prop · G203168 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligtmilt förslag kan sådan ersättning ulgå föruiom som hel och halv sådan även som enfjärdedels föräldrapenning. Särskild föräldrapenning utgår enligt 14 § för dagdå förälder helt eller delvis inte förvärvsarbetar. Något krav på att föräldernskall ha behov att avslå från förvärvsarbeie finns inte. Detta innebär att ävenkvinnor som är hemarbeiande får räu au med ersäuning besöka sitt barn iförskoleverksamhet. Särskildföräldrapenning som tas ut för deltagande i föräldrautbildning eller besök iförskola enligl fjärde styckel kan enligt förslagel lill ändrad lydelse av 17 §utgå lill båda föräldrarna . Ändringenär en följd av att ersättning under samtliga skall utgå med beloppmolsvarande förälderns sjukpenning, dock lägsi med belopp motsvarandegarantinivån (. Jaghar tidigare föreslagit att särskild föräldrapenning skall fl användas också dåförälder deltar i föräldrautbildning eller besöker förskoleverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnet deltar,(11 § fjärde stycket). För attbåda föräldrarna skall kunna delta i föräldrautbildning har undanlaggjorts i förevarande paragrafs första och andra siycken från huvudregeln atlföräldrapenning inte skall utgå till båda föräldrarna för samma barn och lid. Enförälder kan enligl första styckel uppbära föräldrapenning enligl 2 § samlidiglsom den andra får ersättning i samband med föräldrautbildning och besök iförskoleverksamhet. Vidare kan båda föräldrarna enligl andra stycket samtidigtuppbära hel, halv eller fjärdedels särskild föräldrapenning. Deregler som angivits för särskild föräldrapenning i samband medföräldrautbildning skall gälla även för förälders besök i förskoleverksamhet.Det innebär således alt båda föräldrarna kan ta ul ersäuning förbesök i daghem och liknande. Avräkningsreglernai nuvarande tredje stycket har överförts till 20 § fjärde stycket. 1978/79:168 61 Enredigering har gjorts av paragrafens andra stycke så att det klart framgårvilka paragrafer som äger tillämpning på den särskilda föräldrapenningen. Vidareinnebär tillägget i andra styckel alt särskild föräldrapenning i samband medföräldrautbildning eller vid besök i förskoleverksamhet kan utges oavsett atlanmälan inte har gjorts till . Delta undanlag från denanmälningsskyldighet som i övrigt gäller för föräldrapenning är som framgår avden allmänna motiveringen bl. a. föranledd av att ersättningen är avsedd attutgå vid ett flertal tillfällen varför det vore onödigt betungande av krävaanmälan för varje enskilt tillfälle. Härtill kommer alt trotsau anmälan inte sker har möjligheler alt i efterhand konlrollera om föräldrarnadeltagit i föräldrautbildning, alternativt besökt förskoleverksamheten. Hänvisningeni det nya andra styckel i paragrafen anger all bestämmelserna i 3 kap. 7 §tredje stycket angående läkarintyg i tillämpliga delar gäller förföräldrapenning för tillfällig vård av barn enligt 8 § första stycket.Föräldrapenning för tillfällig vård av barn i samband med sjukdom eller smittaharenligi förslagel utökats väsentligt. Föräldrarna får60 dagar per barn och åri stället per familj och år. Med hänsyn lill den utsträckta liden förälder har möjlighet atl med ersättning vårda sjukt barn har behovet avkontrollåtgärder ökat. De beslämmelser som del hänvisas till i andra stycketger möjligheler alt påfordra läkarintyg angående barnetssjukdom eller smitta på samma sätt som gäller för sjukpenning. Intyget skalldock inte som vid sjukpenning styrka någon nedsättning av arbetsförmågan.Intyget bör i stället utformas så att del framgår huruvida sjukdomen medför ettextra lillsynsbehov, exempelvis atl barnet lill följd av sjukdomen inte kanvistas hos den ordinarie vårdaren. Enliglanvisningar som utfärdat såvitt gäller läkarintyg vidsjukdom krävs läkarintyg från och med den sjunde dagen eftersjukanmälningsdagen. Jag anser det för min del naturiigt all samma beslämmelserfår gälla för föräldrapenning för lillfällig vård av barn som är sjukt