prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — Här kan erinras om bestämmelserna i akliefondslagen (1974:931) innebärandedels att fondbolag ej får förvärva värdepapper med samma ul-färdare till störredel än av fondens värde, dels att i aktiefond ej får ingå avröstvärdet för samtliga aktier i ett och samma aktiebolag. Från den förstnämndabestämmelsen kan bankinspektionen medge undantag, om särskilda skälföreligger. De anförda reglerna har intemalionell förebild och har bl.a.kommit till uttryck i och rekommendationer beträffanderegler för aktiefonder. Utredningen har också föreslagit atlförsäkringsbolagen skall medges rält att förvärva aktier i svenska aktiebolagupp till av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Inspektionen haringen erinran mot utredningens förslag, som kombinerats med möjlighet förregeringen alt ge dispens från 10%-regeln. För att motverka att bygger uppett fakiiski fö-retagaransvar i en mängd företag anser utredningen att det börövervägas att täta tiflväxten av fondens aktieförvärv ske genom inrättande aven femte fondstyrelse, utrustad med egen administration. Eftersom denna frågaär beroende av flera faktorer såsom fondstorlek, önskemål om samtidig överblicköver placeringsinriktningen, styrelsemas storiek och sammansättning ra. m.,anser inspektionen sig f. n. inte kunna ta ställning lill ändamålsenlighetenmed en sådan uppdelning. 1978/79:165 Bilaga 3 159 Vad beträffar ulredningens mera detaljerade förslagrörande de olika institutionerna på kreditmarknaden finner institutetargumenteringen för dessa i huvudsak övertygande. Detta gäller bl.a.utredningens förslag att avskaffa de s. k. återlånen i deras nuvarande form.Vid ett avskaffande av återlånerälten för de större företagen är del emellertidav vikt atl AP-fondsmedel i motsvarande mån i stället kommer företagen till delgenom obligationsmarknaden och genom reverslån till de företagsfinansierandemellanhandsinstituten. föreslår att återlånen iAP-fonden bör avskaffas i sin nuvarande utformning och begränsas till atl avsede mindre förelagens behov. Återiånen har hiltills till övervägande delutnyttjats av stora företag som skulle kunna la upp lån på den ordinariekapitalmarknaden. Reformen är avsedd att öka utrymmet för kanalisering avAP-fondens medel i marknadsmässiga former i form av obligationslån ulgivna avföretag saml reverslån till de företagsfinansierande mellanhandsinstituten. Industriverketdelar kapitalmarknadsutredningens uppfattning att det är önskvärt ieffektivitetshänseende atl förelagen får konkurrera om det sparande somkanaliseras via AP-fonden. Den effektivitetsförbättring man uppnår genom attminska återlånen i AP-fonden är emellertid begränsad efiersom återlånen ärrelativt små. Med lanke på den akluella finansieringssituationen inominduslrin och den betydelse som äterlånerätten har för många företagslångsiktiga likvidiietsplanering anser industriverket därför atl rätten tillåleriån i AP-fonden inle bör inskränkas. För alt även småföretag skall uppnå ett rimligt återlånbart belopp tillstyrker emellertidindustriverket utredningens förslag att en ackumulerad åierlånerätt avseende desenasle fem åren införs. Denna rättighet kan begränsas till ett visstmaximibelopp, exempelvis till per låntagare som utredningenföreslår. förutsätter härvid att beloppsgränsen löpandejusteras med hänsyn till prisutvecklingen så att beloppets realvärde inteurholkas. Med denna konstruktion hörde mindre företagens möjligheter att fåtillgång till långfristiga lån öka. Det vore även fördelaktigt om det somutredningen påpekar, vore möjligt att koppla återlånen till industrigarantilånen,vilket innebär att staten tecknar borgen, dvs. Härigenomskulle de små förelagen få möjlighet att Slälla erforderlig bankmässigsäkerhet. (majoriteten: Ledamöterna och suppleanten ) Svensk kreditmarknad har i stor utsträckning influerats avAP-fondens medel. En del av fondens kapacitet avsattes 1972 för direktköp avaktier i svenska företag. En fjärde fond inrättades. En avsikt