligt ur aktualitets- och allmän säkerhetssynpunkt attregistret föriäggs så nära de uppgiftsavläm-nande myndigheterna som möjligt. Enplacering cenlralt eller centralt/ regionalt inom skatteförvaltningen bordedärvid vara att föredra. Till de mol DALK:sförslag negaliva remissinsianserna hör länsslyrelsernas organisaiionsnämnd(), länssiyrelserna i Siockholms och , Siockholms och Malmökommuner. , Servicebyråernas branschorganisation samt DATEMA. LONär i princip posiliv till SPAR i dess nuvarande form och är tveksam lill enulvidgning av SPAR. Länsslyrelsernas registeruppgifter lorde inte kunna minskagenom atl man ökar regisiemppgiflerna i SPAR. Vad man däremot kan reducera är bl.a. antalet privata befolkningsregister. Dessa lorde dock kunna begränsas redanmed hänsyn lill de uppgifier som finns i SPAR. Även nuvarande sysiem alllänsstyrelserna har basregister borde enligt ge en god kontrollmöjligheteftersom statsmakterna vid tillståndsgivningen kan ge föreskrifter förregisteransvariga myndigheler. Dessulom har dalainspeklionen viss kontroll-eller styrmöjlighet genom all den med slöd av 2 kap. 3 § andra siyckettryckfrihetsförordningen och 6 § dalalagen kan förbjuda registeransvarigmyndighet all göra vissa uppgifier lillgängliga, dvs. förbjuda myndigheten allanvända vissa söknycklar eller annars ta ut viss information. En uppenbarnackdel torde vara att uppdateringen av de stora regisier som förs inomriksförsäkringsverkel, statistiska cenlralbyrån, rikspolissiyrdsen m. fl.skulle fördröjas genom all myndigheterna föreslås gå via SPAR och inte direkllill . Även riskerna för fel i regisiren torde öka eftersomförslaget innebär all antalet överföringar blir fier. Avslutningsvisanför atl effekterna av förslaget också i övrigi är oiillräckligi uiredda.LON kan därför inie nu la posiliv siällning lill förslagei är närmasi böjdall avsiy rka det. Slulligl slällningslagande är emellertid möjligt försl dåbl. SPAR:s funklioner, organisationen och framför allt konsekvenserna avförslagei klargjorts. Länsstyrelseni pekar på alt en uppbyggnad av SPAR av den omfattning DALKföreslår innebär all ell i sig synneriigen omfattande daiaregisier blirdubblerat. Med hänsyn till de syften kommittén angeti nämligen iniegrileisskyddter sig en sådan centraliserad dubbellagring enligt betänklig.Några bärande motiv för en överfiyttning lill SPAR av aviseringen lillmyndigheler och kommunala organ har DALK inte anfört. 1978/79:109 126 Effekiernaskulle bli avsevärt högre koslnader för aviseringen saml lidsfördröjningarulan några påvisbara fördelar. Länsstyrelsenframhåller vidare all utredningen inie berörl frågan om de ersättningar somDAFA skall erlägga lill länssiyrelserna och andra myndigheler för de uppgiftersom de lillför SPAR. Vid överföring av uppgifterna uppkomnier koslnader fördalordrift, distribution m. m. Vidare måsle vid en kalkyl baserad på fullkostnadstäckning också medräknas indirekia kostnader för uppläggning,akiualisering och drift uv de regisier på som blir akluella isamband med SPAR. Enligt länsslyrelsens mening måsle dessa ekonomiska frågorutredas innan DALK:s förslag kan genomföras. När det gällerden del avaviseringsverksamheien som kommittén betraktar som ett kommersiellt utnyttjandeav uppgifterom de enskilda medborgarna kan det verkligen ifrågasättas omnackdelen med all behöva få inhämla uppgifter från 24 länsstyrelser mol allvända sig enbart till DAFA skulle vuru tillräckligt motiv för den föreslugnuensumrällen för SPAR. All den direklreklum som länets förelag bedriver baseradpå uppgifter direkl från länssiyrelsen skulle väcka mindre oro och irrilalionom den i siällei baserades på SPAR är en lankegång som finnerhelt orimlig. Enligt länsslyrelsens mening har länsstyrelserna under de gångnaåren klart visat sig kunna behärska de avvägningar i utlämnandet av offentligauppgifter som krävs för all minska eventuell oro och irritation överdirektreklam. All införa en ensamrätt för SPAR atl utlämna vissa offentligauppgifter innebär för länels förelag ochorganisalioneromfattandekoslnadsfördyringaroch andra ölägenheter jämfört medall vända sig lill länssiyrelsen. Denav DALK föreslagna ulformningen av SPAR innebär kraftiga ingrepp i offeniligoch enskild verksamhet som för ter sig oacceptabla. Vidare är deekonomiska konsekvenserna inte klariagda. Med hänsyn härtill avstyrkerlänsstyrelsen kommitténs förslag lill ulvidgning av SPAR. Länsstyrelseni konsiaterar atl regisirel i alli väseniligi skulle behövainnehålla samma informaiion som del cenlrala skatleregistret Någon minskning avinformalionsinnehållel i de regionala regisiren för folkbokföring ochbeskattning skulle å andra sidan inie bli möjlig härigenom.