ellersmittat. Vid beräkning av dagantalei bör dock anmälningsdagen räknas som denförsta dagen, eftersom ersättning utgår från denna dag. Därefter räknas varjedag under vilken barnel är sjukt. I det fall en förälder inte är berättigadtill ersättning under en eller lill följd av atl föräldern inteavstår från förvärvsarbeie bör del oaktat inräknas för bestämmandeav de . Det förhållandet all föräldrarna avlöser varandra i vårdenoch tar ut ersättning växelvis bör inte heller påverka beräkningen av de sjudagarna. Härvid skall som försia dag räknas den försia anmälningsdagen för detbarn som föräldrapenningen avser. Förersättning som utgår i samband med atl ordinarie vårdaren är sjuk eller 1978/79:168 62 smittad, gäller samma krav på intyg. Samma beräkningsregelskall därför gälla när ersättning utgår enligt 8 § förstu stycket punkten 2.Föräldern skall således lumnu ett intyg som styrker att den ordinarie vårdarenär sjuk. Ett läkarinlyg angående den ordinarie vårdarens sjukdom skall somhuvudregel inges. intyg kan, till följd av att den ordinarie vårdaren harskyldighet att själv förete läkarintyg , finnas hosförsäkringskassan. Ylterligare intyg behöver då inte inlämnas. Om den ordinarievårdaren inle gjort sjukanmälan bör föräldern förete etl intyg om vårdarenssjukdom. Till följd av all intyg skall företes krävs allföräldrarna i försäkran anger vem som är ordinarie vårdare. För alt möjliggörakontroll bör den ordinarie vårdarens namn anges även i de fall försäkran avseren så atl intyg inte krävs. Det förhållandet all intyg krävs från och med den åttondesjukdomsdagen och alt anlalel sjukdagar beräknas efter faktisk sjukdomstidpåverkar inle beräkningen av antalel ersättningsdagar. Om en förälder tar ulhela ersättningstiden i form av halv föräldrapenning innebär delta alltjämt atltiden förlängs . Enligl tredje stycket har möjlighet attinfordra intyg om att föräldern deltagit i föräldrautbildning. Som framgår avden allmänna motiveringen skall föräldrautbildning i försia hand anordnas avsjukvårdshuvudmännen. Någon anmälningsskyldighet föreligger enligl 18 § inte försärskild föräldrapenning i samband med bl. a. föräldrautbildning. Förälder hardärför möjlighet alt vid elt och samma lillfälle efter genomgången kurs begäraersättning för samtliga kursmöten. Även intyget bör därför i de flesta fallomfatta samtliga kurstillfällen. Enligt nu gällande regler avräknas oberoende av omersättning utgår som hel eller halv föräldrapenning enligl 2§. Om bådaföräldrarna har uppburit halv föräldrapenning under avräknas dockinte mer än . Som framgår av den allmänna motiveringen föreslås att sammaavräkningsregler skall gälla för föräldrapenning enligt 2 § som för övrigföräldrapenning. Vid uttag av halv föräldrapenning skall således en halv dagavräknas. Samma regler för avräkning kommer således att gälla för samtligaformer av föräldrapenning. I ett nytt fjärde siycke har därför en gemensamavräkningsregel införts för samlliga former av föräldrapenning. Särskildföräldrapenning är dock alltjämt den enda form av föräldrapenning som kan utgåsom fjärdedels föräldrapenning. Genom ändringen i första styckel medges att vårdbidragutgår i fall då behov av särskild tillsyn och vård kan beräknas'föreligga underminst . Rälien lill vårdbidrag grundas på en samlad bedömning av 1978/79:168 63 sjukdomen, handikappet eller den psykiska störningen ochdärav följunde behov UV särskild tillsyn och vård. Härtill kommer de merulgiftersom kan uppkomma. Genom att vårdbidraget skall kunna ulgå för en kortare tidän enligt nu gällande praxis har genom ändringen i tredje slyckel markerats attvårdbidragen redan vid beviljandet kan begränsas till viss lid. Ändringen i förevarande paragrafs irdje siycke arenkomplettering till följd av tillägget i 9 kap. 4 § iredje slyckel AFL. Som angivits i den allmänna motiveringen avses de nyabestämmelserna träda i kraft den . Ansökan om havandeskapspenning enligt 3 kap. 9 § AFL kandock inges till allmän försäkringskassa före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen i andra punkten innebär att föräldersom vid ikraftirädandet uppbär föräldrapenning har rätt att förensammanhängande lid i anslulning härtill få ul ersättning, även om barnel inteär bosatt i riket. Enligl tredje punkten har föräldrar lill de barn som ärfödda efter den rält lill föräldrapenning för lillfällig vård avbarn så länge barnet inte har fyllt . Genom denna regel utesluts de barnsom före fyllt lio år och därigenom före lagensikraftlrädande kommit ur försäkringen. Särskild föräldrapenning utgår enligt nuvarande reglerunder 30 av de med . Enligt de nya reglerna skallersättning också för utgå med belopp motsvarande föräldrarnassjukpenninggrundande inkomsi, dock lägst garantinivån. De nya beslämmelsernainnebär atl även de föräldrar som har barn födda före den fårrätt till den högre ersättningen i den mån de då har oultagna dagar medsärskild föräldrapenning. Den särskilda föräldrapenningen som vid årsskiftet1979/80 utgår och är beräknad enligt förutvarande lydelse av 4 kap. 16 § höjsautomatiskt från . till den nya högre nivån från omföräldern har en sjukpenning översiigande . per dag, dock med denbegränsning som anges i 4 kap. 15 §. Genom övergångsbestämmelsen i fjärde punkten tillförsäkrasde föräldrar som har barn i förskoleverksamhet samma möjlighet som f. n. all fåföräldrapenning för tillfällig vård av barn per förälder och årför besök i samhällets förskoleverksamhet. Den nu föreslagna övergångsregelnpåverkar inte föräldrarnas räll att i den mån de har resterande dagar särskild 1978/79:168 64 föräldrapenningutnyttja dessa i enlighet med förslaget om alt särskild föräldrapenning kananvändas enligt 11 § Qärde slyckel vid besök i förskoleverksamhet. Någonavräkning av den dag föräldern kan få enligt denna övergångsregel skall ej skefrån de föräldrarna maximall får enligl de föreslagna nya reglernaför föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Särskildföräldrapenning föreslås utgå per barn även vid flerbarnsfödsel.Detta innebäratt samtliga barn födda efter den får rält till 90dagar. Genom övergångsregeln i femte punkten markeras att dagantalet medsärskild föräldrapenning vid flerbarnsfödsel före della datum inle påverkas. 4.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m. m. Dennaparagraf innehåller beslämmelser om arbetstagares rätt till ledighet frånanställningen i de fall som inte läcks av ledighetsreglerna i 3 § men dåföräldrapenning enligl 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)utgår. Enligl nuvarande bestämmelser är det enbart enligt 4 kap. 2 § AFL somhel eller halv föräldrapenning kan utgå före barnets födelse. Den föreslagnaändringen av paragrafen är en följd av att särskild föräldrapenning såsomföreslagits i 4 kap. 11 § fjärde stycket AFL skall kunna utgå även före barnelsfödelse. Ändringen innebär atl en förälder också får rätt att förkortaarbetstiden före barnels födelse lill tre fjärdedelar av normal arbetstid, dåfiärdedels särskild föräldrapenning tas ul. Genomtillägget i andra stycket denna paragraf görs undantag från kravet på vissanställningstid även när det gäller rätten till ledighet, då föräldern uppbärsärskild föräldrapenning för deltagande i föräldrautbildning eller vid besök iförskoleverksamhet. Enligtnuvarande regler får en arbetstagare dela upp ledigheten i två perioder perkalenderår. Med period avses den sammanhängande tid under vilken föräldern ärhelt ledig eller förkortar sin arbetstid. Ledighet för tillfällig vård av barnenligt 4 kap. 8 § AFL är dock inle begränsad till visst antal perioder.Hänvisningen lill 4 kap. 11 § fjärde stycket AFL innebär atl ledighet, dåsärskild föräldrapenning utgår för deltagande i föräldrautbildning eller vidbesök i förskoleverksamhet inte behöver begränsas till visst antal perioder. Prop.1978/79:168 65 Arbetstagarensunderrätlelsetid inför ledighet i samband med föräldrautbildning och besök iförskoleverksamhet kommer genom den föreslagna ändringen att slå iöverensstämmelse med gällande regler för