var här att denfjärde AP-fonden skulle efterfråga till fonden direkt riktade emissioner. Vissafarhågor knöts till alt fonden skulle få ett dominerande ägarinflytande isvenskl näringsliv. Så har ingalunda blivit fallet. Finansoperationer av andrahuvudmän har närmasi svarat för ett antal uppmärksammade så kal- Prop.1978/79:165 Bilaga 3 160 lade take overs. Utredningen lägger nu fram förslaget attfjärde fondens aktieinnehav i enskilt företag skall begränsas till tio procenträknat på röstetalet. finns ingen sådan begränsning. finnerinte några bärande skäl för den diskuterade begränsningen. Fonden bör även ifortsättningen stå fri att efter egel omdöme placera sina medel upp till denröstetalsgräns som anses befogad. Två ledamöter (tresuppleanter (, och ) reserverade sig till förmån förutredningsmajoritetens förslag i fråga om begränsning för attförvärva aktier i samma bolag. Två ledamöter () reserverade sigtill förmån för utredningsledamoten reservation i denna fråga. AP-fonden har blivit en dominerande långivare på densvenska kapitalmarknaden och har bidragit till finansieringen av en väsentligdel av industrins utbyggnad. Ulredningen pekar på de risker som föreligger attfonden försvagas till följd av den automatik som ligger i infriandet av redangjorda pensionsutfästelser. Utredningen diskuterar dock inte om AP-fonden börförstärkas eller om man bör söka sig fram till ett kollektivt sparande i andraformer. Utredningen lägger ett par förslag som är avsedda att ökarörligheten i utnytijandet av AP-fonden. Begränsningen av den s. k.återlänerälten förutsattes leda till bätire möjligheter att spridalångivningen också till mindre och medelstora företag. Länsstyrelsentillstyrker den modifiering av återlänerälten som föreslås. AP-fonden har genom inrättandet av den fjärde fonden fåtten ny funklion all förvärva aktier och därigenom bidraga till en förbättradtillförsel av riskvilligt kapital till marknaden för att möjliggöra en önskvärdökning av det egna kapitalet i förelagen. En ökning av företagens eget kapitalingår också som en väsentlig förutsättning i kapitalmarknadsulredningens bedömningar.Länsstyrelsen delar ulredningens uppfattning att den fjärde AP-fondensaktieförvärv kan utgöra ett betydelsefullt instrument när det gäller attförbättra soliditeten i mänga företag. finner atl ulredningenkoramit fram till en rimlig avvägning för AP-fondens medverkan i strävandenaatt förstärka del egna kapitalet hos företagen. Den fria ställning som statsmakterna givitAP-fonden, är en viktig del av systeraet. Den fria ställningen innebär givetvisinte - såvitt kan bedöma - att AP-fonden kan föra enplaceringspolitik som avviker från statsmakternas intentioner. Utredningen hardock en något annorlunda bedömning, när den föreslår att ett tillägg skall sketill 11 § i fondens placeringsreglemente för atl markera att fonden i sitlagerande skall ta ekonomisk-politiska hänsyn och beakta kredilmarknadensfunktionssätt. är tveksam om ett sådant tillägg erfordras tillplaceringsreglementet, Ulredningen förordar, atl AP-fonden inle skall ha rätt attförvärva obligationer ulgivna av bank och s. k. bankcertifikat, sorautredningen i annat sammanhang föreslår som en nyhet pä den svenskakapitalmarknaden. 1978/79:165 Bilaga 3 161 delar utredningens uppfattning attAP-fondens medel alltjämt bör kanaliseras via den öppna marknaden. Det synesligga i linje härmed att fonden inte äger förvärva obligationer som utgivitsav bank eller s. k. bankcertifikat. Återiånerälten infördes som en kompensation förden belastning som påfördes företagen genom pensionsreformen. Såvittlänsstyrelsen förstår, har återlånen haft stor betydelse för företagensfinansiering. Förelagen har vetat, att denna finansieringsform alltid ståtttill förfogande oavsett läget på kapitalmarknaden. Detta har varit till fördelför företagsamheten. Ulredningen föruisätter, atl de stora företagen även ifortsättningen skall få tillgång till långfristigt kapital i ålminsione sammaomfallning som . Utredningen vill säledes