ledighet för tillfällig vård av barn. Förälderhar enligl gällande regler rält till ledighet för besök i förskoleverksamhetunder . För sådan ledighet gäller en veckas underrättelselid.Genom atl ersättningen vid besök i barnomsorgen enligt förslagel flyttas frånföräldrapenning för lillfällig vård av barn till särskild föräldrapenning fårföräldrarna möjlighet att vara lediga lör besök ibarnomsorgen. Underräitelsetiden behålls del oaktat enligl förslaget vid . Härhar skett en lagteknisk ändring för att uppnå överensstämmelse med demotsvarande reglerna i bl. a. jämslälldheislagen. Bestämmelserna om rättegångenm. m. i mål om ogiltigförklaring av uppsägning eller avskedande återfinns nu i14 § andra styckel. Genomde nya bestämmelserna i 12 § tillförsäkras en havande kvinna med ett fysisktkrävande förvärvsarbete rätt lill omplacering hos arbelsgivaren till mindrepåfrestande arbetsuppgifter under graviditetens slutskede. Rätten tillomplacering är, till skillnad mol vad som gäller beträffande rätt till ledighetenl. 5 § försia slyckel, inte beroende av atl arbetstagaren har varit anställden viss minsta lid. Som har anförts i den allmänna motiveringen är skälet förde nya reglerna till viss del att uppnå rättvisa i fråga omföräldraförsäkringen mellan förvärvsarbetande kvinnor med fysiskt lyngre resp.lättare arbetsuppgifter. Men det är även angeläget med hänsyn tilljämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet au samhället på della sätlslår vakt om kvinnornas räll lill arbeie också under graviditeten. Arbetsgivarensomplaceringsskyldighet gäller endasi när kvinnans arbete innebär fysiskaanslrängningar uiöver det vanliga. De arbeten som åsyftas är i första handarbeten som innebär tunga lyft, låsta arbetsställningar med långvarigabelastningar av viss kroppsdel eller tempoarbeten med små möjligheler tillpauser. Sådana arbeten återfinns bl. a. inom den tunga industrin, sjukvården,transportväsendet, buiikshandeln, hotell- och restaurangbranschen. Om kvinnanhar ett sådant arbete, bör arbetsgivaren normalt godta hennes uppgift att honinte kan fortsätta arbeta på grund av de påfrestningar som arbetet innebär. Detankommer dock på kvinnan att vid tvist styrka sin arbetsoförmåga, t. ex. genom läkarintyg. -S 1978/79. 1978/79:168 66 Enförulsätlning för omplacering är au arbelsgivaren har möjlighet au tillfiilligtge arbetstagaren etl annat och lättare arbeie och atl detta skäligen kan krävasav arbelsgivaren. Arbetsgivaren är således normalt inte skyldig att skapa nyaarbetsuppgifter för ändamålet, ulan del skall finnas ulrymme för sådani lättarearbeie inom företaget eller myndigheten. Därav följer att kvinnor som äranställda i större företag eller myndigheler i allmänhet kommer all kunnauinyiija omplaceringsräiien i högre grad än kvinnor som arbetar i mindreföretag, där möjligheterna all finna allernaliva sysselsättningar som regelinte är lika slora. I dessa senare fall får den föreslagna havandeskapspenningensin särskilda beiydelse. Del förutsäits all omplaceringen enligl 12 § normallsker inom ramen för anställningsavtalet. Arbetstagaren är således som regelinte skyldig alt godta ell hell annat arbete. Och under alla förhållanden skallarbetserbjudandet framstå som skäligt enligl de principer som annars lillämpaspå arbelsmarknaden. Det är också givet att arbetet skall vara sådant att detinle medför några hälsorisker för den gravida kvinnan. Saknas sådanaarbetslillfällen, får det betydelse vid bedömningen av om arbetstagaren ärberättigad till havandeskapspenning. Arbetstagarenskall i princip inte behöva vidkännas någon löneminskning med anledning avomplaceringen, även om arbetsuppgifterna skulle bli mindre kvalificerade ochenligt gällande avtal betalas med lägre lön. Detta gälleräven om omplaceringensker ulanför ramen för anställningsavtalet. Det strider dock inte mot denföreslagna lagregeln att omplaceringen kan få till följd att tidigare utgåendetillägg såsom skiftlillägg eller tillägg för obekväm arbetstid faller bort.Detta överensstämmer med vad som gäller vid omplacering på grund avföräldraledighet (jfr prop. 1977/78:104 s. 39). Enarbelsgivare måste fl skälig tid för alt förbereda en omplacering av kvinnan.Del föreskrivs därför i andra stycket alt hon måste anmäla frågan lillarbetsgivaren minst en månad i förväg för att hon skall få utnyttja sin rälttill omplacering. Det är alltså inte fråga bara om en ordningsföreskrift.Arbetsgivaren är därefter skyldig att så snart som möjligl underrätta henne omvilka möjligheter som finns till omplacering. 