inle minska det totala utrymmetfördessa förelag. Redan del förhållandet alt lån från AP-fonden - sedanålerlänemöjligheten slängts - endasl kan ske via den öppna kapitalmarknadenoch på dess villkor, gör betänksam till utredningens förslag.Det kommer atl ställas stora krav på marknaden så att varje företag - trotskonkurrensen om lånemedlen - kan få sill finansieringsbehov täckt.Länsstyrelsen är inte övertygad om att marknaden i alla lägen med säkerhetkommer att fungera på ett sådant sätt. vill därför för sin delinle tillstyrka all återlänerälten borttages. tillstyrker utredningens förslag att fjärdeAP-fonden skall få inneha aklier motsvarande högst av röstetalet ivarje enskilt företag. Den begränsning som ulredningens majoritet sålundaföreslår får anses väl avvägd. Genom att regeringen ges rätt att meddeladispens för större förvärv om särskilda skäl lalar härför, öppnas möjlighet attavvika från huvudregeln i enskilda fall. Vid prövning av fjärde AP-fondens verksarahet finnerlänsstyrelsen att starka skäl talar för en ökad kanalisering av riskvilligtkapital från fonden lill förelagen. Risk för otillbörlig maktutövning kan ejanses vara för handen, då det allmänna har insyn i verksamheten. Länsstyrelsenvill därför för sin del avstyrka utredningens förslag om begränsning av fondensaktieinnehav. Vid sin bedömning av frågan om en femle AP-fond finnerlänsstyrelsen alt kostnadema för administration skulle öka som dekonkurrensmässiga fördelama är tveksamma. kan därför ej förordainrättande av en femte AP-fond. 5.8 Fullmäktige i riksbank Ang. riksbanksfullmäktiges allmänna synpunkter påAP-fonden, se avsnitt 1.5. Fullmäktige inslämmer med utredningens bedömning attfondens direkta långivning till företag och banker bör begränsas. Fullmäktigeinstämmer också med utredningens förslag att fonden ej skall ha rätt attplacera i av banker utgivna obligationer. Detla bör framstå som naturligt medhänsyn till att fondens placeringskapacitet kan fömtsättas krympa. Fullmäkligehar även framlagt andra argument mot atl pensionsfonden - ellerförsäkringsbolag - förvärvar bankobligationer. Däremot kan det vara be- Prop.1978/79:165 Bilaga 3 162 fogat atl fonden skall få möjlighel att placera ibankcertifikat. Det är klart att fonden behöver hälla en transaktionskassa ochdet är då naturligt att denna kassa placeras bl. a. i bankcertifikat, som är enlämplig form för placering av större kortfristiga belopp i bankema. Detlaförutsätter dock att fondens kassa skall vara begränsad till att balanserakortsiktiga diskrepanser mellan in- och utbetalningar. Ulredningen föreslår atl äterlånerätten i dess nuvarandeutformning avskaffas och ersätts med en ackumulerad åierlånerätt som äranpassad till de mindre och medelstora förelagens finansieringsbehov.Fullmäktige instämmer med de argument som anförts mot det nuvarandeålerlånesystemet. som dels gynnar större företag som redan är mera oberoendeav kreditåtslramningar än mindre företag och som tenderar alt motverka kreditpolitiken.Därtill kommer de nackdelar i allokeringshänseende som är förenade med varjeform av automatik i kredittillförsel. Fullmäklige har stor förståelse för utredningens synpunktatt den nya återlånerälten skall gynna de mindre företagen. Det finns dock skälatt påpeka att även det nya systemet innebär att en del av fondenslångfristiga sparande kan komma att kanaliseras bort från marknaden, i enomfattning som samvarierar med graden av stramhet på krediimarknaden.Visseriigen avser utredningen att den nya återlånerälten, liksom den nuvarande,skall utgöra basen för medel- eller långfristig utlåning hos bankerna, men detinnebär likväl att det nuvarande systemets nackdelar ur kreditpolitisk synpunktkvarstår. Det har inte varit möjligt för utredningen att ge en någorlundasäker skattning av de belopp som genom del nya återlänesystemet kan komma allundandras fondens placeringskapacitel. Fullmäktige tillslyrker utredningensförslag, men vill framhålla att man måste noggrant följa utvecklingenoch hålla möjligheten