1 synnerhet om det visar sigomöjligt att ordna en omplacering ärdel angeläget att kvinnan får etl snabbtbesked, så alt hon utan dröjsmål kan ansöka om havandeskapspenning. Den föreskrivnaunderräiielsefristen utesluter självfallel inte att arbetsgivaren och kvinnankan träffa överenskommelse om omplacering utan alt liden har iakttagits. Omarbetsgivaren är bunden av kollektivavtal skall beslul i frågan om omplaceringfattas efter sådan förhandling som avses i 11 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet. Del får förutsättas atl den fackligaorganisaiionen genom sin nära kontakt med medlemmarna och förhållandena påarbetsplatsen kan bidra med synpunkler när del gäller att finna ell lämpligttillfälligt arbete för kvinnan. 1 detta sammanhang bör också understrykasviklen av att förhandlingarna sker utan dröjsmål så atl 1978/79:168 67 arbetsgivaren kun underrätta arbetstagaren om sitt besluli skälig tid före graviditetens slutskede. Detskadeståndsansvar som arbetsgivaren har enligl de nya reglerna i 13 § omfutturäven ompluceringsskyldigheten och underrättelseskyldigheten enligl 12 § undruslyckel. Det innebär ult urbetsgivuren vid underlåtenhet att följu dessubeslämmelser kan bli skyldig atl utge, i förekommande fall ekonomisklskadestånd i form av ersättning för utebliven lön m. m., saml allmäntskadestånd. I fråga om preskription av sådant skadeståndsanspråk gäller enligt14 § andra slyckel i tillämpliga delar reglerna i 64-66 och 68 §§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Mål om tillämpningen UV 12 §handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetslivet (jfr I4§). Lagtekniskt har den nyu 12 § kunnul fogas in i lagen genomatt skadeståndsreglerna i den nuvarande 12 § hur urbetuis samman medskadeståndsreglerna i 13 § lill en ny 13 §. De nuvarande skadeståndsreglerna i 12 och 13 §§ har alltsåarbetats samman till en enda paragraf Paragrafen har fått en lydelse somstämmer överens med de molsvarande reglerna i förslagel lill lag omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och förslagel lill lag omrält till ledighet för vissa förenjngsuppdrag inom skolan, m. m. Liksom enligtden gällande föräldraledighelslagen skall en arbetstagare kunna få ekonomisktskadestånd för förlust av lön elc. och s. k. allmänl skadestånd för denkränkning som etl lagbrott kan innebära. Vid brott mot 10 § första stycket kannormalt utgå allmänt skadestånd också lill arbetslagarens fackliga organisationi den mån talan grundas på ansiällningsskyddslagen. 1 ett nytt andra stycke har sammanförts regler omrättegången i mål om uppsägning eller avskedande, vilka hänvisar lill demotsvarande reglerna i ansiällningsskyddslagen. I fråga om skadeståndstalan sominte har samband med uppsägning eller avskedande - både lalan om ekonomisklskadestånd för utebliven lön m. m. och allmänt skadestånd för den kränkning somlagbrottet har inneburit - hänvisas till medbestämmandelagens lalefrister förskadeståndstalan. De nya bestämmelserna i 12 § iräder i kraft somövriga ändringar i föräldraledighetslagen och lagen om allmän försäkring. Prop.1978/79:168 68 skallalltså kunna ske fr. o. m. och detla har möjliggjorts genomen särskild övergångsbestämmelse rörande anmälan enligt 12 § andra stycket. Jaghemställer atl regeringen föreslår dels atl godkänna deallmänna riktlinjer för en allmän föräldrautbildning som jag har angett i detföregående, dds att antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1978:410) om räu