öppen atl det kan vara nödvändigt att ompröva systemetnär erfarenheter vunnits. Fullmäktige tillstyrker utredningens förslag att fondenskall få placera i konvertibla skuldebrev och skuldebrev med s. k. detachedwarrants om de i övrigt uppfyller kraven på obligationer som fonden får förvärva,dvs. att de bjudits ul på öppna marknaden. Rätten atl omvandla skuldebreventill aktier eller atl utnyttja rätten att nyteckna aktier förutsätts alltjämtvara förbehållen fjärde fonden. Ett problem kan uppstå om fonden skulle förvärvadetached warrants i annat sammanhang än vid emission. Utredningens bedömning av de finansiella förutsättningamaför industrins investeringslillväxt leder till slutsatsen atl lillförsel avriskvilligt kapital via krediimarknaden blir av strategisk betydelse. Ienlighet därmed föreslår utredningen att såväl fjärde pensionsfonden somförsäkringsbolagen skall få ökade möjligheter att placera i aktier. I ettremissyttrande har fullmäktige förordal att fjärde fondenskulle tilldelas vissa medel så att stömingar i den löpande verksamheten skulleförebyggas. I det längre tidsperspektiv som kapitalmarknadsulredningen nu presenteratframstår lillförsel av riskvilligt kapital till företagen som mycket angelägen.Fullmäklige tillstyrker därför atl pensionsfonden skall få ökad kapacitet attplacera i riskvilliga former. Utredningen har föreslagit att den gräns för aktieinnehavi enstaka bolag som gäller för försäkringsbolag, nämligen attinnehavet skall få uppgå till belopp som motsvarar högsl av röstetalet,skall höjas till att motsvara av röstetalet. Utredningen föreslår att denna10% gräns även skall gälla för , sora inte är underkastadnågra sådana restriktioner. Regeringen skall dock, enligt utredningensförslag, ha möjlighel att ge dispens. Fullmäktige (i denna fråga ma- 1978/79:165 Bilaga 3 163 jorilen , , och )finner inte anledning att göra invändningar mot utredningens förslag. Reservalion av tre ledamöter (ochSträng): Vi reserverar oss emot riksbanksfullmäktiges godkännande avulredningens förslag om begränsning av fjärde AP-fondens aktieinnehav ienstaka bolag. Fonden är icke underkastad några sådanarestriktioner och enligt vår mening är någon ändring i detla avseende ejpåkallad. (majoriteten: Ledamöterna ochNorell) Lämpligheten av att även de tre första AP-fonderna medgesplaceringar som är förenade med ett högre risktagande än vad som f n. gällerkan enligt fullmäkliges mening diskuleras. Kravel på värdesäkring av pensionsmedlenbör dock måhända stå tillbaka för önskvärdheten av att näringslivet beredsmöjlighet att tillföras riskvilligt kapital. Vad däremoi gäller frågan omfjärde AP-fondens aktieinnehav bör della begränsas lill den föreslagnalioprocentsregeln med de övergångvisa undantag som kan betingas av attaktieinnehavet i vissa bolag vid införandet av regeln kan överstiga tioprocent. De fall där ett stafligt övertagande av större aktieposter bedömsangeläget torde kunna lösas i f n. tillämpade former. föreslår vidare en kraftigbegränsning av återiåningssysiemet så, att den nuvarande formen ersätls med en utlåning som är anpassad lill de mindre förelagens behov. Fullmäktigeförutsätter att former lillskapas som gör del möjligt för före tag med länebehov som ligger mellan den föreslagna 500000-kronorsgrän- sen och det lägsia belopp som f n. tillämpas för obligationslån (.) att få tillgång till långfristiga lån med fast ränta till villkor som i övrigtkan jämställas med övriga grupper. Tre ledamöier (, och )reserverade sig mot riksgäldsfullmäktiges beslut i följande avseende: Den begränsning till av fjärde AP-fondensaktieinnehav i enskilda företag som kapitalmarknadsutredningen föresloginnebär enligt vår mening en försvagning av fondens möjligheter att bidra effektiv lösning av ett väsentligt finansieringsproblem för svenskindustri. Fonden är inte underkastad några sådana restriktioneroch någon ändring i detta avseende anser vi därför inte vara påkallad. 5.10 AP-fonden, förstatredje fondstyrelserna (Majoriieten: i första fondstyrelsen ledamöterna . , , , , och ;i andra fondstyrelsen ledamöterna ; i tredjefondstyrelsen ledamöterna ) Inledningsvis finner fondstyrelsema det angeläget attberöra frågan om AP-fondens uppgifter och ställning. Enligt fondstyrelsemaserfarenhet råder det fortfarande - trots atl AP-fonden har funniis -på många håll oklarhet eller missuppfattningar härutinnan. Inte sällan, och iväxande omfattning, tar sig detta utiryck i en uttalad oro för om AP-fondenkommer Prop.1978/79:165 Bilaga 3 164 att räcka till för de framtida ATP-pensionema. AP-fondenuppfattas då som en garanti för ATP-pensionerna. Enligt fondstyrelsemas mening harkapitalmarknadsulredningen gett en korrekt och klarläggande redovisning av AP-fondens uppgifier och ställ ning, i synnerhet när det gäller fondens roll inom den allmänna tilläggspen sioneringen. Sålunda erinrar utredningen om alt ATP-systemet i grunden är uppbyggt som ett fördelningssystem. Utbetalning av ATP-pensioner in nebär en omfördelning mellan den då aktiva befolkningen lill pensionärerna. De framtida ATP-pensionema - omfördelningen av re surser mellan dem som åtnjuter pension i systemet och den aktiva genera tionen kan i princip finansieras löpande med inflylande avgifter. AP-fonden har----- främsi tillkommit för alt ökakapitalbildningen (sparande/investeringskvoten) och därmed resurstillväxteni svensk ekonomi. AP-fonden är moiiverad av samhällsekonomiska och inte avförsäkringstekniska skäl. Enligt fondstyrelsernas mening - och lill grund förkapitalmarknadsulredningens överväganden ligger samma uppfattning - är de skälsom ursprungligen låg till grund för AP-fondens tillkomst lika gällande ,liksom i ett framlida perspektiv. De växande utbetalningarna i ATP-sysleraetförutsätter uppenbarligen fortsalt resurstillväxt. Förutsättningen för AP-fonden atl även fortsättningsviskunna spela en aktiv roll på kapitalmarknaden och därmed kunna behålla sinavsedda uppgift i den svenska ekonomin beror naturligtvis främst påbetingelserna för fondens tillväxt och utveckling på sikt.Kapitalmarknadsutredningen redovisar olika altemativ rörande AP-fondensutveckling. Gemensamt för dessa är att sparandet inom AP-fonden -kapitalbildningen - kommer att minska i accelererande takt, Alla utredningensberäkningar har gjorts ulifrån fömlsättningen om oförändrat avgiftsuttag.Innan fondstyrelserna kommenterar utredningens beräkningar vill styrelsernaåterge kapitalmarknadsutredningens sararaanfattande omdöme när det gällerAP-fondens fraratida utveckling ----- (Se betänkandet s. 466 fjärde och femte styckena). Det är naturligt att fondstyrelsema särskilt villuppmärksamma detla enhälliga uttalande av ulredningen. Fondstyrelsema vill åsin sida uttala att de har samma uppfattning som kapitalmarknadsutredningen. redovisar beräkningar överAP-fondens tillväxt och utveckling på två ställen i sill belänkande, nämligen dels i kapi tel 4, Finansiella balansproblem, och dels i kapitel 8, Allmänna Pensions fonden. ----- Resultatet av de beräkningar kapitalmarknadsulredningen redovisar i betänkandet, överensstämmer med de beräkningarRFV redovisat i sin skrivelse till regeringen angåendeavgiftsuttaget för allmän tilläggspension. beräkningar över AP-fondensutveckling i avsnittet om Finansiella balansproblem avser ett relativt kortperspektiv, eller tiden , medan beräkningarna iavsnittet om Allmänna pensionsfonden sträcker sig fram lill . Innan fondstyrelserna kommenterar vissa av de resonemangoch slutsatser som utredningen redovisar i anslutning lill beräkningama, villstyrelserna erinra om alt den lyp av beräkningar del här gäller, med nödvändighetmåsle ulföras på ett i vissa avseenden schablonmässigt och förenklal säll.Detta följer redan av det ursprungliga syflel med kalkylema, som är atl inomraraen för ett överskådligt antal altemativa förutsättningar ge statsmaktema engrundval för att bestämma avgiftsuttagets storlek. De variabler som förändrasär endasl tre: (nominal)lön, (nominal)ränta och Prop.1978/79:165 Bilaga 3 165 Genom all de valda