tillledighet för vård av barn, m. m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposiiionföreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagl fram. Prop.1978/79:168 69 Kring barnets födelse (SOU 1978:5) Delbetänkande från barnomsorgsgruppen Familjenssituation och möjligheter är beroende av de möjligheter samhället erbjuder,såväl i gårdagens som i dagens samhälle. Samhällsutvecklingen har medfört enrad positiva konsekvenser för människors möjligheteratt fungera som föräldrar.En ökad ekonomisk standard, kortare arbetstid, ulbyggd barntillsyn, bäitrebostäder är exempel på detta. Samhällsutvecklingenhar inle enbart till alla delar varit positiv för människor. Föränderiighetbelyder också uppbrott. Från hembygden, från släkt och vänner. De sociala banden,som förr var mycket starka, tenderaratt upplösas. Tvågenerationsfamiljen är denvanliga familjetypen, mot att förr tre till fyra generationer hade en närakontakt. Man lalar om den isolerade kärnfamiljen. Familjen är lilen ochsamhället fyller en del av dess tidigare funktioner. Familjenär inget enhetligt begrepp. Stora sociala, ekonomiska och kulturella skillnaderfinns även . Genomolika familjepolitiska ålgärder har man sökt åstadkomma större rättvisa isamhället mellan barnfamiljer och andra. Barnbidrag, bostadstillägg ochunderhållsbidrag ingår i della ekonomiska stödsystem. Närfödelsesiffrorna började sjunka infördes kostnadsfri mödra- ochbarnhälsovård och fri förlossningsvård. Man ville stimulera till ökadnativitet. Bosättningslån infördes också. Under60-talet uppmärksammades de stora skillnaderna mellan olika inkomstgrupper. Defamiljepolitiska insalserna inriktades på elt ökal slöd tilllåginkomstgrupperna, ensamslående föräldrar och flerbarnsfamiljer. Kvinnornasökande förvärvsfrekvens har medfört krav på en kraftig utbyggnad avbarnomsorgen. Stora statsbidrag utgår till kommunerna för alt de skall kunnabygga ul bamomsorgen. trädde förskolereformen i kraft. Fr. o. m. 1977blev förskolelagen en allmän barnomsorgslag, varigenom kommunerna fickskyldighet alt svara fören planmässig utbyggnad av bamomsorgen. Föräldraförsäkringär en annan form av stöd lill barnfamiljerna, med rätten till ledighet isamband med barnets födelse vidgad till att omfatta 9 månader. Utbildningsåtgärdersom påverkar barnfamiljerna hör inte till familjepo-lilik i vanlig bemärkelse,men har ändå en inverkan på barnfamiljernas situation. De är därmed en del avsamhällets totala stöd till barnfamiljerna. Del ökade ansvarel för skolan ochförskolan beträffande elevens sociala 1978/79:168 70 fosirunmedför ull samvcrkun mellan hem och skola lår en alli mer framskjuten plals näråtgärder på dessa områden diskuteras \fål för föräldraiiihildning Detyttersta målel fören allmän föräldrautbildningar ull den skull medverka tillutt burn och barnfamiljer får en bäitre situution i sumhällel. A Ilu vuxna börha ansvar för att ge alla barn en god uppväxtmiljö. Alla föruldrur bör få stödi sill föräldraskap och kunnu ha inflyiunde över sin egen och burnenssituation. Allu barn och ungdomar bör förberedas för sin vuxenroll ochevenluella föräldraroll. Föräldrautbildningenindelas i fyra faser där fas I är föräldrautbildning i samband med barnetsfödelse, fas 2 när barnet är i förskoleåldern, fas 3 när bamet är i skolåldernsaml läs 4 föräldrautbildning till alla. Demer konkreta målen för en allmän föräldrautbildning, avseende samtliga faserär: Föräldrautbildningför att öka kunskaper. Enviktig del av förberedelser för föräldraskap och som stöd i föräldrarollen äratt inhämta kunskaper i oliku avseenden. Detta gäller kunskaper om barnsulveckling och behov, om relationer mellan barn och föräldrar och mellan vuxna,om samhällsförhållanden och samhällets slöd lill barnfamiljer. Föräldrautbildningför atl skapa möjlighet till kontakt och gemenskap. Föräldrautbildningkan ge möjligheter till kontakter såväl mellan föräldrar, som mellan föräldraroch personal. Kontaktnätet är också en kanal för överföring av kunskaper ocherfarenheler.