antagandena för lön ochränta kombineras med prisantagandet, erhålls inom resp. altemativ reallön ochrealränta. I det föregående har fondstyrelsema uppmärksammat den reala resurstillväxtensbetydelse för ATP-systemet. I de nu förevarande kalkylerna måsteberäkningstekniskl den approximationen göras, att utvecklingen av reallönernaförutsätts återspegla takten i den reala resurstillväxten. Den valda storleken på de olika variablerna antas varaoförändrad inom den studerade perioden. Beräkningssättet blirofrånkomligen statiskt: det fångar inte upp de dynamiska elementen i en ekonomistadd i olika faser av ekonomisk tillväxt under inverkan av från tid till annanvarierande strukturmässiga resp. konjunkturmässiga förutsättningar. Vidaregäller t.ex. alt det inte föreligger något givel eller fixerat samband mellanreal resurstillväxt och reallöneutveckling. Den faktiska reallöneutvecklingenblir bl. a. en följd av den ekonomiska politiken, där en av uppgifterna justär att göra resursavvägningen mellan den aktiva generationen och pensionärerna. Fondstyrelsema har med dessa kommentarer velat erinra omatt kalkyler av detta slag snarare bör uppfattas .som altemativa räkneexempel,än som prognoser för den mest sannolika utvecklingen. Ett resultat av dessa alternativa beräkningar somfondstyrelsema vill uppmärksamma, är att de ger klara indikationer om olikafaktorers vikt för fondbildningen. Sammanfattningsvis har i detta avseendekapitalmarknadsutredningen i sina analyser kommit fram lill all fondbildningenär mycket känslig för förskjutningar i reallön och realränta. Delta framgår aven jämförelse mellan två studerade alternativ. I det ena antas reallönernastiga och realräntan vara , medan i det andra reallönernaendast stiger och realräntan likaså är . I det förra falletskulle AP-fondens ökning - deflaterad med löneindex - ha fallit till77% av utgångsåret (1977), medan fondökningen i det andra alternativet skulleha gått ned lill . Om reallönerna stiger med I % , men realräntanantas bli negativ (-), sjunker AP-fondens ökning . Fondökningenblir sålunda gynnsammare ju högre realräntan är och ju högre den realatillväxten är. - Fondstyrelserna vill i detta sammanhang erinra om all fråganom inflationen och fondens värdemässiga utveckling haruppmärksammats i Allmänna pensionsfondens årsredogörelser. Där har bl. a.redovisats att inflationen har lett till en försvagning av fonden, och angelägenhelenav alt innalionslaklen genom stabiliseringspolitikens försorg bringas ned harundersirukils. Vidare har kraftigt betonats atl den långa ränian måstefastställas så att den reala avkastningen på långfristiga placeringar blirpositiv. analyser ger enligt fondstyrelsemasmening ytterligare skärpa åt dessa krav, I sina kommentarer till de långsiktiga beräkningama avAP-fondens tillväxt och utveckling (kapitel 8), framhåller utredningen bl. a.atl det är beräkningama rörande fondens ökning som ur kapitalmarknadssynpunktär av störst intresse. Den årliga fondökningen ulgör ju den placeringskapacitet(netto) AP-fonden har. I sammanhanget viU styrelsema erinra om att AP-fondensårliga brulloplaceringskapacitei naturligtvis är högre än den i tabellenredovisade nettoökningen. Skillnaden utgörs av amorteringar på utestående lånsom inflyter till fonden. Av betydelse för bedömande avbruttoplaceringskapacitelen är dock atl en inle oväsentlig del av fondensutlåning avser län till staten och bostadssektorn (uppgicklånen till staten till av fondens sammanlagda utlåning, till bo- Prop.1978/79:165 Bilaga 3 166 stadssektorn , till kommunema samt till näringslivet35%). Löpande amorteringar på statens lån sker endast undantagsvis, utannormalt inlöses dessa på förfallodagen. Amorteringar på bostadsobligationslånär, som kapitalmarknadsulredningen uppmärksammar i annat samraanhang ibetänkandet, obetydliga. 1 relation lill den samlade låneslocken, dvs. hela dendel av AP-fonden som försia, andra och tredje fondstyrelsema förvaltar, uppgårsålunda de årliga amorteringama endast till ett par procent.